runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2010-02-10:
Det, som er kendsgerningen her, når vi ser på, hvor mange penge der reelt blev brugt i 2009 i forhold til de penge, man får i 2010, hvor man så bliver nødt til at bruge en del af pengene på at dække hullerne i 2009, er jo, at det beløb, man kommer til at bruge i 2010, formentlig er meget tæt på at være det samme som i 2009, samtidig med at medicinpriserne stiger, samtidig med at behandlingsbehovene stiger på grund af flere ældre.
Alligevel benægter sundhedsministeren, at der bliver tale om nulvækst; det kan også være, at der reelt bliver tale om en minusvækst.
Men det er en nulvækst, og sundhedsministeren må vel erkende, at det, når der bliver tale om en nulvækst, så ikke bare er den meget omtalte Bent Hansen fra Danske Regioner, der siger, at der så reelt bliver tale om forringelser; det er jo også en række økonomer inden for sygehusområdet, der siger, at det ikke kan undgå at føre til forringelser, hvis vi får det, der i virkeligheden er en nulvækst i bevillingerne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-10:
Jamen tak for svaret, som blev leveret hurtigere og hurtigere.
Jeg er ikke i tvivl om, at man, hvis man kigger på det danske sundhedsvæsen historisk, vil se, at der for hver regering, der er kommet, uanset farven, er blevet bevilget flere penge til sundhedsvæsenet.
Men samtidig er vi også i en situation, hvor vi bliver flere ældre.
Det alene koster ifølge Finansministeriets beregninger omkring ½ mia. kr. ekstra bare for at holde serviceniveauet – alene på grund af det faktum, at vi bliver flere ældre.
Der er stigende medicinpriser; en stigning på 15 pct. er nævnt.
Der er flere krav; ministeren nævnte selv, at Folketinget jo har ønsket, at der skulle være akut kræftbehandling i Danmark, at vi indfører hjertepakker, og at regeringen selv har ønsket, at der skulle være en 1-måneds-behandlingsgaranti for alle patienter, uanset om de fejlede noget, der var livstruende eller ej.
Derfor vil de flere midler jo selvfølgelig også blive opsuget. Ministeren taler om kræftområdet, og vi ved jo nu, at en lang række læger på lige netop kræftområdet har skrevet til ministeren og bedt ministeren om at redde sundhedsvæsenets sjæl, for det, de oplever, er akut ressourcemangel og stigende demotivation på deres kræftafdelinger, fordi kræftpakkerne er underfinansierede.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-10:
Hvilke konsekvenser tror ministeren det får for ventelisterne og sygehusenes mulighed for at nå i mål med kræft- og hjertepakkerne, at de i 2010 skal levere nulvækst i aktiviteten, jf. artiklen herom i Jyllands-Posten den 4. februar 2010?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-02-10:
Jeg synes, vi kører lidt i ring.
Det bliver ved med at blive forudsat, at der er færre penge i 2010, end der var i 2009, og jeg må fastholde, at der i den aftale, der er, er tilført mange ekstra penge.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det er en problemstilling, der knytter sig til Region Hovedstaden.
Det er ikke ressourcer, der har manglet, det er styring, og det knytter sig til hovedstaden.
Ib Poulsen (DF), 2010-02-11:
Hr. Bjarne Laustsen sagde, at han ville være konsulent for SF på det her forslag og måske også i andre sager.
Det kan være, det er nødvendigt.
Men så kom han med argumentationen for, hvorfor han ville det, nemlig at han syntes, at der manglede noget i forslaget med hensyn til udsmid.
Men når jeg læser forslaget her, kan jeg læse, at der står, at »der er et minimum af uønsket bifangst«, og så er det, jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvad er det egentlig lige, man vil gøre af uønsket bifangst?
Bjarne Laustsen (S), 2010-02-11:
Det må jeg så rette op på engang på et andet tidspunkt.
Med hensyn til det med forsøgsfiskeri og kameraer og alt det der er det ganske udmærket, men det er jo, når man har fanget fiskene.
Det, vi gerne vil gøre, er at stille krav til, hvordan man gør det, og at det dernæst dokumenteres over for forbrugerne, at det er sådan, man har gjort det.
Når man skal lave et mærke, er det jo vigtigt, at det ikke bare er branchen, der kommer og siger, at her har de fundet på et mærke, og at det er så og så godt.
Der skal jo også være nogen, der varetager forbrugernes interesser, og hvis vi skal lave et mærke her i Danmark og sende folk af sted til EU, der siger, at man gerne vil have, at alle de 27 EU-medlemslande arbejder på det, så skal det jo være et bredt funderet mærke, som der er nogle fornuftige ting bagved.
Og derfor synes jeg også, at vi jo selvfølgelig skal tage de ting, der mangler ved MSC-ordningen, med, f.eks. at vi skal kigge på CO2-forbruget ved at fange 1 kg fisk.
Det tror jeg er noget forbrugerne vil lægge meget mærke til i fremtiden, og der står allerede rigtig mange steder, at det her kilo kød har kostet så og så meget i CO2-forbrug.
Så der er grund til at kigge på ordningen.
Jeg synes, at de ærede medlemmer en dag i den nærmeste fremtid, hvor der ikke er møde i Folketinget, skulle begive sig til Hirtshals, og så kunne vi måske låne nogle joller og nogle årer, og så kan vi jo prøve at tage en lille konkurrence.
Vi kommer et ret godt stykke, især hvis vi også har medvind, og så skal vi selvfølgelig tilbage på et senere tidspunkt.
Men det er jo bare et eksempel.
Jeg ved udmærket godt, at regeringen og Dansk Folkeparti har delt alle fiskene ud, og at de store har fået mest, og så har man, fordi vi pressede meget på, været nødt til at få lavet nogle puljeordninger til det kystnære fiskeri.
Det, det her drejer sig om, er, at vi beskytter de fisk og kun fanger dem, der kan tåle et fisketryk, efter den biologiske rådgivning, som vi får, og når vi så har fanget dem, skal vi håndtere dem korrekt.
Det er også årsagen til, at fiskeren kan få en ordentlig pris for dem.
Så de ting går sådan set hånd i hånd.
Jens Kirk (V), 2010-02-11:
Det er kun sket én gang siden 2001, tror jeg, og det skal jeg ikke nævne her, for det var hr. Bjarne Laustsens mening, at det ikke skulle ske.
Det næste er jo så, at man kunne spørge: Har hr. Bjarne Laustsen selv praktiseret det med at ro ud for at se, hvor lang tid det overhovedet tager at komme ud?
Jeg ved det ikke, men gennemføres det deroppe ved Hirtshals, hvor hr. Bjarne Laustsen kommer?
Nu vil jeg bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at han skal passe på, hvad han vover sig ud i.
Det er jo en gammel, erfaren fjordfisker, han taler til, og for 50 år siden roede vi ud.
Men så sagde hr. Bjarne Laustsen, at der nu bliver smidt 40 pct. ud.
Med de nye kameraforsøg viser det sig faktisk, at vi kan få et udsmid, der næsten er nul.
Det må da være den helt rigtige form for fiskeri, og det vil sige, at vi næsten kommer ned på det, kan vi sige, hr. Bjarne Laustsen kunne stå og fange med rusen.
Så skal vi også have set efter inde i MSC-ordningen.
Jamen jeg synes da, at vi måske skal komme med forslag, hvis der er nogen ting, vi mener kunne forbedres i den ordning, men der skal være en fælles indstilling til dem, som nu har lavet den ordning, med hensyn til, om der er ting, der kan laves anderledes.
Men helst synes jeg, vi skal acceptere, at den er anerkendt i fiskeriet, og at man går ind for det, og at den tager hånd om mange af de problemer, vi har set i fiskeriet førhen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-02-11:
Lad os nu være enige om, at alt det, man fanger, skal man ilandbringe for at kunne dokumentere, hvor meget man rent faktisk tager op.
Jeg ved ikke, om det er hr. Ib Poulsen bekendt, men der ligger rent faktisk en rapport, som Fødevareudvalget har afgivet en betænkning til, der siger, at det, vi skal kigge på, er, hvor mange fisk man kan tåle at tage op af havet.
Og det er så det, der gør, at vi kan sige til de danske fiskere: I har så og så mange fisk at fange.
Dernæst drejer det sig om, at vi fanger dem på en så skånsom måde, at vi tager hensyn til natur, miljø, biodiversitet osv., og også at vi får fisk op af havet og i land, der er af en ordentlig kvalitet, så vi kan få nogle penge for dem.
Så der står ikke direkte noget om udsmid.
Derfor drejer det sig selvfølgelig om, at vi undgår den uønskede bifangst.
Det har været sådan gennem mange år, at man har smidt god spisefisk ud, fordi man blev straffet, hvis man ilandbragte det hele.
Det er selvfølgelig nogle ting, vi skal have ændret på.
Ib Poulsen (DF), 2010-02-11:
At ordføreren ikke kunne svare på mit spørgsmål, kommer egentlig ikke bag på mig.
Men jeg kunne høre, at man var meget optaget af kystfiskerordningen.
Det var også med i forliget i 2005.
Men bl.a. Socialdemokratiet var ikke med, da man kunne have været med til at styrke den ordning, hvis man havde været med i det forlig.
Så er det bare, jeg vil spørge ordføreren, hvor man var henne, dengang de her ting skulle forhandles på plads.
Bjarne Laustsen (S), 2010-02-11:
Altså, en ordfører, som ikke var med i de forhandlinger, og som stiller sig op herinde i Folketinget og gør sig klog på dem, har jeg såmænd ikke så meget respekt for.
Jeg var selv med i de forhandlinger, og vi fik at vide, at der lå en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og at vi kunne få lov at rette i teksten og flytte et komma og et punktum.
Det var det.
Det var den slags ting, man fra regeringens side ville forhandle med resten af oppositionen om.
Det var også derfor, vi blev smidt ud og gik vores vej.
Så kan man ikke komme og sige, at vi ikke har søgt indflydelse.
Vi kom med en lang, lang række bud på, hvordan vi netop skulle sikre det her område.
Men det er da klart, at når Dansk Folkeparti ikke har andet, er man nødt til at opfinde et eller andet til lejligheden om, hvor dygtig man har været gennem tiderne, og hist op og kom her ned.
Men det var ikke noget, man kunne se eller høre under de indledende forhandlinger, der var om den nye fiskeripakke.
Tværtimod kan vi se, at man har tilgodeset de største på bekostning af de mindste.
Ib Poulsen (DF), 2010-02-11:
Det er jo et fantastisk godt forslag, som hr. Kristen Touborg og SF er kommet med her, om, at man skal mærke de friskfangede fisk.
Man kan så sætte spørgsmålstegn ved, hvilke fisk der ikke er friskfangede.
Det er et spørgsmål om, hvor friske de er, når de kommer i land.
Der er god mening i, at vi mærker fisken, så forbrugeren kan følge vejen til bordet.
Det vil være med til at optimere priserne, også i et erhverv, der i den grad er presset.
I landbruget har man jo det her med »fra jord til bord«, mens vi i fiskeriet har det der med »fra haw til maw«, som det hedder.
Det er jo rigtig godt, at vi kan se det, og der er det, at vi har et MSC-system, som er under udvikling, og som erhvervet bakker op om.
Så synes jeg ikke, at vi ligesom skal gå ind og sige, at det kan vi gøre bedre, når det allerede er godt i gang og hovedlinjerne er meget fornuftige.
Så det, SF prøver på her, er jo at sparke en åben dør ind, og det er set før.
Kystfiskerordningen giver jo en meget skånsom fiskeriform.
Hvis man kan bevare den og styrke den, er det med til at bevare nogle af de små fiskersamfund, og samtidig er det også noget af det, der kan være med til at styrke turismens interesse for nogle områder, fordi der er noget at komme og kigge på.
Så derfor er det meget vigtigt, at vi har den her kystfiskerordning, ikke alene af hensyn til de her ting, men også af hensyn til bæredygtigheden i fiskeriet osv.
Men i og med at vi har den her udmærkede MSC-ordning, og at den er godt i vej, kan vi ikke støtte det her forslag, som egentlig er blevet overhalet højre om op til flere gange.
Kristen Touborg (SF), 2010-02-11:
Nu siger ordføreren jo, at vi har et MSC-mærke, og at man derfor ikke kan støtte forslaget her.
Nu er det jo ikke sådan, at man, fordi man siger, at man har et miljømærke, så også har noget, der virker.
Jeg hørte faktisk også en åbning i ordførerens tale, nemlig at det godt kunne være, at vi skulle se på de forudsætninger, der ligger i MSC-mærkningen.
Så er mit spørgsmål: Hvad er det så, vi skal have ændret på, hvis vi nu har den forudsætning, at forslaget her ikke går igennem, og at det kun bliver det andet, vi skal køre igennem?
Hvad er det så, ordføreren vil foreslå vi ændrer på?
Er det, at man tager energidelen med?
Er det, at man opgiver f.eks. at bruge bomtrawl?
Hvad er det for ting, Dansk Folkeparti kunne tænke sig?
Ib Poulsen (DF), 2010-02-11:
Nu har det jo her i runden været fremme et par gange, at man med hensyn til muslingefiskeri i Limfjorden ikke kunne forstå, at det skulle MSC-mærkes.
Men det er jo sådan, at der er nogle positive ting ved muslingefiskeriet, bl.a. er muslingerne jo med til at rense vandet for de skadelige stoffer, som landbruget rundtomkring Limfjorden udleder.
Jeg ved, at ordføreren selv har landbrug op til Limfjorden.
De ting, der bliver udvasket der, er muslingerne med til at rense op.
Så det kunne jo være en af de ting, som jeg synes er positiv, altså at man ikke får det pillet ud, hvilket ordføreren åbenbart er til sinds at gøre.
Muslingerne kan være med til at rydde op efter landbruget.
Kristen Touborg (SF), 2010-02-11:
Jeg vil godt spørge Dansk Folkeparti, om det er deres opfattelse, at den mærkningsordning, MSC, vi har, også vil kunne omfatte industrifiskeri, altså dansk industrifiskeri?
Jeg vil godt vide, hvor langt man synes, at den skal gå.
Er det grænsen, eller kan man gå endnu længere?
Jens Kirk (V), 2010-02-11:
Jamen jeg har da ikke benægtet, at der kunne være positive ting i det her, men jeg mener bare, at vi har et godt mærkningssystem allerede.
Er vandet så rent?
Det sætter jeg spørgsmålstegn ved.
Det er et koncept, man vælger.
Man har altså fravalgt at sige, at havet skal være fuldstændig clean; det har man fravalgt.
Noget andet er jo, at vi allerede nu i den fiskeriaftale, vi har, har taget meget hensyn til dem, som hr. Bjarne Laustsen nævner, nemlig kystfiskerne.
Endelig kan jeg ikke lade være med at sige, at hvis vi tager og tegner en cirkel rundt, så har vi tilbage inde i cirklen det demersale fiskeri, og hver gang vi tager noget fra det og giver til andre, er det dem ude på det store hav, der får mindre.
Og det er vel heller ikke rigtig S' ideologi, at vi skal gøre det.
Kristen Touborg (SF), 2010-02-11:
Det er så tilsyneladende ligegyldigt for ministeren, at en meget stor del af fiskene går tabt ved det, når man bruger trawlfiskeri, bliver skadet ved ikke at komme op eller bliver smidt ud igen.
Jeg synes, det er overraskende, at ministeren er tilfreds med denne frivillige ordning, der er tilpasset på en måde, så den må siges ikke at have ret stor effekt, når det kommer til stykket.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål til ministeren på baggrund af det seneste, ministeren sagde i sin tale, nemlig at EU overvejer miljømærkningen.
Det gjorde de sådan set også i ministerens forgængers tid; da vi havde det her forslag på sidste gang for ca. 3 år siden, lovede forgængeren, at nu ville der snart ske noget, og da havde det allerede været undervejs i mange år.
Kan ministeren redegøre for, om der nu sker noget, eller om vi stadig væk bare skal blive ved med at vente på en miljømærkning, der skal være EU-dækkende?
Per Clausen (EL), 2010-02-11:
Jeg kan forstå, at ministeren er glad for, at man har fundet et internationalt miljømærke, som alle danske fiskere, der overholder lovgivningen, kan blive omfattet af.
Det kan man da også være glad for, men hvorfor vil fødevareministeren ikke derudover være med til at hjælpe nogle af de fiskere, som bruger nogle redskaber, som er ekstra skånsomme, og som fisker på en måde, der bruger mindre brændstof, end andre gør?
Hvorfor vil ministeren ikke være med til at hjælpe dem til at få et mærke, der klart sender det signal?
Altså, hvad er forklaringen på, at ministeren ikke vil hjælpe dem, der går i spidsen i forhold til at tage hensyn til miljøet, også i forhold til andre danske fiskere?
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-11:
Der er jo ikke noget til hinder for, at dem, der synes, at de fisker på en særlig hensigtsmæssig måde, frivilligt laver en mærkningsordning.
Altså, det har de jo alle muligheder for at gøre.
Jeg synes, at vi skal overlade til dem, der er interesserede i det, at lave sådan en frivillig mærkningsordning og ikke komme med sådan et nationalt tiltag, som er det, der ligger i SF's beslutningsforslag, og som jeg ikke mener er hensigtsmæssigt på nogen måde.
Per Clausen (EL), 2010-02-11:
Nu synes jeg jo, at problemet er, at fødevareministeren ikke tager hensyn til den virkelighed, der findes blandt fiskerne.
De fiskere, som SF's forslag ville kunne give et særligt mærke, er nogle af de fiskere, der i dag med ekstrem stor hastighed er på vej ud af fiskeriet.
Desværre tror jeg ikke, at de har styrken til at organisere sig omkring etableringen af et frivilligt mærke. Så spørgsmålet er i virkeligheden: Vil fødevareministeren være med til at tage bare et eneste initiativ, som kan gavne de kystfiskere, som har et lavt brændstofforbrug, som bruger redskaber, som er mere skånsomme end almindelig trawl og meget, meget mere skånsomme end bundtrawl, som jo også bliver godkendt i den ordning, som ministeren er så glad for?
Vil ministeren gøre noget for at sikre, at de stadig væk skal være i dansk fiskeri, eller må markedet og frivillige mærker tage sig af det?
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-11:
Jeg ved ikke, hvad det er, hr. Per Clausen henviser til, når han siger, at ekstremt mange er på vej ud.
Vi har lige haft fristen for tilmelding til ordningen vedrørende kystfiskeri her den 31. januar, og der er 321 fartøjer, der har tilmeldt sig kystfiskeriordningen for 2010.
Det er så en lille tilbagegang i forhold til tidligere, men det er ikke sådan, at der er en hel masse, der forsvinder ud af det, og det tager jeg som udtryk for, at man faktisk er glad for den kystfiskeriordning, vi har, og som jo nu så gælder 3 år frem.
Hvis kystfiskerne måtte være interesserede i at lave en mærkningsordning, mener jeg, at initiativet skal komme fra deres side.
Så skal det være dem, der på frivillig basis synes, at her har de et budskab, de gerne vil ud med.
Derfor synes jeg fortsat, at det er rigtig godt, at dansk fiskeri som sådan er i fuld færd med at sikre en certificering af de danske fiskearter.
Jens Kirk (V), 2010-02-11:
Nu skal man jo passe på med at sige, at SF lever i en osteklokke, men noget tyder på det.
Der er jo ligesom en tendens til, at verden skrider forbi dem, uden at de i grunden opdager det.
Siden sidste fremsættelse af forslaget er der sket en masse også med hensyn til kvalitetsmærkning af fisk som f.eks. den af ministeren omtalte MSC-mærkning, som er en privat og uafhængig mærkningsordning for miljøvenligt og bæredygtigt fiskeri.
De principper, som MSC-mærkningen bygger på, er jo, at fiskeri skal udføres på en måde, så det ikke fører til overfiskeri, og nedfiskes arter, skal fiskeriet udføres på en måde, der fører til genopretning af bestanden.
Fiskeriet skal udføres på en måde, der bevarer havets økosystem, dets funktioner, struktur og diversitet.
Fiskeriet er underlagt et effektivt forvaltningssystem, der respekterer lokale, regionale og internationale love, og fiskeriet er desuden underlagt standarder, der sikrer en langsigtet udnyttelse.
Flere danske fiskerivirksomheder og fisk er allerede certificerede, nemlig f.eks. som før nævnt nordsøsild, sild fra Norskehavet, nordatlantisk makrel og limfjordsmuslinger, og flere er godt på vej.
Og som nævnt før overvejer EU fortsat, om de kan finde en ordning for miljømærkning af fisk.
Kan det være den, der er fanget i havet?
Så er det jo et koncept, man laver, for havet er da ikke fuldstændig rent alle steder.
Ellers skulle vi ligefrem have dem i, kan man sige, et cementdambrug, som vi ved bliver gjort fuldstændig rent flere gange om året for det, der er fremmed i havet – og der finder vi dog en del.
Så kan man i det hele taget fange en økologisk fisk, uden at der er tale om et koncept?
For kystfiskeriet, som jeg omtalte her, er der allerede sat specifikke ordninger i søen.
Kystfiskerordningen er således en del af aftalen om den nye regulering.
Jeg ved godt, at hr. Kristen Touborg m.fl., også fra S, Enhedslisten og De Radikale, ikke var med i den aftale.
Kystfiskerordningen har fungeret i perioden 2007-2009, og det er allerede blevet besluttet at forlænge den ordning for en ny 3-årig periode fra 2010 til 2012.
Der var tilmeldingsfrist den 31. januar, og som før nævnt er der p.t. tilmeldt 321 både til ordningen.
Det er vel også en sandhed med modifikationer, at kystfiskeri altid er en garanti for kvalitet.
Manglende køle- og frysekapacitet på kystfiskeribåde er et eksempel på noget på området, der kan påvirke kvaliteten af kystfiskernes produkter.
Heller ikke på redskabssiden kan man skråsikkert sige, at de og de redskaber sikrer kvalitet frem for andre.
Endelig kan man også se, at vi tager lidt hensyn ud over det, der allerede er nævnt; de får også LAG-midler tilført.
Allerede nu ser kamerafiskeriet også ud til at kunne tilføre noget og være mere selektivt, så der i fremtiden er mulighed for at få et mere selektivt kvalitetsfiskeri.
Alt i alt mener vi i Venstre, at der allerede er tilstrækkelig med muligheder for kvalitetsmærkning.
Der er således ikke brug for en ny national mærkningsordning, og på den baggrund kan Venstre ikke stemme for forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-02-11:
Ja tak.
Jeg tror, at Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, er udtryk for det, at når et parti har haft regeringsmagten i lang tid, bliver det sådan lidt selvtilstrækkeligt: Vi har gjort alt, hvad man kan; der er ingen grund til at lytte til mere.
Alt det, oppositionen kommer med, duer ikke til noget som helst.
Jeg synes stadig væk, der er behov for forbedring.
Man kunne bare indledningsvis stille et spørgsmål: Har kystfiskeriet fået det bedre de sidste 8-9 år?
Er der blevet mere kystfiskeri, eller er der blevet mindre?
Det er jo et spørgsmål, som hr. Jens Kirk måske kunne svare på.
Men jeg synes, det er interessant, at man kigger på at bygge op, fordi dansk fiskeri er under pres.
Priserne er under pres, fordi man får nogle arter, der er opfostret under forhold, som det ligger os fjernt at opfostre dem under, men ikke desto mindre er markedssystemet sådan, at de finder vej til supermarkedernes kølediske.
Derfor handler det vel om at slå ring omkring det, vi har, det, vi kan dokumentere er godt.
Og derfor ligger der vel nogle positive signaler i det, gør der ikke det?
Det er det der med ikke at save den gren over, man selv sidder på.
Jeg ved godt, at man i Venstre er ligeglad med CO2-udslip og alle de her forskellige ting.
Men når man siger sådan noget med at fange fisk på energirigtige måder, altså at man bruger mindst muligt brændstof på at fange 1 kg fisk, så betyder det ikke noget for Venstre, ikke det fjerneste.
Men det er jo sådan set det, der ligger i det her forslag: Man bruger de mest skånsomme værktøjer og bruger mindst muligt energi på at frembringe 1 kg fisk.
Det er jo det, det handler om, og det er, så vidt jeg forstår, ikke med i MSC-mærkningen.
Jens Kirk (V), 2010-02-11:
Jeg kan forstå på hr. Bjarne Laustsens spørgsmål og tale, at hr. Bjarne Laustsen ikke har opdaget, at vi har haft en brændstofspakke, så der er kommet meget mere energirigtige motorer i mange fiskerbåde, og dermed kan vi sige, at forbruget af energi til at fange fiskene er meget anderledes, end det var før.
Der er sket meget på det område.
Man kan også se, at det er gået helt forbi hr. Bjarne Laustsens opmærksomhed, at de både, der sejler længere ud på havet, og som ikke alle sammen er blå som i hr. Touborgs terminologi, foretager både rensning og pakning og frysning, og når fiskene kommer ind, er de jo næsten ligeså gode som dem, man måske har trukket op lidt ude i havet.
Kristen Touborg (SF), 2010-02-11:
Hr. Kirk nævner muslingefiskeriet som en af den slags fiskeri, som kan blive certificeret.
Bekymrer det slet ikke hr. Kirk, at en meget stor del – 80 pct. tror jeg – af det muslingefiskeri, der foregår i Limfjorden, foregår inden for Natura 2000-områder?
Finder Venstre virkelig, at det er rimeligt at miljøklassificere et fiskeri, der foregår under så brutale forhold, og som oven i købet ødelægger områder, der er særlig beskyttet?
Jens Kirk (V), 2010-02-11:
Nu har jeg jo ikke som hr. Touborg helt styr på, hvor mange kvadratkilometer f.eks. Limfjorden og Bedding er tilsammen, men jeg vil tro, det er en meget, meget lille procentdel, der bliver skrabet over efter muslinger hvert år.
Derfor må jeg henvise til, at når en fiskeriundersøgelse godtgør, at der faktisk ikke sker meget ved det her, så tror jeg på det.