runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Jeg synes, at der er tale om et frygteligt ukendskab fra ordførerens side til, hvordan den almene sektor fungerer, for den almene sektor fungerer sådan, at man melder sig ind og bliver skrevet op og får tildelt et nummer.
Og så søger man, når man har behov for en bolig.
Dem, der bor der i forvejen, har fortrinsret til at få en af de ledige boliger, det vil sige de mennesker, der bor i den almene sektor i forvejen.
Ifølge den selv samme rapport, som hr. Ole Birk Olesen læste op fra før, er det 630.000, og det er altså folk, der ligger på almindelig indkomst og lavindkomstgrupper.
Så der vil selvfølgelig være et flertal af de her mennesker.
Men jeg vil da ikke udelukke, at der er nogle af dem med høje indkomster, der også kan risikere at søge ind i en almen bolig.
Men de skal være velkomne.
Jeg kender ikke ret mange direktører eller mange med høje indkomster, advokater og tandlæger, der bor i en almen bolig, men de skal være velkomne.
Det er altså mest almindelige mennesker, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Jeg er spændt på at høre, om ministeren tror, at kontanthjælpsmodtageren vil have stor gavn af sin fortrinsret.
Hvis lejlighederne ender som det eksempel, jeg nævnte, nemlig med at koste 13.000 kr. om måneden, så tvivler jeg på, at fortrinsretten hjælper super meget.
Sidste år sagde ministeren også, at salg af kommunale byggegrunde under markedspris vil medføre en skjult og uigennemskuelig støtte til almene boliger, og at det går imod princippet om, at kommunerne skal købe og sælge til markedsværdien.
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Det, der er så godt ved det her lovforslag, fru Charlotte Dyremose, er i virkeligheden, at det er kommunerne, der betaler for forskellen mellem de meget dyre grunde og ned til det, man kan bygge for inden for rammebeløbet.
Man kan opføre almene boliger til den normale pris på også de attraktive grunde, og vi kan få en blandet beboermasse.
Er De Konservative uenige i, at der også skal bo mennesker med en almindelig indkomst i f.eks. Nordhavnen?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Nu fik jeg ikke svar på nogen af mine spørgsmål, så jeg tillader mig at stille dem igen i stedet for at bruge tid på at svare på spørgsmål.
Hvor blev princippet med, at kommunerne skal købe og sælge til markedsværdien, af, hr. minister?
Det er jo det princip, ministeren nu taler imod, men det var det princip, som ministeren havde for 1 år siden.
Det var det ene spørgsmål.
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Det er faktisk sådan, at man køber og sælger grundene til markedsprisen.
Så har kommunerne mulighed for at gå ind og subsidiere det.
Det er jo det nye i det her.
Der spørger jeg mig selv: Har De Konservative virkelig så meget imod, at vi også skal bygge almene boliger til almindelige mennesker, f.eks. på de mere attraktive grunde?
Eller skal de ud og bo der, hvor der er mest skyggefuldt og der, hvor der ikke er attraktivt at være?
Hvordan havde De Konservative forestillet sig at det her skulle ændres?
Vi har her et forslag, hvor vi sikrer, at der bliver købt og solgt til markedsprisen, men kommunerne subsidierer det.
Det er et rente- og afdragsfrit lån, og det er først efter 50 år, at man betaler tilbage på det.
Det er, for at vi kan få en blandet beboermasse.
Det er noget nyt, og derfor er det helt i overensstemmelse med det, jeg også nævnte sidst.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Mange tak.
Sidste år havde SF et beslutningsforslag, der mindede meget om det her lovforslag, nemlig B 82, Forslag til folketingsbeslutning om kommunalt salg af byggegrunde til under markedspris.
Forskellen mellem det og det i dag er, at i dag er det ikke kommunen, der skal betale for at sælge til under markedspris, det er den private grundejer.
Til det beslutningsforslag sagde ministeren: »Det er ikke realistisk at udvide rammerne, så der kan bygges almene boliger på de mest attraktive grunde. Huslejen ville i givet fald blive så høj, at familier med almindelige indkomster ikke ville have mulighed for at bo der, og så er vi kommet væk fra formålet med almene boliger.
Salg af kommunale grunde under markedsprisen vil medføre betydelig højere støtte til boliger, som i dag i forvejen får en betydelig støtte.«
Hvordan kan ministeren så her i dag mene noget helt andet, nemlig at der vil bo mennesker med almindelig indkomst, som jeg går ud fra ministeren mener, i de her boliger, når ministeren ikke mente det sidste år?
Hvad er der sket af forandringer?
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Jo, det er der faktisk, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Men med vanlig træfsikkerhed glemmer hr. Ole Birk Olesen de andre konklusioner, nemlig at hvad angår de 630.000 mennesker, der bor i den almene sektor – altså ud over de resterende 30.000 – kommer det faktisk lavindkomstfamilierne til gode.
Det stod der i den selv samme rapport, jeg lige har siddet og læst, inden jeg gik herop.
Det er rigtigt, at der også er nogle med høj indkomst, der bor i den almene sektor, men det er under 5 pct., og de skal være hjertelig velkommen.
Så vil jeg gerne sige, at det at bygge almene boliger, der er væsentlig billigere end private boliger, vil sikre, at almindelige mennesker kan bo der.
Det er logik for perlehøns, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Når man som regeringen fremsætter det her lovforslag med begrundelser om, at det skal give lavtlønnede og svage danskere mulighed for at bo i områder, hvor, som Socialdemokraternes ordfører sagde, kontanthjælpsmodtageren kan møde, jeg tror, det var akademikeren i Fakta, så er det jo interessant at se, om det er et formål, som den almennyttige sektor lever op til i dag.
Der er det jo, at vismændene har lavet undersøgelser af det.
De konkluderer, og nu læser jeg op ordret: »Men der er altså en klar tendens til, at der inden for sektoren sker en sortering, således at førtidspensionister, langtidsledige, lavtuddannede, indvandrere og lavindkomstgrupper får tildelt de mindst attraktive boliger ...« .
De mindst attraktive boliger får de her grupper.
Der er intet i det her lovforslag, som vil lave om på det.
Hvad agter ministeren at gøre?
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Det er interessant, at fru Louise Schack Elholm starter med at anerkende, at det her er et andet forslag.
Det, vi jo gør, er, at vi giver kommunerne mulighed for det, og dermed er det ikke skatteyderne i Gentofte eller et andet sted.
Det er den enkelte kommune og dens skatteborgere, der kommer til at betale, hvis det er sådan, at der er en forskel i det, man kan bygge for.
Og der, hvor der allerede er planlagt områder, har vi sat op til 500 mio. kr. af, som kommunerne kan bruge.
Derved kan man minimere beløbet, således at man kan bygge til en fornuftig pris og til det, vi kender fra det almene rammebeløb, og dermed også bygge på en måde, så almindelige mennesker kan bo der.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Sidste år sagde ministeren, at familier med almindelige indkomster ikke ville have mulighed for at bo på de mest attraktive grunde, selv hvis man solgte dem til under markedspris.
Hvordan vil ministeren så sikre, at de familier kan komme til at bo på de her grunde?
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Nu sælger vi dem ikke til under markedspris.
Det, vi gør, er, at vi sikrer, at de almene boligselskaber kan bygge inden for rammebeløbet.
Kommunen betaler forskellen, og efter 50 år begynder man at afdrage på det.
Det gør jo, at man kan bygge inden for rammebeløbet og dermed også sikre en fornuftig husleje.
Det er det nye i det her, men det behøver jeg måske ikke belære fru Louise Schack Elholm om.
Venstre er overraskende nok imod, at vi bygger almene boliger på de mest attraktive steder, så almindelige mennesker kan bo disse steder også.
Karina Adsbøl (DF), 2014-12-18:
Så kunne det være meget spændende at høre, hvad ministeren mener er en fornuftig husleje, for i debatten har vi hørt både 7.000 kr. og 9.000 kr. Som ministeren også ved, kan man jo tage til et landdistriktsområde og købe et billigt hus, og så kan man jo i hvert fald bo billigere, altså i forhold til hvis den her husleje kom til at ligge på 9.000 kr. Jeg kunne, som jeg også sagde i min ordførertale, godt tænke mig at høre ministeren – for vi har en række spørgsmål i Dansk Folkeparti: Vil den enkelte grundejer kunne risikere at tabe penge på det her?
Det er jo meget enkelt at svare på, og ministeren bedes venligst svare på det – og også på, om man med det her lovforslag vil kunne tvinge den enkelte grundejer til at sælge noget af sin jord.
Så siger ministeren godt nok, at der ikke bliver ændret, i forhold til hvordan det er i dag.
Men jeg tror da, at der er rigtig mange grundejere, der vil føle sig truet, når en kommune lægger noget ud til lokalplanen, som ligger i deres område, altså hvor deres hus er – og så kan de jo faktisk være stavnsbundet i rigtig, rigtig mange år.
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Jeg ved ikke lige, hvordan husene i landdistrikterne kom ind her, men jeg vil godt sige, at rammebeløbet er lidt højere i København, og hvis man bygger fuldt ud inden for rammebeløbet, vil det betyde – som det også har været nævnt i debatten – at lejligheder efter de oplysninger, jeg er besiddelse af, vil komme op og ligge på ca. 7.000 kr. om måneden, altså for en lejlighed på 80 m².
Det er dog billigere end det, der gælder generelt for det, man bygger på Nordhavnen og andre steder.
Så er der jo det ved det, at finansieringsomkostningerne ligger fast i alle 30 år; det er kun de variable udgifter, altså hvad angår vand, varme, afgifter osv., som vil stige.
Det vil på sigt betyde, at det også vil blive billigere, ligesom vi kender det fra andre almene boligorganisationer.
Og det her vil betyde, at almindelige mennesker med almindelige indtægter faktisk vil kunne blive boende i København.
For med de huslejer, som er i København og nogle steder i omegnen, ligger det her faktisk på et fornuftigt niveau.
Jeg tror, at der vil være nogle i en lavindkomstgruppe, som vil have problemer, men der har vi jo et godt støttesystem på huslejeområdet.
Karina Adsbøl (DF), 2014-12-18:
Jeg synes slet ikke, at jeg fik nogen svar på mine spørgsmål.
Men hvornår er man et almindeligt menneske?
Altså, er det, når man er på kontanthjælp?
Eller er man ikke et almindeligt menneske, når man er direktør?
Så er man måske ualmindelig.
Altså, det er sådan lidt et spørgsmål om, hvordan man definerer det, som ministeren står og siger deroppe på talerstolen.
Men måske ministeren kunne fortælle lidt om den husleje.
For hvis det her er, fordi man vil tilgodese dem, som ikke har så mange penge, vil jeg sige, at vi så har hørt om huslejer til 7.000 og 9.000 kr., og så er det jo ikke dem, man tilgodeser ved det her lovforslag.
Carsten Hansen (S), 2014-12-18:
Jeg tror, at ethvert menneske er unikt i sig selv, vil jeg gerne sige.
Alle mennesker er noget helt særligt, og derfor skal vi selvfølgelig også tage hensyn til dem.
Men det at give almindelige mennesker eller folk med almindelige indkomster mulighed for at bo i København, er selvfølgelig særdeles vigtigt, og det er det, vi diskuterer om vi skal eller ej.
For der er ingen tvivl om, at med 1.000 flere tilflyttere om måneden, altså 12.000 flere om året, bliver der brug for flere boliger i København – mange flere boliger end dem, som bygges i øjeblikket.
Og hvis man kun bygger boliger, der er langt dyrere end de 7.000 kr., jeg taler om, for en lejlighed på 80 m², ja, så har almindelige mennesker altså ikke mulighed for at blive i København, og det er det, vi snakker om.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Det er jo en velkendt sag, at nogle mennesker er bedre til at skaffe sig livets goder, end andre mennesker er, og meget tyder på, at de også er bedre til at skaffe sig goder fra den offentlige sektor, end andre mennesker er.
De får de højeste uddannelser, de dyreste uddannelser, de får de bedste skoler, offentlige folkeskoler, til deres børn.
De får også, viser undersøgelser, de bedste almene boliger, som der er mest støtte til.
Så det, man vil se ude i Nordhavn, når de 25 pct. almene boliger er bygget derude med mest mulig offentlig støtte, er, hvis vi tager ved lære af det, der sker andre steder i landet, at det er de højest lønnede og bedst lønnede, der får dem.
Hvordan har hr. Lars Dohn det med, at så skal murerarbejdsmanden, der bor ude på Amager i en måske mindre attraktiv bolig, over skatten være med til at finansiere, at arkitekten med god løn og godt job kan bo billigt i Nordhavnen?
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Jeg kan slet ikke genkende det billede, der tegnes op.
Det er jo sådan erfaringsvis, at det at bo har givet rigtig store indtægter til dem, der bor i ejerboliger.
Sådan er det erfaringsmæssigt, og det har folk med indtægter, der er store nok til at kunne betale en ejerbolig, forlængst indset.
Enhedslistens målsætning – jeg tror i og for sig også, det er SF's og Socialdemokraternes målsætning – er, at det at vælge bolig skal være friholdt fra de spørgsmål.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Som jeg har nævnt, har jeg opfattet det sådan, at en lejlighed på 80 m² vil få en husleje på ca. 7.000 kr.
Desuden ved vi alle sammen, og det ved fru Charlotte Dyremose jo også godt, at der er en anden lovgivning, som giver mulighed for boligstøtte, altså tilskud til huslejen.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Jeg anerkender slet ikke den fremstilling, hr. Ole Birk Olesen kommer med.
Det er jo sådan, at er der noget, der er subsidieret i Danmark, så er det ejerboligerne.
Det er nu 15 mia. kr., man har sat boligskatterne i ro med.
Rentefradraget har spillet en enorm rolle op igennem de sidste 30-40 år.
Så derfor er det sådan, at vi har en almen boligsektor, hvor der er en venteliste, man kan skrive sig på, og der er en demokratisk adgang til den.
Men jeg kan høre, at det ikke lige er den målsætning, som Liberal Alliance har, og det undrer mig så heller ikke så meget.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Hvor hr. Eigil Andersen er socialist, er hr. Lars Dohn jo endnu rødere.
Derfor ved jeg godt, at vi ser meget forskelligt på tingene, og jeg har også fuld respekt for, at sådan er demokratiet.
Men der var alligevel et par ting, jeg noterede mig under hr. Lars Dohns ordførertale.
Hr. Lars Dohn udtalte noget i retning af, at når Frank Jensen ønskede sig den her ordning, måtte Frank Jensen have sikret sig, at det ville fungere.
Vil det sige, at hr. Lars Dohn opfatter det som en garanti for, at det vil fungere, når Frank Jensen siger det?
Så sagde hr. Lars Dohn, at det skulle komme folk med almindelig indtægt til gavn.
Hvad er en almindelig indtægt?
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Hvad angår spørgsmålet om, hvad en almindelig indtægt er, så bruger vi i daglig tale eksemplerne med læreren, sygeplejersken og politibetjenten; de skal kunne have mulighed for at bo i hovedstaden eller der, hvor de nu arbejder.
Men vi vil jo gå et skridt videre, for vi vil også gerne have, at folk med udprægede lavindtægter eller de 800.000, som lever af overførselsindkomster, har nogle gode boligforhold.
Det skal ikke være sådan – som jeg kan høre på hr. Ole Birk Olesen – at de allerdårligst stillede skal hen i noget socialt boligbyggeri, og så skal de andre bo i andre kvarterer.
Den samfundsmodel arbejder vi slet ikke frem mod.
Hvad Københavns Kommunes økonomi angår, har den det jo slet ikke så ringe.
Så jeg tror, Københavns Kommunes økonomi vil have rigtig godt af det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Men når nu erfaringen viser, at de mest attraktive og mest støttede boliger ikke går til dem, der har mest brug for støtte, men tværtimod til mennesker, som i høj grad kan finansiere deres bolig selv, fordi de har høje uddannelser, de har høje indkomster, hvorfor fortsætter Enhedslisten så bare ad den vej med at bygge flere offentligt støttede boliger til folk, der er velbeslåede, og som sagtens kunne finansiere deres bolig selv, betalt af penge fra murerarbejdsmanden, metalarbejderen, butiksassistenten osv.?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Jeg kan i hvert fald garantere, at i det lange løb vil det her have en særdeles gavnlig virkning.
Jeg har forstået det sådan, at en lejlighed på 80 m² i Nordhavnskvarterets almene boliger kommer til at koste ca. 7.000 kr. om måneden.
Jeg tror ikke, at man kan finde en privat lejlighed på 80 m², som man kan få for 7.000 kr. om måneden.
Det er selvfølgelig klart, at med det beløb er det ikke en kontanthjælpsmodtager, vi taler om, men det kunne sagtens være, at det var en pædagog, som sammen med sin ægtefælle godt kunne have råd til at bo der.
Det anser jeg da for sandsynligt.
Og på den måde er der forskellige niveauer i det her.
Jeg mener også, at det har et formål, hvis der bliver tale om, at en pædagog og en rengøringsassistent og en metalarbejder får mulighed for at bo der.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Jo, jo, men vi har fået etableret det faktum tidligere i debatten, at man ikke kan begrænse de boliger til dem, der har lave indkomster.
Det store tilskud er jo også attraktivt for folk med høje indkomster.
Altså, kan man få en attraktiv bolig til en billig penge, så vil de også ønske at få den bolig.
Alle vil gerne spare penge, både folk med få penge og folk med mange penge.
Og vi ved, at de almene boliger, som allerede er opført, er fordelt sådan, at de mest attraktive af dem også har beboere med høje lønninger og med høje uddannelser.
Så jeg spørger hr. Eigil Andersen: Hvad vil hr. Eigil Andersen gøre for, at sådan vil det ikke være, når man øger støtten til disse boliger?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Nu er jeg ikke lige inde i de pågældende undersøgelser, der bliver refereret til her, så det vil jeg lade ligge.
Men jeg vil bare sige, at det da er højst besynderligt for mig, hvis Liberal Alliance nu eventuelt skulle have det synspunkt, at man skulle til at bestemme, præcis hvilke familier der skulle bo i de pågældende boliger.
Heldigvis er det da sådan, at vi lever i et frit land, hvor enhver kan melde sig ind i en boligforening, og man kan komme på venteliste og få en bolig.
Som gennemgående tendens må man sige, at de boliger er med til at sikre, at mennesker med jævne og små indtægter også har et sted at bo.
Hvis der kun var et privat boligmarked, havde vi endnu flere hjemløse, end vi har.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Jeg vil bliver simpelt hen lige nødt til at forstå, hvordan SF mener, at det kan være en lejlighed til 9.000 kr. eller derover.
Som jeg forstår det, er de 9.000 kr. et gennemsnit for hele København.
Det kan altså også være mere end 9.000 kr.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Nu er der jo to elementer i det her.
Der er også det element, der hedder lokalplaner.
Det er så for nye boligområder.
Hvis der er en grundlæggende påstand i det, der bliver sagt fra Venstres side, om, at almene boliger ikke gavner mennesker med små og jævne indtægter, så må jeg sige, at det simpelt hen ikke passer.
Derfor vil det her også komme til at gavne.
Man skal også huske på, at den husleje, der skal betales, er forholdsvis stationær over tid.
Det vil sige, at de boliger vil blive billigere, som tiden går.
Betyder det, at Venstre vil ophæve de lovregler, vi har, den planlov, vi har?
Er det det, der ligger i det?
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Man krænker den private ejendomsret, når man bestemmer, hvad folk skal bygge på deres grund.
Jeg vil sige om den her generelle påstand, som ordføreren mener jeg kommer med, om, at almene boliger ikke gavner de svage, at Venstre ikke har sagt det.
Det, som jeg har sagt, er, at generelt ser vi, at de velbeliggende og attraktive almene boliger går til højtuddannede og godt lønnede folk, og med det huslejeniveau, man lægger op til her, har de svage ikke råd til at bo der, så hvordan vil ordføreren sikre, at det her kommer folk med små indkomster til gode?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Det passer simpelt hen ikke.
Jeg kan ikke komme det nærmere.
Det er ikke rigtigt, at det vil gå på den her måde.
Med hensyn til decentralisering vil jeg sige, at jeg synes, det er fantastisk godt, at man her overlader det til eksempelvis Københavns Borgerrepræsentation at vurdere, om de vil bruge nogle af de her redskaber.
Jeg tror, at Københavns Borgerrepræsentation vil sige, at det i virkeligheden vil være en god forretning for København på længere sigt, at man bruger nogle af de her muligheder.
Jeg er meget spændt på, om det her er udtryk for, at de borgerlige partier inklusive Venstre i virkeligheden i den kommende valgkamp vil kræve, at de her regler bliver fjernet igen.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg anerkender fuldt ud, at hr. Eigil Andersen er socialist, og derfor har jeg heller ikke en forventning om, at han som socialist har den samme respekt for den private ejendomsret, som jeg, der er liberal, har.
Derfor kan jeg godt forstå, at hr. Eigil Andersen synes, det er okay at krænke den private ejendomsret.
Det synes jeg ikke er i orden.
Jeg må sige, at der er en ideologisk forskel, når hr. Eigil Andersen taler om decentralisering, for han taler om kommunerne.
For mig er decentralisering mennesker.
Det er, når mennesker kan træffe valg og vi ikke træffer valgene for dem.
Det, vi gør her, er, at vi giver kommunerne lov til at bruge penge, de skulle have brugt på varme hænder, på at sikre, at der er ordentlig omsorg for børn i daginstitutionerne, at de ældre får en god service.
Dem får de nu lov til at bruge på at sikre, at veluddannede kan få billigere boliger i Nordhavnen.
Det synes jeg ikke er et godt formål.
Jeg har ikke lyst til at krænke den private ejendomsret på grund af det, så derfor vil jeg også høre ordføreren
: Hvordan vil ordføreren sikre, at det ikke er de veluddannede, der kommer til at bo i de her almene boliger i Nordhavnen? Tak.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Nu kan det godt være, fru Liv Holm Andersen udfordrer min viden længere, end den rækker.
Men det er mit indtryk, at hvis man køber en grund i en by med det formål, at der skal være boliger der, så kommer kommunen ikke efterfølgende pludselig og siger: Nej, 50 pct. af den skal være parkeringsplads.
Det kan være, jeg tager fejl, men det mener jeg dog ikke er tilfældet.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Nu glemte ordføreren at svare mig på, om det, at Frank Jensen siger, at det kan fungere, er en garanti for, at det vil gøre det.
Men lad mig så bare selv svare: Det er jo ikke kun i år, der er en julegave til Frank Jensen.
Det var der også sidste år med finanslovaftalen, hvor vi selv stemte for ommærkning af ældreboliger til ungdomsboliger på ønske fra Frank Jensen, men vi har ikke fået ommærket en eneste.
Der er lige gået et aktstykke igennem i Finansudvalget i dag, hvor man flytter pengene til et andet område, fordi der ikke var nogen, der var interesseret i at gøre det.
Det vil jeg bare lige slå fast.
Så er jeg glad for, at hr. Lars Dohn siger, at det drejer sig om læreren, sygeplejersken og politibetjenten, men hvordan skal de svage få råd til at bo i en lejlighed, der koster 7.000-9.000 kr. om måneden?
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Nu er der jo så boligstøtten til at nedsætte boligudgiften, men vi skal, som vi gjorde under finanslovsforhandlingerne, f.eks. have kigget på muligheden for at optage statslån i stedet for at gå ud på realkreditmarkedet; det vil gøre, at lejerne i det almene nybyggeri vil skulle af med 1 mia. kr. mindre i husleje, men jeg tror bare ikke, det er noget, Venstre er med på.
Man kan også tage bidragsprocenten, som er fastlagt til maks. 2,7, og nedsætte den til 2,0, men det blev også hældt ned ad brættet af finansministeren.
Så der er nogle veje, man kan gå, hvis man vil det.
Det er et politisk valg, og der tror jeg ikke at vi har Venstre med.