runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Det er en opfølgning på hr. Arne Tofts spørgsmål, nemlig om ministeren ikke finder det betimeligt at tage et møde med barmarksværkerne.
Som det jo er illustreret, er der en forskel på 23 mio. kr., og derfor kunne det jo være nyttigt, at man simpelt hen satte sig ned og sagde: Er der andre måder; er der andre former for indtægter, som vi kan sikre at barmarksværkerne kan få?
Så snart Energistyrelsen har et overblik over, hvad det er, man mener, kommer politikerne ind.
Men man er altså nødt til at få beskrevet problemerne, for barmarksværkernes organisation vil jo se det fra én side, og Energistyrelsen vil formentlig se det fra en anden side, og så er det op til politikerne – og det er jo ikke alene mig, det er jo også forligspartierne – for pengene skal jo skaffes, hvis der skal bruges flere penge.
Jeg vil sige, at der altså er noget, der tyder på, at det er en historie, der aldrig slutter.
Tina Petersen (DF), 2007-01-24:
Jeg tror, det er vigtigt for folk, der lytter her i dag, at få at vide, hvad det egentlig var, der gik galt, fordi processen i det, og hvorfor den stoppede, er det utrolig vigtigt at afklare.
Til spørgsmålet om, hvad det var, der gik galt her – mener fru Tina Petersen den sidste runde med 12,1 mio. kr.?
Det var de penge, vi fik at vide der var behov for, og så sagde vi: Hvordan skal de fordeles, skal vi bare dele dem ud og sige hurra?
Nej, vi skal selvfølgelig finde ud af, hvor der er behov.
Og så kunne jeg godt tænke mig at få at vide af ministeren: Hvornår forventer man at den her anden runde, man nu har gang i, er afsluttet?
En anden ting, jeg bliver nødt til at sige til hr. Arne Toft, er, at du jo egentlig selv gav svaret.
Det var hr. Svend Auken, som afgav de første midler til barmarksværkerne, så du svarede egentlig selv på det.
Arne Toft (S), 2007-01-24:
Jeg vil stadig væk godt vende tilbage til de møder, vi holdt i Viborg i 2000 og 2001, og hvor samtlige politikere fra samtlige partier gav håndslag på, at man ville klare situationen med de her barmarksværker, som var kommet i knibe, fordi de havde fået nogle dårlige råd, bl.a. fra mig selv, fra de forskellige gasselskaber, som gerne ville sælge gas, og også fra de siddende regeringer derefter.
Men jeg vil meget gerne have, at det her ender positivt, så jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke ministeren, hvis han får en henvendelse fra de her barmarksværker, som har store problemer, ville holde et møde med dem, så de værker over for ministeren og over for embedsværket kan fremlægge deres problemer, således at man kan få dem analyseret, og således at man kan få en fornuftig udgang på det her problem.
Det tror jeg er det, som værkerne meget gerne vil.
Værkerne er jo ikke interesserede i at skabe splid og i, at vi skal stå og mundhugges i Folketingssalen.
De er interesserede i at få en mindelig ordning, som tilfredsstiller de værker, som har de her store problemer.
Til sidst smed han simpelt hen papirerne på bordet og sagde: Nu vil jeg ikke være energiordfører mere; jeg kan ikke finde ud af det med de barmarksværker.
Jeg har prøvet at sætte mig ind i det, og jeg vil ikke sige, at jeg ikke kan, og selvfølgelig skal de kunne få et møde med Energistyrelsen – jeg tror ikke, der er så meget formål i at få det med mig, for Energistyrelsen har jo netop de specialister, som der er noget mening i at mødes med.
Og så skal jeg nok forholde mig politisk til det, når man har talt med Energistyrelsen.
Det må være fremgangsmåden.
Men netop fra 2000 er der jo, som jeg har sagt, bevilget 250 mio. kr. af den daværende regering, nye 85 mio. kr. under den nye plus nye afregningsmåder og så oven i købet 12,1 mio. kr. nu.
Der er altså ikke andet at sige, end at nu må man søge, og så må man have ansøgningsfristen til at udløbe her i februar, og er der så yderligere problemer, må man tage en kontakt fra barmarksværkerne til Energistyrelsen.
Det er vejen frem.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Jeg er helt enig med ministeren i, at den proces, som er sat i gang, selvfølgelig skal køre videre.
Men de ting, som hr. Arne Toft nævnte, f.eks. ledningstabet, og om man kunne finde en kompensationsordning for det – og der kan måske være mange andre ting – kunne ministeren jo godt have til at foregå, sideløbende med at man sådan set har det andet til at foregå, således at man havde et beredskab, når man nu kender tallene fra de ansøgninger, som kommer ind fra barmarksværkerne.
Der er jo ikke noget med, at det forstyrrer hinanden, men det kunne jo være, at det kunne hjælpe den proces igennem, som vi alle gerne vil have hjulpet igennem, nemlig hele spørgsmålet om, at det her sådan set finder sin løsning.
Magnus Heunicke (S), 2007-01-24:
Nu må jeg så citere Banedanmarks områdechef, Kim Andersen, som i den artikel i Ingeniøren, jeg henviser til, siger: Strækninger med få passagerer må leve med stadig flere fejl indtil 2014, fordi Banedanmark er nødt til at prioritere indsatsen.
Er ministeren uenig med den holdning?
For det er da ret alarmerende, hvis ministeren har en anden opfattelse af virkeligheden, end Banedanmark har – Banedanmark, som altså nu siger helt åbent, at man på nogle strækninger vil lade fejlene vokse, at man der vil få stadig flere fejl indtil 2014.
Så er det bare, jeg spørger: På hvilke områder er det, at man vil få stadig flere fejl, før regeringen synes, det er i orden og på tide at gøre noget ved de signaler?
Det kan ikke være anderledes, ellers ville det blive der, hvor der boede flest folketingsmedlemmer, og det ville ikke være en saglig måde at gøre det på.
Det er derfor, at Banedanmark står for den prioritering.
Det kan ikke være politikere, der skal sige: Jeg bor i Valby, så det skal først laves i Valby.
Det er Banedanmarks opgave, og det gør de fint.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Udlændingeservice har alene ansvaret for opholds- og arbejdstilladelse.
Det er Udlændingeservices ansvar.
Resten hører under andre myndigheder.
Når der er sager, der i øvrigt skal undersøges, vedrørende ulovlighed, så er det en politimæssig opgave.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-24:
Og det betyder jo altså, at bortset fra Bandholmbanen, som er sådan en veteranbane nede på Lolland, er Nordjylland det eneste sted, hvor man ikke har automatisk togkontrol.
Det vil sige, at nordjyder altså har langt større risiko for at komme alvorligt til skade, hvis der er to tog, der kører mod hinanden, hvilket desværre kan ske, end folk i resten af landet har.
Nu ved jeg, at ministeren også somme tider ferierer i Skagen.
Det kunne jo gå hen og blive rigtig uheldigt.
Det er et spørgsmål om sikkerhed, og sikkerheden tør jeg sige at der er god styr på inden for jernbanedriften i Danmark.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Det her var jo meget interessant.
Der er tale om en statsvirksomhed, Skov- og Naturstyrelsen, som også er et led i det statslige apparat ligesom Udlændingeservice, og så siger man, at de jo kan ringe og høre om, hvordan de sådan set skal sikre sig.
Var det ikke rimeligt, når man kaster sig ud i sådan nogle projekter, at man så i fællesskab havde fundet de fornødne løsninger, der skal til, og at man havde fået de fornødne oplysninger, således at man også kunne have kontrolleret det på stedet?
Det er da rigtigt, at der er et samarbejde mellem politi og fagbevægelse og al den slags ting der, og vi ville jo så have kunnet undgå en masse af de her ting.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Jeg er ikke enig i, at der er et hul, for det er jo helt bevidst.
Vi er jo godt klar over, at når og hvis der er tale om udstationering, hvis der er tale om salg af en vare eller en tjenesteydelse, så kræves der ikke en arbejds- og opholdstilladelse.
Det er ikke noget hul.
Det er sådan, reglerne er, og det tror jeg også Socialdemokraterne er helt bekendt med.
Vi vejleder meget gerne.
Der er altid mulighed for at ringe til Udlændingeservice og bede om råd og vejledning om, hvornår det kræves, at man skal have en opholds- og arbejdstilladelse, som Udlændingeservice så kan udstede.
Det er den service, som Udlændingeservice kan give og også meget gerne giver.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Jeg kan forstå på det svar, jeg har fået her, at hullet er eksisterende.
Når det drejer sig om arbejdskraft i henhold til østaftalen, så er det nøje beskrevet, hvordan proceduren sådan set er og også, hvordan man får meddelelsen om, hvad det er for nogle tilladelser, der er givet her.
Men når det drejer sig om den udstationerede arbejdskraft fra virksomheder, som ikke hører hjemme i det her land, så er der et kæmpe hul, selv om man har sikret sig, som Skov- og Naturstyrelsen har gjort, ved at lave en kontrakt.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad kan Udlændingeservice bidrage med, for at det hul bliver lukket, således at det ikke er muligt at komme ind i de danske statsvirksomheder på den måde, det er foregået her, uden at der er nogen, der har vidst, under hvilke betingelser de har arbejdet?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Først vil jeg sige, at jeg er bekendt med, at miljøministeren i et samråd i Miljø- og Planlægningsudvalget den 17. januar her i år har besvaret et stort set tilsvarende spørgsmål – de havde bogstaverne W og Y – om overholdelse af aftaler om løn- og arbejdsforhold i denne sag.
Som bekendt stilles der ikke i medfør af udlændingelovens overgangsordning krav til lønog ansættelsesvilkår i sager, hvor et udenlandsk firma udstationerer egne medarbejdere i forbindelse med udførelse af tjenesteydelser i Danmark.
Det samme gælder, som jeg nævnte for lidt siden og som vi har drøftet nu her, hvis et udenlandsk firma som led i et kontraktforhold henter en vare købt i Danmark.
Jeg har derfor forstået spørgsmålet således, at der ønskes en redegørelse for udlændingelovens krav, hvis en dansk arbejdsgiver ansætter udenlandsk arbejdskraft omfattet af overgangsordningen.
Jeg kan oplyse, at der efter udlændingeloven stilles krav om, at arbejdet er omfattet af en overenskomst eller i øvrigt sker på sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår.
Herudover skal ansættelsesaftalen på det ikke overenskomstdækkede område indeholde oplysninger om vilkårene for ansættelsen, og endvidere skal arbejdsgiveren være registreret hos skattemyndighederne.
Endelig gælder det, at arbejdsgiveren ikke må være konfliktramt.
Så ved jeg godt, at hr. Ole Vagn Christensen måske vil sige, at det ikke var den kontraktkontrol, han bad om, men det er det, som jeg har ansvaret for.
Det handler alene om arbejds- og opholdstilladelse, når man er her og arbejder for en dansk arbejdsgiver.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Bjarne Laustsen er meget grundig, og jeg er heller ikke i tvivl om, at der har været samråd med miljøministeren, og at der har været rigtig mange spørgsmål hernede i salen.
Men jeg er nødt til at sige, at hr. Bjarne Laustsen vender tingene på hovedet i forhold til det, hr. Bjarne Laustsen læser på hjemmesiden.
For ræsonnementet er ikke, at hvis ikke man er fastansat i en polsk virksomhed, så skal man have en arbejds- og opholdstilladelse i Danmark.
Det afgørende er, hvem man arbejder for.
Hvis man har forsøgt at bruge udliciteringsreglerne for at omgå reglerne, men man faktisk i realiteten arbejder for en dansk arbejdsgiver, så skal man have en arbejds- og opholdstilladelse.
Det er ikke det, der er Udlændingeservices vurdering i den her sag, efter man af politiet er blevet bedt om at komme med en vurdering i sagen.
Så vidt jeg har forstået på sagen, handler det her om, at Skov- og Naturstyrelsen har solgt en vare, og betingelsen for at få den vare er, at man selv kommer op og henter den.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Det her spørgsmål, som jeg har stillet, er stillet ud fra nogle principielle betragtninger på grundlag af de erfaringer, som vi netop nu har fået af, hvordan det er endt, nemlig at der er et stort hul.
Derfor har jeg bedt integrationsministeren om at redegøre for, hvordan man har mulighed for at kunne sikre sig, at de indgåede kontrakter, når det drejer sig om udstationering, også overholdes.
»Kan ministeren redegøre for, hvordan danske statsinstitutioner ved udlicitering af statslige opgaver til private entreprenører, der benytter sig af udstationeret arbejdskraft, kan sikre sig, at indgåede kontrakter overholdes?«
Skriftlig begrundelse
Sagen omkring udlicitering i statsskovene har vist, at Skov- og Naturstyrelsen har problemer med, at det firma, der har vundet licitationen, ikke overholder indgåede aftaler ved brug af udstationeret arbejdskraft, eftersom vi ved, at der er blevet udført arbejde i tre uger til lavere løn og ringere arbejdsforhold; alt sammen til skade for udlicitering, som kan resultere i, at udstationeret arbejdskraft lægges for had og mistænksomhed.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Det mener jeg slet ikke vi kan stå og diskutere i detaljer her, men jeg vil blot igen sige, at hr. Bjarne Laustsen vender tingene lidt på hovedet.
Det her handler om en vurdering af, om de polske arbejdere arbejder for en dansk arbejdsgiver.
Hvis de gør det, skal de have en arbejds- og opholdstilladelse.
Det er det, vurderingen går på, og vurderingen har været, at de ikke arbejder for en dansk arbejdsgiver, og derfor skal de ikke have en arbejds- og opholdstilladelse ifølge østaftalen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Jeg vil gerne teste ministerens viden bare en lillebitte smule.
Hvem er den reelle arbejdsgiver?
Det er ikke Skov- og Naturstyrelsen, siger de.
Er det ESL Lesne Produkty i Polen, en nedlagt frugtplantage med fire udtjente frugttræer i baghaven, hvorfra en ældre dame kommer ud og siger, at hun har ikke nogen virksomhed, at hun har ikke nogen ansatte?
Eller er det en tysk mellemmand, Laustroer, der har udbetalt pengene på en rasteplads i Tyskland, eller er det den danske agent Sven Fenger?
Hvem er det?
Det er jo det, der er afgørende for, at man jo er kommet frem til, at der er tale om udstationering.
Nu vil jeg gerne vide, hvem den reelle arbejdsgiver er, for ellers er der jo foretaget et fejlskøn i Udlændingeservice.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Det skyldes, at der er tale om en udstationering, kan jeg så forstå i konklusionen.
Jeg har ikke ønsket at gå ind i den konkrete sag.
Jeg er bare glad for at få bekræftet, at der foreligger nogle oplysninger i Udlændingeservice om firmaet.
Så går jeg også ud fra, at man har undersøgt, hvad indholdet konkret er om firmaet.
Jeg tænker på skat, og jeg tænker på andre ting.
Har man ikke en pligt til det?
Hvem har så hovedansvaret for, at det bliver opfyldt?
Er det Udlændingeservice, eller hvem er det?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Nu synes jeg, vi begynder at gå meget ud over rammerne for, hvad vi kan drøfte her i Folketingssalen om konkrete forhold i en konkret virksomhed, præcis når det gælder personlige oplysninger.
Det, jeg kan sige, er, at Udlændingeservice på forespørgsel fra politiet har været inde at vurdere, om der i den sag med de oplysninger, som er kendt i sagen, har været behov for, at de polske arbejdere har skullet have arbejds- og opholdstilladelse ifølge østaftalen.
Udlændingeservices vurdering er meget klar.
Den er, at der ikke er grundlag for at kræve arbejds- og opholdstilladelse til disse personer.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Nu siger ministeren, at der ikke er tale om udlicitering.
I det notat, der er udarbejdet af forligskredsen, står der: Skov- og Naturstyrelsen udliciterer årligt en væsentlig del af sin samlede driftsopgave på statsskovdistrikterne.
Det mener jeg da er en bekræftelse af, at der her er tale om en udlicitering, og at man også har lavet et kontraktligt forhold.
Når det er sagt, vil jeg sige, at sagen jo, som det også er fremgået, handler om, at der har været involveret en dansk mellemmand, der har været involveret en tysk ejer og et polsk firma, som ikke eksisterer.
Derfor spørger jeg: Hvilke oplysninger ligger der i Udlændingeservice om det firma, der hedder ESL Lesne Produkty?
Søren Espersen (DF), 2007-01-24:
Jeg mener snarere, at pointen for EU og de udviklede lande i det hele taget netop er at løfte niveauet for de dårligst stillede lande, for så bliver der rigtige markeder at sælge til.
Der er jo ikke noget ved at have en hel masse mennesker, som ingen penge har til at købe vores produkter.
Det rigtig snedige ville jo være at bringe dem på fode, så vi rigtig kunne sælge vores produkter.
Er hr. Rune Lund ikke enig med mig i den betragtning?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Det er meget svært for mig som integrationsminister at forholde mig til generelle kontrakter, som indeholder en masse elementer, og til overholdelsen af dem.
Jeg ved, at miljøministeren, som har ansvaret for Skov- og Naturstyrelsen, har været i samråd, og vi har lige hørt justitsministeren svare glimrende med hensyn til politiets opgaver.
Det, jeg som minister har ansvaret for, og som bliver udført af Udlændingeservice, er at sikre, at i de tilfælde, hvor der er behov for en opholds- og arbejdstilladelse, bliver den udstedt.
Som vi har drøftet tidligere i den her sag, er vurderingen, at der i det her tilfælde ikke har været behov for opholds- og arbejdstilladelse, og så er Udlændingeservices rolle sådan set ikke længere.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Må det være tilladt at stille et holdningsmæssigt spørgsmål?
For ud over at ministeren har sin rolle og prøver at leve op til den, er vi jo også kolleger og diskuterer politiske spørgsmål.
Derfor vil jeg gerne høre: Er det ikke korrekt, at forskellen mellem, om det er udstationering eller det er østaftalen, kan være 100 kr. eller mere?
For hvis det er udstationering, så skal man have hjemlandets løn, og i Polen er det måske 20 kr. eller 30 kr. eller 10 kr., som nogle af dem har fået.
De tre, jeg tidligere har nævnt, har fået så meget.
Har ministeren ikke et holdningsmæssigt svar på, om hun synes, det er rimeligt, at hvis man sælger noget fra de danske statsskove, så skal arbejdet være til dansk løn, for ellers udkonkurrerer man da de skovejere og lønmodtagere, der betaler skat – lønmodtageren betaler skat af sin arbejdsindkomst – når man kan lave sådan et julenummer som det, vi har været vidne til med det polske firma.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Det tror jeg ikke vi er meget uenige om.
Jeg er bare ikke et overenskomstpoliti.
Jeg har også forstået, at Skov- og Naturstyrelsen har opsagt kontrakten, fordi der var usikkerhed om den.
Det er jo nogle kontraktlige forhold.
Det, som jeg har mulighed for at besvare, er, om der også har været tale om ulovlig arbejdskraft i Danmark, forstået på den måde at de pågældende skulle have haft en arbejds- og opholdstilladelse, men ikke havde det.
Der er Udlændingeservices vurdering, at de ikke har skullet have en arbejds- og opholdstilladelse.
Så er der alle de andre elementer i kontrakten, som man kan diskutere.
Det er bare meget svært for mig som integrationsminister og som ansvarlig for arbejds- og opholdstilladelser at blande mig i.
Det kan vi ikke blive uenige om.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-24:
Det vil sige, at et af de eneste steder i landet, hvor vi kun har et spor, nemlig nord for Aalborg, er det sådan, at hvis der er to tog, der kører lige imod hinanden, vil de køre ind i hinanden med stor ulykke til følge, altså i Nordjylland, mens de alle andre steder i landet vil standse automatisk, fordi der er automatisk togkontrol.
Er det en overvejelse, transportministeren har med inde i det her: at man måske kunne overveje at skifte signalerne der, hvor der kun er et spor, sådan at der er mindre risiko for, at man kører ind i hinanden, frem for der, hvor man kan køre forbi hinanden på to spor?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Justitsministeren har jo også tidligere her redegjort for det glimrende samarbejde, der er mellem forskellige myndigheder og også med fagbevægelsen for at sikre, at arbejde, der udføres i Danmark, udføres under danske løn- og ansættelsesvilkår.
Det er der et glimrende samarbejde om.
Med hensyn til det, som jeg bare er blevet spurgt om, og som der er kommet påstande om, nemlig at der har været tale om nogle, som egentlig skulle have en arbejds- og opholdstilladelse, er jeg bare nødt til at sige, at i forhold til de regler, der er, og den østaftale, som vi har lavet, har der ikke været tale om, at den del har været ulovlig.
Om en kontrakt, som Skov- og Naturstyrelsen har indgået med en privat part, så i øvrigt ikke er overholdt, er meget svært for mig som integrationsminister at blande mig i.
Men igen: Jeg har jo forstået og ved, at politiet har været inde over sagen, og jeg håber så, at vi alle sammen kan have tillid til, at politiet har været inde og vurdere sagen grundigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-24:
Ministeren må undskylde mig, nu når jeg ligesom prøver på at drage en konklusion ud af det, jeg her er blevet præsenteret for.
Jeg må sige, at når det drejer sig om østaftalen, er sagen klar.
Men når det drejer sig om udstationering, og selv om man fra Skov- og Naturstyrelsen har sikret sig, at der er indgået en kontrakt, er det sådan, at der alligevel kan komme nogle ind i skovene, som på den ene eller anden måde udfører arbejde, som jeg har understreget medfører, at private skovejeres virksomhed undergraves, at den danske model og dermed løn- og arbejdsforhold undergraves.
Det er jo det, der er grundlaget for, at de private skovejeres virksomhed bliver undergravet.
Er det virkelig sådan, at når det drejer sig om udstationeret arbejdskraft, så kan den bare vælte ind i skovene, uden at der i og for sig er nogen kontrol med det, og uden at der er nogen, der har ansvar for det?
Det er sådan, jeg har hørt de principielle konklusioner på det, som ministeren har sagt.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-01-24:
Det er meget svært at tilføje meget mere i den her sag.
Altså, Udlændingeservice er blevet bedt af politiet om at vurdere den her sag, er blevet bedt om at vurdere, om de her polske arbejdere skulle have haft en arbejds- og opholdstilladelse.
Vurderingen er efter de oplysninger, der ligger, at det har der ikke været noget ulovligt element i, at det har de ikke skullet have.
Så håber jeg da, at hr. Bjarne Laustsen trods alt har tillid til politiets indsats.
Det kan godt være, hr. Bjarne Laustsen bare kan slynge ud, at hr. Bjarne Laustsen har besluttet sig for, at det har været ulovlig arbejdskraft, og så er ligeglad med, hvad Udlændingeservice, som er myndigheden, og hvad politiet vurderer.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg trods alt synes, det er det klogeste, hvis vi har tillid til Udlændingeservice, som har ansvaret for at udmønte den her lovgivning, og til politiet, som er den sidste instans til at vurdere, om der er noget ulovligt, der er foregået i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Jeg har så ondt af de landmænd, der har måttet betale en bøde for, som det blev påstået, at have haft ulovlig arbejdskraft, eller af Danish Crown, der har fået en bøde for at have haft ulovlig arbejdskraft, når det viser sig, at folk bare kan påstå, at de er udstationeret.
Uanset hvem de er udstationeret af, så sker der ikke mere, bare de siger det.
Ministeren siger, at hun ikke har noget med overenskomsten at gøre, men Skov- og Naturstyrelsen påstår jo, at de ansatte har fået 96 kr., selv om de skulle have haft 102 kr., det er dog så tæt, så det vil man ikke gøre noget ved.
Men Skov- og Naturstyrelsen har udsendt en pressemeddelelse, hvori der står, at de har ophævet kontrakten, fordi det polske firma ikke var i stand til at dokumentere, at de var her lovligt.
Det kan da ikke passe, at man ikke har set den ovre i Udlændingeservice.
Man siger klart og tydeligt, at man ikke kan dokumentere, at de er her lovligt.
Hvordan pokker kan det så være, at Udlændingeservice, når det hele ligger klart, så lige finder ud af, at jo, der er ingen problemer, alt er i den skønneste orden?
Det, de andre ikke kunne få at se, kunne Udlændingeservice se.
Vi vil så gerne have at vide, hvordan det lige pludselig kunne gå til.
Det ser da underligt ud.