runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Først og fremmest kunne jeg godt tænke mig lige at vende tilbage til det med § 3, for jeg vil gerne spørge fru Pia Adelsteen, om hun anerkender, at rigtig mange arter, også mange af de truede arter, faktisk lever på overdrev og strandenge og i andre § 3-områder – at det altså ikke er alle arter, heller ikke alle de truede arter, der er i skovene?
For når en art en gang er truet og måske væk, er den jo væk.
Jeg vil gerne høre, om jeg kan få den anerkendelse fra ordføreren.
Så vil jeg også gerne lige spørge, om fru Pia Adelsteen kan svare mig på, om pesticidfri dyrkning har nogen som helst indflydelse på miljø, grundvand og natur eller ej.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Altså, det synes jeg heller ikke er så kunstigt, for vi kommer selvfølgelig til at diskutere det her.
Nu kommer jeg formodentlig ikke til at være en del af de forhandlinger, som hr. Per Clausen skal føre med ministeren eller andre på baggrund af de her analyser, men det ville jo også være lidt underligt, hvis det faktisk forholder sig sådan, som vi alle sammen tror, at det så ikke ville komme frem i nogle af de analyser, som vi i fællesskab har aftalt at lægge til grund for vores endelige beslutning.
Men som hr. Per Clausen præcis siger, er det for tidligt på nuværende tidspunkt at sige hvor og hvor meget, og det er jo sådan set det, vi venter på.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Først kan jeg undre mig over, at ordføreren startede med at sige det her med efter 4 års naturstop.
Jeg ved ikke, om det er den nuværende regering, han hentyder til, for den, der sad der før, sad der i hvert fald længere tid end 4 år, men det er bare sådan en lille forundring.
Jeg skal bare forklare, at der i Miljøministeriet er sat 95 mio. kr. af – det er i øvrigt nogle penge, regeringen har sparet på landdistriktsmidler – til natur og biodiversitet.
Og som ministeren selv forklarer, er der kommet 50 mio. kr. i nye penge fra landdistriktsmidlerne til Miljøministeriet, hvoraf de 30 mio., det står der direkte, er til at bevare naturværdier i skovene.
Vi har fået at vide, at vores forslag i værste fald kan koste mellem 30 og 40 mio. kr.
Hvordan kan ordføreren så begynde at spørge, om det er meningen at vi skal bruge alle pengene?
Jeg har prøvet at give et billede af, hvor mange penge der rent faktisk er – og også hvor mange nye penge der er – til det her område.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
For det første hører jeg en anerkendelse af, at det forslag, der her er fremsat, ikke har den finansiering, som man ellers går ind med, hvis ordføreren, hr. Henrik Høegh, i hvert fald anerkender, at det er 30-40 mio. kr.
Det skal jo så også huskes, at det er hvert år, for det er jo den udgift, der er estimeret, i forhold til at det koster noget ikke at have driften og det også koster noget at pleje det.
Så der er selvfølgelig en udgift dér.
Der er faktisk noget, jeg ikke kan forstå, for i forslaget siger man, at man vil have en analyse af det her, og samtidig siger man, at vi nu skal fastlægge, hvor meget det er.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg skal bare endnu en gang minde om, at der bliver sagt, at det ud af en samlet årlig sum på 145 mio. kr. – hvor de 95 mio. og de 50 mio. er fra landdistriktsmidlerne – i værste fald er 30-40 mio. kr.
Det er altså ikke umuligt at prioritere de 30 mio. kr. ud af de 145 mio. kr., når de ovenikøbet er allokeret til skov.
Vi var jo enige om, at det, vi gerne ville, var at have en målsætning, der var lidt højere end 1 promille, og vi er enige om, at vi – efter at vi har fastsat den målsætning – skal lave en analyse af, hvor vi finder de arealer, og hvordan vi så laver urørt skov.
Så alt det der er vi enige om, men at sige, at der ikke er penge, når der reelt er 145 mio. i nye penge, der er bevilget til Miljøministeriet, er utroligt.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Der er 145 mio. kr. i nye penge; det er fuldstændig rigtigt, som hr. Henrik Høegh også sagde før.
Jeg fornemmer, at man er blevet lidt presset af det udbrud, som hr. Daniel Rugholm måske kom med før, for det lyder næsten, som om Venstre nu også siger, at det vigtige i forbindelse med det her forslag er at gøre noget for den urørte statsskov, og det vil man i øvrigt godt finansiere med flere penge end dem man sagde det kostede.
Og så siger jeg bare, at der er den lille knast tilbage, at vi stadig væk ikke synes, at man kan bytte den ene slags for den anden.
Men hvis det i løbet af udvalgsarbejdet viser sig, at forslagsstillerne i virkeligheden frafalder alt det her med § 3 og bare synes, at vi skal gøre noget for biodiversiteten i skovene, så tror jeg da, at vi får en meget mere fremkommelig diskussion.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Man kunne føre en lang diskussion om biodiversitet, men det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil interessere mig en lille smule for finansiering, for det kan så blive 30-40 mio. kr. om året, som jeg forstår af beslutningsforslagets bemærkninger skal tages fra Miljøministeriet, og jeg kunne forstå på hr. Henrik Høeghs indlæg, at det skal tages fra den indsats, der i forvejen går til natur og miljø – altså den indsats, som regeringen sammen med SF og Enhedslisten ved finanslovs- og landdistriktsforhandlinger har afsat penge til.
De blå partier går nu ind og siger, at de penge bruger vi til noget andet natur og miljø.
Jeg vil bare spørge fru Pia Adelsteen, om ikke hun kan nævne, hvad det er for nogen områder på natur- og miljøområdet, hvor der er nogle indsatser, der ikke skal sættes i værk, fordi man nu vil bruge dem på det her område?
For det kan jo være lidt afgørende, særlig når man har brugt forhandlingskraft på at få disse midler fremskaffet tidligere.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Det tror jeg faktisk ikke jeg kan svare på.
Det er et rigtig godt spørgsmål, men det tror jeg ikke jeg kan svare på.
Vi havde helt klart det indtryk, da vi lavede beslutningsforslaget, at hvis man tog 20 pct. af arealet ud, ville det være 20 pct. af indtægterne.
Det kan godt være, vi har lavet en fejl.
Jeg kan huske, at jeg på det møde, vi holdt, vist også sagde: Hvis det koster så meget, og indtjeningen i alt er omkring 50 mio. kr., synes jeg da bare, vi skal udtage det hele og lade det hele ligge, for så har vi en masse urørt skov.
Der er så ikke nogen, der tjener noget, men vi har heller ikke nogen udgifter ud over ejendomsskatterne, for dem vil vi selvfølgelig have, og hvad de beløber sig til, skal jeg ikke kunne sige.
Men mon ikke vi kan finde ud af at flytte penge fra én statskasse til en anden?
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Jeg kunne aldrig drømme om at gå ind i en debat om økonomiske lovmæssigheder med Pia Adelsteen, der jo har mange års erfaring og uddannelse inden for det med tal, så det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg skal bare spørge fru Pia Adelsteen om noget helt andet, og det er ren politik.
Kan hun ikke godt forstå, at det må være sådan, at Enhedslisten enten har en aftale med de partier, der nu vil have os til at støtte deres beslutningsforslag, om, at vi er med til at bestemme, hvordan det her bliver finansieret, eller også at vi kan få et klart svar på, hvordan det skal finansieres, inden vi overhovedet kan overveje at støtte det beslutningsforslag, der ligger her?
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Jeg synes jo, det er spændende at notere sig, at det er så uvant for højrefløjens politikere at tale om naturbeskyttelse, at selv ved et beslutningsforslag, de selv har fremsat, og som handler om det, kommer hele debatten til at handle om alle de overgreb, landmændene udsættes for af hensyn til naturen og miljøet.
Det synes jeg alligevel er en smule tankevækkende.
Men det, jeg vil spørge fru Lone Loklindt om, er: Har Det Radikale Venstre fantasi til at forestille sig, at der – hvis vi bevarer det samme flertal efter næste valg og skal til at lave finanslovsforhandlinger – vil blive indgået en eneste finanslovsaftale, hvor Enhedslisten indgår, hvor der ikke bliver afsat flere penge til natur og miljø?
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Jo, og jeg tror også, jeg med det samme kan sige, at Det Radikale Venstre også ønsker mere biodiversitet og ønsker at sætte flere penge af til natur.
I de her 3½ år, vi har siddet i regering, har vi jo sådan set bevist, at vi har prioriteret naturen højere, end den har været prioriteret i mange, mange år.
Træerne gror ikke ind i himlen, men jeg tror, der er en rigtig god mulighed for at lave aftaler om både mere biodiversitet, mere natur og mere urørt skov.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Det synes jeg lyder meget fornuftigt, men vi er jo sådan lidt i en afklaringsfase nu, og jeg kan forstå, at hr. Daniel Rugholm mener, at det med § 3-områderne klarer man bagefter, men pointen er vel, at det, det her forslag går ud på, er, at den forbedring, der sker i form af mere urørt skov, betales to gange at naturen, først i form af mindre § 3-områder, derefter ved, at alt det, det koster at lave mere urørt skov, tages fra anden natur- og miljøindsats.
Så er spørgsmålet jo, hvor meget der er tilbage af gevinsten, når vi er færdige med den øvelse.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Derfor tror jeg også, at det er vigtigt, at vi går ind i nogle videre drøftelser om det her, og ministeren har allerede indbudt til de første møder.
Jeg opfatter også – heldigvis – at mange også gerne vil tage en snak om det her.
Jeg synes ikke, at vi skal lade os begrænse af, om vi har det ene eller det andet beløb.
Jeg tror, at det her handler om, og vi ved, hr. Henrik Høegh har udtrykt det flere gange, at der jo er midler til det her, hvis man prioriterer det.
Mit eget parti har også midlerne til det i vores finanslovsforslag og i vores 2020-plan.
Derfor synes jeg bare, at det er ærgerligt, hvis det er sådan en meget teknisk økonomisk snak, der bliver begrænsningen for, at vi kommer videre med det, som vi synes er det positive i det her.
For jeg tror på, at vi kan finde en vej også i forhold til den økonomiske del.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Det tror jeg også.
Men jeg vil bare spørge hr. Daniel Rugholm, om han ikke godt kan forstå, at det kan være lidt svært at indgå i en rigtig seriøs forhandling, så længe man får det klare indtryk, at de penge, der skal bruges til det her, skal hentes ved at tage nogle midler, som vi i forvejen har aftalt at bruge til natur og miljø med nogle andre.
Det er ligesom ganske vanskeligt, men det, jeg forstår hr. Daniel Rugholm siger, er, at han er indstillet på også at diskutere, om der kan komme andre og nye midler til det her, og det ser vi selvfølgelig meget gerne på.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Først og fremmest vil jeg gerne anerkende, at ordføreren her i modsætning til nogle af vennerne i blå blok ikke forsøger på at få det her skruet sammen til at være et landbrugsforslag, men at det mere handler om skovene; det kan man jo ikke sige var helt det samme udgangspunkt, jeg hørte hos DF og Liberal Alliance.
Men når det nu handler om urørt skov, kunne jeg egentlig godt tænke mig at få ordføreren til at sige, hvad De Konservative så forstår ved urørt skov.
For jeg noterer mig jo, at der står her i bemærkningerne, at det nøje skal undersøges og analyseres, hvilke områder der egner sig bedst i den danske skov, og hvilke initiativer der skal igangsættes for at øge biodiversiteten, da det må formodes, at urørt skov ikke er den eneste metode til forøgelse af biodiversiteten.
Hvordan skal man så forstå det?
Altså, skal man forstå det sådan, at urørt skov for De Konservative er sådan noget, der er helt urørt, og at der så ingen driftsudgifter er, at der ingen indtægter er, at der ingenting er?
Hvad betyder det der med at undersøge, hvad der skal udpeges?
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Jeg er fuldstændig enig i den formodning, som kom fra ordføreren om, at jeg mener, at det her handler om skov, og at det handler om biodiversitet, og at det ikke er et landbrugsforslag, for det har ikke været hensigten.
Det er et reelt forslag i forhold til at skabe mere biodiversitet, og det skal så ske igennem urørt skov.
Definitionerne og arealerne osv. tager vi en snak om.
Vi har lagt op til, at vi skal få en undersøgelse af det, for jeg anerkender, at der sikkert er nogle ting, vi får mest udbytte af nogle steder, og der er andre ting andre steder, og derfor vil jeg ikke sådan stå herfra og helt klart og specifikt sige, hvad det er.
Vi vil gerne have mere urørt skov, og vi anerkender også – det behøves der sådan set ikke en analyse til at konkludere – at der selvfølgelig kan opnås biodiversitet på alle mulige andre områder.
Men jeg tror, vi alle sammen hører det samme budskab fra mange af forskerne og mange af eksperterne, som jo er, at der ingen tvivl er om, at det er en af de bedste måder at opnå mest mulig biodiversitet på, f.eks. også for flest mulige af de rødlistede arter.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Fra radikal side har vi også meget tiltro til, at urørt skov har stor effekt, og det er jo sådan set også derfor, at man fra regeringens side både er startet med at udlægge noget, men man også har planlagt netop at undersøge mere, hvor det er, det skal udtages.
Men jeg glæder mig jo vældig meget til at se, om vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen kan lave en beretning.
Hvis man kan comitte De Konservative på det, så er det da meget muligt, at vi kan lave en aftale.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Det var et trickspørgsmål, men jeg er meget enig i det, som SF's ordfører også sagde tidligere, om, at det er ærgerligt, at det her bliver et spørgsmål om § 3, og jeg synes også, det er ærgerligt, at man nu sådan prøver at fange mig i noget om § 3.
For det, vi kan blive enige om i det her, er jo, at vi vil noget mere for biodiversiteten, og det er det, det skal handle om, og så kan vi jo blande alle mulige ting ind i det.
Jeg kommer med et konkret forslag her, der handler om, at vi fokuserer på den del, der handler om biodiversitet, og så lader vi dem, der vinder det næste valg, tage den tilgang til § 3-arealerne, som de vil.
Men at undlade at gøre noget for biodiversiteten i urørt skov, uanset hvad en kommende regering vil gøre med § 3-arealerne, synes jeg ville være rigtig, rigtig ærgerligt.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Tak for det.
Tak til Venstres ordfører, selv om jeg nu alligevel må bemærke, at der sneg sig en lille hr. Bjørn Lomborg ind i det igen, fordi Venstres ordfører siger, at man kan nå det samme for færre penge, hvis man bare gør det i skoven i stedet for at gøre det et andet sted.
Det er jo en tilståelsessag, i forhold til at man vil veksle den ene slags natur for en anden slags natur.
Det er det, som vi grundlæggende set siger at man ikke kan.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre til de her 30 mio. kr., som hr. Henrik Høegh nu flere gange har sagt ligger i landdistriktsmidlerne, som vi sådan set allerede har, når nu Venstres regnefejl gjorde, at man havde undervurderet udgiften måske, sådan så det kun var en fjerdedel.
Med hensyn til de 30 mio. kr. er hr. Henrik Høegh enig med mig i, at den slags midler jo ikke kan bruges til offentlig skov, fordi det kan kun gå til tilskud til private, og for det andet, at det jo er til engangsindsatser og ikke varige omlægninger, så de finansieringer, hr. Henrik Høegh her har henvist til, findes jo faktisk ikke.
Villum Christensen (LA), 2015-05-13:
Tak for det.
Med forslaget her ønsker vi at udtage 20 pct. af de offentlige skovarealer med henblik på at sikre biodiversiteten, som vi traktatmæssigt er forpligtet til.
Allerede under debatten om »Naturplan Danmark« og de udtagne § 3-områder spurgte jeg til det fornuftige i at konfiskere så meget landbrugsjord af hensyn til biodiversiteten og i at give landmændene endnu en byrde i en meget svær tid, når de mest sårbare arter findes i statens egne skove.
Jeg kunne simpelt hen ikke se det rationelle i det synspunkt.
Her var ministerens svar, at man ikke kunne spørge om, hvor man får mest for pengene, for der var ikke tale om de samme arter.
Det fik jeg at vide i svaret.
Ja, det var da vist et udenomssvar.
Jeg har jo heller ikke sagt, at det var de samme, men det er da vist et faktum, at Naturog Landbrugskommissionen og alle eksperterne opererer med en rangering af de her arter, af hvilke rødlistearterne især er at finde i skovene.
Så skulle man sammenligne det rent kvalitativt, ville regnestykket jo blive endnu mere skævt.
Logikken var jo den enkle, at hvorfor i alverden skal vi sende flere landmænd på tvangsauktion, hvis formålet er større mangfoldighed i naturen, for så kunne vi lige så godt klare det inden for eget ressort.
Med andre ord i Naturstyrelsen regi.
Jeg er glad for, at ministeren nu har taget sagen op i en bredere kreds og ser ud til at ville se på en samlet plan.
Det er fair nok.
Så må det måske anskues som almindelig surhed og æv bæv, det var ikke mig, der kom med forslaget, når regeringen så alligevel vælger at stemme imod dette beslutningsforslag.
Forslaget her kunne sikkert udmærket indgå i ingredienserne i en lidt bredere plan på området, eller måske er der bare tale om en nødbremse for ikke at komme i mindretal.
Det er bare et gæt, men under alle omstændigheder ser der i hvert fald ud til at kunne ske noget, og det er jo godt, hvis ikke embedsværket formår at problematisere det så meget, at det viser sig at blive meget dyrere ikke at gøre noget end at gøre noget i skovene.
Noget tyder desværre på det sidste.
Så herfra skal lyde: Keep it simple og se at komme i gang.
Jeg tror, at hr. Per Clausen udtrykte det på denne måde: Ikke så meget fikumdik.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Så er det bare fuldstændig ubegribeligt for mig, hvorfor det er så vigtigt for regeringen at undgå at forpligte sig på, at vi faktisk skal have mere urørt skov i de kommende år, og at vi i fællesskab må finde de penge.
For det, der nu står tilbage som en uenighed mellem Enhedslisten og regeringen, er jo, at vi ikke kan formå regeringen og regeringspartierne til at sige: Jo, det ved vi godt, og det må vi forhandle om hvordan vi kan få skaffet nogle penge til, og så må vi undersøge, hvor man gør det bedst muligt.
I stedet for siger man hele tiden: Vi skal have den her undersøgelse.
Og så kan man godt få lidt på fornemmelsen, at der sidder nogle over i et nærliggende ministerium og tænker, at når den undersøgelse kommer, er der nok alligevel ingen penge, og så sker der ingenting.
Det er i hvert fald det, der bekymrer mig rigtig, rigtig meget.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Men jeg synes sådan set, at vi, havde jeg nær sagt, kan slå pjalterne sammen og arbejde for det.
Derudover vil jeg sige, at vi jo allerede har sat penge af.
Det kommmer til at lyde, som om der ikke er sat penge af til urørt skov, og det er, som om ordet hverken har været nævnt i Naturplan Danmark eller i det skovprogram, vi selvfølgelig ikke har set præsenteret endnu.
Men der er jo sat penge af til urørt skov, og ikke mindst er der lige præcis fremhævet urørt skov på de private arealer.
På vores høring forleden var forskerne jo også enige om, at det er i de private skove, hvor der er rigtig mange gamle træer, rigtig stor variation og mange forskellige løvtræer, at der er det allerstørste potentiale for at gøre noget for biodiversiteten.
Og så må vi jo vente på, at Naturstyrelsen får mere overblik over, hvor i statens skove det er potentielt vigtigt.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Det er jo altid dejligt at være medforslagsstiller på et forslag, som Socialistisk Folkeparti mener er et bluffnummer.
Så har vi ligesom tingene på det rene.
Jeg skal så bare høre, om fru Lisbeth Bech Poulsen mener, at udpegningen af § 3-arealer er foregået på en ordentlig måde, og at det så netop også beviser, at landmænd faktisk kan lave natur.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Jeg tror, der er mange landmænd, der godt kan lave natur, og jeg synes, det ville være positivt, hvis vi kunne se bredt på, hvordan man også kunne skabe nogle positive incitamenter, måske økonomiske incitamenter, for landmænd til at beskytte naturen yderligere i forhold til det, vi nogle steder ser, hvor de skynder sig at grave § 3-natur op i dens vorden.
Der er mange problemer med § 3-reglerne, som de er i dag.
Vi vil meget gerne være med til at se på dem, men vi vil ikke være med til at fjerne § 3 og så ikke erstatte den med noget andet.
Det er jo helt sindssygt.
Vores natur i det åbne land er simpelt hen så trængt, at hvis vi skal lave noget radikalt anderledes i forhold til udpegning af § 3, skal det være noget, der i højere grad sikrer naturen og ikke bare lader den være.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Altså, her har Venstre jo gjort det unødig besværligt for sig selv, for diskussionen om, hvordan man skal bruge de 30 mio. kr., som er aftalt i landdistriktsmidlerne, er en diskussion, vi er nødt til at have med regeringen, og så kan vi jo ikke lave en ny aftale med hr. Henrik Høegh.
Men jeg vil gerne til hr. Henrik Høegh sige, at jeg da er fuldstændig overbevist om, at vi godt, hvad angår de 30 mio. kr., ville kunne lave en løsning på, hvordan vi kunne bruge dem til at skabe mere biodiversitet i skoven på en måde, som hr. Henrik Høegh også ville synes var fornuftig.
Men om hr. Henrik Høeghs nye venner i miljøorganisationerne, som har en meget klar definition af, hvad ordet skov betyder, vil være tilfredse, ved jeg ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke hørte, hvad jeg sagde.
Jeg sagde, at jeg synes, der er mange ting, man godt kunne gøre meget bedre ved udpegningen af § 3-arealer.
Jeg tror, der er alt for stor usikkerhed omkring det.
Men det, vi ikke vil være med til, er at fjerne det fra den ene dag til den anden og ikke erstatte det med et nyt regelsystem eller lave det om, så vi i højere grad passer på naturen.
Og så er det jo sjovt, at vi ikke taler om andet end landbruget i dag, når forslaget egentlig, i hvert fald officielt, skulle gå på at gøre noget godt for skovene, men vi diskuterer det, der står i én sætning i bemærkningerne til lovforslaget, nemlig at man vil bytte det i forhold til § 3.
Så skulle man jo have fremsat et lovforslag omkring § 3.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg kan jo høre, at det ikke er langtfra, at hr. Per Clausen og jeg er enige.
Spørgsmålet om finansiering har været rejst mange gange.
Nu var vi jo desværre ikke med i aftalen om landdistriktsmidlerne, men så kan det være, at hr. Per Clausen kan forklare mig, at en af posterne, som man vedtog i rød blok i forbindelse med landdistriktsmidlerne, var beskyttelse af naturværdier i skov.
Og så er der sat 30 mio. kr. af.
Jeg kan så forstå, at det åbenbart ikke drejer sig om urørt skov.
Så spørger jeg ordføreren: Hvad skal de så bruges til?
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Der findes jo, som hr. Henrik Høegh ved, rigtig mange forskellige metoder til at skabe mere natur i skovene.
De fleste af de metoder er ikke så effektive som urørt skov.
Til gengæld er regeringen mere betaget af de modeller, som ikke fuldstændig fjerner indtjeningen, når vi snakker om de statslige skove.
Man kan også af forskellige grunde være betaget af at lave støtteordninger for private skovejere, som ikke betyder, at der bliver tale om urørt skov.
Vi må jo bare se i øjnene, at indtil nu har vi ikke været i stand til at presse regeringen til at indtage en efter min mening lidt mere fremadskuende og fornuftig holdning til urørt skov.
At der nu så er et flertal i Folketinget, der åbenbart ønsker det, ville vi jo gerne bruge til at gøre det.
Men det er klart, at det jo ikke betyder, at man sådan kan gå ind og flytte rundt på nogle midler, som man i forvejen har aftalt, og man kan i hvert fald ikke disponere over de midler sammen med andre end dem, man har aftalt med hvordan pengene skal bruges.
Så det er sådan set det, der er vores udfordring her.
Hvis vi skal lave aftaler med Venstre på det her område, bliver vi nødt til at skaffe nogle penge sammen med Venstre, og det er ikke nogle penge, man har aftalt med andre hvordan skal bruges.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Så spørger jeg bare en gang til, for vi er helt parat til at debattere, hvordan man definerer urørt skov.
Så kan man godt gå ind og hente de mest værdifulde stammer uden at ødelægge det gode, vi vil gøre for biodiversiteten.
Hvis det er udgangspunktet, hvad er forskellen så på, hvad de 30 millioner skal bruges til, og det, jeg lige foreslår her?