runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2008-02-28:
Jeg kommer nok til at indrømme, at jeg synes, at det er en dejlig dag i dag, ikke mindst på grund af det lovforslag, vi står med her, så det er ikke kun, fordi solen skinner udenfor, så det kunne være fristende at gå en god tur i skoven, men også fordi vi nu faktisk er lidt nærmere på at kunne sætte punktum for en sag.
Nogle af os har drøftet det i rigtig lang tid, faktisk i flere år, ikke mindst med foreningen Løvfald og med god opbakning fra nogle skovbesiddere i Danmark, altså at man netop får mulighed for at komme i neutral jord i et skov- og naturområde, lige så vel som ens aske kan komme i havet, når man er død.
Vi synes faktisk, det er dejligt, at der nu ser ud til at være et samlet Folketing, der bakker op om det, så det var jo rigtig godt, at vi fik lidt hjælp fra stiftsøvrigheden på et tidspunkt til at finde frem til, at det egentlig kun var en lille linje i begravelsesloven, netop med hensyn til at der var et kapel, der ville være for meget, hvis man skulle følge den eksisterende lov, for muligheden for, at kommunerne kan etablere begravelsespladser, har jo sådan set altid været der.
Vi synes, at den tekst, der er i lovforslaget her, er så fin, at vi giver den vores helhjertede opbakning.
Hvad angår de andre par punkter, der er med i lovforslaget, synes jeg lige, jeg vil understrege i forbindelse med decentraliseringen af kompetencen, at når man flytter kompetence ud til stiftsøvrigheden, så behøver nogle ikke at få sådan nogle forkerte ideer om, at man så helliggør noget af kompetencen, for stiftsøvrigheden er jo både en biskop og direktøren for statsforvaltningen.
Så forslaget går faktisk på to ben her, så de borgere, som kan have problemer med at henvende sig til en repræsentant for folkekirken, så også har en fuldstændig neutral adgang til at henvende sig her.
Så også tak for den gode idé, der ligger i det.
Vi synes også, det er fint at decentralisere kompetencen vedrørende adgang til spredning over hav.
Vi synes så også bare, at man skal lytte til det høringssvar, som vi først har set, efter at vi har drøftet forarbejdet med ministeren.
Der er et af høringssvarene, der gør opmærksom på, at man f.eks. i forbindelse med et pludseligt dødsfald nok ikke har nået at skrive under på, at man gerne vil have, at asken kommer i havet.
Så vi vil godt lige drøfte, om der er andre muligheder for, at man kan bevare den lette adgang her, end at det lige alene er ved ens egen underskrift.
Men ellers bakker vi op om lovforslaget.
Per Bisgaard (V), 2008-02-28:
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er der tre elementer, som er nye i forhold til den gældende lovgivning.
For det første er der ønsket om, at kommuner kan anlægge begravelsespladser, uden at der stilles krav om opførelse af kapel, når der alene skal ske urnenedsættelser på begravelsespladsen.
Det bliver tillige fremhævet, at det også skal være muligt at anvende skove, naturligvis med respekt for skovloven.
Forpligtelsen til at anlægge begravelsespladser er et offentligt reguleret område, hvor folkekirken direkte har pligt til at sørge for, at der er tilstrækkeligt med begravelsesplads.
I praksis vil det være kommunerne, som har ansvaret for at etablere pladserne, men det er vigtigt at fastslå, at det er frivilligt for den enkelte kommune at anlægge en sådan begravelsesplads.
Umiddelbart ser dette element tilforladeligt ud, og Venstre har ingen indvendinger.
For det andet indeholder lovforslaget ønske om at overføre kompetence fra Kirkeministeriet til stiftsøvrighederne i medfør af begravelsesloven.
Der bliver tale om en reel decentralisering, hvor godkendelsen af nedsættelsen eller anbringelsen af aske fremover vil kunne besluttes af stiftsøvrigheden.
Det vil også være denne myndighed, som giver tilladelse til at foretage deling af aske.
Det ser vi i Venstre heller ingen problemer i, især ikke, da der samtidig oprettes en klageadgang.
Klager over stiftsøvrighedens afgørelser rettes helt naturligt til Kirkeministeriet, som så træffer endelig beslutning.
Endelig omhandler lovforslaget for det tredje også et element om spredning af aske efter afdøde personer.
Der er tale om forenklinger af proceduren, idet der ikke længere skal søges om tilladelse til at sprede asken over åbent hav.
Der er tale om en virkelig afbureaukratisering, om end den ikke fylder så meget i den store sammenhæng.
Tillige ligger der også i forslaget et ønske om at ophæve en utidssvarende bestemmelse om medlemskab af en ligbrændingsforening.
Venstre kan anbefale lovforslaget til videre behandling.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-28:
Jeg kan bekræfte, at jeg naturligvis altid er åben over for drøftelser, og det er ikke et løfte om resultater, men et løfte om drøftelser.
Med hensyn til overgangsperioden bliver det jo sådan, at der vil være færre sager, der er omfattet af overgangsperioden, for hver gang vi fremsætter et forslag, men overgangsreglerne bygger jo på nogle grundlæggende retsgrundsætninger, som jeg kan sige at jeg ikke er sindet at ændre.
Søren Krarup (DF), 2008-02-28:
Vi stemmer for denne lov, fordi vi er deltagere i indfødsretsaftalen og derfor har forpligtet os til at stemme for den.
Men jeg vil godt sige, at vi ikke er ganske tilfredse med den, fordi vi synes, og det sagde jeg under første behandling, at det varer for længe, før den nye og forbedrede aftale fra december 2005 slår igennem.
Det håber vi bliver ændret med den næste lov.
Men jeg vil bare for at varsle, at der kan komme lidt kritik i de fremtidige forhandlinger eller forløb, sige, at vi ikke er tilfredse med den form, indfødsretsprøven har fået.
Der blev det sådan, at man brugte et princip, der hedder multiple-choice, og det vil sige, at man skal krydse 40 spørgsmål af, men det viste sig, at det var 40 spørgsmål af en samlet gruppe på 400 spørgsmål, og de 400 spørgsmål var offentliggjort forud.
Så jeg vil sige til integrationsministeren, at der er et punkt, som vi gerne vil drøfte i fremtiden.
Jesper Langballe (DF), 2008-02-28:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen glæder sig over, at kommunerne nu får lov til at anlægge ikkeverdslige begravelsespladser.
Jeg går ud fra, at fru Johanne Schmidt-Nielsen mente verdslige begravelsespladser.
Men er fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke klar over, at der overhovedet ikke er noget nyt i det?
Enhver kommunal begravelsesplads må jo kaldes neutral.
Det, som man populært ofte taler om, nemlig det der med indviet jord, er det rene snak.
Vi har i et luthersk land ikke noget, der hedder indviet jord.
Vi graver bare de døde ned uden at strinte med vievand og læse bønner over kirkegården.
Så der er ikke noget som helst nyt i det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-28:
Jeg ved ikke, om det var et spørgsmål.
Men i Enhedslisten er vi i hvert fald glade for, at vi udvider muligheden for, at man kan blive begravet, uden at det har noget som helst med religion at gøre.
Jesper Langballe (DF), 2008-02-28:
Vi er jo fuldstændig enige om, at der er én ting, der er alfa og omega, og det er, at intet strider mod den dødes ønsker, og jeg synes, at det er ganske udmærket med det skriftlige tilsagn.
Det er i og for sig en logisk indvending, men jeg synes alligevel, at man må sige, at det der med askespredning er, som det også påpeges i lovforslaget, en så atypisk begravelsesform, som der kun har været ganske få romantisk anlagte sjæle der har benyttet sig af, at det dér er det rigtige at sige, at hvis de pårørende gjorde sådan noget imod den afdødes ønske, eller uden at den afdøde havde ønsket det, ville det være et urimeligt overgreb.
Så jeg synes også, at den skriftlige tilkendegivelse er en rigtig ting.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-28:
Jamen det siger jeg tak for, for jeg stillede spørgsmålet, fordi folkestyret jo her fungerer, sådan at befolkningen kan høre, hvad der sker, frem for når vi sidder ovre i mit ministerium - og fru Karen Klint kan jo så svare.
Men det er jo rigtigt - og det har vi også diskuteret i ministeriet - at vi har regler om nødtestamente osv., og at vi har regler om spørgsmålet om gejstlig eller ikkegejstlig begravelse, hvor præsten som begravelsesmyndighed i sidste instans skal tage stilling.
De regler er jeg selvfølgelig fuldt ud bekendt med, men jeg vil bare gerne have en tilkendegivelse her om, at man er enig med mig i, at det skal være den afdøde, der bestemmer, og at det på en eller anden måde skal være helt åbenbart, at den døde har ønsket det.
Den dag, hvor det normale er, at man får spredt sin aske ud over vandet, er det klart at lovgivningen også kommer til at se anderledes ud, men i dag må vi sige, at det stadig væk har undtagelsens karakter, selv om der, som fru Pernille Vigsø Bagge siger, kommer flere.
Men det er jo, fordi det stadig væk har undtagelsens karakter, at vi er nødt til, synes jeg, at kræve en helt klar forsikring.
Karen J. Klint (S), 2008-02-28:
Nu står vi i den lidt sjove situation, at ministeren stiller spørgsmål ud i salen, men det er jo os fra salen, der skal stille spørgsmål til ministeren, så jeg må lige finde ud af at kringle svaret til ministeren på en måde, så det også lyder som et spørgsmål.
Ministeren spørger os om, hvordan vi kan håndtere det med, at det skal være den afdødes og ikke andres ønsker, der gælder med hensyn til spredning over åbent hav, og så vil jeg spørge ministeren: Er ministeren ikke enig i, at der kan være nogle situationer, hvor en borger ikke har nået at give sin underskrift - der sker jo pludselige dødsfald - men hvor hele familien er velorienteret om vedkommendes ønsker, som bare ikke er nedskrevet formelt på et stykke papir?
Vil ministeren ikke være med til at se på, hvordan vi kringler det?
Ellers er jeg sådan set enig i, at vi alle sammen bør tage stilling til, ikke kun hvordan vi vil begraves, og hvad der skal ske, men også om vi vil være donor.
Så der kan være mange varianter af, hvordan man fremmer en offentlighed og en åbenhed om, hvordan man skal håndtere sin egen død og begravelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-28:
Det er jo et godt eksempel på det samarbejdende folkestyre, at oppositionen fremsætter et beslutningsforslag, der derefter bliver til et lovforslag fremsat af regeringen; men selvfølgelig har jeg forhandlet i flere omgange med ordføreren for forslagsstillerne, inden jeg udarbejdede lovforslaget.
Men selv om det er den måde, det er blevet til på, vil jeg alligevel godt takke de forskellige ordførere for tilslutningen.
Der er jo flere, der har nævnt dette med kravet om en skriftlig forsikring, inden man kan foretage en askespredning.
Det kan vi jo diskutere videre i udvalget, men jeg vil da sådan set være glad for nogle tilkendegivelser her i dag, og derfor spørger jeg ordførerne: Kan vi ikke være enige om, at det er den afdøde, der selv skal bestemme?
Kan vi ikke være enige om, at det ikke er de pårørende, der bare skal bestemme?
Om det så kan formuleres på en anden måde med nogle undtagelser, vil jeg ikke stå her og love, men jeg har hørt, hvad der er blevet sagt.
Det ville være rart, hvis jeg bare kunne få den strømpil i dag, at jeg ved, at vi er enige om, at det selvfølgelig er den døde, der skal bestemme, og at alle de bemærkninger, hr. Jesper Langballe er kommet med, om sømmelighed sådan set er noget, vi alle sammen er enige om - altså at myndighed og pårørende selvfølgelig har en forpligtelse til at rette sig efter den afdødes ønske.
Det vil jeg næsten forvente at vi er enige om, men det ville være meget rart at få en tilkendegivelse i dag.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at første gang jeg hørte om forslaget i dagspressen, var jeg noget nervøs for det.
Jeg var bange for, at det blev til det, som hr. Jesper Langballe også giver udtryk for at han er nervøs for.
Men jeg synes, at det beslutningsforslag, der blev fremsat og det tilsluttede jeg mig som ordfører - var i balance, og derfor er det selvfølgelig også, at jeg nu fremsætter dette forslag.
Jeg har jo forstået det på den måde, at alle partier undtagen Enhedslisten giver deres tilslutning.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt der skal gravsten, har jeg også forstået, at vi er enige om, at det skal der ikke.
Jeg har mærket mig, at hr. Jesper Langballe har rejst et spørgsmål om tilsyn, som jeg også mener vil være naturligt at vi alle sammen drøfter - ikke mindst nu, hvor spørgsmålet hidrører fra oppositionen.
Enhedslisten vil så ikke være med mere
, og jeg skal jo ikke blande mig i, at fru Johanne Schmidt-Nielsen møder totalt uforberedt op i dag og ikke ved, hvordan reglerne er i forvejen, og i sin uvilje over for folkekirken altså ikke gider sætte sig ind i, hvordan tingene er i dag; det er jo fuldstændig et frit valg.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen er sådan set blevet belært af flere ordførere, så det er der ingen grund til at jeg gentager.
Hr. Naser Khader, synes jeg, udtrykte det så udmærket, da han om forslaget sammenkogte det til, at det er »en tiltrængt modernisering på et følsomt område«.
Ellers takker jeg for tilslutningen.
Naser Khader (NY), 2008-02-28:
Dette lovforslag er et af de sjældne eksempler på, at et forslag til folketingsbeslutning fra oppositionen rent faktisk medfører konkret opfølgning fra regeringens side - i dette tilfælde oven i købet på baggrund af at forslaget fra april 2007 slet ikke nåede til anden behandling.
Jeg synes, det er godt, at regeringen har været lydhør over for et fornuftsbetonet forslag fra oppositionen, og at det af kirkeministeren fremsatte lovforslag indebærer en tiltrængt modernisering på et følsomt område.
Det er også fint, at proceduren vedrørende spredningen af asken over åbent hav forenkles.
Og endelig er det godt, at kompetencen på området i et vist omfang decentraliseres og forenkles.
På den baggrund kan Ny Alliance støtte lovforslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-28:
Altså, det er måske ikke helt logisk, for man kan sige, at når det drejer sig om arveret, og når det drejer sig om ja eller nej til gejstlig begravelse, har man på forhånd nogle klare formodningsregler.
Når det drejer sig om arveret, er det jo simpelt hen den legale arveret, der gælder, hvis ikke man har udarbejdet et testamente, og når det drejer sig om gejstlig begravelse eller ej, er der den helt klare formodningsregel, der hedder, at hvis man er medlem af folkekirken, skal man begraves gejstligt.
Så skal der noget ganske særligt til for, at man bliver unddraget en gejstlig begravelse.
Her kan man sige, at der ikke er nogen særlig tilkendegivelse for eller imod på forhånd, andet end at det er det usædvanlige med asken, og at det stadig væk for de fleste mennesker vil blive betragtet som meget usædvanligt - og derfor altså det klare krav om skriftlighed.
Men lad os diskutere det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-28:
Vi er selvfølgelig altid indstillet på at lytte og genoverveje, men som sagt kan jeg ikke rigtig gøre andet end at gentage, at vi altså ikke mener, at det er fornuftigt at flytte kompetence fra et ministerium til stiftsøvrigheden.
Karen J. Klint (S), 2008-02-28:
Det at få sin aske i havet har jo ikke en pind med religion at gøre.
Der skal jo være nogen, der giver tilladelse til det og sikrer, at det sted, man vil smide asken i vandet, også er et sted, hvor det ikke generer andre.
En sådan etik i forbindelse med omgangen med lig og aske er vel også en etik, som Enhedslisten går ind for.
Så mit angreb går egentlig på, hvorfor man netop ikke vil acceptere, at det er den mest neutrale instans, man nu skal spørge, i stedet for Kirkeministeriet, der i dag har gjort sig smallere, så det mest er et ministerium for folkekirken og ikke for trossamfundet i al almindelighed.
Man går faktisk her over til en meget neutral instans, så jeg vil bare appellere til, at Enhedslisten lige genovervejer indsigelsen.
Det kan godt ske, at man stadig har en indsigelse, men jeg synes bare ikke, at det holder, at det netop er noget religiøst, for jeg oplever ikke direktøren for en statsforvaltning som en religiøs instans.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-28:
Vores holdning er jo ret klar, og jeg tror heller ikke, det kommer bag på ordføreren, at vi ønsker en total adskillelse af kirke og stat.
Det skal selvfølgelig også være fuldstændig tydeligt, når det handler om begravelser, og det er deri, vores kritik af den del af forslaget ligger.
Der skal simpelt hen ikke være mulighed for at fortolke.
Adskillelsen skal være klar.
Karen J. Klint (S), 2008-02-28:
Min bemærkning til det er netop, at man nu kan blive begravet i flere naturområder - det er det, nyheden går på - og det er derfor, man ikke har behov for et kapel, altså fordi det kun er urne og aske.
Mit spørgsmål vil ellers gå på tolkningen af stiftsøvrigheden.
Anerkender Enhedslisten ikke, at statsforvaltningen er en neutral instans, og at mennesker, som ikke tilhører et religiøst samfund, derfor kan korrespondere med direktøren for statsforvaltningen, som er en del af stiftsøvrigheden og dermed en højtstående juridisk person, som netop er med til at sikre, at man får ens afgørelser i lokalområdet?
For der står jo ikke her, at postkassen er hos biskoppen; den kunne jo lige så godt være hos statsforvaltningen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-28:
Når nu hr. Langballe selv påpeger, at det ikke er et spørgsmål, så vil jeg heller ikke komme med noget svar.
Jesper Langballe (DF), 2008-02-28:
Jeg bliver nødt til bare at sige - det er så stadig væk ikke et spørgsmål, men en konstatering - at den mulighed overhovedet ikke bliver udvidet med det her lovforslag.
Det har man kunnet hele tiden.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-02-28:
Jeg må indrømme, at det vil jeg ikke helt afvise, men så ved jeg, at det går den anden vej.
Og da så en kvindelig biskop også begyndte, var den stakkels mand jo helt ude i tovene over, hvad han skulle gøre.
Han ville nok kunne være kommet og have sagt, at han var udsat for mobning og måske også sexchikane.
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Det er korrekt, at finansieringen skal ses over en årrække for at få en samlet finansiering i form af de langsomt stigende energiafgifter i forhold til de hurtigt gennemførte skattelettelser.
Men der er ingen tvivl om, heller ikke når man lytter til de økonomiske eksperter, der er blevet nævnt, at der er en klar anbefaling af, at vi gør noget ved den høje beskatning af arbejdsindkomsterne i Danmark.
Derfor er det den forkerte medicin at give og sådan set med til at forværre problemet, hvis man nu ruller lavere skat på arbejde tilbage, fordi så får man ikke det øgede arbejdsudbud, og så får man ikke de ekstra hænder på arbejdsmarkedet, der kan være med til at løse en del af problemet omkring overophedning, samtidig med at vi sidder og i anden sammenhæng forsøger at bidrage med andre elementer, der kan løse flere dele af problemet med overophedning.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Som det også fremgik af mit svar til hr. Naser Khader, har jeg ingen intention om at ændre på de små trossamfunds trosfrihed.
Den er grundlovssikret, og jeg har ikke nogen intention om at ændre på det.
Jesper Langballe (DF), 2008-02-28:
Det bliver mere og mere uforståeligt.
Fru Bente Dahl siger, at de 47 pct. afspejler ligestillingen i samfundet, men ikke i folkekirken.
Vil det sige, at fru Bente Dahl mener, at de menighedsrådsmedlemmer, som faktisk vælger præsterne, ikke tegner folkekirken?
Så gad jeg nok vide, hvem der gør.
Fru Bente Dahl er jo formentlig bekendt med, at mandlige præster er tæt på at være en truet dyreart.
Kvinderne vælter frem i folkekirken, så det virker lidt komisk med den tale om undertrykkelse og diskrimination.
Derimod er det jo anderledes i andre trossamfund, og jeg håber, at fru Bente Dahl hørte godt efter, hvad hr. Naser Khader sagde om de andre trossamfund.
Jeg vil da gerne spørge fru Bente Dahl, om hun har tænkt sig at gå videre med sagen og få stillet et krav fra Folketingets side om, at vi vil have kvindelige imamer.
Jeg vil så måske bare føje til, at jeg tror, at fru Bente Dahl skal sikre sig et par dækadresser.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Vi skal acceptere det, fordi de mennesker har deres grundlovssikrede ret til deres trosfrihed, til at dyrke deres tro på den måde, som de finder rigtig.
De mindre trossamfund skal ikke som sådan afspejle det samfund, vi har.
Naser Khader (NY), 2008-02-28:
Det forstår jeg godt, og jeg er helt enig i, at vi har religionsfrihed, og at man skal kunne dyrke sin religion, som man vil inden for den trosretning, kirke, moské, eller synagoge, man tilhører.
Men der foregår også uligestilling; der er mange imamer, der afviser at ansætte kvindelige imamer, og den samme holdning gør sig gældende i synagoger og andre steder.
Hvorfor skal vi acceptere det dér, men ikke i folkekirken?
Jesper Langballe (DF), 2008-02-28:
Det bliver mere og mere interessant, for det vil sige, at de andre trossamfund er fuldstændig friholdt af hensyn til trosfriheden, men at den trosfrihed, som f.eks. gælder muslimer og alle andre trossamfund, efter fru Bente Dahls mening ikke bør gælde i folkekirken.
Den undtagelsesparagraf for folkekirken er der jo af hensyn til åndsfriheden, og det er lige netop det, som især kirkeministeren har gjort kraftigt opmærksom på fra talerstolen.
Men nu har vi fået rede på det: De andre trossamfund skal have den trosfrihed og den åndsfrihed, men det skal folkekirken og dens menighedsråd ikke.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
I grundloven har vi den paragraf, der sikrer trosfrihed til alle, der er i det her land.
Det er os meget om at gøre, at vi bevarer trosfriheden friheden til at forkynde og dyrke den religion, man nu har, og den gud, man tror på
Man må derfor dyrke sin religion, som man vil i de sekter og små trossamfund, som der til enhver tid vil være i et større samfund.
Naser Khader (NY), 2008-02-28:
Jeg vil gerne have forklaret, hvorfor andre trossamfund er undtaget.
Hvorfor gælder trosfriheden og dermed uligestillingen i moskeerne, synagogerne og andre templer, og hvorfor skal man acceptere, at det kan foregå under overskriften trosfrihed på de steder, men ikke i kirken?
Hvorfor er de undtaget?
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Ja, meget gerne.
Tingene har ændret sig, og det har de netop, fordi nogle, der er en generation ældre end den generation, jeg tilhører, har kæmpet for, at tingene skulle ændre sig.
Vi har også kæmpet meget i min tid, og derfor har tingene ændret sig.
De har ikke ændret sig af sig selv, og det gør de heller ikke inden for folkekirken.
Tingene ændrer sig ikke af sig selv, der er nogle, der skal kæmpe for det, og derfor står jeg her i dag og kæmper for ligestilling inden for folkekirken, ligesom jeg har kæmpet for ligestilling inden for alle mulige andre områder - med ret stort held, ja - gennem min levetid.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-28:
Jeg kan ikke lade være med at kommentere fru Bente Dahls bemærkning om, at kvinden altid har været den svageste part.
Nu er jeg opvokset i 1970'erne, og mine forældre hører til tressergenerationen med kvindefrigørelsen og sådan nogle ting.
Tingene er ikke sådan mere, de kvindelige præster er stærke, og det er vi andre kvinder i øvrigt også.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre fru Bente Dahls kommentar til.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
For at tage det sidste først: Jeg er fuldstændig enig med fru Pia Adelsteen i, at mænd også kan diskrimineres, og hvis man diskriminerer det ene køn, diskriminerer man faktisk begge køn; det er jeg helt med på.
Men indtil videre har det været sådan, at kvinderne har været den svageste part i de fleste tilfælde.
Derfor er det kvinderne, vi er nødt til at kæmpe for, og det har jeg brugt mange år af mit liv på på mange måder.
Det skal ikke være nogen hemmelighed.
Når vi foreslår, at forslaget kun skal gælde for præster i folkekirken, er det, som jeg også sagde i min tale, fordi vi i grundloven har en paragraf, der sikrer trosfrihed for alle.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-28:
Fru Bente Dahl siger, at forslaget ikke er et angreb på grundloven fra Det Radikale Venstres side.
Men så kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvorfor man kun ønsker at fjerne dispensationen fra ligestillingsbestemmelsen, når der er tale om den danske folkekirke, og ikke når der er tale om andre trossamfund, hvor der trods alt er forholdsvis mange mandlige præster, eller hvad de nu hedder i de forskellige trossamfund.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg ikke kunne lade være med at bemærke, at fru Bente Dahl sagde, at kvinder kan diskrimineres i folkekirken.
Jamen det kan mænd vel også.
Det gælder vel begge veje.