runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2008-05-07:
Vi er i fuld gang, og vi gør rigtig meget, og Vejdirektoratet er også i fuld gang.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi gerne vil have et tæt samarbejde med Dansk Cyklist Forbund, og jeg synes, at det er vigtigt, at vi inddrager dem.
Jeg har også personligt holdt et møde med dem, og jeg synes, de har mange gode forslag og gode initiativer, og vi skal også have en tæt dialog med dem og udnytte deres viden i det videre samarbejde, men det kan jeg også sige at Vejdirektoratet gør.
Den her strategi er fra maj 2007.
Rom blev ikke bygget på én dag.
Den her strategi bliver heller ikke ført ud i livet fra dag til dag, men man arbejder konkret på alle initiativer, og det synes jeg sådan set også at jeg har gennemgået i min indledningstale.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jeg må jo bare konstatere, at med hensyn til de ting, som regeringen siger den gerne ville iværksætte, og det sagde man i maj 2007, er der immer væk gået et år, hvor man faktisk har haft mulighed for at gå i gang med noget af det her, og der er intet sket.
Så kan man sige: Jamen det kommer til at ske.
Så spørger jeg bare: Hvornår kommer det til at ske?
Det skylder ministeren os stadig væk svar på.
Det synes vi egentlig er en rigtig, rigtig god idé, men det betyder vel ikke, at den samarbejdspartner, man har, og nu har ministeren selv valgt at nævne Dansk Cyklist Forbund, skal bære hele den økonomiske byrde.
Det er jo det, der er sket.
Regeringen har skåret tilskuddet til Dansk Cyklist Forbund helt væk.
Vil det være noget af det, ministeren faktisk vil kigge lidt på og sige, at hvis det er dem, der skal løfte meget af det her arbejde i forhold til regeringens strategi, fordi regeringen ikke selv har tænkt sig gøre det, så vil det føre noget økonomi med sig?
Klaus Hækkerup (S), 2008-05-07:
Jeg må sige, at det var der, og det var lige præcis det, der var vores forslag med B 50.
Det var også det, der var formålet med, at vi genfremsatte det, nemlig det at indføre roadpricing, fordi det jo giver mulighed for at lave en højere kilometerafgift f.eks. i Københavns Kommune og en lavere kilometerafgift f.eks. i Jylland, hvor der ikke er så let adgang til kollektiv trafik.
Lige præcis det var indholdet i det, Socialdemokratiet formand, fru Helle Thorning-Schmidt, sagde, og hvis fru Pia Olsen Dyhr er i tvivl, kan jeg sige, at vi har diskuteret det så sent som i dag på gruppemødet, hvor jeg forelagde min ordførertale.
Jeg er helt enig med partiets formand, og hun er helt enig med mig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan det kan være, at ordførerens egen formand, fru Helle Thorning-Schmidt, efter valget valgte at gå i TV-avisen og sige meget klart, at Socialdemokratiet nu ville gå ind for trængselsafgifter, og at man ville støtte socialdemokraterne i Københavns Kommune i at få gjort noget ved trængselsproblemerne i København.
Var det bare sådan noget med, at det sagde man, fordi det er smart at sige i forbindelse med Infrastrukturkommissionens rapport og al den kritik, der var i den forbindelse, eller var der handling bag ordene?
Karsten Nonbo (V), 2008-05-07:
Jamen vi har egentlig lige haft et beslutningsforslag, som jeg var lidt lun på, og jeg er, som jeg sagde, inkarneret cyklist, og jeg cykler dagligt, 12-14 km hver morgen og hver aften til og fra jernbanestationen, og jeg må indimellem sige, at jeg får mig et muntert grin over, at folk gider holde i kø der.
Så de skulle gøre, ligesom vi andre gør: springe op på cyklen, få lidt motion og lidt mere livsglæde i stedet for at sidde og se sur ud i en bil.
Så det vil jeg foreslå folk på de korte afstande, det er ganske gratis.
Man slipper også for at køre i bil til motionscentret, for man kan cykle på de kortere afstande.
Det løser mange gange trængselsproblemet.
Der er nogle gange, hvor vi må sige til folk: Har du kort til dit arbejde, så tag dog cyklen.
Det var en af løsningerne i et beslutningsforslag, som SF tidligere har fremsat, og det kan jeg varmt tilslutte mig.
Men ikke ligefrem at bruge pisken over for bilisterne, for det gør vi vist rigeligt i forvejen.
Mit råd til bilisterne skal være: Brug cyklen, i det omfang du overhovedet har chancen.
Du vil opdage, at det er en munter måde at få sit transportproblem løst på.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Når man nu noterer sig, at samtlige trafikforskere i Danmark har sagt, at den eneste måde at få gjort noget ved trængselsproblemerne på er ved at indføre trængselsafgifter, og hvis vi kigger på, at danskerne hver eneste dag hænger i køer ind til f.eks. København og har problemer med at komme frem, spilder tid, spilder penge - det kostede sidste år 6,5 mia. kr. for det danske samfund, at folk hang i køer rundt omkring f.eks. København - kunne der så ikke i det være et behov for, at vi faktisk løser det problem, som danskerne oplever, nemlig at de hænger fast, og at der er trængselsproblemer? Hvad vil ordføreren så gøre?
Hvilke forslag har ordføreren så til løsning af det problem, hvis man ikke er villig til at indføre trængselsafgifter?
Karsten Nonbo (V), 2008-05-07:
Man skal jo aldrig sige aldrig, for så udelukker man sig fra enhver forhandling.
Men jeg har svært ved at se det i øjeblikket, og jeg tror egentlig ikke, at der er den store forskel på Venstre og Konservative i den her sag.
Det skulle måske lige være, at trafikministeren optræder som et mere venligt menneske, end jeg har gjort i min ordførertale.
Jeg har lidt svært ved at se den løsning, men jeg ville aldrig sige aldrig om nogen ting, for så har man jo udelukket sig selv fra enhver fleksibilitet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jeg noterede mig jo, at ministeren faktisk var mere positiv over for ideen om trængselsafgifter, end hr. Karsten Nonbo i virkeligheden udtrykte sig.
Så jeg vil gerne høre, om der er mulighed for, at der er en forskel mellem, hvad De Konservative og Venstre mener på det her punkt.
Set i lyset af at vi har nedsat en Skattekommission, der faktisk har fået mandat til også at kigge på indførelse af trængselsafgifter i Danmark, og set i lyset af at vi er ved at lave en investeringsplan og at alle beregninger i Trafikministeriet viser, at man ikke har en krone til at gøre godt med, når man skal i gang med at investere i den kollektive trafik, er der jo noget, der tyder på, at man er nødt til at finde pengene et andet sted, og at det måske ville være oplagt at kigge på trængselsafgifter som en måde til at få finansiering for alle de her ting.
Er der en chance for, at man på et tidspunkt vil være mere lun i forhold til det her, og er der bare tale om tid?
Carina Christensen (KF), 2008-05-07:
SF har fremsat et beslutningsforslag om at give kommunerne en generel adgang til at indføre afgift på kørsel på vejnettet.
Regeringen er selvfølgelig helt enig med forslagsstillerne i, at det er meget vigtigt at sikre fremkommelighed og reducere miljøgener fra trafikken i de store byer.
Vi vil meget gerne være med til at drøfte den brede vifte af instrumenter, der kan være med til at afhjælpe vores trængsels- og CO2-problemer.
Vi er ved at udarbejde en investeringsplan for transportområdet, og vi er i gang med at udarbejde en strategi for reduktion af transportsektorens CO2-udslip.
De to planer er et oplæg til, hvordan vi kan imødekomme nogle af de problemer, vi står over for.
Beslutningsforslag nr. B 116 minder meget om tidligere beslutningsforslag stillet af SF, og regeringen har stadig den holdning, at kørselsafgifter har en række effekter, der gør, at de ikke er så simple og så ligetil at indføre, som forslagsstillerne fremstiller det.
Først og fremmest vil et vejafgiftssystem som det foreslåede forøge det samlede afgiftstryk på bilisterne, og de danske bilister betaler som bekendt i dag meget store beløb i skatter og afgifter.
Beslutningsforslaget betyder også, at kommunerne får muligheden for at anvende betalingsafgifter som finansieringskilde, og der er således intet som helst incitament til at fastfryse eller eventuelt på sigt at nedsætte afgiften.
Forslaget kan også betyde, at de kommuner, der ønsker en betalingsring, kan ende i en form for trafikal monopolsituation.
Forslaget giver dem nemlig mulighed for selvstændigt at bestemme prisen og omfanget af betalingssystemet, også uafhængigt af om de betalende trafikanter er borgere i kommunen eller i andre kommuner.
Vi ville altså få et meget uens system over hele landet.
En høj bompengeafgift skaber derudover en betydelig barriere i lokalsamfundet tæt ved ringen, og den kan desuden også give anledning til omvejskørsel og merkørsel i området lige op til ringen.
Effekterne er således ujævnt fordelt, og nogle områder vil kunne få øget trafik som følge af et sådant initiativ.
En ring omkring Københavns Kommune vil således føre til øget trafik i nabokommunerne.
Er det ønskeligt? kan man spørge.
Jeg tror ikke, det er ønskeligt, hvis man spørger borgmestrene i nabokommunerne.
Og det viser altså, at det er uhyre vigtigt, at man tænker sig ordentligt og grundigt om, inden man kaster sig ud i nye store projekter.
Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at regeringen er helt enig i, at det er meget vigtigt at sikre fremkommelighed og reducere miljøgener fra trafikken i de store byer, men det skal foregå på en klog måde, som bidrager til at løse problemerne i stedet for at flytte rundt på problemerne.
Jeg vil igen henvise til, at regeringen med arbejdet med en investeringsplan og sideløbende en CO2-strategi fortsætter indsatsen for at skabe afbalancerede løsninger, så vi herigennem sikrer en god mobilitet i samfundet, samtidig med at hensynet til miljø og CO2 tilgodeses.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jeg er altid villig til kompromiser, var jeg lige ved at sige, og jeg er i hvert fald åben over for, at et skridt på vejen er at lave højresvingsbaner for cyklister.
Men jeg mener, at det på sigt skal være sådan, at cyklister og bilister i virkeligheden kan køre mere i sammenhæng med hinanden.
Det er jo sådan, at man faktisk skal række hånden ud, når man skal dreje til højre.
Det er der en del cyklister, der gør, det er ikke alle - og det kan jeg godt forstå at spørgeren siger.
Men den anden del af det er jo, at det er interessant at se, at de steder, hvor man ikke har lyskryds - der, hvor man har rundkørsler eller man slet ikke har noget lyssignal - er nogle af de steder, hvor cyklister, fodgængere og bilister faktisk er bedst til at tage hensyn til hinanden.
Det synes jeg i hvert fald er tankevækkende.
Jeg vil gerne være med til at diskutere det nærmere, og jeg vil også gerne være med til at finde løsninger på det, men jeg synes bare, at det væsentlige er, at vi får gjort det nemmere at cykle og komme frem.
Karsten Nonbo (V), 2008-05-07:
Det er et færdselssikkerhedsspørgsmål.
Nu talte forslagsstilleren varmt for det med højresving over for rødt lys.
Kan forslagsstilleren ikke se det farlige i det?
Der er jo mange, der kommer meget stærkt hen til lyskrydset, og som faktisk ikke tager farten af, og de ved med sig selv, at de så, hvis vi tillader det, vil svinge til højre.
Det ved den bilist, der kommer fra den anden side ikke, og så vil der jo opstå nogle meget farlige situationer, hvor den bilist tror, at de kører lige over, og ikke er klar over, at de vil dreje til højre.
Ville forslagsstillerne ikke hellere være med til et kompromis, så man sagde, at man lagde en højresvingscykelbane til højre for lyskrydset, altså sådan en slags runding, som man har det på nogle rundkørsler, så man kører uden om lyskrydset?
Det ville være en fordel, frem for at man tillader, at cyklister kan køre over for rødt lys med risiko for, at de forskrækker bilister eller rammer cyklister, der kommer på tværs fra venstre side.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jamen det var jo godt for ordføreren.
Klaus Hækkerup (S), 2008-05-07:
Det var godt for formanden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jeg har noteret mig, at der i Københavns Kommune er flertal i Borgerrepræsentationen for at få mulighed for at lave en eller anden form for betalingsring, bompenge eller noget andet, for man oplever problemet i Københavns Kommune som et massivt og et stigende problem.
Indtil vi engang får indført et roadpricingsystem - hvilket vi egentlig også støtter, for vi kan godt lide ideen om, at man skal betale mindre for at køre på vejene i Vestjylland, end man nødvendigvis skal for at køre ind i Københavns Kommune - ville det så ikke være oplagt at give Københavns Kommune en mulighed for at indføre trængselsafgifter, og ville Socialdemokratiet være med på det, hvis vi f.eks. bare indskrænkede vores forslag til kun at handle om Københavns Kommune?
Ikke umiddelbart.
Det, vi har lagt op til, er i virkeligheden at sige, at vi gerne vil være med til at diskutere, hvordan kommuner og stat kan være med til at få det overskud, der vil være i forbindelse med trængselsafgifter, og få lavet nogle kollektive løsninger.
Det nytter jo ikke noget, at vi begynder at opkræve brugerbetaling på vejene i Københavns Kommune, hvis det så betyder, at man i virkeligheden ikke kan komme ind til Københavns Kommune fra omegnskommunerne uden at bruge en eller anden form for kollektiv trafik.
Der er brug for investeringer dér, og der er ingen tvivl om, at det, overborgmesteren i København har lagt vægt på, er, som hun siger, at det er væsentligt, at vi får et samarbejde med omegnskommunerne, så de føler sig som parter i det her projekt; for ellers kan det ikke lade sig gøre.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-07:
Der har været sagt lidt forskelligt i debatten.
Hvis det er København, der indfører det, er det så Københavns Kommune, der råder over pengene, eller er det i virkeligheden et andet sted?
Det er klart, at det har betydning for, hvor investeringerne i givet fald efterfølgende kunne lægges.
Det, man forestiller sig, er altså, at trængselsafgifterne skal være et første stadie inden roadpricing, som så efter en fordelingsmodel skal fordeles mellem staten og kommunen.
Har man også gjort sig nogle tanker om, hvordan den fordelingsmodel skulle se ud?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Det, vi diskuterer, kan man godt kalde trængselsgifter.
Man kan også kalde det bompenge, der er mange modeller.
Det, jeg synes er væsentligt, er, at vi får brugerbetaling på benyttelse af veje i Danmark.
Måske er det det, vi skal begynde at kalde det, for folk tror, at det er alt muligt andet, men det handler om, at man betaler for det, man i virkeligheden benytter, ligesom man gør alle andre steder; det gør man f.eks. også i den kollektive trafik.
For at vende tilbage til hr. Johs. Poulsens spørgsmål, er svaret, at det er begge dele.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-07:
Nu kan jeg jo med et smil på læben sige, at det måske var en god idé, hvis man havde folkeskolen bag sig, i hvert fald havde befolkningen bag sig i det, der skulle ske.
For det første vil jeg sige, at når vi prioriterer at få roadpricing vedtaget som princip, hænger det jo sammen med, at uanset om man vælger det ene eller det andet system til at trafikregulere eller trængselsregulere, kræver det en forberedelsestid, som er relativt lang.
For det andet vil jeg til det, som ordføreren forudsagde, nemlig at hun troede, at der om 10 år var trængselsafgifter i hele landet - det kan man nok ikke helt kalde det - sige, at det vel er det, vi andre kalder roadpricing, og som kan reguleres således, at det betyder noget for trafikfordelingen og kan være medvirkende til, at trafikreguleringen bliver meget bedre.
Det synes vi er positivt.
Det, jeg egentlig ville spørge ordføreren om, og hvor jeg blev lidt i tvivl på grund af indlægget her, var: Hvem er det, SF sådan helt præcis mener skal have rådighed over pengene?
Er det staten, er det kommunen, eller er det begge dele?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jamen trængselsafgifter har jo den fantastiske effekt - ud over at de skaber et provenu eller nogle penge, som vi kan vælge at bruge i den kollektive sektor - at de faktisk er med til at begrænse folks brug af biler.
Det mener vi er en væsentlig del af det her, altså at vi er nødt til at flytte folk fra deres biler over i den kollektive trafik.
Det er ikke nok, at den kollektive trafik bliver bedre, hurtigere og billigere.
Det vil vi gerne arbejde for, men vi er også nødt til at sørge for, at der er noget, der gør, at folk vælger at bruge den.
Det er jo tankevækkende, at Danmark har de billigste benzinpriser i hele Europa - det er ikke tal, som jeg har fundet på, det er det norske skatteministeriums tal - samtidig med at vi har den dyreste kollektive trafik.
Jeg kan godt forstå, at folk vælger bilen i stedet for at kaste sig ind i toget, som de ikke engang kan vide om kommer til tiden.
Vi er jo ikke alene om at foreslå det her for at gøre noget ved trængslen i Danmark.
Vi har faktisk Den Røde Skole i Socialdemokratiet bag os.
Om ikke andet kan vi håbe, at man derigennem er med til at lægge et pres.
Klaus Hækkerup (S), 2008-05-07:
Nu er vi uenige om, hvad der er teknisk muligt og ikke teknisk muligt; det kan vi tage en anden dag.
Jeg lagde mærke til, at SF lagde vægt på, at det var et meget ansvarligt parti, for nu fandt man pengene ved at øge beskatningen, og det ville netto give 1 mia. kr. Jeg vil så egentlig talt godt spørge SF: Hvorfor er det mere ansvarligt at indføre en ny afgift, altså at opbygge et nyt system, hvor næsten 40 pct. af pengene skal gå til administration, end at forholde sig til, at staten har et overskud på 74 mia. kr.?
Hvorfor er det mere ansvarligt end at spørge: Hvorfor kunne det overskud ikke være på 3 mia. kr., og så kunne vi bruge den ene milliard ekstra til at investere i den kollektive trafik for?
For os ville det da være den naturlige løsning.
Hvad er statens gæld nede på nu?
200 mia. kr. - den er væk om 3 år.
Om den er væk 1 uge før eller 1 uge senere, er vel sådan set ligegyldigt.
Hvorfor kunne SF ikke sige: Vi kan lige så godt bruge pengene ud af det kæmpe overskud, vi har på statens budget?
Klaus Hækkerup (S), 2008-05-07:
Nu har vi snart diskuteret det her så mange gange, og en af de ting, vi har været uenige om, er sådan set, hvornår der er politisk vilje til at gøre noget ved det.
Mit spørgsmål er egentlig: Hvorfor tror SF, at der bliver flertal for at indføre bompenge, før der viser sig et flertal for at indføre roadpricing?
Hvad er det for politiske observationer, SF har gjort i landskabet, her i Folketinget, som gør, at de siger, at det ligger lige om hjørnet med et flertal for at indføre bompenge, men at der godt nok er lang tid, til vi får roadpricing?
Hvad er det præcis for en observation, SF har foretaget her?
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-07:
Jeg går ud fra, at baggrunden for forslaget i høj grad er, at man har set en voldsom udvikling af biltrafikken i byerne og ikke mindst i de største byer i de senere år, og det er utvivlsomt til stor gene for alle dem, der benytter byerne, uanset om de er i eller uden for bilerne for den sags skyld.
Samtidig oplever trafikanterne også dagligt en voldsom trængsel, der betyder tab af tid i mange sammenhænge, man oplever betydelige forsinkelser på vejene, og også det er jo økonomisk opgjort til at være et meget stort tab.
Det er naturligvis en udvikling, som er meget, meget kedelig, måske i virkeligheden alarmerende, og vi risikerer, at problemerne bliver endnu større, hvis der ikke laves tiltag i forhold til den situation.
Derfor er vi, hvis man skal udtrykke det positivt, forstående over for den tankegang, der ligger bag beslutningsforslaget her om, at man gerne vil gøre noget ved den situation, og vi er heller ikke fuldstændig afvisende over for, at der i en situation kunne gives mulighed for, at kommunerne kunne lave betalingsringe, som de så kunne bruge som våben mod den her beskrevne situation.
Det ville der være kolossale fordele ved, ikke kun i en rent trafikmæssig sammenhæng, men også i en miljømæssig, CO2-mæssig sammenhæng, i en trængselssammenhæng; i masser af sammenhænge ville der kunne være fordele ved det.
Man ville samtidig kunne lave et afbalanceret system mellem land og by; man ville kunne tage højde for trængselsperioder; man ville kunne gøre rigtig, rigtig mange ting.
Så efter vores opfattelse var det klogeste, man kunne gøre på nuværende tidspunkt, at træffe en hurtig beslutning om roadpricing, og vi vil i hvert fald gerne have lejlighed til at undersøge mulighederne for, at noget sådant kunne ske, inden man så kastede sig ud i at lave noget, der godt kunne være et parallelt system på det her område, som det så hurtigt kunne blive.
I alt fald er det vigtigt for os, at man ikke tager en beslutning om betalingsringe, der er baseret på kommunale trængselsafgifter, og som kan risikere at blive en hindring for eller en undskyldning for, at dele af det her Folketing ikke vil være med til at tage den vigtigste beslutning, nemlig en generel beslutning om roadprincing.
Så opsummerende: Vi er sådan set positive over for den tankegang, der ligger bag forslaget, forstået på den måde, at vi tror på, at det er et forsøg på at komme nogle af de meget store problemer, der for nuværende er, ikke mindst i de store byer, til livs, men vi tror i virkeligheden, at der er en endnu bedre kur.
Ib Poulsen (DF), 2008-05-07:
Da ordføreren på området ikke kunne være til stede, har jeg fået æren af at fremsætte følgende:
Forslaget er fremsat af SF og er en næsten uændret genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag.
Det tidligere forslag var specifikt rettet mod at indføre bompenge i København og Århus.
Det nye forslag giver alle kommuner en generel hjemmel til at indføre kørselsafgifter.
Det er ikke Dansk Folkepartis holdning, at der skal indføres bompenge i byerne eller på sigt roadpricing, da det isoleret set vil forøge det samlede afgiftstryk på bilisterne; i forvejen er der indbygget en form for roadpricing i vores afgifter på brændstof.
Der er ingen tvivl om, at det ville være muligt at begrænse trafikken inde i byerne gennem en højere afgift - alt kan gøres så dyrt, at det bliver umuligt - men det er ikke Dansk Folkepartis opfattelse, at bompenge er den rigtige måde.
De mange bilister, som forslagsstillerne vil skræmme over i den kollektive trafik, er der slet ikke plads til.
De attraktive letbaner, som nævnes i forslaget, er tidligst klar om 5-10 år.
Derfor handler det på kort sigt om at gøre den kollektive trafik mere attraktiv.
Dansk Folkeparti mener, at løsningen ligger i en udbygning af ringvejene, bedre parkeringsforhold og en bedre kollektiv trafik - ikke i at lægge bilismen for had, som især venstrefløjen har for vane.
Lad mig sige, at det ikke er Dansk Folkepartis politik at skulle øge afgiften over for bilisterne.
Skal der på et tidspunkt indføres roadpricing, ja, så skal det jo hvile i sig selv; er der nogen, der skal betale mere, jamen så er der nogle andre, der skal betale mindre.
Dansk Folkeparti er i øvrigt meget enig i forslagene til en udbygning af den kollektive trafik.
Vi mener bare ikke, at det er bilisterne, der skal betale, og af samme grund kan vi ikke støtte forslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2008-05-07:
Der er to forhold, som jeg synes man er nødt til at belyse i den her diskussion.
Det ene er, hvor hurtigt man teknisk kan indføre et roadpricingsystem, som vi har foreslået, og det andet er, hvor hurtigt man teknisk kan indføre en betalingsring. Svaret på de forhold er, at man kan indføre begge dele, jeg vil ikke sige lige hurtigt, men nærmest inden for den samme tidsramme.
Det var derfor, jeg nævnte, at Movia jo allerede har erfaringerne med satellitovervåget særkørsel med busser i dag i Københavns Kommune.
De følger hver enkelt bus.
De kan bare måle, hvornår den kører hvorfra og hvortil - ikke bare, men det kan man så måle med det tekniske system, og så kan man pålægge dem en afgift.
Altså, her taler vi jo virkelig om, at det er gået galt.
Men det forbehold, at vi stadig har problemer med edb, vil jeg sige, at de to systemer kan indføres lige hurtigt.
Det er kun et spørgsmål om politisk vilje til det ene eller det andet, og der, hvor SF tager fejl, er, at der ikke i dag er politisk flertal for at indføre hverken det ene eller det andet, desværre.