runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg er helt klar over, at Liberal Alliance er en sikker stemme for at sikre retten til underbetaling; det fremgår jo af debatten.
Det vil sige, at Liberal Alliance jo synes, det er alle tiders, når folk eksempelvis kun får 50 kr. i timen.
Det mener vi altså ikke i SF.
Vi mener, at det er et meget stort problem, og at vi har en god arbejdsmarkedsmodel i Danmark med nogle gode overenskomster, og at de angiver niveauet for, hvad der er rimeligt, at folk får i løn, sådan at man i øvrigt kan betale de udgifter, som man har.
For ens livsforhold og ens indtægt skal jo ses i forhold til, hvad der er prisniveauet i det pågældende land, som i det her tilfælde er Danmark. Jeg vil anbefale hr. Joachim B. Olsen at spørge en række små håndværksmestre, som gerne vil følge reglerne, om de ikke oplever – når der kommer nogle udenlandske firmaer, som går imod de danske regler, og som arbejder med underbetaling og snyder i moms og skat – at der er tale om, at deres job og deres virksomheder forsvinder.
For det er det, de mener.
Først vil jeg sige, at jeg da er glad for, at Liberal Alliance også mener, at udenlandske firmaer skal betale skat, og at alle skal betale skat.
Sagen er bare den, at der er en hel del af de her firmaer, som ikke gør det, og derfor har den forøgede kontrol, som har været iværksat siden 2011, netop medvirket til, at der er flere, der betaler skat.
Der er timelønninger.
Så vidt jeg husker, er der et eksempel ovre fra mit eget område i det østjyske med nogle kvinder, som faktisk har fået, tror jeg, helt ned til 40 kr. i timen.
Så det er der en hel del eksempler på, og det er Liberal Alliance altså nødt til at se i øjnene.
Det er et kæmpe problem, og det er derfor, at det er rimeligt, at man kræver danske løn- og arbejdsvilkår, og her taler vi altså også om den situation, hvor det er en kommune, der skal udbyde et arbejde.
Jeg vil gerne understrege det, som jeg også nævnte tidligere: at i ILO-konventionen står der ikke ordet overenskomst.
Der står, at det skal være sædvanlige løn- og arbejdsvilkår i den egn, hvor arbejdet udføres.
Det vil så i praksis være en overenskomstmæssig løn, men der står faktisk ikke ordet overenskomst, og det tror jeg da at hr. Joachim B. Olsen er tilfreds med.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for hans synspunkter.
Jeg har blot et enkelt spørgsmål.
Så vidt jeg forstår, indførte man jo sociale klausuler på statens byggerier i 2012, hvor hr. Eigil Andersens parti jo var en del af regeringen.
Når nu det er sådan, at hr. Eigil Andersen står og taler så varmt for at udbrede det her fænomen, kunne hr. Eigil Andersen måske oplyse mig selv og resten af salen om, hvorfor man ikke gjorde det dengang i 2012.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg fangede budskabet.
Det kan skyldes, at jeg ikke er dygtig nok, det indrømmer jeg.
Der blev nævnt sociale klausuler, og det er jo de klausuler, som indebærer, at man stiller krav om, at der skal ansættes et vist antal lærlinge.
Det mener jeg er en god idé man kræver, uanset hvornår det er blevet indført.
Men jeg tager gerne imod spørgsmålet en gang mere.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Hvis nu en kommune beslutter, at der skal være arbejdsklausuler i alt udbudsmateriale, er det så ikke en juridisk forpligtende beslutning, lige så vel som det er, hvis staten beslutter, at i statens udbud skal der være arbejdsklausuler i udbudsmaterialet?
Og er det ikke også sådan, at begge disse indgreb er helt okay i forhold til den danske model?
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Jeg har to anker mod det forslag, som ligger her fra Enhedslisten, uagtet at jeg jo er enig i intentionen i forhold til kampen mod social dumping.
Det er jo ikke, fordi der er en facitliste, men vores vurdering er, at det vil være et brud på den danske model, hvis vi så at sige efterkommer det her forslag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Det får mig så bare til at tænke på, om hr. Bent Bøgsted anerkender, at hvis man implementerer forslaget – også i sin begrænsede form – så vil det have den effekt, at færre mindre virksomheder får mulighed for at byde på opgaver, i og med de er ansvarlige for deres underleverandørers gøren og laden, og at det samtidig vil betyde, at vi bruger skattekronerne på en mindre effektiv måde.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Jeg er måske ikke sikker på, at jeg forstod spørgsmålet helt nøjagtigt.
Der kan man sige, at skal man have et begrænset kædeansvar, kunne det være oplagt at sige, at der skulle være et eller andet mindstebeløb, og så skal man ikke have det, hvis beløbet er derunder.
For man skal heller ikke lave det for administrativt vanskeligt for dem, der er ansat eller engageret af en virksomhed, hvis det er det, hr. Jakob Engel-Schmidt hentyder til.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Det skal ikke skille os ad.
Jeg blev lidt forvirret tidligere, fordi hr. Bent Bøgsted sagde, at Dansk Folkeparti ikke kunne støtte forslaget i dets nuværende form.
Kunne hr. Bent Bøgsted så forklare mig, hvad der skal til, for at man kan støtte forslaget.
Bare så jeg bliver oplyst på det område.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Jamen man skulle måske starte med at pille kædeansvaret ud og så tage den del for sig selv.
Vi har jo meldt ud, at vi er klar til at se på, om man kan lave et begrænset kædeansvar.
Det er ikke sikkert, at partierne kan blive enige om det, og det, man så skal se på, er, om det så i det hele taget er nødvendigt at lave arbejdsklausuler af hensyn til kommunernes og regionernes selvstyre.
Det kunne godt være, at man skulle se på, hvordan de bruger mulighederne for at bruge virksomheder.
Staten har jo heller ikke været for god, og det har Folketinget heller ikke.
Vi har jo set, at Folketinget har brugt udenlandske arbejdsgivere, der ikke var alt for fine i kanten, så det kunne godt være, at man skulle kigge lidt på, hvordan man bruger det.
Men den bedste løsning ville jo være at lukke af ved grænsen for firmaer, der ikke har orden i sagerne, så de slet ikke kom ind i landet.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Social dumping, løndumping, kampen mod social dumping er virkelig steget til tops i forhold til de temaer, vi taler meget om i Danmark og på det danske arbejdsmarked.
Det er, om jeg så må sige, blevet talk of the town, og det er der jo en grund til.
Det, som de danske lønmodtagere er meget optaget af, er at kunne arbejde, men også at kunne agere under fair konkurrence, og det synes jeg er helt rimeligt.
Det er også de vilkår, vi skal sikre at danske lønmodtagere har.
Derfor er det også rimeligt, at det er et tema, som har vundet større bevågenhed, og det er også derfor, at regeringen har handlet på det ved at investere i kampen mod social dumping.
Det har vi gjort på forskellige måder.
Det har beskæftigelsesministeren været inde på, og det har min gode kollega, hr. Lennart Damsbo-Andersen, også været inde på.
Jeg vil ikke ridse alle forslagene op.
Men det er klart, at der skal et styrket myndighedssamarbejde til, virksomhederne skal have orden i sagerne, og hvis ikke de har det, skal de mærke presset fra myndighederne.
Det, der er hele kunsten i kampen mod social dumping og i vores arbejdsmarkedspolitik i det hele taget, er at finde balancen mellem kampen mod social dumping og så hensynet til konkurrenceevne og fri bevægelighed.
Jeg mener, at regeringen kommer meget, meget tæt på den balance, og det er jeg rigtig glad for.
For nu at tale om mere konkrete eksempler på arbejdsklausuler kan jeg nævne, at brugen af arbejdsklausuler og udbredelsen af arbejdsklausuler kan være et effektivt middel i kampen mod social dumping.
Det er også derfor, der er blevet indgået nogle ganske fornuftige aftaler mellem regeringen, Danske Regioner og KL.
Derfor ser vi også, at brugen af arbejdsklausuler så at sige bliver tilgodeset og udbredt rundtomkring i det danske land.
Men jeg mener også, som min forgænger her, hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti, var inde på, at det handler om at agere ud fra hensynet til det kommunale selvstyre og den danske model.
Så på den måde må jeg jo sige nej tak til de juridiske ting, som Enhedslisten lægger op til.
For det, som de lægger op til, er det samme som at intervenere i den danske model, og så har det udviklet sig til en glidebane, som jeg ikke ønsker vi skal ind på.
Så ja tak til kampen mod social dumping, ja tak til yderligere initiativer i kampen mod social dumping, men nej tak til B 93.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Hvor i det her forslag fremgår det, at vi vil gribe ind i arbejdsmarkedets parters frihed til selv at fastsætte løn og arbejdsvilkår?
Jeg vil gerne have, at ordføreren peger lige nøjagtig på det sted i vores forslag, hvor det fremgår, at vi lægger op til, at man blander sig i det.
Hvis ordføreren ikke kan det, må ordføreren jo forklare mig, hvorfor det er et indgreb i den danske model at lave det her forslag, hvor vi pålægger regioner og kommuner at følge konventionens bestemmelser, men at det ikke er et indgreb i den danske model, når staten er pålagt at følge konventionens bestemmelser?
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Nu var der flere spørgsmål på en gang, og det er også fint nok, men lad mig starte med en analogi til kædeansvaret.
Der siger regeringen jo også, at det er okay, at det er i orden, hvis det er, at den enkelte kommune ønsker at indføre kædeansvar, og det samme gælder her med arbejdsklausuler, men så må den enkelte kommune ligesom stå til ansvar for det.
Men det, at vi fra statens side skulle gå ind og forpligte juridisk, ville jo i virkeligheden være også at stille krav til lønforhold.
Så det kan godt være, at det ikke står bøjet i neon i Enhedslistens forslag, men det vil ikke desto mindre være konsekvensen af forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jamen det er jo det, jeg gerne vil have at ordføreren forklarer mig: Hvorfor er det konsekvensen af det her forslag?
For det er åbenbart ikke konsekvensen, når det drejer sig om statslige virksomheder.
De er jo pålagt at følge konventionens bestemmelser, og der har vi da indtil nu været enige om at det ikke er et indgreb i den danske model, altså i parternes ret til at fastlægge løn og ansættelsesvilkår.
Hvorfor skulle det så være et indgreb i den danske model, at vi nu vil pålægge regioner og kommuner at bruge den samme bestemmelse?
Det er det, jeg gerne have at ordføreren forklarer mig.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg spørger bare, om ordføreren aldrig har mødt danske arbejdsgivere, som gerne ser, at der er ens basiskrav, når de byder på offentlige opgaver, så den, der vinder, gør det i fair konkurrence om, hvem der er dygtigst til at lave opgaven, med den bedste kvalitet, den bedste planlægning, hurtigst og mest ordentligt.
Jeg har kun, nej, jeg har ikke kun, jeg har stort set kun mødt arbejdsgivere, der forlanger den slags ting.
Jeg har mødt 2-3 stykker i mit liv ud af måske 1.000, som har sagt: Nej, jeg vil gerne konkurrere på alle parametre på en gang, for jeg er sådan set ligeglad med betingelserne.
Det er det, jeg kalder junglelovsreglerne, nemlig: Lad os bare konkurrere på løn og skat og moms og hele molevitten.
Jeg ved ikke, om ordføreren nogen sinde har hørt, at man kan købe for billigt.
Til sidst vil jeg gerne høre, om Liberal Alliance støtter ILO-94-reglerne, og om man i LA overhovedet er enige i, at det er okay, at vi har noget, der hedder ILO-regler, og at vi skal følge dem.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Jeg kan forstå det sådan, at det korte svar, er, at dengang ved finansloven i 2013 arbejdede SF egentlig for at få det til at gælde kommuner og regioner også, men Socialdemokraterne og De Radikale sagde nej, og så var det det, for så kunne man ikke få det gennemført, og så blev det kun på det statslige område.
Det er vel sådan, det så skal forstås.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Derimod vil jeg sige, at jeg kan komme med et andet eksempel på, at tingene kan forandre sig, som jeg var inde på tidligere.
Mens VK-regeringen, den borgerlige regering, sad i de 10 år, tør jeg roligt sige, at Dansk Folkeparti ikke var særlig aktiv med hensyn til at bekæmpe social dumping, det er noget, der er kommet, efter man har forladt det flertal, som så forsvandt ved valget i 2011.
Jeg mener, man må slå fast, at det enkelte parti har nogle grundholdninger, man arbejder for dem, og afhængig af ens placering kan det til tider lykkes at få noget af det gennemført, mens det til andre tider lykkes på en anden måde.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Vi behandler her beslutningsforslag nr. B 93 om arbejdsklausuler i alle offentlige kontrakter.
Med det her beslutningsforslag ønsker Enhedslisten at afvikle den danske model.
Beslutningsforslaget tjener ét og kun ét formål, nemlig at hjælpe vennerne i fagbevægelsen.
Formålet er at forhindre private virksomheder i at underbyde – som der står – på vilkår, der ikke er på overenskomstmæssige vilkår.
Men det er naturligvis ikke underbud at være billigere end de overenskomstmæssige vilkår.
Man henviser i beslutningsforslaget til ILO-konvention nr. 94, men man går langt ud over konventionen med dette forslag.
Der er faktisk tale om en væsentlig udvidelse.
ILO-konvention nr. 94 handler om centrale myndigheder, og det vil i praksis sige staten, men med det her beslutningsforslag vil sociale klausuler skulle gælde for f.eks. Danmarks Radio, private børnehaver eller Huset Zornig, som jo som bekendt får væsentlig støtte fra staten.
Der står jo i beslutningsforslaget, at det handler om, at man er afhængige af offentlige tilskud.
Det her beslutningsforslag er et opgør med den danske model.
I Danmark er overenskomster private, de gælder kun og kun for dem, som har tiltrådt dem.
Enhedslistens forslag vil betyde, at en dansk virksomhed uden overenskomst eller med en kristelig overenskomst ville blive påduttet LO-vilkår.
Det er et udtryk for, at man vil blæse og have mel i munden.
Enhedslisten og sikkert dele af fagbevægelsen vil have private overenskomster, men de vil have politikernes hjælp til at udbrede dem.
Så har det været diskuteret, om det vil betyde, at man i lovgivningen skulle indføre, hvad lønforholdene skulle være.
Jeg tror, det var hr. Eigil Andersen, der sagde, at der ikke stod noget om overenskomster i beslutningsforslaget.
Men det gør der, så vidt jeg kan læse mig frem til.
Der står i beslutningsforslaget, at arbejdsklausulen betyder, at der skal stilles krav til den private virksomhed om, at de ansatte er sikret løn, herunder særlige ydelser, arbejdstid og andre arbejdsvilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art inden for vedkommende fag eller industri på den egn, hvor arbejdet udføres, som disse vilkår er beskrevet i kollektive overenskomster.
Hvis arbejdsklausuler skal gælde for alle offentlige kontrakter og ikke kun på bygge- og anlægsområdet, hvorfor skal de så ikke gælde, når det offentlige foretager indkøb i udlandet, f.eks. i Kina eller USA?
Skal vi så også forlange danske overenskomster og danske lønninger i Kina og i USA, for alternativt kunne de indkøb jo være foretaget i Danmark, f.eks. når man køber computere eller andre ting?
Jeg synes, det her er et dybt usympatisk forslag, og jeg synes, det er en fuldstændig forkert præmis at påstå, at det er til fordel for skatteborgerne, at man køber det produkt, som er dækket af en bestemt aftale og en bestemt overenskomst, i stedet for at man køber det produkt, der er bedst og billigst.
Gør man det, får man en økonomi, hvor ressourcerne bliver brugt mest effektivt, og det er til gavn for det store flertal af danskere.
Vi kan derfor ikke støtte Enhedslistens forslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at der intet sted i vores beslutningsforslag og intet sted i ILO-konventionen står, at det er en betingelse for at få en offentlig kontrakt, at der er en overenskomst.
Jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at det er sådan, det forholder sig.
Det er ingen betingelse, at der skal være en overenskomst, for at man kan få en kontrakt med det offentlige.
Det er der ikke i ILO-konventionen; det er der heller ikke i vores beslutningsforslag.
Det vil jeg gerne bede ordføreren bekræfte.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Det er jo bare en gang udenomssnak, for ordføreren er udmærket godt klar over, at det er sådan i den danske arbejdsmarkedsmodel, at der er overenskomster.
Det her beslutningsforslag vil i praksis betyde, at alle skal være dækket af en overenskomst.
Det ved ordføreren jo godt, og det er derfor, at ordføreren godt vil have det her forslag vedtaget.
Så det er jo noget udenomssnak.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne bede ordføreren om at citere det sted i vores beslutningsforslag, hvor der står, at det er en betingelse for at få en kontrakt med det offentlige, at der er en overenskomst.
Vil ordføreren være venlig at citere det?
Hvis ordføreren ikke kan det, og det kan ordføreren ikke, vil ordføreren så være venlig at bekræfte, at der ikke er en sådan betingelse?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Nej, men det, der står – og det ved ordføreren jo udmærket godt – er, at konsekvensen af det her beslutningsforslag vil blive, at man skal være dækket af en overenskomst.
Det står i beslutningsforslaget.
Det gør det, så det er jo noget udenomssnak, når ordføreren siger, at det ikke vil have den konsekvens.
Der står, som jeg citerede før, direkte i beslutningsforslaget: »Arbejdsklausulen betyder, at der skal stilles krav til den private virksomhed ... som disse vilkår er beskrevet i kollektive overenskomster, voldgifter eller lovgivning«.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg er enig med ordføreren i, at der er en række brud i det her krav, nemlig brud med jungleloven, brud med unfair konkurrence og brud med fiflen med løn- og arbejdsforhold.
Det er fuldstændig rigtigt.
Der er faktisk brud med gældende praksis på de her områder.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren aldrig har mødt danske virksomheder, som gerne ser, at der er ens basiskrav, når de byder på offentlige opgaver, sådan at de kan konkurrere på, hvem der er bedst til at udføre opgaven, hvem der er bedst til at planlægge arbejdsopgaven, hvem der er bedst til at levere den bedste kvalitet, i stedet for at skulle konkurrere på alle mulige ting, som de ikke er herre over, f.eks. løn, skat og den slags ting.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Jeg synes, at det er ret bemærkelsesværdigt, at hr. Christian Juhl beskriver det danske arbejdsmarked som præget af jungleloven.
Vi har et af de mest velfungerende arbejdsmarkeder i verden, pudsigt nok også et af de arbejdsmarkeder, hvor politikerne blander sig allermindst i lønog arbejdsforhold.
Så må ordføreren lige gentage den anden del af sit spørgsmål, som han gerne vil have svar på.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Nu forstår jeg spørgsmålet.
Jeg siger tak for hjælpen, den er jeg meget glad for, for forudsætningen for at kunne svare er, at man forstår, hvad der bliver sagt.
Dertil vil jeg sige, at der jo er en meget gammel talemåde, som stadig væk er sand, og som lyder: Politik er det muliges kunst.
Som jeg var inde på før, indgår man jo i forskellige former for fællesskaber, hvor man så når frem til nogle konklusioner, og så længe tingene går fremad, er det jo positivt.
Så er det ikke altid, at man – heller ikke som parti – kan få hele sit principprogram opfyldt.
Det er måske endda sjældent.
Men vi har det altså sådan, at i SF – ligesom De Konservative plejer at sige, nemlig at det er borgerlige stemmer, der arbejder – siger vi, at i SF er det socialistiske stemmer, der arbejder.
Det fremskridt, der skete, da man udvidede med statslige selskaber til dem, der også skal bruge arbejdsklausuler, betragter vi som et positivt skridt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Jeg refererede egentlig blot til beslutningsforslaget, som jeg jo selvfølgelig har kigget på.
Men det er ikke sådan, at jeg skal stå og bebrejde ordføreren for en undladelsessynd i den periode, hans parti har været i regering.
Jeg syntes bare, det var mærkværdigt.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg er ked af, at jeg ikke fik gentaget, hvad det mærkværdige bestod i så.
Jeg kan sige, at hvis det handler om SF's generelle holdninger både til arbejdsklausuler og sociale klausuler, som jeg forstod i det første spørgsmål, vil jeg sige, at den holdning er uændret.
Men det er da klart, at SF, mens vi sad i regering, svor en musketered – en for alle og alle for en.
Der er nogle ting, man taler om internt på nogle regeringsmøder, og der er visse synspunkter, som vi nu også kan sige offentligt, og det gør vi så, men vi har ment det hele tiden, hvis det var det, som var temaet for spørgsmålet.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg vil bare gerne takke ordføreren for opbakningen til forslaget og så medgive, at ordføreren har en pointe i den kritik, han havde, af, hvad der ligger i det med virksomheder, som er afhængige af offentlige tilskud.
Det skal selvfølgelig defineres nærmere, det er klart.
Der kan også være andre ting, som skal præciseres.
Det er indlysende, at hvis man vedtager at lave en lov om det her, skal der selvfølgelig laves et grundigt juridisk arbejde, hvor man også kunne drøfte det synspunkt, som hr. Bent Bøgsted trak frem, nemlig at der måske skal være en eller anden bagatelgrænse for, hvor kravet om arbejdsklausulen skal gælde.
Altså, for en opgave til 1.000 kr. er det måske nok ret meget maskineri at sætte i gang.
Men vi forventede, at man, hvis der ellers var flertal for det, begyndte at udarbejde et konkret lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jamen det synes jeg lyder fint, og det er klart, at der er vi også nede i nogle mindre spørgsmål.
Og som jeg også rundede mit indlæg af med at sige, så rører det ikke ved det, som er hovedbudskabet også fra vores side, nemlig at vi synes, at det er et godt forslag.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne takke for de gode argumenter for forslaget, som hr. Eigil Andersen fremførte i sin ordførertale.
Det berigede bestemt diskussionen.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål: Er den gammelliberalistiske tanke, som hr. Joachim B. Olsen fremførte for et øjeblik siden, ikke egentlig rigtig, nemlig ved, at en kommune, hvis den altid tager de billigste tilbud, jo får lidt penge i overskud, som den så kan bruge til kontanthjælp til dem, der bliver arbejdsløse af den sociale dumping, som kommer i kølvandet på en sådan handling?
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jo, jeg forstår sarkasmen, og jeg er også enig i den.
Det er jo rigtigt, at man så kan få nogle billige priser, når man udbyder arbejdet, så kan borgerne i kommunen blive arbejdsløse, og så skal kommunen have nogle forøgede udgifter til det.
Jeg vil sige generelt, at et meget vigtigt aspekt i det her er, at i det øjeblik, der bliver aflønnet efter sædvanlige danske lønforhold, sker der også det, at der netop kommer flere penge i de offentlige kasser, for så bliver der betalt en højere skat.
Derfor mener jeg også, at det i virkeligheden forholder sig sådan, at det ville være en god forretning for kommunerne, at vi pålagde dem at indføre de her arbejdsklausuler.
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Hold da op.
SF er jo gået fra at være et sådan – tilnærmelsesvis i hvert fald – ansvarligt regeringsparti til lige pludselig at støtte et beslutningsforslag, som er i konflikt med hele den danske model, som er et totalt opgør med det kommunale selvstyre, og som oven i købet er i konflikt med EU-retten.
Altså, man kan da sige meget, men der er da ikke ret meget regeringsduelighed tilbage i SF.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Med hensyn til EU-retten mener jeg fortsat ikke, at det er i strid med EU-retten, for det er en konvention, som Danmark tiltrådte i 1950'erne, og den har derfor forrang juridisk for EU-retten.
Med hensyn til det kommunale selvstyre vil jeg sige, at hvis Det Konservative Folkeparti mener, det er meget vigtigt, at vi bevarer det kommunale selvstyre, forstået som retten til at underbetale folk, underminere danske firmaer, underminere danske håndværksmestre og underminere de murer- og tømrersvende, som danske håndværksmestre har ansat – hvis det er den form for kommunalt selvstyre, man lægger meget vægt på, kan jeg selvfølgelig godt se, at der er stor forskel på Det Konservative Folkeparti og på Socialistisk Folkeparti, for den ret til underbetaling synes jeg ikke er den rigtige anvendelse eller den rigtige politik simpelt hen.