runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Jeg må sige, at jeg blev lidt bekræftet i min første tese af hr. Per Clausens forsøg på et svar og hans snakken udenom.
Altså, skal jeg nu forstå det sådan, at det med Chile var en svipser, og det var bare et eksempel, som han drog frem?
Faktisk var det sådan, at programmet skulle handle om Chile, det der med politi og militær, eller har jeg totalt misforstået programmet, så det ikke handler om noget med Danmark eller hvad?
Er det, fordi Enhedslisten er blevet flov over sit program, så sig det dog bare.
Jeg tror, der var en anden situation, hvor der var en ordfører, der sagde: Så spyt det dog ud, så kom ud med det, så har man det meget bedre bagefter.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg forstår slet ikke hr. Kristian Thulesen Dahl.
Hvis det er så indlysende, at jeg føler mig beklemt ved at diskutere det her, hvorfor behøver hr. Kristian Thulesen Dahl så bruge halvdelen af sin taletid på at tale om, hvor beklemt jeg er.
Det kan ethvert menneske da se, hvis det er sådan, det er fat.
Lad mig så bare sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg synes, det er trist, at nu kan Dansk Folkeparti også blive vrede og hidse sig op over, at nogle vil opløse EU.
Altså, hvad er det næste, man kan hidse sig op over?
Det gør vi så nu.
Vi er nemlig villige til at lære af vores fejl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Det har jo været en stor oplevelse at høre hr. Per Clausen på talerstolen.
Mange partier gør det, at de indrykker store annoncer i aviserne for at reklamere for deres politik, fordi de gerne vil have, at befolkningen får kendskab til partiets politik.
Hr. Per Clausen synes at have det lidt anderledes.
Han virker lidt beklemt på talerstolen.
Når man spørger ind til Enhedslistens program, virker det altså ikke sådan sprudlende, eller som om man virkelig glæder sig over, at folk for alvor engagerer sig.
Jeg bed mærke i, at da fru Pia Kjærsgaard tidligere spurgte til det afsnit, der jo handler om at nedlægge politiet og militæret, så var svaret, at det var noget, der handlede om Chile.
Længere oppe på den samme side står der: Derfor er gode argumenter og gode frokoster bag lukkede døre hverken ved overenskomstforhandlinger eller på Christiansborg overordnet set vejen frem.
Der står videre i det afsnit, der handler om det der med, at man skal opløse politi og militær: Det gælder den danske stat og endnu mere altomfattende den EU-stat, der er under opbygning.
Nu har jeg siddet og prøvet at bladre det igennem, og jeg kan ikke et eneste sted finde, at det handler om Chile.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg tror, at vi i Danmark skal leve af at producere noget, der har egentlig værdi, og ikke leve af at være et hjemsted for finansiel spekulation.
Lykke Friis (V), 2011-10-06:
Så de erfaringer, man har set bl.a. i Sverige, hvor man har indført noget lignende, og det så fører til, at City of London blev den store vinder, gør altså ikke indtryk på hr. Per Clausen?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Nu vil jeg for god ordens skyld sige, at jeg var omhyggelig, da jeg sagde, hvad Tobinskatten skulle bruges til.
Den skulle afsættes til de fattige lande som ulandsstøtte eller – eller – den skulle administreres af de enkelte nationer.
Så fru Lykke Friis må nok se i øjnene, at jeg ikke er blevet så EU-begejstret, at jeg går ind for en EU-skat.
Der sætter vi grænsen.
Så vil jeg sige, at jeg må indrømme, at det går ud over min fatteevne, at man kan forestille sig, at det at lægge en meget lille skat på finansielle transaktioner, der jo ikke skaber nogen værdi, skulle betyde, at EU's evne til at producere varer, sælge dem og klare sig på det globale marked skulle blive dramatisk reduceret.
Jeg mener sådan set, at hr. Magnus Heunicke sagde det samme som mig, nemlig at isoleret set vil en indførelse af disse afgifter føre til social ulighed, men det vil man sørge for at kompensere for i forbindelse med finansloven ved at sikre, at finansloven ender med at skabe større lighed.
Altså, intet kunne være mere herligt.
enige med Socialdemokraterne om, hvor det skal ende henne.
Det er jo dejligt.
Lykke Friis (V), 2011-10-06:
Nu var der jo nogle skatter, der ikke blev til noget derude i tårnet, men jeg synes dog, at jeg lyttede mig frem til, at når det gjaldt EU, var der tilslutning til den såkaldte Tobinskat.
Det er jo selvfølgelig i sig selv interessant at høre sådan et synspunkt fra Enhedslisten vedrørende skatter i EU, altså at der er noget ved EU, der er godt.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at få en forklaring på, hvordan sammenhængen med at få mere vækst og beskæftigelse i EU er, hvis det så kun er EU, der indfører sådan en skat.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
meget klart i den tale, jeg har fremført her, sagt, hvad det er, vi vil kræve af regeringen.
På nogle af de områder, hvor det handler om at reducere vores forurening, reducere vores ressourceforbrug, er vi jo langt hen ad vejen enige med regeringen.
For regeringen har jo den politik, at man skal fremskynde overgangen til vedvarende energi, at man skal reducere vores ressourceforbrug.
Det er faktisk rigtig godt og dejligt.
Så der er ikke umiddelbart nogen konflikt mellem os og regeringen på det område.
Men det er klart, at der i øvrigt er nogle af de ting, som regeringen ikke længere har i det arsenal af forslag, som Socialdemokraterne og SF'erne havde, om nogle fradrag til virksomheder osv., altså som ikke er der, og som vi ikke har klaget over ikke er der.
Så der kunne godt findes nogle eksempler på noget, vi kunne være blevet uenige med Socialdemokraterne og SF'erne om, hvis de havde opretholdt hele deres politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-10-06:
Nu er hr. Per Clausens parti jo så blevet en del af en regeringsblok, et parlamentarisk flertal.
Kan hr. Per Clausen løfte lidt af sløret for, hvad Enhedslisten vil kræve af den nye regering for at sikre, at vi ikke får vækst i Danmark?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg tror faktisk, at jeg har meget svært ved at pege på et bestemt afsnit i vores politik, der handler om det.
Jeg kan pege på elementer i vores politik, der handler om, hvordan vi reducerer vores ressourceforbrug, reducerer vores forurening, samtidig med at vi skaber arbejdspladser.
Det fantastiske er jo, at efter 10 års svigt i forhold til miljø- og klimapolitikken er der så mange opgaver, der skal løses, hvis vi skal reducere vores energiforbrug, hvis vi skal over til vedvarende energi, at den umiddelbare effekt af en gennemførelse af Enhedslistens politik bliver, at der kommer rigtig, rigtig mange nye arbejdspladser.
Og det kan såmænd også godt være, at det i første omgang afsætter sig som en vækst i bruttonationalproduktet; det kan man jo opnå på mange mærkelige måder.
Det er sådan set ikke noget problem.
Det afgørende er, at vi skal have en politik, hvor vi erkender, at vi ikke kan blive ved med at bruge flere og flere af jordens ressourcer, at vi ikke kan blive ved med at forurene mere og mere.
Det er det, der er pointen.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-10-06:
Jeg vil gerne bore lidt mere i det spørgsmål, som også min partifælle hr. Villum Christensen stillede.
I en Børsenartikel den 24. februar 2011
sagde fru Johanne Schmidt-Nielsen, som er hr. Per Clausens partileder, følgende: »Der er alt for lidt fokus på diskussionen, om vækst virkelig er vejen frem? For de rigeste lande mener jeg ikke, at vi nødvendigvis har behov for vækst, men for en omfordeling af den velstand, der er.«
Jeg vil gerne høre hr. Per Clausen: Hvilke dele af Enhedslistens program for de næste 4 år er rettet mod at sørge for, at vi ikke får vækst i Danmark?
Er det arbejdsmarkedspolitikken, skattepolitikken eller energipolitikken eller måske en blanding af det hele?
Er det hele udtryk for, at vi skal holde væksten fra døren?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg vil bare sige, at jeg er meget glad for, at vi har fået en ny regering og et nyt flertal, men er trist til mode over, at der stadig væk ligger nogle af de forringelser, som den borgerlige regering vedtog i sin tid, og lurer, og jeg er selvfølgelig lidt ærgerlig over, at vores nye skatteminister ikke har startet sin karriere som skatteminister med klart og utvetydigt at sige, at dem ruller vi tilbage.
Det ville have været meget mere i Enhedslistens ånd, men nu er skatteministeren jo ikke medlem af Enhedslisten, så det må han jo diskutere med sin partifæller i Socialistisk Folkeparti.
Mai Henriksen (KF), 2011-10-06:
Det er helt o.k. med mig, at hr. Per Clausen er uvidende i den her sag, men hvor glad er hr. Per Clausen så for, at der nu laves lettelser i topskatten?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Det sidste ved jeg ikke endnu, og jeg ved heller ikke, hvad der bliver indholdet af den skattereform, vi skal tage stilling til.
Så jeg ved slet ikke, om vi stemmer for.
Jeg kan bare sige, hvad der er Enhedslistens politik.
Enhedslistens politik: Ja, vi medvirker meget gerne til at lette skatten for de mennesker, der har lave indkomster i vores samfund.
Det tror jeg sådan set at vores udmærkede venner i regeringen godt ved, så hvis de har tænkt sig at gennemføre en skattereform, der fører til større ulighed i samfundet, så må de jo se, hvor meget skidt de skal igennem for at kunne lave en aftale med de borgerlige partier.
Mai Henriksen (KF), 2011-10-06:
Hr. Per Clausen sagde i sin indledning, at vi nu har fået en ny regering og et nyt regeringsgrundlag, så nu skal vi have en ny politik.
Regeringens fremlagte økonomiske politik må da siges at ligge langt væk fra Enhedslisten.
Så hvordan forholder Enhedslisten sig til den skattereform, der er på vej, og som har til formål at sænke skat på arbejde, og hvilke indrømmelser får Enhedslisten til gengæld for at stemme for?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Nu skal man altid være opmærksom, når folk refererer, hvad man har sagt.
Jeg erkender, at jeg selv har brugt det somme tider og er blevet anklaget for at snyde lidt på vægten.
Jeg kan ikke afvise, at jeg har gjort det, men jeg vil bare påpege, at det, jeg siger, er to ting.
For det første, at det er umuligt at forestille sig, at Enhedslisten vil stemme for en finanslov, som ikke fører til, at der bliver flere penge til velfærd, og for det andet, at det er umuligt at forestille sig, at Enhedslisten stemmer for en finanslov, som ikke sikrer, at der bliver større lighed i vores samfund, end der er i dag.
Det er det, der er umuligt.
Med hensyn til hvilke redskaber vi så bruger, tror jeg nok, det ville være dumt at fraskrive sig nogen og stå ultimativt fast på, at det var andre, der skulle bruges.
Kristian Jensen (V), 2011-10-06:
Jeg bad ikke om en færdig liste.
Jeg stillede et konkret spørgsmål, fordi det nemlig var sådan, at fra hr. Magnus Heunicke fik vi ikke noget svar på, hvorvidt der ville komme en kompensation.
Vi fik at vide, at der måske ville ske en forbedring, hvis pengene var til stede på et eller andet tidspunkt.
Ligesom fru Ellen Trane Nørby fik hr. Per Clausen til at sige konkret, at Enhedslisten ville stemme nej til en finanslov, der indeholdt nulvækst for kommunerne – jeg forstod hr. Per Clausens klare svar sådan, at det ville Enhedslisten stemme nej til – vil jeg bare gerne høre, hvordan Enhedslisten vil stille sig til en finanslov, der ikke indeholder en afskaffelse af starthjælpen og loftet over kontanthjælp.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Vi ville altid ønske, når man tænker på, hvor meget tid folk bruger på at læse vores programmer, at de så læste dem færdig.
Det er så ærgerligt, for hr. Villum Christensen kunne jo anklage mig for at være sådan en grim karl, der vil bruge pensionskassernes midler til at investere i udvikling af vedvarende energi, hvad der jo er vores politik, i stedet for at anklage mig for at ville lægge det hele på PSO-afgiften.
Så bare en enkelt bemærkning: Selvfølgelig er der visse uenigheder mellem regeringspartierne og os, men hvis nu bare Liberal Alliance eller Dansk Folkeparti engang imellem ville stå ved deres principper – det gør man ikke, så det er ikke noget problem – ville der vel også være en smule brudflader blandt de borgerlige.
Jeg synes, jeg hørte, at hr. Jesper Petersen fra SF udtrykte sig lidt mere præcist, men jeg kan godt bare have ønsket at høre noget, der var mere præcist end det, hr. Peter Christensen siger.
Men jeg vil bare gøre det helt klart, at i en skattereform eller i sammenhæng med en skattereform skal man vedtage en lovgivning, der fører til øget lighed i vores samfund, ikke til større ulighed.
Peter Christensen (V), 2011-10-06:
Jeg er heller ikke i tvivl om, at regeringen godt kan bruge lidt hjælp og erfaring.
Men det, vi hørte tidligere, var så også, at SF var meget præcis, med hensyn til at når man ser på skattepolitikken, må der godt være stigninger, regninger også til de svageste, for på sigt kan det være, at der kommer en eller anden form for kompensation, og man skal se det som en helhed.
Er det også sådan en pragmatisk tilgang, Enhedslisten har til de forhandlinger?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg synes, det lyder som en rigtig god idé.
Jeg håber, at regeringen har lyttet til det meget gode råd, man har fået af hr. Peter Christensen.
Det er en strålende idé, godt fundet på, tak for hjælpen.
Peter Christensen (V), 2011-10-06:
Tak for det.
Jeg vil jo ikke kritisere den nye regering for at have droppet både millionærskatten, bankskatten og flypassagerafgiften.
Der er jo som bekendt større glæde i Himmerige over 1 omvendt synder end 99 frelste.
Men det, der alligevel får mig til at stille hr. Per Clausen et spørgsmål, er, at hr. Per Clausen så specifikt går efter bankskatten.
Er det, fordi der ligger en aftale med Enhedslisten om, at når man laver en skattereform med regeringen, er det et af de steder, man får en indrømmelse?
Når jeg spørger, er det ikke, fordi jeg sådan ser konspirationer alle steder, men det var bare så påfaldende, at det ikke var med i regeringsgrundlaget, når det var en så stor mærkesag for både Socialdemokratiet og SF under valgkampen, og så kunne det jo være nærliggende, at man har pillet det ud for at kunne give det til Enhedslisten under forhandlingerne.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Det er jo sådan, at jeg har forstået, at der i regeringen er et stærkt ønske om at lave et samarbejde hen over midten, og det må så blive med Venstre eller Dansk Folkeparti, fordi Det Konservative Folkeparti jo ikke helt kan levere nok mandater.
Det har vi ikke tænkt os at holde op med.
Men det er klart, at vi ikke stemmer for love, som indeholder forringelser, og hvis indhold er aftalt med de borgerlige partier.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Nu er der måske nogle, der har bemærket, at fru Margrethe Vestager og jeg havde sådan nogle drøftelser om samarbejde hen over midten i dansk politik under valgkampen.
Der er det jo spændende nu, om den nye regering vil samarbejde hen over midten.
Når jeg stillede hr. Per Clausen det spørgsmål, er det naturligvis, fordi vi bl.a., når det gælder finansloven og i det hele taget den økonomiske politik, jo er spændte på, hvad det egentlig er, regeringen vil i forhold til de borgerlige partier, og om man vil samarbejde om den økonomiske politik og finansloven.
Så er det bare, jeg spørger hr. Per Clausen: Hvis det er sådan, at regeringen baserer sin økonomiske politik og sin finanslov på et samarbejde med de borgerlige partier, er Enhedslisten så stadig væk parlamentarisk grundlag for regeringen?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg skal starte med at afsløre over for hr. Lars Barfoed, at journalister i Danmark er ret dovne.
Det der med at gå om til en bagindgang kan de ikke klare.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at Enhedslisten ikke har stillet nogen krav til den her regering, for vi er jo ikke en del af den.
Vi har haft nogle ønsker til regeringsgrundlaget, og som det fremgik af min tale, har vi på en række områder kunnet konstatere, at de ønsker, vi har, er med i regeringsgrundlaget.
På andre områder er de det ikke.
Men der, hvor den store politiske diskussion og det store slagsmål kommer, er jo nu, hvor vi skal til at lave en finanslov sammen.
Det er da klart, at vi har en række krav og synspunkter, vi gør gældende, om bedre velfærd, større lighed, investeringer i miljø osv., og der har vi da en indlysende forventning om at vi vil få indrømmelser og få indflydelse.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Nu har vi i Det Konservative Folkeparti jo ikke haft nogen gang ude i det der tårn, hvor der fandt vigtige drøftelser sted.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten var derude, men jeg synes ikke, at jeg bemærkede fra de reportager, man så ude fra det her tårn eller uden for tårnet, at Enhedslisten sådan kørte ud og ind af tårnet.
Jeg kan afsløre, at Det Konservative Folkeparti jo ikke støtter den regering, der er dannet.
Vi havde gerne set en anden regering dannet.
Vi mener ikke, at den regering, der nu er dannet, kan løse landets problemer.
Men har Enhedslisten overhovedet stillet nogen krav til den her regering, eller har regeringen bare fået en blankocheck fra Enhedslisten?
Er der nogen krav, Enhedslisten har stillet til regeringen, som offentligheden ikke har fået kendskab til, men som hr. Per Clausen har lejlighed til måske at delagtiggøre os andre i her i dag?
René Christensen (DF), 2011-10-06:
Hos ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, der var heroppe tidligere, var der jo intet tilbage; der havde man afleveret alt.
Det eneste, man havde tilbage, var, at man måske får lov til at vælge farven på de biler, man skal køre rundt i.
Men sådan kan det jo gå – hvis det er nok for en.
Så vil jeg gerne spørge: Når man nu er blevet den nye regerings parlamentariske grundlag og der bliver talt meget om det her med social lighed og social ulighed, og når vi nu kan høre det her, som vi alle sammen ved, nemlig at der nu kommer afgifter for 5 mia. kr., er ordføreren så ikke enig i, at det netop rammer de svageste, altså dem, som har de lave lønninger, og som skal ud at betale langt mere for de forbrugsvarer, de skal købe i deres hverdag?
Er ordføreren ikke enig i, at når man lægger afgifter på netop tobak og usunde varer, og vi har set den ene SFI-rapport efter den anden, som viser, at det at have en usund livsstil og ryge mange cigaretter også hænger sammen med lav indkomst, så vil netop den her måde at finansiere det på give en øget ulighed?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg vil godt sige til hr. René Christensen, at Enhedslisten holder fast ved hele sin politik; det kan godt være, vi ikke kommer igennem med det hele i denne valgperiode, men vi arbejder så meget på det, som vi overhovedet kan.
Til det andet vil jeg sige, at det er fuldstændig rigtigt, at indførelse af de afgifter, hr. René Christensen nævner, har social slagside, og derfor skal det være sådan, at medmindre man insisterer på at ryge rigtig meget og spise rigtig meget sukker, så vil de forbedringer, der bliver gennemført for de fattigste i Danmark, være så store, at man faktisk kommer ud af det med bedre muligheder for at holde en ordentlig fødselsdag for sine børn, end man havde i VKO-regimets tid.
Villum Christensen (LA), 2011-10-06:
Hvor økonomien formentlig vil slå sprækker i det nye samarbejde, er jeg ret sikker på – og det kan vi også høre her – at når det drejer sig om klima og miljø, er der lidt mere samklang.
Vi kan også se i regeringsgrundlaget, at man er lidt mere præcis på det punkt.
Der har sikkert været et kapløb om at være mest grøn og foreslå flest afgifter.
Nu er det jo stort set kun Maldiverne, der er mere grønne end Danmark, når det handler om krav til reduktion af CO2.
Hvis Enhedslisten skulle på banen, tror jeg ikke, at en guldmedalje ville række – så ville det blive diamant eller sådan noget lignende.
Man foreslår i hvert fald i sit program, at vi ikke bare skal have en betalingsring om København, men at vi skal have det i alle store byer; man foreslår sågar, at vi skal have en havvindmøllepark af dem til 10-15-20 mia. kr. hvert evig eneste år, hvilket sådan ca. er 300 mia. kr. frem til 2020, som vi typisk regner med.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Enhedslisten har tænkt over, hvad det ville betyde for elregningen for en kontantshjælpsmodtager, hvis man over PSO-afgiften skulle finansiere en vindmøllepark hvert evig eneste år, altså svarende til et beløb på 300 mia. kr.
Jeg vil også bare høre: Mener Enhedslisten virkelig det, man har skrevet?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg er glad for, at hr. Villum Christensen stillede så mange spørgsmål, at jeg selv kan vælge, hvad for et jeg vil svare på.
Det vil jeg så gøre, og så vil jeg svare på det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen – det der med at sige fru om Johanne kniber lidt for mig – har udtalt til medierne, nemlig at omfordeling er vigtigere end vækst.
Til det vil jeg sige, og det sagde jeg også i min tale, at for os er det en forudsætning for politik, at vi reducerer vores ressourceforbrug og reducerer vores forurening.
Det er den betingelse, der er for at føre en ansvarlig politik, så man ikke efterlader miljøregningen i børneværelset.
Det er klart, at når man har den politik, bliver fordelingen af jordens ressourcer, fordelingen af rigdommene, også meget vigtig.
Jeg ved det ikke, men jeg tror såmænd nok, at der er et par ministre i den nuværende regering, der selv mener, at de er omfordelingsministre – skatteministeren, socialministeren osv. – så måske har vi sådan nogle omfordelingsministre i forvejen.
De gør det bare ikke helt grundigt nok endnu, men det kan de lære.
Villum Christensen (LA), 2011-10-06:
Tak for det.
Det er vist tydeligt for enhver, at når det drejer sig om skat og politik, må der forekomme visse spændinger i den nye røde familie.
Det er der vist ikke ret mange der kan være uenige i.
Det er måske heller ikke så underligt, når vi nu har med et støtteparti at gøre, som i valgkampen har plæderet voldsomt for nationalisering af Mærsk og beslaglæggelse af virksomheder.
Der er også et stykke vej til de andre partier, når støttepartiet i partiprogrammet – og nu skal jeg nævne noget andet end det, vi hørte fra fru Pia Kjærsgaard – skriver, at man fastholder strejker, demonstrationer, ideologisk kamp og civil ulydighed som en nødvendighed for en udvidet styrkeposition.
Det var vist ret præcist citeret.
Det ved jeg godt at man prøver at løbe lidt fra, men lad os så tage en udtalelse fra fru Johanne Schmidt-Nielsen her i Børsen i foråret, som går lidt i samme retning, nemlig at omfordeling nu er vigtigere end vækst.
Det bliver der nikket til, kan jeg se.
Nu har vi jo fået en ny rød vækstminister.
Hvis Enhedslisten skulle bestemme, ville man så kræve en omfordelingsminister?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Altså bare fordi jeg ikke vil love hr. Søren Pind at stemme imod skattereformen og dermed sikre hr. Søren Pind vetoret, i forhold til hvad der skal være indholdet i skattereformen, har jeg jo ikke lovet at stemme for den, vil jeg sige til hr. Søren Pind.
Jeg har bare lovet hver eneste dag at bestræbe mig på at lave samarbejde med regeringen for at undgå, at hr. Søren Pind og hans parti får indflydelse.
Mette Bock (LA), 2011-10-06:
Under valgkampen mødte jeg flere af Enhedslistens udmærkede kandidater, som gav udtryk for, at det ville være en rigtig god idé at få nationaliseret en række af de største danske virksomheder.
Kan hr. Per Clausen bekræfte, at det er en dagsorden, man vil fremme i dette høje Ting?
Søren Pind (V), 2011-10-06:
Så hr. Per Clausen leverer hermed stemmer i aften til den skattereform, der er beskrevet i regeringsgrundlaget?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg har meget svært ved at forestille mig, at Enhedslisten kan stemme for en skattereform, som indbefatter, at man f.eks. hæver topskattegrænsen, og jeg har forstået, at det er det, det handler om.
Men man kan da ikke udelukke, at man kan lave en konstruktion, selv om min fantasi ikke rækker til at se det, der gør, at der faktisk kommer flere skattelettelser til dem i bunden end dem i toppen, og det er jo sådan set det, der er afgørende for os, plus at man sørger for, at der er indtægter, så man kan opretholde og udvikle vores velfærd.
Det er sådan set afgørende for os.
Søren Pind (V), 2011-10-06:
Jamen det kan da være, at vi kan komme det lidt nærmere alligevel.
Har hr. Per Clausen den forventning, at han vil stemme for den skattereform, som er beskrevet i regeringsgrundlaget, hvor det fremgår af den offentlige debat, at der vil ske lettelser af topskatten?