runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Det var et nej, jeg hørte her fra SF.
Når det så er sagt, kunne SF's ordfører så ikke være med i den pædagogiske indsats, der eksempelvis er over for Socialdemokraternes formand, Mette Frederiksen, der jo fortæller den undrende omverden, at der er minusvækst, at det er ganske forfærdeligt, og at det er regeringens skyld og DF's skyld og alle mulige andres skyld, at der er minusvækst, at det ikke er korrekt?
Det var der i øvrigt, da SF sad i regering i nogle år.
Da var der minusvækst for alvor, men det er der ikke i 2016.
Er vi ikke enige om det?
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren for SF sådan, at der er minusvækst i kommunernes serviceudgifter her i 2016.
Jeg kunne godt tænke mig spørge ordføreren, om der er minusvækst i kommunernes serviceudgifter i 2016 – ja eller nej.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Jeg tror, det er en rigtig vigtig tilskyndelse have, også i en kommunalbestyrelse, at hvis man kan gøre tingene mere effektivt på den ene eller den anden måde, og det tror jeg godt man kan, så skal det netop også komme til at gavne den kommunale velfærd.
Det tror jeg er langt bedre end at give det til skattelettelser, som er det, Liberal Alliance ønsker.
Jeg har fuld respekt for, at det er det, man ønsker.
Jeg er bare politisk uenig.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-16:
Så SF mener også, at kommunerne kan drive sig selv mere effektivt, hvis bare det gøres klogt.
Så er spørgsmålet: Når nu kommunerne kan drive sig selv mere effektivt og billigere, skal det så være sådan til tid og evighed, at bloktilskuddet fra staten til kommunerne altid skal være på mindst 65 mia. kr., eller må det gerne være sådan, at når kommunerne kan drive sig selv lidt billigere, er bloktilskuddet fra staten også lidt mindre?
For tilskuddet er jo til kommunernes drift, og kommunerne kan drive sig selv billigere.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Hr. Ole Birk Olesen stillede to spørgsmål.
Det ene var, om kommunerne kan drives mere effektivt.
Så spurgte hr. Ole Birk Olesen efterfølgende – det var sådan set det andet led i det spørgsmål, og måske var det også det, som der reelt set ikke blev spurgt om i den undersøgelse – om man kunne drive kommunerne mere effektivt, uden at det kommer til at gå ud over den borgernære velfærd, hvis man bare skærer bevidstløst ned?
Og nej, det tror jeg faktisk ikke man kan.
Så det her handler selvfølgelig også om at foretage nogle kloge effektiviseringer, og det tror jeg godt kan lade sig gøre.
Men spørgsmålet er, om det er klogest, at de prioriteringer bliver foretaget fra Christiansborg, eller at vi overlader det til kommunerne.
Jeg har sådan set tillid til, at kommunerne godt kan løfte den opgave.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-16:
Ved SF og ved hr. Jonas Dahl noget andet end de mange kommunalbestyrelsesmedlemmer, som siger, at det er muligt at drive kommunerne mere effektivt, uden at det går ud over servicen til borgerne?
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-16:
Jamen det er rigtigt, og det er også svar til Venstres ordfører.
Vi havde en stor økonomisk krise, som vi skulle ud af, og vi tog også ekstraordinære skridt i den retning.
Men det kan man jo ikke bruge til at legitimere så at skære endnu dybere ned i de kommende 4 år.
Vi havde en økonomisk krise, og den skulle vi over.
Vores svar på økonomien nu er jo reformer; det er at gøre kagen større, i stedet for at kommunerne skal æde af deres egen hale.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-16:
Nu bliver jeg så nødt til lige at korrekse og sige, at budgettet faktisk stiger med 0,5 mia. kr. i 2016, og det er jo ikke lige som et nul.
Men ordføreren kunne jo stemme for forslaget, for så var han sikker på, at pengene blev i kommunerne, sådan at vi kunne få flertal for det her med omprioriteringsbidraget.
Men det ændrer ikke ved, at der blev sparet 3 mia. kr. i ordførerens regeringsperiode, hvor pengene ikke blev ført tilbage til kommunerne.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Man skal altid glæde sig over omvendte syndere, og det vælger jeg så i den her sag.
Det er så fint, at vi nu har lovning fra regeringens side og fra finansministeren selv på, at man ikke vil bruge penge i 2017 på skattelettelser – så må man løse problemerne med sit parlamentariske grundlag, Liberal Alliance, senere – men hvad så med 2018 og 2019?
Kan vi regne med, at pengene fra omprioriteringsbidraget også der krone til krone vil blive tilbageført til kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Det er jo, fordi det er de to steder, vi fastlægger økonomien for staten, kommunerne og regionerne for det følgende år, altså for 2017.
Derfor synes jeg, at det er meget naturligt, at vi forhandler det med kommunerne og regionerne – og Folketingets partier, for så vidt angår finansloven.
Magnus Heunicke (S), 2016-03-16:
Jeg vil spørge lidt ind til det forslag til vedtagelse, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti har lagt frem her.
Man må forstå, at der har været forhandlet virkelig hårdt, for ministeren siger jo selv, at det er en helt ny politik fra Venstre, i forhold til hvad man har hørt tidligere fra regeringspartiet, og det er helt sikkert et skridt i den rigtige retning.
Jeg vil spørge om det her med, at midlerne skal tilbage igen til kommunerne, og så står der: Det sker i forbindelse med forhandlingerne om kommunernes økonomi og i finanslovsforhandlingerne.
Hvorfor egentlig begge steder?
Så kan man jo lave den aftale dér og er fri for den her stop and go-politik, som flere har nævnt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Da vi havde finanslovsforhandlinger sidste gang, ville Det Radikale Venstre jo ikke forhandle besparelser på statens område.
Nu kan jeg forstå, at Det Radikale Venstre heller ikke vil forhandle om kommunernes økonomi – der må ikke ske noget.
For det jo var en voldsom kritik, der var mod de besparelser i forbindelse med omprioriteringsbidraget, vi gennemførte sidste gang i finanslovsforhandlingerne, som jeg formoder ordføreren kan huske.
Så altså, den eneste logiske konklusion på det er, at Det Radikale Venstre er imod alle besparelser.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-16:
Det er rigtigt forstået, at De Radikale som alle andre partier i vores del af salen er imod den her form for omprioriteringsbidrag, hvor alle besparelserne skal findes ude i kommunerne og så gladeligt fordeles i en sen time i Finansministeriet.
Den form for centralisme går vi ikke ind for, men det er jo ikke det samme, som at vi ikke tror på, at man kan effektivisere.
Mit spørgsmål er bare: Var det ikke rimeligere over for kommunerne, over for de mange offentligt ansatte, at fra først at skulle spare og fyre folk og så til 4 måneder senere at få pengene tilbage og kunne bruge dem, at ministeriet gennemfører den prioritering i forbindelse med kommuneaftalerne i stedet for at gøre det i finanslovsforhandlingerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Jeg forstår det, Det Radikale Venstre siger her.
Det er, at Det Radikale Venstre står stenhårdt fast, så Radikale Venstre følger altså ikke, hvad Socialdemokratiets formand siger, nemlig at man må se på den konkrete situation med det her omprioriteringsbidrag.
Det Radikale Venstre står stenhårdt fast sammen med Enhedslisten, SF og muligvis Alternativet.
Det må vi jo så bare tage bestik af.
For os andre er det sådan, at vi har det her omprioriteringsbidrag, og det forhandler vi med kommunerne i kommuneøkonomiaftalen, og det forhandler vi med Folketingets partier – dem, der vil være med, selvfølgelig – ved finanslovsforhandlingerne.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-16:
Det er spændende at være med i den her debat, for regeringens politik flytter sig hele tiden, og det gør Liberal Alliances også, og De Konservatives og Venstres og Dansk Folkepartis.
Jeg forstår – sådan må jeg forstå finansministeren – at nu er det virkelig skåret ud i pap, at i hvert fald i 2017 vil hver eneste krone, som der kommer ind fra omprioriteringsbidraget fra kommunerne, ryge ud til kommunerne igen.
Ville det så ikke være bedre at forhandle, hvordan de skulle ryge ud til kommunerne i forbindelse med den aftale, der skal laves med kommunerne her i maj måned, sådan at de kan indbudgettere det og vi undgår den der stop and go-politik ude i kommunerne, og sådan at kommunerne – det er jo dem, der har skaffet pengene og sparet på dem derude – også får indflydelse på, hvor der er mest brug for pengene i kommunerne, i stedet for at de skal fordeles en sen nattetime i november måned i Finansministeriet, hvor kommunerne ikke har haft lejlighed til at indbudgettere dem? Det, jeg mener, er bare, at det kan være, at man gennemfører besparelser, der slet ikke bliver brug for derude, hvis man gør det på den her lidt bagvendte måde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Og det er jo derfor, jeg også forventer, at hr. Rune Lund stemmer for det forslag, som Venstre og Dansk Folkeparti har fremsat, for det er jo den eneste logiske konsekvens af den glæde, hr. Rune Lund udviser.
Rune Lund (EL), 2016-03-16:
Jamen det var jo dejligt at høre det, for så har vi også fået det på det rene.
Så kan man jo overveje, om det betyder, hvis vi har en debat om kommunernes økonomi i 2017 om 14 dage, at regeringen så er kommet med yderligere indrømmelser.
Det ville jo være interessant at se på det, når vi har set, hvordan regeringen har rykket sig de sidste 14 dage.
Jeg er meget glad for, at vi står her i dag og ser en regering, som offentligt melder ud, at man er helt klar til at tilbageføre alle 2,4 mia. kr. til kommunerne.
Jeg er sikker på, at det er et signal, som er blevet hørt meget tydeligt hos kommunerne og i Kommunernes Landsforening.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Svaret er ja.
Rune Lund (EL), 2016-03-16:
I det forslag til vedtagelse, der er fremsat, står der, at det kommunale omprioriteringsbidrag bør bruges til at sikre kernevelfærden i kommunerne.
Da jeg spurgte hr. René Christensen og hr. Jacob Jensen, sagde de klart og tydeligt, at ordet bør skal forstås som skal.
Så derfor vil jeg spørge finansministeren: Er det rigtigt forstået, at ordet bør i forslaget til vedtagelse skal forstås som skal?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Svaret i forhold til omprioriteringsbidraget er, at det gælder i perioden 2016-2019, og at vi hvert år i forbindelse med økonomiforhandlingerne og i forbindelse med finanslovsforhandlingerne forhandler dette emne.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Det må man jo antage man også mente, da man i svaret på spørgsmål nr. 90 under L 1 sagde, at man kunne anvende pengene til skatte- og afgiftslettelser.
Det er jo sådan set også det, som hr. Jonas Dahl er inde på.
Nu forstår vi, hvad det handler om i 2017 fra regeringens side, men hvad er det permanente svar i forhold til omprioriteringsbidraget?
Gælder det også i 2018 og 2019, at man ikke kan anvende penge fra omprioriteringsbidraget til skatte- og afgiftslettelser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Når vi siger, som vi siger, er det jo, fordi vi mener det.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Jeg kan forstå, at ministeren nu siger det modsatte, og derfor skal jeg blot vide, om det så håndfaste tilsagn, som ministeren giver her, også vil komme til udtryk gennem en korrektion af tidligere afgivne ord i den forbindelse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Jeg vil bare sige, at det system, vi har, fungerer, ved at vi laver årlige kommuneaftaler, ligesom vi laver årlige finanslovsaftaler.
Det er det system, der også vil være gældende fremadrettet.
Vi laver her til maj en økonomiaftale med kommunerne og med regionerne gældende for året 2017.
Magnus Heunicke (S), 2016-03-16:
Man siger, at det er sådan, vi plejer at gøre, men det er jo langtfra, som vi plejer at gøre.
Vi plejer netop ikke at lave de her øvelser, som regeringen nu har lagt op til.
Så det, vi plejer, tror jeg ikke rigtig at man kan bruge i den her sammenhæng.
Jeg tror, at der er rigtig mange borgmestre, og det har vi hørt fra alle partier og også fra Venstre, der siger, at det simpelt hen er ærgerligt, at man skal sidde om sommeren og afskedige folk og håbe på og krydse fingre for, at man til finanslovsforhandlingerne så får nogle penge tilbage, så man kan ansætte de samme folk igen.
Kan finansministeren dog ikke se, at det ikke kun er et angreb på det kommunale selvstyre, men også direkte dårlig økonomistyring?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Først og fremmest savner jeg stadig væk en anerkendelse fra den borgerlige fløj i dette Folketing af kommunernes alvorlige bekymring, i forhold til at de netop i en tid, hvor Danmark har været i krise, og hvor alle har været klar over, at der var nødt til at være en krisebevidsthed, har foretaget effektiviseringer, og de har vendt hver en femøre, men også, at de nu er i en situation, hvor det, hvis man gennemfører et omprioriteringsbidrag, som lægger sig oven i de effektiviseringer, som de i forvejen skal foretage i kommunerne, så ikke kan lade sig gøre, uden at det vil være ganske alvorligt.
Det her er jo ikke noget, jeg står og finder på, men det er sådan set et argument, som kommer fra formanden for Kommunernes Landsforening, hr. Jacob Jensens partifælle, og det går jeg da ud fra at man i hr. Jacob Jensens parti så også er enig i.
Hvis de økonomiske forudsætninger er, som de er i dag, så er der i hvert fald ikke nogen grund til at have et omprioriteringsbidrag, er min vurdering.
Men man må jo også sige, at med den usikkerhed, som skabes om kommunernes økonomi – jeg hører, hvad hr. Jens Henrik Thulesen Dahl siger, og jeg kan godt forstå, at man også har den personlige interesse, jeg ved, at man også er kommunalbestyrelsesmedlem – er der ingen garantier og ingen sikkerhed for, hvad der så sker i 2018 og 2019.
Og der kunne jeg da godt tænke mig at høre hr. Jens Henrik Thulesen Dahls bekræftelse af, at der altså også er en usikkerhed i de efterfølgende år.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Jeg er sådan set enig med både hr. Rasmus Jarlov og fru Eva Kjer Hansen.
På baggrund af det materiale, der havde været lagt frem, stemte begge to for vedtagelsen af L 68.
Og jeg er enig i konklusionen om, at pakken efter nogle år vil reducere den årlige kvælstofbelastning.
Jeg hæfter mig ved, at vi har en række forskeres udsagn ved høringen om, at pakkens lempelser i de første år næppe vil medføre målbare ændringer i vandkvaliteten.
Grundlaget for L 68 og den kommende bekendtgørelse, som er oversendt i dag, er derfor i min og regeringens optik i orden.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-16:
Ja, nogenlunde tror jeg er et meget rigtigt udtryk at bruge i den sammenhæng.
Jeg vil blot referere til hr. Rasmus Jarlov, der i forbindelse med samme høring og det efterfølgende samråd sagde, at det er slået hundrede procent og indiskutabelt fast, at konsekvenserne af landbrugspakken ikke er blevet fremlagt retvisende for offentligheden og Folketinget.
Er ministeren enig i hr. Rasmus Jarlovs udlægning af det spørgsmål?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Det gør den bestemt, det kan jeg bekræfte.
Hvordan de så fordeler sig på år, ved jeg ikke.
Jeg tvivler meget på, at det her på noget tidspunkt kan måles derude på grund af den her udjævning.
Hr. Flemming Møhlenberg fra DHI deltog også i høringen, og han sagde: De øgninger, der kunne være, måske op til 8 pct., i udledning, vil fuldstændig drukne i år til år-variationen, drevet af variationer i meteorologien.
Man skal derfor holde fokus på det langsigtede perspektiv.
Jeg håber, det nogenlunde svarer på, hvordan regeringen forstår det, som også er sagt på høringen.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-16:
Det er så ved nogle andre anledninger, ministeren har hørt de videnskabsfolk, i hvert fald i forhold til, hvad jeg har hørt.
Ved den høring, der var i Miljø- og Fødevareudvalget, sagde professor Jørgen E. Olesen, at der som følge af landbrugspakken vil ske en helt klart øget udledning de første 4 år.
Nu har jeg jo haft glæden af at opleve ministeren i hans tidligere funktion som minister for det videnskabelige område, og han, i hvert fald som jeg huskede ministeren, havde stor respekt for det videnskabelige arbejde, og jeg kunne da godt tænke mig at høre, om den respekt for videnskabens arbejde også går igen i forhold til det her spørgsmål.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Først og fremmest vil jeg gerne gøre op med misforståelsen af, at fødevare- og landbrugspakken isoleret set, altså isoleret set, skal give et grønt plus i de første år.
Tiltagene i pakken skal ses sammen med de ændringer, vi i øvrigt forventer i den fremtidige kvælstoftilførsel til vandmiljøet, den såkaldte baseline, og jeg har noteret mig, at flere af de pågældende forskere tilkendegav, at de ikke forventer en målbar forringelse i vandmiljøet, uanset om man regner på den ene eller den anden måde.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-16:
Mener ministeren, at de syv forskere, der deltog i høringen i Miljø- og Fødevareudvalget den 23. februar 2016, havde ret, da de enstemmigt tilkendegav, at de med deres faglighed taget i betragtning ikke kunne bakke op om Eva Kjer Hansens udtalelser om, at fødevare- og landbrugspakken giver et grønt plus i år 2016, 2017 og 2018?
Mener ministeren, at de syv forskere, der deltog i høringen i Miljø- og Fødevareudvalget den 23. februar 2016, havde ret, da de enstemmigt tilkendegav, at de med deres faglighed taget i betragtning ikke kunne bakke op om Eva Kjer Hansens udtalelser om, at fødevare- og landbrugspakken giver et grønt plus i år 2016, 2017 og 2018?
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Det er jo ærgerligt, for jeg må forstå det sådan, at ministeren så ikke ønsker, at Socialdemokratiet skal være med.
Det vil vi nu ellers gerne.
Men jeg synes ikke, at vi kommer så meget videre, og desværre jo heller ikke i forhold til regnskabet for landbrugspakken.
Nu nævnte ministeren førhen det her omkring bekendtgørelsen, altså gødningsbekendtgørelsen, og i og med at ministeren selv tager fat i den, vil jeg egentlig gerne bare spørge om det, fordi sådan som jeg har set det, var den netop ikke kommet, og jeg forstod det, som om ministeren sagde, at den kom i dag.
Kan ministeren bekræfte det?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Vi skal i hvert fald forholde os til, at når der bliver indkaldt til forhandlinger, vil der være fastsat en ramme for de forhandlinger, også en økonomisk ramme, og det er vi sikre på i de partier, der skal forhandle aftalen.
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Men det er også sådan, at naturpakken – også før hele den her sag, hvor det blev meget tydeligt, at miljøregnskabet i landbrugspakken var sminket, i hvert fald ifølge de forskere, som vi jo læner os op ad, og hvor det også efterfølgende er blevet tydeligt, at det ikke fremgik klart, hvilke konsekvenser landbrugspakken har – jo sådan set skulle forhandles uanset hvad.
Nu siger ministeren, at det kan være alle mulige initiativer.
Man har jo selv lagt op til et beløb i forhold til den her naturpakke, som regeringen er interesseret i at bruge.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Jeg har meget klart signaleret, at der skal forhandles om en naturpakke.
Jeg har sagt, at de partier er velkomne til at præsentere de ønsker, de måtte have, til en naturpakke, og det kan gå lige fra øget biodiversitet til kvælstofreducerende tiltag.
Jeg har ikke lagt noget hverken minimum eller maksimum ind på det, og det er det arbejde, der kommer til at pågå nu som følge af vedtagelsen af fødevare- og landbrugspakken.
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Det er meget interessant, for det har jo fyldt en del.
Det er ikke noget, jeg har fundet på.
Bl.a. skrev statsministeren jo på sin Facebook, at man ville forhandle en tillægspakke, så jeg citerer: » ... vi på en og samme tid kan give fødevareklyngen bedre konkurrencevilkår med respekt for naturen OG genskabe tilliden mellem partierne, folketingsmedlemmerne og ministrene i "den blå familie".«
Er ministeren så ikke enig med statsministeren i, at der er behov for yderligere grønne tiltag, der kan sikre, at landbrugspakken har respekt for naturen, eller hvordan skal vi forstå statsministerens citat i forhold til den grønne tillægspakke?
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi ikke synes, at landbrugspakken er grøn nok, og derfor er vi jo sådan set interesserede i, at ministeren også tager initiativ til, at vi får genskabt den grønne balance, som der mangler i landbrugspakken.
Så det undrer mig egentlig, at ministeren nu siger, at der ikke er behov for en grøn tillægspakke.
Skal vi forstå det sådan, at det helt er taget af bordet, og at man heller ikke i forbindelse med naturpakken vil forhandle om nogle yderligere initiativer?
For det er i hvert fald sådan, som jeg har hørt det førhen.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg mener ikke, at der er behov for at lave en tillægspakke.
Jeg vil gerne sige, at jeg allerede har haft møde med Socialdemokraternes fungerende miljøordfører, hr. Simon Kollerup, og jeg har sagt, at alle input til forhandlingerne er velkomne.
Nu er det bare sådan, at aftalen er hjemlet i fødevare- og landbrugspakken med de partier, der indgik den aftale, og mig bekendt er Socialdemokraterne ikke en del af det.
Men vi vil rigtig gerne høre de indspark, der måtte være fra Socialdemokraterne, fordi det kunne da være, at der var nogle gode ting i lommen, som vi også kunne have gavn af i forhold til naturen.
Så vil jeg bare bekræfte, at ja, den er oversendt til Folketinget i dag.
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Spørgsmålet lyder: Hvor stort et omfang mener ministeren en grøn tillægspakke til fødevare- og landbrugspakken skal have, og hvor mange tons kvælstof skal samles op, før det er tilstrækkeligt for regeringen?
Kaare Dybvad (S), 2016-03-16:
Jeg takker for svaret her.
Mener ministeren, at der er behov for en grøn tillægspakke, der kan samle op på den miljøregning, som fødevare- og landbrugspakken efterlader i 2016, 2017 og 2018, jf. forskernes tilkendegivelse på høringen i Miljø- og Fødevareudvalget den 23. februar 2016?
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Altså, forleden dag var jeg til en sammenkomst, hvor vi kom til at tale om Grimhøjmoskeen – det interesserer rigtig mange danskere, skal jeg lige hilse og sige – og så siger jeg: Moskeen skal lukkes, men desværre er vi de eneste, der mener det i Folketinget.
Det får folk til at udtrykke deres store forundring: Jamen har Venstre ikke været ude at sige, at Grimhøjmoskeen skulle lukkes?
Og det er jo bare det, det er jo signalforvirring, og jeg synes altså lidt, for at være ærlig, at det er en dobbelt dagsorden, hvor man på den ene side siger, at moskeen skal lukkes, og så når vi kommer ind til forhandlinger her i Folketinget, så siger man: Jo, jo, det skal den måske, men det kan vi ikke alligevel.
Og så er det, det ender i demokratisk sniksnak.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
For det første vil jeg sige til Christian Langballe, at det jo ikke nytter noget kun at citere halvdelen af en sætning.
For det, jeg præcis sagde, var netop, at jeg helst så, og det ser jeg også helst, Grimhøjmoskeen jævnet med jorden, men det andet her er jo, at holdningerne stadig væk trives, og det er dem, vi skal have gjort noget ved.
Det nytter jo ikke noget kun at fjerne en moské rent fysisk, hvis holdningerne stadig væk trives.
Det var det, jeg sagde i den anden del af sætningen, og det står jeg fuldstændig ved, jeg står fuldstændig ved begge dele.
Og det er jo netop derfor, at statsministeren har indkaldt alle Folketingets partiers ledere til et møde i Statsministeriet lige efter påske, hvor vi i fællesskab, og det gælder også Dansk Folkeparti, kan komme med forslag, hvor vi kan sidde og arbejde med det, og så kan vi forhåbentlig komme det spadestik dybere, som jeg bestemt er enig med hr. Christian Langballe i at vi skal.