Martin Lidegaard (RV), 2012-05-24:
Mange tak.
Også tak til Liberal Alliance for forslaget.
Jeg synes, det er udmærket, at vi får lejlighed til at drøfte varmeplanlægningen – fjernvarmeudbygningen og omstillingen til mere vedvarende energi.
Regeringen og aftaleparterne ved energiaftalen 2012 deler Liberal Alliances bekymring over de høje varmepriser, men det er ikke vores opfattelse fra regeringens side, at denne problematik løses ved afskaffelse af tilslutnings- og forblivelsespligten.
Ganske få værker har urimelig høje priser, men det skal der findes en anden løsning på.
Jeg vil derfor nu kort resumere Liberal Alliances forslag.
Så vil jeg belyse de gældende regler, og endelig vil jeg gøre rede for regeringens holdning til forslaget og for, hvordan vi kan finde en bedre løsning til at tackle de høje varmepriser.
Formålet hermed er efter forslagets bemærkninger at sikre det frie valg af energiformer for borgerne, også når det gælder varmeforsyning.
Liberal Alliance begrunder forslaget med bl.a. et tilslutningsprojekt i Silkeborg Kommune, som skulle være gennemført på trods af stor modstand fra de berørte husstande, og situationen i Skævinge, hvor der er tilslutningspligt til et af E.ON's værker, som har meget høje varmepriser.
Tilslutningspligt indebærer, at ejerne af ejendommene i et kollektivt forsynet område skal bidrage økonomisk til det kollektive varmeforsyningsanlæg.
Pligten betyder ikke, at der også aftages varme.
Det er stadig tilladt, at der anvendes andre varmesystemer.
Forpligtelsen kaldes tilslutningspligt for de ejendomme, der ikke er tilsluttet den kollektive forsyning endnu.
Pligten kaldes forblivelsespligt for ejendomme, der allerede er tilsluttet den kollektive forsyning, og som så bliver forpligtet til at forblive tilsluttet.
For eksisterende bebyggelse er tilslutningsfristen 9 år, fra en kommunalbestyrelse har givet påbud om tilslutningspligt, og det giver så god tid til at afskrive det eksisterende opvarmningssystem, som man har i sit hus.
I situationer, hvor kollektiv forsyning er uhensigtsmæssig eller det er urimeligt at kræve en bygning tilsluttet, skal der selvfølgelig ikke være tilslutningspligt, og det er der heller ikke.
Der er f.eks. undtagelser for lavenergihuse og for bygninger med vedvarende energi-anlæg, f.eks. solvarmeanlæg, varmepumper eller træpillefyr, og pensionister kan heller ikke pålægges tilslutningspligt.
Men jeg vil egentlig gerne benytte lejligheden til at reklamere for den kollektive varmeforsyning.
Kollektiv varmeforsyning er generelt billig, energieffektiv og miljøvenlig.
Langt det meste fjernvarme produceres sammen med el, og det sparer rigtig meget brændsel.
Kollektive varmesystemer kræver dog store investeringer i etablering af værk og varmeledninger til forbrugerne.
Når et område skal overgå fra individuel til kollektiv forsyning eller skal konvertere fra naturgasforsyning til fjernvarme, kan det derfor være afgørende for gennemførelse af omstillingen, at der kan sikre et varmegrundlag og lave varmepriser.
Det er det, der bliver opnået med tilslutnings- og forblivelsespligt.
Det er imidlertid også sådan, at før der kan træffes beslutning om tilslutningspligt, skal det belyses, hvad det prismæssigt set ville betyde for borgerne, hvis området var individuelt forsynet, og hvis det så blev kollektivt forsynet.
En kommune vil typisk ikke beslutte at pålægge tilslutningspligt, når kollektiv forsyning ikke også har økonomiske fordele for forbrugerne.
Fjernvarme er helt typisk billigere end individuel opvarmning med olie eller naturgas.
Her kommer, synes jeg sådan set, den vigtigste del af mit indlæg i dag.
Den gennemsnitlige fjernvarmeforbruger betalte sidste år godt 13.000 kr. for at opvarme et typisk parcelhus.
Den tilsvarende parcelhusejer med et naturgasfyr betalte 19.000 kr., og oliefyrskunden betalte hele 29.000 kr., altså mere end dobbelt så meget som den parcelhusejer, som havde fjernvarme.
Så forbrugerne efterspørger fjernvarme.
Det er årsagen til, at så mange kommuner nu arbejder aktivt for, at hele bydele og forstadsmråder skal konvertere fra individuel naturgas til fjernvarme.
Jeg tror endda også, at jeg tør sige det endnu stærkere.
Jeg tror, at forbrugernes økonomi i langt, langt de fleste tilfælde vil være bedst tjent med ikke at afskaffe tilslutningspligten.
For hvis man ophæver den eller forblivelsespligten, kan det afstedkomme færre varmeforbrugere og dermed stigende varmepriser for de resterende forbrugere.
Vi vil tilgodese de 35 værker med de højeste varmepriser, heriblandt værket i Skævinge, ved at give dem mulighed for at etablere en 1-MW-biomassekedel, og dette vil på grund af afgiftsfordelen have lavere varmepriser til følge.
Denne del af energiaftalen er udmøntet i lovforslag nr. L 183, som blev førstebehandlet den 10. maj 2012.
Forslaget om at tilgodese de mest trængte værker bygger desuden på et løsningsforslag fra selve branchen repræsenteret af Dansk Fjernvarme og Foreningen Danske Kraftvarmeværker.
Disse brancheorganisationer har den 7. september 2011 offentliggjort rapporten »Redningsplan – små dyre naturgasfyrede fjernvarmeværker«.
Hovedkonklusionen i rapporten er, at mindre biomassekedler kombineret med solvarme samt i nogle tilfælde flere forbrugere er det vigtigste tiltag til at opnå lavere varmepriser de steder, hvor der er et problem.
Formålet med L 183 er bl.a., at denne løsning kan gennemføres for disse værker.
Jeg er overbevist om, at det er bedre at lave målrettede løsninger, der understøtter initiativer fra selve branchen, end at afskaffe et instrument, der generelt sikrer lavere priser, større energieffektivitet og miljøvenlig varmeforsyning til alle forbrugere.