runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2009-03-24:
Det, der får mig op af stolen, er, at ministeren jo eminent prøver at fordreje det, man står og siger på talerstolen.
Man kan sætte spørgsmålstegn ved, om ministeren har været åndsnærværende, mens jeg har været deroppe.
Men jeg vil bare slå fast, at Socialdemokraterne vil gøre alt for, at de folk, der mister deres arbejde, kommer i beskæftigelse, og Socialdemokraterne vil gøre alt for, at der bliver investeret massivt i energibesparende foranstaltninger rundtomkring i de danske hjem.
Derfor vil vi også gerne have, at pengene, der bliver givet i støtte, bliver øremærket til energirenovering og kun til energirenovering, og de kan gå til lønsummen på energirenoveringerne.
Derfor er det fuldstændigt fordrejende at sige, at jeg skulle have stået og sagt, at det skulle gå til materialerne.
Men det, der også fik mig op af stolen, var, at ministeren sagde, at man jo skal lægge fra i gode tider til dårlige tider.
Nu har regeringen siddet i 7-8 år, 7-8 fede år, og nu er vi kommet til krisen, og der er ikke blevet lagt tilstrækkeligt fra til de dårlige tider.
Pengene er blevet soldet op på skattelettelser, og det, vi kan se i dag, er resultatet, nemlig at der er sølle 1½ mia. kr. til at sætte gang i beskæftigelsen.
Det vil have en meget, meget begrænset beskæftigelseseffekt, og det vil have en meget, meget begrænset energibesparende effekt.
Så derfor er mit spørgsmål: Står ministeren ikke på talerstolen i dag og ærgrer sig over, at man har soldet alle de penge op?
Tænk på alle de arbejdspladser, man kunne have skabt ved at investere i bygge og anlæg, f.eks. de 15 mia. kr., som Socialdemokraterne foreslår, for at sætte gang i beskæftigelsen i Danmark.
Lene Espersen (KF), 2009-03-24:
Jeg vil også sige til hr. Thomas Jensen for bare at komme med et eksempel på min pointe, at hvis det var sådan, at man sagde, at det kun var energieffektive investeringer, man kunne give penge til,
så ville det f.eks. for en effektiv oliekedel, der koster 52.000 kr., og som der er lønudgifter til for 13.000 kr., betyde, at for hver gang man køber materialer for 50.000 kr., så er det altså kun 10.000 kr., der bliver brugt på at sætte folk i beskæftigelse.
På en lang række andre områder, f.eks. sådan noget som tagudskiftning, vil det rent faktisk betyde, at langt størstedelen af de penge, man bruger, vil være penge på lønninger, altså penge på beskæftigelsen.
Derfor er min pointe, at hvis man ensidigt, stædigt fastholder, at det kun er på nogle bestemte grønne ting, pengene kan bruges, så betyder det altså et fald i beskæftigelsen i forhold til regeringens forslag.
Derfor kan man ikke mene begge ting.
Man kan ikke mene, at pengene både skal gå til materialer og til, at det er det samme antal mennesker, der kommer i beskæftigelse, for pengene kan jo kun bruges en gang.
Thomas Jensen (S), 2009-03-24:
Nu står ministeren og påstår, at ministeren ikke har været med til at give ufinansierede skattelettelser, og så kunne mit spørgsmål jo lidt frækt være, om ministeren ikke har tænkt sig at stemme for den skattereform, som ministeren selv har været med til at indgå for nylig, for den er ufinansieret frem til 2019.
Men det vil ikke være det spørgsmål, jeg vil stille.
Ministeren siger, at der er en god balance mellem energibesparelser og beskæftigelse.
Jeg vil bare spørge: Hvis man udelukkende fokuserede på at investere i energibesparende foranstaltninger, er ministeren så ikke enig med mig i, at udledningen af CO2 og udgifterne til energi i Danmark så vil være faldende næste år?
Thomas Jensen (S), 2009-03-24:
Det lyder næsten på De Konservatives ordfører, som om det her lovforslag løser alle problemer med energirenoveringer og med at få alle arbejdsløse i beskæftigelse.
Men var det bare så godt.
For selv om den konservative ordfører taler om, at det her er noget, der kan få folk i beskæftigelse, vil det jo ikke få ret mange i beskæftigelse.
Vi ved, at der ved udgangen af 2010 - det er Dansk Industris egne tal - vil være op til 100.000 flere danskere, der er arbejdsløse.
Man kan jo få den tanke, at regeringen, inklusive Det Konservative Folkeparti, har en interesse i, at vi får mange arbejdsløse i Danmark, for så bliver lønpresset jo ikke så stort, og så bliver det lidt lettere ved de kommende overenskomstforhandlinger.
Men jeg synes jo, at det er noget af en ulækker tanke - ja, undskyld mig - hvis man virkelig spekulerer sådan i folks ve og vel og private økonomi, at man nærmest spekulerer i, at de skal gå arbejdsløse.
Så vil jeg spørge hr. Knud Kristensen: Hvis han virkelig mener, at det sætter så meget gang i beskæftigelsen, vil det så sikre, at vi får løst krisen, og at alle de folk, der for tiden bliver sendt hjem fra deres arbejdspladser, kommer i arbejde ved udgangen af 2009?
Knud Kristensen (KF), 2009-03-24:
Det er helt klart, at med det energiniveau, altså med den økonomi, der ligger i den energi, man køber, så er det noget, der interesserer alle danske private boligejere og lejere - ingen diskussion om det.
Det er jo en interesse, der er der, og det er en interesse, som også fortsat vil være der.
Der er sat 1,5 mia. kr. af, og det kan måske netop give det sidste til, at man siger, at man så vil gøre hele sin energirenovering af sin bolig færdig eller forskellige andre ting.
Så derfor kan man ikke sige det på den måde.
Det her er et forslag til den danske befolkning, de danske boligejere, om, at de kan søge tilskud til netop de ting, som de mener der er behov for at investere i til lige præcis deres bolig.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-24:
Jeg læste forleden i avisen, at den konservative miljøordfører mente, at Det Konservative Folkeparti var først på miljøsagen.
Siden da er det jo gået nogenlunde samme vej, som det går med økonomien i øjeblikket, nemlig ned ad bakke.
Jeg vil gerne bede hr. Knud Kristensen, som ellers taler pænt om miljøet - som De Konservative jo ofte gør, når de sådan nærmer sig en talerstol - om at bekræfte, at hvis man rent faktisk havde sagt, at de her 1,5 mia. kr. alene kunne gå til energirenovering, ville det have ført til mindre CO2-udledning og et bedre energiregnskab end den ordning, man lægger frem her.
Knud Kristensen (KF), 2009-03-24:
Det kan man selvfølgelig stille op på mange forskellige måder, men jeg vil oplyse hr. Morten Østergaard om, at energirenoveringer er noget, som foregår nu, er noget, som foregår i morgen, og er noget, som er foregået over de seneste år.
Det er noget, der også vil foregå fremover, og det er noget, der vil foregå, uanset om man har udløst 1,5 mia. kr. til netop at imødegå den arbejdsløshed, vi har, eller ej.
Boligejerne i Danmark har et meget, meget flot og objektivt syn på netop den sag, for det er noget, der kommer hjem igen.
Det er nogle gode investeringer.
Det har det været før det her lovforslag, det er det efter lovforslaget, og det vil det også være i fremtiden.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-24:
Der er nogle, der siger, at folk fra de nordlige dele af Jylland er mennesker af få ord.
Det er jo ikke tilfældet, for så vidt angår hr. Knud Kristensens svar her.
Det var meget langt, men det var jo desværre ikke et svar på det spørgsmål, jeg stillede, som var, om det, hvis man havde valgt at lade de her 1,5 mia. kr. alene gå til energirenoveringsprojekter, så rent faktisk havde givet et langt større grønt islæt, et mindre energiforbrug og mindre CO2-udledning end den ordning, man lægger frem her, som er et halvt skridt frem og et hop på stedet.
Et andet spørgsmål er, for jeg ved, at hr. Knud Kristensen også har indsigt i byggebranchen: Er det ikke korrekt, at indtil videre, til dato, er det eneste, den her pulje har betydet, en opbremsning og øget ledighed i byggebranchen, fordi folk har droppet projekter, de havde sat i gang, fordi man venter på, at man kan få tilskud?
Og det kan man så søge engang efter påske, hvor de her hundredtusindvis af tilsagn så først skal behandles.
Derfor må vi sige, at det, regeringen har opnået indtil videre, er en øget ledighed i byggebranchen, og at den ordning, man lægger frem, ikke er synderlig grøn.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-24:
Nu er det ikke nogen hemmelighed, at klimaministeren jo en overgang var skeptisk over for, at den her pulje ikke udelukkende skulle bruges til energirenoveringer.
Og der vil jeg bare høre, hvordan ordføreren stiller sig til sit partimedlem, som stod med det her krav over for Dansk Folkeparti, der jo ikke mente, at det udelukkende skulle gå til energirenoveringer?
Knud Kristensen (KF), 2009-03-24:
Jeg vil gerne understrege, at det jo er et element i vores synspunkt, at der netop kommer 2.500 flere i arbejde.
Og af de 2.500 flere, der kommer i arbejde som følge af det her lovforslag, vil en stor del jo også blive beskæftiget med det, som fru Connie Hedegaard er kommet med forslag til, nemlig energirenoveringer og klimainvesteringer osv.
Så derfor afspejler det her - altså isolering af den faste bolig - ikke, at der er noget forkert i forhold til klimainvesteringer, men det giver de boligejere, der udnytter det, mulighed for at tilpasse det bedst muligt til deres bolig og i forhold til det, som deres bolig netop har behov for.
Så det passer meget fint med det, som klimaministeren også tidligere har sagt.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-24:
Det, jeg ikke forstår, er, at hvis vi ligesom er enige om, at vi gerne vil gøre noget for, at folk nedsætter energiforbruget, får sat gang i energirenoveringerne, hvorfor er det så, vi ikke siger: O.k., det er et mål, det skaber beskæftigelse ligesom andre renoveringer, og derfor prioriterer vi faktisk energibesparende renoveringer i den her pulje?
Det er jo i øvrigt også renoveringer, som på lang sigt nedbringer varmeregningen for masser af almindelige hårdtarbejdende danskere.
Det er tiltag, som mange steder vil forbedre indeklimaet - skimmelsvamp i huse og i lejligheder, som vi har hørt utrolig meget om - så det er på alle måder fornuftige renoveringer.
Hvorfor er det, vi ikke siger, at vi prioriterer dem frem for andre renoveringer i den her pulje, når vi har så meget fokus på energi, og når vi synes, det er helt fornuftigt at få folk til at spare på energien - medmindre vi selvfølgelig ikke mener så meget med, at vi gerne vil have folk til at spare på energien?
Knud Kristensen (KF), 2009-03-24:
Men med hensyn til den her opbremsning kan jeg jo kun give hr. Morten Østergaard ret i, at det har vakt befolkningens interesse.
Folk, der har deres private boliger, har interesseret sig for det her fremragende lovforslag, som regeringen har fremsat.
Og så er det jo helt klart, at folk, som netop står over for at skulle have lavet nogle renoveringer og jeg forstår det jo fint - siger: Vi stopper lige lidt op med det tilbud, vi har fået, og venter på, at vi kan søge et tilskud.
Det er jo helt legalt, det er lovligt, og det er meget forståeligt, at man reagerer på den måde.
Og det beviser jo, at befolkningen er meget indstillet på at udnytte netop den her mulighed.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Når det handler om - hvad skal man sige - indgreb i menneskers frihed og en form for magtanvendelse, er det noget, hvor man kan sige at vi bevæger os over i retning af det juridiske system og Justitsministeriets område, og derfor er det sådan nogle indgreb, man ikke bare kan sidde og bestemme i det enkelte ministerium.
Man skal hele tiden være sikker på, at det ligger inden for nogle rammer.
Og hvor den myndighed kommer ind, og hvor meget man kan uddelegere, er der også ret vide rammer for.
Det er jeg helt med på at diskutere, og det kommer vi også til at snakke meget mere om i detaljer.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-24:
Tak for det.
Jeg vil også gerne bare lige opklare, at jeg altså ikke på noget tidspunkt - ligesom hr. Thomas Jensen heller ikke har - har sagt, at jeg synes, at man skal give tilskud til materialer frem for løn.
Jeg synes, at det er rigtig fornuftigt at lave den her pulje med tilskud til lønnen.
Det var også det, jeg sagde i min ordførertale.
Jeg synes helt grundlæggende, at det er fornuftigt at lave sådan en pulje.
Så kan man mene, at det er too little too late, man kan mene, at den er uambitiøs.
Det mener jeg.
Jeg håber på, at jeg kan få lavet den om, inden den bliver endeligt vedtaget ved tredje behandling, men helt grundlæggende kan det være fornuftigt at lave en sådan pulje.
Men jeg har et spørgsmål til ministeren.
Men nu hører jeg lidt nogle andre toner, som om ministeren godt ved, at den her pulje altså er lettere tilgængelig for boligejere end for lejere.
Så jeg vil bare gerne høre: Kan ministeren bekræfte, at puljen er indrettet sådan, så lejere kun kan opnå tilskud til visse indvendige renoveringsarbejder, hvorimod ejere også kan opnå tilskud til udvendige renoverings- og bygningsarbejder?
Eigil Andersen (SF), 2009-03-24:
Jeg er enig med ministeren i, at der er to linjer i dette Folketing.
Der er den meget passive og tilbageholdende linje, som regeringen har over for arbejdsløsheden, og så er der oppositionen til venstre i salen med en aktiv linje om at bringe arbejdsløse i arbejde.
Man kunne jo f.eks. udvide uddannelsesrettighederne for de ledige, der ønsker det, ganske væsentligt; man kunne udvide hjemmeserviceordningen, så den ikke som nu kun gælder for pensionister, men også for børnefamilier; man kunne sætte gang i renoveringen af kloakkerne, som er utætte, som er 100 år gamle, og som ikke kan tage de store regnmængder, som klimaforandringerne skaber; man kunne ansætte 5.000 flere i ældreomsorgen; man kunne bygge 5.000 almene boliger, herunder ældreboliger, mere om året osv. osv. Mit spørgsmål
er: Hvorfor er regeringen så utrolig fantasiløs og så utrolig svag med hensyn til initiativer, mens der bliver fyret 1.000 mennesker om ugen i Danmark?
Lene Espersen (KF), 2009-03-24:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at en af de ting, der er fremgået tydeligt af i debatten i dag, jo er, at de synspunkter, som hr. Eigil Andersen deler med offentligheden, jo ikke engang kan vinde tilslutning i det parti, hr. Eigil Andersens parti ønsker at indgå i regering med, nemlig Socialdemokratiet.
Det er kun 4 dage siden, fru Helle Thorning-Schmidt sagde, at der overhovedet ikke er plads til at ansætte én eneste mere i den offentlige sektor, og her kommer Socialistisk Folkeparti så med en stribe forslag til ansættelser i den offentlige sektor.
Jeg tror, at oppositionen først må blive enig med sig selv, før den begynder at klandre regeringen og kræve, at vi skal tage stilling til mærkelige forslag.
Jeg synes, at regeringen har udvist meget stor handlekraft og ageret rettidigt med stribevis af vækstinitiativer, for vi tror nemlig på, det er væsentligt løbende at komme med initiativer.
Krisen bliver altså ikke overvundet, bare fordi man pumper x antal milliarder ud i samfundet.
Det kommer til at kræve, at vi både har penge i overskud og penge tilbage til også at gøre noget på et senere tidspunkt.
Vi har jo sammen med bl.a. Socialistisk Folkeparti valgt at fremrykke for 5 mia. kr. investeringer i infrastruktur for at skabe et grønnere Danmark på transportområdet, og det har vi ikke fået nogen anerkendelse for.
Vi har valgt at forlænge kredittiden, det vil især gavne mange af de små virksomheder, så jeg synes faktisk, vi er kommet med mange initiativer.
Forslaget her er ikke alene grønt, det er også noget, der fremmer beskæftigelsen.
Eigil Andersen (SF), 2009-03-24:
Hvis det må være tilladt at bruge et lidt folkeligt udtryk, mener jeg, man kan sige, at det, som regeringen gør, forslår som en skrædder i helvede.
Det er simpelt hen ikke tilstrækkeligt.
Jeg vil gerne spørge: Det Konservative Folkeparti står jo traditionelt meget tæt på Dansk Arbejdsgiverforening, og er det i virkeligheden sådan, at man fra ministerens partis side mener, det er ganske praktisk med en vis arbejdsløshed, fordi det indebærer, at lønkravene bliver mindre, og at folk finder sig i et dårligere arbejdsmiljø, end de ellers ville gøre, og at man i det hele taget egentlig finder det ganske praktisk, at der står en gruppe arbejdsløse uden for og banker på kontordøren og fabriksporten for at få lov til at komme ind, fordi det disciplinerer den øvrige del af lønmodtagergruppen?
Er det derfor, vi ser, at regeringen er så passiv?
Lene Espersen (KF), 2009-03-24:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at jeg bestemt ikke mener, regeringen er passiv.
Hvis man skal bruge et billede, som jeg tror at mange, der lytter til debatten, kan forstå, er der to veje at gå.
Man har en potteplante, og man kan spørge: Skal vi give den 25 l vand her og nu i marts måned, og så skal det holde et år, eller skal vi møjsommeligt en gang om ugen lige give den ½ l vand, så den klarer sig igennem, både når der er tørke og ikke er tørke?
Vi tror på, at man skal komme med initiativer drypvis og ikke hælde en hel spandfuld ud over planten nu, for så drukner den nemlig.
Det vil også ske med dansk økonomi, hvis man bare pumper et eller andet fuldstændig ufinansieret tocifret milliardbeløb ud.
Man vil skabe massearbejdsløshed og inflation, og det rammer de svageste i samfundet.
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at én arbejdsløs er en arbejdsløs for meget.
Men regeringens pointe er bare, at det godt kan være, at nogle af de, der bliver arbejdsløse, ikke skal tilbage i beskæftigelse i deres gamle arbejde, men i stedet skal uddannes inden for en anden sektor i nogle af de erhverv, der er rigtig mange fremtidsjob i.
Det synes jeg er væsentligt at holde sig for øje, så man ikke bare, om jeg så må sige, symptombehandler og siger, at nu skal det hele bevares, som det altid har været.
Vi skal sørge for, at det arbejdsmarked, vi har fremover, også er gearet til at kunne klare fremtidens konkurrence.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Det forslag om mere lempelige regler for brug af alarmer og pejlesystemer til opsporing af demente, som vi skal behandle, udspringer jo af, at teknologien har udviklet sig, sådan at det nu er blevet mere nærliggende at bruge alarmer og pejlesystemer.
Det er regeringen helt enig i, og jeg er indstillet på til efteråret at lave en revision af hele bekendtgørelsen om magtanvendelse og i den revision også give mere lempelige regler for brug af alarmer og pejlesystemer.
Det er jo en ret omfattende bekendtgørelse, som regeringen et par gange har revideret.
Det er et ret stort arbejde, fordi det jo er noget, som man selvfølgelig skal være meget omhyggelig med, da det jo handler om at bruge magt over for mennesker - og det vel at mærke uden for det juridiske system.
Reglerne har vi fået lavet gennem årene, og de blev revideret i 1990'erne, og så tror jeg, at de blev revideret igen i 2003, og det er takket være en meget bred politisk enighed og et meget grundigt arbejde nogle regler, der fungerer godt.
Nu er det så tid til igen at se på dem, bl.a. for at se på det, som forslaget handler om.
På den baggrund er jeg meget positiv over for forslaget, men jeg kan ikke støtte, at det bliver i denne samling, for det kan vi simpelt hen ikke nå.
Men jeg vil altså gerne komme med noget til efteråret.
En af de ting, der også skal diskuteres, er: Hvem er det, der skal bestemme, om en dement skal forsynes med sådan et pejlesystem?
I forslaget her står der, at det kan være den ansatte på det plejehjem eller plejecenter, hvor den pågældende bor.
Det er jo ikke sådan, at fordi det er myndighedernes eller kommunalbestyrelsens ansvar, er det hele kommunalbestyrelsen, der hver gang skal sidde og tage stilling til det.
Sådan er det heller ikke i dag.
Men det er altså noget af det, som vi skal diskutere, for det, der er vigtigt, er, at vi lige tænker de forskellige muligheder og scenarier igennem, inden vi laver nogle regler.
Alt i alt er det et godt forslag, som jeg er meget positiv over for, men jeg kan ikke af de her nævnte grunde - i øvrigt ikke mindst det her med, at det simpelt hen ikke kan nås i den her samling - støtte det her konkrete forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-03-24:
Jeg vil først sige undskyld for, at jeg meldte mig lidt sent til en kort bemærkning.
Jeg er selvfølgelig ked af, at velfærdsministeren ikke kan støtte forslaget, men er alligevel glad for, at hun godt kan se de positive elementer i det.
Men der er jo to dele i forslaget.
Nu kunne jeg godt tænke mig at høre velfærdsministerens holdning, for i dag er det jo sådan, at det kun er for en tidsbegrænset periode, og det ser jeg et problem i, da demens jo ikke er noget, der går væk efter et halvt år eller et år.
Tværtimod bliver det desværre mange gange værre og værre med årene.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre velfærdsministerens holdning til den tidsbegrænsede periode.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Jamen det har lige præcis været nogle spørgsmål, som vi har kunnet drøfte stille og roligt i de andre situationer, hvor magtanvendelsesbekendtgørelsen er blevet revideret, og ikke bare er det jo heldigvis hver gang lykkedes sådan at indgå kompromiser, men det har også været min oplevelse, at man ud fra argumenterne har sagt: Nå ja, men det er det bedste at gøre det på den her måde.
Det kan jo sagtens være, at ændringerne i den teknologiske udvikling kan bevirke, at man siger, at det nu er så enkelt at bruge det, og at det er så lille et indgreb i folks frihed, og det kan godt påvirke tidsfristerne.
Men det vil jeg ikke tage stilling til her i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-03-24:
Men jeg vil prøve at nævne nogle af de ting, man skal tage med i overvejelserne: hvordan det vil indvirke på den dementes aktiviteter, hvordan det vil påvirke den dementes værdighed, hvordan det vil indvirke på den dementes mulighed for at bevare sit privatliv, og hvordan det vil passe til den dementes personlighed og vaner.
Jeg vil gerne høre, om velfærdsministeren ikke kan give mig ret i, at det måske mange gange er de pårørende og dem, der arbejder tæt på den demente, som bedst kan tage den beslutning.
For det var lidt det modsatte, som velfærdsministerens sagde i sit indlæg, at hun måske godt syntes, at det kunne være kommunalbestyrelsen eller embedsmændene, som skulle tage den her beslutning, hvor jeg helt klart synes, at det bør være dem, som er tættest på den demente og kender vedkommende bedst, der kan vurdere, om det ud fra de spørgsmål, jeg nævnte, skal være muligt at bruge de her pejle- og alarmsystemer.
Lene Espersen (KF), 2009-03-24:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, for at gøre det med finanskrisen færdigt, at jeg mener, vi har løst det lovgivningsmæssige - altså, jeg mener ikke, at Folketinget har flere opgaver foran sig.
Det betyder ikke, at det psykologiske, der er derude i forbindelse med det, er løst fuldstændigt, men jeg må præcisere, at jeg ikke mener, der er behov for, at vi tager yderligere initiativer her og nu.
Og det skulle jo rejses i forligskredsen, hvis det var sådan, at man ikke mente, at der var blevet gjort tilstrækkeligt i forbindelse med den finansielle krise.
Men jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at jeg bestemt tror på det brede samarbejde, og det ærgrer mig personligt også meget, at Det Radikale Venstre forlod skatteforhandlingerne.
For der skete jo det, efter at Det Radikale Venstre forlod skatteforhandlingerne, at den her sag kom på bordet, men der skete jo også det, at vi sikrede, at de grønne afgifter bliver indekseret frem til 2020, og det troede jeg faktisk var en radikal mærkesag.
Så det har en gang imellem konsekvenser, at man forlader forhandlingerne og ikke bliver og kæmper videre.
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at jeg her understreger - og det erkender jeg fuldt ud; det gjorde jeg også i mit svar til hr. Thomas Jensen - at man godt kunne have lavet en anden ordning, hvor man sagde, at alt skal gå til grønne materialer og grønne initiativer.