Lene Espersen (KF), 2008-05-09:
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten pålægger regeringen i henhold til lov om undersøgelseskommissioner at nedsætte en undersøgelseskommission, som skal undersøge en række forhold vedrørende Blekingegadesagen.
Enhedslisten foreslår bl.a., at en kommission skal undersøge, om PET undlod at videregive oplysninger til kriminalpolitiet i forbindelse med opklaringen af Blekingegadesagen eller begrænsede kriminalpolitiets adgang til at bruge oplysninger fra PET i forbindelse med efterforskningen af sagen, og skal undersøge PET’s, Justitsministeriets og Udenrigsministeriets, herunder ministres, rolle i forbindelse med efterforskningen af røveriet mod en pengetransport i Lyngby i 1983, spørgsmålet vedrørende PET’s samarbejde med Mossad og amerikanske efterretningstjenester samt forløbet omkring danske erhvervsfolks våbenproduktion til Israel og den måde, myndighederne håndterede sagen på.
Beslutningsforslaget skal ses i lyset af den fornyede offentlige debat vedrørende myndighedernes rolle i opklaringen af Blekingegadesagen tilbage i 1980’erne, som er opstået i kølvandet på Peter Øvig Knudsens bøger om Blekingegadebanden.
Sagen vedrørende Blekingegadebanden, og hvad der foregik dengang i 1980’erne, er uden tvivl af stor interesse ikke mindst i et historisk perspektiv.
Derfor vil jeg også gerne understrege, at regeringen er enig i, at alle relevante dele af myndighedernes håndtering af Blekingegadesagen bør belyses.
Jeg må imidlertid sige, at jeg har meget svært ved at se sammenhængen mellem flere af de spørgsmål, som forslagsstillerne mener bør undersøges, og så myndighedernes håndtering af Blekingegadesagen.
Det gælder f.eks. spørgsmålet om danske erhvervsfolks våbenproduktion til Israel.
Godt nok omtaler Peter Øvig Knudsen i andet bind af sine bøger om Blekingegadesagen den såkaldte Wejrasag, en sag, som omhandlede den danske ammunitionsfabrik Wejra A/S, der i 1980’erne angiveligt stod bag en række overførsler af israelsk producerede våben fra Israel til Iran, og hvor flere personer i 1980 blev dømt for overtrædelse af krigsmaterielloven, da virksomheden i strid med den daværende lovgivning reelt var ejet af et israelsk selskab.
Det er en sag, som der er redegjort nærmere for i min besvarelse af 25. april 2007 af spørgsmål nr. S 2606 fra medlem af Folketinget, hr. Bjarne Laustsen.
Efter regeringens opfattelse har Wejrasagen ikke noget at gøre med myndighedernes opklaring af Blekingegadesagen.
Jeg må også sige, at jeg har meget svært ved at se en sammenhæng mellem danske erhvervsfolks eventuelle våbenformidling til Israel og de danske myndigheders håndtering heraf og så Blekingegadesagen.
Et andet spørgsmål, som efter forslagsstillernes opfattelse bør indgå i en Blekingegadeundersøgelse, er som nævnt, om PET’s samarbejde med henholdsvis Mossad og de amerikanske efterretningstjenester kan være en medvirkende årsag til, at alvorlige forbrydelser ikke blev opklaret og retsforfulgt.
Også dette spørgsmål ligger efter regeringens opfattelse ganske langt fra kernen i sagen om Blekingegadebanden.
Efter regeringens opfattelse er det snarere et spørgsmål, der naturligt indgår i PET-kommissionens generelle undersøgelse af PET’s virksomhed på det politiske område.
Som det fremgår af besvarelserne fra den 4. marts i år af spørgsmål nr. 310 og 311 fra Folketingets Retsudvalg, har PET-kommissionen over for Justitsministeriet oplyst, at kommissionen i sine undersøgelser vil komme ind på PET’s samarbejde med udenlandske efterretningstjenester.
Spørgsmålene om danske erhvervsfolks våbenformidling til Israel og PET’s samarbejde med udenlandske efterretningstjenester ligger således efter regeringens opfattelse så langt fra kernen af myndighedernes håndtering af Blekingegadesagen, at regeringen har svært ved at se, hvorfor disse spørgsmål skal indgå i en undersøgelse af Blekingegadesagen.
Der er uden tvivl mange sager fra 1970'erne og 1980'erne, som det af den ene eller den anden grund kunne være interessant at få belyst nærmere, ikke mindst i et historisk perspektiv, men jeg tror, at vi skal passe meget på med, at vi ikke får blandet andre sager fra den tid ind i en undersøgelse af myndighedernes håndtering af Blekingegadesagen.
Når det gælder de øvrige forhold, som forslagsstillerne ønsker undersøgt af en undersøgelseskommission, handler det om PET’s og Justitsministeriets rolle i forbindelse med opklaringen af Blekingegadesagen, herunder navnlig Lyngbyrøveriet i 1983.
Som jeg redegjorde for på et samråd i Folketingets Retsudvalg den 10. april i år, og som det også fremgår af mine besvarelser af 12. marts af spørgsmål nr. 448 og 465 fra Retsudvalget, undersøger PET-kommissionen allerede en lang række aspekter vedrørende myndighedernes håndtering af Blekingegadesagen.
PET-kommissionen har således i et brev af 11. marts i år oplyst, at PET-kommissionens undersøgelser vil kunne belyse en række forhold vedrørende PET’s og eventuelt Justitsministeriets rolle i forbindelse med Lyngbyrøveriet og spørgsmålet om udlevering fra Frankrig af to PFLP-folk og de 6 mio. dkr., de blev fundet i besiddelse af.
Ifølge brevet, som blev oversendt til Folketingets Retsudvalg i forbindelse med min besvarelse af 12. marts af spørgsmål nr. 448, har PET-kommissionen allerede behandlet og beskrevet PET's overvågning af Blekingegadebanden og undersøgt aspekter af forholdet mellem PET og øvrige politiafdelinger.
Foranlediget af den offentlige debat om Blekingegadesagen gennemfører kommissionen nu yderligere undersøgelser med relation til denne sag, og den undersøgelse, som kommissionen har gennemført og gennemfører, vil således ifølge kommissionens brev kunne belyse PET’s og eventuelt Justitsministeriets rolle i forhold til følgende spørgsmål: Peter Øvig Knudsens påstand om, at PET undlod at samarbejde med Lyngby Politi.
Spørgsmålet om, hvorvidt de danske myndigheder forsøgte at hindre udleveringen af PFLP-folk fra Frankrig.
Spørgsmålet om de franske myndigheders interesse i at udlevere PFLP-folkene.
Spørgsmålet om de franske myndigheders tekniske undersøgelser af en del af de beslaglagte penge.
Spørgsmålet om udlevering af en del af pengene og PET’s interesse heri.
PET-kommissionen har oplyst, at kommissionen i den forbindelse bl.a. vil afhøre embedsmænd, som har været involveret i opklaringen af sagen vedrørende Blekingegadebanden, herunder medarbejdere fra PET og det almindelige åbne politi.
Det er regeringens opfattelse, at det vil være forkert at lave dobbeltarbejde, og derfor er det også regeringens holdning, at der ikke bør iværksættes yderligere undersøgelser af håndteringen af Blekingegadesagen, før vi kender resultatet af PET-kommissionens arbejde.
PET-kommissionen har oplyst, at den bliver færdig i år, og når resultatet af kommissionens arbejde foreligger, vil regeringen tage initiativ til at få belyst de dele af Blekingegadesagen, hvor der er behov for yderligere afklaring.
At gå i gang med en parallel undersøgelse allerede nu, før vi kender resultatet af PET-kommissionens undersøgelse, vil efter regeringens opfattelse være uhensigtsmæssigt både ud fra et ressourcemæssigt hensyn og ud fra et ønske om at få sagen hurtigst muligt belyst.
I forhold til vanskelighederne ved at gennemføre parallelle undersøgelser har forslagsstillerne peget på, at undersøgelseskommissionen i Dan Lynge-sagen, der også undersøgte forhold vedrørende PET, blev nedsat og arbejdede samtidig med PET-kommissionen.
Hertil må jeg sige, at de to sager ikke kan sammenlignes.
Dan Lynge-undersøgelsen beskæftigede sig nemlig ikke med forhold, der indgår i PET-kommissionens arbejde.
Der var slet ikke noget overlap imellem de to undersøgelser allerede af den grund, at Dan Lynge-undersøgelsen omhandlede forhold, der fandt sted i 1990’erne, mens PET-kommissionens undersøgelse som udgangspunkt kun går frem til 1989.
Hertil kommer, at Dan Lynge-undersøgelsen vedrørte PET’s virksomhed i forhold til organiseret alvorlig kriminalitet, mens PET-kommissionen som bekendt skal undersøge PET’s virksomhed på det politiske område.
De to sager kan derfor ikke sammenlignes.
Lad mig afslutningsvis opsummere regeringens holdning:
Regeringen er som mange andre interesseret i at få belyst alle relevante aspekter af myndighedernes håndtering af Blekingegadesagen.
Flere af de spørgsmål, som forslagsstillerne mener bør indgå i en kommissionsundersøgelse af Blekingegadesagen, har imidlertid efter regeringens opfattelse ikke sammenhæng med opklaringen af Blekingegadesagen.
De centrale spørgsmål i sagen undersøges for tiden af PET-kommissionen, og det vil efter regeringens opfattelse være uhensigtsmæssigt at iværksætte et dobbeltarbejde.
Derfor bør yderligere undersøgelser i sagen afvente PET-kommissionens beretning, der som nævnt vil foreligge i år.
Når vi kender resultatet af kommissionens arbejde, vil regeringen, som jeg også tilkendegav på samrådet i Retsudvalget i april, tage initiativ til at få belyst de dele af Blekingegadesagen, hvor der er behov for yderligere afklaring.
Jeg kan oplyse, at vi allerede i Justitsministeriet er begyndt at forberede en køreplan, med henblik på at den tid, der går fra PET-kommissionens afgivelse af beretning, indtil der er taget stilling til behovet for yderligere afklaring af Blekingegadesagen og en undersøgelseskommission kan være nedsat, bliver så kort som overhovedet muligt.
Køreplanen blev sendt til Retsudvalget i forgårs med besvarelsen af spørgsmål nr. 544, og regeringen kan på den anførte baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.