runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Der var ikke meget om de sociale forhold på Grønland.
Men det var ikke ret meget det, hr. Touborg brugte sin ordførertale på, mærkeligt nok.
Men mit spørgsmål er: Hvorfor tror hr. Touborg, at formanden for de grønlandske pædagoger sidste år bad Danmark øremærke en del af bloktilskuddet til socialområdet, ud fra det udgangspunkt, at man fortsat er en del af det danske rige, og hvis Grønlands hjemmestyre ikke selv kan løse problemerne, bør rigsfællesskabet stå bi med hjælp?
Vi må henvende os til Danmark, men det er politikerne i Grønland meget imod, siger hun.
Hvorfor tror hr. Touborg, at det tidligere blev sagt af formanden for de grønlandske socialchefer: Jeg mener, at tiden er inde til, at man overvejer at stille sociale betingelser i forbindelse med bloktilskuddet; Grønland er en del af rigsfællesskabet, og Danmark har også et medansvar for at være med til at løse de sociale problemer?
Hvorfor tror hr. Touborg, at formanden for Grønlands pædagoger og formanden for Grønlands socialchefer kommer med de her nødskrig?
Mogens Jensen (S), 2008-02-19:
Der står rent faktisk, at partierne, der står bag det forslag til vedtagelse, mener, at der behov for en styrket indsats på det sociale område i Grønland, og at der nu derfor må foregå en dialog mellem regeringen og hjemmestyret om, hvordan det kan ske, men vi mener, det skal ske med udgangspunkt i den samarbejdsform, som vi altid har haft, nemlig med respekt for, hvad der er hjemmestyrets kompetence, og hvad der er den danske regerings og stats kompetence i den her sammenhæng.
Og Socialdemokratiet bidrager med alt det, vi overhovedet kan, til at få løst de her problemer.
Og jeg må stadig væk sige, at jeg ikke fra Dansk Folkepartis side i dag har hørt et eneste eksempel på en aktivitet eller et initiativ, der kan løse et eneste af de her problemer, ud over at man øremærker nogle bloktilskud, men jeg vil sige, at det alene altså ikke gør det.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Det er altså en bekræftelse af, at det her ikke rummer noget som helst nyt: Det har hele tiden været Socialdemokratiets politik, at man gerne vil bistå, hvis man kan; at man gerne vil hjælpe hjemmestyret med ekspertise.
Det er i øvrigt ikke noget, som nogen her i Folketinget kan være uenige i.
Men det, jeg egentlig spurgte om, var: Hvad er det nye?
Er det ikke korrekt, at en øremærkning jo kun er nødvendig, fordi hjemmestyret ikke selv kan løse sine egne problemer?
Er det ikke det, der er selve kernen i det her?
Hr. Mogens Jensen kan jo, fra nu og indtil der falder grøn sne, sige, at Socialdemokratiet gerne vil bistå.
Det er da glimrende, men på den anden side er problemet, at der ikke er nogen, der vil modtage hjælpen, så der sker ingenting.
Mogens Jensen (S), 2008-02-19:
Nej, for Socialdemokratiet har altid gennem et stærkt samarbejde med Grønland ønsket også at bidrage til at løse de problemer, det endnu ikke er lykkedes at løse på Grønland.
Så det er til enhver tid en politisk opgave for Socialdemokraterne at være med til at sikre, at vi løser de sociale problemer, vi har i Grønland eller i Danmark.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Ordføreren kalder det, vi kommer med, for herremandsmentalitet.
Vi opfordrer egentlig bare til, at Grønlands hjemmestyre selv løser problemerne, det kunne da være herligt.
Så slipper vi for al videre tiltale.
I øvrigt skal jeg lige korrigere noget i forbindelse med det, der blev sagt om olieaftalen og Selvstyrekommissionen: Der ligger ingen aftale.
Det arbejde er slet ikke færdigt endnu, og det kan godt tage mange måneder, før der overhovedet kommer en indstilling.
Så jeg vil bede om, at man lader være med at skildre det, som om der ligger en god aftale, for det gør der ikke.
Den skal også først konfirmeres i Folketinget.
Vi vil gøre vores til, at det forslag, der nu ligger, bliver helt anderledes.
Må jeg lige sige til ordføreren, der hele tiden siger, at Socialdemokratiet er indstillet på at gøre noget ved det: Bistå grønlænderne.
Men er det nyt?
Har Socialdemokratiet ikke altid villet det, eller er det noget, man er startet på i dag?
Mogens Jensen (S), 2008-02-19:
Jamen den øremærkning, der er foregået af bloktilskuddet til Grønland, er foregået på baggrund af en aftale mellem hjemmestyret og den danske regering.
Det vil vi gerne bidrage til, hvis det er sådan, at det sker i overensstemmelse med hjemmestyret.
Men jeg vil også godt sige en gang til, at én ting er at sige, at man vil bruge X antal millioner kroner på et bestemt område, noget andet er, hvad det er for konkrete redskaber, der skal tages i anvendelse.
Det lyder jo, som om Dansk Folkeparti har løsningen på det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Jo, men jeg spurgte hr. Mogens Jensen, om han kunne bekræfte, at der i dag foregår en øremærkning af dele af bloktilskuddet til Grønland.
Det er sådan set et ret enkelt spørgsmål.
Jeg går ud fra, at hr. Mogens Jensen er så bekendt med forholdene omkring bloktilskuddet, at han kan svare ja til det spørgsmål.
Hvordan kan det så være, at der i dag sker en øremærkning?
Jo, det kunne jo være, fordi man fra dansk side i de forhandlinger, der har været med Grønland, har ment, at der var nogle områder, der skulle opprioriteres; at der var nogle områder, der ikke fik penge nok til at kunne løse de massive problemer, der er på Grønland, og at man derfor har opprioriteret det i en sådan grad, at man har forlangt, at der sker en øremærkning inden for de godt og vel 3,2 mia. kr., som Danmark giver Grønland hvert år.
Hvis det er korrekt, vil jeg bare spørge hr. Mogens Jensen - for Socialdemokratiet har jo stemt for den her lov om bloktilskuddet, der også gælder for i år og næste år - om det i virkeligheden er så langt fra Socialdemokratiets verdensbillede, at man øremærker en del af bloktilskuddet til at løse nogle af de massive sociale problemer, der er, og dermed kommer de grønlændere i møde, som råber om hjælp fra Danmark, og som siger til medierne, at de ønsker, at rigsfællesskabet og dermed Danmark tager et større ansvar for at løse de sociale problemer på Grønland.
Mogens Jensen (S), 2008-02-19:
Jeg mener, at jeg i min ordførertale klart sagde, at der er problemer på Grønland - store sociale problemer, problemer, som skal løses, og som der skal gøres noget ved.
Det er Socialdemokratiet indstillet på at medvirke til, og derfor står vi også bag det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat her i dag, og som tilkendegiver, at det er et problem, og at vi skal gøre noget ved det, og at vi skal bistå det grønlandske hjemmestyre alt det, vi kan.
Så vi tager det her problem fuldstændig seriøst.
Til spørgsmålet om, hvorvidt det skal føre til øremærkning af bloktilskuddet, vil jeg sige, at der gør vi, ligesom vi plejer at gøre, når vi forhandler med det grønlandske hjemmestyre: Det afklarer vi i en aftale, og det kræver selvfølgelig, at der er en overensstemmelse.
Og jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det ikke er nok bare at sige, at der skal penge til.
Det, jeg jo stadig væk mangler at høre fra Dansk Folkeparti, er, hvad det er for konkrete initiativer, der kan løse de her problemer, som er store og omfattende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Debatten om olien kommer vi jo til ved flere forskellige lejligheder.
Og til det der med at rejse en folkestorm vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at jeg havde det som et ønske, men det viser sig, at det slet ikke er nødvendigt, for en måling foretaget i går om danskernes holdning viser jo klart et ønske om, at de olierigdomme, der er i Grønlands undergrund, selvfølgelig deles, så de både kommer Danmark og Grønland til gavn.
Men det kommer vi tilbage til.
Det, som jeg jo interesserer mig for under den her debat, og som hr. Mogens Jensen ikke gjorde så meget ud af, er de sociale problemer på Grønland.
Jeg synes egentlig, det er brandærgerligt, at den socialdemokratiske ordfører i sin ordførertale brugte så lidt tid på en debat, som alle andre tager om de sociale vilkår på Grønland; at han brugte så lidt tid på lige præcis det spørgsmål.
Det, jeg vil spørge hr. Mogens Jensen om i forhold til at få løst de sociale problemer, handler om bloktilskuddet og en eventuel øremærkning heraf.
Jeg vil spørge hr. Mogens Jensen, om han kan bekræfte, at der i dag sker en øremærkning af bloktilskuddet i forbindelse med bestemte områder, bestemte aktiviteter i Grønland, og om det derfor i virkeligheden er så fjern en tanke for Socialdemokratiet, at man godt kan øremærke bloktilskuddet.
Mogens Jensen (S), 2008-02-19:
Der er sket en god og positiv udvikling på mange områder i det grønlandske samfund, siden hjemmestyret blev indført.
Men for Socialdemokraterne er det vigtigt at understrege, som statsministeren og velfærdsministeren også gjorde, at den konkrete løsning af problemerne i Grønland kan vi jo ikke sidde og fjernstyre herfra.
Den hører hjemme hos det grønlandske hjemmestyre og de forskellige institutioner i Grønland.
Vi skal som danskere bistå alt, hvad vi kan med viden, med ekspertise og med knowhow til at løse de sociale problemer i Grønland, og det er jo netop derfor, der blev indgået en samarbejdsaftale mellem det daværende Socialministerium og hjemmestyret i 2006, hvor Danmark netop stiller ressourcer og viden til rådighed på det sociale område.
Jeg er sådan set lidt glad for, at det ikke er kommet så stærkt frem her i dag, men det har ligget lidt i luften, at det egentlig ikke var Dansk Folkepartis formål med denne forespørgselsdebat at kere sig om de sociale forhold i Grønland.
Gruppeformanden, hr. Kristian Thulesen Dahl, har jo klart tilkendegivet i pressen, at egentlig skulle denne forespørgselsdebat handle om at rejse en folkestorm mod den dansk-grønlandske Selvstyrekommission, hvis anbefalinger Dansk Folkeparti som det eneste parti i Folketinget ser ud til at gå imod.
Det er jo i sig selv utroligt, og jeg synes, det fortjener et ord i debatten her i dag, især når Dansk Folkeparti forsøger at bilde befolkningen ind, at Danmark slet ikke får noget ud af eventuelle olieforekomster i den grønlandske undergrund.
Dansk Folkepartis hr. Søren Espersen ved udmærket godt, at ved enhver olieindtægt ud over de første 75 mio. kr. reduceres det danske bloktilskud på 3,2 mia. kr. med 50 pct. af olieindtægterne, indtil bloktilskuddet er dækket ind, og Grønland er økonomisk uafhængigt af Danmark; herefter skal der forhandles igen.
Vi får altså andel af olieindtægterne, og der er tale om en god og afbalanceret aftale.
Men indtil videre er der altså ikke udvundet en eneste kop olie af Grønlands undergrund.
Heldigvis står Dansk Folkeparti alene med sine synspunkter om selvstyreaftalen.
De står også alene med trusler mod grønlandske folketingspolitikeres ret til at stemme og tage stilling til forhold, der vedrører dem og det grønlandske folk, her i Folketinget, og det er jeg glad for.
Men det er dybt forstemmende, at Dansk Folkeparti gang på gang viser, at det er stærkest, når det handler om at skabe skel og mistillid mellem mennesker og også mellem Grønland og Danmark.
Lad os derfor arbejde for at udvikle det fællesskab ved at skabe grundlag for grønlandsk selvstyre og økonomisk uafhængighed af Danmark, samtidig med at Danmark stiller viden, knowhow og ressourcer til rådighed for Grønlands arbejde med bl.a. at overvinde de meget store sociale problemer, som stadig eksisterer.
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Jeg startede med at konstatere, at der er et behov for en styrket indsats, og jeg sagde i min tale, at vi ønsker positive resultater.
Det må bero på nogle forhandlinger mellem regeringen og hjemmestyret, hvordan man skaffer dem, og her er der nævnt nogle eksempler på, hvordan man kan gøre det.
Hvis de forhandlinger viser, at der er en vilje til selv at allokere midler og ikke øremærke, hvis der er en åben og ærlig vilje til at gøre en øget indsats og bruge yderligere midler på området, jamen så kan fru Line Barfod have ret; så er det ikke strengt nødvendigt at øremærke midler.
Men det er nødvendigt, at vi ser positive resultater, og at indsatsen bliver styrket.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jamen det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg kunne komme med en del forslag til, hvad man kan gøre, både i Grønland og flere andre lande, hvis man vil løse sociale problemer, herunder gøre noget ved den kæmpestore ulighed og ved fattigdommen.
Men det, jeg spørger om, er: Hvorfor ønsker Venstre, at Folketinget skal øremærke bloktilskud til et bestemt område, hvis de grønlandske myndigheder selv ønsker at bruge penge på det område?
Jeg forstår ikke, hvad formålet er med øremærkningen, hvis de grønlandske myndigheder allerede har besluttet, at man gerne vil bruge penge på det område.
Så bliver det bare noget mærkeligt formynderi, at vi skal sidde hernede og beslutte det.
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Det må bero på de forhandlinger, regeringen skal have med de grønlandske myndigheder, hvorledes man får styrket indsatsen, og hvorledes man skaffer positive resultater på området.
Vi har blot nævnt nogle eksempler her.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Det glæder mig, at Venstre trods alt holder fast i, at det grønlandske folk har fået hjemmestyre og har ret til selv at bestemme på en række områder og dermed også selv har ansvaret for en række områder ud fra en demokratisk tro på, at man når længere, når folk er ansvarlige for deres egen situation.
Derfor undrer det mig lidt, at der i den sidste sætning i det forslag til vedtagelse, som hr. Henrik Høegh har fremsat, står noget om øremærkning af bloktilskud, dog under forudsætning af at de grønlandske myndigheder er enige i det.
Men hvis de grønlandske myndigheder selv ønsker at løse nogle sociale problemer og selv ønsker at målrette nogle penge mod de problemer, der er på det sociale område, hvorfor skal Folketinget så blandes ind i det?
Hvorfor mener Venstre, at Folketinget skal sidde og øremærke en del af bloktilskuddet, hvis de grønlandske myndigheder selv ønsker at bruge en del af bloktilskuddet på det sociale område?
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Vi forsøger i dag at få et flertal i Folketinget til at træffe en beslutning med hensyn til et forslag til vedtagelse, hvori der står, at vi konstaterer, der er behov for en styrket indsats på det her område.
Vi siger samtidig, at vi vil se nogle positive resultater på det her område.
Vi vil gøre det sammen med det grønlandske folk og med de grønlandske myndigheder.
Julie Rademacher (S), 2008-02-19:
Hr. Søren Espersen sagde, at der ikke var nogen dialog mellem Danmark og Grønland med henblik på at løse de her sociale problemer.
Det er direkte løgn.
Jeg kender rigtig mange læger, lærere og håndværkere, som hjælper med at bygge Grønland op på mange, mange områder både socialt og fysisk, og det er simpelt hen befriende at høre de fantastiske historier, som folk fra Danmark har med hjem fra Grønland, om det grønlandske folk.
Det er også derfor, jeg synes, at vi i Danmark skal være rigtig stolte af at have vores rigsfællesskab.
Vi skal være rigtig stolte af Grønland, men vi skal i høj grad også have respekt for hinanden i rigsfællesskabet.
Derfor går jeg i høj grad ind for, at vi samarbejder konstruktivt om løsninger vedrørende uddannelse ude lokalt i byerne for at opbygge Grønland.
Dette mener jeg vi skal samarbejde med grønlænderne om.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jamen jeg vil også gerne kunne ringe til min meget store grønlandske familie og fortælle dem, at der nu er hjælp på vej.
Det er også mit ønske, at der er ting, der bliver løst, at man i alle de her sager, hvor Grønland repræsenterer et ekstrem, finder løsninger på problemet.
Det første er jo, at man skal ville det fra Grønlands hjemmestyres side.
Det har jeg sagt ved flere lejligheder.
Men det vil Grønlands hjemmestyre ikke.
Man er ikke interesseret i at få en ekspertisehjælp, for man bruger den ikke.
Jeg ville gerne have, at velfærdsministeren senere kunne fortælle om de møder, der har været, og i hvor stor udstrækning de har fundet sted.
Det kunne være interessant at høre.
Mit gæt er, at der ikke har været nogen som helst substans i det.
Og det er det, vi efterlyser.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jeg synes, det har været ret uhyggeligt at høre både den retorik, der har været op til forespørgslen i dag, og den måde, som hr. Søren Espersen i dag har talt om forhold i Grønland og grønlandske politikere på.
For mig at se
blander hr. Søren Espersen to ting sammen: Selvfølgelig skal danske politikere kunne udtale sig om forholdene i Grønland, nøjagtig ligesom jeg håber, at grønlandske politikere også vil udtale sig om forhold i Danmark og prøve at presse Folketinget til f.eks. at forebygge sager som Tøndersagen, stor fattigdom eller andet, og nøjagtig ligesom vi skal prøve at påvirke forhold i Rumænien eller andre steder.
Det foregår med respekt fra to forskellige lande, hvor man prøver at påvirke, hvordan man kan gøre.
Men jeg skal høre, om det, som Dansk Folkeparti forestiller sig, er, at vi skal ophæve hjemmestyreloven og sige, at der skal sidde nogle stærke mænd i København og bestemme, hvad der skal ske i Grønland, og at grønlænderne ikke længere selv skal have ansvaret for, hvad der foregår i Grønland.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Min påstand er, at en sådan sætning er der ingen her til stede, der har hørt.
Derimod har man gang på gang hørt danske politikere sige: Hvad kan vi gøre for rigsfællesskabet?
Det er derfor, jeg med ét ord har karakteriseret moderne grønlandske politikeres generelle attitude, når sagen drejer sig om Danmark og rigsfællesskabet, med ordet klynk, et konstant klynkeri og en jamren over, hvor forfærdeligt Danmark siden tidernes morgen har ageret i forhold til Grønland.
Min kollega, hr. Lars-Emil Johansen, er en af de værste af slagsen.
Han er, som jeg har beskrevet, grønlandsmester i klynk.
Han har fundet ud af, at Danmark skylder Grønland 65 mia. kr., og de skal afleveres, siger han, for det er penge, Danmark på grund af Thule har sparet på NATO.
Vi har endnu ikke fået besked fra hr. Lars-Emil Johansen, om vi skal udbetale pengene i rater, eller om han skal have dem på en gang.
En anden af mine bekendte, borgmesteren i Jakobshavn, Anthon Frederiksen, har i en offentlig tale beskrevet rigsfællesskabet således: »Danskerne har i århundreder grinet hele vejen til banken«.
Ja, hvor har vi dog moret os på vej til banken.
Men dette er altså rigsfællesskabet anno 2008.
Det er således, man fra ledende grønlandske politikeres side ser på Danmark som nogle, der går og griner hele vejen til banken.
Men det er - synes jeg - uanstændigt at fuppe med historien på den måde.
Desværre er der mange unge grønlændere, der er hoppet på fuphistorierne.
Jeg møder dem såvel her som i Grønland og bliver hver gang dybt frustreret over at høre dem jamre og klynke på samme måde som deres politiske forbilleder i stedet for frisk og frejdigt at tage fat på problemerne, og jeg får ofte lyst til at tage fat i deres kravetøj og sige: Så tag jer dog sammen.
Jo, det er lykkedes at få den grønlandske ungdom til at tro, at grønlænderne er ofre, og danskerne er bødler, at give grønlænderne offerrollen som et undertrykt folk.
Desværre er der også danske politikere, der er hoppet på den historie med offer og bøddel, og den til enhver tid undskyldende står klar med pengeposen for at råde bod på alt det onde, vi tror, vi har påført Grønland.
Det er mit håb, at denne debat vil blive starten på et tiltrængt opgør med myterne og forløjetheden i forhold til Grønland.
I min ordførertale senere vil jeg i særlig grad beskæftige mig med social- og uddannelsessituationen i Grønland, som generelt er så elendig, at vi fra Folketingets side nu bliver nødt til at gribe ind.
Og jeg ser frem til statsministerens redegørelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-02-19:
Jeg skal på udvalgets vegne meddele, at udvalget, efter at lovforslaget ved andenbehandlingen blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, har behandlet det på et møde, hvor vi har stillet et spørgsmål til fødevareministeren, som denne har besvaret skriftligt.
Jeg kan herefter oplyse, at udvalget indstiller lovforslaget til vedtagelse uændret i den affattelse, hvori det foreligger efter andenbehandlingen.
Klaus Hækkerup (S), 2008-02-19:
Det er nemlig rigtigt, formand.
Jeg skal på vegne af Udvalget til Valgs Prøvelse gøre opmærksom på, at det er en ny praksis, vi er ved at indføre her.
Det er normal praksis, at en stedfortræders udsagn om ikke at ville kunne overtage et midlertidigt medlemskab, gælder for hele den aktuelle orlovsperiode.
I det tilfælde, vi behandler i dag, kan det forventes, at orlovsperioden bliver af ganske lang varighed.
Samtidig har den, der egentlig er berettiget til at indtræde som 1. stedfortræder, oplyst, at hun på grund af barsel ikke vil kunne overtage det ledige mandat før i september måned.
Vi har drøftet det i udvalget, og jeg skal på udvalgets vegne indstille, at vi ændrer praksis i denne sag, således at 2. stedfortræder godkendes tidsbegrænset frem til det tidspunkt, hvor 1. stedfortræder har oplyst, at hun efter overstået barsel vil kunne overtage det ledige mandat.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg sagde omkring juletid, at det kunne komme på tale midlertidigt at ophæve hjemmestyreloven og sætte Grønlands hjemmestyre under administration.
Det er den sidste mulighed, den sidste udvej, der er, men det er slet ikke nødvendigt at gå så langt.
Man kan øremærke - og det er det, vi foreslår - og så kan man sige til det grønlandske hjemmestyre: Her er der altså ting, der skal rettes op på.
Det er udmærket, som man også har hørt, at man stiller ekspertise til rådighed for det grønlandske hjemmestyre, men hjemmestyret ønsker ikke at modtage den.
Mig bekendt har der ikke været særlig meget samarbejde i forhold til alle de der ting, som har været, og som jo ikke er nye.
Det her er jo noget, som er foregået jævnligt over en lang periode.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Det er desværre ikke nyt, at der er sociale problemer, heller ikke i Danmark, hvor vi har masser af familier, der hver eneste jul står og har brug for hjælp, fordi de simpelt hen ikke har penge nok til at leve for.
Og problemet er oven i købet stigende på grund af den politik, som Dansk Folkeparti fører.
Alligevel har jeg hverken hørt nogen fra Grønland eller Færøerne foreslå, at de skulle til at bestemme, hvad der skal foregå i Danmark.
Jeg vil gerne høre, hvorfor hr. Søren Espersen mener, at det danske Folketing skal til at bestemme i detaljer, hvordan man skal forholde sig i Grønland.
Ønsker hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti også, at vi skal til at inddrage andre lande i verden og sige, at nu skal vi til at bestemme, hvordan det skal foregå der, for nu tror vi ikke længere på demokrati, vi tror ikke længere på, at folk bliver ansvarlige, hvis de får lov til selv at bestemme i deres egen situation, så nu skal det være nogle stærke mænd, der skal sidde og styre tingene langt væk fra?
Julie Rademacher (S), 2008-02-19:
Nu er det jo sådan, at jeg er nyvalgt her i Folketinget, og jeg må nok indrømme, at jeg ikke havde regnet med, at det var den her tone, man skulle høre et sted, hvor folk - havde jeg håbet på - til dels var mere professionelle.
Jeg har en følelse i dag, der mest af alt kan beskrives som, at jeg er meget, meget skuffet over den måde, som hr. Søren Espersen fremlægger løsninger på - eller mangel på samme skulle man måske sige.
Jeg er tilhænger af, at vi netop som unge og sprudlende, som hr. Søren Espersens selv sagde, går konstruktivt til tingene, og at vi fokuserer på løsningerne.
Det efterlyser jeg i det, hr. Søren Espersen her har sagt.
Derfor lyder mit spørgsmål til hr. Søren Espersen helt konkret: Kan hr. Søren Espersen ikke lige forklare mig, hvordan dette forslag helt konkret hjælper min familie og min biologiske halvlillesøster i Grønland, som om nogle kender til mange af de her forhold?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg har en lang, lang liste over ting, der virkelig halter i Grønland, og jeg mener virkelig halter.
Jeg kunne da læse dem alle sammen op her.
Det er graverende ting, det er ekstremer.
Jeg er ikke den, der er regeringsekspert.
Regeringen har et embedsværk, hvor man virkelig kender til at løse den slags problemer.
Det har vi folk til, der er dygtige til det.
Hjemmestyret har alle muligheder for at bede om den ekspertise, men de beder ikke om den.
Og med hensyn til tonen - altså helt ærligt, hvor tit har vi ikke i den her sal hørt historier om tonen?
Kan vi ikke snart blive færdige med den der ammestuesnak?
Jeg tror ikke, der er nogen, der interesserer sig for at høre det mere.