runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-13:
Jeg skal sige, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Tidligere ordførere har redegjort for, hvad formålet med forslaget er, nemlig at bringe DIS-loven i overensstemmelse med EU-retten, og det kan vi selvfølgelig støtte fra Det Radikale Venstres side.
Mike Legarth (KF), 2009-01-13:
Jeg er ikke enig i, at man kan definere den som diskriminerende.
Vi har den opfattelse, at den skal fastsættes på de betingelser, der gælder, og ligesom alle mulige andre steder er det retten, der må afgøre, hvad der er rigtigt og forkert.
Ole Sohn (SF), 2009-01-13:
Jamen det er i hvert fald ikke til diskussion, at DIS-loven er diskriminerende, og det er i øvrigt også derfor, EF-Domstolen har rejst en sag mod Danmark.
Så spørgsmålet er bare, om Det Konservative Folkeparti vil forsøge at fastholde diskrimination ved lovgivning, eller man vil forsøge at ændre loven, og skal man ændre den, er man nødt til at præcisere lovforslagets udformning.
Man kan ikke lave en lovgivning, som man godt ved er diskriminerende, og så sige: Det er ikke vores bord.
Det er ansvarsforflygtigelse.
Mike Legarth (KF), 2009-01-13:
Jamen jeg er ikke enig i den konklusion, hr. Ole Sohn drager her.
Vi diskriminerer ikke nogen.
Vi forholder os nu til, at der har været en klage, vi tilpasser nu lovens bestemmelser til EU-retten, så vi opfylder den til punkt og prikke, og det bør alle da være glade for i et retssamfund.
Frank Aaen (EL), 2009-01-13:
Det kan jo nogle gange være svært at få en ordentlig debat her i Folketinget, særlig når medlemmer benægter fakta.
Vi står her med et lovforslag, hvor der står, at kollektive overenskomster kun kan omfatte personer, der har bopæl i Danmark eller via EU-retten er ligestillede med personer, der har bopæl i Danmark.
Det betyder, at alle, der ikke har bopæl i Danmark eller ikke kan ligestilles med personer, der har bopæl i Danmark, f.eks. en person fra Filippinerne, ikke kan blive omfattet af en dansk overenskomst på det pågældende skib, og kan man sige, at det ikke er diskrimination?
Hele paragraffen går jo ud på at diskriminere, forstået på den måde at man ikke ønsker, at søfolk fra andre lande - nu er man blevet tvunget til at skrive lidt om EU - kan omfattes af overenskomster, som danske fagforbund har indgået for det pågældende skib.
Nu er det jo sådan, at de, der har styrken og indflydelsen og muligheden for at lave en overenskomst på de skibe, jo præcis er det danske forbund 3F, og de indgår den for dem, der har dansk bopæl.
Men med lovforslaget, som her forsvares så ivrigt og i hvert fald fra konservativ side med lukkede øjnene, forhindres nogle mennesker i at kunne tilslutte sig den overenskomst, og det kan jeg bare ikke forstå.
Nogle partier siger normalt, at vi skal overholde de konventioner, vi har indgået, her ILO's konventioner, altså den internationale arbejderorganisations konventioner om foreningsfrihed og retten til frivilligt at indgå kollektive overenskomster.
Normalt siger man, at man støtter de konventioner, og man siger oven i købet, at man er enig i, at der skal være den slags former for frihed, og så kan man i dag stille sig op og forsvare, at vi skal vedtage et lovforslag, der præcis ikke giver den frihed til de ansatte på skibene.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg tænker på både Venstre, De Konservative og selvfølgelig også Dansk Folkeparti, og med det samme vil jeg også gerne spørge ministeren, om vi kan få en erklæring heroppefra om, at regeringen støtter fagforeningsfrihed, retten til at indgå overenskomster, man kan tilslutte sig frivilligt, og retten til foreningsfrihed - også på skibe, der er omfattet af DIS-ordningen.
Vi kan altså ikke støtte et lovforslag, som præcist indskrænker fagforeningsfriheden, retten til at indgå overenskomst og foreningsfriheden.
Det kan vi ikke støtte, og derfor stemmer vi imod lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2009-01-13:
Nu er det jo lang tid siden, at jeg har arbejdet med søfartssager, men jeg tror alligevel godt, at jeg kender lidt til sagen.
Det, der er problemet med den danske DIS-lov, er jo, at den er diskriminerende.
Det er en eksklusiv regel, som alene omfatter danske søfolk, og det har bragt os i strid med EU-retten, i og med at vi ikke tildeler EU-borgere samme ret.
Men det, der er det helt afgørende, er jo, hvordan det vil komme til at virke, og hvordan regeringen forestiller sig at det skal virke.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvilken betydning det får i praksis: om det vil betyde, at f.eks. en polsk sømand, der arbejder på et dansk skib under den danske sømandslov, og som betaler dansk skat, får danske sygedagpenge og er omfattet af de danske arbejdsmiljøregler, på lige fod med en dansk sømand vil blive aflønnet efter en dansk overenskomst.
Det er jo sådan set det, der er det helt centrale spørgsmål, for det er det spørgsmål, der skal kunne svares på, hvis man ikke skal være diskriminerende i forhold til EU-retten.
Så det håber jeg at ministeren kan give et klart svar på.
Ellers har jeg den opfattelse, at hr. Niels Sindal var inde på noget meget fornuftigt, nemlig at man indkalder parterne, sådan at man får drøftet den her sag igennem med parterne, inden man lægger sig fast.
Og derfor kan SF heller ikke på nuværende tidspunkt give et endeligt tilsagn til, hvordan vi vil forholde os til lovforslaget.
Men i virkeligheden kunne man jo bede ministeren om at ændre formuleringen i lovforslaget, sådan at den bliver umisforståelig.
Det kunne jo f.eks. lyde sådan, at kollektive overenskomster, som nævnt i stk. 1, der er indgået med en dansk faglig organisation, kun kan omfatte EU-, EØS-borgere eller sådanne, som i medfør af andre indgåede internationale forpligtelser sidestilles hermed.
Så har man sådan set løst problemet.
Så spørgsmålet er: Vil ministeren her i dag kunne svare på, hvorvidt den polske sømand i det første spørgsmål vil være omfattet af mulighederne for at blive aflønnet efter en dansk overenskomst, så man undgår diskrimination, jævnfør EU-reglerne, og vil ministeren være med til at præcisere selve teksten, så den bliver umisforståelig?
Jeg synes ikke, vi fik noget svar på spørgsmålet.
Det Konservative Folkeparti kan nemlig ikke advokere for, at dansk skibserhverv selvfølgelig deltager i den internationale konkurrence, uden samtidig at have en eller anden mening om, hvorvidt man skal have en diskriminerende lovgivning.
Det har vi i Danmark, og så er spørgsmålet, om Det Konservative Folkeparti vil medvirke til at fjerne den diskrimination og genetablere foreningsretten.
Det er jo hævet over enhver tvivl, at den DIS-lov, vi har, er diskriminerende.
Mike Legarth (KF), 2009-01-13:
Vi Konservative er jo meget optaget af at sænke skatten på den sidst tjente krone, fordi vi tror, det giver den her dynamik i vores samfundsøkonomi, lyst til at arbejde mere og lyst til at tage en langvarig uddannelse selv på sulteløn, fordi der er et tilstrækkeligt udbytte, når man kommer igennem den, så man på den måde kan bidrage til en vækst i vores samfund.
På den måde tror vi at vi kan tjene en hel del af det her arbejdsudbud hjem.
Hvis vi ikke kan det, er der arbejdsmarkedsreformer.
Der må vi jo sætte os ned sammen, og jeg tager med kyshånd imod den gode vilje til at få fundet løsninger på de udfordringer, vi måtte står over for til den tid.
Margrethe Vestager (RV), 2009-01-13:
Jeg tror, det er vigtigt at fokusere på det, der er sådan lidt tåget, sådan lidt uldent, ville man måske sige, nemlig spørgsmålet om, hvad der så skal ske efter skattereformen.
Det vil være godt, vi vil være stolte, vi vil have lavet noget, der er bredt og ordentligt, og som danner den grundlæggende økonomiske arkitektur for de næste måske 10 år.
Hvad så med den anden halvdel?
Er det førtidspensionen?
Hvor er det, Det Konservative Folkeparti konkret ser løsninger?
Det skal jo til at være en del af den offentlige debat, fordi vi har den meget store udfordring, at vi både har stigende ledighed og må imødese, at vi kommer til at mangle læger, sygeplejersker og lærere i folkeskolen - alle de mennesker, der gør vores velfærdssamfund til virkelighed.
Mike Legarth (KF), 2009-01-13:
Når vi nu er kommet igennem en vellykket skattereform, som har givet en markant nedsættelse af skat på arbejde og et meget forenklet skattesystem, og som har løst hovedparten af problemet, skal vi til den tid sætte os ned og beskrive de udfordringer, der er.
Nogle vil være positive, nogle vil være negative, nogle vil gå ud over den ene, og nogle vil gå ud over den anden, men på forhånd er der ikke nogen grund til at beskrive ultimative krav til en forhandlingsproces eller gøre nogen unødig bekymret, fordi de er i præcis den situation, som kunne være en del af det, man kunne pege på, så det vil jeg afstå fra nu.
Jeg vil bare tilkendegive, at vi er helt klar over den udfordring, der i givet fald skal løses, og vi vil tage det ansvar, der er nødvendigt at tage, for at vores samfundsudvikling og vores langtidsøkonomiske udvikling kan være holdbar.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-01-13:
Som man kunne se, skulle der et langt tilløb til, før jeg frivilligt sprang op, for jeg havde egentlig ikke tænkt mig at forlænge debatten, som jo har været spændende, men som også har afsløret, at der er et lidt forskelligt syn på, hvor vi aktuelt befinder os.
Det vil jeg ikke folde meget mere ud, for det ville sikkert give anledning til en ukonstruktiv forlængelse af debatten.
Men i mit stille sind undrer jeg mig selvfølgelig bare lidt over, at de partier, der ser mest dystert på, om vi er i overensstemmelse med 2015-planen - jeg undtager Det Radikale Venstre, men ellers må man jo sige, at det er de partier, der i virkeligheden måske bidrager mindst til at sætte den reformdagsorden, der skal sikre, at vi er på sporet.
Men sådan er politik jo så dilemmafyldt.
Konklusionen, som står tilbage efter debatten her i dag, er jo, at der er et flertal - det er jeg ikke overrasket over, det er jeg tilfreds med - der bakker op om regeringens økonomiske politik.
Det er jo det samme flertal, der også har båret finansloven, det er jo udtryk for den vilje, der skal til for at sikre, at vi når i mål, og som jeg var inde på i mit første indlæg, er det jo ikke nogen uoverstigelig opgave.
Hvis man doserer det år for år, kræves det, at man fremadrettet skal fastholde et reformtempo, der matcher det, vi præsterede sidste år, og det er ikke uoverstigeligt.
I indeværende år er der som sagt to chancer, som i hvert fald giver mulighed for, at man kan gøre noget mere og på skattesiden ligefrem gøre noget, der også virker positivt i den aktuelle konjunktursituation.
Det vil jo tage presset af de reformer, der skal ske på videre sigt for at indfri 2015-planens forudsætninger, så jeg er sådan set tilfreds med debatten og tilfreds med den konklusion, der er kommet ud af debatten.
Hans Christian Thoning (V), 2009-01-13:
Med dette lovforslag ønsker regeringen at præcisere, at lov om Dansk internationalt Skibsregister er i overensstemmelse med EU-retten.
Formålet med denne lov er derfor at synliggøre dansk lovgivnings overensstemmelse med EU-retten, så der ikke længere kan herske tvivl herom, og med vedtagelse af lovforslaget at få afsluttet denne traktatkrænkelsessag fra 2004.
L 83 indeholder alene en præcisering af lovens § 10, stk. 2, idet der nu i teksten eksplicit henvises til EU-retten.
Med ændringerne i bestemmelsen fremgår det nu helt tydeligt, at også personer, der efter EU-retten kan sidestilles med personer, der anses for at have bopæl i Danmark, kan være omfattet af overenskomster indgået med danske fagforeninger.
Lovforslaget ændrer således derudover ikke ved den nugældende retstilstand, og Venstre kan tilslutte sig det.
Frank Aaen (EL), 2009-01-13:
Det her er jo en lov, som stort set ikke ændrer noget som helst andet end nogle ord.
Det afgørende vedrørende § 10 er jo, om Danmark anerkender ansattes ret til at organisere sig i en fagforening.
Der vil jeg gerne spørge, om Venstre stadig væk er af den opfattelse, at vi gennem en lov skal forhindre mennesker i at organisere sig i en bestemt fagforening.
Hans Christian Thoning (V), 2009-01-13:
Jeg synes jo, at det fremgår klart her, at det her har med EU-retten at gøre, og vi vil faktisk bare gerne tilslutte os det.
Frank Aaen (EL), 2009-01-13:
Jamen problemet er ikke den der sminke, som EU-retten har påtvunget regeringen.
Problemet er jo, at Danmark ikke overholder den internationale arbejdsorganisation ILO's krav og de konventioner, Danmark har underskrevet, om, at Danmark skal anerkende retten til fri organisering for de ansatte på en arbejdsplads.
Her er altså en lov, der siger, der er en fagforening, man ikke må være medlem af.
Synes Venstre, at det er en rigtig god idé at krænke den ret?
Det er jo grundlæggende rettigheder, som vi siger at alle andre lande skal overholde, så hvorfor skal Danmark så ikke overholde de grundlæggende rettigheder for arbejdstagere?
Hans Christian Thoning (V), 2009-01-13:
Jamen som jeg også sagde i min tale, synes jeg bare, at det her er en præcisering af lovens § 10, stk. 2, og det synes jeg sådan set bare at vi skal henholde os til.
Niels Sindal (S), 2009-01-13:
Jeg skal ikke gentage, hvad det drejer sig om; det har min kollega så udmærket gjort rede for.
Men jeg vil gerne understrege, at selv om det drejer sig om at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med EU-retten, er der altså nogle hurdler.
Selve det at vedtage lovforslaget er egentlig ganske harmløst, men der er jo fortsat kritik fra de søfarendes organisationer af § 10, stk. 2.
Man havde et Funderudvalg i 1995, og det har ikke givet anledning til ændringer af DIS-loven.
Men der er jo sket meget siden, og hvis man ser på, hvordan det er organiseret såvel globalt som europæisk, er lønninger og forhold om bord også ændret meget.
På den anden side kan man selvfølgelig sige, at det er problematisk at politisere en stor hjørnesten i det oprindelige grundlag for DIS og dansk søfart i forbindelse med en mindre justering, der bare har til formål at bringe DIS-loven i overensstemmelse med EU-retten på baggrund af en traktatkrænkelsessag.
Man kan selvfølgelig som nævnt hævde, at det alt andet lige er en forbedring i forhold til gældende forhold, men vi ønsker også at sikre, at dette nu holder i forhold til EU-retten.
Holder det, vi nu vedtager, eller skal vi, som nævnt i bemærkningerne, overlade visse vurderinger til domstolene?
Man kunne jo også give de søfarendes organisationer den kredit, at vi afventede udfaldet af den verserende sag mod den danske stat.
Socialdemokratiet ser frem til udvalgsbehandlingen, men vi vil meget gerne drøfte DIS og fremtiden, og en af grundene er, at der sådan set ikke er nogen, der kan leve med uvished eller usikkerhed, hverken skibsrederne eller de ansatte om bord, uanset om de er danskere eller udlændinge.
Derfor ser vi frem til udvalgsbehandlingen, og vi håber, at ministeren vil deltage aktivt.
Colette L. Brix (DF), 2009-01-13:
Dansk Folkeparti noterer sig denne lovændring, som kommer efter henstilling fra Europa-Kommissionen.
De danske regler vedrørende kollektive overenskomster til søs er på vej til at komme i strid med EF-traktaten, hvis vi ikke justerer dem.
Som det fremgår af lovforslagets bemærkninger, er det de danske domstole, som i tvivlstilfælde skal afgøre, om en person har en tilstrækkelig snæver tilknytning til Danmark.
Det fremgår endvidere af høringsnotatet, at EU-Kommissionen har tilkendegivet, at de vil kunne afslutte denne traktatkrænkelsessag, som blev indledt i 2004, når lovforslaget er vedtaget.
På denne baggrund vil Dansk Folkeparti kunne stemme for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Frank Aaen, da vi nu ved, at alle i øjeblikket mangler kunder i butikken: Det skulle vel ikke være sådan, at fagforbundene også mangler lidt kunder i butikken?
Det ville jo give lidt på den positive side, hvis man kunne få lov til at tegne overenskomster for dem alle sammen på alle skibene - hele molevitten men sådan er det altså ikke, fordi der er nogle regler. Så vil jeg også gerne spørge hr. Frank Aaen, om det er rigtigt, at der i det lovforslag, vi behandler her i dag, står: De søfarendes ansættelsesforhold er i øvrigt dækket af den generelle danske antidiskriminationslovgivning.
Er det rigtigt?
Frank Aaen (EL), 2009-01-13:
Hvordan man overhovedet har kunnet få det fældet ned på papir, undrer mig såre meget.
Det her har jo ikke noget at gøre med, at fagforeningerne mangler medlemmer i dag.
Det her er jo en 20 år gammel debat.
Så jeg vil sige, at hvis der er noget med, at nogen mangler noget, så er det måske, fordi der er nogle partier, der mangler penge.
Det er jo ret interessant, at de tre partier, nemlig Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, som står last og brast om den her lov, alle sammen modtager store pengebeløb fra de danske rederier.
Lene Espersen (KF), 2009-01-13:
Jeg vil sige til hr. Niels Sindal, at jeg i hvert fald ikke lige på stående fod kan sige, hvad det vil medføre af konsekvenser i forhold til de personer, der i dag står registreret.
Jeg vil blot sige, at lovændringen jo altså indebærer, at personer, som efter gældende EU-retlige bestemmelser - dvs. efter de afgørelser, der er truffet ved EF-Domstolen - anses for at have bopæl i Danmark, vil kunne sidestilles med personer, som har dansk bopæl.
Men jeg vil selvfølgelig gerne under udvalgsbehandlingen være med til at uddybe det her synspunkt, herunder hvad konsekvenserne måtte være.
Jeg tror, at man må sige, at der med EU-retten og dermed afgørelser fra EF-Domstolen er tale om sådan en dynamisk proces, hvor der hele tiden kommer nye fortolkninger, der gør, at det så skal kunne indfortolkes.
Det er også derfor, at vi i lovforslaget har måttet præcisere, at teksten er, som den er.
Det er selvfølgelig for at kunne give plads til, at den dynamik, der er ved EF-Domstolen, vil kunne rumme den her fortolkning af, hvornår man kan anses for at have bopæl i Danmark.
Niels Sindal (S), 2009-01-13:
Der står her i forslaget: »I tvivlstilfælde vil det være op til de danske domstole at afgøre, …«.
Så har vi måske 1.800 tvivlstilfælde, for der er 1.800 EØS- og EU-borgere ansat under DIS.
Det er derfor, jeg beder om, at vi drøfter det her godt igennem, ikke bare i forhold til det europæiske, men også i forhold til det internationale.
Nu blev der nævnt en filippinsk fagforening - AMOSUP hedder den for øvrigt - men det er jo ikke alle, der er medlemmer der.
Den lille skibsfart er meget afhængig af den europæiske arbejdskraft, og den lille skibsfart er måske mere klemt end den store globale, som ministeren taler om.
Lene Espersen (KF), 2009-01-13:
Jeg kan ikke på stående fod sige, hvor mange der vil være omfattet af den her tekniske korrektion, for det vil jo bero på hvert enkelt konkret tilfælde, hvad de individuelle forhold er, og hvor mange der, om jeg så må sige, vil bevæge sig ind i det, man kunne kalde en gråzone, eller om der overhovedet er nogen, der bevæger sig derind.
Men jeg synes, at når det er noget, der er sådan teknisk og også EU-retligt ret kompliceret, vil det måske være klogest, at det er noget, vi prøver at få besvaret under udvalgsbehandlingen.
Hans Christian Thoning (V), 2009-01-13:
Tak for det.
Med dette lovforslag vil regeringen give Søfartsstyrelsen hjemmel til at opkræve rykkergebyrer ved for sen betaling af lovpligtige eftersyn.
Lovforslaget ophæver samtidig lov om liniekonferencer , hvilket er en konsekvens af ophævelsen af EU-reglerne på dette område.
Første del af lovforslaget vedrører som sagt hjemmel til at opkræve rykkergebyrer.
Selv om størsteparten betaler til tiden, har Søfartsstyrelsen alligevel inden for de sidste par år udsendt ca. 1.000 rykkere.
Det må jo siges at være et ret stort antal sammenlignet med det forholdsvis begrænsede antal fakturaer, som udskrives.
I alt er der tale om et forfaldet tilgodehavende på ca. 1,6 mio. kr. fra 2005 til 2007.
Hjemmelen til at opkræve rykkergebyrer har derfor til formål at nedbringe antallet af rykkerskrivelser, da gebyret forventes at have en adfærdsregulerende virkning.
Størrelsen af rykkergebyrer fastsættes ud fra de faktiske omkostninger for Søfartsstyrelsen i forbindelse med rykkerproceduren, dog vil det ikke kunne overstige 250 kr. Anden del af lovforslaget indebærer en ophævelse af lov om liniekonferencer.
Som en undtagelse fra EU-rettens almindelige konferenceregler har linjekonferencer hidtil være tilladt i henhold til to EU-ordninger.
Disse to blev i oktober ophævet for at fremme den frie konkurrence på området, og formålet med at ophæve lov om liniekonferencer er således at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med EU-reguleringen.
Venstre kan derfor tilslutte sig hele lovforslaget.
Niels Sindal (S), 2009-01-13:
Der er ikke nogen problemer i det lovforslag, så det er der fuld tilslutning til.
Det andet om linjekonferencer eller, sagt på dansk, mestergrise aftaler mellem rederier - blev jo så i EU-sammenhæng opsagt i oktober sidste år, og vi har behandlet det i Europaudvalget.
Nu skal vi åbenbart også gentage det her, og det gør vi så: Det tilslutter vi os også.
Karsten Hønge (SF), 2009-01-13:
SF støtter begge dele af forslaget.
Den eneste kommentar, vi har, er, at man kan undre sig over, at det ikke noget tidligere faktisk er blevet indført, både den her begrænsning i mulighederne for at sætte konkurrencen ud af spil og indførelse af rykkergebyrer over for sløve firmaer, der ikke kan finde ud af at betale deres regninger i tide.
Mike Legarth (KF), 2009-01-13:
Hensigten er at øge konkurrencen og skabe en friere prissættelse, og det bakker vi massivt op om.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-13:
Jeg skal i al korthed sige, at Det Radikale Venstre kan støtte også dette forslag.
Vi kan støtte forslaget.
Lene Espersen (KF), 2009-01-13:
Jeg vil gerne starte med at takke for den positive modtagelse, som lovforslaget generelt har fået.
Det har jo to elementer i sig:
Det ene er forslaget om at etablere hjemmel for et rykkergebyr.
Søfartsstyrelsen opkræver jo betaling for det arbejde, det er at syne skibene, men der må desværre sendes forholdsvis mange rykkere ud, og derfor har vi valgt at foreslå, at der skal være en mulighed for at sætte et rykkergebyr på, så fakturaerne bliver betalt.
Jeg kan sige sådan helt faktuelt, at Søfartsstyrelsen årligt udskriver ca. 1.200 fakturaer til danske og udenlandske redere for syn af skibene.
Langt de fleste betaler rettidigt, men blot i perioden fra 2005 til 2007 er der udsendt 1.000 rykkere, og det er altså forholdsvis mange.
Derfor har vi valgt at sige, at der bliver pålagt et gebyr, som forhåbentlig vil medføre, at man betaler rettidigt.
Den anden del af lovforslaget vedrører som sagt linjekonferencer, og her går forslaget jo altså ud på at ophæve den mulighed, der har været, for at flere rederier kunne aftale fælles fragtrater.
Nu har EU-Kommissionen meget klogeligt valgt at sige, at der er behov for øget konkurrence og en friere prisfastsættelse, og derfor er de to EU-forordninger blevet ophævet.
Linjekonferencer er således ikke længere tilladt, for så vidt de angår skibe, der sejler til og fra EU-havne.
Med disse ord vil jeg gerne takke for den positive modtagelse, og jeg vil se frem til det videre udvalgsarbejde, herunder det spørgsmål, som fru Colette L. Brix rejste, nemlig om det rimelige i, at man opkræver en betaling, hvor der ikke skelnes mellem, hvorvidt der er tale om store eller små skibe.
Jeg synes, det lyder som en interessant problemstilling, som vi må se nærmere på.
Margrethe Vestager (RV), 2009-01-13:
Jeg vil gerne give ordføreren mulighed for at være lidt mere konkret.
Selv vores meget ambitiøse forslag vurderes af økonomer til ikke at kunne løse holdbarhedsproblemet, så der skal gøres mere.
Hvad er det konkret for ting, ordføreren tænker på der skal gøres, for at vi når derhen, hvor ordføreren mener at vi er i smult vande, om man så må sige?