runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2013-02-06:
Spørgsmålet er jo egentlig meget enkelt, men det lod ikke til, at ministeren var villig til at give et svar på det.
Spørgsmålet lød: Er det ministerens holdning, at grønne afgifter og energiafgifter, som i dag betales af danske virksomheder, bidrager til, at danske arbejdspladser flyttes til udlandet?
Det, vi fik, var en lang smøre om, at der er mange ting, der bidrager til, at danske virksomheder ikke er konkurrencedygtige, og at arbejdspladser derfor flyttes til udlandet.
Men spørgsmålet går specifikt på, om energi- og miljøafgifter bidrager til, at danske arbejdspladser flytter til udlandet.
Grunden til, at jeg spørger, er, at ministeren forleden var i tv hos Clement Kjersgaard, og der, efter at han havde stillet det samme spørgsmål fire gange, dog nåede til at kunne sige: De bidrager til, at det er dyrt at producere i Danmark.
Det, jeg ønsker for den ærlige debat skyld, er at få en repræsentant for regeringen til at sige højt og tydeligt, at regeringens ambitioner om at gøre energien dyrere i Danmark for det første bidrager til, som ministeren sagde, at det er dyrt at producere i Danmark, og at det, at man gør det dyrt at producere i Danmark, for det andet bidrager til, at arbejdspladser flytter ud af landet.
Og det undrer mig, at en leder for Det Radikale Venstre og en minister i det her land ikke ønsker denne oplyste debat.
Christine Antorini (S), 2013-02-06:
Som det er spørgeren bekendt, er det jo altid sådan i forhold til det forsøgs- og udviklingsarbejde, som der jo er en mangeårig tradition i Børne- og Undervisningsministeriet for, at det er der, for at vi kan blive klogere på, hvad det er for undervisningsmetoder, der skal til, for at alle børn bliver så dygtige, som de kan blive.
Det kan også være om, hvordan man laver faglig opkvalificering af lærere osv.
Og som det er god stil i forhold til forsøgs- og udviklingsarbejde, orienterer ministeren en eventuel forligskreds om, hvad det er, forinden forsøget går i gang, og det er også sket i det her tilfælde.
Det er jeg sikker på spørgeren godt ved.
Jeg tror heller ikke, det er nogen hemmelighed for spørgeren, at regeringen er optaget af, at vi faktisk får noget solid viden om, hvad det er, der skal til, for at tosprogede børn bliver fagligt dygtigere i dansk, matematik, engelsk og de andre fag, som der er i folkeskolen.
For sagen er jo desværre den i dag, at i gennemsnit ligger de tosprogede elever 1,5-2 karakterpoint bagud i forhold til deres danske kammerater, og derfor har vi virkelig brug for at få noget viden om, hvordan de skal løftes fagligt.
Jeg vil også gerne understrege, for der har været lidt forvirring i den offentlige debat om det, at regeringen ikke har nogen planer om at genindføre obligatorisk modersmålsundervisning.
Det er heller ikke det, der ligger i forsøgsprogrammet.
Det handler om at blive klogere på at bruge de sprog, som børnene har med sig, men omsætte det sådan, at det understøtter dem i forhold til de fag, der er i folkeskolen.
Så derfor er der ikke nogen, der er blevet snydt.
Vi følger helt almindelig forsøgspraksis.
Vi har orienteret forligskredsen.
Jeg håber også, at forligskredsen inklusive Dansk Folkeparti har en interesse i, at vi her laver et forsøg af en sådan størrelse, og det medgiver jeg at det har, men det gør vi jo netop for at få noget viden, hvoraf vi bliver klogere på, om det rent faktisk virker, så eleverne bliver dygtigere. Der er blevet sat meget forsøgsarbejde i gang igennem tiderne, hvor det har været ret spredt, der har ikke været nogen klare mål, der har ikke været systematisk evaluering, og der er ikke blevet brugt den praksisforskning, der er.
Men det har vi rådet bod på ved at have nogle klare retningslinjer for at have forsøg, der rent faktisk giver os noget viden om, hvad der virker, og det er med udgangspunkt i, at alle børn skal blive så dygtige som muligt, også tosprogede børn.
Det håber jeg også Dansk Folkeparti er interesseret i.
Kristian Jensen (V), 2013-02-06:
Og der står i forbindelse med de positive konsekvenser for samfundet, at der vil være besparelser i centersystemet på ca. 10,1 mio. kr.
Det er altså en omkostning for samfundet totalt set at give mulighed for det, som ministeren lige for et øjeblik siden stod og talte om som værende en besparelse, fordi vi vil få nogle hjemsendt hurtigere.
Jeg refererer alene til ministerens egen vurdering, og det vender jeg tilbage til i de kommende spørgsmål.
Når jeg rejser spørgsmålet i dag om antallet af asylansøgere, er det for at høre, om regeringen har tænkt sig at tage initiativ til at få nedbragt antallet af asylansøgere til Danmark til tidligere tiders lavere niveau, hvor det ikke var så lukrativt og så godt at søge asyl i Danmark, hvor nogle af de krav, der blev stillet til asylansøgere, er blevet lempet siden regeringsskiftet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-02-06:
Tak for svaret.
Nu gik spørgsmålet jo på, hvorfor ministeren ikke har inddraget folkeskoleforligskredsen, og ministeren svarede, at det har hun også gjort.
Ja, knap en dag, før det blev søsat.
Det er jo ikke at inddrage.
Vi er jo midt i en forhandling om en justering af folkeskolen, og der ville det da have været nærliggende, at ministeren indkaldte til et møde, så hun kunne have fortalt om, hvad det her drejer sig om, hvad det indeholder, og hvorfor hun har gjort sådan, som hun har gjort.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Det er, som jeg nævnte, et svar, som regeringen er optaget af hver eneste dag, og hverken statsministeren eller regeringen er i panik.
Vi følger udviklingen ganske nøje; der er økonomisk krise i Europa, og det er der også i Danmark, og det er vores ansvar at komme med nogle relevante svar på det.
Med hensyn til de folk, som står i en meget svær situation på grund af ledighed, så har jeg på mit område bl.a taget nogle initiativer i forbindelse med vores vækstteam, Det Blå Danmark, inden for velfærdsområdet, inden for vand-, bio- og miljøområdet, så vi sætter hele tiden ind på de styrkepositioner, som vi har i Danmark.
Regeringen har med finansloven for 2013 kigget på de forskellige erhvervsstøtteordninger, og det er jo der, vi går ind og prioriterer de midler, som kan styrke og skabe vores styrkepositioner. Bl.a. går vi nu ind og får styrket forskning på universiteterne, og vi vil gerne gøre det samme i forbindelse med de styrkepositioner, vi har inden for det grønne område.
Og det er bl.a. på de områder, at de medarbejdere, som har haft gavn af boligjobordningen, kan komme til at arbejde med renoveringsordninger, klimatilpasning osv.
Det er noget af det, som jeg forventer der også bliver beskæftigelse inden for.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Som jeg sagde før, må regeringen åbenbart have set, at de ting, der er gjort, og som ministeren opregner, overhovedet ikke virker, siden statsministeren nærmest i panik kom og sagde, at man nu skulle lave en jobskabelsespakke til den 1. januar.
Vi må så håbe på, at det bliver en god løsning – en rigtig god løsning.
Men hvad er ministerens svar så til de 5.000 personer i bygge- og anlægssektoren, som er blevet smidt på porten her den 1. januar, da boligjobordningen blev afskaffet?
Hvad er ministerens svar til dem?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Også tak for anledningen til lige at kunne replicere her i anden runde.
Det, som statsministeren og sådan set hele regeringen er optaget af hver eneste dag, er at skabe job, skabe en vækst, sådan at vi får flere bl.a. produktionsjob i Danmark.
Så bliver der spurgt til, hvad jeg som minister har gjort på mit eget område.
Jeg har nævnt det omkring etablering af kreditpakken, og der er også nu et lovarbejde i gang i forhold til erhvervsobligationer, vi arbejder med vækstteam, vi har otte vækstteam, som bl.a. også skal gå ind og understøtte.
I forhold til den helt konkrete pakke, som er undervejs nu og bliver præsenteret her omkring 1. marts, kan og vil jeg ikke gå ind og sige, hvad der ligger i den, for det ligger som en del af en forhandling, men det, vi gerne vil, er at styrke vækstvilkårene for virksomhederne og hjælpe til med at øge investeringerne.
Som jeg også nævnte, kan vi se, at de offentlige investeringer er historisk høje, og de er meget lave inden for det private område, og det er det, som vi skal ind at understøtte.
Jeg vil ikke komme nærmere ind på indholdet af det, der bliver pakken, når vi når 1. marts.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Tak for svaret.
Nu har ministeren opremset en lang række ting, som åbenbart skulle gå i den rigtige retning.
Men det gør det åbenbart alligevel ikke, siden statsministeren var tvunget ud i her for 3 ugers tid siden at komme frem med, at der nu skulle laves en job- og beskæftigelsespakke, hvor man så vil bruge god tid, som der blev sagt, frem til cirka 1. marts, inden man kunne komme med den.
Dansk Byggeri har regnet det ud til at være omkring 5.000 arbejdspladser, og det er det, som pludselig blev skrottet ved nytårstid.
Så det går i den forkerte retning, og det er så også derfor, at statsministeren var nødt til at sige, at der nu skulle laves en jobskabelsespakke her omkring den 1. marts.
Og der vil jeg godt have, at ministeren her svarer på, hvilke konkrete initiativer på ministerens område den her jobskabelsespakke vil indeholde, for det er vigtigt for erhvervslivet, at man kan disponere lidt mere langsigtet og ikke bare pludselig skal gøre nogle tiltag for så pludselig at stoppe igen, som det skete med boligjobordningen.
Så hvilke initiativer vil der komme på det område inden for ministerens område?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at regeringen har fokus på vækst og jobskabelse.
Vi gør, og vi har gjort, rigtig meget for at skabe flere job.
Vi har igangsat en række initiativer, som kan få gang i væksten, og vi har fremrykket de offentlige investeringer.
De offentlige investeringer er faktisk historisk høje, og det er med til at holde hånden under beskæftigelsen, ikke mindst i bygge- og anlægssektoren.
Vi har åbnet et investeringsvindue for virksomhederne, vi har styrket finansieringsmulighederne, især for de små og mellemstore virksomheder, og senest med en kreditpakke, som styrker finansieringsmulighederne med 12 mia. kr.
Skattereformen giver i 2013 danskerne et markant løft i deres købekraft.
Samtidig har regeringen lagt en ansvarlig linje i den økonomiske politik, og det er vigtigt i forhold til udlandet, som fortsat skal have tillid til dansk økonomi.
Det giver lavere rente, og det giver erhvervslivet bedre mulighed for at investere og boligejerne bedre mulighed for at klare sig igennem krisen.
Regeringens samlede økonomiske politik bidrager til at understøtte vækst og beskæftigelse, og samlet set vurderes det, at de her initiativer skaber 15.000 job i 2013, og det kommer også bygge- og anlægssektoren til gode.
Så regeringen har med finansloven for 2013 kigget på erhvervsstøtteordningerne for at kunne styrke universiteterne, og for at vi i Danmark bedre kan udnytte vores grønne styrkepositioner og sikre den grønne omstilling.
En stor del af den tilbageværende erhvervsstøtte er nu rettet mod vigtige prioriteter som f.eks. grøn omstilling, innovation, forskning osv., og det er noget af det, som regeringen er meget optaget af.
Endelig som det sidste vil jeg nævne, at vi netop nu i regeringen drøfter en job- og vækstpakke, som skal styrke rammebetingelserne for erhvervslivet og skabe bedre job og flere job.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Er det ministerens vurdering, at der er behov for nye jobskabende initiativer for byggebranchen, efter regeringen har vedtaget finansloven for 2013, der afskaffer nettomålerordningen samt boligjobordningen, der begge har bidraget til at skabe tusindvis af job i byggebranchen?
Marianne Jelved (RV), 2013-02-06:
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at kvittere for det samarbejde, vi indledte ved afslutningen af forhandlingerne om museumsloven.
Jeg er fuldstændig bevidst om, at der ikke er intentioner om at centralisere museerne som sådan.
Det, jeg giver tilsagn om, er, at der selvfølgelig skal være en faglig, saglig begrundelse for en beslutning, som en styrelse træffer i forhold til et museum.
Den træffes først i februar, og selv om vi er kommet ind i februar, så er det altså lidt senere i februar.
Jeg håber bare, at vi har en fælles forståelse af, at vi skal kunne forstå det svar, der i givet fald kommer på et senere tidspunkt.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-06:
Det er jeg sådan set glad for.
Jeg må bare nu sige til ministeren, at vi har tænkt os at forfølge den her sag.
Det virker helt ærligt på mig, som om der er kommet en styrelse, som har bestemt sig for, at den skal have en samarbejdsmodel, og at selv om museet har drevet det her område i 123 år, skal styrelsen nok sørge for at få det fjernet fra museet.
Altså, det er jo en mærkelig måde at føre en dialog på, og det kan vi jo diskutere i lang tid, men, altså, der er jo mange måder, hvorpå man kan få indsigt i, hvad der er sket på de møder – telefonnotater, mødenotater og alt muligt andet – og så skal vi nok få afklaret den sag.
Det, jeg er optaget af, er sådan set, at man imødekommer det her kvalitetskrav, og at man ikke bruger kvalitetskravet til at få gennemført en underliggende centralisering, som går i en fuldstændig anderledes retning end den gode proces, der har været i forbindelse med museumsloven.
Der vil jeg da godt håbe, at kulturministeren vil give et tilsagn om, at selv om de to processer har kørt hver for sig, er det de samme politiske intentioner, der ligger bag ved.
Marianne Jelved (RV), 2013-02-06:
Jeg vil godt understrege, at jeg selvfølgelig under udarbejdelsen af svaret til hr. Karsten Lauritzen har spurgt til, om der er truffet en afgørelse, og det er der ikke.
Selv om hr. Karsten Lauritzen har en anden opfattelse, har jeg fået at vide af Kulturstyrelsen, at der ikke er truffet nogen afgørelse.
Der er en dialog, og afgørelsen vil først blive truffet i februar.
Så derfor synes jeg, man måske skulle vente.
Men nu har jeg jo også understreget, at kvaliteten af det arbejde, der skal foregå inden for arkæologien, skal være i orden, og så må Kulturstyrelsen jo sikre sig, at de også kan begrunde deres beslutning til sin tid, også ud fra saglige vurderinger om fagligheden.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-06:
Det er jo et mærkeligt argument.
Altså, vi har her et museum, der i 123 år har løst den her opgave, uden at der er nogen, der har rettet kritik, og pludselig kommer man så på baggrund af sådan et simpelt omsætningstal og siger: I kan ikke løfte den her opgave.
Kunne ministeren her i dag ikke give tilsagn om, at man selvfølgelig får en ordentlig, saglig vurdering?
Hvis Kulturarvsstyrelsen kan fremlægge dokumentation for, at museet ikke på faglig vis kan varetage opgaven, så giver det jo mening, men det gør det altså ikke bare at henvise til nogle omsætningstal og så i øvrigt sige, at man lige så godt kan indstille sig på, at det bliver sådan, for det har styrelsen bestemt.
Kan ministeren ikke godt forstå, at man er lidt overrasket over sådan en melding på Vendsyssel Historiske Museum, særligt når man nu har vedtaget en museumslov og vi politikere har lovet dem, at det netop ikke skulle være sådan?
Marianne Jelved (RV), 2013-02-06:
Jeg forstår udmærket hr. Karsten Lauritzens spørgsmål, for det er to processer, der på en eller anden måde kommer til at krydse hinanden.
Den ene er sat i gang i 2009 med en international evaluering, og vi plejer jo at være tilhængere af at prøve at få evalueret det arbejde, der gøres – også på museerne – af nogle internationale kompetente personer.
Og der får Danmark faktisk nogle råd, som jeg synes det er svært bare at sige at vi ikke vil se på eller følge.
Derfor vil jeg godt endnu en gang understrege, at det ikke er hensigten at bruge arkæologien til en centralisering af museerne.
Men det er ikke et centraliseringsønske; museerne bliver ved med at ligge, hvor de ligger – det er ikke arkæologien, der gør, at museerne skal flytte sig.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Men vi kan konstatere, at der ikke er noget af det, der rigtig virker.
Den ene virksomhed efter den anden flytter sin produktionen til udlandet.
Vi ser også inden for handelslivet, at handelen i høj grad foregår i Flensborg, altså den danske handel foregår nu i Tyskland, og det er jo, fordi regeringens politik har spillet totalt fallit.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren er enig med sin forgænger, Ole Sohns, udtalelse i Radio24syv her fredag den 1. februar 2013, hvor Ole Sohn siger: Forudsætningen for at skabe nye job i Danmark er, at det bliver lønsomt at drive virksomhed.
Såfremt ministeren er enig i den udtalelse fra Ole Sohn, vil ministeren så sikre, at det bliver lønsomt at drive virksomhed i Danmark efter 1. marts?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Jeg vil ikke her kommentere hr. Ole Sohns udtalelser i Radio24syv.
De må stå for hr. Ole Sohns egen regning.
Det, vi er optaget af i regeringen, og som jeg er optaget af på mit ressortområde, er at få skabt arbejdspladser, og den helt store udfordring er, at virksomhedernes investeringer er meget lave, mens de offentlige investeringer er historisk høje, som jeg også nævnte lidt tidligere.
Faktisk er erhvervslivets investeringer så lave, at kapitalapparatet ikke fornys.
Det er derfor, vi kommer med forslag til en pakke om job og vækst, sådan at det bliver mere attraktivt at skabe virksomheder og fastholde virksomheder og skabe arbejdspladser i Danmark.
Det er den pakke, vi drøfter nu, og som også vil komme på et tidspunkt.
Så har jeg også en stor forventning om, at det her bliver initiativer, som vi må arbejde sammen om til gavn for de ledige, der også er i Danmark.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Og så vil jeg omkring det her med mobil- og bredbånd sige, at vi gør det her, fordi det skal være til gavn for Danmarks befolkning.
Så afslutningsvis vil jeg sige, at jeg tror, at vi kan blive enige om, at det er helt essentielt for Danmark, at vi kan høste gevinsterne ved en digital økonomi, også i yderområderne, og at det er vigtigt med en udrulning af bredbånd i hele landet, også så yderområderne får de samme digitale rammevilkår som resten af landet, og at vi på den måde også får et helt Danmark i balance, og at man kan kalde og modtage fra alle dele af landet.
Så tak for spørgsmålet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-06:
Jeg kan sige, at vi fra Venstres side naturligvis vil være en meget aktiv medspiller, når regeringen kommer med sit udspil.
Jeg tror, at mange af de initiativer, som regeringen vil præsentere, nok ikke er voldsomt overraskende, fordi vi er nogenlunde velinformeret om, hvor barriererne ligger henne – barrierer, som vi jo i fællesskab må få fjernet.
For det er afgørende, at man, uanset hvor man er i Danmark, skal kunne tænde sin mobiltelefon og få fat i omverdenen, og alle borgere i Danmark skal også have adgang til en ordentlig bredbåndsforbindelse.
Det er vigtigt for et Danmark i balance, og det er noget, som vi på grund af vores geografiske størrelse heldigvis relativt overkommeligt forhåbentlig kan få realiseret hurtigst muligt.
Derfor vil jeg til sidst bare gerne bede ministeren om at understrege, at en klarhed, en sikkerhed i de vilkår, der gælder for telemarkedet, er afgørende for investeringer.
Det er også det, der er baggrunden for mit spørgsmål, altså at der kommer udtalelser fra regeringspartiernes ordførere, som er i voldsom konflikt med de grundprincipper, der gælder.
Tidligere har der, også fra Socialdemokratiets teleordførers side, hvis man overtrådte cpr-lovgivningen, eller hvis man markedsførte, været trusler fremme om, at man ville fratage selskaberne deres sendetilladelser, og det er jeg også glad for, at erhvervs- og vækstministeren har afvist tidligere.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Det er netop en fælles ambition, ikke af hensyn til, hvem der er i regering, men af hensyn til de borgere, både private og i virksomhedsregi, som er dybt afhængige af, at der er et velfungerende mobil- og fastnet.
Borgere og virksomheder forventer jo i dag, at der er adgang til mobiltelefoni alle steder, også at der er adgang til tidssvarende bredbåndshastigheder, som f.eks. kan benyttes til e-handel, digitale tjenester og offentlige digitale selvbetjeningsløsninger.
Der er nogle regionale og lokale forskelle i den digitale infrastruktur, og der er fortsat områder, hvor virksomheder og forbrugere ikke kan få mobilforbindelse eller den bredbåndshastighed, som de ønsker, og det er en udfordring, at vi får sikret, at alle områder i Danmark har adgang til god mobil- og bredbåndsdækning.
Så er det, at regeringen inden for kort tid lancerer et udspil, som skal bidrage til at sikre bedre mobildækning og bredbåndsforbindelse i hele Danmark.
Udspillet vil bestå af en række initiativer, som giver telebranchen gode betingelser for at nå helt ud til den yderste del af landet, men det er for tidligt, til at jeg kan gå i detaljer om udspillet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-06:
Ligesom jeg glæder mig over, at regeringen har fortsat målsætningen og ambitionen fra den tidligere regering omkring 100 Mb, så er jeg også glad for, at det, som tidligere videnskabsminister Charlotte Sahl-Madsen satte på skinner, nemlig at stille et dækningskrav i forbindelse med 800 MHz med opbakning i teleforligskredsen, nu er blevet rullet ud.
For det er jo netop oplagt, at når vi har nye frekvenser, stiller vi nogle krav, hvis vi har nogle politiske ønsker, som vi ønsker at fremme.
Det har vi jo helt naturligt gjort, for da stod vi med en frekvens – uden at det her på nogen måde skal blive en teknisk diskussion – som var utrolig velegnet til at levere et resultat for borgerne i Danmark og særlig de steder, hvor dækningen var dårlig, og det drejede sig nemlig om en ordentlig internetadgang.
Med det vil jeg også gerne understrege, at jeg er helt enig i, at det er måden at gøre det på, når vi har nye frekvenser.
Men jeg glæder mig over, at ministeren siger, at der, hvor vi har lavet aftaler med branchen, kan vi jo ikke gå ind og ændre dem.
Og hvad der kunne lyde som en flot hensigt i en overskrift vil desværre kunne risikere at svække investeringerne i Danmark og betyde, at vi ikke får den udbygning, som vi er fælles i ambitionsniveauet omkring.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-06:
Som jeg tidligere har været inde på, og som jeg også har mulighed for lige at gentage her, så mener jeg, at vi først og fremmest skal arbejde for at give selskaberne bedst mulige betingelser til at investere i bredbånd.
Og som det også er nævnt fra spørgerens side, har vi jo et teleforlig, som vi selvfølgelig også bakker op om.
Med aktionen over frekvenser i 800 MHz-området til mobilt bredbånd blev der fastsat dækningskrav i områder med dårlig dækning, og dækningskravene betyder, at TDC senest med udgangen af 2015 skal sikre en bredbåndsdækning med en oplevet hastighed på minimum 10 Mb i 207 postnumre med dårlig dækning.
Det vil vi også overveje ved fremtidige frekvensaktioner.
Og så til forskel fra de dækningskrav, som vi kan fastsætte til mobilt bredbånd via frekvensaktionerne, så udsteder vi ikke landsdækkende tilladelser, når vi taler om at grave kabler ned i jorden.
Hvis vi skulle det, ville det kræve en grundig forudgående analyse af EU-reglerne på området, og hvis vi skulle gå den vej, giver det sig selv, at det skulle ske sammen med parterne i teleforliget.