runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Jeg synes, at vi tager skattedebatten den dag, hvor vi har skattedebat her i Folketingssalen.
Lad os nu holde tingene adskilt.
Og det, jeg vil glæde mig over, er, at også Det Radikale Venstre synes, at vi skal gøre en stor indsats for at få de her mennesker tilbage – hjælpe dem med de individuelle tiltag, der skal til, altså den håndholdte indsats.
De udtryk kunne jeg jo ikke bruge bedre, og derfor glæder det mig også, at vi i fællesskab vil bruge hele den værktøjskasse til at hjælpe de her mennesker.
Det er også i den forbindelse, at kontanthjælpsloftet skal ses, for vi må ikke lægge den barriere ind i vores bestræbelser for at hjælpe de her mennesker, at man skal gå ned i indkomst for at tage et arbejde.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Hr. Jens Vibjergs svar er forklaring på, hvorfor jeg elsker de her debatter, fordi hver eneste gang, jeg spørger Venstre, om man kan bruge guleroden i form af et større beskæftigelsesfradrag og derved gøre det særdeles attraktivt for en kontanthjælpsmodtager, som kan, at tage et arbejde, så siger Venstre et eller andet, snakker udenom og snakker om noget helt andet.
Vi synes, det skal kunne betale sig at arbejde, men i Det Radikale Venstre er vi nået til den erkendelse, at når det gælder kontanthjælpsmodtagerne, er hovedparten af dem så dårligt stillet socialt, så udsat, at det, at vi bruger pisken, bare giver dem et ekstra problem i stedet for at give dem den hjælp, den håndholdte indsats, som de har brug for for at komme tilbage til et godt liv og forhåbentlig et selvforsørgende liv.
Derfor siger jeg det en gang til til Venstre.
Jeg er jo heller ikke skatteordfører, jeg er arbejdsmarkedsordfører, men det forhindrer mig da ikke i at fremføre en idé om at bruge skattesystemet til at gå ind og give folk et stort, fedt beskæftigelsesfradrag, så det til enhver tid vil kunne betale sig at gå fra kontanthjælp til et job.
Så belønner vi de mennesker, som har evnen til at få et arbejde, i stedet for at straffe de mennesker, som af forskellige årsager er så udsatte, at de simpelt hen ikke kan i øjeblikket, heller ikke selv om vi giver dem al den hjælp i verden, som vi forsøger.
I øvrigt vil jeg ikke opgive de mennesker.
De skal altid have hjælp.
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Nu skal vi jo ikke snakke skattepolitik her i dag.
Vi snakker om kontanthjælpsloftet, og jeg har haft den opfattelse, at også Det Radikale Venstre indtil nu har syntes, at det skulle kunne betale sig at arbejde og det ikke behøver at være ret meget.
Der tror jeg vi er enige.
Der er kontanthjælpsloftet jo med til, at man lige får en lille gevinst ved at tage et arbejde.
Så supplerer vi det jo med alle de andre tiltag, som Det Radikale Venstre heldigvis også synes er gode tiltag og derfor er med i.
Det er også derfor, at det går så godt, som det gør.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Hr. Jens Vibjerg refererede i sin ordførertale til taler fra oppositionen tilbage fra 2002, og det er jo snart 5 år siden.
I mellemtiden er der sket et og andet, bl.a. er loven blevet vedtaget og har været ude at blive prøvet ude i virkeligheden.
Vi har fået et matchgruppesystem, som placerer kontanthjælpsmodtagerne i forhold til deres afstand fra arbejdsmarkedet, og er blevet klogere på, at omkring 70 pct. af kontanthjælpsmodtagerne er så langt fra arbejdsmarkedet, at de ikke umiddelbart skal stå til rådighed ved at skulle tilmeldes AF.
Den gulerod ville bestå i, at man gik ind og ændrede i skattesystemet, lempede ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet, og altså på den måde gjorde det muligt for de mennesker, som går fra overførsler til job, at få en ekstra gevinst i form af et skattefradrag.
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Nu er det jo sådan, at for Venstre, for regeringen, er det her ikke floskler.
Vi gør noget ved det.
Det er også derfor, vi er i den situation, at vi aldrig nogen sinde har haft så mange i beskæftigelse og så få ledige, som vi har nu.
Det er så lidt beklageligt, at SF stiller sig udenfor, at de ikke er med sammen med Socialdemokraterne, De Radikale, Konservative og Dansk Folkeparti til at løfte den her store opgave.
Man sætter sig på hænderne hos SF frem for aktivt at være med til at løfte den her opgave.
For jeg erkender da blankt, at det er en stor opgave at få de sidste med, men vi er da kommet den længste del ad vejen, vi nogen sinde er kommet i det her land, med den regering, vi har nu, der har sørget for det.
Jeg synes, vi skal anerkende regeringens indsats.
Men SF vælger at holde sig udenfor og sætte sig på hænderne.
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Jeg vil da gerne sige til fru Elisabeth Geday, at jeg ikke har opfattet den her forespørgsel som en forespørgsel om kulegravningen af kontanthjælpsloftet; jeg har opfattet det som en forespørgsel om kontanthjælpsloftet.
Det er sådan, jeg læser teksten.
Hvis det havde været kulegravningen, denne her forespørgsel skulle handle om, synes jeg, at det hele vejen igennem har været grebet helt forkert an.
Det er ikke kontanthjælpsloftet, der var årsag til, at vi forlangte kulegravningen; det var kontanthjælpssystemet som sådan.
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at det var på grund af kontanthjælpsloftet, vi skulle have lavet den kulegravning.
Jeg svarede på et spørgsmål fra fru Elisabeth Geday, da vi stod hernede i salen, om, hvorvidt også kontanthjælpsloftet indgik i den kulegravning, og det har jeg sagt ja til at det gør.
Selvfølgelig gør det det, for det er en del af kontanthjælpssystemet, men det er ikke specielt bygget op på kontanthjælpsloftet, at vi har fået lavet den kulegravning.
Det er et stort område, som vi skal have set lidt nærmere på, og der kommer nye tiltag, der skal hjælpe folk til at komme i arbejde, når vi er færdige med at gå det ordentligt igennem.
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Nu er det jo dejligt at være i den situation, at vi virkelig kan dokumentere, at regeringens indsats hjælper.
Aldrig har vi haft så mange i beskæftigelse, som vi har i øjeblikket, aldrig har vi haft så få gående ledig.
Det er da det bedste udtryk for, at regeringens politik virker.
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Jamen altså
, da forliget »Flere i arbejde« kom med kontanthjælpsloftet, var der heller ikke noget om, at De Radikale overvejede at bruge en gulerod i stedet for en pisk.
Da syntes De Radikale, at det var alle tiders at få kontanthjælpsloftet ind.
Jeg ved godt, at det dengang blev lavet sådan, at De Radikale og Socialdemokratiet fik en begrænsning ind for, hvor meget der må trækkes.
Det skal man selvfølgelig tage med også.
Kulegravningen af kontanthjælpssystemet har aldrig haft betydning for kontanthjælpsloftet fra Dansk Folkepartis side.
Det er kun som en følge af, at kontanthjælpsloftet er en del af kontanthjælpssystemet, og så indgår det selvfølgelig i kulegravningen.
Det har aldrig nogen sinde været på baggrund af kontanthjælpsloftet, at Dansk Folkeparti har forlangt en kulegravning af kontanthjælpssystemet.
Der er noget, De Radikale har misforstået ret så alvorligt, hvis de tror det.
Erling Bonnesen (V), 2007-01-11:
Nu har jeg også flere gange hørt, at Det Radikale Venstre også sådan er meget med på, at vi skal prøve at kigge efter at opnå enkelthed, men hvordan tror den radikale ordfører det vil lyde, når man sidder ude ved sagsbehandlerens bord og skal prøve forklare kontanthjælpsmodtageren, at vi nok skal sørge for, at man får det bedre, bare man følger alle de her indviklede skatteforslag?
Det tror jeg bliver lidt svært at få forklaret helt ud, sådan at den går rent ind på tavlen.
At det skulle virke motivationsfremmende, tvivler jeg på – det bliver sådan meget flimmer på skærmen.
Så jeg tror, man skal prøve at holde fast i at sige, at mantraet om, at det skal kunne betale sig at arbejde, skal man kunne måle på satsen, altså på, hvor meget man får udbetalt.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Hvis det skal kunne betale sig at arbejde, løser vores forslag til en skattereform problemet fuldt ud, og det gør det i endnu højere grad, hvis vi kombinerer det med en reform af overførselsindkomsterne og lemper ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet.
Så jeg kan bekræfte, at vores forslag vil sikre, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derved fjerne regeringens argumenter for at opretholde kontanthjælpsloftet.
Men det ændrer stadig væk ikke på, at kontanthjælpsloftet har vist sig at føre til fattigdom og ikke til arbejde, og derfor skal det væk, uanset hvad.
Det er klart, at vi formodentlig skal over på den anden side af et folketingsvalg, for at regeringen ikke kan smide os ud af »Flere i arbejde«-reformen, men jeg glæder mig til den dag.
Erling Bonnesen (V), 2007-01-11:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre gerne vil forsøge at holde fast i det, som vi i Venstre går ind for, altså at det skal kunne betale sig at arbejde, men så skynder man sig at sige, at kontanthjælpsloftet sådan på en måde skal væk, og så drejer man det over i en skattediskussion.
Så er det, jeg kommer til at tænke på, og jeg vil gerne have det præciseret lidt, at i det, vi tidligere har hørt fra Det Radikale Venstre, når vi taler skattereform, vender forslagene den tunge ende nedad – det er jo dokumenteret – og giver faktisk de største lettelser til de højeste indkomster og har stort set ingen virkning på de små indkomster.
Så jeg kan ikke rigtig få det til at stemme, at man gerne vil det, når virkemidlerne ikke rigtig hænger sammen.
Så er det ikke korrekt, at den skattereform, vi hidtil har set forslag om fra De Radikale, ikke løser det her i en radikal optik?
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Men det er jo også derfor, jeg med den allerstørste ihærdighed heroppe fra talerstolen prøver på at overbevise Venstres ordfører og De Konservatives ordfører og Socialdemokraternes ordfører – og for den sags skyld Dansk Folkepartis ordfører – om, at de skal stemme for en reform af skattesystemet, som betyder, at det argument med, at det skal kunne betale sig at arbejde, bliver fuldstændig overflødigt, for det vil det til enhver tid kunne.
Og det betyder altså, at jeg godt kan leve med, at der er nogle mennesker, som har en lav løn, altså på de nævnte 90 kr. i timen, og som må acceptere, at der er nogle på kontanthjælp, som ud fra en eller anden teoretisk betragtning muligvis kan få mere på kontanthjælp, end de kan ved at komme i arbejde.
Det kan jeg godt leve med, for så straffer jeg ikke kontanthjælpsmodtagernes børn.
Altså, jeg vil sige, at den der misundelsestankegang ikke er så vigtig for mig, som det er, at vi har et sikkerhedsnet, der samler de 70 pct. af kontanthjælpsmodtagerne op, som efter objektive kriterier er så langt væk fra arbejdsmarkedet, at de ikke umiddelbart skal stå til rådighed.
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Det er jo lidt spændende med det, De Radikale kommer med – forhåbentlig – hvis der kan blive et flertal til en ny regering, som fru Elisabeth Geday taler så varmt om.
Og det er også fair nok, det respekterer jeg selvfølgelig; det har man ret til at mene om, som man vil.
Men ud fra debatten har det ikke sådan lige stået helt klart, at fru Elisabeth Geday kan samle det flertal til en skattereform, som fru Elisabeth Geday siger vil hjælpe kontanthjælpsmodtagerne og skabe den forskel, som vi skaber med kontanthjælpsloftet.
For der skal trods alt være 90 mandater, som fru Helle Thorning-Schmidt siger, for at ændre noget, og det har jeg svært ved at se, hvis der er sådan en splittelse imellem De Radikale og Socialdemokratiet.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Jeg tror ikke rigtig, at hr. Erling Bonnesens argumentation hænger sammen, for hvor meget man får udbetalt, afhænger jo også i høj grad af, hvor meget man betaler i skat.
Det må man jo sige.
Det må selv hr. Erling Bonnesen erkende: Selv om han godt kunne tænke sig at få en skattefri indkomst, er han altså nødt til at betale skat, og det er i sidste ende det, der afgør, hvor meget han får udbetalt.
Så det kan godt være, at hr. Erling Bonnesen mener, at det er en teoretisk betragtning at inddrage skattespørgsmålet, når vi diskuterer overførselsindkomster eller diskuterer, om det skal kunne betale sig at arbejde, men for den enkelte lønmodtager eller den enkelte overførselsindkomstmodtager er det afgørende: Hvor meget får jeg udbetalt?
Og i det spørgsmål: Hvad får jeg udbetalt, når skatten er betalt?
er skatten et centralt spørgsmål, og det er derfor, man lige så godt kan bruge guleroden og give de folk, der har mulighed for at komme i arbejde, et større beskæftigelsesfradrag, i stedet for at straffe de mennesker, hvoraf mange er så langt væk fra arbejdsmarkedet, at det offentlige vurderer, at de end ikke skal stå til rådighed.
Jo, vi har tal på det.
Vi vil hæve det med ca. 1.000 kr. om måneden.
Jeg kan ikke huske det helt præcist, men det ligger i den størrelsesorden.
Men det, jeg siger, er jo, at vi først og fremmest ønsker en skattereform, og den skulle vi gerne have et flertal af Folketingets partier til at være med på at forhandle med os.
Så må vi se, måske skal fradraget være endnu større for at give den effekt, vi gerne vil have.
For samtidig med at vi moderniserer hele overførselsindkomstsystemet, skal en af tingene, vi bl.a. sørger for, jo være, at det til enhver tid skal kunne betale sig at arbejde.
Og i den modernisering af overførslerne lægger vi også op til, at der skal laves en lempet ægtefælleafhængighed i kontanthjælpssystemet, fordi det vil have den samme positive effekt som at øge beskæftigelsesfradraget.
Men et præcist tal er vi fuldstændig åbne over for at forhandle om.
Jeg mener helt bestemt, at vi har lagt 1.000 kr. ekstra i skattefradrag ind som en forudsætning i vores skattereform.
Så spurgte hr. Bent Bøgsted, om det ene var en forudsætning for det andet.
Det ville vi synes var det bedste.
Nej, det var den første del, jeg ikke lige hørte.
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Jeg må indrømme, at fru Elisabeth Geday prøver på at komme med klar tale, og det er også meget godt, men der er altså alligevel noget, jeg ikke rigtig forstår ...
fru Elisabeth Geday ser ud, som om hun ikke rigtig kan høre, hvad jeg siger.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Jeg tror i virkeligheden, at hvis jeg nu var sælger af høreapparater, ville jeg have en potentiel kunde siddende i kredsen af folketingsmedlemmer her i salen, for jeg ved simpelt hen ikke, hvor mange gange jeg har sagt det her med, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg har bare forsøgt at pointere, at det kan man gøre ved at tage penge fra folk, som i forvejen er ringe stillet, eller man kan gøre det ved at lade de mennesker, som er godt stillet, beholde en lidt større del af deres indtægt.
Jeg vælger den vej, den anden vej.
Regeringen og hr. Jens Vibjerg vælger den første vej, og det er jo så bare forskellen på os.
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Når Det Radikale Venstre nu ikke synes, det skal kunne betale sig at arbejde – for vi må altså ikke gøre det lidt bedre at være på arbejde end at være på passiv forsørgelse – er det så reelt, fordi Det Radikale Venstre ønsker at indføre borgerløn?
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Jo, det er det, vi skal gøre i stedet for at have kontanthjælpsloftet.
Så jeg vil starte med at sige: Jo, det er det, vi skal gøre i stedet for.
Det er jo også derfor, jeg er meget glad for at kunne lægge stemmer til i eftermiddag, når vi skal vedtage en række forskellige initiativer, som netop stræber mod at lave en mere aktiv indsats i forhold til dagpengemodtagerne, men også i forhold til kontanthjælpsmodtagerne.
Så ja, det er det, vi skal gøre i stedet for at have kontanthjælpsloftet.
Men der er også en anden ting, vi skal gøre i stedet for at have kontanthjælpsloftet, og i og for sig kan jeg jo glæde mig over, at jeg kan få lov at sige det gang på gang på gang, for det er med vilje, at regeringen overhører det: Jeg synes, vi skal lave en skattereform.
Den skattereform betyder, at vi skal lave et beskæftigelsesfradrag, som til enhver tid vil gøre, at det kan betale sig at arbejde.
Det synes jeg vi skal, og jeg vil så frygtelig gerne have Venstre til at være med på det.
Jeg har bare lige lidt problemer med det, idet beskæftigelsesministeren i dag til Jyllands-Posten har sagt, at skattestoppet nu ikke alene holder frem til 2010.
Nu ser det altså ud, som om det skal holde frem til 2030, og konsekvensen af det er, at alle de ting, vi beslutter i eftermiddag, bliver ædt op af regeringens skattestop.
Effekten vil være et stort nul.
Jens Vibjerg (V), 2007-01-11:
Vi har problemer med at finde ud af, hvad oppositionspartierne mener, fordi de har forskellige meninger.
Men nu har vi også problemer med at finde ud af, hvad Det Radikale Venstre mener.
I den ene sætning siger fru Elisabeth Geday: Det skal kunne betale sig at arbejde.
Og i den næste sætning siger hun, at der altså er en gruppe mennesker, som skal have så meget i kontanthjælp, at det er bedre at gå hjemme, end det er at komme på arbejde.
Så spørger fru Elisabeth Geday: Hvem er det lige, der vil ansætte de her mennesker?
Hvis nu fru Elisabeth Geday tog ud i fædrelandet og besøgte nogle af de kommuner, der er gode til det her, ville hun kunne se, at selv de, der har siddet på bænken i 10 og 12 år, altså har en chance for at komme ind på arbejdsmarkedet og blive selvforsørgende.
Er det ikke det, vi skal gøre i stedet for?
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
O.k., den springer vi så over.
Jeg har svært ved at forstå, hvad det var, fru Elisabeth Geday mente i spørgsmålet til hr. Thomas Adelskov, hvor fru Elisabeth Geday koblede en skattereform sammen med kontanthjælpsloftet.
Det lød, som om De Radikale kun ville være med til at støtte det, hvis Socialdemokratiet fjernede skatteloftet; hvis Socialdemokratiet ville være med til at lave en skattereform.
Så er fru Elisabeth Geday inde på et jobfradrag eller et beskæftigelsesfradrag, men sådan et har regeringen sammen med Dansk Folkeparti indført.
Så er spørgsmålet, hvor højt fru Elisabeth Geday så vil have det sat op, for at der skal være den forskel?
Det var to spørgsmål.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-11:
Nu sagde jeg én ud af ti, og det bliver jo ikke til én ud af to; altså én alt i alt.
Jeg kan høre på hr. Søren Pind, at der simpelt hen er et menneskesyn til forskel på det, hr. Søren Pind argumenterer for, og det, jeg argumenterer for.
Jeg vil ikke være med til at basere et velfærdssamfund på, at der er nogle, som vil svindle og bedrage.
Jeg vil gøre, hvad jeg kan for at forhindre det, men helt grundlæggende skal vores velfærdssamfund, vores overførsler være klar til de mennesker, der har alvorlige sociale problemer, alvorlige psykiske problemer, alvorlige helbredsproblemer.
Det er jo det, kontanthjælpssystemet gør.
Det samler de her mennesker op, for så vidt det ikke er permanente situationer – så skal folk jo over på førtidspension.
Men hvis det er midlertidige situationer, er det kontanthjælpssystemet, der skal være der for dem, og så skal de ikke klemmes på pengepungen, så tarmene skriger, sådan som regeringen gør med kontanthjælpsloftet.
Jeg synes bare lige, at skatteyderne har brug for at få at vide, om det her er spildt arbejde eller hvad, for for mig lyder det simpelt hen, som om hr. Bent Bøgsted siger, at den her rapport ikke er noget, man har tænkt sig at bruge til noget særligt, det er i hvert fald ikke noget, man er blevet klogere af.
Jeg kan sige, at denne her forespørgsel jo blev stillet umiddelbart efter, at kulegravningen blev færdig, og der står jo i teksten, at man ønsker at få at vide, hvilke konsekvenser regeringen vil drage af adskillige rapporter om kontanthjælpssystemet, og der ligger det altså underforstået – jeg indrømmer, at det ikke står der direkte, men det er underforstået, i og med at den her forespørgsel blev stillet dagen efter kulegravningen – at vi gerne havde set, at regeringen med Dansk Folkeparti som støtteparti ligesom havde delagtiggjort os i, hvad det her så betyder for kontanthjælpssystemet, og hvilke konsekvenser man vil drage.
Men jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti tilsyneladende ikke har tænkt sig at drage nogen konsekvenser og i hvert tilfælde ikke i sine ord er klogere, end man var tilbage i 2002, da man lagde stemmer til kontanthjælpsloftet.
Der er fortsat en rigid opfattelse af, at pisken skal bruges over for samfundets svageste – man overvejer end ikke at bruge en gulerod i form af et skattefradrag.
Thomas Adelskov (S), 2007-01-11:
Jeg synes nu ikke, det er at afspore debatten at bede beskæftigelsesministeren om at forklare, hvad det er for nogle tal, og hvordan man beregner dem.
Jeg synes til gengæld, at beskæftigelsesministeren ikke forholder sig til, at det af den rapport og analyse, man har lavet i ministeriet, jo tydeligt fremgår, at de kontanthjælpsmodtagere, vi taler om her, rent faktisk er villige til at gå ud og tage et arbejde til 95 kr. i timen, altså under det, som man i øvrigt selv i rapporten anslår som mindstelønnen inden for f.eks. butiksområdet.
Derfor er der jo tale om, at kontanthjælpsmodtagerne har rigelige incitamenter i forvejen.
Man skal også tage imod aktivering, ellers mister man sine ydelser.
Derfor er det jo ikke en valgfrihed at være på kontanthjælp.
Og jeg synes bare, det ville være rimeligt, hvis beskæftigelsesministeren også tog det med i sin betragtning og anerkendte, at sådan er virkeligheden jo, så befolkningen ikke bare tror, at det er et tagselvbord.
Men vi diskuterer jo her, om vi kan lave de offentlige systemer sådan, at vi med sikkerhed kan sige, at det ikke kan betale sig at arbejde, eller om vi kan konstruere systemer, hvor der er et incitament ved at gå ud og tage et job.
Jeg synes, at beskæftigelsesministeren i nogle af besvarelserne har været sådan meget hånlig.
Jeg mener egentlig – det var også det, jeg diskuterede med den konservative ordfører – at man skal prøve at nærme sig hinanden, når man diskuterer her.
Og jeg kunne i hvert fald blive enig med hr. Lars Barfoed om, at de der økonomiske incitamenter har nogle negative konsekvenser, fordi de kan være med til at marginalisere og holde de ledige længere væk fra arbejdsmarkedet.
Det synes jeg var en positiv tilkendegivelse – den anerkendelse, der lå fra De Konservative.
Jeg er ked af, at beskæftigelsesministeren bliver ved med at insistere på at diskutere ud fra nogle forskellige forudsætninger.
Kan beskæftigelsesministeren ikke bekræfte over for mig, at de beregninger, han fremlagde, da han forsøgte at argumentere for at holde fast i sit synspunkt, indeholder de samme forudsætninger som den kontanthjælpsundersøgelse, man har lavet ovre i Beskæftigelsesministeriet, hvor man f.eks. indregner udgifter for omkring 15.000 kr. ekstra om året for dem, der er i arbejde?
Og ved sådan en beregning er det jo ikke helt korrekt at lave en sammenligning mellem kontanthjælpsmodtagere og folk i beskæftigelse, hvis man lægger ekstra udgifter ind.
Men det er jo sådan set at afspore debatten en lille smule, vil jeg sige til hr. Thomas Adelskov, for det, der hænger i luften, er jo, at oppositionen vil indføre et system, hvor det ikke kan betale sig at arbejde.
Altså, det er jo det, vi i Folketinget har haft bestræbelser på i mange, mange år at det skal kunne.
Og derfor har vi, samtidig med at vi har lagt loft over kontanthjælpen, jo netop indført nogle af de incitamenter, som fru Elisabeth Geday har efterlyst, nemlig en meget gunstig skattemæssig modregning, så man ved få timers arbejde om ugen kan mere end opveje den negative effekt af loftet.