runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2011-12-08:
Jeg synes, at det er en god idé, at man får et værktøj blandt eurolandene til at hjælpe lande, der er ved at komme i så store vanskeligheder, at det ikke bare påvirker det enkelte lands økonomi, men kan blive en belastning for fællesskabet.
Men jeg konstaterer også, at det her ikke er noget, Danmark skal betale til, og det er heller ikke noget, Danmark får hjælp fra, alene af den grund at vi ikke er en del af eurosamarbejdet.
Derfor synes jeg, at det er fornuftigt, at vi giver eurolandene mulighed for at få et godt værktøj i deres værktøjskasse, men det er ikke noget, vi betaler for.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-08:
Når jeg nu spørger, er det, fordi europaministeren er fra et parti, der egentlig gerne vil have euroen.
Det vil sige, at på et eller andet tidspunkt vil man fra socialdemokratisk side anbefale et ja til euroen – jeg ved godt, at det sandsynligvis ligger meget langt ude i fremtiden, for med de meningsmålinger, der er lige nu, er der jo ikke nogen, der tør sætte det til folkeafstemning, det er så én ting.
Men det betyder, at den her mekanisme ville komme til at virke for Danmarks vedkommende, hvis vi fik euroen.
Derfor spørger jeg: Synes man, at det er o.k. med sådan en solidarisk hæftelse for gæld, hvor man hjælper hinanden?
For det er jo egentlig den slags, det her er.
Nicolai Wammen (S), 2011-12-08:
Det er regeringens holdning, at alle lande i EU bør føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det er også regeringens holdning, at hvis eurolandene har brug for et værktøj i deres værktøjskasse, der gør, at de bedre kan få styr på butikken end i dag, vil vi ikke stille os hindrende i vejen for det.
Og så er det endelig regeringens holdning, at vi ikke har nogen som helst planer om at udskrive en folkeafstemning om euroen, og derfor er det spørgsmål ikke aktuelt for Danmark her og nu.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-08:
Tak for det, og tak til ministeren.
Nu er løsningen imidlertid blevet en traktatændring.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ministeren kan forstå, hvis vi er nogle stykker, som egentlig godt ville, at man gik en lidt anden vej, eksempelvis en vej, hvor der var fokus på jobskabelse, som jo også er det, som regeringen er blevet valgt på at ville gøre her i Danmark.
Nicolai Wammen (S), 2011-12-08:
Jeg tror, at man må erkende, at en række EU-lande står i en stor krise, og at Europa som sådan er i sin værste krise siden anden verdenskrig.
Der er brug for to ting.
Der er brug for, at man får strammet op, udviser budgetdisciplin og også spænder livremmen ind i en række lande.
Men der er også brug for, at vi får sat gang i vækst, at vi får sat gang i at skabe job.
Det er også en af grundene til, at den danske regering under det danske formandskab vil arbejde for, at man bruger pengene i EU bedre, sådan at man rent faktisk målretter bl.a. EU's budget til initiativer, som kan skabe job og udvikling.
Vi vil også arbejde for, at man laver reformer af det indre marked, som kan tage noget af bureaukratiet væk, sådan at virksomhederne får bedre muligheder for at sælge deres varer, samtidig med at vi også kan få en bedre forbrugerbeskyttelse. Så fra den danske regerings side er der er tale om, at vi ser, at der er brug for to tiltag.
Det ene er, at man simpelt hen sparer, for det er der brug for, og det andet er, at man samtidig også bruger de penge, der så er, bedre til at skabe job og udvikling for.
Og det håber jeg da at Enhedslisten vil synes er fornuftigt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-08:
Tak for det.
Jamen jeg støtter jo meget, hvis regeringen og Socialdemokraterne har den samme holdning, når man er i Danmark, som når man er i EU.
Derfor er jeg også lidt ked af, at vi har en situation lige nu i Europa, hvor der er kritik af den udvikling, man mere generelt ser som kriseløsningen fra eksempelvis de tyske og de franske socialdemokraters side.
I Danmark samarbejder vi med den konservative Angela Merkel om hendes kriseløsninger.
Derfor vil jeg høre regeringen, om ikke det kunne tænkes, at man kunne arbejde mere sammen med de socialdemokratiske og venstreorienterede kræfter i Europa om en kriseløsning.
Nicolai Wammen (S), 2011-12-08:
Regeringen lytter til alle gode kræfter i Europa, men det er sådan, at alle 27 lande jo har regeringer, og det er dem, der sidder med det direkte ansvar.
Og den danske regering har den meget klare holdning, at vi går ind for økonomisk ansvarlighed.
Derfor må man også sige til nogle af de lande, som har brugt flere penge, end de havde, at nu slutter festen.
Nu er man nødt til at udvise en ansvarlighed, som man ikke har leveret tidligere.
Det synes vi faktisk er fornuftigt.
Det synes vi er rimeligt.
Men vi siger også, at ud over at skulle spare og spænde livremmen ind vil vi meget gerne sammen med alle politiske kræfter, der vil noget positivt i Europa, sætte en vækst- og jobskabelsesdagsorden, som kan være med til at sikre, at ikke mindst de mange unge, der går rundt i Europa i dag, og som har talentet, som har taget en uddannelse, og som bare gerne vil i gang, kan få et arbejde.
Det er noget af det, som regeringen meget gerne vil bruge sine kræfter på, også når vi overtager EU-formandskabet her pr. 1. januar.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-08:
Jeg mener desværre, at vi har en situation, hvor det ikke er en neutral kriseløsning, der bliver præsenteret; det er en klar politisk kriseløsning, der bliver præsenteret som den eneste løsning, der er.
Og der må jeg være ærlig og sige, at det er en borgerlig økonomisk kriseløsning, vi ser.
Ting, som ellers historisk har virket, når der har været kriser – vi har set socialdemokratisk politik, hvor man i en krise har investeret, skabt job og kommet videre og ud af krisen – bliver lige pludselig nu forsøgt gjort traktatstridige.
Det synes jeg er meget trist, og jeg vil derfor virkelig appellere til, at mine venner i S og SF og regeringen generelt bakker op om den politik, som vi lige har vundet et valg på i Danmark, nemlig at vi skal investere os ud af krisen og ikke spare os ud af krisen, at vi skal skabe arbejdspladser og dermed komme videre.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-08:
Set i lyset af den debat, vi har haft i løbet af dagen, vil jeg egentlig gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, at eurolandene forsøger at føre en borgerlig økonomisk politik.
Og hvis det er tilfældet – altså hvis ordføreren mener det – kan ordføreren så forstå, hvorfor partier som Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti har sagt ja til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-08:
Jamen jeg vil gerne give fru Merete Riisager ret i, at det havde været meget nemmere, hvis flere lande havde taget ansvaret på sig tidligere, også helt givet for dem selv, men det er jo ikke der, vi er.
Spørgsmålet er, hvordan vi kommer videre herfra.
Gør vi det ved at rulle tilbage og melde os ud i 27 forskellige enheder, eller gør vi det ved at tage fælles ansvar?
Jeg tror på det sidste.
Merete Riisager (LA), 2011-12-08:
Jeg kan jo bare kort konstatere, at ordføreren og jeg har en helt forskellig oplevelse af, hvad ordet ansvar betyder.
Skal vi lægge en større del af ansvaret i systemet, eller skal vi lægge en større del af ansvaret hos medlemslandene?
Jeg synes, vi tydeligt har set, hvad der sker, hvis vi lægger en større del af ansvaret i systemet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-08:
Her er ikke tale om et system, men om et politisk samarbejde.
Det kan gå fremad, og det kan gå tilbage, og det kan gå i stå afhængig af den politiske vilje.
Lige nu håber jeg, at der er politisk vilje til, at man kommer videre, ellers tror jeg, at det får store konsekvenser for Danmark.
Her i Danmark fører vi en ansvarlig økonomisk politik, vi fejer for egen dør.
Det mener vi bestemt også at der er behov for; så det handler ikke om, at man ikke kan føre en ansvarlig økonomisk politik i sit eget land, men det handler om, at landenes økonomier hænger sammen i Europa såvel som i verden.
Det kan vi altså ikke løbe fra.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-08:
EU's stats- og regeringschefer mødes i disse dage til topmøde, og det eneste punkt på dagsordenen er at stabilisere den europæiske økonomi og i særdeleshed eurozonen.
Tiltroen til den europæiske økonomi skal op, og renterne på statsobligationer skal ned, og så skal vi igen have gang i væksten.
Det er netop vækst og arbejdspladser, der skal få os ud af krisen.
Tidligere på året blev EU-landene enige om, at den midlertidige stabilitetsmekanisme skulle gøres permanent.
Formålet er at spænde et sikkerhedsnet ud under europæisk økonomi, skabe stabilitet og hjælpe lande i nød.
Det er både solidarisk og nødvendigt og også til gavn for dansk økonomi, som jo er fuldstændig afhængig af holdbarheden og købekraften i vores nabolande.
Ændringen omfatter kun eurolandene, og de finansierer selv puljen til lån.
SF er modstandere af dansk tilslutning til euroen.
Det er stabilitetsmekanismen et middel til, og derfor bakker vi op om beslutningsforslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-08:
Tak for det.
Lige nu er vi jo i en meget grel krisesituation i Europa.
Vi står med de nyeste tal for arbejdsløshed, der har vist sig at være over 23 millioner arbejdsløse i EU.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-08:
Jamen det har hr. Nikolaj Villumsen da fuldstændig ret i.
Jeg er fuldstændig enig i, at lige nu halser vi som nation og som en del af et europæisk fællesskab efter markederne.
Det er fuldstændig uacceptabelt, men det er der, vi står.
Vi tager fat om nældens rod, som lige nu er, at markederne og ratingbureauerne påvirker vores landes økonomi, og hvis ikke vi tager fat om det problem med den her mekanisme, så går det jo for alvor helt, helt galt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-08:
Tak for det.
Jeg håber, at ordføreren kan være enig i, at der er mange, der går op i og følger med i, hvordan det går med finansmarkederne.
Der er enormt mange, der bekymrer sig om det, men jeg synes, der er meget få EU-ledere lige nu, der virker, som om de bekymrer sig om de forhold, som de millioner af arbejdsløse har.
Så kunne vi være enige om, at det er ude af proportioner, at man bruger så mange penge på at betale af på bankernes gæld og så få penge på de millioner af arbejdsløse, der er i EU lige nu?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-08:
Jeg tror faktisk ikke, at de europæiske ledere er ligeglade med de job, der forsvinder, de virksomheder, der lukker, eller de millioner af arbejdsløse, specielt unge, der er.
Vi lever jo i en verden, hvor finansmarkederne og ratingbureauerne kan påvirke et lands økonomi fra dag til dag, og det ser vi jo meget gerne ændret ved en øget regulering af finansmarkederne.
Der, hvor vi står nu, kan vi sige, at det fokus, vi gerne vil have på vækst og jobskabelse, kan vi kun få, hvis landenes økonomier ikke smuldrer på grund af den udvikling, som markederne er inde i, som påvirker de enkelte landes økonomi.
Så jeg forstår godt ordførerens spørgsmål, men fra SF's side mener vi bare, at det er helt nødvendigt at have det her sikkerhedsnet under de europæiske landes økonomier for at kunne sætte det fulde fokus på jobskabelsen.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er vejen frem.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-08:
Jeg kan faktisk godt forstå, hvad ordføreren for Enhedslisten spørger om.
Grunden til, at jeg tror spørgsmålet bliver stillet, er jo, at normalt når SF vil føre en økonomisk politik, er den i hvert fald meget anderledes end det – hvad kan man sige – den tyske kansler foreslår for euroområdet lige nu.
Derfor kan det jo godt undre, at SF går med, på trods af at man ikke vil have euroen lige nu.
Jeg kunne godt tænke mig at vide
: Hvor langt er SF villig til at gå i forhold til den økonomiske politik, som bliver ført i EU – eller som man ønsker at føre i EU – nemlig faktisk en borgerlig økonomisk politik?
Vi i Dansk Folkeparti har jo den holdning, at det er fint nok, at man vil føre en fornuftig økonomisk politik, men vi synes så bare ikke, at EU skal bestemme det.
Vi ved også udmærket godt, at her i Folketinget er de borgerlige partier ikke nødvendigvis enige i SF's økonomiske politik, så hvor langt vil SF egentlig gå, i forhold til hvad EU vil på det økonomiske område?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-08:
Altså, det, vi behandler i dag, er jo en teknisk ændring.
Der er tale om det, der hedder en forenklet revisionsprocedure.
Det betyder også, at EU ikke får udvidet sine kompetencer på det her område.
Når spørgeren vil vide, hvordan SF ser på den økonomiske politik og på den politik, som der er et flertal for i Europa, må vi sige: Ja, der er et flertal af borgerlige lande i Europa, der er et flertal i Parlamentet.
Vi er ikke enige i det smalle syn på – hvad skal man sige – strukturelle tilpasninger, tror jeg det hedder med et teknisk begreb.
Det er vi ikke altid.
Det handler altså ikke om os.
Det handler om eurolandene.
Som den radikale ordfører sagde, har vi jo lovet eurolandene ikke at spænde ben for, hvad eurolandene og eurozonen måtte gøre for at ordne deres valutaspørgsmål internt.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-08:
Jeg vil bare skynde mig at sige, at det har Dansk Folkeparti altså ikke lovet.
Men et flertal af partier i Folketinget har lovet det, det er rigtigt.
Man har heller ikke spurgt den danske befolkning, for så kunne det godt være, at svaret var blevet anderledes.
Men det, som godt kan undre mig, er, at det, ordføreren siger, er, at hvis man har den fælles valuta, euroen, er det helt i orden at føre en borgerlig økonomisk politik.
Det må jo så på sigt betyde, at SF altid vil sige nej til euroen, eller hvad?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-08:
Jamen jeg synes ikke, at det er SF's rolle i det danske Folketing at skulle fortælle, hvordan eurolandene skal forhandle deres egen økonomiske politik, så længe vi har et euroforbehold.
Det er meget velkendt, hvad SF's holdning er til euroen.
Vi mener, at der er grundlæggende konstruktionsfejl i den.
Og det er jo også politisk, altså, det er jo, fordi den valuta og det økonomiske samarbejde ikke er indrettet på den måde, vi synes ville være bedst.
Så det her handler udelukkende om eurolandene og eurozonen, og det er det, den mekanisme skal håndtere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-08:
Enhedslisten vil stemme imod forslaget om en stabilitetsmekanisme for euroen.
Vi mener, at det er meget vigtigt at gøre noget for at dæmme op for krisen i Europa, men vi mener, at pengene vil være langt bedre investeret i at forsøge at skabe job, klimaforbedringer, infrastruktur og velfærd – noget, der reelt vil komme eurolandenes befolkninger til gode og vil give os en chance for at komme ud af krisen.
I stedet er man nu parat til at bruge 3.700 mia. kr. på at afbetale gæld til banker og spekulanter – gæld, som er skabt, fordi bankerne og spekulanterne har lånt lande penge, vel vidende at de tog en chance.
Samtidig er man i gang med at lave en finansiel regulering af eurolandene, der lægger stramme bånd på de enkelte landes økonomiske politik, og hvor det er EU, der mere og mere styrer, hvilken politik det enkelte land skal føre.
Så vidt jeg har forstået, bliver det sågar en model, hvor medlemslandene, i første omgang eurolandene, vil have indflydelse på den nye stabilitetsmekanisme, i forhold til hvor mange penge de har skudt ind.
Med over 20 pct. af stemmerne i fonden får Tyskland dermed vetoret, og det synes jeg ærlig talt ikke er så smart.
Jeg har det egentlig sådan, at jeg tror, at kansler Merkel allerede har en hel del at skulle sagt, og at der egentlig ikke er brug for, at hun får mere at skulle have sagt.
Vi står her tilbage med et forslag, hvor der er store spørgsmålstegn, i forhold til hvilken rolle bankerne skal spille, en ting som desværre stadig er uklar.
Lige nu køres eurolandenes økonomier i sænk, og vi må være ærlige og sige, at de problemer altså ikke afhjælpes, ved at vi bare efterkommer kansler Merkels ønskeliste, hvad end hun beder om.
Så for Enhedslisten bliver det et nej til det her forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Det er alt sammen meget godt.
Problemet er bare, at man ikke gør det i hele Europa, og at man i andre lande har myndigheder, som ser igennem fingre med de her ting.
Så nytter det jo ikke noget, at vi altid skal være duksedrenge.
Så må man på EU-plan sørge for, at det bliver gjort overalt, men det gør det ikke.
Det er jo bureaukratisk snak, når det ikke sker ude i virkeligheden.
Det er jo, fordi vi ikke producerer på lige vilkår.
Det tror jeg er ganske rigtigt.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-12-08:
Når man hører hr. Per Clausen, må man jo sige, at Enhedslisten er blevet utrolig glad for EU, men det står jo hr. Per Clausen frit for.
Det kan måske ligge i, at man ikke ønsker virksomheder i Danmark.
Jeg går ud fra, at det er derfor, at hr. Per Clausen ligesom siger, at man bakker fuldstændig op om, at det med klageadgangen skal fjernes.
Derfor må jeg bare konstatere – jeg ved ikke, om det er rigtigt – at når hr. Per Clausen er blevet så glad for EU, skyldes det alene, at man kan sige, at det her er stramninger over for virksomhedsejere.
Det er derfor, at man er positiv over for det her.
Vil hr. Per Clausen ikke prøve at se på det med øje for det beskæftigelsesmæssige og sige, at virksomhederne altså skal stilles mere lige også i EU-sammenhæng, eller har det slet ingen betydning for hr. Per Clausen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-08:
Det, det betyder, er, at der er et direktiv, der skal implementeres i alle EU-landene.
Det er fælles for alle europæiske virksomheder, de er fuldstændig ens stillet.
Vi siger bare, at vi rent faktisk tager det her alvorligt, så tilsynet skærper vi.
Vi synes, at når virksomhederne – altså dem, der ikke overholder det – bliver ved med at have produkter med kviksølv og andre farlige kemikalier stående på hylderne og ikke trækker dem tilbage, skal vi selvfølgelig have fat i dem.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-08:
Pointen er, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen, at man i dag kan gøre det lovligt.
Og hvis vi vil forhindre, at man kan sælge dybt skadelige, dybt problematiske euforiserende stoffer til unge mennesker, er vi nødt til at have en lov, der siger, at det må man ikke.
Det er det, vi forsøger at få vedtaget i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Det er jo allerede sådan i dag, at man er meget hurtig til at forbyde de her stoffer.
Det går jo ikke langsomt.
Det er vi jo allerede hurtige til i dag; vi er et af de lande i Europa, der er bedst til at forbyde de her stoffer hurtigt.
Så der er ikke nogen pointe.
Der er det bare vi siger – og det troede jeg egentlig også var noget, De Radikale var meget optaget af – at når der er tale om et forbud, der mest er et forbud for forbuddet skyld, må vi vægte borgernes retssikkerhed højest.
Det går vi op i.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-08:
Jeg holder Konservatives indlæg her i dag på vegne af vores sundhedsordfører, fru Benedikte Kiær.
Lovforslaget vil betyde, at det nu bliver muligt at forbyde hele grupper af euforiserende stoffer frem for som i dag, hvor forbuddet mod euforiserende stoffer sker enkeltvis.
Med lovforslaget bliver det således muligt at forbyde stoffer, som antages at have euforiserende egenskaber.
Forslaget gør det muligt at sætte direkte ind mod nye euforiserende stoffer.
Muligheden for gruppevise forbud mod euforiserende stoffer er betinget af, at der er foretaget en bred sundhedsfaglig vurdering ved en indstilling fra Sundhedsstyrelsen.
I høringssvaret fra Landsforeningen af Forsvarsadvokater fremhæves en bekymring ved at indføre en retstilstand, hvor borgerne ikke på forhånd kan vide, hvorvidt et stof er omfattet eller ej af et generelt forbud mod hele grupper af ensartede stoffer.
Foreningen foreslår derfor en revisionsbestemmelse, så man efter passende tid vurderer virkningen af forslaget i praksis.
Af høringsnotatet fremgår det, at Sundhedsministeriet bl.a. på baggrund af høringssvaret nu gør mere detaljeret rede for de retssikkerhedsmæssige betragtninger, ligesom det nu fremgår af bemærkningerne, at Sundhedsministeriet vil føre tilsyn med virkningen af forslaget i praksis.
Det Konservative Folkeparti er tilfreds med disse ændringer, og samlet set kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Astrid Krag (S), 2011-12-08:
Jeg vil gerne takke for debatten og for ordførernes kommentarer til lovforslaget, som har til formål at indføre et system med forbud mod hele grupper af ensartede euforiserende stoffer.
Systemet skal ses som et svar på den udfordring, at der i stadig stigende omfang udvikles og markedsføres nye stoffer, som ikke er umiddelbart forbudte.
Med lovforslagets vedtagelse vil jeg som minister for sundhed og forebyggelse kunne indføre forbud mod hele grupper af ensartede stoffer, såfremt der foreligger en indstilling fra Sundhedsstyrelsen eller en international vedtagelse i EU- eller FN-regi.
Jeg forventer, at Sundhedsstyrelsen vil have indstillinger klar, så de første gruppevise forbud kan træde i kraft samtidig med lovens ikrafttrædelse, dvs. den 1. juli 2012.
I debatten er der blevet spurgt ind til det retssikkerhedsmæssige aspekt fra flere af ordførernes side, og jeg er også opmærksom på, at Landsforeningen af Forsvarsadvokater i sit høringssvar har givet udtryk for bekymring i forhold til det retssikkerhedsmæssige i forslaget.
Vi har bl.a. derfor i forhold til det lovforslag, der blev sendt i høring, og som landsforeningen altså har forholdt sig til, gjort en del mere ud af det retssikkerhedsmæssige i bemærkningerne til lovforslaget, og vi vil selvfølgelig følge loven og holde øje med, at den virker efter hensigten.
Gør den ikke det i praksis, vil vi selvfølgelig tage det op.
Men samlet set vurderer vi, at det ikke er retssikkerhedsmæssigt betænkeligt at forbyde hele stofgrupper, også selv om det ikke kan udelukkes, at der inden for grupperne måtte vise sig at være enkeltstoffer, som ikke har euforiserende virkninger.
Den afvejning skal ses i lyset af formålet med det gruppevise forbud, nemlig at begrænse udbredelsen af stoffer, som det er forbundet med en meget væsentlig sundhedsmæssig risiko at indtage.
Den afvejning falder altså således ud, at det er retssikkerhedsmæssigt forsvarligt at gøre det.
Men vi vil som sagt følge det nøje.
Så jeg henviser til lovforslaget og de ledsagende bemærkninger og anbefaler forslaget til Folketingets videre velvillige behandling, og jeg stiller mig til rådighed for det udvalgsarbejde, som kan sættes i gang nu.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Hvad er ministerens forventning til, hvad det her vil betyde for forbruget af de her stoffer, når man går ind og laver de her gruppevise forbud?
Det må jo være meningen med et forbud, at folk bruger mindre af de her stoffer.
Hvad er ministerens forventning til det?
Astrid Krag (S), 2011-12-08:
Jeg hørte godt, at ordføreren for Liberal Alliance lagde meget op til, at plejer duer ikke, men det her er jo et udtryk for et ulovligt marked, der udvikler sig.
Vi ser i stigende grad, at man ved at ændre lidt på en molekylesammensætning kan lovliggøre euforiserende stoffer og på den måde være foran, kan vi sige – være foran den kontrol og de processer, vi ellers har.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Men det, jeg spurgte om, var, hvad ministerens forventning til forbruget af de her stoffer var.
Forventer man, at der nu bliver brugt færre stoffer?
Så vil jeg godt spørge: Gør det indtryk på ministeren, når f.eks. Kofi Annan, når nu vi snakker FN, er ude at sige, at vi skal til at gå en anden vej, og at vi skal begynde med skadesreduktion; når George Shultz, tidligere rådgiver for Reagan og Nixon, er ude at sige det samme; når tidligere præsidenter for Mexico og Brasilien er ude at sige, at den her strategi med forbud har slået fejl, og at det netop ikke fører til en reduktion?
Det har det ikke gjort.
Det har ført til, at mennesker tjener milliarder på det her, kriminelle, det er med til at finansiere en lang række forbrydelser, som er meget værre end det her, herunder terror.
Gør det noget indtryk?
Så vil jeg gerne lige bare spørge: Når man laver et forbud, er det vel, fordi man mener, at det vil have en indvirkning, og her taler vi så om, at unge mennesker bruger de her stoffer, så forventer ministeren, at det her vil betyde en reduktion i forbruget af stoffer?