Josephine Fock (ALT), 2016-01-21:
Tak for det.
Det her lovforslag har til formål at forebygge radikalisering af indsatte i de danske fængsler, således at udviklingen af ekstremistiske holdninger med dertilhørende risiko for rekruttering af andre indsatte undgås.
Det skal ske ved at give kriminalforsorgen udvidet adgang til at sektionere og anbringe radikaliserede og ekstremistiske indsatte på en måde, hvor deres adgang til at påvirke andre indsatte til ekstremistiske handlinger begrænses mest muligt.
Alternativet stiller sig positivt over for forslaget.
Der er dog visse elementer i forslaget, vi gerne vil have præciseret.
Vi anerkender indsatsen for at højne værnet mod terror og beskytte danskernes retssikkerhed.
Derudover er vi meget optaget af, at vores fængsler i højest mulig grad kan fungere som et sted for forebyggelse og resocialisering, hvor de indsatte kan få opbygget tillid til systemet og til deres egne muligheder for at blive en del af det danske fællesskab.
Desværre ved vi, at der i fængsler finder en del kriminel idéudveksling og rekruttering sted imellem de indsatte, og vi har et relativt nyt problem i forhold til de såkaldte crossovers, som går fra bandemiljøer og videre ind i ekstremisme.
Man skal sætte fokus på radikalisering i fængslerne, det er vigtigt, men man skal også have den forebyggende indsats, når de kommer ud på den anden side, i fokus, så kontakten holdes.
Resocialisering er det bedste værktøj, vi har.
Vi opfordrer derfor regeringen til at styrke den forebyggende indsats, både i fængslerne og uden for fængslerne, som en vigtig del af løsningen på problemet med radikaliserede.
De elementer i lovforslaget, vi godt kunne tænke os blev præciseret, er: Naturligvis oplever vi en bekymrende udvikling i det militant islamistiske miljø, men det er vigtigt, at indførelsen af de her bestemmelser bliver anvendt over for alle indsatte, uanset hvilken religiøs eller politisk overbevisning der lægges til grund for den pågældende radikale eller ekstremistiske adfærd.
Lovforslaget indeholder væsentlige menneskeretlige aspekter set i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention vedrørende forbud mod forskelsbehandling samt FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder.
Begge konventioner åbner imidlertid mulighed for forskelsbehandling, såfremt der er objektive og rimelige grunde hertil.
Vi mener ikke, at det skal kunne overlades til skønnet hos den enkelte ansatte i kriminalforsorgen og den enkelte institution, hvorvidt en intens religionsudøvelse som bøn, faste eller recitation af Koranen kan opfattes som en radikalisering, som kan være farlig i forbindelse med den indsattes tilbagevenden til samfundet.
De eksempler på radikalisering og ekstremisme, som er nævnt i bemærkningerne til lovforslaget, rammer meget bredt.
Her taler høringssvarene med én stemme, hvad angår behovet for at finde utvetydige definitioner.
Alternativet stiller sig overvejende positivt over for forslaget, men vil meget gerne arbejde for en præcisering af lovteksten og/eller en uddybning af bemærkningerne til lovforslaget, således at vurderingen af, hvad der anses for at være radikalisering og ekstremisme, kan ske på et objektivt og rimeligt grundlag.
Her kan vi f.eks. læne os op ad de forslag, som både Institut for Menneskerettigheder, Advokatrådet og Retspolitisk Forening har givet i deres høringssvar netop som følge af bekymringen over de upræcise definitioner.