Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
At denne regering er god til at sige de rigtige ting om vækst, arbejdspladser, investeringer og tiltrækning af virksomheder er velkendt.
Man siger det rigtige.
Men desværre gør regeringen i handling det modsatte.
Det har vi set gentagne gange.
Man taler om øget arbejdsudbud, og så laver man en finanslov, som vi i dag har fået oplyst reducerer arbejdsudbuddet med 5.000 personer.
Man laver en finanslov, der sender arbejdspladser ud af landet, og man laver en finanslov, der koster en gennemsnitlig LO-familie 3.400 kr. i stigende skatter og afgifter om året.
Det lovforslag, som vi nu behandler, er endnu et bevis på, at regeringen siger et og gør noget andet.
Regeringens misforhold mellem ord og handling udstilles altså fuldstændig med dette forslag.
Forslaget her begrænser nemlig virksomhedernes ret til at få fradrag for deres reelt afholdte udgifter.
En virksomhed, der investerer store beløb i en startfase i udvikling af nye projekter, forskning, innovation og alt det, som vi har brug for i Danmark – alt det, vi efterspørger – skal nu ikke længere kunne få fradrag for alle deres afholdte udgifter i beregningen af skatten af fremtidige overskud.
Der bliver altså ikke fuldt fradrag.
Det kan tage mange, mange år, inden investeringer i biotek og medikoindustri fører frem til et produkt eller et patent – hvad ved jeg – som så kan generere et overskud.
Virksomheder, der foretager de investeringer, skal ikke længere have sikkerhed for at kunne fratrække deres afholdte omkostninger.
Det forhold har naturligvis også været et gennemgående tema i en række meget klare høringssvar fra brede dele af dansk erhvervsliv, organisationer m.v.
Forslaget vil koste investeringer i Danmark.
Det vil gøre det mindre attraktivt at drive virksomhed i Danmark, og som jeg omtalte, gælder det særlig for virksomheder, der kræver meget store investeringer i startfasen – biotek og medikoindustrien er helt oplagte områder.
Men også når man ser høringssvarene fra Håndværksrådet og Dansk Byggeri, bare for at tage et par eksempler, ser man, at de er meget, meget skeptiske.
Tal fra Dansk Byggeri viser øvrigt, at hvis reglerne havde været gældende fra 2008, ville det have kostet deres medlemsvirksomheder 100 mio. kr.
Men regeringen indrømmer selv de negative konsekvenser af lovforslaget.
I bemærkningerne på side 30 står det sort på hvidt: »Underskudsfremførslen vil føre til et mindre fald i det forventede afkast af investeringer i Danmark.
Det skyldes, at der sker en fremrykning af tidspunktet for, hvornår selskaberne skal betale selskabsskat, samt at der vil være en øget risiko for, at underskuddene går endeligt tabt.
Tak for det.
Det er klar tale.
Regeringen er med på, at det her koster investeringer.
Det her gør det mindre attraktivt at investere i Danmark.
Der kommer mindre risikovillig kapital til Danmark.
Det koster arbejdspladser.
Det hverken kan eller vil vi være med til i Venstre.
I stedet burde man faktisk gå den modsatte vej og sørge for, at det er attraktivt at drive virksomhed i Danmark, at det er attraktivt at investere i Danmark, at det er attraktivt at skabe arbejdspladser, for vi har brug for, at der investeres og udvikles i vores virksomheder.
En forudsætning for det velfærdssamfund, som vi alle taler så meget om, er og bliver, at der er produktion i Danmark, og der er virksomheder, der ansætter folk, og der er virksomheder, der tjener penge.
Forslagets øvrige elementer får i øvrigt også ganske, ganske hårde ord med på vejen i høringssvarene.
Jeg tror, det er Advokatrådet, der skriver i et høringssvar, at der reelt er tale om en privatisering af SKATs kontrol.
Forslaget indeholder også et element om, at virksomhedernes skattebetalinger skal offentliggøres.
Dermed gøres der op med den fortrolighed, som normalt gælder i skattelovgivningen.
Forslaget virker som rendyrket symbollovgivning, som kun har til formål at udstille og mistænkeliggøre virksomheder, der af den ene eller anden grund ikke betaler selskabsskat.
Det virker som sagt, som om skatteministeren ønsker at mistænkeliggøre enhver virksomhed.
Det sender bestemt heller ikke et positivt signal til virksomheder, der overvejer at investere i Danmark.
Skatteministeren har tidligere sagt, at kravet om åbenhed har haft gavnlige effekter i andre lande.
Men den påstand måtte ministeren så trække tilbage, for der kunne ikke fremlægges nogen som helst form for dokumentation for den påstand.
I Venstre synes vi, at det skal være attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Igennem 10 år under VK-regeringen sænkede vi bl.a. selskabsskatten fra 30 pct. til 25 pct., så det her lovforslag går i stik modsat retning af det, vi ønsker i Venstre.
Det gør det mindre attraktivt at investere i Danmark, og det koster arbejdspladser.
Det kan vi ikke støtte fra Venstres side.