runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-28:
Nu har ministeren jo ikke været minister i 10 år endnu på det her område, men jeg vil alligevel spørge, om ministeren kan bekræfte eller delvis bekræfte, at man med forsvarsforliget i 1999, hvor der sad en socialdemokratisk minister, der hed Hækkerup til efternavn, faktisk lukkede otte, hvis jeg husker rigtigt, flyvestationer, flådestationer, kaserner – i Farum, Værløse, Tønder, Viborg og mange andre steder – og flyttede soldaterne til andre steder.
Det var jo, fordi der på mange kaserner simpelt hen var færre soldater, end der havde været tidligere.
Hvis man ikke havde gjort det dengang, havde man skullet bruge adskillige milliarder ekstra i dag til at opretholde nogle kaserner, der havde stået halvtomme.
Er det ikke nogenlunde korrekt?
Jeg kræver ikke, at ministeren kan sige det
hundrede procent, men er det ikke nogenlunde korrekt?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
Der kom rigtig mange spørgsmål fra spørgeren.
Nu vil jeg se, hvor mange jeg kan nå at svare på.
I forhold til madordningen vil jeg sige, at det jo er sådan, at man ikke som kommune må tage mere end det, madordningen koster.
Det fremgår meget tydeligt og meget klart af lovforslaget.
I forhold til hvordan man kan få mest muligt for pengene, vil jeg sige: Det er jo også sådan, at ja, der er forskellige behov i de enkelte kommuner, fordi f.eks. børnetallet er forskelligt i de enkelte kommuner.
Der kan vi ikke trække en streg mellem kommunerne under et og sige, at det er ens – på ingen måde – men der er ingen tvivl om, at kommunerne godt kan lære af hinanden og lære af de gode eksempler.
Hvis man ser på indkøb og leverandører og indkøb af ydelser også inden for det sociale område, er der nogle kommuner, der sagtens kan lære af nogle andre kommuner, som er bedre til det.
Så der er virkelig forbedringspotentiale derude.
Jeg siger ikke, det er nemt, men jeg siger, at der er muligheder.
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Jamen jeg har stadig væk ikke fået svar på mit spørgsmål, nemlig: Hvad er konsekvenserne af nulvækst i den offentlige sektor på socialområdet, ministerens område?
Det er jo ældreplejen, det er børnepasningen, og det er de udsatte grupper, det er en rigtig, rigtig stor del af vores velfærdssamfund, som hører under ministerens ressortområde.
Og derfor må der også være rigtig mange, der tænker: Jamen hvad betyder det?
Der skal flere penge over i sundhedsvæsenet – og det er jo godt nok – men der er nulvækst, og så betyder det jo besparelser på ældreplejen og børnepasningen.
Vil ministeren ikke bekræfte, at det må betyde, at der er færre penge til ældreplejen og til børnepasningen ude i kommunerne?
Nick Hækkerup (S), 2010-04-28:
Hvad er ministerens holdning til, at når man tidligere har diskuteret at indkomstdifferentiere børnefamilieydelsen, således at den fratages de mest velhavende familier, har regeringen anført, at det vil være et brud med skattestoppet, men når man fremsætter lovforslag om at fratage forældre/unge den såkaldte ungeydelse, så kan det godt lade sig gøre inden for skattestoppets rammer?
Spørgsmålet lyder som følger: Hvad er ministerens holdning til, at når man tidligere har diskuteret at indkomstdifferentiere børnefamilieydelsen, således at den i givet fald skulle fratages de mest velhavende familier, har regeringen anført, at det vil være et brud på skattestoppet, men når man nu fremsætter lovforslag om at fratage forældre/unge den såkaldte ungeydelse, så kan det godt lade sig gøre inden for skattestoppets rammer?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
Det, jeg ligesom henviste til, var, at der er mange, der forlader ældreplejen, fordi de går på pension.
Det er jo inden for de næste 5 år, at vi virkelig kommer til at skulle sige farvel til mange i ældreplejen, som går på pension.
Så jeg kan slet ikke se, hvorfor spørgeren mener det skal til at betyde nedlæggelse af stillinger.
I øvrigt vil jeg sige, at det drejer sig om 2012 og 2013.
I 2011 er der tale om nulvækst.
Nu kan jeg ikke lige huske det sidste.
Der kom så mange spørgsmål på én gang, så det er nogle gange svært lige at få det hele med.
Visitationen, tak, det var godt.
Visitationen tager udgangspunkt i den enkeltes behov og den enkeltes brug for hjælp.
Det bliver man jo nødt til at gøre, når man skal visitere til en hjælp, og det har ikke noget at gøre med det, som spørgeren siger.
Visitationen til personlig hjælp og personlig pleje tager udgangspunkt i den enkeltes behov og en vurdering af, hvad den enkelte skal have, også i forhold til det, der står i serviceloven, om hjælp til selvhjælp.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-28:
Min forgænger har flere gange svaret på lignende spørgsmål, både i 2003 i forbindelse med lovforslaget om ændret regulering af børnefamilieydelsen, L 61, og i 2005 i forbindelse med lovforslaget om ændring af periodisering af børnefamilieydelsen for 17-årige, L 20, hvor oppositionen mente, at ændringer i børnefamilieydelsen måtte være ændringer i strid med regeringens skattestop.
Det kan åbenbart ikke gentages for mange gange, at børnefamilieydelsen ikke er omfattet af regeringens skattestop.
Børnefamilieydelsen rubriceres i nationalregnskabet og statsregnskabet som en skattefri overførselsindkomst, altså på lige fod med andre sociale ydelser og ikke som en negativ skat.
Justeringer i børnefamilieydelsen er således ikke underlagt regeringens skattestop.
En indkomstdifferentiering af børnefamilieydelsen vil i øvrigt svare til en højere marginalskat på arbejdsindkomst.
Det er absolut ikke regeringens politik.
Regeringen går ind for at sænke marginalskatten på arbejdsindkomster, ikke hæve den, men det kan selvfølgelig være, at det er Socialdemokratiets politik.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-28:
Nu er det jo sådan, at familieydelsen er en skattekompensation for et tidligere fradrag, og dermed har det i hvert fald også tidligere været såvel opfattelsen hos hr. Kristian Jensen, Venstres nuværende næstformand og tidligere skatteminister, at børnechecken var underlagt skattestopsdefinitionen, og tilsvarende har Venstres nuværende politiske ordfører, på daværende tidspunkt skatteordfører, hr. Peter Christensen, på et spørgsmål om, hvorvidt man kan røre ved børnechecken, sagt: Nej, ikke med den definition, der er af skattestoppet.
Så der må være sket noget undervejs med forståelsen af, hvad skattestoppets ramme er, og man kan lidt få den opfattelse, at det her er et af de elementer, som vi har set så mange af i den seneste tid, hvor forståelsen af skattestoppet eroderes.
Det bliver mere dynamisk; det ændres; der er ting, som ikke kunne lade sig gøre for noget tid siden, som nu kan lade sig gøre inden for skattestoppets rammer; der er den brede definition af, hvad skattehuller er; cigaretafgifter kan hæves osv. osv.
Derfor kunne det være interessant at vide, hvad det er for en bevægelse, der sker her, som betyder, at det her, som tidligere – som nævnt af de to fremtrædende Venstrefolk – lå inden for skattestoppets rammer og derfor ikke kunne ændres, nu kan ændres.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-28:
Jeg kan jo gentage, at Svend Erik Hovmand, den tidligere skatteminister, har svaret Folketinget på det, som jeg lige har svaret på, og det har tidligere skatteminister, hr. Kristian Jensen også, nemlig at der klart står, at justering i børnefamilieydelsen ikke er underlagt regeringens skattestop.
Så det er sådan set meget, meget klart.
Jeg er også godt klar over, at hr. Nick Hækkerup går meget op i og interesserer sig for regeringens skattestop, og tak for det.
Hvis hr. Nick Hækkerup gik lige så meget op i at sikre, at skatter og afgifter ikke steg med raketfart under de socialdemokratiske forslag, var der selvfølgelig grund til at være glad for det.
Men dertil er vi jo desværre ikke kommet endnu, og jeg tror heller aldrig, at vi kommer dertil.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-28:
Man kunne også få den tanke, at det, der i virkeligheden er tale om her, er en fleksibel fortolkning af børnechecken og skattestoppet sammen, når der er tale om de overvejelser, som der var på et tidspunkt.
Og det er ikke vores overvejelser, jeg refererer til, men overvejelser, regeringen gjorde sig om, at man skulle fratage de rigeste familier børnechecken.
Bl.a. har den minister, som netop er gået ud af salen, hr. Søren Pind, jo advokeret det synspunkt, at når der var tale om at tage noget fra de mest ressourcestærke, var det i strid med skattestoppet
, hvorimod med den lovgivning, som vi behandler nu, børnefamilieydelsesloven – ikke lige nu, men under forløbet nu – og som rammer de mest ressourcesvage, så er regeringen knap så interesseret i, om det er på kanten af skattestoppet eller ej.
Maja Panduro (S), 2010-04-28:
Vi er jo glade for, at man har kunnet udvide fodlænkeordningen.
Det synes vi er en god idé, men det betyder jo også, hører vi nu fra fængslerne, at fangerne, som er tilbage, er endnu mere forrået, endnu mere grove.
Det er så en bivirkning ved det, men man kan så spørge sig selv: Hvordan hænger det sammen med, at der er blevet sparet på Kriminalforsorgen, og at man nu har måttet spare 100 stillinger væk i Kriminalforsorgen?
Samtidig ser vi, at der mange steder er belægningsprocenter på over 100, og oven i købet jo over 100 procent af nogle fanger, som i gennemsnit er grovere end før, hårdere end før, fordi vi jo meget fornuftigt har taget nogle af de fanger, som var mere klar til det, og har sendt dem ud via fodlænkeordningen.
Hvordan mener ministeren, at det så hænger sammen, at man skærer i Kriminalforsorgen, når nu den i forvejen er presset?
Vi hører og ser jo desværre, at selv om de gør alt, hvad de kan, gør et kæmpe stykke arbejde, er nogle af vores fængsler bare ved at blive til forbryderskoler og giver et rekrutteringsgrundlag for rockere og andre bander?
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Det har vi fordelt på kommunerne.
Det kan så være, det er 800 eller 600, men jeg tror desværre, det er flere.
Jeg har stillet spørgsmål til Finansministeriet om, hvordan de er kommet frem til de 8.000 kommunalt ansatte, og når vi har fået de tal på bordet, kan vi regne det helt præcist ud for de fynske.
Lad mig vende tilbage til det, som ministeren også selv var inde på, nemlig at der kommer til at mangle hænder, eksempelvis i ældreplejen.
Så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man nu skal ud at afskedige medarbejdere og nedlægge stillinger, eksempelvis i ældreplejen.
Til sidst vil jeg sige, at der er en ting, jeg ønsker et ja- eller et nejsvar til, og det er, om det er rigtigt forstået, at i det øjeblik man eksempelvis afskediger ansatte i ældreplejen, betyder det, at samtlige ældre i kommunen skal have en revisitering af, hvor meget hjælp de skal have ifølge lovgivningen.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
En af de ting, jeg fremhævede i mit svar, var, at serviceniveauet og udgifterne til service i kommunerne er historisk højt.
Vi taler om, at kommunerne over 3 år skal finde 4 mia. kr., dvs. gå fra 230 mia. kr. ned til 226 mia. kr., så der er faktisk ikke tale om det sortsyn, som spørgeren taler om.
I forhold til hvor kommunerne vil prioritere, og hvordan de vil effektivisere ude i kommunerne, er det umuligt for mig at gå ud og beskrive situationen i 98 kommuner; der er 98 kommuner, og der er måske 98 forskellige måder at finde frem til, hvordan man kan sørge for at levere de 4 mia. kr. Så det er ikke muligt for mig præcis at fortælle, hvordan det kommer til at ske ude i de enkelte kommuner, og i øvrigt vil der også finde nogle økonomiforhandlinger sted her i foråret, hvor tingene bliver mere konkrete.
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Hvad mener ministeren vil være konsekvensen for de fynske kommuners serviceniveau, at der skal afskediges 700 kommunalt ansatte i ældreplejen, folkeskolen og børnepasningen på Fyn som følge af regeringens spareplan?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
Regeringen har meldt ud, at de kommunale økonomiske rammer over årene 2012-13 skal reduceres med 4 mia. kr.
Hvad det konkret kommer til at betyde for de enkelte kommuner, er det alt for tidligt at vurdere.
Det samme gælder for de fynske kommuner.
De dyreste løsninger er ikke nødvendigvis de bedste løsninger.
Konkret kan jeg nævne eksempler på ældreområdet, hvor kommunerne med stor succes har sat intensivt ind med hjælp til selvhjælp frem for traditionel personlig pleje og praktisk hjælp.
Resultaterne er tilsyneladende, at der for langt færre midler opnås mere tilfredse og selvhjulpne ældre.
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Det her skal jo forstås sådan, at de 4 mia. kr., som er en del af regeringens spareplan, kommer oveni nulvæksten, som vi diskuterede tidligere.
Vi har altså først nulvæksten, som pålægger kommunerne besparelser, og oveni kommer så de 4 mia. kr. fra kommunerne, som er en del af regeringens spareplan på 10 mia. kr., hvoraf de 6 mia. kr. skal findes i staten, og hvor ministeren også selv formentlig er i gang med at finde besparelser på 0,5 pct. i sit eget ministerium.
Derfor er det jo meget væsentligt at begynde den her debat om, hvad det kommer til at betyde.
Jeg får lyst til at sige, at de 20 mia. kr., som er blevet delt ud i ufinansierede skattelettelser i 2003 og 2007, jo er delt ud og brugt, og derfor er det også nødvendigt, at vi går ind og kigger på, hvad besparelserne helt konkret betyder ude i de fynske kommuner.
Der er en ting, jeg har haft lyst til at sige – jeg har lyst til at sige mange ting – for der er noget, som jeg synes regeringen glemmer.
Det er, at når man taler om best practice, altså at de i kommunerne skal lære af hinanden, har kommunerne jo gjort det i de sidste 10 år, og før den tid har kommunerne også lært af hinanden – man har hele tiden sammenlignet de kommunale budgetter.
Men før man brugte det fine engelske begreb, best practice, kaldte man det jo bare at lære af de bedste.
Derfor mener jeg, at det er utopi – det mener Erik Fabrin i øvrigt også – når man går ud og tager sådan en debat.
Vil ministeren ikke bekræfte, at kommunerne i hvert fald i de sidste 10 år har brugt det redskab, der hedder best practice, og også gjorde det før den tid?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
Jeg har set flere eksempler på tilbud til nogle af de svageste borgere i vores samfund, som er hamrende dyre, men ikke særlig gode, og hvor man faktisk godt kunne have givet et langt bedre tilbud til en bedre pris.
Og hvis man ser på, hvad der kom ud af socialrådgivernes undersøgelse, kan man konstatere, at der også kom noget positivt ud af den, nemlig at man ved at have et fokus på, at faglighed og økonomi godt kan gå hånd i hånd, faktisk også får mere kvalitet og bliver bedre til at følge op på forløbene for nogle af vores svage, udsatte borgere.
Så der er stadig væk noget at lære, der er stadig væk noget at hente.
Så må jeg lige korrigere: Nulvækst er ikke det samme som besparelser.
Nulvækst er, at man pris- og lønregulerer , og det, som er meldt ud, er, at der i 2012-13 skal findes de 4 mia. kr. i besparelser.
Julie Skovsby (S), 2010-04-28:
Jeg må sige, at jeg er dybt uenig med ministeren, når ministeren siger, at nulvækst ikke er lig med besparelser.
Jeg kan slet ikke forstå tankegangen, fordi når man netop siger, at det samlet set ikke må stige inden for det offentlige, men at sundhedsvæsenet skal have flere penge, så er der nogle, der i den anden ende hører under det område, hvor man finder pengene, og det er jo inden for ældreplejeområdet og børnepasningsområdet og området med udsatte grupper osv. Så vil jeg også sige til det med, at der er noget at lære: Jamen der er vi Socialdemokrater jo helt enige, og det tror jeg altså også, og det ved jeg også at samtlige kommunalpolitikere i Danmark er.
Jeg tror ikke, at man kan finde en eneste kommunalpolitiker, der ikke vil sige: Jamen kan vi gøre det billigere, og kan vi gøre det bedre samtidig, så vil vi gerne gøre det.
Og det har man jo gjort, og det gør man stadig væk, og det vil man også gøre i fremtiden.
Men spørgsmålet er jo, hvor mange milliarder man kan finde på den konto.
Der er det jo bare, at jeg tror, at vi skal være en lillebitte smule mere realistiske.
Når det nu er kommet frem, at de 4 mia. kr. altså betyder for de fynske kommuner, at det er 700 kommunalt ansatte, der skal afskediges inden for eksempelvis ældreområdet og børnepasningsområdet, så må ministeren vel forhåbentlig gøre sig nogle overvejelser om, hvad det kommer til at betyde.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-28:
Jeg har jo siddet og tænkt lidt over, hvor det tal på 700 offentligt ansatte, som spørgeren henviser til, kommer fra.
Jeg har ligesom fundet frem til, at det er en meget forsimplet tankegang, hvor man har taget bloktilskudsfordelingsnøglen og ganget den med antallet af fynske kommuner og så er kommet frem til et antal.
Sådan kan man ikke se verden.
Der skal man jo også se tingene i en større sammenhæng, og hvis man ser på, hvor mange kommunalt ansatte, der er kommet til hos kommunerne fra 2007 til 2009, er det på landsplan en stigning på 4 pct., hvorimod det i de fynske kommuner er en stigning på 5 pct.
Så man kan ikke begynde at bruge sådan nogle tal på den måde.
Det, man specifikt skal gå ind og kigge på, er, hvordan tingene ændrer sig.
Også i forhold til ældreplejen, som spørgeren fremhæver, ved vi jo, at vi får nogle udfordringer, fordi der er en tredjedel af medarbejderne, der inden for de næste 5 år forlader plejesektoren, fordi de går på pension.
Derfor kalder det på nye løsninger, ikke kun i forhold til effektiviseringer og at lære af de bedste eksempler, men også i forhold til at skulle til at bruge ny teknologi og lære nogle af de projekter, som f.eks. Fredericias projekt »Længst muligt i eget liv«, hvor man faktisk kan spare nogle af de ressourcer, man har brugt på hjemmehjælp og praktisk hjælp.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-04-28:
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i udtalelserne fra Venstres forsvarsordfører om, at »tiden er forbi, hvor hver borgmester har sin egen hær« og »derfor må vi godt se på, om vi skal have kaserner alle steder?«
Er ministeren enig i udtalelserne fra Venstres forsvarsordfører om, at »tiden er forbi, hvor hver borgmester har sin egen hær« og »derfor må vi godt se på, om vi skal have kaserner alle steder?«
Klaus Hækkerup (S), 2010-04-28:
Baggrunden for mit spørgsmål er selvfølgelig ministerens udtalelse om, at vi vinder krigen i Afghanistan.
Når jeg læser f.eks. FN's højkommissærs rapport til FN's Sikkerhedsråd, som bliver afgivet fire gange om året – den sidste rapport er dateret den 10. marts 2010 –
kan jeg læse deri, at sikkerhedssituationen er under stadig forværring.
Hvordan kan ministeren forestille sig at vi kan vinde krigen i Afghanistan, når hele udviklingen fra 2003 og til i dag har været en forværring af situationen?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-28:
Man skal huske på, at der er dele af Afghanistan, hvor det faktisk går bedre, end vi kunne have regnet med, og at der er dele af Afghanistan, hvor det går værre, end vi kunne have regnet med.
Men det samlede billede er stadig væk, at det går bedre, end det gjorde i 2006 eller endnu længere tilbage.
En af de ting, jeg hæfter mig meget ved, er hele den diskussion, der handler om, hvad det er, afghanerne gerne selv vil have.
82 pct. af afghanerne vil gerne have den nuværende styreform.
82 pct. af afghanerne ønsker rent faktisk en situation, hvor man har et Afghanistan med en grundlov, et Afghanistan, hvor der er lige rettigheder mellem kønnene, et Afghanistan, hvor Taleban er trængt tilbage.
4 pct. ønsker Taleban tilbage.
Det er for mig bl.a. et signal om, at det går den rigtige vej i, i forhold til hvad afghanerne gerne selv vil have.
De vil sådan set gerne have både frihed og lighed og demokrati.
Klaus Hækkerup (S), 2010-04-28:
Jeg forstår så, at det er den danske regerings vurdering, at det nu går rigtig godt i Afghanistan, og at det går fremad.
Så kan jeg bare ikke forstå, hvordan det kan være, at FN's højkommissær på området har lige den modsatte vurdering af det, at FN's højkommissær kan skrive i den rapport, han afleverede til Sikkerhedsrådet den 10. marts, at sikkerhedssituationen i Afghanistan fortsætter med at blive forværret.
Altså, er det FN's højkommissær, der har ret, eller er det den danske regering, der har ret?
Og har den danske regering så protesteret mod, at der er afleveret sådan en efter den danske regerings opfattelse fejlagtig rapport til Sikkerhedsrådet?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-28:
Jeg kan ikke sætte tal på, vil jeg sige til hr. Hækkerup.
Det, der er vigtigt for mig, er, at den indsats, som vi er med til at gøre i Afghanistan, specielt i Helmandprovinsen, hvor vi har størstedelen af vores soldater, er en indsats, som faktisk frem til 2009 i høj grad er gået ud på, at vi har taget ansvaret for beskyttelsen.
I 2010 har vi fokus på, at vi sammen med afghanerne beskytter den afghanske befolkning, og målet er jo, at vi på sigt, når afghanerne i højere og højere grad selv kan tage sig af sikkerheden, trækker os tilbage, og at vi på sigt trækker os ud.
Jeg vil ikke stå og sætte hverken dato eller tal på.
Vi kan faktisk heller ikke sætte tidspunkt på for, hvornår så og så mange provinser skal være overdraget, for at vi kan sige, at det her er sikkert nok.
Det er en diskussion, der pågår i NATO-kredse, hvis vi tager det med beskyttelsen og sikkerheden.
Det vil i høj grad blive diskuteret på NATO-topmødet til november, og da har vi et bedre overblik over, præcis hvordan det går med de enkelte provinser.
Men at stå her og nu i Folketingssalen og sætte tal på kan jeg ikke.
Klaus Hækkerup (S), 2010-04-28:
Hvor mange vestlige soldater, afghanske soldater og afghanske politifolk skal der efter regeringens opfattelse til, for at krigen i Afghanistan kan vindes?
Spørgsmålet lyder: Hvor mange vestlige soldater, afghanske soldater og afghanske politifolk skal der efter regeringens opfattelse til, for at krigen i Afghanistan kan vindes?
Klaus Hækkerup (S), 2010-04-28:
Jeg syntes ikke, ministeren var særlig specifik, hverken om de civile eller de militære mål.
Altså, det er jo en målsætning, som alle sådan set kan være enige i.
Afghanerne skal selv overtage ansvaret for deres land osv. Jeg vil godt spørge: Hvor mange provinser forudsætter regeringen f.eks. at afghanerne selv har overtaget det fulde civile ansvar for om ½ år?
Hvor mange provinser forudsætter man at de f.eks. har overtaget det fulde militære ansvar for om ½ år?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Nu nytter det ikke noget, at man ser så sort på tilværelsen.
Altså, nu synes jeg, at man skal glæde sig over fodlænkeordningen, og så nytter det ikke noget, at man siger: Det er søreme ikke godt, for så er dem, der er tilbage i fængslerne, jo i gennemsnit mere hårdkogte.
Sådan kan man jo blive ved med at se sort på tilværelsen.
Nu gør vi noget godt her, og så må vi tackle de udfordringer, der er i fængselsvæsenet i øvrigt.
Vi skal så styrke sikkerheden i fængslerne, i de åbne fængsler, og det vil ske igennem noget forbedret indhegning af nogle fængsler, øget kameraovervågning og belysning og øget bemanding.
Vi laver i øjeblikket også noget analysearbejde i Kriminalforsorgen med henblik på at se på kapacitets- og sikkerhedsbehovet i fremtiden.
Det er en analyse, der er færdig efter sommerferien; så ved vi mere om det.
Må jeg så med hensyn til besparelser sige: Altså, vi er jo nødt til overalt i den offentlige sektor at være forsigtige med, hvordan vi bruger pengene.
Vi ved, at vi bliver fattigere, fordi virksomhederne tjener færre penge, og det går altså ud over den offentlige sektor.
Hvis ikke vi er forsigtige med, hvordan vi bruger vores penge, bliver det meget svært at finansiere velfærden i det her samfund på længere sigt.
Men det underminerer samfundet, og det betyder på sigt, at det bliver endnu sværere at finansiere de ting, vi gerne vil, hvis man skulle lytte til Socialdemokratiets ønsker om stigende udgifter på alle områder.