runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2010-02-02:
Hvad vi sigter imod?
Jeg vil sige, at vi ikke vil lægge en Tobinskat oveni.
Det har Venstre misforstået.
Jeg har sagt, at vi er med på at undersøge mulighederne.
Når vi ser den vifte af muligheder, som man fra G20-landenes side anbefaler, kan vi tage stilling til det.
Jeg vil egentlig godt sige, at jeg gad nok se en dansk regering, der gik imod en anbefaling, som G20-landene har vedtaget i enighed på det her område.
Så til spørgsmålet om, hvad skatteyderne kan regne med.
Skatteyderne kan regne med, at det, der står i vores oplæg »Fair forandring«, står ved magt, også efter næste valg.
Det står ved magt i hele næste valgperiode.
Her står vi jo lige præcis i modsætning til Venstre, der forud for sidste folketingsvalg sagde: Ingen skattekommission, ingen skatter vil blive sat op, man kan regne med, hvad Venstre siger, det står fast.
Næppe var valget overstået, før man gjorde hvad?
Man nedsatte en skattekommission.
Den skattereform indeholder, alene efter Skatteministeriets egen opgørelse, 114 skattestigninger i de kommende år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-02-02:
I S og SF's fælles skatteudspil bliver der præsenteret en udtømmende liste over de skatteændringer, der gennemføres af et S-SF-flertal, men der kan jeg bare ikke finde den skat, som hr. Klaus Hækkerup nu taler så varmt for.
Det sagde man, da man fremlagde det, og nu kan vi forstå, at der også kommer en slags Tobinskat oveni.
Der er da en voldsom uoverensstemmelse mellem de forskellige meldinger fra Socialdemokratiet.
Klaus Hækkerup (S), 2010-02-02:
Næh, det synes jeg nok var en noget vidtgående konklusion, hr. Mike Legarth drog på sine egne vegne.
Jeg sagde udtrykkeligt, at det her var noget, der skulle ses i en international sammenhæng, altså at det her skal løses internationalt.
Det er jo præcis derfor, at det her behandles på G20-topmødet, hvor også USA er med, hvor Kina er med, hvor Japan er med, hvor alle de store lande, der betyder noget i verden, er med.
Det er jo ikke noget, vi har opfundet.
Hvis det her er socialisme, er det jo noget, den nuværende socialistiske danske statsminister har været med til at sætte i værk.
Hvad er det for noget ævl, for at sige det ligeud?
Men taler vi om arbejdspladser, vil jeg godt sige, at den skattereform, De Konservative var med til at gennemføre sidste forår, pålægger erhvervene en kæmpe afgift, hvor man nu ikke kan give alle de erhverv med den tunge industri besked om, hvilket grundlag de har at investere på.
Vi var i går ude at besøge en række af de internationalt ejede virksomheder, og de kan ikke få et grundlag, de kan ikke få investeringstilladelser.
Mike Legarth (KF), 2010-02-02:
Det er så den regning, Socialdemokraterne er klar til at betale, altså ved at fortælle offentligheden, at vi får tab af arbejdspladser i Danmark.
Klaus Hækkerup (S), 2010-02-02:
Det er fuldkommen korrekt forstået.
Vi er ikke afvisende over for, at man kunne komme en stor del af den internationale spekulation til livs, på samme måde som det er blevet beskrevet under de spørgsmål, der er blevet stillet til Venstres ordfører, ved at indføre sådan en afgift.
Det synes vi ville være fornuftigt, sådan at det er der, hvor der er reel værdiskabelse bag tingene, fortjenesten også bliver taget hjem, mens man beskatter der, hvor det primært er i spekulativt øjemed, kapitalen vandrer mellem forskellige investorer.
Mike Legarth (KF), 2010-02-02:
Jeg vil gerne spørge hr. Hækkerup: Er det rigtigt forstået, at vælgerne, seerne derude, når de skal vurdere det ene parti i forhold til det andet og her er inde at kigge på Socialdemokraterne, nu kan konstatere, at Socialdemokraterne går ind for, at der ikke alene bliver indført en aktieomsætningsafgift, som vil være til skade for erhvervslivet, men også den her afgift på transaktioner i øvrigt, altså en ny skatte- og afgiftsbelastning ud over dem, vi kender?
Klaus Hækkerup (S), 2010-02-02:
For det første siger hr. Torsten Schack Pedersen, at oppositionen ikke er enig.
Det er fuldkommen korrekt.
Der står bag de fire forslagsstillere i parentes EL, og jeg kan til orientering for hr. Torsten Schack Pedersen sige, at det betyder, at det er Enhedslisten, der er forslagsstiller på det her.
Det skal jeg vende tilbage til.
Jeg skal love for, at socialismen har fået et stort omfang i Venstres retorik.
Her taler vi om en almindelig omsætningsafgift på finansielle transaktioner.
Det er socialisme.
Da regeringen med Folketingets formands egen stemme havde besluttet sig for at indføre en madpakkeordning i daginstitutionerne, var det også socialisme.
Jeg er bange for, at Venstres opfattelse efterhånden er den, at alting er socialisme, og hver gang nogle andre siger noget eller lægger op til en debat, som det her beslutningsforslag jo egentlig gør, vil de bekæmpe det.
Lad mig så om selve beslutningsforslaget sige, at vi er sympatisk indstillet over for det i Socialdemokratiet.
Vi har endda i vores eget skatteudspil »Fair forandring«
sammen med SF foreslået en aktieomsætningsafgift.
Vi ved så godt, at hvis det skal have en effektiv virkning, skal det selvfølgelig vedtages internationalt, da man ellers risikerer, at handelen bliver flyttet til en række andre lande.
Man kan godt undgå det, men sådan er det i hovedsagen.
Derfor er vi meget tilfredse med, at der i IMF er igangsat et arbejde på et oplæg om de forskellige indgrebsmuligheder, der er, med henblik på at den finansielle sektor kommer til at bidrage til at afhjælpe den finansielle krise, den har skabt.
Det er et oplæg, der skal forelægges på G20-topmødet i juni 2010.
Der vil i det oplæg blive beskrevet en række forskellige handlemuligheder.
Når vi har set de muligheder og har set begrundelserne for og imod dem, vil vi tage endelig stilling til, hvilke vi synes bør nyde fremme.
Så vil jeg også gerne knytte en bemærkning til beslutningsforslaget, som det ligger.
Det er knyttet op på, at provenuet skal bruges til en indsats på klimaområdet, sådan at de klimaforandringer, vi oplever, kan blive reduceret.
Også det har vi meget sympati for.
Vi tror ikke, at det er hensigtsmæssigt at knytte de to ting så direkte sammen.
Lad mig f.eks. bare nævne, at man på det forrige topmøde i EU besluttede, at der skulle afsættes op til 100 mia. euro til støtte til ulandene til bekæmpelse af CO2-forureningen.
En sådan beslutning må selvfølgelig ses i sammenhæng med, hvilke andre finansieringskilder der er til at forbedre klimaforholdene i verden.
Men vi afviser ikke, at en sådan afgift, som ikke er en afgift på spekulation, men som er en afgift på finansielle transaktioner, også kan være medvirkende til at finansiere den del af vores fremtidige indsats for at skabe et bedre miljø i verden.
Jesper Petersen (SF), 2010-02-02:
Jeg kan forstå, at det, Venstre mener, er, at spekulanterne skal have frit spil til at blive ved med at udsætte hele verden for de risici, der er forbundet med at have et fuldstændig frit finansielt marked, hvor man kan skalte og valte og spekulere, som man vil, og hensætte verden i en risiko for at få nye finanskriser fremover, at det er det, der er Venstres politik, nemlig: Finansspekulanter, velkommen indenfor.
Fint nok, så er der da meldt klart ud.
Altså, der er jo, vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen, ikke nogen, der skal sidde og vurdere hver transaktion og sige, at det ene er en investering, og at det andet er spekulation.
Hvis man bare siger, at der er en afgift hver gang, regulerer det sig jo fuldstændig selv; så vil spekulanten, der flytter pengene hele tiden, blive ramt af afgiften meget, mens det for investoren, der lægger pengene et sted, flytter dem en, måske to gange, når der er nogle, der skal flyttes tilbage, ikke vil have nogen betydning.
Det regulerer jo sig selv fuldstændig, hvis det bare er sådan, at hver gang der foretages sådan en transaktion, så kører det.
Det er jo ikke noget med, at der er nogen, der skal sidde i et eller andet bureaukratisk system og tolke, hvad en investering er.
Ordføreren har tilsyneladende ikke forstået, hvad det går ud på.
Så er der det spørgsmål til sidst, som vi ikke fik noget svar på før.
Gordon Brown og Sarkozy har foreslået det her i EU.
Er det ikke nogen kapaciteter, det også er værd at tage alvorligt, fordi de støtter det?
Altså, er det ikke korrekt forstået, at de støtter forslaget?
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-02-02:
Jamen jeg svarer gerne på det igen, og det bliver det samme, nemlig at jeg bare har svært ved at forestille mig, at nogle transaktioner så skal godkendes et eller andet sted som værende uproblematiske, og at det kan man gøre, mens andre så er spekulative og ondsindede, og at de skal pålægges en afgift.
Jeg synes, det er besynderligt.
Altså, jeg er ret sikker på, at det vil være et umanerlig kompliceret system, og at man også vil ramme investeringer og handel.
Og der må jeg bare konstatere at vi er fundamentalt uenige.
I Venstre er vi tilhængere af, at varer, tjenester og kapital frit kan bevæge sig.
Vi tror sådan set på, at det er langt mere hensigtsmæssigt, at man kan investere, hvor man mener at afkastet er størst, end at der skal lægges begrænsninger ind.
Og det er så fair nok; det er så den socialistiske tilgang til, hvordan vi skal redde verden.
Den deler vi bare ikke i Venstre, og i al beskedenhed taler al erfaring for, hvordan verdensøkonomien, hvordan de forskellige lande udvikler sig, jo entydigt i retning af, at det, vi står for i Venstre, er det korrekte.
Jesper Petersen (SF), 2010-02-02:
Jamen når der ikke kan fremkomme et svar, ved at en ordfører spørger to gange, så må andre ordførere jo melde sig i rækken for ligesom at øge mængden af gange, der skal spørges, for at vi måske kan komme frem til et svar.
Altså, hr. Torsten Schack Pedersen må da medgive, at det gør en kæmpe forskel.
Hvis man vil investere 10 mio. kr. i et andet land, er det 2.000 kr. ud af de 10 mio. kr., hvis regnestykket fra hr. Frank Aaen holder; det er ingenting for sådan en investering, der forhåbentlig skal blive i det land i mange år og skabe arbejdspladser og beskæftigelse der.
Men hvis man sidder hver eneste dag, hver eneste time, hvert 20. minut og spekulerer i, om valutakurser flytter sig fra den ene kurs til den anden, og om der kan skabes store summer på det uden at producere noget som helst, men bare ved at flytte pengene på det rigtige tidspunkt, udsætte lande for risiko, så er det et problem med en afgift.
Det, der er formålet, er vel mindre spekulation, men ingen problemer i forhold til investeringer.
Er det virkelig så stort et problem, at en investering får sådan en promilleafgift på sig, hvis den skal ligge i et andet land i så mange år?
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-02-02:
Jeg kan jo kun gentage, hvad skatteministeren sagde, i forhold til at EU vil have det her undersøgt, og jeg må sige, at jeg synes, at det er fint at få alle argumenterne frem for, hvorfor det her er en rigtig dårlig idé.
Jeg har absolut ikke fantasi til at forestille mig, at der kan fremkomme argumenter, som ændrer ved den klare holdning, jeg her har givet udtryk for.
Jeg må sige, at når hr. Frank Aaen taler om, at hvis det bare er 200 kr. pr. million kroner, svarer det altså til at sige, at lidt told, lidt handelsbarrierer ikke er noget problem, deler vi simpelt hen ikke den opfattelse i Venstre.
Vi mener, at det bedste er, at vi har en fri og åben verdenshandel, uden at vi lægger toldbarrierer i vejen, og det troede jeg egentlig at der var relativt stor opbakning til.
Så hvad enten det er lidt eller meget, det vil begrænse verdenshandelen, er det et problem.
Frank Aaen (EL), 2010-02-02:
Det er ikke socialisme, vi taler om.
Vi taler om noget, som EU's statschefer i enighed har sagt skal undersøges.
Og kunne jeg så ikke få et svar på mit spørgsmål?
Kan vi ikke være enige om, at det ikke har nogen effekt, hvis man vil købe for 1 mio. kr. i et andet land, at man så skal betale 200 kr. i afgift, hvorimod hvis man er storspekulant, som transporterer milliarder og atter milliarder over grænserne på daglig basis, vil det nok få en til at tænke sig om, og at det er noget af et problem at få spekulanter til at tænke sig om?
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-02-02:
Jeg må bare konstatere, at oppositionen i hvert fald ikke er enig med sig selv om det her forslag, for hr. Klaus Hækkerup taler om, at der skal differentieres og der skal være forskel, og hr. Frank Aaen toner rent flag og siger, at det skal være alt.
Det er jo i hvert fald en forklaring på, hvorfor det kan være svært at forholde sig til de forskellige meldinger, der kommer.
Men det lyder også sådan lidt på hr. Frank Aaen, som om lidt told heller ikke er skadeligt, altså hvis bare beløbet er lavt nok, så gør det ikke så meget.
Til det må jeg bare sige, at vi er fundamentalt uenige.
Jeg ved godt, at hr. Frank Aaen er af den opfattelse, at jo mere regulering og jo mere bestemmelse, som hr. Frank Aaen kan have over verdens økonomi, jo bedre bliver alting.
Men det kan man jo vende om og spørge, om hr. Frank Aaen så kan nævne mig et velstående land, der lever efter gode, socialistiske, planøkonomiske kriterier.
At se det har jeg til gode endnu, altså at se, hvor øget bestemmelse til hr. Frank Aaen og ligesindede skaber vækst og velstand for borgerne i noget som helst land.
Frank Aaen (EL), 2010-02-02:
Vi kan jo fortsætte med det sidste, for der er intet forslag om, at der her skal være et eller andet bureaukrati, der siger, at det må man godt og det må man ikke.
Forslaget er jo i al sin enkelhed at lægge f.eks. en afgift på 200 kr. pr. million kroner, man investerer eller sender hen over grænserne.
Jeg tror, vi kan være enige om, at hvis man er ude på at placere 1 mio. kr., så betyder en udgift på 200 kr. intet.
Det er kun, hvis man laver spekulation i meget, meget stor målestok, hvor man på daglig basis flytter mange milliarder hen over grænserne, at 200 kr. pr. million kroner begynder at betyde noget.
Så kan vi ikke være enige om, at det ikke har noget negativt at sige for den almindelige økonomi, men den store spekulation vil blive dæmpet, fordi den får en afgift, der kan mærkes?
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-02-02:
det har jeg svaret på tidligere, og det har skatteministeren jo i al beskedenhed også brugt en del tid på.
Men hr. Jesper Petersen har det bare utrolig svært med at acceptere, at det, når der er nogle økonomier, der bringer sig i uføre, så også får en konsekvens i form af valutakursusikkerhed, og at der bliver et pres.
Men det er jo ikke noget, der sker ud i det blå.
Altså, vi har tidligere diskuteret talrige eksempler, som jo har skyldtes, at de bagvedliggende forhold ikke har været i orden, og det er altså kun indtil en vis grænse, at man kan forsøge at gemme sig for de realøkonomiske vilkår.
For når hr. Jesper Petersen taler om spekulation, lyder det, som om det er handel med valuta, der skaber spekulation, hvorimod det, der er problemerne, jo er, at de realøkonomiske forhold ikke er i orden, og det er i al beskedenhed simpelt hen der, hvor uenigheden opstår.
Og så kan hr. Jesper Petersen og SF åbenbart ikke lide, at man har fri bevægelighed for varer, tjenester og kapital, og det må jeg bare sige at vi er store tilhængere af i Venstre.
Kristian Jensen (V), 2010-02-02:
Det korte svar og det lidt frække svar er ja, for hvis man kigger på det, kan man se, at Frankrig har en lang historie for at indføre restriktioner og være modstander af liberaliseringer, også på trods af at det skader de tidligere franske kolonier, som de egentlig burde have et særligt ansvar for at være med til at løfte op.
Hvis vi ser historisk på, hvad der er sket gennem de sidste 20-25 år i international økonomi, kan vi se, at en af grundene til, at økonomien er blevet løftet op og en lang række lande har kunnet opleve, at deres befolkninger er blevet rigere, er, at man har liberaliseret valutamarkederne og fjernet afgifter, forhindringer og valutarestriktioner.
Det er det, man bl.a. forsøger at foreslå.
Jeg tror, at hvis jeg var engelsk finansminister med den økonomi, som England har, ville jeg gribe efter ethvert halmstrå for nye indtægter, for den engelske økonomi er for alvor ramt af finanskrisen, fordi de aldrig nåede at få ryddet grundlæggende op i deres økonomi, sådan som regeringen gjorde herhjemme i Danmark.
Derfor er vi i Danmark i en meget nemmere økonomisk situation end landene omkring os, og derfor har vi ikke behov for at gribe efter desperate metoder til finansiering som f.eks. indførelsen af en sådan Tobinskat.
Frank Aaen (EL), 2010-02-02:
Det er jo en fantastisk klog skatteminister, vi har, for bannerførerne for forslaget i EU var Frankrigs præsident Sarkozy, det var Englands premierminister Gordon Brown, det var altså et enigt EU-Råd, der mente, at det måtte være en god idé at få det her undersøgt.
Man kan også tage rapporter fra den engelske nationalbank, Bank of England, som også peger på mulighederne for at gøre det uden de skadelige effekter, som ministeren her har brugt hele sin tid på.
Alle andre statsmænd i verden – er jeg lige ved at sige, men i hvert fald EU – synes, at det er en god idé at få undersøgt det her.
Her hører vi en skatteminister i lille Danmark, der bare siger, at det er en katastrofe.
Hænger det sammen?
Er det sådan, at Danmark er så meget klogere end de andre?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-02:
Jeg mener nu nok at kunne huske, at der var flere – også fra De Konservative, som oprindelig kom med forslaget – der leverede to skelsættende argumenter.
Det første var, at det var i strid med grundloven, og det andet var, at det var i strid med internationale konventioner.
Det har jo altså været et konservativt argument, vil jeg vove at påstå.
Så jeg vil bare høre, hvordan det harmonerer med, at det af regeringens egen rapport på det her område fremgår, at man i Belgien reelt har et sådant forbud.
Naser Khader (KF), 2010-02-02:
Det her handler ikke om Belgien, det handler om Danmark, og jeg har kraftigt understreget, at det handler om grundloven.
Hvis vi stemmer for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, vil det være i konflikt med grundloven.
Jeg har ikke nævnt nogen konventioner i dag, jeg hæfter mig ved grundloven.
Hvis man har respekt for grundloven, stemmer man ikke for noget, der kan være i konflikt med grundloven.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-02:
Det undrer mig bare, for nu har vi jo hørt det her med, at det skulle være i konflikt med grundloven, og at det har man konkluderet ovre i Justitsministeriet, til trods for at det har man altså ikke konkluderet i Justitsministeriet.
Folk, der hører debatten, kan jo selv gå ind og læse svarene på Folketingets hjemmeside.
Men man konkluderer også, at det er i strid med de internationale konventioner, og så vil jeg bare have at vide, hvordan det kan lade sig gøre.
Det fremgår af regeringens rapport på det her område, og jeg citerer fra s. 22: »Flere lande har forskellige former for maskeringsforbud i det offentlige rum. I Belgien forbyder et politireglement i Bruxellesområdet »enhver borger, der klæder sig på maskeret eller udklædt vis, at vise sig på offentligt område««.
Så står der videre i rapporten: »Forbuddet inkluderer religiøst motiveret beklædning og udgør derved reelt et forbud mod anvendelse af burka i det offentlige rum.
En belgisk universitetsundersøgelse fra 2008 konstaterede, at belgisk politi i 33 tilfælde har udstedt bøder i forbindelse med problemer med kontrol af identitet grundet brug af burka, niqab og lignende beklædning.«
Martin Henriksen (DF), 2010-02-02:
Altså, vi forbeholder os i Dansk Folkeparti retten til at være uenige i det, som jurister eventuelt måtte nå frem til.
Det har vi også gjort i flere andre spørgsmål, eksempelvis om EU-traktater, og hvorvidt de var suverænitetsafgivende eller ej.
Vi synes, det er helt normalt, at man som parti har mulighed for at være uenig med nogle jurister, som siger, at det måske er i strid med grundloven, men ikke konkluderer, at det er det.
Så vil jeg også bare sige til det argument – for det er jo også noget af det, som bliver fremført igen og igen – at fordi der i grundloven står, at vi har religionsfrihed, og fordi der er nogle, der i forbindelse med, at de udøver det, de opfatter som deres religion, render rundt med burka eller niqab, så kan man ikke forbyde det.
Altså, flerkoneri er jo også religiøst begrundet.
Det er da forbudt.
Der er da en lang række ting i vores samfund, som er religiøst begrundet, som er kulturelt begrundet, men som er forbudt, og de er mig bekendt forbudt inden for grundlovens rammer.
Derfor kan vi selvfølgelig også forbyde det her inden for grundlovens rammer.
Lad mig endnu en gang påpege, at det virker en anelse søgt, for der er ikke nogen her, der skal komme og bilde mig ind, at Det Konservative Folkeparti ikke var klar over, at vi har religionsfrihed i Danmark, da man fremsatte det her forslag.
Eller det er måske tilfældet?
Helge Adam Møller (KF), 2010-02-02:
Så vil jeg også godt spørge hr. Martin Henriksen, om det er korrekt, at det af betænkningen til det her forslag fremgår, at justitsministeren ved en gennemgang af forslaget ikke mener, at et forbud er i overensstemmelse med grundloven og er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Nu ved jeg godt, at hr. Martin Henriksen normalt er ret ligeglad med den europæiske menneskerettighedskonvention, men jeg gør altså igen opmærksom på, at hr. Martin Henriksen ligesom alle andre folketingsmedlemmer har skrevet under på at overholde grundloven.
Vil det sige, at juristerne i Justitsministeriet ikke aner, hvad grundloven omfatter?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-02:
Det er jo fuldstændig korrekt, for det er nu engang sådan, at når man træder ind i Folketingssalen, skal man skrive under på, at man vil overholde grundloven.
Det gør vi også i Dansk Folkeparti, og hvis det her beslutningsforslag var i strid med grundloven, havde vi ikke fremsat det.
Så det er jo et sådan lidt omsonst spørgsmål, for det har jo sådan set ikke nogen klang i virkeligheden.
Jeg må bare forholde mig til det, som alle andre siger er sandheden, nemlig at juristerne i Justitsministeriet har konkluderet, at det her skulle være i strid med grundloven.
Det har juristerne i Justitsministeriet ikke konkluderet, og det fremgår af det svar, som er blevet afleveret til Folketinget.
Naser Khader (KF), 2010-02-02:
Jeg er først og fremmest optaget af grundloven.
Jeg vil ikke stemme for noget, der kan være i konflikt med grundloven.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-02:
Et eller andet sted er det her jo absurd.
Jeg har svaret på spørgsmålet.
Vi har også hørt, at det skulle være i strid med de internationale konventioner, men det er selv samme rapport, som jeg går ud fra hr. Naser Khader har læst, som regeringen har fremlagt om det her, og deraf fremgår jo, at eksempelvis i Belgien har man et forbud mod heldækkende ansigtsdragter.
Hvordan kan man have det i Belgien, hvis det er i strid med de internationale konventioner?
Det kan man jo undre sig over.
Hvis det var i strid med grundloven, havde Dansk Folkeparti ikke fremsat forslaget, og så ville Dansk Folkeparti heller ikke stemme for det i Folketingssalen, men vi agter at stemme for det.
Det her er jo absurd ud over alle grænser.
Først lancerer man fra Det Konservative Folkepartis side et forslag, fra socialdemokratisk side bakker man op om forslaget, og lige pludselig fremturer den ene konservative og socialdemokrat efter den anden på tv-skærmene overalt og siger: Vi har religionsfrihed i Danmark.
Vil man fra hr. Naser Khaders side virkelig påstå, at man i Det Konservative Folkeparti, før man fremsatte det her forslag om et burkaforbud, ikke var klar over, at man havde religionsfrihed i Danmark?
Var man ikke klar over det?
Det går jeg ud fra man er klar over.
Det er jo ikke en nyhed, at vi har religionsfrihed i Danmark.
Det har vi haft hele tiden.
Og hvis det her forslag bliver vedtaget, er der stadig væk religionsfrihed i Danmark, men vi har bare nogle principper, der siger, at når vi kigger på hinanden i vores samfund, skal vi lige præcis kunne kigge hinanden i øjnene.
Naser Khader (KF), 2010-02-02:
Det er da helt utroligt.
Når juristerne har talt, og alle andre partier og hele offentligheden har accepteret det, de siger, nemlig at hvis man lovgiver generelt, vil det være i konflikt med grundloven, fatter jeg ikke, at hr. Martin Henriksen gør sig klogere end de jurister, der er i Justitsministeriet.
Er Dansk Folkeparti, vil jeg gerne spørge igen, fuldstændig ligeglad med grundloven?