Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-03:
Det går fremad med integrationen i Danmark.
Otte ud af ti nydanskere føler sig godt integreret, viser en AKF-undersøgelse.
Rigtig mange med en anden baggrund end dansk bidrager hver dag aktivt til det danske samfund.
Siden 2001 har vi markant ændret indvandringen til Danmark.
Vi har på ingen måde lukket grænserne, men vi har sikret, at de, som kommer til Danmark i dag, kommer her med en lyst og en vilje til at være en del af det danske samfund og bidrage til samfundet.
I 2001 kom der mere end 20.000 til Danmark gennem familiesammenføringer og asylsystemet.
I dag er det tal reduceret til en tredjedel.
Til gengæld kommer der i dag flere end nogen sinde til Danmark som følge af vores politik med at sikre, at folk kommer hertil som en del af et erhverv eller studie.
Og i 2009 kom der ikke færre end 26.000 til Danmark for at arbejde og studere.
I 2001 var det tal kun 10.000.
Vores markante fokus på at sænke antallet af opholdstilladelser og sikre unge nydanskere mere frihed til uddannelse og til at vælge deres egen partner har alt sammen været med til at sikre en bedre integration.
I den nævnte årgang 2009 forventes 91 pct. af pigerne af dansk herkomst og godt 86 pct. af pigerne af en anden etnisk herkomst at opnå mindst en ungdomsuddannelse.
Blandt drengene af dansk herkomst forventes knap 86 pct. at opnå mindst en ungdomsuddannelse, mens kun 72 pct. af drengene med en anden etnisk herkomst forventes at opnå mindst en ungdomsuddannelse.
Det er rekordmange i forhold til, hvordan det var tidligere.
I dag er der også langt flere indvandrere i arbejde, og integrationen er blevet styrket, ved at langt flere unge indvandrere og efterkommere af indvandrere i dag også tager en videregående uddannelse.
I dag tager over 20 pct. af de 20-24-årige med indvandrerbaggrund en videregående uddannelse.
Også når vi kigger på beskæftigelsesprocenten, kan vi se, at Danmark ligger i top.
Hele 61 pct. var i 2009 i beskæftigelse, og sammen med Finland og Tyskland var Danmark det eneste land i EU, der også formåede at øge andelen af indvandrere i job under den finansielle krise.
Også når vi kigger på andelen af børn at nydanske forældre, der går i børnehave og dermed fra barnsben møder andre børn, bygger venskaber, knytter tætte bånd til det danske samfund, ser vi, at der blandt de 3-5-årige børn af forældre af en ikke vestlig oprindelse er hele 90 pct., der går i børnehave.
Til sammenligning er det godt 94 pct. af alle børn af dansk oprindelse.
Alt i alt er vi rigtig godt på vej med integrationen i Danmark, men vi må samtidig erkende, at der er en lille gruppe nydanskere, der i dag ikke er blevet lige så godt integreret som flertallet.
Vi oplever desværre, at denne lille gruppe isolerer sig fra det danske samfund.
Det er en gruppe, som radikaliseres, det er en gruppe, som ofte står uden for arbejdsmarkedet, og som begår kriminalitet.
Og de gør desværre ikke noget særlig godt for integrationen i Danmark og de mange, som hver dag gør en aktiv indsats for at blive en del af det danske samfund.
I Venstre vil vi ikke acceptere at have områder i Danmark, hvor danske værdier ikke er bærende, og hvor dansk lov ikke gælder.
Derfor har vi også lanceret et stort ghettoudspil for at bekæmpe de ghettodannelser, der er i Danmark.
Vi har lagt en lang række konkrete forslag frem til at sikre, at ghettoen kommer tilbage til samfundet.
Et af de konkrete forslag i planen er at sikre, at forældre til børn, der er vokset op i familier, hvor en eller begge forældre står uden for arbejdsmarkedet, får pligt til at lade deres børn optage i et sprogstimuleringstilbud i form af et 30-timers dagtilbud.
Det er det, lovforslag L 125, som vi behandler her i Folketingssalen her i dag, handler om.
Når vi i Venstre støtter L 125, gør vi det for at sikre, at de børn, der i dag holdes hjemme, som ikke stimuleres til at lære dansk, og som ikke har den lykke, at de på første skoledag glade kan stå med tasken på ryggen og tale dansk med kammeraterne, ikke fra starten vil være hægtet af undervisningen.
Vi ved alle sammen, hvor vigtigt det er for indlæringen, at man får en god første skolestart.
L 125 handler i høj grad om at sikre barnets tarv, sikre, at det enkelte barn sættes i centrum.
L 125 handler om at sikre, at børn, der isoleres i hjemmet med forældre, der ikke selv behersker det danske sprog, ikke overlades til en vanskelig start på livet.
Med lovforslaget vil vi sikre, at de børn, der i dag svigtes, sikres de samme muligheder som alle andre børn for at udvikle de nødvendige dansksproglige kompetencer for at sikre, at de kan bygge sociale relationer med jævnaldrende, og dermed sikre, at de kommer godt på vej i tilværelsen.
Vi har som samfund en forpligtelse over for de børn og unge, hvis forældre svigter forældreansvaret markant.
Vi kan ikke blot tillade os at se stiltiende til.
Derfor kan det også undre massivt, at Socialdemokraterne i dagens avis melder ud, at man ikke støtter L 125, på trods af, at det er det, der har stået i adskillige af S' udspil igennem den senere tid.
Men det er jo nok blot endnu et bevis på, at barnets tarv er et begreb, man bruger i sine skåltaler, men ikke når vi kommer til den konkrete lovmæssige behandling i Folketingssalen.
I Venstre kan vi varmt støtte op omkring L 125.