runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2010-06-10:
Alt er tilgivet, hr. formand, glimrende.
Tilbage til debatten mellem hr. Nick Hækkerup og mig: Jeg synes jo, det er glimrende, at vi her fra talerstolen hører, at vi skal ad reformsporet.
Det er bare ikke det, vi har hørt fra S og SF tidligere, men ingenting er for sent, det tager vi med glæde imod, både tilkendegivelsen om, at man nu vil afskaffe efterlønnen – det er jo at gå endnu videre, end vi Konservative ville, vi ville reformere den ganske betragteligt, men vi mener jo stadig væk, at der er nogle, der er nedslidte, der kan komme på den – og at jeg kan forstå, at man så også vil bakke op om en halvering af dagpengeperioden.
Men vi skal altså fortsætte med reformer, for det er det, der kan skabe konkurrenceevne, og det er det, der kan sikre et tilstrækkeligt arbejdsudbud, så vi kan klare os på lang sigt.
Glimrende, det er vi med til, vi er klar til at trække i arbejdstøjet på den konto.
Så vil jeg med hensyn til det, vi talte om, nemlig rådighedsbeløbet, sige: Det er jo et faktum, at vi har givet børnefamilierne et større rådighedsbeløb, og det har vi gjort via skattereformen.
Den har hr. Nick Hækkerup også kritiseret Konservative for at medvirke i; at vi har givet et større rådighedsbeløb, har hr. Nick Hækkerup kaldt en champagnereform, en rødvinsreform og alt muligt andet.
Men det har vi netop gjort for at styrke rådighedsbeløbet for børnefamilierne, og derfor er det jo en lodret forkert påstand, når man siger, at vi har forringet deres rådighedsbeløb.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Se, vi har fået svar på det med rådighedsbeløbene – det er jo noget af det, der ligger mellem første og anden behandling – og det viser sig nu, at man, når man tager rødvinsreformen og genopretningspakken og lægger dem ved siden af hinanden, kan se, at der er en stor gruppe af helt almindelige hårdtarbejdende danskere, der har en familieindkomst på mellem 500.000 kr. og 700.000 kr., som bor i ejerbolig, og som har to børn – hvis de har tre, bliver det endnu værre – som faktisk taber på det her, som ikke får forøget deres rådighedsbeløb, punkt 1.
Så lad mig som punkt 2 sige om »En Fair Løsning«
: Se, »En Fair Løsning« står jo netop på det fundament, at vi bevæger os uden for Christiansborg og siger, at hvis vi skal lave ændringer i vores samfund, som skal lykkes, så bliver vi nødt til at lave det i dialog med dem, som befinder sig derude, erhvervslivet, uddannelsesinstitutionerne og ikke mindst vores parter på arbejdsmarkedet, altså fagbevægelsen og arbejdsgiverne.
Og det er det fundament og det er den måde, som vi skal løse det på i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2010-06-10:
At Dansk Folkeparti gerne vil gennemføre asociale besparelser, der rammer f.eks. arbejdsløse, at man gerne vil beskære børnechecken, er der ikke noget overraskende i.
Det overraskende er vel, at man med det her forslag også rammer landets pensionister sådan cirka med knap 900 kr. i ekstra skat om året.
Det er jo immer væk også en slags penge for en enlig folkepensionist, der ikke har anden indkomst.
Hvordan kan det være, at man vælger, at regningen delvis skal betales af pensionister, der ikke har ret mange penge, i stedet for f.eks. at tilslutte sig sådan et forslag, som Enhedslisten har fremlagt, om, at vi indfører en millionærskat, sådan at dem, der tjener over 1 mio. kr., skal betale lidt ekstra i skat af indkomsten over 1 mio. kr.?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Som jeg netop sagde før, finder vi netop, at genopretningspakken er socialt afbalanceret, og det gør vi, fordi vi synes, at vi har fordelt byrden på en rimelig måde.
Det illustreres også ved, at alle kommer til at betale den lille smule ekstra i skat, på grund af at personfradraget fastholdes, og som jeg lige sagde, er det 28 kr. om måneden.
Det er et ganske beskedent beløb.
Men det skal også sammenlignes med, at vi jo har fået forhandlet store besparelser på overførselsindkomsterne ud af genopretningspakken.
Til at begynde med var udspillet jo netop, at alle satserne skulle fastfryses de næste mange år, og det var bl.a. gået ud over pensionisterne.
Så jeg synes, at det er en yderst socialt afbalanceret aftale, vi har fået lavet, hvor vi på den måde friholder pensionisterne fra at bidrage med en forringelse af deres pension.
Frank Aaen (EL), 2010-06-10:
Dansk Folkeparti friholder da ikke pensionisterne, tværtimod.
Det, der skal vedtages nu, koster enhver pensionist, enhver lavtlønnet, alle skatteydere små 900 kr. om året, og det rammer naturligvis de lave indkomster, herunder pensionisterne, hårdest.
Og det er ikke bare i 2011, 2012, 2013, det er til evig tid, at pensionerne er blevet skåret ned med små 900 kr.
Det, jeg spurgte om, var, hvorfor man ikke har fundet en finansieringsform, som udelukkende rammer dem, der er rigest, og som har haft glæde af festen, dengang der var opgang og spekulationerne gik derudad.
Hvorfor finder man ikke en skat, der rammer de mennesker, i stedet for at gå efter dem, der har mindst?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Så må jeg jo tro, at hr. Frank Aaen har siddet så langt tilbage i salen, at han ikke har hørt min ordførertale.
Det har vi netop gjort.
Vi har netop fundet en måde at hæve skatterne på, som gør, at dem, der tjener mest, også er dem, som kommer til at betale mest.
Jeg sagde netop, at man kan sige, at vi rammer en topskatteyder to gange, både ved at fradraget for topskatten bliver fastfrosset, og ved at topskatteyderen ikke får den ekstra forhøjelse af fradraget, som ellers var planlagt.
På den måde kommer en topskatteyder, der tjener 0,5 mio. kr. om året, til at betale 4.486 kr. mere i skat næste år, og det kommer helt op på over 7.000 kr. i 2013.
Så jeg kan ikke forstå, at hr. Frank Aaen ikke er nået frem til det ved at læse i lovforslaget, for det er netop noget, der rammer præcis dér, hvor hr. Frank Aaen efterlyser det.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-10:
Nu var hr. Mikkel Dencker jo heldigvis til stede under den lange debat om de ufinansierede skattelettelser i 2003 og 2007, og som det også blev påpeget, bestod underfinansieringen i, at man sagde, at 2010-planen siger, at de offentlige udgifter reelt kan vokse med 1 pct., og regeringen sagde, at det sætter vi ned først til 0,75 pct. og så til 0,5 pct. over de næste 2 år, derved sparer vi nogle penge, og dem bruger vi til at give skattelettelser for.
Og det gik jo gruelig galt.
Det gik jo gruelig galt, for den ene procent skulle have været sat ned til 0,75 pct., men endte i stedet med at blive til 1,7 pct., og den ene procent det næste år skulle have været nedsat til 0,5 pct., men endte med at blive til 1,2 pct., og det er virkelig skræmmende at se.
Det betyder jo nu, at vi må gå ud og skære, skære i børnechecken, skære ned på en række områder, fordi det ikke lykkedes, som regeringen havde stillet i udsigt, at holde det offentlige forbrug nede.
Nu står vi her og behandler en pakke, hvor halvdelen af den samlede stabilisering skal komme ved nulvækst over 3 år i den offentlige sektor.
Hvordan kan Dansk Folkeparti overhovedet forestille sig med de erfaringer, vi har fra 2003 og 2007, at man kan holde nulvækst i 3 år i den offentlige sektor?
Det er jo et hul, der er åbnet her.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Man kan hæve skatterne, man kan reformere, eller man kan lave besparelser.
Vi har valgt at sige, at der er en række skatter, der skal hæves på en socialt afbalanceret måde.
Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative har valgt at sige, at der er en række skatter, der skal hæves på en socialt ikke afbalanceret måde.
Det var forskellen på det.
Så har vi sagt, at der ikke er nogen grund til at gå ud i de kæmpe besparelser, som regeringen og Dansk Folkeparti har valgt, fordi vi kan vælge reformvejen, nemlig hæve arbejdstiden.
Men det er klart, at hvis det ikke lykkes at få hævet arbejdstiden, bliver man selvfølgelig nødt til at gribe til de andre værktøjer, men der er ikke noget, der tyder på, at det ikke skulle lykkes.
Tværtimod er der jo taget vel imod det fra arbejdstagersiden, som er dem, der først og fremmest skal være indstillet på at levere her.
Så det er simpelt hen et spørgsmål om, hvad vi tror på er den rigtige vej ud af krisen.
Er det at spare, er det at skære hos børnefamilierne, er det at ødelægge velfærden udeomkring i kommunerne, eller er det, at vi alle sammen smøger ærmerne op, at helt almindelige hårdtarbejdende mennesker giver den en ekstra tand og sikrer, at vi kan bevare det gode samfund, som vi har, der er det danske?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Jeg går her på talerstolen, fordi ordføreren lige sagde, at den socialdemokratiske plan er fuldt finansieret, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad den finansiering går ud på, fordi det er der åbenbart meget tvivl om.
Men kan hr. Nick Hækkerup ikke bekræfte, at han er enig med sin partiformand i, at efterlønnen kan blive en del af finansieringen, at man simpelt hen sparer på efterlønnen?
Kan ordføreren bekræfte det?
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Jeg er da glad for, at hr. Nick Hækkerup gør en dyd ud af at gå nogenlunde i detaljen med nogle af forslagene.
Det er jo mere, end man gør med sin egen plan, når hr. Nick Hækkerup i dag til Børsen siger, at han ikke vil gå nærmere i detaljer om specifikke elementer.
Der står det samme i »Fair Forandring« på side 14, nemlig at man ikke beskæftiger sig med beregninger inden for de næste 3 år.
Men jeg vil spørge hr. Nick Hækkerup, om han er enig med sin partifælle m.m. hr. Klaus Hækkerup i, at det offentlige forbrug har været for højt fra 2001 til 2008, for det mener jeg ikke rigtig jeg kan læse i nogen af de finanslovudspil, der har været i den periode.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Se, det er et godt spørgsmål, for hr. Mads Rørvig husker sikkert ligesom jeg, at skattereformen i 2003-2004 var forudsat den finansiering, at det offentlige forbrug skulle holdes i ro af regeringen.
Væksten skulle være på 0,0 pct. Og det er det, der gør den skattereform ufinansieret, præcis fordi det ikke lykkedes for regeringen at holde det offentlige forbrug i ro.
Det steg med 1,5 pct. begge år, hvilket præcis betyder, at den skattereform var ufinansieret, hvilket betyder, at regeringen har bidraget til at skabe et kæmpe hul i statskassen, hvilket betyder, at børnefamilierne i dag skal betale for en helt uansvarlig styring af den offentlige økonomi under Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis ledelse.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Der kom vi da helt op på den store klinge, og jeg vil da håbe, at hr. Nick Hækkerup vil gøre det samme, når jeg beder ham om at besvare det samme spørgsmål igen, for jeg fik jo ikke noget svar på, om det offentlige forbrug i hr. Nick Hækkerups øjne var for højt fra 2001 til 2008.
Og så vil jeg gerne høre, om hr. Nick Hækkerup kan bekræfte, hvad han siger om sin egen plan, som det også fremgår af Dagbladet Børsen i dag, nemlig at han ikke mener, at den finansierer noget som helst de næste 3 år.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-10:
Fornuft er jo forskellige ting, men om ikke andet kan man i hvert fald henvise til erfaringerne, og vi har rigtig gode erfaringer med at lave arbejdsmarkedsreformer i Danmark, rigtig gode erfaringer med det.
Det havde vi i 1990'erne, også i perioder, hvor ledigheden var højere, end den er i dag, og det synes jeg er væsentligt at have med i den her diskussion.
Det, der er meget tankevækkende og en af de ting, som jeg synes er meget brutale i vores system, er, at vi ved, hvor hurtigt skaderne af ledighed sætter ind.
For relativt nylig lagde jeg øre til en forsker, som sagde, at allerede efter et halvt år kan folk mærke det på deres selvværd, på vurderingen af, hvad de kan, på deres egenkompetence.
Og der synes jeg ikke, det er fair bare at stille folk i udsigt: Jamen I kan være ledige i meget lang tid.
I stedet for bør man stille folk i udsigt: Der er mennesker, som vil bidrage til, at I kan fastholde jeres kompetencer og udvikle dem, og se på, hvor der er plads til jer på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er at tage ordentligt hånd om folk i stedet for stille det op, som om dét bare at kunne være ledig længst muligt også er det størst mulige sociale gode.
Jeg synes, det er et stort gode at få et bidrag til, at man kan forsørge sig selv og komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Man vælger derfor helt selektivt ud og ser bort fra nogle af de finansieringselementer, som jeg klart påpeger, og man vælger ikke at regne dem ind, eksempelvis hvilket umiddelbart provenu der jo er ved at lave en 100.000-kroners-grænse over pensionsbeskatningen, som vi alle ved – hvad Venstre også selv i forbindelse med skattereformen fra sidste år jo påpegede – har det største provenu i starten og så falder til et lavere, varigt provenu.
Det regner man ikke ind i Børsen i dag, selv om der er blevet gjort opmærksom på det.
Havde man gjort det, havde det set helt anderledes ud.
Der er også en lang række andre elementer, som ikke er taget med, eksempelvis effekten af at uddannelsesniveauet stiger osv., så der er meget at komme efter.
Det, der er problemet i det spørgsmål, som blev rejst før, er, at Venstres ordfører overser, at man kommer til at lave en dobbeltfinansiering.
Man vælger at sige: Vi skulle i virkeligheden have finansieret vores skattelettelser ved at holde det offentlige forbrug i ro, og det er ikke lykkedes, og det er derfor, vi har de økonomiske problemer, som vi har i dag.
Jeg vil sige, at jeg nu ikke følte mig så krænket, at jeg ikke kan leve med det.
Og under alle omstændigheder synes jeg, det er fair, at der er lidt snor, når et medlem første gang går på Folketingets talerstol.
Så jeg lever fint med det; det var ikke tiltaleformen, der var problemet, det var indholdet i det, der blev sagt, der var problemet.
Hr. Kasper Krüger overser nemlig de to skattereformer, som blev lavet i 2003-2004, og som for den førstes vedkommende var underfinansieret med 11,1 mia. kr., og så var der lavere skat på arbejde fra 2007, der var underfinansieret eller ufinansieret med 8,4 mia. kr., og dermed når vi de 20 mia. kr.
Det er rigtigt, at den seneste skattereform på lang sigt, fremme i 2019, er finansieret, men der er unægtelig noget tid til endnu, og de 20 mia. kr. er altså en del af det problem, som vi bokser med i dag.
Næh, sagens kerne er, at skattereformen tilbage i 2003-2004 blev finansieret, ved at man sænkede 2010-planens forudsætninger om, at man i 2004 og 2005 skulle sænke væksten i det offentlige forbrug.
Det var der, man sagde: Nu giver vi nogle skattelettelser, til gengæld holder vi den offentlige sektor i ro.
Det lykkedes bare ikke.
De penge, man havde givet ud i skattelettelser, skulle man finansiere ved at holde igen i det offentlige forbrug, men det offentlige forbrug steg.
Og man kan altså ikke både finansiere ved at lægge penge ud og samtidig hæve forbruget.
Så opstår der et underskud, og det er der underfinansieringen på de i det her tilfælde første 11,1 mia. kr. opstår.
Mike Legarth (KF), 2010-06-10:
Tak, hr. formand.
Jeg forstår ikke, at ordføreren vil fortsætte den umulige kamp om at forsøge at overbevise befolkningen om, at skattereformen ikke er fuldt finansieret.
Det er den krone til krone.
Vi har hjulpet befolkningen med, at vi langsommere indfaser beløbet, som vi giver ud i skattelettelser.
Fra 2013 frem til 2019 inddriver vi så lidt mere i skat, end vi giver ud, og der er fuld balance i 2019.
De tidligere skattereformer er også finansieret på lang sigt.
Det var hr. Nick Hækkerups kommentar til den artikel, der i dag i Børsen tydeligt tilkendegiver i hvert fald i forhold til de svar, der bliver givet fra hr. Nick Hækkerup, at der er store huller i planen.
Jeg kan så nu forstå på forsvaret, altså det forsvar, som hr. Nick Hækkerup giver her fra talerstolen, at det er Børsen, der ikke har forstået det.
Det er Børsen, der ikke har fået fat i, hvordan man skal forstå planen fra S og SF.
Jeg vil egentlig gerne høre svaret på, om hr. Nick Hækkerup mener, at det er Børsen, der misforstår tingene, for det ser ud, som om det er hr. Børsting, der er S' og SF's finansordfører, og så kunne man måske kalde andre for andre ministerposter, men lad os få et svar.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Jeg hører til blandt de politikere her, som faktisk har stor respekt for Det Konservative Folkepartis skatteordfører og finansordfører.
Jeg tror, at hr. Mike Legarth godt ved sagens rette sammenhæng, og jeg accepterer, at vi har en politisk debat, som kan betinge, at man indimellem kan have lyst til at fremstille sagerne sådan, at de ser godt ud i ens eget lys.
Men hr. Mike Legarth ved lige så godt som jeg, at vores forslag, »En Fair Løsning«, er fuldt finansieret.
Finansministeriets egne beregninger viser, at det er fuldt finansieret.
Derfor er der ingen grund til at fortsætte den her diskussion om, om tallene passer, eller om tallene ikke passer.
Tallene passer.
De har været forelagt Finansministeriet, og de har sagt, at det er, som det skal være, og at den helt store gevinst og at den helt store forskel i vores holdninger til, hvordan vi griber det her an, jo er, om vi skal spare os ud af krisen, eller om vi skal reformere os ud af krisen.
Vi har altså valgt den vej, der hedder, lad os reformere os ud af krisen, ved at vi alle sammen giver en ekstra hånd, i stedet for at vi laver besparelser for nogle af dem, som har allermindst til rådighed.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Jeg kan jo bekræfte, at der har været nogle problemer med at få kommunerne til at overholde de krav, der blev stillet til dem om at tøjle deres udgiftsniveau, men det er jo ikke nogen ny opfindelse at sætte loft over, hvor stor kommunernes vækst må være.
Nu kom hr. Hækkerup jo selv ind på, at i 2010-planen, som jo kom til under en regering, som var domineret af det parti, som hr. Hækkerup selv tilhører, opererede man med en vækstramme på 1 pct. om året.
At vi så sammen med regeringen valgte at justere den ned til 0,75 pct., ændrer jo ikke ret meget, når kommunerne, som hr. Klaus Hækkerup selv sagde, bevægede sig helt op på 1,7 pct. i vækst, altså langt over, hvad både regeringen og Dansk Folkeparti havde givet dem som vækstramme, men også hvad SR-regeringen tilbage i 1990'erne havde planlagt, at de skulle have lov til.
Så det handler ikke om, at de her skatteomlægninger, som det var, har været underfinansieret.
Det er kommunerne, der har svigtet.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-10:
Det kan godt ske, kommunerne har svigtet.
Det har måske været kommunerne – og staten, tror jeg bare, at jeg må sige til hr. Mikkel Dencker.
Staten har da selvfølgelig bidraget til den overskridelse af vækstrammen.
Mit spørgsmål er jo helt enkelt.
Det gik galt med de besparelser, med den holden igen i den offentlige sektor, man brugte til at finansiere skattelettelserne med i 2003 og 2007, og mit helt enkle spørgsmål er, nu man finansierer med en påstået endnu strammere styring af de offentlige udgifter – halvdelen af den genopretningspakke, vi står med: Hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig at man nogen sinde vil nå i mål og opnå de tal?
Om 2 år skal vi jo i fuld gang med at revidere det her, eller regeringen skal det.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Det er jo en meget skæg argumentation at sige, at man beskytter børnefamilierne, sådan at regningen ikke bliver lagt i børneværelset med det samme, og at man så stikker regningen ud til børnefamilierne, så man er sikker på, at regningen bliver lagt i børneværelset.
Men er det ikke netop det, man gør, når man lægger et loft over børnechecken, og når man begrænser børnechecken for alle børnefamilier?
Kan Det Konservative Folkepartis ordfører forklare, på hvilken måde det her betyder, at regningen ikke bliver smidt i børneværelset?
Mike Legarth (KF), 2010-06-10:
Det kan jeg meget nemt, og jeg siger tak, fordi jeg får mulighed for at reflektere over det.
Det er nemlig helt afgørende, at vi ikke skaber en økonomisk situation i Danmark, hvor den regning, der måtte komme for at agere uansvarligt, betyder, at man senere skal betale en regning, som børnene, altså næste generation, er nødt til at betale.
Vi har jo også en generationskontrakt, hvor vi siger, at når vi i min generation går på pension, skal vi gerne levere landet i en lidt bedre forfatning, end da vi overtog det, og det samme mener vi gælder i det her tilfælde.
Med hensyn til børnefamilierne, så medvirker de rigtignok, men det gør de, ligesom alle andre i det her samfund gør.
Vi mener ud fra et solidarisk synspunkt, at når lav og høj må bidrage til at få den her regning betalt over de næste 2-3 år, må selv børnefamilierne bidrage.
Og jeg helt sikker på, at man i langt de fleste børnefamilier er enige i, at det er en god idé at være solidarisk.
Alle bidrager med 5 pct. af børnechecken, for at vi kan være med til at betale den her regning.
Det er vigtigt, at vi får genopretningsplanen gennemført, sådan at vi ikke skal bruge et stort beløb til at betale af på renter, til at betale af på lån, som vi er nødt til at oprette, hvis vi ikke får balance i økonomien.
Så hellere få velfærd og service for pengene.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-10:
Der var to overraskende meldinger i det indlæg, som den konservative ordfører holdt.
Den ene var oplysningen om de 5 mia. kr., der mangler i at nå den strukturelle balance.
Med de tal, regeringen har lagt frem, og de forudsætninger, den har beregnet ud fra, er jeg enig i tallet 5 mia. kr., sagde den konservative ordfører, og han sagde, at det ville blive adresseret til efteråret i forbindelse med finansloven.
Jeg vil godt høre, om det er rigtigt, at vi får en finanslov, der også retter op på de 5 mia. kr., for jeg har forstået, at det var det, regeringen først ville tage stilling til senere.
Men det synes jeg var en ny melding.
Så omtalte den konservative ordfører også – det var den anden melding – at man havde lempet på økonomien for at holde gang i hjulene i den her overgangsfase.
I hvilket finansår, 2011, 2012 eller 2013, falder de 10 mia. kr., så vi kan gøre op, hvor stor den stramning egentlig er?
Mike Legarth (KF), 2010-06-10:
Når man debatterer, kan det nogle gange være svært at få kommunikeret klart og tydeligt.
Det, vi siger, er, at vi til efteråret adresserer de 5 mia. kr., i forhold til at hovedparten forhåbentlig kan hentes i en førtidsreform, altså en reform af førtidspensionen, og en reform af SU.
Så må vi se, hvor langt vi når der.
Vi anerkender, at det er den udfordring, der er tilbage, og den skal vi selvfølgelig har fundet en løsning på.
Og jeg glæder mig jo da over, at jeg i dag har set hr. Nick Hækkerup tilkendegive, at man er i reformsporet.
Man nævner jo oven i købet, at efterlønnen kunne fjernes.
Om det virkelig kan have sin rigtighed, ved jeg ikke, men det håber vi, for det har været nævnt.
Og i hvert fald hæfter jeg mig ved, at der er tegn på, at vi skal reformere os til de gevinster og de besparelser, der er nødvendige, for at der er balance i dansk økonomi.
Med hensyn til de 10 mia. kr. vil jeg sige, at der ganske rigtigt skal bruges 5 mia. kr. til at styrke sundhedsområdet, fordi vi ved, at f.eks. medicinpriserne er hastigt stigende, og vi vil gerne bruge 3 mia. kr. på at prioritere de udsatte, og vi vil så bruge 2 mia. kr. på at prioritere uddannelserne.
De 10 mia. kr. har vi fundet på statens udgifter, og dermed er der balance på den konto.