runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2013-05-15:
Nu siger beskæftigelsesministeren, at hun kender statsministeren så godt, at man burde tage diskussionen med statsministeren.
Nu er det bare sådan, at statsministeren jo henviser til beskæftigelsesministeren, fordi det er et lovforslag, der kommer fra beskæftigelsesministeren og Beskæftigelsesministeriet.
Og derfor er det selvfølgelig også fuldstændig relevant at tage en diskussion med beskæftigelsesministeren om, hvorvidt det er ærligt at sige, at det her ikke har noget med arbejdstiden at gøre, når ordet arbejdstid er nævnt 418 gange i det her lovforslag.
Derfor synes jeg faktisk, at det er noget uærligt – lad mig sige det sådan – af statsministeren at sidde og give indtryk af noget andet.
Man skal jo huske på, at Venstre jo også står bag det her lovforslag, og derfor er det sådan set slet ikke rimeligt, at statsministeren sidder i et tv-program og siger, at det her ikke har noget med arbejdstid at gøre.
Jeg har da hørt, at beskæftigelsesministeren i flere omgange også har henvist til arbejdstid.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-15:
Nu er det jo på sin egen måde en lidt besynderlig diskussion, for jeg står her med fru Inger Støjberg og diskuterer en udtalelse fra landets statsminister.
Derfor kan jeg jo af gode grunde ikke gøre andet end at læse citatet op i dets helhed og vurdere, hvad det er, jeg mener statsministeren har ment med sit citat.
Hvis man gerne vil ind i en dybereliggende diskussion med statsministeren om statsministerens egne ord, er statsministeren jo den rette at diskutere det med.
Men jeg tror nu, at jeg kender statsministeren så godt og har læst citatet korrekt til dog alligevel per stedfortræder at have diskussionen med fru Inger Støjberg.
Og jeg mener ikke, at der er en finger at sætte på interviewet med statsministeren.
Statsministeren motiverer, hvorfor det er nødvendigt på det tidspunkt at lave et lovindgreb i en i øvrigt lovlig arbejdskonflikt.
Det er ikke nogen nem beslutning at træffe det valg.
Vi er stærke tilhængere af den danske model, herunder at arbejdsmarkedets parter i ro og mag kan finde løsninger på de problemer, der ligger på bordet.
I nogle tilfælde lykkes det ikke at finde en løsning, og så kan der komme en konflikt på arbejdsmarkedet.
Den konflikt skal gerne kunne finde sin afslutning selv.
Det lykkedes ikke i det her tilfælde, og derfor greb vi ind i konflikten.
Inger Støjberg (V), 2013-05-15:
Det ændrer jo bare ikke på, at vi har en statsminister, der sidder og giver udtryk for ét, når hun er på tv, men gør noget andet i et lovforslag, som vi jo så i øvrigt fra Venstres side er fuldstændig enig i.
Det, jeg bare synes, er, at man så godt kunne sige det, som det er, nemlig at det her jo netop også var et opspil til de forhandlinger, der pågår lige for øjeblikket, hvor lærernes arbejdstid er en del af det.
Så det, jeg egentlig bare beder om, er sådan set en form for ærlighed fra statsministerens side, og jeg hører jo heller ikke, at beskæftigelsesministeren som sådan i dag tager statsministeren i forsvar.
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Men jeg står med lovforslaget her, og jeg tror ikke, at jeg siger for meget ved at henvise til bare nogle af de gule papirlapper, som jeg har sat i lovforslaget, for 418 gange er ordet arbejdstid nævnt i det her lovforslag, og så er det altså ærlig talt lidt uærligt at sidde og sige, at det ikke har noget med arbejdstiden at gøre.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-15:
Jeg har forstået spørgsmålet sådan, at der konkret henvises til en udtalelse, som statsministeren kom med ca. 22 minutter inde i en tv-udsendelse den 30. april i indeværende år.
I den forbindelse vil jeg gerne indledningsvis opfordre spørgeren til at lytte til hele statsministerens udtalelse og forholde sig til statsministerens udtalelse i dens helhed.
I forlængelse af et indslag, hvor KL's chefforhandler i overenskomstforhandlingerne udtaler sig om sammenhængen mellem overenskomstforhandlingerne og regeringens forslag om indførelse af en helhedsskole, spørger intervieweren statsministeren: Hvad ville I have gjort, hvis I ikke havde fundet på det her indgreb?
Hertil svarer statsministeren: Jamen det her, det har ikke noget med indgrebet at gøre.
Indgrebet
det gennemførte vi for at stoppe en konflikt, som på det tidspunkt havde kørt i næsten 4 uger.
Det var ved at blive et stort problem ikke bare for børnene, men også for familierne, som skulle have tingene til at hænge sammen, og ikke mindst for alle dem, der gerne ville afslutte deres 9. og 10. klasse på en ordentlig måde.
Derfor kom indgrebet, fordi vi havde en arbejdskonflikt – en helt almindelig arbejdskonflikt – på det danske arbejdsmarked.
Der kan man strejke, man kan også lockoute.
Og det er så min opgave som statsminister at vurdere, hvornår har det her kørt i tilstrækkelig lang tid.
Så bare vi er klar over, at arbejdstiden det har ikke noget med det her indgreb at gøre.
Som spørgeren også så ganske rigtigt henviser til i spørgsmålet, er det imidlertid klart, at selve lovforslaget bl.a. vedrører lærernes arbejdstidsregler.
Jeg tror, det kan være rigtigt, at alderen og den mulige svækkelse, der kan være forbundet med det, kan betyde, at nogle af de gener, man har pådraget sig, kan accelerere og kan blive endnu større, desværre.
Vi er altid villige til at se på, om balancen er den rigtige, men jeg tror igen, det kan være nødvendigt at understrege, at man altså først indtægtsregulerer ved en samlet indtægt på over 0,5 mio. kr. om året.
Vi skal altid se på, om balancen er den rigtige.
Jeg er glad for, at vi yder erstatninger til ofrene.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-15:
Jeg skal her til sidst bare sige, at der jo altså findes eksempler på, at man på grund af den høje alder har fået tilkendt en yderlige invaliditetsgrad, men at det så overhovedet ikke har udløst en krone, fordi der har været de her private pensionsordninger, der er gået ind og har stoppet det.
Og det er det, jeg gerne vil tale for bliver gjort; jeg synes, at samfundet burde gå ind og så give en kompensation for den øgede invaliditetsgrad, vedkommende er udsat for.
Det, jeg bare vil have ministeren til at være positiv over for og se på, er: Er der noget her, hvor der er et misforhold?
Bjarne Laustsen (S), 2013-05-15:
Kan det passe, at det for en landdistriktsordfører skulle være så svært at finde ud af, at når der er en kraftig forbedring, ved at man laver en samlet forbedring af togdriften i Danmark, så vil der på den her måde – i forhold til sidebaner og at man kan komme hurtigere frem – være en samlet forbedring?
Skulle det så være så svært for Venstres ordfører at finde ud af, at der faktisk er en samlet kortere rejsetid, og at man spilder Folketingets tid med at stå at sige, at der ingen forbedringer er, ved at vi får elektrificeret hele tognettet i Danmark?
Er det ikke sådan, at der er en samlet forbedring, når vi får de her timeaftaler imellem de forskellige store byer, og at det også kommer til at gavne yderområderne?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-15:
Altså, jeg mener, at statsministeren i det pågældende interview helt korrekt redegør for, hvad det var, der var motivationen for os som regering til at gribe ind i arbejdskonflikten på det tidspunkt, vi gjorde.
Jeg vil gerne gentage, at det ikke er nemt at gribe ind i en arbejdskonflikt.
Det er heller ikke nok at lade det omgive af ord eller paroler eller for den sags skyld påstande.
Den danske arbejdsmarkedsmodel er unik i sin karakter, og den er vigtig for hele det danske samfund.
Derfor skal man tænke sig grundigt om, når man griber ind i en konflikt.
I nogle af de fortilfælde, der har været hvad angår regeringsindgreb, har der jo ligget et mæglingsskitse, som Folketinget og regeringen har kunnet læne sig op ad.
Det var ikke tilfældet i den her situation, og derfor var det så vores opgave at udarbejde et lovforslag, som kunne imødekomme nogle af de forskellige ønsker, der har været fra arbejdsgivers og arbejdstagers side.
Jeg mener, at det lovforslag, vi fremsatte, var det rigtige lovforslag.
Det er også en lidt historisk diskussion, vi har her, for indgrebet er foretaget, og børnene er heldigvis tilbage i skolen sammen med deres dygtige lærere.
Lars Dohn (EL), 2013-05-15:
Ordføreren var inde på, at Togfond DK, som er blevet vedtaget, ikke vil få nogen gavnlige virkninger for landdistrikterne.
Et er jo, at den forrige regering ikke kunne finde ud af at lave en aftale, som tog højde for, at olieprisen kunne stige, og det danske samfund blev derfor snydt for 73 mia. kr., noget andet er, at ordføreren måske ikke bryder sig om, at man nu inddrager nogle af de 73 mia. kr., nemlig de 27 mia. kr.
Men er det ikke sådan, at fra ordførerens hjemby, Holstebro, vil rejsen til København blive 50 minutter kortere?
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Jeg tror, at ordføreren lige skal gå ind og se klippet med min tale bagefter, for det eneste jeg gjorde, var at konstatere, at det ikke var på antallet af lovforslag, vi kunne se, at vi har fået en landdistriktsminister.
I resten af min tale efterspurgte jeg nogle visioner.
Vi har set, at landdistriktsministeren f.eks. har bedt Bonderøven og Niels Hausgaard om at komme med nogle visioner for landdistrikterne, og det, jeg kritiserer, er bare, at det ikke er visionært for landdistrikterne, at man skal producere grøntsager og så sælge dem til sin nabo eller i nærområdet.
Det var det, jeg sagde.
Så jeg efterspurgte nogle tiltag, der var visionære.
Derudover gennemgik jeg alle de ting vedrørende alle andre områder, som man har taget med i redegørelsen, hvilket der selvfølgelig ikke er noget problem i.
Som sagt måler vi selvfølgelig ikke på, hvem der fremsætter lovforslagene; vi måler bare på, hvad der kommer ud af lovforslagene, om det er noget, der gavner landdistrikterne eller ej.
Og en af de ting, vi har allermest fokus på i Venstre, er jobskabelse og arbejdspladser, og det kommer selvfølgelig ikke alene fra landdistriktsministeren.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-15:
Hvorfor i alverden bestod den første del af ordførerens indlæg så af en lang svada, som netop kritiserede det forhold, som jeg lige har skitseret?
Det er uforståeligt, når der nu bliver sagt, at man lægger større vægt på indholdet end på, hvem der fremsætter lovforslagene.
Hvorfor bruger man en væsentlig del af sin taletid på at kritisere, at landdistriktsministeren har fremsat få lovforslag, selv om realiteten er, at han jo som sagt deltager i debatten på alle områder og er med til at sikre, at der sker en god udvikling i landdistrikterne?
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Nej, det er det ikke.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-15:
Den første del af ordførerens indlæg betragter jeg som det rene pop og pjank, som populistisk pjat, rent ud sagt.
Man kritiserer landdistriktsministeren for ikke at have fremsat ret mange lovforslag, men systemet er jo sådan, at når det drejer sig om trafik, er det transportministeren, der fremsætter forslag om f.eks. at afsætte penge til flere forbedringer af den kollektive trafik i landområderne, og hvis det drejer sig om sundhed, er det sundhedsministeren osv.
Men landdistriktsministeren sidder jo i regeringen for bl.a. at deltage i debatter om alle aspekter, der vedrører landdistrikterne, og som hører under forskellige ministerområder, og det gør han jo godt.
Derfor vil jeg spørge: Er det virkelig Venstres – Danmarks største parti – seriøse mening, at det handler mere om, hvilken minister der fremsætter lovforslagene, end det handler om, hvad de indebærer?
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Nej, det er jo også derfor, at jeg fremhævede det i min tale.
Sodavandsafgiften og ølafgiften i forhold til grænsehandelen er nogle af de ting, som jeg roste regeringen for at have taget initiativ til sammen med Venstre.
Jeg er kun glad for, at regeringen har taget det til sig.
I forhold til lastbilafgiften eller kørselsafgiften, som den hedder, er jeg også glad for regeringens nye linje i forhold til sidste valgperiode, hvor vi sad ved magten, og hvor der var krav om fem gange så høje afgifter på kørsel; jeg tror faktisk, det var det, man ønskede.
Der kom vi frem til noget mindre, og endelig har vi nu helt afskaffet den sammen.
Det er jeg glad for.
Det, der bare bekymrer mig, er, at da jeg stillede skriftlige spørgsmål til skatteministeren, så svarede han tilbage, at han måtte indrømme, at kørselsafgiften nok ikke helt var afskaffet, men at den i hvert fald var udskudt.
Han kunne ikke garantere, at den var afskaffet, for man ville egentlig gerne indføre den igen, men så på en anden måde.
Det kan bekymre mig lidt på landdistrikternes vegne.
Annette Lind (S), 2013-05-15:
I mine ører var det meget, meget nedladende.
Det er sådan, at den »Vækstplan DK«, der er blevet fremlagt, er en landdistriktsvækstplan.
Der er masser af initiativer.
Vil ordføreren stå her og sige, at det ikke er initiativer, der er til gavn for landdistrikterne?
Samtidig vil jeg sige, at vi afskaffer hr. Løkke Rasmussens lastbilafgift, at vi afskaffer fedtafgiften, at vi afskaffer afgifter på energi, på spildevand og mange andre ting – noget, som netop kommer landdistrikterne til gode.
Vil ordføreren her sige, at det er dårligt, at vi afskaffer nogle af de afgifter, som Venstre har været med til at pålægge de danske virksomheder og landdistrikterne igennem 10 år?
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Tak for det, og tak for spørgsmålet fra fru Annette Lind.
Jeg har en liste med – som er meget lang – over statslige arbejdspladser, vi har flyttet ud.
Jeg nævnte nogle af dem, og der er mange flere på listen.
Jeg vil meget gerne give den til fru Annette Lind, hvis hun spørger og vil vide mere præcist, hvor mange arbejdspladser det drejer sig om, altså hvor mange statslige arbejdspladser vi har udflyttet.
Så har jeg også dem til hende, dem vil jeg meget gerne give hende.
Dernæst spurgte fru Annette Lind: Hvad vil Venstre?
Jeg kan ikke helt følge fru Annette Lind, når hun beskylder mig for eller kritiserer Venstre for, at vi ikke vil noget på landdistriktsområdet.
Jeg brugte netop halvdelen af min tale på at fremhæve mange af de ting, som jeg synes at regeringen skal gå ind i sammen med Venstre, sådan at vi kan styrke landdistrikterne.
Det er den vigtigste forudsætning for, at vi overhovedet kan få nogen til at flytte ud i landdistrikterne.
Jeg har f.eks. nævnt alle de følgeerhverv, der vil komme, i forhold til en YJ-ordning, i forhold til en YF-ordning, i forhold til en ordentlig kystfiskerordning.
Så der er masser af eksempler, også i min ordførertale, på, hvordan vi kan styrke landdistrikterne sammen, hvis vi vil.
Annette Lind (S), 2013-05-15:
Mange tak for det.
Det er jo meget besynderligt – jeg bliver nødt til at sige her, at tomme tønder altså buldrer mest – at ordføreren her siger, at han brænder for landdistrikterne og vil dem det bedste, og derefter i hele sin tale kritiserer alt, hvad der er blevet gjort af tiltag.
I forhold til de statslige arbejdspladser er det besynderligt, at man efter at have haft statsmagten lige pludselig vil have statslige arbejdspladser, altså efter at man har beskåret med 5 pct.
Hvordan harmonerer det med, at man skærer ned med 5 pct., samtidig med at man har nulvækst, altså, hvordan vil man skaffe arbejdspladser?
Man kan se i redegørelsen, at der er kommet flere statslige arbejdspladser i alle regionerne og færrest i hovedstadsområdet.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Hvad vil Venstre egentlig?
Hvordan vil de skabe vækst og udvikling i landdistrikterne?
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Først vil jeg sige, at jeg faktisk synes, at det er godt med det indspil, vi har fået fra visionsgruppen.
Det er godt at tage nogle mennesker, som ikke på den måde er politisk aktive som os andre.
De var faktisk rundt i hele landet.
De bor og arbejder alle sammen i vores landdistrikter og har skabt sig en tilværelse på godt og ondt i landdistrikterne, og de har et stort, brændende og varmt engagement for det.
Det tror jeg har været med til at flytte debatten.
Jeg synes, at der er masser af spændende indspark, vi kan tage med i det videre arbejde.
I forhold til diskussionen om debatten har jeg kvitteret for Dansk Folkepartis engagement.
Jeg synes faktisk, at den måde, Dansk Folkeparti går til den her diskussion og debat på, er konstruktiv.
Men jeg tror, at fru Karina Adsbøl også må anerkende, at der er en anden måde, nemlig den måde, vi hørte Venstres landdistriktsordfører gå til det på.
Han nedgjorde alt, hvad der er lavet, og syntes i øvrigt, at det bare var pjat og pjank – med det ordvalg.
Så vi må sige, at en stor del af oppositionen, det største parti i oppositionen, fuldstændig nedgør alt, hvad der er lavet.
Det mener jeg er en urimelig måde at gå til diskussionen og debatten på.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Nu handler det ikke om, om det er godt eller ej.
Det handler bare om, at jeg ikke forstod ministerens prioritering i forhold til at nedsætte den her gruppe, altså når den ikke skulle føre til politisk handling.
Men SF's ordfører sagde noget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, hvad ministeren tænker om det, SF's ordfører sagde om en pendlerfærge.
Og vil ministeren imødekomme SF's ideer?
Noget andet er, som ministeren lige sagde til mig i sit svar, at det var medierne, der talte det ned.
Men ministeren har lige nu sendt ud, at det er oppositionen, der prøver at tale landdistrikterne ned i et sort hul.
Det mener jeg bestemt ikke vi gør.
For som jeg sagde i min ordførertale, er Dansk Folkeparti meget interesseret i landdistrikterne og er meget villige til også at komme til forhandlinger, hvis ministeren skulle få lyst til at lave en overordnet handlingsplan på det her område.
Ministeren kalder, og Dansk Folkeparti stiller op.
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti har et dybt og ægte engagement i landdistrikterne.
Det synes jeg faktisk.
Man har jo selv fremlagt en plan.
Den er godt nok lidt dyr, og vi er ikke helt enige om den del af det, men jeg synes faktisk, at man har et ægte og et ordentligt engagement.
Så det er ikke her.
Men jeg tror bare på, at vi skal ændre tonen omkring landdistrikterne.
Jeg tror først og fremmest, at det er medierne, der har forsøgt at starte en debat ved altid at fokusere på de dårlige eksempler.
Det er faktisk lykkedes os i fællesskab at fokusere på de gode resultater ved at fremhæve dem på min hjemmeside og også på rejseholdets.
Der er gode eksempler på landdistriktspolitik i kommunerne, og vi kan bruge nogle af de mange gode eksempler, som ligger.
Jeg tror, at vi alle sammen kender Cold Hawaii og også, hvad der er sket i Bagenkop osv.
Der er rigtig mange steder, hvor det fungerer.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at vi ikke kan fokusere på udfordringerne.
Må jeg så ikke godt sige om visionsgruppen, at jeg faktisk synes, at Lasse Helner og Niels Hausgaard og Bonderøven og de andre, der var med, har lavet et rigtig godt stykke arbejde, og de sagde jo faktisk, at når vi når frem til 2030, vil der være landsbyer, som er væk.
Jeg tror bare ikke på, at det er os, der skal beslutte, hvilke der skal væk, for det er helt afhængigt af det ægte engagement.
Det, vi så også sagde der, var, at man skulle fokusere på de lokale ressourcer.
Og så er det vigtigt, at vi understøtter rammevilkårene for dem.
Jeg synes egentlig, at det var et godt stykke arbejde.
Jeg ville ikke selv være kommet til fuldstændig de samme konklusioner, som de gjorde i deres arbejde, men det var uafhængigt af det, vi gjorde.
Så jeg synes, det var rigtig godt, at vi havde dem.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Tak til ministeren for hans redegørelse.
Jeg undrer mig lidt over – og det har jeg tidligere sagt til ministeren – at ministeren nedsatte den her visionsgruppe, som bare skulle skabe noget debat, uden at det skulle føre til politisk handling, som ministeren skriver inde på sin hjemmeside.
Det undrer mig lidt, for den debat kunne vi jo have taget i Landstingssalen, hvis det var det, der skulle til.
Ministeren bruger meget tid på at sige, at oppositionen taler grimt om landdistrikterne.
Det mener jeg bestemt ikke vi gør.
Det mener jeg bestemt heller ikke vi gør i Dansk Folkeparti.
Jeg mener, at vi er meget realistiske og siger, at vi har nogle udfordringer på det her område.
Det er også i forhold til det, ministeren lige har sendt ud nu her.
Overskriften på det er: I den offentlige debat bliver der ofte sat lighedstegn mellem landdistrikter og problemer.
Det er jo ministeren, der bruger ord som rådne bananer og alt muligt andet.
Det er i hvert fald ikke Dansk Folkeparti.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-15:
Jamen det er jo så, hvad skal man sige, en større historie, hvor vores trafikordfører også skal ind i billedet i givet fald.
Det, som jeg har tilkendegivet, og som SF også har tilkendegivet før, er, at vi mener, at det kunne være en god idé med sådan en pendlerfærgerute mellem Aarhus og Samsø.
Det kan jo laves på forskellige måder.
Der kan man så overveje, om man kunne understøtte det på en eller anden måde.
En anden mulighed er selvfølgelig, at man skulle overveje, om der skulle bruges nogle offentlige penge på det, men så langt er vi ikke med det, at jeg kan sige, at det er det, som vi så foreslår.
Men jeg vil da også nævne, at man taler meget om, at der skal være et samarbejdende folkestyre herinde, og hvis det skal give mening, må det også være sådan, at vi kan diskutere forskellige muligheder.
Nu har jeg ikke hørt fra Dansk Folkepartis side, hvad man mener om den her tanke om en pendlerrute, men jeg kunne da have et håb om, at man også der ville synes, at det var en god idé.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Jeg er da enig i, at det er rigtig godt at have nogle gode ideer, og det er også godt at have nogle gode visioner.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad ordføreren så vil gøre for at få SF's ideer ført ud i livet.
Jeg ved ikke, om det er første gang, ordføreren lufter de her ideer for vores minister eller hvordan.
Men hvordan vil ordføreren så sikre, at SF's ideer kommer ud og bliver ført ud i livet og fører til handling?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-15:
Det har jeg præciseret i det, som jeg indledte med.
Jeg sagde, at der i Folketingssalen her jo som regel er stor interesse for, hvad regeringen vil gøre, og det er jo fuldt forståeligt, at det er sådan.
Men jeg sagde også – og det vil jeg gerne gentage – at jeg mener, at hvis demokratiet og den demokratiske debat, vi har her, skal give mening, skal der også være plads til, at man kan nævne små og store ideer og visioner, som ikke nødvendigvis er blevet clearet i regeringssammenhæng.
Dermed ligger der selvfølgelig også i det, som jeg siger, at den her idé ikke er blevet clearet mellem de tre regeringspartier.
Lars Dohn (EL), 2013-05-15:
Der er lige en enkelt ting, som er udeladt i rapporten, som jeg jo ellers er vældig godt tilfreds med, og det er i forbindelse med de statslige arbejdspladser.
Det er ikke nævnt heri.
Jeg vil bare gerne høre, om ministeren vil bekræfte, at det ikke betyder, at den ikke bliver oprettet.
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Jeg havde ikke lige tænkt på det, da vi lavede redegørelsen, men jeg synes egentlig, den burde have hørt til omme under de initiativer, vi har taget i fællesskab, så det må vi se om vi kan få på plads.
Den skulle gerne barsle med et resultat inden udgangen af 2013, så vidt jeg husker, så vi når ikke at få den med i næste års redegørelse, men jeg kan bekræfte, at den er oprettet og vi vil vende tilbage til Folketinget om det spørgsmål; det er et vigtigt og et godt spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-15:
Jamen jeg tror, det kan være vigtigt at sige, at det jo ikke er, fordi der er nogen, der taber penge.
Altså, der er jo tale om, at der kan være en anden indtægt, der så betyder, at erstatningen kan blive mindre.
Men der er jo ikke nogen, der taber penge på den reguleringsordning, der er.
Men under alle omstændigheder er det vigtigste selvfølgelig, at vi yder ofrene fra anden verdenskrig den respekt, som vi bør yde dem.
Tiden er gået.
Mange har nået en høj alder; heldigvis er mange af vores folk her jo livsduelige folk.
Og derfor er der grund til som samfund at ære og respektere den gruppe af mennesker, der har ydet meget, meget store ofre.
Så vi vil altid se på, om balancerne er de rigtige.
Jeg synes dog, at det, der er vigtigt at sige, er, at vi udbetaler erstatninger – det bør vi også gøre.
Og indtægtsreguleringen starter, fordi vi her taler om indtægter på ca. 0,5 mio. kr., heldigvis på et sent tidspunkt.