runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2011-04-05:
Man kan aldrig vide med sikkerhed, om man kan vinde en sag ved domstolene.
Men en forudsætning for, at man forstyrrer domstolene, er, at der er en sandsynlighed for, at man kan vinde en sag.
På nuværende tidspunkt er det Rigsadvokatens vurdering, at den sandsynlighed ikke er til stede, så vil en sådan retssag jo være uden indhold.
Man rejser en sag, fordi flertallet i Folketinget synes, at man skal gøre det, men et flertal i Folketinget er ikke domstolene, et flertal i Folketinget kan ikke afsige domme, og domstolene er frie og uafhængige jævnfør grundloven, og derfor er det kun domstolene, der kan vurdere, om den pågældende forening skal dømmes til opløsning.
Hvis man på forhånd vurderer, at man ikke er i stand til at løfte bevisbyrden, at der ikke er sandsynlighed for, at man kan løfte bevisbyrden tilstrækkeligt, så er der ingen grund til at føre sagen, tværtimod.
Hvis man på forhånd har udsigt til, at man rent faktisk taber sagen, at der er sandsynlighed for – måske endda stor sandsynlighed for – at man taber sagen, så skal man ikke føre sagen, man skal vente, til man kan vinde den.
René Christensen (DF), 2011-04-05:
Jamen det var dejligt at få slået fast, at der ikke er nogen sager, der er afgjort på forhånd, når de kommer for en dommer, selv om det er et enigt Folketing – der tegner sig jo faktisk ikke engang et flertal i Folketinget, der tegner sig faktisk det, der kan kaldes et enigt Folketing – der gerne vil af med den her forening, efter de ordførere, der har været oppe.
Efter de citater, der er blevet givet til pressen i Danmark, er der i hvert fald flere partiformænd, der har givet udtryk for, at man meget, meget gerne vil af med den her forening.
Der er da flere partiformænd, som mener, at sandsynligheden må være til stede, for man har udtalt, at man gerne vil af med foreningen.
Der må vi bare sige, at et enigt Folketing er enigt om, at den her forening skal forbydes.
På baggrund af hvad der er blevet sendt ud af materiale fra Hizb ut-Tahrir, mener vi faktisk i Dansk Folkeparti, at sandsynligheden for, at den vil blive dømt til ikke at kunne eksistere i Danmark, er til stede.
Derfor mener jeg faktisk – når vi nu er så enige, som flere af os er – at selv om Rigsadvokaten ikke vil give sit ord på, at det her kan føre til en dom, og man så ikke vil fremsætte det, at vi, når vi når til anden behandling af det her beslutningsforslag, skulle have mod til at sige, at et enigt Folketing beslutter, at vi lægger sag an imod Hizb ut-Tahrir, og så er det op til dommerne at afgøre, om den forening fortsat skal være i Danmark.
Tom Behnke (KF), 2011-04-05:
Jeg synes, det er godt, at vi prøver at holde fast i, at vi jo er enige i, at foreningen med dens aktiviteter, udtalelser og synspunkter bør forbydes og søges opløst ved dom.
Det er jo en klar politisk tilkendegivelse, en holdning til det her, en politisk holdning.
Men vores domstolssystem er ikke politisk.
Vi lever jo heldigvis i et land, hvor det ikke er Hizb ut-Tahrir, der laver lovgivningen, men hvor det er demokratisk sindede mennesker, der gennem mange hundrede år har opbygget det her samfund, hvor vi lever i en retsstat, hvor det er domstolene, der ud fra en juridisk vurdering skal vurdere, om foreninger skal opløses eller ej.
De bedste til at vurdere, om domstolene kan nå frem til det resultat, må være jurister, for det er det, de er uddannet til, og det er det, de er trænet til.
Det er derfor, vi har en Rigsadvokat, en af landets fremmeste jurister, til at vurdere det juridiske aspekt, ikke det politiske, men det juridiske, for det er det juridiske, der tæller, når vi når til domstolene.
Det er jeg sådan set glad for.
Det Konservative Folkeparti er helt enig i, at Hizb ut-Tahrir bør forbydes og opløses, og det er med alle de argumenter, der har været fremført her i dag under debatten.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi har det syn, at de bør forbydes og opløses ved dom.
Men det er ikke Folketinget, der dømmer.
Det er domstolene.
Rigsadvokaten har to gange konkret været inde at skulle vurdere, om grundlaget var til stede for, at det kunne ske.
Rigsadvokaten fandt ikke, at det var muligt at opløse foreningen ved dom.
Samtidig vurderer Rigsadvokaten løbende i forhold til de indberetninger, der sker omkring foreningen, om der på et tidspunkt er tilstrækkeligt grundlag og beviser for, at man kan løfte bevisbyrden og dermed føre sagen for domstolene med det resultat, at foreningen bliver opløst.
Men det forudsætter altså, at Rigsadvokaten når frem til den juridiske og ikke politiske – det er hele forskellen – vurdering, at foreningen rent faktisk kan opløses, jævnfør grundlovens bestemmelser om det.
Man skal jo ikke føre en sådan sag, hvis man ikke er sikker på, at man kan vinde den.
Der tror jeg Dansk Folkeparti måske har glemt at overveje konsekvenserne af, at man fører sagen og taber den.
For hvad er der så sket?
Så har jeg trods alt så meget tålmodighed, at jeg hellere venter til, at Rigsadvokaten er sikker på, at man kan vinde en sådan sag.
Og i samme sekund han har muligheden for at gøre det og vurderer, at man kan vinde sagen, er jeg helt overbevist om, at den første, han ringer til, er justitsministeren, og så kører sagen, jævnfør bestemmelserne i grundloven.
Så på nuværende tidspunkt kan vi ikke støtte beslutningsforslaget her, for forudsætningen for at få foreningen opløst er, at der er en juridisk mulighed for, at det kan ske, og det vurderer Rigsadvokaten lige nu at der ikke er, men vi ved jo ikke, hvad der kommer til at ske i næste uge eller næste måned.
Men nu afviser vi beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Så er det praktiske forløb sådan, at så skal regeringen sørge for, at foreningen bliver opløst på kort sigt, indtil der så kommer en dom ved domstolen, der kan effektuere det, som regeringen har besluttet sig for.
I den rådgivning, regeringen får fra Folketinget, er SF altså med til at rådgive i retning af, at foreningen ikke skal opløses.
Det synes jeg er fattigt, når hr. Villy Søvndal har sagt det på området, han har.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
Vi har sagt, at der klart skal skrides ind over for ulovligheder.
Vi har opfordret til, at man ser på, om den mødeindkaldelse, de sendte, da de afholdt mødet i Den Sorte Diamant, var på kanten og altså ulovlig.
Mig bekendt er politiet i gang med at undersøge lige præcis den del.
Vi ved ikke, hvad udfaldet af det bliver, men det er klart, at hvis vi kan føre bevis for, at en organisation virker ved vold og det er en forening, kan den opløses ifølge grundloven.
Pointen er bare, at Rigsadvokaten både i 2004 og 2008 har taget stilling til det her spørgsmål, og det kan ikke lade sig gøre.
Det betyder ikke nødvendigvis, at vi bare skal sidde med hænderne i skødet.
Jeg mener stadig, at vi skal gøre noget for at begrænse tilgangen til Hizb ut-Tahrir i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Jeg ved ikke, om fru Karina Lorentzen Dehnhardt kan huske, hvad hr. Villy Søvndal, som jo trods alt er formand for SF, sagde.
Han sagde sådan her: »Til disse mørkemænd«
– og det var så til Hizb ut-Tahrir – »vil jeg sige: Gå ad helvede til.
Hvis de har så dybe længsler om at leve i et religiøst diktatur, så kan de rejse til de lande i Mellemøsten, hvor et sådant diktatur findes«.
Det var en direkte citeret udtalelse.
Hvis man mener noget med det, man siger – det kan godt være sådan et skud i tågen, som man ikke mener noget med, og så gør man ingenting ved det – skal der vel også være handling bag.
Der skulle gerne være lighedstegn mellem det, man siger, og det, man gør.
Det er der jo ikke her, når SF overhovedet ingenting vil gøre.
Det er jo det, der er situationen, vi står tilbage med efter en debat som den her, nemlig at SF nul og niks vil gøre.
Man vil ikke engang holde den demonstration mod Hizb ut-Tahrir med tusindvis af deltagere, som man sagde man ville.
Den er aldrig kommet, så hvad sker der?
Karen Hækkerup (S), 2011-04-05:
Jeg tror bare, at jeg endnu en gang må sige, at jeg tror, at jeg tager lige så meget afstand fra Hizb ut-Tahrir, som hr. Per Dalgaard gør.
Jeg tror ikke, at der er en eneste i det her Folketing, der vil sige, at det, de står for, søreme er rigtig dejligt, det skal de have lov til.
Jeg tror, at vi alle sammen synes, at det er meget modbydeligt.
Det, vi så har tilbage, er, hvad vi har af muligheder for at gøre noget ved det.
Kan vi forbyde foreningen?
Nej, det kan vi ikke, for Rigsadvokaten har vurderet i flere redegørelser, at der ikke er grundlag for at træffe en beslutning om at forbyde den, fordi det ikke ved domstolene vil kunne bevises, at de er ansvarlige for gentagne ulovlige forhold, og at der ikke bør rejses en sag ved domstolene så lang tid, der ikke er grundlag for at antage, at der vil kunne føres et tilstrækkeligt bevis, hvilket der ikke vil kunne gøres, fordi vores grundlov netop sikrer vores frihedsrettigheder til at danne foreninger.
Derfor skal vi bekæmpe Hizb ut-Tahrir på en anden måde.
Jeg har stillet spørgsmål til justitsministeren, som jeg allerede sagde, om, hvordan det vil påvirke rekrutteringen, hvis den bliver forbudt.
Vil det så gøre det mere spændende, vil det få flere unge til at søge den vej?
Det svar har vi stadig væk ikke fået, men det er da selvfølgelig en debat, jeg synes at vi skal tage.
Men der, hvor jeg synes, det er vigtigt at bekæmpe Hizb ut-Tahrir, er ved at give Politiets Efterretningstjeneste mulighed for alle steder, hvor de her antidemokratiske strømme rører sig, at sætte ind med bekymringssamtaler, sætte ind med overvågning, sætte ind med, at man kan gribe fat der, hvor problemerne begynder at vokse sig store, sådan at man får holdt folk ude, inden de overhovedet bliver rigtig engageret i Hizb ut-Tahrir.
Per Dalgaard (DF), 2011-04-05:
Svaret på det sidste er, at vi sørger for, at vi ikke får sådan nogle mennesker ind i vores land – ganske enkelt.
Men der er jo nogle partier, som har været vilde med at invitere sådan nogle folk, der har de holdninger, ind.
Og nu står vi så med smerten.
1.500 mennesker i Bella Centeret, sagde Karina Lorentzen Dehnhardt.
Det er godt nok mange.
Og det var garanteret unge mænd alle sammen – det er typisk – som tager hjem igen og påvirker deres lillebrødre i samme retning.
Det er jo katastrofalt – intet mindre.
Men det må vi acceptere, for sådan skal det åbenbart være; vi skal være så humane og flinke og rare, at vi intet kan gøre for at dreje vores land i en retning, som åndsmæssigt er det, der ligger i grundloven, nemlig et flinkt og et rart og et godt land, hvor vi tager hensyn til hinanden og respekterer ytringsfriheden og forsamlingsfriheden.
Det kan vi ikke gøre i det her tilfælde, vi bliver låst fast i en situation, hvor det bare bliver værre og værre.
Og den situation accepterer SF.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
Det er jo interessant, at man i nogle tilfælde er enormt begejstret for grundloven i Dansk Folkeparti.
Når man hylder ytringsfriheden, henviser man glad og gerne til grundloven, men når det handler om andre konkrete sager, er grundloven ikke noget som helst værd.
Jeg siger ikke, at det her betyder, at vi skal være glade for, at Hizb ut-Tahrir er her, men det betyder, at vi er nødt til at acceptere, at lige nu er det sådan, at vi i hvert fald ikke kommer til at kunne forbyde den.
Og der er det så, jeg siger: Lad os gøre noget ved rekrutteringen.
Jeg synes ikke, det er i orden, at storebrødre rekrutterer mindre brødre til Hizb ut-Tahrir.
Hvis det er sådan, det forholder sig, synes jeg ærlig talt, det haster med at komme i gang med at lave en opfølgning med hensyn til de små brødre og komme i dialog med dem, så de ikke også vælger den vej.
Der skulle gerne blive færre tilhængere af Hizb ut-Tahrir, ikke flere.
Per Dalgaard (DF), 2011-04-05:
Det skulle så foregå, ved at vi sender en flok mennesker ud, som snakker med dem, hyggesnakker med dem, går i dialog med dem, og så ændrer de holdning.
Det er jo ikke sådan, det fungerer, desværre.
Der er jo simpelt hen en kulturforskel, der gør, at den model, vi synes et samfund skal køre efter, er diametralt modsat den, som de andre mennesker går ind for.
Jeg synes egentlig, det er lidt synd for dem, at de føler sig bundet i et land blandt nogle mennesker, de ikke kan lide, så jeg vil da opfordre til, at vi på en eller anden måde hjælper dem til at komme derhen, hvor de føler sig bedre tilpas.
Det må da være løsningsmodellen.
Er fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke enig i det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
Hr. Villy Søvndals udtalelser var en meget klar opfordring til, at dem, der spiller på den demokratiske banehalvdel, selvfølgelig er velkommen i Danmark, og resten må rejse derhen, hvor de kan finde sympati for deres synspunkter.
Men vi må stadig væk holde fast i, at det ikke er muligt, uanset hvordan vi vender og drejer det, at forbyde Hizb ut-Tahrir i Danmark.
Vi har en grundlov, som sikrer, at det kan vi desværre ikke, og derfor retter vi os selvfølgelig efter det, men vi forventer også, at det her område bliver monitoreret, at justitsministeren foretager de nødvendige observationer og vurderinger til enhver tid, akkurat som vi har bestemt os for, at det skal ske med rockerne.
Det rokker jo bare ikke ved, at vi stadig væk, selv om det lykkes at få opløst den her forening, vil have nogle personer, som har nogle usmagelige holdninger.
Og hvad i alverden gør vi ved det?
Jeg har ikke hørt Dansk Folkeparti fremlægge et bud på, hvad vi gør, når mennesker har de her holdninger.
Hvordan forhindrer vi, at de bliver rekrutteret til organisationer som Hizb ut-Tahrir eller nazisternes organisation eller andre med ekstreme synspunkter?
René Christensen (DF), 2011-04-05:
Vi skal have en god og virksom kontrol.
Det, vi vil have, er flere kampagnebesøg, det, vi vil have, er flere af dem, som kommer ud i virksomhederne, hvor der kommer 6-8 mand og lukker virksomheden af og går i containeren og andre steder og finder de her papirer, hvor de kan se, om virksomheden har lavet ompak eller andet.
Vi har jo desværre måttet konstatere, at der har været brodne kar, og det var jo ikke enkeltstående brodne kar; der var jo også højt profilerede virksomheder i Danmark, som ikke formåede at leve op til den kontrol, der var, når der kom kampagnekontroller.
Derfor er vi glade for, at det er erhvervet, der nu kommer til at betale for den ekstra kontrol, som ligger i det her.
Nu får vi en rigtig god kontrol og også kampagnekontroller, hvor man kommer rigtig til bunds i de virksomheder, hvor man formoder at der er noget at komme efter.
Jens Kirk (V), 2011-04-05:
Det mener ordføreren.
Og han mener sådan set, at målet må være, at al dansk fisk bliver certificeret.
Bente Dahl (RV), 2011-04-05:
Tak for det svar.
Hvordan forholder ordføreren sig til den ordning, der jo i det små er ved at vinde indpas, nemlig MSC-ordningen, og hvordan forholder ordføreren sig til eventuelt at udvide den til at være en generel ordning?
Jens Kirk (V), 2011-04-05:
Jeg ved, at fiskerne arbejder målbevidst på at gøre alt dansk fisk og fiskeri bæredygtigt og af høj kvalitet.
Derfor mener jeg også, at MSC-ordningen er en god ordning, men vi skal også lige have for øje, at alting ikke kan gå fremad lige hurtigt.
Der er mange ting, der skal afklares: Hvordan de skal fanges, indretningen osv. og den kvalitet, der skal opnås.
Der skal være tid til at gøre disse ting i orden.
Derfor tror jeg, det er klogt at gøre, som man gør nu, nemlig at tage en fiskeart ad gangen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Der er bare en enkelt ting i ordførerens tale, som jeg gerne lige vil have opklaret, for jeg opfattede lidt, at det, som ordføreren lagde op til, var en generel reduktion af kapaciteten i hele EU.
Er det korrekt forstået?
Ib Poulsen (DF), 2011-04-05:
Det er jo sådan, som jeg forsøgte at forklare, at i Danmark har vi tilpasset vores kapacitet til de kvoter, der er.
Der er mange andre EU-lande, der ikke har gjort det, og hvis vi skal have en fælles politik fremadrettet fra 2012, tager man så udgangspunkt i dem, som ikke har gjort noget?
Jamen hvis det så er en procentvis reduktion, kommer det til at ramme dansk fiskeri igen, og det kan jo ikke være meningen.
Det må være sådan, at dem, der har ydet en indsats, også skal belønnes for det og ikke straffes for det.
Bente Dahl (RV), 2011-04-05:
Tak for det.
Jeg vil nemlig gerne høre, hvad ordførerens holdning til forbrugernes medindflydelse er.
Der findes i øjeblikket en privat måde at certificere fisk på, men jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører mener, at det er en fornuftig måde at få forbrugeren medinddraget på, at fisken bliver certificeret på en eller anden måde, så forbrugeren kan vælge en fisk, der er fisket bæredygtigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Jeg bliver også lige nødt til at spørge lidt ind til det her med færre kontroller, altså at vi ikke skal have så mange kontroller.
For når vi kigger på, hvad der bl.a. har været problemet ude i Kattegat, har vi jo oplevet fiskere, der har fisket i Kattegat, på trods af at de ikke må.
Skal vi ikke kontrollere dem, skal vi ikke kontrollere ulovligt fiskeri?
Hvad er det for nogle kontroller, ordføreren vil opgive?
Jeg er sådan set indforstået med, at vi skal have fælles regler, og at vi skal sørge for, at det ikke bliver sådan petitesseregler, som man sidder og vedtager nede i EU, for jeg tror egentlig, at det kan gøres meget klogere og meget bedre ved at lave en regelforenkling, men jeg kan også blive lidt bekymret, hvis det betyder, at vi ikke skal have kontroller.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Jeg tillader mig alligevel på det her fremskredne tidspunkt at stille ordføreren fra Venstre et spørgsmål, der går på, at jeg kan forstå, at hr. Jens Kirk lægger meget vægt på, at der skal indføres en ny regulering, en ny kontrolforanstaltning i dansk fiskeri, f.eks. for at kunne dokumentere, så er det nødvendigt at etablere kameraovervågning på samtlige fartøjer i Danmark, er det korrekt forstået?
I tilfælde af, at jeg har forstået det korrekt, er det så sådan, at kameraovervågningen skal bygges oven på fangstkvoter, kW-dage og havdage og alt det andet regulering, er det sådan, det skal forstås?
Jens Kirk (V), 2011-04-05:
Jeg tror hverken i skrift eller tale, at jeg har udtalt mig på den måde, som hr. Bjarne Laustsen udlægger det.
Jeg tror, det vil være vanskeligt på en fem fods jolle eller en fem meters jolle at have et kamera osv.
Det har jeg aldrig udtalt mig om.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Men det er et emne i dansk fiskeripolitik.
Det er spørgsmålet om, hvorvidt der skal indføres fuld dokumentation – vi skriver det også i vores dagsorden.
Hvad kunne det så være, hvis ikke det var kameraovervågning?
Hvilke andre ting har hr. Jens Kirk i posen, som han kunne hive frem af redskaber?
En af tingene, kan vi vel være enige om, er kameradokumentation i forhold til det, men så spørger jeg bare efter, om det er sådan, at det skal bygges ovenpå, eller om der så er nogle andre ting, der skal falde bort, hvis man gennemfører det projekt.
Jens Kirk (V), 2011-04-05:
Jeg mener og tror ligesom hr. Bjarne Laustsen, at hver gang vi finder på en ny smart eller god ting, så burde vi kunne tage en eller to andre ting væk.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Er ordføreren ikke enig med mig i, at en af de måder, hvormed vi måske kan undgå alt det her med, om man må fiske med den slags net eller den slags net osv., er, ved at vi siger, at man skal lande det hele?
Når man lander det hele, kan det jo også vurderes, hvordan man har fanget det, og det vil jo i sig selv afbureaukratisere den her udfordring og vise, hvad der i virkeligheden er tale om af udsmid, som vi ser i dag.
Jens Kirk (V), 2011-04-05:
Jeg er fuldstændig enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at det altid vil være en fordel at gå fra f.eks. fangstkvoter til landingskvoter.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Det er jeg jo glad for at vi er enige om.
Så skal se, om vi er uenige i det næste spørgsmål: Vi ser jo gerne, at udsmid forbydes hurtigst muligt – man kunne forestille sig fra den 1. januar 2013, men vi har ikke skrevet i forslaget til vedtagelse
hvornår
Tror ordføreren, at vi, hvis vi venter til 2020, kan få vendt udviklingen og løst det problem, som vi står med, nemlig om vi skal have fisk nok i havet?
Jens Kirk (V), 2011-04-05:
Jeg ved, at den græske fiskerikommissær er meget interesseret i den danske model.
Jeg håber da så sandelig, at man inden 2020 finder en måde, så man kan komme ud over det med discard.
Ib Poulsen (DF), 2011-04-05:
Selvfølgelig er der ikke nogen fiskere, der skal fiske ulovligt, det er klart.
Der er heller ikke nogen, der skal køre for stærkt på motorvejen, det er klart.
Men hvor meget skal man sætte ind i forhold til det?
Dansk fiskeri er det mest kontrollerede erhverv i Danmark, der bruges et trecifret millionbeløb på at kontrollere det i dag, og det kunne jo nok gøres lidt mere snildt og lidt mere enkelt end det, der er tilfældet i dag.
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Det er klart, i det omfang en fisker kan opholde sig frit på havet, for en fangstkvoteordning vil også indebære, at sådan noget som kilowattdage bortfalder, havdage bortfalder måske, og andre begrænsninger falder væk, så fiskeren har tid til at udse sig den fisk, som giver ham den højeste fortjeneste.
Det vil altså sige, at han kan fiske selektivt, og han kan dermed også på den måde lave en merværdi af sin fangst.
Men det er vigtigt for mig, at fisken bliver bragt til land og bliver anvendt på en god og ordentlig måde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Jamen jeg er helt enig i, hvad ordføreren siger, nemlig at fisken skal bringes i land – det er der ingen tvivl om.
Det, jeg synes er væsentligt, er selvfølgelig, at vi fjerner nogle af alle de her regler, der gør det enormt besværligt for fiskerne – regler om, hvordan man skal fiske med net osv. – men at vi stiller krav til de fisk, som bliver landet, og krav om, at det skal være hele fangsten, der kommer i land.
Men derfra og til at sige, at kvoten skal forøges, er der langt.
Tror ordføreren ikke, at fiskerne alligevel vil kunne leve med, at prisen på fisk faktisk i virkeligheden nok vil ende med at stige?
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Jeg er af den opfattelse, at hvis vi stiller krav til fiskeriet om, at al fisk skal i land, tror jeg også, vi bliver nødt til at acceptere, at fangstkvoterne skal øges.
En fanget fisk er for mig en død fisk, og det vil sige, at hvad enten den kommer i land eller bliver smidt ud, belaster den kvoterne lige meget.
Det vil altså sige, at kvoterne i bund og grund heller ikke bliver belastet mere af, at al fisk kommer i land.
Så må man finde en god og ordentlig anvendelse af den fisk, der kommer ind.
Jeg er sikker på, at fiskerne – hvis de har tid til at finde bestandene og finde den rigtige fisk uden at skulle tage hensyn til, hvor længe de er på havet, men kun skal satse på at fange den rigtige størrelse, den rigtige kvalitet – langt hen ad vejen vil få et mere bæredygtigt og mere indbringende fiskeri.