runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2012-04-17:
Undskyld, det er jo pinligt både at bruge formandens tid og sige ord, han ikke kan lide.
Jeg er med på proceduren.
Vi tilslutter os opdelingen af Dansk Institut for Internationale Studier og Institut for Menneskerettigheder, men vi er skeptiske over for den manglende selvstændighed på to områder – eller manglende uafhængighed må vi hellere kalde det.
Det er også påpeget i nogle af høringssvarene, noget, som vi gerne vil sætte fokus på i det kommende arbejde.
Det drejer sig om valg af repræsentant til det råd, der skal være i Institut for Menneskerettigheder, og så den repræsentant, der skal være der fra Udenrigsministeriet.
Hvis det er instituttets økonomiske problemer, man vil pege på, når man vil have en fra Udenrigsministeriet siddende i bestyrelsen, kunne man jo løse det på en måde, der er beskrevet i et af de forslag, der er lavet fra nogle af bidragsyderne i forbindelse med høringen, nemlig ved, at man havde et særligt udvalg for økonomi og budget, hvor man kunne diskutere de ting.
Det er vel rimeligt at forlange for de politiske ting omkring menneskerettigheder og den slags, at de foregår med den bestyrelse, der nu er, uden at den bliver kigget over skulderen af regeringen.
Jeg synes, at det er en rigtig indvending, og jeg synes, at vi skal prøve at finde en løsning på det i udvalgsarbejdet.
Så er det vigtigt, at Institut for Menneskerettigheder ikke kun beskæftiger sig med individuelle rettigheder.
Det er mindst lige så vigtigt at kigge på de kollektive rettigheder både for oprindelige folk og for f.eks. faglige organisationer.
Jeg synes, at det bør med i grundlaget for Institut for Menneskerettigheder, når vi nu er i gang med at lave en ny lov.
DIIS indeholder dele af det, som kunne blive til et freds- og konfliktforskningstitut i Danmark, et institut, som kunne kvalificere regering og Folketing til at tage mere aktiv del i konflikterne på en ikkevoldelig og ikkemilitær måde.
Jeg synes, at der er et skrigende behov for, at vi får oprettet et sådant institut.
Og en del af DIIS' arbejde har peget i den retning og har givet nogle af de kvalifikationer.
Ud over det skal man, når man snakker om DIIS, også huske, at vi skal give det mulighed for et øget samarbejde med internationale forskningsmiljøer i både i- og ulande, når instituttet laver sit arbejde, da det også netop kan være med til at fremme Danmarks udenrigspolitik og fremme synspunkterne og nuancerne i vores politik.
Så skal vi ikke glemme, at arbejdsmarkedsforhold også har en stor udenrigs- og sikkerhedspolitisk betydning, tænk blot på det arabiske oprør, hvor det i en del af landene var fagbevægelsen, som spillede den helt afgørende rolle, og hvor det jo netop bliver arbejdsmarkedets parter, som kan danne grundlaget for, at der igen kan blive ro og orden i de lande efter konflikterne.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
De to fremlagte lovforslag nr. L 154 og nr. L 155 skal gøre en gammel skade god.
Samtidig begik man den fejl, at man tillagde institutbestyrelsen det faglige ansvar, mens centerbestyrelsen fik det budget- og regnskabsmæssige ansvar.
Enhver, der har prøvet at arbejde med bestyrelser, vil vide, at sådan et delt ansvar vil føre til uklarhed og usikkerhed.
Jeg skal ikke grave yderligere i motiverne for den mærkelige konstruktion, der blev lavet dengang, men nøjes med at glæde mig over, at skaden nu igen bliver gjort god.
Liberal Alliance er derfor positive over for de to forslag, dog har vi en enkelt, men ret væsentlig anke.
Vi er skarpe modstandere af, at en repræsentant for Udenrigsministeriet skal deltage i bestyrelsesmøderne i de to nye institutioner som observatør.
Nu kan man jo ikke vide, hvad der ville være sket, hvis vi havde haft en borgerlig regering, og de røde partier i opposition, men hvis det var tilfældet og det her forslag var blevet lagt frem, tror jeg, vi havde set en skarp kritik af, at der skal være sådanne observatører.
Baggrunden er formentlig et ønske om sikkerhed i forvaltningen, men det holder ikke, hvis vi skal sikre den meget, meget væsentlige internationale troværdighed omkring institutternes uafhængighed.
Det glæder os også meget, at der lægges op til, at Dansk Institut for Internationale Studier skal fortsætte som en selvstændig institution, for i en tid med mange fusioner i universitetsverdenen kunne det måske have været fristende at lægge instituttet ind under et af de eksisterende universiteter.
Det ligger dog næppe lige for.
Helt generelt er vi også skeptiske over for de meget store bestyrelser, der skal nedsættes.
Jeg ved godt, at det skyldes ønsket om bred repræsentation, men rationelt og effektivt er det ikke.
Vi ser frem til en nærmere drøftelse under udvalgsarbejdet og er som sagt som udgangspunkt positive over for de to forslag.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
Udenrigsministeren argumenterer med, at en observatør fra ministeriet i bestyrelserne skulle være med til at løfte fagligheden.
Altså, er udenrigsministeren ikke klar over – det er jeg helt sikker på at udenrigsministeren er – at det kan være utrolig vanskeligt at forklare ude i den store verden, at vi har nogle uafhængige institutioner her, hvor der så skal sidde en repræsentant for et ministerium som observatør?
Jeg synes, det er et utrolig dårligt signal at sende, og at vi må klare den relation, der selvfølgelig skal være mellem ministerium og institutioner, på anden vis.
Villy Søvndal (SF), 2012-04-17:
Jeg synes ellers selv, den var stærk, fordi den i virkeligheden var toleddet.
Det er klart, at det kan klares på anden måde, men det bliver det ikke nødvendigvis nemmere af, heller ikke bureaukratisk.
Dels var der det andet argument, nemlig at jeg tror, en repræsentant for Udenrigsministeriet ville kunne bidrage – ikke fordi kvaliteten ikke er høj i instituttet, men jeg tror, at man ville kunne bidrage med faglige synspunkter, som også ville have vægt.
Men igen: Det er jo noget af det, vi må se på undervejs i udvalgsarbejdet, altså hvilken konstruktion Folketinget synes er den stærkeste.
Det her er vores bud.
Men summa summarum er jeg også glad for, med al respekt, at der blev sagt – det tror jeg også var starten på hr. Jakob Ellemann-Jensens indlæg, og det er jo stærke ord fra en Venstremand sidst på sådan en tirsdag eftermiddag – at der var rigtig mange gode, fornuftige ting i lovforslaget.
Det er faktisk ret sjældent, at det er indledningen til en tale, og det vil jeg også godt kvittere for.
Mette Bock (LA), 2012-04-17:
Jeg vil blot endnu en gang understrege, at erfaringen jo er, at hvis man har den slags observatører siddende, sker der det, at hvis man når til kritiske punkter, foregår forhandlingerne uden for bestyrelsesmødet.
Og det vil jo til enhver tid være enhver bestyrelses ret at indkalde faglig ekspertise, herunder ekspertise fra Udenrigsministeriet, hvis man skulle have behov for det.
Så lad os nu lige prøve at begrænse de her ministeriers tilgang og indgang alle mulige og umulige steder.
Christian Friis Bach (RV), 2012-04-17:
Ja, det vil jeg gerne forsikre ordføreren om.
Det bliver en åbenhed, der ligger ud over, hvad der er krævet af offentlighedsloven, og en åbenhed, der strækker sig betydelig længere end den åbenhed, vi ser i dag.
Det vil jeg gerne også i et samspil med Udenrigsudvalget være klar til at udmønte og præcisere.
Christian Juhl (EL), 2012-04-17:
Jeg vil også gerne stille et enkelt spørgsmål i forbindelse med åbenheden, for selv om der er nogle af tingene, der går igen, er der jo heldigvis også ændret nogle ting.
Tidligere var det sådan, at styrelsen havde retten til at kigge på bevillinger af en vis størrelse – jeg tror, det var bevillinger på over 35 mio. kr.
Det har det nye råd ikke, så der kan man jo sige, at de kritikere, der har ytret sig her, også blandt græsrødderne, har ret.
Spørgsmålet er, om bevillingskomiteen kan have en anden konstruktion, eller om man kan sige, at ved visse strategiske bevillinger skal rådetind over dem.
Christian Friis Bach (RV), 2012-04-17:
Tak for det.
Det er bestemt hensigten, at de strategiske og principielle bevillinger, der former en ny retning i dansk udviklingssamarbejde, skal drøftes af det udviklingspolitiske råd.
Men ideen i den nye konstruktion er jo i højere grad at sikre det administrativt-faglige i forhold til det strategisk-politiske og at styrke den sidste del af drøftelsen, sådan at vi får en mere inddragende og åben drøftelse af de store strategiske og udviklingspolitiske pejlemærker i dansk udviklingspolitik.
Men vi lytter, og vi deltager gerne i en drøftelse, også i udvalgsbehandlingen, af, hvorvidt vi yderligere kan sikre en stærkere, mere åben og inddragende proces, også i bevillingskomiteen.
Christian Juhl (EL), 2012-04-17:
Jeg vil ikke afvise, at det administrative og faglige personale kan have en vis politisk holdning; efter 10 år med en massiv borgerlig påvirkning kan der jo sidde lidt tilbage i selv den bedste administration.
På den måde kunne vi også berolige alle organisationerne, måske endda et par af de mest indædte borgerlige i kredsen.
Christian Friis Bach (RV), 2012-04-17:
Vi lytter til de gode forslag, der er.
Hensigten er bestemt ikke at koble eksterne holdninger og viden af, men tværtimod at styrke den inddragende og den åbne proces, som vi mener er helt afgørende for, at man får et stærkt internationalt udviklingssamarbejde, der er til gavn for verdens fattige lande og så søreme også til gavn for Danmark.
Men tak for spørgsmålet, og tak for en god behandling her ved min debut på talerstolen.
Jeppe Kofod (S), 2012-04-17:
Jeg siger det bare som en fodnote.
Jeg var selv ordfører dengang, så jeg husker tydeligt debatten med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Men jeg glæder mig over i dag, at Venstre ligesom Socialdemokraterne er interesseret i at sikre en stærk dansk national menneskerettighedsinstitution.
Det, som man kan sige er vigtigt med de her lovændringer i L 154 og L 155, er, at vi selvstændiggør Institut for Menneskerettigheder.
Det skaber en klarhed og sammenhæng i forhold til ansvar, opgaver og økonomi, som der ikke har været tidligere.
Som jeg nævnte, opstod rodet jo tilbage i 2002, da nogle ville have Institut for Menneskerettigheder helt nedlagt, men hvor man så lavede en eller anden konstruktion, hvor man så stadig havde en national menneskerettighedsinstitution i en struktur, som var stærkt uhensigtsmæssig.
Mange af os advarede faktisk mod den struktur, og derfor er jeg særlig glad for i dag, at os, der advarede mod strukturen dengang, fik ret, og jeg håber, at vi får vedtaget de to lovforslag, så vi kan lave om på det.
Jeg er glad for, at det, jeg hører også Venstres ordfører sige i dag, er, at man sætter pris på, at man har en stærk uafhængig national menneskerettighedsinstitution, som også kigger os selv over skuldrene i forhold til vores egen overholdelse af menneskerettighederne.
For det er den eneste måde, vi kan have troværdighed på udeomkring i verden, når vi kritiserer andre for ikke at overholde menneskerettighederne.
I øvrigt synes jeg, det er vigtigt at notere sig, at den model, vi også har i Danmark med Institut for Menneskerettigheder, er en model, der mange steder i verden har inspireret til at oprette lignende institutter, lidt ligesom vi også med ombudsmandsinstitutioner har haft held til på den måde at fremme borgernes retssikkerhed og rettigheder.
Så derfor vil jeg for at gøre en lang tale lidt kortere sige, at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag.
Vi støtter ændringerne, og vi er glade for, at der også er den stærke henvisning til FN's såkaldte Parisprincipper – det tror vi er vigtigt – der netop også sikrer uafhængighed og selvstændighed i forhold til arbejdet med menneskerettigheder.
Vi støtter selvfølgelig også konsekvenslovforslaget om, at dansk Institut for Internationale Studier også bliver oprettet som et selvstændigt institut fremover.
Så med disse ord skal jeg give vores støtte til lovforslagene.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-04-17:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Jeppe Kofods bemærkninger.
Det er korrekt, at Venstre blandt andre partier stod bag sammenlægningen af de to institutter for 10 år siden, og det glæder mig, at man kan komme med 10 års tilbagevirkende kraft og klandre nogle, der ikke var til stede dengang, for alt, hvad der blev foretaget.
Det skal jeg tage ad notam.
Når det er sagt, synes jeg, at det vil være interessant at høre ordførerens holdning til punktet omkring ministerielle observatører i såvel Dansk Institut for Internationale Studier, for nu at vende tilbage til den mere saglige del af debatten, som i Dansk Institut for Menneskerettigheder.
Jeppe Kofod (S), 2012-04-17:
For det første vil jeg sige, at jeg bestemt ikke klandrer hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Jeg synes faktisk, at det var en meget fin tale, som hr. Jakob Ellemann-Jensen holdt på vegne af Venstre, men jeg tillod mig at klandre Venstre for at have haft en anden holdning for 10 år siden, da vi debatterede det her.
Jeg glæder mig altså kun over, at Venstre er blevet klogere.
Det skal der også være plads til, og derfor håber jeg så også, at de kan støtte det lovforslag, der ligger.
Så er jeg sikker på, at også ministrene vil besvare det om uafhængigheden.
Jeg opfatter det ikke, som det, at man har nogle observatører, skulle være skadeligt for uafhængigheden, men jeg er sikker på, at ministrene kan uddybe det i deres besvarelser, og jeg er sikker på, at vi også i lovbehandlingen kan tage højde for de bekymringer, som hr. Jakob Ellemann-Jensen har.
For vi skal selvfølgelig sikre, at vi har et selvstændigt og uafhængigt Menneskerettighedsinstitut i Danmark.
Martin Geertsen (V), 2012-04-17:
Der er et kommissorium, som jeg forstår under en eller anden form jo er ved at være lige på trapperne, for så vidt angår den her såkaldte trængselskommission.
Kan den socialdemokratiske ordfører henholdsvis beeller afkræfte, om der i det kommissorium står noget som helst om ringforbindelser, for så vidt angår vejområdet?
For det kunne være et interessant svar til hr. Henning Hyllested.
Hvis hr. Henning Hyllested er en så arg modstander af, at man overhovedet diskuterer spørgsmålet om ringforbindelser på vejområdet, så går jeg jo ud fra, at der ikke står noget om ringforbindelser i det kommissorium fra trængselskommissionen.
Rasmus Prehn (S), 2012-04-17:
Der er tale om et meget bredt kommissorium, hvor der lægges vægt på mange forskellige varianter af tiltag, som man kan bekæmpe trængsel med.
Og der har vi et rigtig stærkt og fornuftigt samarbejde med Enhedslisten og hr. Henning Hyllested.
Og fra socialdemokratisk side er jeg sikker på, at vi kommer igennem det her samarbejde på den bedst tænkelige måde, hvor vi får taget en masse initiativer.
Jeg tror ikke, at vi fra socialdemokratisk side skal sætte næsen op efter, at det bliver sammen med Enhedslisten, at vi løfter forslaget om en havnetunnel.
Men der er masser af andre stærke visioner, vi kan gennemføre sammen med Enhedslisten.
Det er jo det, der kendetegner Socialdemokratiet.
Vi er aldrig bange for at samarbejde.
Vi vil gerne samarbejde bredt.
Og når vi kan få supercykelstier, bedre busser, hyppigere metro og bedre tog igennem sammen med Enhedslisten og hr. Henning Hyllested, så gør vi gerne det.
Kan vi sikre, at der bliver vækst, beskæftigelse, bedre mobilitet og mindre trængsel ved at lave en havnetunnel, så samarbejder vi gerne også med den højre side i Folketinget.
Sådan er vi Socialdemokrater.
Vi er løsningsorienterede.
Vi får ting til at ske.
Vi skaber en forandring.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Tak for de pæne ord om nødvendigheden af debatten.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren, hvordan ordføreren forholder sig til, at Lars Olsen – og jeg har indtryk af, at Lars Olsen er lidt af en guru på venstrefløjen inden for skoleområdet – netop bruger AT og 24-timers-eksamen som et eksempel på noget, der skaber social ulighed i uddannelsessystemet.
Det skriver han i sin bog »Eliternes triumf«, hvor de her 24-timers forberedelse, altså hjemmeforberedelse til AT-eksamen, netop er et eksempel på, at akademikerne løber med det hele.
Og det er noget, der skaber yderligere social ulighed.
Hvordan forholder SF's ordfører sig til det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Først vil jeg sige, at vi ikke har nogen guruer på venstrefløjen, i hvert fald ikke i SF, det bruger vi ikke, og jeg tror, der blev talt om Lars Olsens rigtig gode bog om uddannelsessystemet, som jeg også synes har nogle gode pointer.
Så til gymnasiereformen: Den er, som det blev sagt tidligere, et lille barn på 6 år.
Og i forhold til nogle af de pointer, som ordføreren er kommet med omkring evaluering osv., blev det jo også fastslået, at det måske er lidt for tidligt at kunne fastslå hundrede procent, at det er det, der slår igennem.
Men jeg deler ordførerens bekymring, ligesom Enhedslistens ordfører også har nævnt det, omkring en overakademisering på visse områder.
Jeg mener ikke, at vi på nogen måde skal trække AT fuldstændig tilbage, men at vi godt kan se på udformningen af den.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at vi kan gå tilbage til en tid, hvor det kun handlede om at kunne regne og læse og stave og tale et fremmed sprog.
Vi bliver også nødt til at kunne sortere på nettet.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Jeg mener, at ordføreren gør sig skyldig i en tilsværtning af fortiden, som er helt uretmæssig.
Problemet er jo, som Steen Clod Poulsen også understreger, at man ved en overakademisk undervisning, hvor man bygger projektarbejde op på indre motivation og ikke bruger gentagelsen og hukommelsen, så favoriserer nogle, der i virkeligheden har en hel masse med hjemmefra, mens dem, der ikke har så meget med hjemmefra, tabes.
Det er jo simpelt hen undervisningens struktur, det er undervisningens indretning, der gør det.
Så det vil sige, at man altså bruger en masse kræfter på at give til dem, der har, for faktisk at tage fra dem, der ikke har.
Og det er noget, man kan ændre ved at ændre strukturen i AT; ved simpelt hen at gøre det mindre omfattende og f.eks. henlægge eksamensforberedelser til skolerne, så eleverne ikke kan bruge deres forældre eller deres netværk.
Så det er noget, som man kan gøre op med ved at ændre på strukturen og ikke nødvendigvis ved at give sociale taxametre, hvilket jo kun er et økonomisk tiltag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Jeg vil heller ikke have, at ordføreren skal tro, at jeg står heroppe og afviser det hele, faktisk tværtimod.
Jeg synes, det her er rigtig, rigtig vigtigt, og jeg synes også, at ministeren har givet udtryk for, at nu ser vi på det hele.
Vi ser på AT, og vi ser på fordelingsudvalg, og vi ser på eksamensform osv.
For vi ønsker jo alle sammen det samme, nemlig at få så gode ungdomsuddannelser som muligt og få flest mulige med.
Der er helt sikkert nogle ting, og her skal der drejes på nogle knapper.
Men jeg synes også, det er en lidt sjov debat i dag, for fra DF's og fra Venstres side kommer der kommentarer, som om det er os, der har haft magten i 10 år.
Men lad det nu ligge, for jeg er sikker på, at vi alle sammen gerne vil videre og få ryddet op i nogle af de børnesygdomme, der måske også er.
Jeg vil gerne sige tak til fru Marie Krarup for at give os muligheden for at diskutere et af de vigtigste emner overhovedet, nemlig hvordan vi sikrer flest mulige unge en god og fremtidssikrende uddannelse.
Men jeg vil også sige tak for ordførerens engagement, som jeg respekterer, uagtet at vi er uenige på nogle punkter.
Jeg vil gerne imødekomme kritikken af markedsgørelsen af gymnasierne.
Jeg synes måske, at ordføreren er for hård i sin karakteristik, men det er klart, at der er ting ved taxametersystemet, som vi skal se på.
Det står også i regeringsgrundlaget og er godt på vej i vores samarbejde med ministeren.
Jeg er glad for, at DF's ordfører støtter op om det sociale taxameter.
Det er også positivt, at DF roser loftet på 28 elever, og derfor endnu mere ærgerligt, at DF's ordfører ikke ville støtte forslaget, da vi behandlede det forleden.
I det hele taget deler jeg og SF fru Marie Krarups optagethed af at udjævne sociale skel i uddannelsessystemet.
Lighed i uddannelse er en grundlæggende prioritering for SF.
Formanden for Rektorforeningen har udtalt, at gymnasierne var tvunget til at asfaltere, mens de kørte.
Men så er spørgsmålet jo, hvordan vejen ser ud i dag.
Faglighed er og skal være centralt, men hvad er faglighed?
Naturligvis er det både at kunne tale og skrive et fremmedsprog, lave en litteraturanalyse osv., men det er også metode, kritisk sans, kildekritik og informationssøgning.
Almen dannelse og studieforberedelse har været målet siden 1850, hvor H.C. Ørsted pointerede, at elevernes dannelse ikke kun handlede om mængden af kundskaber, men om fornuftens stempel, der blev sat på kundskaberne.
Der er nok at tage fat på.
Jeg vil gerne takke fru Marie Krarup for debatten i dag, og jeg glæder mig til det videre samarbejde.
Jeg er skam rigtig godt tilfreds med det meget brede samarbejde, som vi har, og som vi skal have på det her område.
Jeg synes måske bare, at debatten, ikke så meget fra DF's ordførers side, men herovre fra den yderste højrefløj, bliver lidt aggressiv, i forhold til at det her jo er et meget bredt samarbejde, og at det også er den inddragende stil og det samarbejde, jeg gerne vil fortsætte.
Så jeg undrer mig bare en lille smule, for nu skal vi jo videre sammen, og jeg tror ikke, at der er nogen, der har noget at klandre andre for her.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-17:
Så hvis jeg opfatter det sådan, at vi har et fælles ansvar, og at alle os, der er med i forliget, står bag gymnasiereformen, så har jeg sådan set ret i det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-17:
Ja, vi står alle sammen bag den, og det er også derfor, at jeg måske undrer mig lidt over stilen herovre fra denne side af salen.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-17:
Jeg kunne ikke undgå at bemærke, at SF's ordfører begynder at tale om, at nogle har haft magten i 10 år.
Jeg skal bare have ordføreren til at bekræfte, at der altså var tale om et bredt forlig, så hvis man havde ønsket sig ændringer, kunne man jo sådan set bare have foreslået det, dengang aftalen om den seneste reform blev indgået.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Det er rigtigt, at evalueringsrapporterne skelner mellem faglig viden og studiekompetencer.
Studiekompetencer bliver på nogle punkter vurderet positivt, undtagen hvad angår vedholdenhed, vil jeg så lige gøre opmærksom på.
De studerende har netop et problem i, at de ikke er vedholdende.
Men den faglige viden bliver bedømt negativt, og det er altså åbenbart det, som får universitetslærerne til at være kritiske, for som der også er blevet refereret til tidligere i aften, mener 40 pct. af de adspurgte universitetslærere i en undersøgelse på Altinget, at de studerende ikke har en stærk nok faglig viden.
Så der er altså noget, der er røget ud med badevandet.
Det må da være et problem.
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
I matematik var det helt overordnet ekspertpanelets vurdering, at faget havde udviklet sig i en rigtig retning set i et internationalt perspektiv, og også i faget fysik har man set en god udvikling.
Det hænger sammen med, at den virkelighed, man f.eks. skal se matematik i forhold til, jo har ændret sig over de sidste 10 år, fordi der er blevet udviklet en masse it, der gør, at man kan regne på en helt anden måde.
Og derfor er vi jo nødt til at se f.eks. faget matematik i den virkelighed, vi lever i i dag – og ikke for f.eks. 10 år siden.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-17:
Tak for en flot ordførertale, der var i hvert fald gejst.
Ordføreren kom ind på, at der skal kigges på overgangen mellem grundskolen og gymnasierne.
Og som det er i dag, skal man jo allerede, når man går i 9. klasse, faktisk ønske sig, hvilke fag man ønsker at tage i gymnasiet.
Det vil sige, at som elev i 9. klasse skal man kunne se mindst 3 år ud i fremtiden for på den måde at være sikker på, at man vælger de rigtige fag, som man nu skal bruge til sin videregående uddannelse.
På samme tidspunkt kan vi også se af antallet af GSK-kurser, at de bliver taget af næsten hver fjerde gymnasieelev, der læser videre.
Hvordan vil ordføreren løse den udfordring?