Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Jeg kan jo starte med at sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Med de regler, der i dag, – og jeg synes, det er meget godt lige at ridse dem op, sådan at folk derude, der lytter til debatten, også får en fornemmelse af det – så er det sådan, at for at man kan få permanent opholdstilladelse, skal man bl.a. have boet lovligt i Danmark i mindst 4 år.
Man må ikke have begået kriminalitet af en vis grovhed.
Man må ikke have forfalden gæld til det offentlige.
Man skal også bl.a. have bestået en prøve i dansk.
Man skal have arbejdet i Danmark i mindst 2½ år inden for de sidste 3 år.
Derudover kan man hente nogle supplerende point ved f.eks. at deltage i frivilligt arbejde.
Hvis man har haft arbejde i længere tid end 2½ år, er der også mulighed for, at man kan hente nogle supplerende point dér.
Man kan også få point for at have taget en videregående uddannelse, og hvis man har bestået en danskprøve, som er lidt sværere end den, der er en del af de ufravigelige krav, så er der også mulighed for, at man kan få nogle ekstra point dér.
Det er nogenlunde rammerne for reglerne for permanent opholdstilladelse, og mon ikke det et eller andet sted er meget rimeligt, at man stiller de krav til udlændinge, som, hvis de får permanent opholdstilladelse, er på vej til at få et dansk statsborgerskab, som jo er det fineste og det fornemste, man kan få som udlænding i Danmark?
For så opnår man den fulde beskyttelse på linje med alle andre danske statsborgere i Danmark.
Det er måske meget rimeligt, at man stiller de krav.
Jeg kan forstå, at udgangspunktet for debatten er en enkeltsag, som Dansk Folkeparti her fra Folketingets talerstol skal forholde sig til, og som regeringspartierne skal forholde sig til.
Men vi kan så ikke stille spørgsmål til, hvordan Socialdemokratiet forholder sig til den enkeltsag, som er baggrunden for det beslutningsforslag, vi behandler her i dag.
Man kan næsten opsummere det sådan, at hvis Dansk Folkeparti og regeringen ikke vil forholde sig til den her enkeltsag, er det, fordi vi ikke vil samarbejde, og hvis vi beder Socialdemokratiet om at forholde sig til den selv samme enkeltsag, er det fuldstændig grotesk og helt urimeligt.
Jeg synes altså, at det taler for sig selv, for nu at sige det mildt.
Vi har sågar haft ordførere på venstrefløjen, der åbenbart heller ikke er helt klar over, om deres eget forslag omhandler reglerne for permanent ophold eller reglerne for familiesammenføring.
Det synes jeg også et eller andet sted er lidt kritisabelt.
Det er helt forunderligt, at man fremsætter et beslutningsforslag, som går ud på at kritisere den politik, der er, uden at man fremlægger sin egen politik.
Jeg synes, det ville være rigtig befriende, hvis man i dansk politik kunne indføre den regel, som så alle partier kunne tilstræbe at følge og tilslutte sig, at man formulerede sin politik, og at man så lagde den frem i Folketingssalen, og så kunne alle forholde sig til den politik.
Det, som venstrefløjen gør her i dag, er, at den fremsætter et forslag, der siger, at man skal afskaffe pointsystemet for permanent ophold, og at der så kommer et nyt og mere fleksibelt system, som der skal forhandles om.
Altså, hvis de forhandlinger skulle foregå, sådan som alle andre forhandlinger er foregået inden for det sidste stykke tid, så vil Socialdemokratiet og deres venner i Socialistisk Folkeparti formentlig komme ind til et forhandlingsbord og sidde der en times tid og drikke noget kaffe, og så vil de gå ud igen og sige: Det er vel nok ærgerligt, regeringen vil ikke lytte til os, den vil ikke snakke med os, alting er stillet op på forhånd.
Men det er jo nok bare, fordi vi er uenige på nogle områder.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg kan forstå, at vi skal fortsætte med, at bl.a. jeg skal tage stilling til enkeltsager, som jeg ikke kender, enkeltsager, som de, der stiller spørgsmålene, formentlig heller ikke kender.
Vi kunne også prøve at være lidt konstruktive.
Hvis vi nu siger, at det skulle give point at være på efterskole, vil vi jo rende ind i det argument, at hvis man har taget 10. klasse på efterskole, vil man i realiteten få point for at gå i grundskolen.
Skulle man så også have point for at have taget 9. klasse eller 10. klasse i folkeskolen?
Det kan jo så diskuteres.
Det er jo sådan nogle afvejninger, der må gøres, for jeg går ud fra – igen med et forbehold, for jeg kender ikke sagen – at hvis man har taget 9. klasse eller 10. klasse på efterskole, er det en del af grundskolen.
Derfor kunne jeg så stille et modspørgsmål: Skal det så give point, at man har gået på en dansk folkeskole?
Er det noget, der sådan gør, at man aktivt har deltaget i integrationen?
Jeg synes, det er godt, hvis man har gået i en dansk folkeskole, men vi må gå ud fra, at de fleste udlændinge i Danmark, som er vokset op i Danmark eller er kommet til Danmark på et tidligt tidspunkt, har gjort det.
Det er nogle af de spørgsmål, som det er relevant at tage stilling til.
Og det er også bare for at illustrere, at det jo ikke er så nemt, som venstrefløjen ønsker at gøre det til.