runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-21:
Jeg fik en mail i går – jeg tror ikke, at den er sendt til hr. Thomas Jensen – og den mail vil jeg godt tillade mig at læse op.
Den kommer fra en tillidsrepræsentant på en af de virksomheder, der bliver ramt af det her, og nej, det er ikke en repræsentant for LO i Aalborg.
Vedkommende skriver: Hvordan kan regeringen tillade sig at tage virksomheder og deres medarbejdere som gidsler i en finanslov, skabe utryghed på mange industriarbejdspladser?
Jeg har efterhånden været tillidsrepræsentant i nogle år og har været igennem en del fyringer.
Jeg har set, hvad det gør ved gode kollegaer, nogle bliver meget syge, går ned.
Er det ikke meget kortsigtet, hvis nogle virksomheder flytter og lukker, og andre fyrer medarbejdere?
Det er jo næsten uoprettelig skade.
Hvad er hr. Thomas Jensens svar til den her tillidsrepræsentant?
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Jeg kan høre på hr. Bent Bøgsted, at han ikke lader sig forstyrre af saglige argumenter.
Og nu er vi jo nogle partier, der heldigvis er i regering i dag, og som i flere år har talt om en kickstart.
Vi har talt om en kickstart, mens der fossede danske arbejdspladser ud af landet.
Hvis man i tide havde sat gang i en kickstart, havde man også sat gang i en kickstart, hvor der skulle bruges noget cement, noget beton, og på den måde ville Aalborg Portland ikke have set den reduktion i sin medarbejderstyrke, som de har set de seneste år.
Den kickstart, som vi nu lægger op til, og som vil give 9.000 flere ansatte i 2012 og 13.000 flere i 2013, vil også bidrage til, at Aalborg Portland kan opretholde sin beskæftigelse.
Det tror jeg også at hr. Bent Bøgsted synes er et godt tiltag.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Det er jo bl.a. formanden for LO i Aalborg, der har haft kontakt til Skatteudvalget, og som oplyser, at Aalborg Portland ikke kan reducere mere; det er de tillidsmænd, der er mødt op i Skatteudvalget fra Aalborg Portland, der siger, at de ikke kan reducere mere; det er de mange gartnerier på Fyn, der siger, at de har kæmpestore problemer med at reducere udledningen og derfor bliver udsat for unfair konkurrence.
Uanset hvad, er det regeringen, der kommer til at stå med ansvaret for, at der er danske arbejdspladser, der lukker nu her.
Det er en rigtig god julegave at give de danske arbejdere at sige: Vi lukker; vi er ligeglade med, hvad I siger.
Det er ufatteligt, hvis LO bakker op bag regeringen vedrørende det her.
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Jeg er absolut ikke ligeglad med de ting, der bliver ført frem i Skatteudvalget, men jeg er også rede til at tage en saglig debat.
Og det er muligt.
Det citat, jeg lige har læst op for fru Ellen Trane Nørby, viser jo, at det er muligt for virksomhederne at nedbringe udledningen yderligere, og dermed kommer deres afgiftsstigning ikke til at være lige så stor, som hvis de ikke reducerede udledningen.
Det er jo de små tekniske ting, vi skal ind til, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, og det håber jeg også at hr. Bent Bøgsted er rede til at tage en debat om, for det er jo det, der er fundamentet for alle de fejlagtige oplysninger om, at der ryger en masse arbejdspladser ud af Danmark som følge af de her forslag.
Det er jo, når hr. Bent Bøgsted ikke sætter sig ned og sætter sig ind i de her småting.
Det er jo de her småting, der er afgørende for, om man kan reducere mere, og det kan man.
Derfor synes jeg nok at dommedagsprofetierne har taget lidt overhånd, og jeg synes også, at vi kan kigge tilbage på lovbehandlingen i 2009, hvor vi også hørte nogle af de her virksomheder komme og sige, at de ikke ville kunne reducere, men det kunne de.
Og det ser jeg også frem til at de gør i fremtiden.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Tak, hr. formand.
Jeg kan godt høre, at det er meget svært at få ordføreren til at forholde sig til fakta om danske arbejdspladser og NOx-udledning og om, hvad det betyder.
Jeg kan også forstå, at ordføreren blankt ligesom skatteministeren erkender, at sundhed går forud for job.
Det var det, ordføreren sagde, og det er det, skatteministeren har sagt til Børsen den 9. december: Sundhed går forud for job.
Færdigt arbejde!
Det er også det, ordføreren siger.
Der er 75, der lever længere, hvis vi indfører den her NOx-afgift, og det er jo meget godt, og de har heller ingen job, så de bliver heller ikke slidt ned.
Det er det, der er fakta efter det her.
Betyder det overhovedet ikke noget for ordføreren, når Aalborg Portland som en af de mange virksomheder, der bliver ramt, siger, at de har reduceret så meget – de har halveret udledningen siden 2006 – at de stort set ikke har mulighed for at reducere mere?
Er man totalt ligeglad med, hvad virksomhederne har oplyst til Skatteudvalget?
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Jeg har nok trådt på en øm tå der, kan jeg høre.
Vi vil gerne være med til at sikre tusindvis af job, og vi vil ikke videreføre den passive politik, som hr. Bent Bøgsted nu har støttet i 10 år, en politik, der ikke har skabt en eneste ny arbejdsplads.
Man har bare siddet på hænderne og skabt arbejdsløshed og skabt ringe forhold for de ledige.
Vi har nu et par hundrede tusinde arbejdsløse.
Hvem har ansvaret for det?
Det er søreme da ikke den borgerlige regering, der har siddet der i 10 år.
Næh, det er da den nye regering, hvis politik ikke er kommet til at virke endnu.
Jeg glæder mig til at skabe nye arbejdspladser, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, og jeg synes, det er skuffende og pinligt, at Dansk Folkeparti hverken vil være med til at gavne de arbejdsløse, efterlønnerne eller dem, der trænger til at få et arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Det skulle jeg så høre fra en ordfører fra Enhedslisten, der med sin støtte til regeringens forslag fjerner tusindvis af job udeomkring i virksomhederne.
Den debat får vi senere.
Men det er simpelt hen hyklerisk af Enhedslisten at stå heroppe og klandre alle andre for den misere.
Nu er de begyndt at røre på sig.
Men nu bliver det jo vedtaget i dag med Enhedslistens, Radikales, Socialdemokratiets og SF's stemmer, der ellers påstår, at de vil bevare arbejdspladser udeomkring.
Det er den situation, som hr. Christian Juhl kommer til at bære igennem, og det er klart, at Dansk Folkeparti er imod den slags.
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Det er ret interessant at høre hr. Bøgsted.
Han har jo frivilligt i sommer skiftet mening og byttet efterlønnen for 2 grænsebomme og 20 toldere, som han alligevel ikke får.
Nu vil han så ikke stå ved sine holdninger længere.
Vi er ikke masochister i Enhedslisten.
Vi bytter ikke en rød regering for en blå regering, for så ville vi hverken have fået fjernet fattigdomsydelserne, som vi lige har fået nu, eller fået efterlønnen eller fået nogen af de andre 70 gode ting, som vi nu har fået igennem med den her finanslov.
Hvad angår efterlønnen, skal han jo være lidt selvkritisk og så huske, at det er ham, der har skiftet mening.
Havde han sagt ja, da regeringen blev dannet, havde vi stået i en situation, hvor der reelt kunne bruges et flertal her.
Da han sagde nej, var der jo ingen steder at gå hen overhovedet, heller ikke for Socialdemokraterne og SF'erne.
Ergo lavede de en regering uden efterlønnen, så hovedskurken står der!
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Tak, hr. formand.
Det, der fik mig til at tage en kort bemærkning til hr. Christian Juhl, er jo den her parodi, som Enhedslisten leverer, med, at man kritiserer Dansk Folkeparti og de borgerlige for efterlønsreformen.
I Dansk Folkeparti har vi jo aldrig lagt skjul på, hvad vi ville i forbindelse med valgkampen.
Det, der derimod kan undre, er jo, at Enhedslisten trods sin kritik her vidste, at en rød regering ville afskaffe efterlønnen, da man sagde ja til at støtte en rød regering.
Det skyldes, at man er sammen med Radikale, men Enhedslisten vidste jo, hvordan vilkårene var, så kunne man jo have ladet være med at støtte en rød regering, når de ville afskaffe efterlønnen, som ligger hr. Christian Juhl så meget på hjerte.
Det er helt o.k., at det ligger ham så meget på hjerte, ingen kritik af det.
I sidste ende, når vi engang kommer til den samlede finanslov, så trykker hr. Christian Juhl på den grønne knap og siger ja til finansloven, der samtidig afskaffer efterlønnen, da det jo er en del af finanslovaftalen.
Det er lidt bemærkelsesværdigt.
Kunne man ikke i Enhedslisten så have taget den konsekvens at sige: Nej, så skal vi ikke støtte en regering, der afskaffer efterlønnen?
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Hvis vi fokuserer på indholdet, er det Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, der kunne skabe et flertal.
Der er stadig væk et flertal i den her sal, hvis man stemte efter overbevisning og ikke efter taktisk kyniske hensyn.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-12-21:
Hvem er det, som i virkeligheden skal beskyldes for at have sagt et nej til dem, der vil gå på efterløn nu?
Jeg tror, at man forhåbentlig har hørt på Christians ordførertale.
Men jeg skal spørge Christian om en ting: Er det ikke rigtigt, at for ¾ år siden var der et flertal blandt alle folketingsmedlemmer, som ville bevare efterlønnen?
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Det er ganske klart og tydeligt, som det også fremgik af min ordførertale, at der er to formål med det her lovforslag.
Der er et sundhedstiltag, der gør, at der er langt færre mennesker, som i dagligdagen vil opleve gener fra irritation i luftvejene, og der er hver år 45 mennesker, som ikke vil dø på grund af luftforurening.
Der vil jeg i parentes bemærket
bare lige nævne, at jeg endnu ikke, selv om jeg har spurgt mange gange, har hørt noget som helst fra Venstre om, hvordan man vil mindske luftforureningen i Danmark, ikke noget som helst, og jeg kan også forstå, at der i de pågående energiforhandlinger vist heller ikke rigtig er nogen tiltag, der bidrager til at komme astmatikere og andre i møde i forhold til luftforureningen.
I forhold til provenuet er det jo sådan, at vi har en finansiering fra det andet pensionsforslag.
Derudover ville de her virksomheder jo også – hvis vi havde fastholdt en ikrafttræden den 1. januar – have haft mulighed for at begynde at reducere fra starten af året og i løbet af det første halve år, og på den måde ville de også skulle betale mindre i afgift, efterhånden som de fik investeret i den her teknologi.
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Jeg har jo svaret en gang.
Jeg kom lige pludselig i tanke om, at for bare et år siden ville Venstre ikke afskaffe efterlønnen, og Venstre ville ikke lave en tilbagetrækningsreform.
Det var også en idé, der kom lige pludselig sidste sommer.
Hvordan mon Venstre har det med det?
Sådan kan man jo stille mange mærkelige spørgsmål, og jeg vil meget, meget gerne gå til materien og bede om, at man prøver at lytte til konsekvenserne af det her forslag i stedet for alt det der taktiske snak om, hvilke partier der er bedst eller ringest.
Jeg beder om, at man prøver at tage stilling til indholdet og prøver at stemme efter, hvad det er for konsekvenser, det har for almindelige arbejdende mennesker, der har knoklet et langt liv for at skabe de værdier, vi står her og fordeler efter bedste evne.
Det er det, man skal tage stilling til, og ikke alle mulige taktiske hensyn.
Så jeg beder om, at man stemmer imod den her tilbagetrækningsreform og dermed er en lille smule anstændig.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-21:
Det sidste må vi jo så tage til efterretning, når vi tager nye initiativer på området, så vi ikke begår de samme fejltagelser, som den borgerlig regering gjorde med fru Sophie Løhdes parti i spidsen.
Nu er det jo sådan, at alle love skal implementeres, og for nogle borgeres vedkommende er jeg da ikke i tvivl om, at det, at der var indført tolkebistand, just ikke var noget, der var gået op for dem endnu.
Men jeg er da overbevist om, at vi på længere sigt havde set et fald i tolkeforbruget, når der var nogle mennesker – også indimellem fattige mennesker – som ville opleve, at de ikke havde råd til den tolkebistand.
Det er jo heller ikke sådan, at det var lægen, der skulle udskrive gebyret.
Det var regionen, der efterfølgende skulle sende en regning, og mange af de regninger ligger stadig væk i systemet og vil nu formentlig ikke blive opkrævet, i og med at loven bliver afskaffet.
Så jeg synes altså, vi har fået masser af advarsler vedrørende brugen af tolkebistand på det her område.
Regeringen var rigtig dårlig til at oplyse ordentligt om det her gebyr, inden det blev sat i kraft.
Det havde man ellers lovet for 7 år siden, da man vedtog det.
Sophie Løhde (V), 2011-12-21:
Jamen jeg takker mange gange for den ærlighed, for jeg synes jo, at det er slående, at vi nu så mange gange har skullet høre på, at det her mindre, begrænsede gebyr for tolkebistand, hvor der vel at mærke er tale om, at det er personer, som har opholdt sig i Danmark i mere end 7 år, og hvor man med en vis rimelighed må kunne sige, at de så også skal kunne gebærde sig en anelse på dansk, har ført til, at mennesker her i samfundet ikke søgte lægehjælp.
Men når vi så samtidig i dag behandler et lovforslag, hvor regeringen selv i sit eget lovforslag skriver, at forbruget af tolkebistand vil være uændret, kan man ikke samtidig i ramme alvor sige, at ens egen argumentation er sand.
For hvis der er mennesker, der har fravalgt at søge lægehjælp på grund af et mindre, begrænset gebyr, kan forbruget af tolkebistand jo ikke også samtidig være uændret, når man så fjerner det.
Det må være konsekvensen, hvis man ikke vil stå ved sine udsagn.
Dernæst bliver vi så forholdt, at nu fjerner man et tungt bureaukrati.
Der kan man jo så i sit stille sind, mens formanden rejser sig op, undre sig over, hvorfor selv samme regering så planlægger at indføre gebyrer andre steder i sundhedsvæsenet.
Man skulle tro, at når noget var udtryk for et tungt bureaukrati det ene sted, var det det også det andet sted.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-21:
Hvad angår gebyret på tolkebistand, var det noget, der trådte i kraft her den 1. juni.
Og det har ikke nået at virke i særlig lang tid.
Men i den tid, det har virket, har vi fået rigtig mange advarsler, dels om, at det er en dårlig måde, som sætter barrierer op for, at nogle mennesker kan komme til at få en ordentlig kommunikation med deres læge, når de skal modtage en behandling, dels har vi fået nogle advarsler om, at det var en rigtig, rigtig tung bureaukratisk mølle, man nu var ved at sætte i gang.
Derfor fjerner vi det nu.
Der er ingen grund til at bygge mere bureaukrati oven på mere bureaukrati for at indkræve penge for tolkebistand og dermed sætte barrierer op for andre mennesker.
Så i forhold til om det er udgiftsneutralt, hvis man kan sige på den måde, vil jeg sige: Ja, det har ikke nået at virke i så lang tid, og derfor har vi heller ikke nogen forventning om, at omfanget af brugen af tolkebistand vil stige eksplosivt ved, at man nu fjerner gebyret.
Sophie Løhde (V), 2011-12-21:
Først og fremmest synes jeg, at der skal lyde en stor, stor tak til ordføreren fra Socialdemokraterne.
Og hvor mange ordførere fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti har vi set på talerstolen?
Ingen har bevæget sig herop og har turdet tage del i debatten.
Derfor er det da godt, at der nu kommer et lovforslag, hvor der er én socialdemokrat, som vil gå på talerstolen.
Det skal der lyde en stor tak for.
I forbindelse med selve lovforslaget her vil jeg bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om hun ikke kan bekræfte, at det fremgår af lovforslaget, at forbruget af tolkebistand efter vedtagelsen af det her lovforslag vil være uændret.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-21:
Det synes jeg ikke er et udtryk for krævementalitet.
Det danske samfund har at gøre med en stor problemstilling i forbindelse med, at så mange unge mennesker har ondt i fertiliteten.
Og ja, der er nogle mennesker, som lader sig sterilisere, og som senere hen kommer i en anden livssituation.
Refertilisation er noget, man får udført på en klinik eller et hospital.
Det var tilfældigt, at den borgerlige regering lige kastede sig over det felt, fordi man havde meldt ud, at man skulle spare 200 mio. kr.
Og så fandt man ud af dette: Hov, vi kan ikke spare 200 mio. kr. på de ufrivilligt barnløse, så tager vi da lige refertilisationen med.
Derfor siger vi også, at det er et angreb på den lige og frie adgang til det offentlige sundhedsvæsen.
Derfor ændrer vi det ved at rulle det tilbage igen.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-21:
Fru Sophie Hæstorp Andersen forholder sig ikke til det, som jeg snakker om her.
Det her er et udtryk for krævementalitet.
Det kan ikke være anderledes end det.
Så vil jeg bare gerne bede om et bedre eksempel.
Man tog en beslutning.
Så fortrød man den.
Der må jeg bare sige, at jeg gerne vil bede om et bedre eksempel på krævementalitet end det her.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-21:
Sandheden er den, at den borgerlige regering først lavede en aftale om, at man kun skulle have brugerbetaling på fertilitetsbehandling.
Og da man fandt ud af, at man ikke kunne spare 200 mio. kr. ved det, opfandt man hen over sommeren, at der også både skulle være brugerbetaling på sterilisation og refertilisation.
Så man kan sige, at de her to områder har været lige så urimeligt ramt ved en politisk stillingtagen, som er sket pludseligt, uden varsel, uden forudgående debat, som det, at vi nu siger, at vi genskaber den frie og lige adgang til sundhedsvæsenet, ikke kun for folk med ufrivillig barnløshed inde på livet, men også til sterilisation og refertilisation.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-21:
Der er flere ministre i regeringen, som har ønsket et opgør med krævementaliteten, herunder statsministeren.
Nu gennemfører man så et lovforslag, der gør, at ikke nok med, at det bliver gratis at blive steriliseret, det bliver også gratis at blive refertiliseret.
Så vil jeg godt have et eksempel på noget andet, som er et bedre udtryk for krævementalitet end det, at når man fortryder, at man er blevet steriliseret, skal det være gratis at blive refertiliseret.
Det her er om noget et lovforslag, som vidner om, at politikerne med de love, de laver, er med til at skubbe til den krævementalitet, som de selv mener vi skal have et opgør med.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-21:
Jeg synes for det første, at det er interessant, at hr. Ole Birk Olesen nu gør sig selv til læge og påstår, at det ikke er muligt, at der er nogen, der ikke kan tåle andre præventionsformer; altså, det er da meget interessant, at en politiker nu gør sig klogere end lægekundskaben.
Den anden ting er, at hvad angår sterilisation, mener jeg stadig væk, at vi som samfund står over for nogle problemstillinger nogle gange, hvor sterilisation er den eneste mulighed for, at man ikke på den måde risikerer en ny graviditet, der kan koste én livet eller invalidere én, fordi der faktisk er mennesker, der ikke kan tåle flere graviditeter.
Det korte af det lange er, at sterilisation også er nævnt af WHO, ligesom fertilitetsbehandling er nævnt af WHO, og at man bør se på disse mennesker som værende patienter, som værende syge mennesker.
Det er det, vi henholder os til.
Jeg tror, at jeg vil holde mig til det her i første omgang, men jeg synes, at det er interessant, at man i virkeligheden prøver at gradbøje problemet.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Jeg har aldrig hørt, at der var folk, der var allergiske over for samtlige præventionsmidler i Danmark.
Derfor er selve begrundelsen om, at man simpelt hen er tvunget til en sterilisation, fordi man ikke kan tåle andre præventionsmidler, ikke holdbar.
Jeg vil sige til fru Sophie Hæstorp Andersen, at der ikke er tale om, at man er syg, fordi man skal steriliseres.
Der er ej heller tale om, at man er syg, fordi man fortryder sin sterilisation.
Det er simpelt hen at drive sygdomsbegrebet for vidt.
Og det er jo sådan set bare en undskyldning for, at man vil imødekomme en krævementalitet i her samfund, hvor der er nogle mennesker, der gerne vil have alt gratis, og det skal de så have af regeringen, af den socialdemokratisk ledede regering.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-21:
Jeg tror, at der er behov for, at jeg er lidt mere klar i mælet.
Når jeg siger, at man får gratis behandling, betyder det ikke, at det på den måde er gratis, det betyder, at de borgere, som har ufrivillig barnløshed inde på livet, har betalt ved at betale skat.
Og sådan er det i det offentlige sundhedsvæsen.
Vi siger, at der skal være fri og lige adgang til sundhedsvæsenet, til behandling på vores sygehuse, og der er det sådan, at når man har bidraget over skatten, må der også være lighed for alle.
Jeg mener, at det er forkert, hvis man siger, at nogle patientgrupper på den måde skal betale to gange, for de her mennesker er lige så gode skatteborgere som dem, som har andre sygdomme.
Og hvad angår sterilisation, er der mennesker i dagens Danmark, som af forskellige årsager ikke kan tåle præventionsmidler og derfor har brug for en sterilisation.
Jeg synes, at det har været urimeligt, at man i tilfælde, hvor det handler om kvinder, har skullet betale op mod 13.000 kr. for en sterilisation, selv i en sag med en kvinde fra Odense Kommune, hvor det faktisk var til gavn for samfundet, at den kvinde ikke fik yderligere børn, som efterfølgende måske skulle tvangsfjernes.
Der synes jeg faktisk, at det havde været ganske godt givet ud, hvis vi som samfund var trådt i karakter på det område.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Jeg forstod på ordføreren, at begrundelsen for, at man nu igen ikke skal betale for disse ydelser, er, at der er tale om sygdom.
Man kan jo diskutere frem og tilbage, om folk, der ikke kan få børn, er syge.
Jeg synes ikke nødvendigvis, at de er syge, men hvis regeringen har den opfattelse, er den velkommen til det.
Men vi kan vel blive enige om, at folk, der gerne vil steriliseres, i hvert fald ikke er syge.
Vi bør også kunne blive enige om, at det at fortryde en sterilisation, ikke er en sygdom, således at det, at folk gerne vil refertiliseres, altså vil have omgjort deres sterilisation, ikke er udtryk for nogen sygdom, ej heller nogen mental sygdom.
Det er sådan set bare et fortrudt ønske, en præventionsting, som man har fortrudt.
Vil ordføreren forholde sig til, om sterilisation er en sygdom, altså det, at man ønsker en sterilisation, og om refertilisering er en sygdom?
Mike Legarth (KF), 2011-12-21:
Tak, formand.
Jeg skal bare lige for en ordens skyld tilkendegive, at Det Konservative Folkeparti er en meget stor modstander af det her lovforslag; for det første fordi det ikke er med til at skabe det opsving, den optimisme og gang i hjulene, som vi har behov for, fordi det drejer sig om nye skatter og afgifter, men for det andet også fordi erhvervene nede i den storkreds, jeg kommer fra, Sydjyllands Storkreds, bliver særlig mærket af, at der bliver fremsat et lovforslag, som flytter handelen ud af Sydjylland og ned til Tyskland.
Derfor synes jeg, at det er et forkert signal at sende, og at man bør ændre det her så hurtigt som muligt.