runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Det var jo i virkeligheden rigtig interessant; fru Johanne Schmidt-Nielsen var sådan set næsten inde på det, nemlig: Hvad gør vi ved de her unge mænd, som bliver stærkt radikaliseret, som rejser ud som hellige krigere, og som kommer hjem?
Hvad er svaret så der?
Der tænker jeg bare, at hvad angår dem, som er stærkt radikaliserede i dag, dem, som vitterlig hader demokrati og alt, hvad Vesten står for, alt det, Danmark står for, tror man så virkelig på, at det er mentorordninger og de meget bløde forebyggelsestiltag, der skal til, eller har man faktisk et gran af realitetssans, så man siger, at det godt kunne være, at der skulle nogle strafferetlige midler i brug?
Peter Skaarup (DF), 2015-01-27:
Tak for det.
Det, jeg hæftede mig lidt ved i fru Johanne Schmidt-Nielsens ordførertale, var, at fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten er lidt i tvivl om, hvad det egentlig er, vi debatterer her, og ikke helt kan finde ud af, hvad de danske værdier egentlig er for en størrelse.
Men lad os nu forestille os, at vi alligevel kan blive nogenlunde enige om nogle af tingene.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen: Mener fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten, at de normale danske værdier, vi taler om, er truede og under pres, som det er i dag?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om situationen efter terrorangrebet i Paris, hvor vi jo har hørt mange partiledere være meget enige om mange ting, og det har været godt se, at der har været en klar afstandtagen.
Men det, vi måske mangler efter terrorangrebet i Paris, er, at nogle så gør noget, at der kommer handling bag ordene.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre Enhedslisten: Er det holdbart, når vi nu har en værdi i Danmark, der handler om ytringsfrihed, at en fremtrædende avis føler sig så truet, som den gør i øjeblikket, at der er artikler, den ikke tør trykke, fordi den er truet?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Der var to spørgsmål, og det første var: Er der danske værdier, som er under pres?
For mig at se er det en grundlæggende dansk værdi, at man kan føle sig tryg, også hvis man f.eks. risikerer at miste sit arbejde.
Vi ved, at utrygheden, frygten for f.eks. at miste sit arbejde, fordi man er bange for, hvad der så vil ske med en – om man kan blive forsørget, eller om man er tvunget til at gå fra hus og hjem – er stigende.
Det betragter jeg da, hvad skal man sige, som et problem, for jeg synes, det er en dansk værdi, at vi står sammen og hjælper hinanden og skaber et stærkt sikkerhedsnet.
Uligheden i Danmark vokser.
Jeg betragter det som en dansk værdi, at vi forsøger at arbejde for, at afstanden mellem rig og fattig ikke er for stor.
Der er nogle, der synes, det er fint, at uligheden vokser.
Men det synes jeg er en dansk værdi.
: Hvad med terrorangrebet?
Lad mig starte med at sige, at jeg tror, at vi alle sammen synes, at det er fuldstændig uforståeligt.
Altså, vi kan slet ikke kan sætte os ind i, hvad der sker oven i hovedet på folk, som kan finde på at gå ind på en redaktion og skyde, henrette, andre mennesker på den måde, og selvfølgelig skal vi diskutere, hvad vi kan gøre for at forhindre det, og ikke mindst hvad vi kan gøre for at undgå, at unge mennesker tiltrækkes af den slags ekstremistiske miljøer.
Der kunne jeg godt tænke mig at vi faktisk blev skarpere.
Hvorfor er der unge mænd i Jylland, som tiltrækkes af den slags miljøer?
Peter Skaarup (DF), 2015-01-27:
Det er jo lige før, vi er enige om nogle ting her.
I forhold til uligheden er vi jo enige i, at der er skabt en stigende ulighed, mens den regering, vi har nu, har siddet.
Nu er det jo sådan, at Enhedslisten er støtteparti for den regering, så det kunne man måske starte med at sige til regeringen og gøre noget ved, når der er finanslovsforhandlinger og ved andre lejligheder, hvor Enhedslisten jo sidder med alle de gode kort på hånden modsat os andre.
Jeg fik ikke rigtig svar på, hvad vi så skulle gøre i forhold til f.eks. Jyllands-Posten, som jo siger: Der er ting, vi ikke tør gøre i øjeblikket, på grund af at vi er presset på vores ytringsfrihed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Hvad skal vi gøre?
Vi skal som samfund selvfølgelig sørge for, at mennesker, som er truede, får den beskyttelse, som de har behov for.
Så vidt jeg kan forstå, får Jyllands-Posten den konkrete beskyttelse fra politiet, som man vurderer er nødvendig for at opretholde deres sikkerhed.
Hvis det på nogen måde er til diskussion, lad os da diskutere, om vi kan gøre det endnu bedre, men jeg forstår, at vurderingen er, at de får den beskyttelse, som er nødvendig, og at det samme gælder Kurt Westergaard.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis der er nogen, som er truet, så skal vi som samfund sørge for at beskytte de mennesker.
Så er det, jeg siger, at vi samtidig skal være så begavede, at vi stiller spørgsmålet: Hvordan undgår vi, at unge mennesker tiltrækkes af sådan nogle ekstremistiske miljøer?
Det spørgsmål bliver vi nødt til at stille for at kunne bekæmpe ekstremisme.
Til sidst vil jeg sige, at det er et kæmpeproblem, at uligheden vokser, og jeg kunne jo spørge hr. Peter Skaarup: Hvorfor peger Dansk Folkeparti på en statsministerkandidat, der ønsker, at uligheden i Danmark vokser endnu mere?
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-27:
Jeg vil da godt fortsætte lidt, hvor fru Johanne Schmidt-Nielsen og hr. Peter Skaarup slap.
Altså, Enhedslisten er jo parlamentarisk grundlag for den her regering.
Det er en kendsgerning, og det kan man ikke tale sig bort fra.
Sådan er det.
Så vil jeg godt lidt tilbage til Dan Park-sagen, for jeg finder det faktisk utilgiveligt, at Enhedslisten ikke er gået ud og har bedt hr. Per Clausen om simpelt hen at undskylde sin utidige bemærkning.
Hvorfor kan man ikke indrømme, når der er sket en svipser?
Det er faktisk det, vi har fået stillet mange spørgsmål om i dag omkring udtalelser, der kan komme fra Dansk Folkepartis medlemmer.
Vi har så svaret tilbage, selv om jeg egentlig ikke synes, at det var det, debatten skulle gå på.
Men det har vi været nødt til, for det sker jo en gang imellem, og så er man bare nødt til at sige, at den går simpelt hen ikke.
Men hr. Per Clausen skåner man, og det synes jeg er helt urimeligt.
Dan Park blev overfaldet.
Man kan mene om ham, hvad man vil.
Det er man helt fri til.
Det har jeg ingen holdning til.
Men at gå ud og sige, at han er en nar, i den situation han bliver overfaldet, underforstået at han selv var ude om det, er direkte forkasteligt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Jeg må sige til fru Pia Kjærsgaard: Hr. Per Clausen har naturligvis fuldstændig klart sagt, at overfaldet på hr. Dan Park er fuldstændig uacceptabelt, ligesom at overfald på enhver anden ville være fuldstændig uacceptabelt.
Det er klart, at hvis der er tale om politisk motiveret vold, er det en skærpende omstændighed.
Det er slet ikke til diskussion.
Det tror jeg da godt fru Pia Kjærsgaard ved.
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-27:
Der må jeg bare sige, at det har det ofte været i Enhedslisten og i Enhedslistens bagland.
Enhedslisten har haft store problemer og har stadig væk nogle problemer i den sammenhæng.
Det ligger lidt i dna'et hos Enhedslisten, at man ikke altid kan finde ud af det, og det er jo da i hvert fald en værdi, at vi har demokrati i Danmark, og at vi ikke vil acceptere, at der er nogle personer, der bliver overfaldet på grund af deres holdninger og i den grad deres politiske holdninger, som fru Johanne Schmidt-Nielsen fremhæver.
Men Enhedslisten og fru Johanne Schmidt-Nielsen bliver altså bare nødt til at indrømme, at der stadig væk er et problem, som af og til dukker op, og det dukkede senest op med hr. Per Clausens udtalelse.
Han har så fået at vide, at den gik ikke.
Men det dukker op hele tiden, og det synes jeg er ekstremt ubehageligt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Hvad er Enhedslistens dna?
Enhedslistens dna er at arbejde for at styrke vores demokrati og hele tiden udbygge vores demokrati.
Det er faktisk helt fundamentalt for Enhedslisten.
Lad mig tage et eksempel, nemlig salget af dele af DONG.
Der var Dansk Folkeparti i øvrigt med til at starte med.
Så blev det en dårlig pressesag, og så skiftede man muligvis holdning.
Hvorfor synes Enhedslisten, at det er så problematisk at sælge ud af dele af vores fælles energiforsyning?
Det er, fordi man begrænser demokratiet, man indskrænker demokratiet.
Demokrati er en fuldstændig fundamental værdi for Enhedslisten.
Hele vores politiske projekt går ud på at styrke og udvikle demokratiet.
Jeg synes jo, at man så vidt muligt skal forsøge at tale pænt om andre mennesker, uanset hvad de mener.
Jeg er sikker på, at ordføreren er helt med på og fuldstændig klar over, at hr. Per Clausen naturligvis er imod enhver form for vold, og at hr. Per Clausens tweet blev udlagt på en måde, som jeg ikke synes var fair over for hr. Per Clausen.
Enhedslistens holdning til det her spørgsmål er fuldstændig klar.
Det tror jeg også godt at ordføreren for Dansk Folkeparti ved.
Så vil jeg igen sige om det der med kunstner: Så vidt jeg ved, er det ikke en beskyttet titel.
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Der var faktisk en, som kunne udtale mit udenlandske efternavn så utrolig fint – Mercado er nemlig spansk – ja.
Det, der for mig er vigtigt ved de danske værdier, er jo, at vi har muligheden for at udøve demokrati, det vil sige, at vi bruger vores historie, at vi bruger vores nationale sindelag, og at vi ikke bare er ligeglade med traditioner, men tror på, at traditioner er vigtige, og at traditioner er til for at blive ført videre.
Når der så kommer et forslag om lige at inddrage en helligdag, så man bare kan arbejde, for hvem fejrer i øvrigt Kristi himmelfartsdag, siger vi: Nej, den går ikke hos Det Konservative Folkeparti, for danskheden er jo ikke bare de værdier, som fru Camilla Hersom nævnte – ytringsfriheden, alle frihedsrettighederne, tolerancen, respekten, åbenheden.
For en konservativ er det også anerkendelsen af sin historie, det, at man tager ved lære af sin historie.
Det, der gør det så uendelig meget nemmere at kunne pejle i en retning, er, at man tager de danske værdier videre med sig.
Det er jo ikke sådan, at jeg har patent på at sige: Hvad er danskhed?
Nu nævnte fru Camilla Hersom frikadellen, statsministeren nævnte også frikadellen, men da var den åbenbart ikke helt så forfladiget, som da jeg nævnte den i mit spørgsmål.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jeg forsøger oprigtigt at komme det lidt nærmere, for det, den her diskussion dybest set ender på, er jo de grundlæggende frihedsrettigheder, og blandt de helt grundlæggende frihedsrettigheder er netop friheden til at være forskellige.
Så derfor bliver jeg nødt til at spørge, når der bliver sagt nationale, hvad der menes med det.
Hvad er det for et nationalt sindelag, vi har i Danmark, som folk, der kommer hertil, ikke skulle kunne tage del i?
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Jamen så tror jeg, at ordføreren har misforstået mig rigtig meget, hvis man ikke må tage del i det, for selvfølgelig må man da det.
Det, jeg sagde i min tale, og som jeg egentlig også sagde i mine spørgsmål, er, at for mig som konservativ er der bare mere end ytringsfrihed, tolerance, åbenhed, der er også danskheden vigtig.
For mig kan det aldrig blive sådan, at man kan sidestille forskellige kulturer med den danske kultur, sådan at vi bare bredt accepterer et multikulturelt samfund, skilter på dansk på gadehjørner, i skoler osv. osv.
Vi talte tidligere om, at der var en hel bydel, som bestod af andre nationaliteter, men ville man så skulle begynde at skilte på arabisk f.eks.?
Nej, det mener jeg ikke.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Ordføreren lagde i sin tale vægt på de danske værdier, og dem lægges der jo også vægt på i det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Så jeg vil spørge ordføreren, om hun vil være sød at fortælle os, hvad der er særlige danske værdier, altså værdier, som kun kendetegner Danmark og ikke resten Europa eller andet.
Hvad er de særlige danske værdier, den særlige kulturelle levevis, som vi skal forsvare, når det står til fru Mai Mercado?
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Statsministeren nævner selv, at den her debat må være større end bare diskussionen om et skilt i Føtex, og det er jeg meget enig i.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren, om ikke det er rigtigt, at det er sådan, at for at vende tilbage til samfundet, som der blev sagt lige før, så kræver det jo, dels at man kommer i arbejde, at man bliver selvforsørgende, at man tager ansvar for sin familie, dels at man kommer i uddannelse.
Vi ved jo, at der er problemer her.
Vi ved jo desværre, at indvandrere udgør en stadig stigende andel af dem, som ikke er i uddannelse, og som ikke er på arbejdsmarkedet.
Der synes jeg bare det er tankevækkende, at regeringen med den finanslovsaftale, der lige er blevet indgået, nu har gjort det mere attraktivt at være på passiv offentlig forsørgelse end at være på SU, også for de ressourcestærke, altså for de unge, som bare kan gå på en uddannelse eller på arbejde i morgen.
Samtidig har man fjernet den gensidige forsørgerpligt, man har fjernet kontanthjælpsloftet, man har fjernet starthjælpen – alt det, som vi jo egentlig kunne se rent faktisk havde en betydning for, at vi fik flere ud på arbejdsmarkedet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-27:
Jeg må sige, at jeg er meget uenig i det, som spørgeren siger.
Vi har jo f.eks. gennemført en kontanthjælpsreform, og forleden dag kom der tal – jeg tror, det var fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, jeg kan ikke selv verificere dem – som netop viser, at det fungerer.
Der er flere, særlig unge, der er kommet ud på arbejdsmarkedet, eller som er i gang med en uddannelse, og det understreger da, at vi er på rette vej, også i forhold til at få unge på kontanthjælp ud på arbejdsmarkedet og i uddannelse.
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Nu talte vi om andelen af indvandrere, fordi det her jo er en debat, som ligesom har låst sig fast i et spor om integration – det er i hvert fald det, forespørgselsdebatten handler om – og der kan man jo ikke sige, at det har været godt nok.
Jeg synes da i hvert fald ikke, det har været godt nok.
Det er da ikke godt nok, at der er så mange, som er på passiv, offentlig forsørgelse, som er uden for arbejdsmarkedet, og som ikke er i uddannelse.
Som jeg hørte det, sagde statsministeren det jo også selv, da hun var ude at besøge Bilka, hvor statsministeren arbejdede engang.
Jeg har selv arbejdet i Føtex, kan jeg sige, men det var ikke i Sønderborg, det var i Odense.
Men det er da vigtigt, at man i langt højere grad arbejder målrettet på at få den gruppe også ind på arbejdsmarkedet og i uddannelse, og der synes jeg bare, at de tiltag, der har været gennem den seneste finanslov med Enhedslisten, er gået i den stik modsatte retning.
Og de tal har vi jo ikke fået endnu, fordi den lov først bliver implementeret og de nye regler først kommer til at gælde nu.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Det danske samfund bygger på pligter, og det giver nogle rettigheder, og for os Socialdemokrater er det helt afgørende, at man indgår på arbejdsmarkedet, at man bliver en del af vores samfund og ikke står udenfor.
Derfor glæder jeg mig også over, at der for langt, langt hovedparten af alle danskere, der er i beskæftigelse, er en massiv gevinst forbundet med at arbejde.
Det er så klart, at der er nogle andre, der er på vej ind på arbejdsmarkedet, hvor der bliver bygget en bro ind til arbejdsmarkedet, som i den periode har en mindre indtægt, end hvis de havde fuld beskæftigelse, men det er altså et meget, meget lille antal danskere, der er tale om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-27:
Jeg synes, det er lidt grinagtigt, må jeg så sige.
Man bliver simpelt hen nødt til en gang imellem at trække på smilebåndet herinde – og det gør man så.
Det næste, jeg lige vil spørge ordføreren om, er: Når der nu har været rejst så mange spørgsmål om homoseksuelle, synes ordføreren så ikke, at det ville være fint, hvis Socialdemokraterne og andre, som har rejst mange af de her spørgsmål, gik ud og kæmpede for muslimers ret til at være homoseksuelle?
Jeg går ud fra, at muslimer er fuldstændig ligesom andre mennesker og også kan have en seksuel karakter, som ikke er heteroseksuel.
Men der hører vi bare aldrig, at man går i brechen for dem, og det synes jeg simpelt hen er ringe.
Det burde da også have været et af spørgsmålene her i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-27:
Vi står klart på de rettigheder, der skal være for homoseksuelle, lige meget hvilken religion det måtte være at folk har, og det håber jeg vi kan blive enige om bredt her i Folketinget.
Dengang sagde vi til regeringen: Det her kommer vi til at diskutere igen.
Nu er lejligheden der, statsminister.
Kom dog op og vis, at det ikke bare er noget, man taler om, men at det også er noget, man vil gøre noget ved.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Jeg undrer mig jo bare lidt over, at Konservatives ordfører står og siger, at regeringen kun er optaget af bløde tiltag.
Kan ordføreren bekræfte, at vi i fredags behandlede et hårdt forslag, der handler om straffeloven, nemlig muligheden for at inddrage de menneskers pas, der er på vej af sted til Syrien, og at justitsministeren på samme tidspunkt gav udtryk for, at vi gerne undersøger mulighederne for indrejseforbud?
Og kan ordføreren bekræfte, at der allerede i dag er en hård straf til mennesker, der drager i hellig krig og deltager i hellig krig, og at udfordringen ikke er strafferammen, men at løfte bevisbyrden?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Jeg stiller det samme spørgsmål, som jeg stillede til fru Inger Støjberg, nemlig hvorfor man hos De Konservative har valgt at fritstille medlemmerne i folketingsgruppen, når det handler om diskrimination af homoseksuelle, og når det handler om homoseksuelles rettigheder.
Helt undtagelsesvis har De Konservative valgt at sige, at lige når det handler om homoseksuelle, har partiet ikke nogen holdning, så kan folketingsmedlemmerne bare selv finde ud af, hvad de mener, og hvad de vil stemme.
Hvad er årsagen til det?
Jeg spørger, fordi det undrer mig, for for Enhedslisten er det slet ikke svært at komme frem til en helt klar holdning i forhold til diskrimination af homoseksuelle og homoseksuelles rettigheder.
Jeg kan ikke se, hvordan det spørgsmål skulle adskille sig fra alle andre politiske spørgsmål.
Så hvorfor har man valgt i modsætning til stort set alle andre politiske spørgsmål at sige, at når det kommer til homoseksuelle og deres rettigheder, har partiet ikke nogen holdning?
Mai Mercado (KF), 2015-01-27:
Det var jo en vældig interessant debat, hvor det jo blev slået fast, at man i Enhedslisten i hvert fald skal følge partidisciplinen og jo ikke har den grundlovssikrede ret, som alle vi andre har, nemlig at man selv træffer sin beslutning om, hvordan man vil stemme i Folketingssalen.
Den ret har Enhedslisten så åbenbart ikke.
Jeg stemte for, at homoseksuelle kan blive gift i folkekirken, og det gjorde jeg, fordi det var vigtigt.
Det er i hvert fald noget, jeg har været meget optaget af, også igennem rigtig mange år, noget, jeg havde advokeret stærkt for.
Men det er jo sådan, at i Det Konservative Folkeparti er der også noget, som er større end det umiddelbare.
Det her var jo et etisk spørgsmål for rigtig mange af vores folketingsmedlemmer.
Det synes jeg da man skal respektere, og jeg synes da, at det er underligt, at Enhedslisten skal stille sig til dommer over, hvad Det Konservative Folkeparti måtte have lyst til at stemme ved et givet lovforslag.
Man kan være uenig, men at stille sig til dommer over beslutningen virker da besynderligt på mig.
Jeg synes da i stedet, at man skal hylde retten til selv at træffe det valg med den knap, og jeg synes da i øvrigt også, at når det er, vi fritstiller, i erkendelsen af at det her er et etisk spørgsmål, det er noget, som for mange er koblet til folkekirken, så skal vi respektere det.
Det gjorde vi i Det Konservative Folkeparti.
At stå her og diskutere et internt anliggende synes jeg egentlig bare virker malplaceret – især når det er, at debatten handler om værdier i vores samfund.
Der er så uendelig mange andre gode ting, man kunne tage fat på i sådan en diskussion.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Men for mig er det en helt fundamental værdi, at vi ikke diskriminerer mennesker på baggrund af deres seksualitet, og derfor kunne jeg aldrig drømme om at sige, at det der med homoseksualitet og diskrimination af homoseksuelle ikke er et politisk spørgsmål.
Jeg forstår simpelt hen ikke den skillelinje, som fru Mai Mercado sætter op.
Altså, De Konservative siger, at når det handler om homoseksualitet, er det et helt særligt etisk spørgsmål, som partiet ikke kan have en holdning til.
Det er vel også etisk, hvordan vi fordeler velstanden i vores samfund.
Det er vel også etisk, hvordan vi synes, at kloden skal behandles.
Det er vel også etisk, hvilke rettigheder vi synes børn skal have eller ældre skal have.
Man kan vel ikke sådan adskille politik og etik på den måde.
Hvad er det, der gør, at lige præcis homoseksualitet er anderledes end alle andre politiske spørgsmål, og at man siger, at her kan Det Konservative Folkeparti ikke have en fælles holdning?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Kan ordføreren bekræfte, at regeringen allerede i september måned kom netop med et katalog af forslag, der skal forhindre, at unge drager i hellig krig, og at de borgerlige den 1. december lancerede deres ønsker til, hvordan man forhindrer, at unge drager i hellig krig?
Peter Skaarup (DF), 2015-01-27:
Jeg synes, ordføreren siger nogle rigtige ting.
Men der er også nogle ting, der ikke rigtig hænger sammen set med mine øjne.
For det, som ordføreren siger, er, at Det Radikale Venstre vil sikre, at der er lighed og lige behandling af alle i Danmark.
Det kan vi jo alle sammen skrive under på.
I den forbindelse synes jeg, det er relevant at spørge Det Radikale Venstre: Mener Det Radikale Venstre, at Danmark kan tage imod alle de asylansøgere og familiesammenførte, som vi kan, ud fra et spørgsmål om ligebehandling?
Eller vil der være grænser for, hvor mange asylansøgere og familiesammenførte vi kan tage imod i Danmark, hvis vi skal bevare vores danske værdier og vores danske samfund, som vi kender det i dag?
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jeg tror, der er grænser for, hvor mange flygtninge og asylansøgere alle lande i verden kan tage.
Vi ser jo meget tydeligt nu, at landene lige omkring Syrien er ved at gå i knæ, fordi der simpelt hen kommer så store flygtningestrømme fra Syrien.
Det er jo en selvstændig grund til at prøve at få stoppet krigen dernede.
Det, jeg sagde, var ikke, at udlændingepolitik ikke er værdipolitik.
Jeg sagde, at værdipolitik er så meget mere.
Og så sagde jeg, at det, jeg ikke anerkender, er præmissen for den forespørgsel, vi har i dag.
Vi havde for lidt over et år siden en forespørgsel med nøjagtig samme ordlyd stillet af den samme ordfører for Dansk Folkeparti til den samme statsminister – det sidste er jeg så glad for – altså om, om regeringen ville redegøre for sin værdipolitik, og om, hvordan de udlændinge, der er i Danmark, tvinger os til at ændre levevis.
Det er da rigtigt, at der kan være mennesker i Danmark, som har andre opfattelser af, hvilke frihedsrettigheder der skal gælde.
Men det ændrer da ikke frihedsrettighederne i Danmark.
Vi skal jo netop holde fast i de rettigheder, vi har.
Det er det, der er hele pointen.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-27:
Jeg synes, Det Radikale Venstre kommer med et meget interessant svar her.
For på den ene side siger man, at vi skal holde fast i de værdier og rettigheder, som vi har, og at vi skal kæmpe for dem.
Men på den anden side siger man jo med sin politik, at det er i orden, at vi får rekordagtige tal i antal asylansøgninger.
Familiesammenføringer er der rigtig mange af, og man har lempet udlændingepolitikken på 31 områder siden man trådte til – vel i høj grad dikteret af Det Radikale Venstre.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om der ikke er en grænse for, hvor mange lempelser og hvor mange asylansøgere Det Radikale Venstre kan stå inde for vi kan få til Danmark, hvis vi skal stå fast på de værdier, som kendetegner Danmark, og herunder jo også de værdier, der angår udlændingepolitikken.
Er der slet ikke nogen grænse for, hvor mange vi kan tage imod her i Danmark?