runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Jeg kan da ikke se, at det her overhovedet har noget at gøre med politik.
Det er da rent faktuelt, at det bliver sagt, at hvis man er mand, og hvis man er i fare for at blive tvangsindkaldt til hæren, så har man altså ikke konventionsstatus, men hvis man er kvinde og bare er flygtning, så har man konventionsstatus.
Det har da ikke noget at gøre med politik, det har netop at gøre med, ud fra hvilke kriterier man tildeler status her.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Nu spurgte fru Ulla Sandbæk om tildeling af beskyttelsesstatus, og der kommer jeg jo rent faktisk fru Ulla Sandbæk i møde, i og med at jeg jo netop siger præcis som fru Ulla Sandbæk, at det ikke er en politisk tildeling af beskyttelsesstatus, der bliver foretaget i Danmark, men at det er myndighederne, der tildeler beskyttelsesstatus i Danmark.
Og det er jo i øvrigt sådan, at når man kommer til Danmark, ved man jo ikke, hvilken beskyttelsesstatus man måtte få.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Tak for det.
I høringssvarene står der – det er Dansk Psykolog Forening og Røde Kors, der skriver det – at de her ændrede regler for familiesammenføring og det, at de mennesker vil være nødsaget til at undvære deres familie i 3 år, sandsynligvis vil føre til, at mange flere får traumer og psykiske problemer.
Er ministeren enig i den analyse?
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Jeg er jo ikke psykolog, men det er da klart, at jeg læser sådan nogle høringssvar med interesse.
Der er jo ikke nogen, der kan være i tvivl om, at man, hvis man kommer til Danmark, gerne vil have sin familie hertil – det ville jeg også, hvis jeg var flygtning – men vi skal jo også hele tiden afveje det imod den opgave, som vi står over for i Danmark.
Jeg synes jo sådan set, det er en ærlig sag at sige, at jeg ønsker at begrænse tilstrømningen til Danmark, og et af midlerne til at begrænse den er ved at stramme op i familiesammenføringsreglerne.
Det er jo sådan set fuldstændig den samme erkendelse, som de også er nået frem til i andre lande.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Anerkender ordføreren, at det store antal asylansøgere, som vi har set på det seneste, underminerer det danske velfærdssamfund økonomisk, og at det er en trussel imod integrationen af de rigtig, rigtig mange flygtninge, som vi allerede har givet ophold i Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Det har jeg respekt for – selvfølgelig – sådan kender jeg også ordføreren.
Men så er man jo nødt til med ordførerens tidligere partis slogan, tror jeg vel nærmest det var, at spørge: Hvornår bliver nok nok for Liberal Alliance?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-13:
Jeg tror, vi er i en situation, hvor vi hele tiden må forholde os til de problematikker, der opstår på det her område.
Det, som er væsentligt for os lige nu, og som jeg også sagde i min ordførertale, er, at vi får gjort noget i forhold til asylansøgerantallet i Danmark, for vi er bange for, om vi kan foretage en fornuftig integration af de mennesker, der kommer hertil.
Så vil vi rigtig gerne hjælpe mere i nærområderne, sådan at man sikrer, at man stadig hjælper, for vi mener, at Danmark har et internationalt ansvar.
Om vi så om nogle år igen kan komme i den situation, at der skal justeres på, hvor det er, man kan opholde sig i processen, vil jeg ikke afvise.
Men det må vi jo tage i de kommende år.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Jeg synes, det er så uhyggeligt, at man kan have børn, som lever hele barndommen i et asylcenter.
Og jeg synes ikke mindst, det er uhyggeligt, fordi vi ved, at man bliver syg af det.
Derfor var jeg faktisk så glad for hr. Anders Fogh Rasmussen, dengang han efter valget i 2007 ændrede reglerne, så man sagde, at 18 måneder efter endeligt afslag kunne de her børnefamilier komme uden for centrene, og børnene kunne opleve et eller andet liv, som bare var sådan tilnærmelsesvis normalt.
Og i 2012 lavede Liberal Alliance sammen med Enhedslisten og den daværende regering så en aftale, der betød, at de børnefamilier efter 12 måneder kunne få lov til at flytte ud i noget, der mindede om en almindelig bolig.
Og det gjorde vi, fordi vi vidste, hvor vigtigt det var for børnene, hvor vigtigt det er for børnene.
Med det her lovforslag fjerner man ikke bare de forbedringer, Liberal Alliance og Enhedslisten og den daværende regering skabte sammen i 2012, nej, man vender tilbage til situationen, før hr. Anders Fogh Rasmussen ændrede reglerne i 2007.
Mener hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke, at der skal være en øvre grænse for, hvor længe børn kan bo på et asylcenter?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-13:
Jeg synes sådan set, det er et både relevant og berettiget spørgsmål at stille, og det er jo heller ikke sikkert, at de regler, vi indfører nu, kommer til at gælde i al evighed, ligesom de regler, vi indførte sammen med den daværende S-R-SF-regering i 2012, så vidt jeg husker, jo heller ikke kom til at gælde i al evighed.
Vi er jo hele tiden nødt til at tilpasse situationen.
Og vi har ikke noget ønske om, at børn skal blive født i et asylcenter og fejre 10-årsfødselsdag der.
Jeg har også mødt de børn.
Det var ikke vores ønske, at der skulle ændres på reglerne for, hvorvidt man kunne bo uden for centrene.
Hvis der ikke havde været et flertal, der var villige til at acceptere det, uden om Liberal Alliance, var det ikke sket.
Sådan er det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Men som jeg forstår det, var det både Socialdemokraternes og Liberal Alliances ønske, at børnefamilierne selvfølgelig skulle have lov til at flytte uden for centrene efter en periode, fordi vi ved, at børnene bliver syge af at bo på centrene i hele deres liv.
Jeg kan så forstå, at Liberal Alliance og Socialdemokraterne har prioriteret det her med retten til at arbejde.
Så vidt jeg husker, er der i alt 136 personer – noget i den stil – ud af alle de asylansøgere, der er, der har benyttet ordningen, som siger, at man kan arbejde uden for centrene.
Det er jo, fordi det er yderst svært for de her mennesker at finde et job.
Er det en klog prioritering?
Kunne Liberal Alliance og Socialdemokraterne virkelig ikke, hvis man havde lagt kræfterne i, om jeg så må sige, have fået regeringen til at acceptere, at det, hr. Anders Fogh Rasmussen i sin tid gennemførte, nemlig at der skal være en øvre grænse for, hvor længe børn skal bo i centre, fortsat skal gælde i Danmark?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-13:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg jo kun kan svare på Liberal Alliances vegne, og jeg kan sige, at Liberal Alliance i forhandlingerne har bedt om, at man bevarede den ordning.
Hvad andre partier har af holdninger, og hvordan de har ageret, må man spørge andre partier om.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger flere gange, at Liberal Alliance meget gerne vil hjælpe i nærområderne, og det lyder nærmest som et ekko af mit eget parti, men vi har da analyser af, hvad der er brug for, nemlig mere hjælp i nærområderne, flere EU-løsninger.
Men det er, ligesom alle i den her sal siger mere hjælp i nærområderne, og at det nærmest er blevet et udvandet begreb, fordi der ikke rigtig er nogen, der gør noget ved det.
Og har LA et forslag på vej, eller har LA haft et konkret forslag?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-13:
Jo, det tror jeg også at jeg lige svarede til fru Sofie Carsten Nielsen, da jeg fik spørgsmålet før.
Det har ikke været et ønske fra Liberal Alliance, at man skulle ændre på reglerne for at bo uden for centrene.
Vi valgte så at kæmpe for det med at arbejde uden for centrene og for to af de muligheder, der er for at bo uden for centrene, og at få en overgangsordning for alle de mennesker, der allerede bor uden for centrene.
Men hverken med 12, 13 eller 14 mandater kan man jo bestemme det hele.
Det er en fælles erkendelse, som fru Johanne Schmidt-Nielsen og jeg en gang imellem må gøre os.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Så vil jeg gerne spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, som jeg egentlig kender som en ordfører, der går rigtig meget op i det her: Hvor længe kan børn sidde på asylcentrene?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Den danske regering har valgt at kaste sig ud i sådan et strammerkapløb, og problemet med de stramninger er jo for det første, at de går ud over nogle mennesker, hvis liv er i fare, men at man for det andet også bare sætter sådan en bølge i gang, et ræs mod bunden, og så kommer stramningerne til at opveje hinanden.
Jeg må sige, at jeg synes, at Venstre kommer med dybt urealistiske svar på den her flygtningekrise.
Hvis Venstre ville noget, og hvis Venstre mente noget, når de siger, at vi bliver nødt til at få en fair fordeling, og at ét land ikke kan løfte hele opgaven, så skulle man da henvende sig til andre lande og spørge, om de ikke vil være med til at samarbejde.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Hvis ordføreren erkender, at Sverige står i en svær situation, det tror jeg nu alle er enige om at de gør, ønsker ordføreren så, at vi bevæger os hen i en retning som den i Sverige, hvor vi også vil stå i en – i gåseøjne – svær situation, men hvor asylsystemet er ved at brase sammen?
Eller anerkender ordføreren, at der er et behov for at gennemføre nogle stramninger, der reducerer antallet af mennesker, der søger mod Danmark?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Det, jeg ønsker, er, at regeringen tager nogle initiativer, som faktisk virker.
Jeg ved godt, at det er svært at samarbejde med andre lande, men jeg mener, at den eneste realistiske løsning på flygtningesituationen er at få stabiliseret de nærområder, hvor langt størstedelen af verdens flygtninge er, og vi skal jo huske på, at mennesker på nuværende tidspunkt flygter væk fra nærområderne, bl.a. fordi der ikke er mad i lejrene.
Der har den danske regering så valgt at svare ved at sige, at man skærer i udviklingsbistanden.
Og så ønsker jeg som sagt, at man får en fælles fordeling af flygtninge gennem FN.
Det var jo en tidligere Venstrestatsminister, nemlig Poul Hartling, der stillede sig i spidsen for UNHCR, og som var med til at fordele flere hundrede tusinde flygtninge i slutningen af 1970'erne og i starten af 1980'erne, nemlig de vietnamesiske bådflygtninge, og det samme i Europa.
Det ville være et realistisk svar.
Det der med at kaste sig ud i et strammerkapløb er bare som at tisse i bukserne.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Ordføreren gentager, hvad vi allerede har hørt mange, mange gange, nemlig at der skal være en massiv hjælp i nærområderne.
Men så er det bare, jeg undrer mig over, at Liberal Alliance i de finanslovsforhandlinger, som vi netop har overstået, ikke er kommet med et eneste forslag om, at der skulle gives penge til nærområderne.
Tværtimod er det eneste forslag, som Liberal Alliance har, og som man virkelig vil sætte hele regeringens liv på spil for, skattelettelser i toppen til allerede rige danskere.
Hvad er det for nogle penge, som Liberal Alliance mener skal komme til nærområderne?
I øjeblikket sulter folk i nærområderne, og så er det jo klart, at de ikke bliver dernede, men at de flygter til Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-13:
Det er klart, at de flygter, og det er derfor, vi skal hjælpe mere i nærområderne.
Jeg så ikke fru Ulla Sandbæk i Struenseværelset under finanslovsforhandlingerne, men hvis fru Ulla Sandbæk havde været der, så ville hun vide, at Liberal Alliance jo netop har argumenteret for mere hjælp til nærområderne, og det er også derfor, man har budgetteret med en højere humanitær bistand, end man har gjort både sidste år og forrige år.
Så blev det højere i de år, og det tror jeg også det kommer til at blive i år, men det kan vi jo se, når vi kommer til årets slutning.
Men jeg tør godt indgå et væddemål om det.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Det var 50 mio. kr., man gav i yderligere humanitær bistand, og der findes 8 millioner flygtninge i nærområderne.
Er det virkelig det, som skal være Danmarks bidrag, for at vi får et markant højere bidrag til nærområderne?
Tror ordføreren virkelig, at 50 mio. kr. hjælper 8 millioner mennesker til at blive dernede?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-13:
Svaret er nej.
Svaret er nej.
Ja, det kan vi, og det kan vi bl.a. gøre, hvis der er færre asylansøgere i Danmark.
For så kan vi jo bruge de penge, som vi i dag bruger på at indkvartere i titusindvis af asylansøgere i Danmark, på at hjælpe folk i nærområderne.
Man kan ikke bruge pengene to gange, heller ikke hvis man er fra Alternativet.
Det er mange spørgsmål til en kort taletid, men jeg skal forsøge.
Vi har, som jeg allerede har sagt, taget op i finanslovsforhandlingerne, at vi ville have øget humanitær hjælp.
Der har aldrig været budgetteret med så høj hjælp de senere år, som der er for 2016.
Er vi på vej med yderligere forslag?
Ja, det er vi.
Er det sådan, at Danmark kan klare det alene?
Det kan vi jo ikke, men man må sige, at hvis vi ikke skulle tage 25.000 og 30.000 asylansøgere i år, men kun skulle tage 10.000 eller 5.000 eller færre, så ville der være milliarder, der kunne bruges på hjælp i nærområderne
, milliarder!
Så dem, der ønsker at blive ved med at have så højt et asylansøgerantal, må jo mene, at det er vigtigere at hjælpe få her end mange i nærområderne.
Vi mener det omvendte.
Og det er jo fair nok at have den politiske uenighed, men vi synes faktisk, at hjælp i nærområderne skal gennemføres, og vi er parat til at hjælpe færre i Danmark for at hjælpe flere i nærområderne.
Det er det, der er vores politik.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Man hjælper jo mange her, fordi der er en asylret, og uanset hvor meget Liberal Alliance ønsker det, så er den der altså bare.
Kunne ordføreren fortælle lidt om, hvad det er for et forslag?
Vi er jo på vej med et beslutningsforslag om at give et ekstraordinært bidrag.
Det finansieres så igennem øget aktiebeskatning.
Jeg går ikke ud fra, at det er der, Liberal Alliance vil tage pengene, men kunne man ellers lave et fælles beslutningsforslag?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
I forbindelse med, at regeringen fremlagde de her forslag, som nu er mundet ud i et lovforslag, udtalte De Radikales leder Morten Østergaard, at Sverige er et foregangsland, når det kommer til flygtninge.
Mener ordføreren, at det ville være bedre, hvis vi i Danmark førte samme asylpolitik som Sverige?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Det er jeg sikker på at jeg er enig med min partiformand i.
Det er beundringsværdigt, at Sverige har løftet en så stor opgave, som svenskerne har.
Jeg er rigtig glad for den politik, som ordførerens parti og mit eget førte sammen i regeringen.
Det var en balanceret udlændinge- og integrationspolitik, hvor vi satte integration først og behandlede folk værdigt.
Der blev gået på kompromis fra begge parter, men det var en værdig og balanceret politik.
Den er jeg rigtig ærgerlig over at Socialdemokraterne har forladt.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Jeg savner også at sidde i regeringen med ordføreren, men det var nu ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om ordføreren er enig med sin formand i, at Sverige er et foregangsland, når det kommer til flygtninge, og om vi i Danmark burde kopiere Sveriges asylpolitik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Nej, jeg er enig med min formand i, at Sverige er et foregangsland i forhold til at løfte en kæmpe opgave.
Hverken min partiformand eller jeg mener, at vi skal kopiere andre landes politik.
Det eneste, som er helt afgørende her, er sådan set, at vi er villige til at føre politik sammen.
Det gælder med svenskerne, det gælder med tyskerne, og det gælder med de øvrige europæiske lande.
Og lige præcis ordføreren må jo vide bedre end nogen, hvor afgørende det er at finde løsninger sammen på fællesskabets præmisser, for hvis man insisterer på, at det kun er ens egne præmisser, der gælder, så finder man aldrig fælles løsninger, hvad der sikkert er bekendt for ordføreren, idet han har brugt lang tid på netop det.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Ordføreren bruger ofte omfordelingen af flygtninge i Europa som den gyldne løsning på den her situation.
Taget i betragtning at EU mig bekendt har omfordelt nogle få hundrede ud af cirka 120.000 flygtninge i Europa, hvor godt synes ordføreren så selv, det går med EU's omfordeling af flygtninge?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Det går helt elendigt, fordi EU er os selv, og så længe der ikke er nogen statsledere, der vil stå frem, sådan som enkelte gør, så længe den danske statsleder, hr. Lars Løkke Rasmussen, ikke vil tage et ansvar for fællesskabet, så kommer der selvfølgelig ingen løsning.
Der kommer ingen løsning, før der er nok statsledere, der har modet til at tage ansvar på fællesskabets vegne.
Gør man det på sine egne præmisser alene, råber ad sine naboer og siger, at de har de forkerte præmisser, jamen så får man ingen løsning.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Hvis ordføreren anerkender, at EU's omfordeling af flygtninge går elendigt, hvordan kan det så være ordførerens bedste svar på løsningen af flygtningekrisen?
Hvis man kigger på de østeuropæiske lande, som har meldt ud, at de ikke agter at deltage, og hvis man kigger på de flygtninge, der måske søger om ophold i f.eks. Tyskland, men så vil få at vide, at nu skal I til Rumænien, hvor I ikke er ønsket, så kommer det jo aldrig nogen sinde til at virke.
Jeg er enig i, at det er en elendig løsning.
Har ordføreren ikke et bedre løsningsforslag end det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Løsningsforslaget, der er fremlagt fra Kommissionen, er et rigtig godt forslag.
Det er en rigtig god løsning.
Men EU består af medlemslande, og medlemslande skal melde sig ind.
Jeg er sådan set meget bekymret og meget optaget af, om vi nogen sinde kommer frem til de fælles løsninger.
Det er jeg sådan set helt enig med ordføreren i.
Men jeg synes bare, at det står meget tydeligt prentet, at hvis ikke man vil tage ansvar for fællesskabet, så finder man ingen løsninger, for ordføreren kommer jo heller ikke med noget bud på løsninger.
Der er jo kommet flere asylansøgere til Danmark, til trods for at det var Venstres erklærede mål, at der skulle komme færre.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Tak for det.
Jeg har hørt, at De Radikale har den opfattelse, at der et eller andet sted også er en grænse for, hvor mange flygtninge vi kan modtage i Danmark.
Så det kunne jeg godt tænke mig om fru Sofie Carsten Nielsen kunne sætte lidt flere ord på.
Altså, hvor mange flygtninge vurderer Det Radikale Venstre Danmark kan rumme?
Hvor lang tid kan vi blive ved med at tage imod så mange mennesker, som vi gør på nuværende tidspunkt?
Er det noget, der bare kan fortsætte og fortsætte, eller hvornår når man dertil, hvor selv De Radikale siger, at nu må det stoppe?
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Ja, det kan jeg, fordi de prøver jo af al magt at afbøde de konsekvenser, som vil komme af det her lovforslag, med hensyn til at mennesker bliver dybt traumatiserede, og at de igennem deres traumer slet ikke kan blive integreret på det danske arbejdsmarked.
Der står civilsamfundet parat med hjælp til danskundervisning ved at tilbyde venskaber, ved på alle måder at prøve at få flygtninge og asylansøgere til at føle sig velkomne.
Det vil selvfølgelig være en vis form for modvægt til det forslag, som ligger her, og er da også det, fordi regeringen har jo foreløbig ikke gjort noget som helst for at lette adgangen til arbejdsmarkedet.
Erhvervslivet har så taget på sig nu, at man prøver på at skaffe arbejdspladser til asylansøgerne.
Så det er det, jeg mener giver os håb for fremtiden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-13:
Nej, nu er det jo sådan, at vi er finanslovsforligsparti, og det er SF ikke, så det bliver nok lidt svært at lave et fælles beslutningsforslag, i hvert fald hvis det skal gælde i 2016, hvor meget vi end kunne blive enige.
Vi ønsker selvfølgelig ikke at dræbe væksten i Danmark, for vi tror, at man skal gøre noget for at få øget vækst i Danmark og gøre Danmark til et rigere land.
Så kan vi jo også sørge for at have råd til at klare de udfordringer, som vi står over for, både med asylansøgere i Danmark og med hjælp i nærområderne.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Mener ordføreren, at der er en øvre grænse for, hvor mange asylansøgere Danmark kan modtage, eller skulle vi, hvis der kom lige så mange, som der har gjort til Sverige, blive ved med at modtage flere og flere ud fra de principper, som ordføreren netop har skitseret?
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Nu er det jo sådan, at vi har nogle internationale konventioner, som bestemmer, hvorledes man er berettiget til at få asyl i et andet land, og hvornår man ikke er berettiget til det.
Jeg mener selvfølgelig, at vi skal overholde konventionerne, og vi skal give asyl til de mennesker, som er berettiget til at få asyl, uanset hvor mange de er.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Det vil sige, at ordføreren ikke mener, at det er problematisk at havne i en situation som Sverige, hvor der er kommet op imod 200.000, hvor det sætter uddannelsessystemet under et ekstremt pres, hvor de økonomiske omkostninger er op imod 60 milliarder, og at det ville være helt fint, hvis Danmark havnede i den situation.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Så længe der hverken er mad til dem, uddannelse til dem, lægehjælp til dem eller arbejde til dem, får vi det antal flygtninge, som kommer her, og så er vi rent faktisk forpligtet til at tage imod dem.
Men i det øjeblik vi rent faktisk giver den hjælp, der er behov for i nærområderne, holder de jo op med at komme.
Det ville være langt mere konstruktivt end et lovforslag, som gør andre mennesker ulykkelige.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Ordføreren siger til sidst, at erhvervslivet og civilsamfundet bringer håb.
Kan du uddybe, eller kan ordføreren uddybe det?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Lad mig starte med at understrege, at det er en vigtig prioritet for regeringen og for mig som justitsminister, at der slås hårdt ned på rocker- og bande-medlemmers kriminalitet.
Det fremgår derfor også af regeringsgrundlaget, at regeringen vil fremlægge en ny rocker-bande-pakke med mere konsekvens og hårdere straf.
I den forbindelse kommer vi også til at se – jeg er helt sikker på, at det bliver i samarbejde med spørgeren – på muligheden for, at prøveløsladelse for rocker- og bandemedlemmer kan begrænses yderligere.
Det fremgår altså som nævnt også af regeringsgrundlaget.
Lad mig understrege, at der efter de gældende regler er mulighed for at afskære prøveløsladelse for enhver indsat, hvis det konkret findes tilrådeligt.
Det vil f.eks. være tilfældet, hvis der er en væsentlig risiko for, at den dømte vil begå ny og grovere kriminalitet.
Der er også mulighed for at afskære prøveløsladelse, når der verserer en voldelig konflikt mellem rocker-bande-grupperinger, som de dømte er tilknyttet.
Som sagt vil regeringen fremsætte en rocker-bande-pakke, og her vil en begrænsning af mulighederne for prøveløsladelse for rocker- og bandemedlemmer indgå, så kursen strammes over for disse grupper af kriminelle.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-13:
Tak for det.
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er glad for, at regeringen nu klart tilkendegiver, at man ønsker en strammere kurs over for de her lømler, der jo helst skal sidde bag tremmer, så de ikke kan begå ny kriminalitet på gaden.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg vil meget gerne blive klog på det.
For der ligger jo et meget konkret beslutningsforslag fra 2014, hvor fratagelse af prøveløsladelse til rocker-bande-medlemmer er et af flere gode elementer, og der er jeg selvfølgelig nysgerrig efter at høre, om Venstre i regering mener det samme som Venstre i opposition i forhold til det her beslutningsforslag.
Så vil ministeren ikke tilkendegive, om regeringen støtter det beslutningsforslag, som Venstre i sin tid var med til at fremsætte?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Venstre mener det samme i regering som i opposition.
Udfordringen består i, om domstolene kan bringes i en situation, hvor de ikke nødvendigvis kan dømme efter det, Folketinget vedtager, som vi så det i forbindelse med Tvindloven, og der tror jeg at spørgeren og jeg vil være enige om, at det, vi skal vedtage her i Folketinget, også er noget, der skal kunne gennemtvinges ved domstolene.
Det er sådan set det afgørende hensyn.
Jeg kan garantere spørgeren for, at regeringen ønsker en hård og kontant kurs, og vi vil ikke nøjes med en betegnelse som »lømler« om de pågældende.
Nej, rocker-bande-kriminaliteten er af en højere karakter, og det tror jeg sådan set også spørgeren er enig i med mig i.