runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Altså, der er jo en lang række elementer i forslaget, men det er jo en skærpelse af straffen, når vi f.eks. indfører alkolåse i forbindelse med grove overtrædelser.
Der er det jo en skærpelse af straffen, vi taler om.
Vi taler om en skærpelse af straffen, når vi taler om, at vi indfører mulighed for ubetinget frakendelse af førerretten ved meget høje hastighedsgrænseoverskridelser, og når vi taler om at udvide muligheden for obligatorisk konfiskation af motorkøretøjer.
Der er jo en lang række eksempler på, at vi ud over strafferammerne også øger straffen i de her sammenhænge.
Kim Christiansen (DF), 2010-04-12:
Det er jeg helt enig med ministeren i, og det har jeg selvfølgelig også hilst velkommen – at der sker de her skærpelser – men nu var det ment mere i forhold til de eksisterende strafferammer.
Strafferammen for eksempelvis vanvidskørsel og uagtsomt manddrab er i dag 8 år, og der formoder jeg, at ministeren er enig i, at det stadig væk vil være et domstolsskøn, hvorvidt det skal være 12, 16 eller 34 måneder eller 8 år.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Jeg har særlig bemærket mig, at Justitsministeriet har indhentet udtalelser fra Rigsadvokaten, Rigspolitiet og Politiets Efterretningstjeneste vedrørende de praktiske erfaringer med den her logningsbekendtgørelse, de praktiske erfaringer, der på nuværende tidspunkt foreligger med hensyn til retsplejelovens § 786, stk. 4, og logningsbekendtgørelsen.
Disse myndigheder har oplyst, at de oplysninger om teletrafik, der registreres og opbevares i medfør af logningsbekendtgørelsen, i en lang række tilfælde har været af væsentlig eller afgørende betydning for efterforskningen og retsforfølgningen af alvorlige forbrydelser, herunder bl.a. i sager om drab, terror, bandekriminalitet, narkokriminalitet, hjemmerøverier, seksuelle overgreb mod børn, og at der derfor ikke bør ske ændringer af pligten til at foretage registrering og opbevaring af oplysninger om teletrafik efter retsplejelovens § 786, stk. 4.
Det fortæller mig noget om, at det godt kan være, at de computergenererede logninger, som jo ikke er, at folk skal sidde med en blyant på et stykke papir og skrive ned, men som foregår helt automatisk, har et vist omfang; det kan også godt være, at antallet af sager, hvor det har haft betydning, afgørende betydning, måske ikke er så stort, men på grund af deres grovhed synes jeg da, der er noget, der taler for, at den her ordning er hensigtsmæssig.
Det er også derfor, der ikke længere er debat om det, det er også derfor, vi ikke længere hører nogen protester, for systemet fungerer.
Selv om det kun skulle være ét drab, vi taler om, skulle man så droppe hele det her system og sige: Nej, det betyder ikke noget; det gør ikke noget, at der er nogen, der bliver slået ihjel, og at vi ikke kan opklare den forbrydelse; det gør ikke noget, for vi synes, det er meget voldsomt, at man registrerer, at to computere har talt med hinanden, ikke, hvad de har talt med hinanden om, men bare det, at de har været i forbindelse med hinanden?
Hvad er det grove, hvad er det personkrænkende i det indgreb?
Det er en computer, der står og automatisk laver den her generering, og den bliver automatisk slettet.
Når vi taler om, at man med det her har kunnet afværge eller opklare meget, meget grove forbrydelser, som jeg lige har læst op, så synes jeg, der er noget, der taler for, at der er en god grund til, at vi har det her, for det er en stor, stor hjælp i de meget grove sager.
Det er jo ikke noget, man bruger i små sager.
Det er jo ikke, fordi der er en, der har stjålet en Yankiebar nede i brugsen, at man begynder at gå ind og kigge i det her.
Det er jo i de groveste sager.
Det er også derfor, antallet måske ikke er helt så højt.
Vi støtter fra konservativ side, at vi udsætter det her med revisionen lidt, indtil vi har et endnu mere oplyst grundlag at gøre det på.
Men allerede nu kan jeg godt sige, at vi fra konservativ side er indstillet på, at ikke bare muligheden, men pligten til logning skal fortsætte, også efter at vi har lavet en revision af den her lov.
Men vi støtter, at man udsætter den indtil videre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
SF har jo netop ikke støttet den her lovgivning, og vi er selvfølgelig meget optaget af de problemstillinger, som fru Line Barfod lægger frem.
Jeg er overbevist om, at vores ordfører på området også vil være med til det, som fru Line Barfod foreslår her.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Jeg er med på, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke er ordfører på det her, men tror fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at SF vil være med til at se på, at vi kun behøver udskyde i 1 år i stedet for 2 år?
For det er et meget voldsomt indgreb, der er tale om, og der er ingen grund til at opretholde indgrebet, hvis evalueringen viser, at der reelt ikke er de store resultater af det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Der er nok forslag, man kan sige noget mere om end lige det her.
Jeg fremfører en tale for fru Hanne Agersnap, som ikke kunne være her i dag.
Det, hun mener, er, at det er vigtigt, at vi får evalueret og revideret logningsreglerne for teletrafik.
SF var jo ikke med til at vedtage terrorloven i 2005, men vi er selvfølgelig glade for, at der blev indsat en revisionsbestemmelse.
Med en revisionsbestemmelse giver vi også hinanden håndslag på, at loven får endnu en behandling, efter at den har virket i nogle år.
Med hensyn til logningsreglerne var det bestemt, at de skulle behandles igen nu her i 2010, og det anføres i lovforslagets bemærkninger, at man ikke kan nå det.
Man kan simpelt hen ikke nå at have evalueringen klar.
Det her forslag drejer sig derfor om en udskydelse af revisionen af logningsreglerne for teletrafik til 2012.
På det tidspunkt skulle der så være et tilstrækkeligt videngrundlag for at se på loven igen.
I SF er vi enige i, at det er fjollet at gennemføre revisionen, før videngrundlaget er tilvejebragt, men vi er uforstående over for, at evalueringen ikke er igangsat tids nok til, at revisionen kunne gennemføres i 2010, som det fremgår af loven, så vi ikke – som nu – skal til at vedtage en ny lov.
SF vil dog ikke gå imod den her lov, der fastholder revisionsbestemmelsen, men tager bestik af, at evalueringen endnu ikke er gennemført.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
Som det tidligere er nævnt, er det her såre simpelt en udskydelse af revisionsbestemmelsen, og det har vi heller ikke nogen problemer med i Dansk Folkeparti.
Nu kan jeg næsten svare fru Line Barfod på forhånd, for jeg er helt sikker på, at hun også vil stille mig spørgsmålet, og jeg vil også sige, at revisionen selvfølgelig skal foregå så hurtigt som muligt.
Der er en årsag til, at man ønsker at udskyde det, og længere er den ikke.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Ja, jeg synes, det er et godt forslag, som Enhedslisten stiller.
Argumentet fra Justitsministeriet er jo netop, at evalueringen af logningsdirektivet først ligger klar i efteråret 2010, og derfor er der intet til hinder for, at vi i næste folketingssamling kan nå at gennemføre den her evaluering af det samlede initiativ.
Så fra Socialdemokraternes side er der fuld og klar opbakning til Enhedslistens forslag.
Der er ingen grund til at skyde det her 2 år, når vi sagtens kan klare det om 1 år.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Det er jo et meget voldsomt indgreb i borgernes personlige frihed, som logningen er udtryk for, altså at alt, hvad vi foretager os på internettet, bliver registreret, og derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokraterne vil være med til, at vi kun udskyder evalueringen og revisionen af bestemmelsen én folketingssamling i stedet for to, sådan som Justitsministeriet har lagt op til.
Det burde kunne nås både at få evalueringen til efteråret og så få den diskuteret og tage revisionen i næste samling.
Vil Socialdemokraterne være med til det?
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Som det lige er blevet gennemgået af Venstres ordfører, drejer det her forslag sig om, at man udskyder en revisionsbestemmelse vedrørende retsplejelovens § 786, stk. 4, og det kan jeg fra Socialdemokraternes side give tilslutning til; det synes vi er meget fornuftigt.
Når man endnu ikke har den fornødne viden til at kunne lave en evaluering, så støtter vi, at man udsætter det.
Så fra Socialdemokraternes side er der opbakning til forslaget.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Lad os tage den lange debat om, hvorvidt vi skal begynde at sætte en chip i os alle sammen, fordi det så kunne være, at man kunne fange en enkelt forbryder, eller om 415 milliarder registreringer af alt, hvad vi foretager os på internettet, måske er for voldsomt, hvis vi gerne vil have et samfund med personlig frihed.
Men det glæder mig, at Venstre er åben over for at se på, om det virkelig er nødvendigt at udskyde revisionen i 2 år, og se på, om vi ikke kunne nøjes med at vente til næste folketingssamling.
Så lad os tage det under udvalgsarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Jamen vi skal jo udskyde den.
Og vi skal ikke udskyde den en dag længere, end det er nødvendigt, men jeg vil gerne se en opgørelse, og jeg vil gerne have det her debatteret, frem for at vi fra nu af skal debattere en dato.
Men jeg er enig i, at det skal være så kort tid som muligt.
At der er rigtig mange opkald, og at der er mange milliarder, er jeg ikke i tvivl om, men alene det, at der godt og vel er 100, der har ført til noget, er ret afgørende.
For hvis en af de 100 bl.a. havde været en sag som den med World Trade Center osv. – vi har heldigvis ikke så mange af dem – så er det jo nødvendigt, og hvis det har været en succes i godt og vel 100 sager, så tager jeg det som endnu et godt incitament til, at vi får det her udskudt og vi får set på det uden at have en rigid dato i den sidste ende.
Men jeg skal da medgive, at den dato ikke skal være længere ude i fremtiden end nødvendigt.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Jeg forstår ikke helt Venstres ordførers udtalelse om, at det skulle have virket rigtig godt.
Hvis vi ser på noget af det, som PROSA har fremlagt, og som også kom frem på den høring, som blev afholdt for nylig i Folketinget, hvor bl.a. CEPOS deltog, kan vi se, at man anslår, at der i 2008 blev registreret 415 milliarder dataoplysninger – 415 milliarder – og de blev brugt i 134 sager.
Jeg er med på, at vi ikke kan nå det i det her folketingsår, men der skulle ligge en evaluering til efteråret, og det vil sige, at vi i næste samling skulle kunne nå at få en ordentlig diskussion af, om det, der er sat i værk her, virkelig er fornuftigt.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Det her lovforslag er jo afledt af den terrorpakke, vi har vedtaget, hvor man af hensyn til politiets efterforskning og retsforfølgning i sager har påbudt telemyndighederne at gemme registrering af teleopkald i et år.
Her skal man jo så lige bemærke, at det er at gemme registreringerne; det er ikke sådan, at man aflytter og gemmer aflytningen af samtaler.
Det er kun selve det, at den og den telefon har været i forbindelse med den telefon.
På det tidspunkt indarbejdede man en revisionsbestemmelse, og i forbindelse med den anden terrorpakke udsatte man den her revision til indeværende folketingsår, og det er derfor, vi skal se på sagen nu.
Når vi så, som det er tilfældet i det her lovforslag, anmoder om en yderligere udskydelse, er det, fordi der ikke foreligger erfaringer med anvendelsen af den her registrering.
Man mener, at der er sager, hvor det, at man har kunnet gå ind i telemyndighedernes registreringer og se, hvem der har været i forbindelse med hvem, har været af afgørende betydning.
Og dermed udskyder vi blot den revision til næste folketingsår, så vi i mellemtiden kan nå at få en rapport.
Det mener jeg er en god måde at gøre det på.
Det er altid nemmest at blive klogere, inden man enten slår sig helt fast på noget eller man afviser det.
Så Venstre skal indstille, at vi udskyder revisionen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Vores skoler, hospitaler og mange andre offentlige bygninger forfalder for gud ved hvilket år i træk, trods et historisk økonomisk opsving vokser arbejdsløsheden, og vores fælles værdier forfalder.
Alligevel står vi her og diskuterer, om vi skal hæve strafferammen for noget, som ingen er blevet sigtet for, som ingen er blevet dømt for, og som fornuftigt nok allerede er ulovligt.
Jeg noterede mig også, at hr. Kristian Thulesen Dahl i fredags kritiserede regeringen for regeringsførelsen, og det er der tusind gode grunde til.
Men hvilke grunde valgte han så?
Ja, han hævdede, at regeringen svigtede, fordi både statsministeren og udenrigsministeren har taget fri og er udeblevet fra vigtige møder.
Men er det virkelig de største problemer i Danmark, som hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti evner at identificere?
Mens der gives skattelettelser til bankerne og de mest velhavende i det her land, er fattigdommen vokset.
Vi har psykisk syge og handicappede, som døjer med manglende hjælp og pleje, og der er flere, der lever på gaden, og vi har fængsler, som fyldes op med rockerog bandemedlemmer.
Alligevel skal vi stå her og diskutere et forslag fra regeringen om, hvorvidt vi skal hæve strafferammen for noget, som ingen nogen sinde er blevet sigtet for, ingen nogen sinde er blevet dømt for, og som allerede er ulovligt i henhold til gældende lov.
Det er ude af proportioner, og det er pinligt for regeringen, og det er pinligt for Dansk Folkeparti.
Helt ærligt, det er jo heller ikke andet end et skalkeskjul for den burkafarce, som De Konservative har underholdt danskerne med hen over hele sommeren.
Betyder den kritik, vi så kommer med her i dag, at det er fint at tvinge folk til at gå i burka?
Nej, men vi synes ikke, at der er nogen grund, i hvert fald ikke nogen saglig grund, til at gøre noget dobbelt forbudt, når der ikke en eneste gang er nogen, der er blevet sigtet eller dømt for den form for tvang.
Og det er allerede ulovligt i dag.
Så lad mig skære det ud i pap: SF er præcis lige så optaget af at forhindre tvang, også når det gælder brug af burka og alt andet, som alle andre i det her Folketing, men det her forslag ændrer overhovedet ikke på det, og derfor agter vi at stemme gult.
Hvis den her regering, gerne i samarbejde med os, kan komme med nogle reelle forslag, som vil mindske presset på unge med anden etnisk baggrund, når det gælder omskæring, tvangsægteskab og tvang med hensyn til klædedragt, hvem man må ses med osv., medvirker vi gerne.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Nu er den her aftale om udvidet fodlænkeordning, som ordføreren sagde, lavet imellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Socialdemokraterne og den øvrige opposition har ikke adgang til det bord, hvor man diskuterer de her ting og sager.
Selv om vi fra Socialdemokraternes side har sympati for, at man vil udvide ordningen, så er jeg virkelig bekymret for, at man udvider den, på trods af at man altså allerede nu har et belæg på 130 pct., at de ansatte løber sig staver i livet, og at de slet ikke har tid til at levere den kvalitet i deres arbejde, som egentlig er nødvendig, hvis man skal få de kriminelle til at bevæge sig væk fra en kriminel løbebane og de skal ende som gode samfundsborgere efter en straf.
Derfor er mit spørgsmål nu: Når ordføreren til mit første spørgsmål svarede, at det er et problem, hvis der går for lang tid, inden man afsoner en straf, efter at der er givet en tilladelse – vi har faktisk nogle regler, der siger, at der skal gå maks. 30 dage efter eksempelvis en voldsdom – synes ordføreren så ikke også, at vi bliver nødt til at se på ressourcerne?
Når nu man udvider fra 3 til 5 måneder, siger det sig selv, at der vil komme flere, der skal have fodlænke på, at ventetiden vil stige yderligere, at der vil være færre kontrolbesøg pr. indsat, og dermed vil kvaliteten i hele fodlænkeordningen falde.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Nu, hvor det er, fru Karen Hækkerup nævner det, bliver vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti opmærksomme på det.
Men for at få ned på papir, hvad der helt præcis er op og ned i den her sag og for at være sikre på, hvad sammenhængen er, vil vi i Dansk Folkeparti stille et spørgsmål under udvalgsbehandlingen om det.
Når det er, man har været offer for f.eks. vold eller voldtægt, er det stærkt ubehageligt at skulle møde gerningsmanden nede i byen, hvor man handler ind, og det er bestemt ikke rart.
Derfor er det klart, at jo hurtigere en person kan komme ind at afsone den dom, som vedkommende er blevet idømt, jo bedre er det også.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Vi har nogle regler, der hedder, at man skal ind at afsone en voldsdom, maks. 30 dage efter at tilladelsen er givet.
Da jeg i går var ude på besøg i Fodlænken, fik jeg at vide, at det ikke finder sted.
Sådan er det bare ikke.
Der er slet ikke tid til det.
Man kommer ind langt senere.
Det betyder, at den straf, man skal ind at afsone, ligger lang tid tilbage.
Det betyder også, at de ofre, der går rundt, som altså er ofre for eksempelvis voldsforbrydelser, kan risikere at møde deres voldsmand på gaden, fordi folk ikke er sendt ind til afsoning.
Det er et argument, som jeg tænker at Dansk Folkeparti vil kunne forstå og vil kunne forholde sig til, så derfor vil jeg egentlig spørge: Synes Dansk Folkeparti, at det er i orden, at ofre skal risikere at rende på deres voldsmand så lang tid efter, fordi afsoningen ikke er sat i gang, selv om vi har nogle regler for, at det skal den være?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
I Dansk Folkeparti er vi som udgangspunkt ikke overvejende positive over for, at kriminelle kan afsone hjemme med fodlænke.
Men vi kan se en fordel ved det, når det gælder personer, som ellers er velfungerende, og som er i arbejde eller beskæftigelse.
I de tilfælde kan afsoning med fodlænke medvirke til, at den dømte kan fastholde sit arbejde og dermed sit forsørgelses- og eksistensgrundlag i samfundet.
Som tidligere ordførere har været lidt inde på, bunder det her lovforslag i en aftale mellem partierne i kredsen om flerårsaftalen for kriminalforsorgen.
I denne kreds er der opnået enighed om at udvide fodlænkeordningen, således at personer, der har fået en frihedsstraf på op til 5 måneder, kan afsone dommen derhjemme.
En udvidelse af fodlænkeordningen vil frigøre ressourcer og fængselspladser til de mere hårde kriminelle.
Flere steder har der været problemer med sikkerheden i fængslerne.
Nogle afdelinger i de åbne fængsler har i stigende grad oplevet, at kriminelle tæskehold er trængt ind på fængslets grund for at få fat på indsatte, som de gerne vil have fat i.
Desværre er det lykkedes for nogle af disse tæskehold at trænge ind, og derfor er der hårdt brug for at skærpe sikkerheden i fængslerne.
Samtidig har bandekrigen fyldt de lukkede fængsler og sendt en bølge af hårde kriminelle over i landets åbne fængsler, hvilket selvfølgelig også bevirker, at sikkerheden må øges.
Sikkerheden i fængslerne skal være i top, så vi ikke bare hindrer, at mennesker kan trænge ind, men så vi også hindrer, at de indsatte kan trænge ud af fængslerne.
Dansk Folkeparti har endvidere bemærket, at ministeren har tænkt sig at ændre den administrative praksis, som angår den dømtes mulighed for at få tilladelse til 2 timers dagligt ophold uden for boligen på aktivitetsfrie dage som i weekender.
Ministeren har tænkt sig at udvide den praksis, så den dømte alt efter tidspunktet for strafafsoningen kan få tilladelse til op til 8 timers dagligt ophold uden for boligen.
At afsone en dom skal være at afsone en dom.
Det skal ikke være en feriekoloni, og Dansk Folkeparti ser som udgangspunkt ikke nogen grund til, at personer, der afsoner med fodlænke, skal have bedre muligheder for tilladelse til fritidsaktiviteter uden for afsoningsstedet end dømte, der afsoner i fængsel eller arresthus.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, men vi ønsker en nærmere udredning af, hvad ministeren præcis har tænkt sig med udvidelsen af de dømtes muligheder for at tilbringe tid uden for hjemmet.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Jamen jeg kan stadig væk ikke se andet, end at hvis vi kan spare ressourcer ved at flytte folk fra en fængselscelle i 5 måneder til en fodlænke i 5 måneder, og det bør der være noget ressourcebesparende i, så vil det være et spørgsmål om at flytte de ressourcer derhen, hvor de så skal bruges.
Og når det så oven i købet er billigere pr. plads, jamen så er det jo en win-win-situation, hvor man måske både kan få plads til mere personale i fængslerne og mere personale til den udvidede brug af fodlænkeordningen, som der jo helt sikkert vil blive behov for, hvis der er flere, der bruger den.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-12:
Nu gik mit spørgsmål jo ikke på noget med, om hvad der var dyrt og hvad der var billigt, men skal jeg forstå det sådan, at hvis tallene viser sig at være rigtige, når vi nu får kigget på dem, og det synes jeg er helt rigtigt at gøre i udvalgsarbejdet, og man ser, at der rent faktisk går op til fire gange så lang tid end den, der står foreskrevet, efter at tilladelsen er givet, til at afsoning med fodlænke starter, så synes hr. Karsten Nonbo også, at det er et problem, som er uacceptabelt?
Er det korrekt tolket?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Jeg har nogle gange hørt nogle påstande, som, når man dagen eller 2 dage efter, at man er kommet fra talerstolen og har studeret dem, viser sig at være påstande om det forkerte.
Men det er jo noget, vi kan se på under udvalgsarbejdet og få at se, hvor meget hold der er i påstandene, og hvor stor ressourcemangel der måtte være.
Logikken for mig er, at alternativet til fodlænken altså er en afsoning.
Sådan har det været indtil dato.
Men det kan jeg ikke forestille mig, og jeg kan heller ikke forestille mig, at det er det, som Socialdemokraterne vil, og som de er på vej ud i.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-12:
Tak for det.
Jeg er da glad for at høre, at Venstres ordfører siger, at det er godt med den her ordning, og at man gerne vil have god kvalitet i ordningen.
Nu er det jo sådan, at som det står beskrevet, skal der, fra der er givet tilladelse til at måtte indgå i fodlænkeordningen, gå maks. 30 dage, før afsoningen starter.
Vi har faktisk slet ikke så få eksempler på, at der går væsentlig længere tid, helt op til 4 måneder.
Hvordan harmonerer det med Venstres ordførers holdning til kvalitet i forhold til ordningen, som det ser ud lige i øjeblikket?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Jamen det er en mærkelig logik, som SF har.
Jeg forstår slet ikke den logik, man kommer frem med: at flere politifolk betyder flere mennesker i fængsel.
Altså, politiet opklarer også mange gange sager på så tidligt et tidspunkt, at der er nogen, der får tiltalefrafald, politiet laver også præventivt arbejde, og vi er jo alle sammen enige om, at det, vi jo har hørt under færdselsdebatten, om, at opdagelsesrisikoen mange gange er med til at sørge for, at der ikke begås så mange overtrædelser, altså også kan gælde på det her område.
Det er en gammeldags logik, og den passer ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Nu ligger det sammenhængende jo i, at regeringen åbenbart ikke er i stand til at lægge to og to sammen og se, at når vi bruger flere penge på politi, så betyder det flere folk i fængsler.
Den situation kunne man sådan set godt have forudset.
Nu gør man så det, at man udvider fodlænkeordningen for at bøde på den situation, men man vil sådan set ikke bruge de penge og de ressourcer på at få fodlænkeordningen til at være det kvalitetstilbud, det egentlig skulle være.
De mennesker, der arbejder med at sætte fodlænker på og holde kontrol og tilsyn og tage samtaler med fodlænkeafsonerne, er i forvejen enormt overbelastede, og kvaliteten af det her tilbud vil altså falde.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at Venstre er indstillet på.
Har Venstre ikke nogen bud på, hvordan vi kan afhjælpe den situation?