runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2009-01-22:
International Baccalaureate er en rigtig god gymnasieuddannelse, som i Danmark kvalificerer til videregående uddannelse på lige fod med de andre gymnasiale uddannelser.
Den er styret fra udlandet, fra Genève, af en international organisation, der hedder IBO, og alle skoler, som vil godkendes til at udbyde IB, skal godkendes af IBO.
Nogle vil gerne have forhåndsgodkendelse i Undervisningsministeriet.
Det vil vi nødig, for hvad nu, hvis vi kommer til at godkende noget, der senere ikke bliver godkendt af IBO, eller omvendt?
Så det vil vi helst ikke, men det er jo ikke nogen hemmelighed, hvad kravene er - det kan man se på de syv skoler, der allerede udbyder IB.
Så jeg tror, at vi finder ud af det der med godkendelsesproceduren, og at det ikke bliver en besværliggørende faktor.
Syv offentlige gymnasier og to private gymnasier udbyder IB.
Vi kan gå op på ti offentlige gymnasier, og seks har allerede meldt sig til at være de tre nye udbudssteder.
Nogle af dem ligger tæt på hinanden, og det vil måske under alle omstændigheder være formålstjenligt kun at godkende en af to ansøgere, som ligger tæt på hinanden.
Men det vil vi alt sammen få at se.
Jeg vil godt takke ordførerne, både for den massive opbakning i dag og for den lange proces, vi har haft, hvor vi virkelig måtte hugge en hæl og klippe en tå og til sidst fandt en fælles løsning.
Grunden til, at vi overhovedet skulle røre ved det, var jo, at amterne blev nedlagt, og derved var der så syv offentlige IB-skoler, som havde kørt under vidt forskellige forhold.
Nu skulle vi altså finde en fælles standardmodel for de kommende års statslige IB-taxametre.
Det var det, der lykkedes, og jeg tror, at jeg kan berolige hr. Per Clausen med, at vi ikke har snydt på vægten.
Jeg overlader meget gerne de regnestykker, vi har bygget på, til udvalget, så hr. Per Clausen uden bekymring kan stemme for til sidst.
Dermed vil jo så et enstemmigt Folketing bekræfte, at IB, som vi har haft i mange år, nu fortsætter, endda på lidt flere skoler og tilmed med det perspektiv, at hvis det går godt og problemfrit, ja, så kan der måske i de kommende år komme flere skoler til.
Der er jo mange unge, der gerne vil uddanne sig i udlandet,
og en af måderne at forberede sig på, hvordan det er, er ved at vælge IB - ikke fordi IB er bedre end en almindelig studentereksamen, men fordi det er godt og fint, at vi ikke blot har højere teknisk eksamen, højere handelseksamen, det almene gymnasium og hf, men at vi også har International Baccalaureate som et tilbud her midt i Danmark, ikke bare for børn af diplomater og andre udlændinge, som arbejder her en periode og gerne vil give børnene en gymnasieuddannelse, men også for ganske almindelige danskere, som i de forløbne år har haft glæde af at tage et eller flere eller alle IB-fagene.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Jeg er enormt glad for de ord, som ministeren bruger for at fortælle om, at tingene faktisk fungerer rigtig godt.
Det er meget flotte ord, men virkeligheden er meget anderledes, end ministeren giver udtryk for.
F.eks. viser en undersøgelse, at det i distriktspsykiatrien er 60 pct. af de pårørende, der føler, at de ikke, at de slet ikke, eller at de kun i mindre grad er blevet inddraget.
Synes ministeren, det er tilfredsstillende, at det alene i distriktspsykiatrien er 60 pct. af de pårørende, som ikke føler, at deres ressourcer bliver udnyttet, eller at de bliver en del af løsningen, men mere bliver betragtet som en belastning end som en del af løsningen?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-22:
Jeg synes nok, det er lidt af en tilsnigelse at sige, at de bliver betragtet som en belastning, men det er jo rigtig nok, at der, når vi laver tilfredshedsundersøgelser, er forskel på tilfredsheden hos patienterne - de er nemlig overvejende tilfredse - og hos de pårørende.
Det er rigtigt, at de pårørende ikke selv er tilfredse, men det siger jeg jo ikke at der ikke skal arbejdes med.
Det er der en stor del af Folketinget der er enige om at der skal være fokus på.
Det, vi diskuterer her, er metoden for det fokus.
Der har vi allerede igangsat nogle initiativer med sundhedsaftalerne og de her projekter, vi også har valgt at støtte.
Det er, fordi det er noget, der skal virke mellem regioner og kommuner, fordi det er socialpsykiatri og regionalpsykiatri, det her handler om.
Grunden til, at vi afviser forslaget, er jo ikke, at vi ikke synes, at det er meget prisværdigt at få de pårørende med, men fordi vi ikke mener, at vi skal hjemtage en opgave til staten, som ligger godt, hvor den ligger, og som vi allerede har fuldt fokus på.
Sophie Løhde (V), 2009-01-22:
Det er selvfølgelig ensbetydende med, at vi også her fra Folketingets side skal have opmærksomhed omkring den uddannelse, men med mit kendskab til og erfaring med hensyn til IB-uddannelsen har jeg ingen anledning til overhovedet at kritisere indholdet af den uddannelse, og jeg synes, som jeg også slog fast i min ordførertale, at IB-uddannelsen er et rigtig vigtigt element for Danmark, hvis vi gerne vil forberede os og stå rustet til globaliseringens udfordringer.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-01-22:
Også fra konservativ side er vi jo glade for, at vi har fundet en løsning, sådan at vi kan fortsætte med at have de internationale gymnasieuddannelser.
Fra konservativ side synes vi, det er vigtigt at give den mulighed.
Vi er glade for de offentlige ungdomsuddannelser, vi har i Danmark, der er en bred vifte, og det skal der også være, og vi arbejder løbende på at gøre dem stadig bedre.
Vi synes også, at IB er et godt tilbud og et godt supplement.
Vi synes, der er fundet en god model, nu hvor det jo - som den tidligere ordfører sagde - pludselig ikke længere ligger under amterne, men er overgået til Undervisningsministeriet.
Vi synes, det er en god model med et udbudstilskud - altså pr. skole - som så dækker de faste udgifter, man har, til eksamensgodkendelse osv.
Vi har sådan set fundet en model, føler vi, hvormed man kan sikre sig, at IB-uddannelsen kan ligge spredt rundt i landet, og at man også kan have den, selv om der ikke er et meget stort elevgrundlag.
Og hvorfor er det vigtigt?
Ja, det er det, selvfølgelig fordi det er vigtigt i alle egne af landet, at man på alle tænkelige måder kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft udefra, og at man kan tiltrække unge mennesker, hvis udsyn er til den internationale verden, så det netop ikke klumper sig sammen i nogle dele af landet.
Det tror vi på at den her model kan gøre noget ved.
Derfor er vi også glade for, at der i aftalen er plads til at kunne udvide antallet af IB-uddannelser, hvis det bliver nødvendigt, hvis der bliver en efterspørgsel efter det.
Man skal huske på, at der rundtomkring i landet til stadighed udvikles nye kraftcentre, der kan være med til også at sikre en regional udvikling, og at man i den forbindelse også kan have brug for at kunne udbyde en international gymnasieuddannelse.
Så vi håber, at der vil være åbenhed for, at man tænker på de konkrete behov mere end på et bestemt tal.
Det er selvfølgelig også fint, at vi med den her model har muligheden for, at man har de private udbydere af IB, hvor man så har det med deltagerbetaling, fuldstændig ligesom man har på andre private gymnasier.
Nanna Westerby (SF), 2009-01-22:
Lovforslaget er jo lavet på baggrund af en aftale, som er indgået af bl.a. også SF, og vi synes måske ikke overraskende, at der er indgået en god aftale.
IB er en international gymnasial uddannelse, der er adgangsgivende til universiteter verden over, og derfor er det et vigtigt tilbud til f.eks. børn af forældre, der rejser meget over hele verden.
IB har ikke tidligere været officielt indplaceret i det danske uddannelsesbillede.
Det har været op til amterne, om de ville godkende og give tilskud til de institutioner, der ønskede at udbyde IB, og med amternes afskaffelse er IB jo overgået til Undervisningsministeriet, og derfor er det her lovforslag kommet.
Vi i SF vil først og fremmest sige, at vi er meget glade for, at IB, der udbydes på offentlige institutioner, fortsat skal være uden brugerbetaling.
Derfor kan offentlige gymnasier ikke opkræve brugerbetaling for IB-elever.
Vi er også glade for, at det med lovforslaget bliver muligt at udbyde IB på alle gymnasiale uddannelser, også på hf, hhx og htx; før har det kun kunnet udbydes på det almene gymnasium. Til sidst vil jeg sige, at vi er meget tilfredse med, at der er lagt op til en udvidelse af udbuddet af IB-uddannelsen fra de nuværende syv til ti offentlige skoler.
Det vil give mulighed for, at flere regioner kan tilbyde uddannelse på engelsk til f.eks. børn af udenlandske medarbejdere, samtidig med - og det er vigtigt for SF også
- at vi har et loft over, hvor mange IB-skoler der skal være i Danmark, for IB skal være et supplement til det almene gymnasiesystem.
Vi vil ikke have et parallelt system til de danske gymnasiale uddannelser.
Alt i alt er det en rigtig god uddannelse, der på en rigtig fornuftig måde indplacerer IB i det danske uddannelsessystem som et godt internationalt tilbud.
Så vi bakker helt op om lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2009-01-22:
Som sædvanlig er der de her meget naturlige politiske drillerier med, at Dansk Folkeparti er så bange for det internationale osv. osv.
Det passer jo sådan set ikke.
Det, der er tale om her, er jo ikke, at Dansk Folkeparti har sagt, at vi ikke vil have IB, men at vi bare vil have, at der er styr på det.
For alt andet lige, uanset hvordan man vender og drejer det, så er det en uddannelsesretning i Danmark betalt af danske skatteborgere, som ikke er reguleret af danske myndigheder og danske politikere, og som ikke må reguleres af danske myndigheder og danske politikere.
Det er alt andet lige lidt problematisk og bør diskuteres i den grad.
Men vi er fra Dansk Folkepartis side gået ind i forhandlingerne om det her, for der var jo ikke noget forlig om det.
IB blev der lagt loft over i forbindelse med kommunalreformen, og regeringen ville så lægge op til - i øvrigt med støtte fra i hvert fald dele af venstrefløjen - at man ophævede det loft, sådan at der så at sige var frit slag, så der slet ikke var styr på det fra Folketingets side, og at man bare lukkede op for, at man kunne starte IB-uddannelser over hele landet, uden at der var hånd i hanke med, hvad ministeren godkendte og ikke godkendte.
Derfor gik vi ind i forhandlingerne fra Dansk Folkepartis side med det klare formål, at vi skulle have lidt styr på udviklingen.
Og den aftale og det lovforslag, der ligger, gør, at der er styr på udviklingen, fordi der ikke er mulighed for bare at starte et ubegrænset antal IB-uddannelser over hele landet, som ikke er reguleret af danske myndigheder, men der er mulighed for, at man kan starte tre yderligere, så der i alt kan være op til ti internationale IB-uddannelser på gymnasieniveau på offentlige gymnasier.
Hvis man ønsker at gå videre ad den vej - og det kan godt være, at man på et tidspunkt skal have en elvte, det skal jeg på nuværende tidspunkt ikke gøre mig klog på, nu har vi syv - så er det så sådan, at partierne i aftalekredsen har mulighed for at nedlægge veto, hvis man mener, at udviklingen er uholdbar.
Hvis vi mener det på det tidspunkt - der er et stykke tid endnu - så vil vi selvfølgelig benytte os af den mulighed og i hvert fald være forholdsvis restriktive.
Så har brugerbetaling på offentlige gymnasier også været fremme.
Det kunne man jo godt argumentere for i den her sag, fordi det ikke er en uddannelse, som er reguleret af danske myndigheder, men vi var fra Dansk Folkepartis side skeptisk over for, at man lukker op for brugerbetaling på en uddannelse, som udbydes på et offentligt gymnasium, og derfor sagde vi selvfølgelig, at der ikke skal lukkes op for brugerbetaling på offentlige gymnasier, og det kommer der heller ikke med den her aftale.
Så alt i alt synes jeg, det er en aftale, som faktisk er ganske udmærket.
Samtidig siger man så også, at vi har mulighed for at regulere det fra politisk side, sådan at det faktum, at vi har et uddannelsessystem, som reelt ikke bliver reguleret af de politikere, som er folkevalgte, betyder, at vi trods alt har mulighed for at sige stop, hvis det tager overhånd.
Så det er en nuanceret indgangsvinkel til det, og det kan vi fra Dansk Folkepartis side støtte.
Christine Antorini (S), 2009-01-22:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Socialdemokraterne er rigtig godt tilfredse med, at vi har sikret, at den internationale gymnasieuddannelse kan fortsætte.
Den har jo været på syv offentlige gymnasier og to private gymnasier, og da amterne forsvandt, var der et udestående, vedrørende hvordan de skulle kunne finansieres.
For os har det været helt afgørende, at der dels er muligheden for, at man fortsat kan vælge den internationale gymnasielinje, dels at der ikke skal være brugerbetaling på den.
Vi synes, det er et utrolig vigtigt princip, vi har i det danske uddannelsessystem, at alle uanset økonomisk formåen, eller hvor rige eller fattige forældre man har, har en mulighed for at få en gymnasial uddannelse, og det skal selvfølgelig også gælde den internationale gymnasiale uddannelse, der hedder IB.
Vi ved, at der var en vis lydhørhed blandt de borgerlige partier i starten for, at man kunne fortsætte den her uddannelse, men med brugerbetaling, men vi vil godt takke for den åbenhed, der har været, for at finde en løsning, sådan at vi kan fortsætte med, at alle uden at betale for det kan vælge denne vej.
Det gælder ikke alene på de syv offentlige gymnasier, der i dag udbyder IB, men også det, at der åbnes op for, at i første omgang op til tre gymnasier yderligere også kan udbyde det ved at søge om det.
Vi er også i Socialdemokratiet glade for, at der har været et meget klart internationalt flertal i kredsen, og vi deler slet ikke Dansk Folkepartis bekymring for, at der er nogle internationale linjer på gymnasiet.
Vi synes tværtimod, det er en stor fordel, at der er forskellige muligheder for at få en gymnasial uddannelse, og vi føler os helt trygge ved, at EU har tilsynet med IB-uddannelserne.
Det er jo noget, vi har undersøgt meget i forbindelse med udvalgsarbejdet, og der er ikke nogen, der har sået tvivl om, at EU har ført et meget systematisk og grundigt tilsyn med kvaliteten af disse internationale IB-uddannelser.
Vi havde gerne set, at man havde været mere åben over for, at flere gymnasier end tre yderligere kunne udbyde IB-linjerne.
Det var Dansk Folkeparti stærk modstander af, men vi har dog fået med, at vi kan kigge på situationen; hvad det er for et arbejdsmarked, vi har, hvad det er for nogle typer kompetencer, vi har brug for i Danmark.
Og Danmark har brug for, at vi har internationale linjer.
Når udlændinge kommer til Danmark og har deres familier med, skal de kunne vælge en international gymnasial uddannelse.
Det gælder også danske familier og unge, som har lyst til at vælge den her internationale linje.
Vi håber derfor også, at den behovsvurdering, der kommer om 5 år, gør det tydeligt, at det er en god idé, at vi udvider muligheden yderligere, for der er meget brug for, at vi tænker internationalisering vedrørende de gymnasiale uddannelser, og vi ser frem til, at alle partier, bortset fra Dansk Folkeparti, vil have en meget åben holdning til, at det skal være en del af det danske uddannelsesbillede.
Så vi kan selvfølgelig støtte det forslag, som ligger her.
Sophie Løhde (V), 2009-01-22:
Som jeg nævnte før, så er IB ikke reguleret af de danske myndigheder, og dermed kan jeg sige, at jeg godt kan imødekomme ordføreren og sige, at jeg har forståelse for det, ordføreren siger, men jeg finder som sagt ingen anledning til at kritisere indholdet af IB-uddannelserne.
Samtidig kigger jeg også på alternativet, hvis vi nu i morgen sagde, at vi overhovedet ikke vil have nogen uddannelser i Danmark, som ikke er reguleret af de danske myndigheder.
Martin Henriksen (DF), 2009-01-22:
Kan fru Sophie Løhde slet ikke se, at det godt på sigt kan udvikle sig til et problem, hvis ikke der er hånd i hanke med det?
Vi er fra Dansk Folkepartis side meget tilfredse med, at der er kommet et loft på de ti - det var noget, vi lagde meget vægt på.
Men kan fru Sophie Løhde ikke have en mere nuanceret indgangsvinkel til det end bare, at det hele er internationalt og globalt, og derfor er det pr. definition godt?
Sophie Løhde (V), 2009-01-22:
Lovforslaget, som vi nu behandler, er en udmøntning af den aftale, som alle partier i Folketinget på nær Enhedslisten og Liberal Alliance har indgået om principperne for indplacering af IB-uddannelsen i det danske uddannelsessystem.
For at Danmark bedst muligt kan sikre velstanden i en globaliseret verden, er et af de væsentligste elementer en international kultur- og sprogforståelse, der allerede bør begynde i skolen.
I den forbindelse kan IB-uddannelsen bidrage med en særlig indgangsvinkel.
På IB-uddannelsen får eleverne undervisning i modersmål og fremmedsprog samt fag, der fokuserer på samfundsforhold, kreativitet og naturvidenskab, alt sammen i forbindelse med at eleverne i det daglige indgår i relationer med andre unge, der måske har et andet modersmål eller anden kultur end dem selv.
Ud over at de indenlandske elever har mulighed for at tage en international ungdomsuddannelse, betyder det jo også netop, at vi kan tilbyde de unge, der måske er kommet til Danmark i forbindelse med deres forældres arbejde, en bred og adgangsgivende ungdomsuddannelse.
Undersøgelser viser, at mulighed for skolegang til deres børn er blandt de vigtigste punkter, når højtuddannede skal overveje at flytte til et andet land for at arbejde.
På den baggrund udgør IB-uddannelserne sammen med en række andre tilbud et væsentligt element, hvis Danmark også i fremtiden skal kunne tiltrække kvalificeret udenlandsk arbejdskraft.
I Venstre er vi derfor også meget tilfredse med, at det med lovforslaget bliver muligt for undervisningsministeren at godkende op til ti offentlige IB-udbydere, samtidig med at vi i forligskredsen sikrer en revurdering efter senest 5 år.
På den måde bliver det jo netop muligt for tre nye offentlige institutioner at skabe IB-uddannelsestilbud, som danske unge kan tage med sig ud i verden, og som sikrer børn, hvis forældre kommer til Danmark for at arbejde, en international gymnasial ungdomsuddannelse.
Og desuden - hvem ved - får vi måske mulighed for at udbyde IB til de dele af landet, som ikke i dag har uddannelsen, eller til områder, hvor der generelt er en større efterspørgsel, end det nuværende udbud kan imødekomme.
Alt i alt er det Venstres opfattelse, at vi med lovforslaget her har fået en god og udviklende aftale for IB-uddannelserne, og jeg kan på den baggrund meddele, at Venstre naturligvis støtter op om lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-22:
Regeringen er altså ikke så centralistisk indstillet som Socialistisk Folkeparti, og det, regeringen her gør, gør regeringen sammen med et bredt udsnit af Folketingets partier, for en del af det er også styret over satspuljeaftalerne, som også Socialistisk Folkeparti er med i.
Men lad mig omvendt spørge som svar: Når vi nu ikke er uenige om målet om, at det er vigtigt at sikre pårørendeindsatsen, hvad er det så, der får Socialistisk Folkeparti til at tro, at vi er så utrolig meget bedre på Christiansborg til at få den pårørendeindsats til at virke endnu bedre, end de er derude, hvor den skal virke, nemlig i regioner og kommuner, derude, hvor både de pårørende og patienterne befinder sig?
Martin Henriksen (DF), 2009-01-22:
Nu beskæftigede fru Sophie Løhde sig kun med alle de ting, der var så gode.
Jeg vil høre, om fru Sophie Løhde kan forstå den bekymring, der er visse steder, for, at IB-uddannelsen, selv om den kan være fornuftig nok og i vist omfang er det, jo alt andet lige er en uddannelse, der ikke er reguleret af danske myndigheder, som ikke er reguleret af danske politikere, men som er finansieret af danske skatteborgere.
Har Venstre en bekymring i forhold til, at der så at sige er et parallelt uddannelsessystem i Danmark?
Jeg siger ikke, at man skal nedlægge IB, slet ikke, vi er også med aftalen, men jeg spørger, om Venstre kan forstå den bekymring, eller om det hele bare er godt og internationalt og globalt, og så går det alt sammen?
Per Clausen (EL), 2009-01-22:
Enhedslisten kan i al væsentlighed tilslutte sig den positive modtagelse, der har været i forhold til det her forslag.
Vi synes også, det er positivt, at der åbnes op for at åbne nye skoler af den her slags.
Det synes vi altså er meget positivt.
Vi har et par enkelte spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsarbejdet, og det er, fordi der blandt de mange meget positive høringssvar jo også fra både GL og Gymnasieskolernes Rektorforening er nogle bemærkninger om nogle penge, som går fra det almene gymnasium og over til erhvervsskolerne.
Det er jo ikke, fordi erhvervsskolerne normalt er særlig gunstig stillet økonomisk, så det er ikke nødvendigvis altid så forfærdelig kriminelt, at der går penge den vej, men på den anden side er der jo heller ingen tvivl om, at vores grundopfattelse er, at det ikke skal være sådan, at forbedringer det ene sted skal finansieres ved forringelser det andet sted.
Så vi vil gerne bore en lille smule i, hvor mange penge det drejer sig om, og hvad det handler om.
Så vidt vi umiddelbart kan se af lovforslaget og også af høringssvarene, er det formentlig en forholdsvis lille ting, fordi taxametrene jo kører uanset det ene eller det andet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Jeg synes, at vi skal lade være med, hver gang vi snakker om psykiatri, at snakke om flere penge.
Alt handler ikke om flere penge, nogle gange handler det også om, at der skal en holdningsændring til.
Ordføreren fra Socialdemokratiet nævner nu, i øvrigt sammen med de andre og også Venstres ordfører, at vi skal være bedre til at informere.
Jeg synes, at vi skal være meget bedre til at se de pårørende som en vigtig del af løsningen.
Det er jo en meget, meget stor forskel.
Når Socialdemokratiet siger, at patienterne selv skal vælge, vil jeg bare lige sikre mig, at Socialdemokratiet har læst beslutningsforslaget rigtigt.
Står der ikke i beslutningsforslaget, at patienterne skal give samtykke, og i de tilfælde, hvor patienten ikke vil give samtykke, har de pårørende ret til at få pårørendesamtale og generel information om sygdommen?
Sophie Løhde (V), 2009-01-22:
Jeg mener da, at så længe vi ikke har en tilfredshed på 100 pct., er der jo altid et potentiale for forbedring, og på det område må vi jo bare konstatere, at der er et rigtig stort potentiale for forbedring.
Men svaret set fra min stol er bare ikke statslige initiativer.
Svaret for mig er, at man derude, hvor man har ansvaret, i kommunerne, i landets regioner, skal blive bedre til at inddrage de pårørende, få udviklet nye metoder til at inddrage de pårørende, og i højere grad gør brug af eksisterende viden på det her område, som jeg også skitserede i min ordførertale.
Per Clausen (EL), 2009-01-22:
, men at den enkelte patient selv afgør, om de pårørende skal inddrages, står nu i det her beslutningsforslag, så det er der sådan set ikke nogen problemer i, og det er jeg helt enig med fru Sophie Løhde i.
Jeg vil også bare sige - nu behøver vi jo ikke gøre det her til en større strid end højst nødvendigt - at jeg da er meget glad for at høre, at Venstres ordfører siger, at det er meget vigtigt, at der er taget hul på det, men indtil nu går det ikke godt nok, for det betyder vel også, at vi i hvert fald kan være enige om, selv om det her beslutningsforslag ikke bliver vedtaget i den her omgang, at vi følger det her meget nøje, og hvis der ikke sker nogle forbedringer, kan vi overveje, om der er brug for statslige initiativer.
Sophie Løhde (V), 2009-01-22:
Som jeg også nævnte i min tale, mener jeg, at det er et område med et enormt stort potentiale fremadrettet, og det er det, som jeg oplever, at kommuner og regioner aktivt arbejder med, og det er en indsats, som jeg synes vi skal anerkende.
Men jeg nævnte også, at det ikke er det samme, som at alt bare er, som det skal være, for det er det bestemt ikke.
I forhold til hvorvidt de pårørende skal inddrages, vil jeg bare understrege, at for Venstre er det altså vigtigt, at vi også her fra Folketingets side respekterer, at den enkeltes frie valg og selvbestemmelse skal vi ikke begynde at inddrage.
Jeg er godt klar over, at Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten vil være store fortalere for, at den skal staten kunne inddrage, men det er nu engang for vores vedkommende det enkelte menneske, der står over det her.