runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2010-12-07:
Tak for det.
I Venstre kan vi, havde jeg nær sagt, naturligvis støtte det forslag, der her er til første behandling.
Det drejer sig jo om et forslag, som skal indføre EU's nye timesharedirektiv her i landet, og det skal så give en styrkelse af forbrugernes retsstilling på dette område.
Det her forslag skal altså sikre forbrugeren, sådan at man får en udvidet beskyttelse, og det kommer til at omfatte alle aftaler om brugsret til logi med overnatningsmulighed af mere end 1 års varighed, som det udtrykkes, og ligeledes vedrører det ferieprodukter, som har en varighed længere end 1 år.
Det medfører, at der skal gives en række specifikke oplysninger i forbindelse med timesharekontrakters indgåelse, og der skal etableres et standardoplysningsskema, som sikrer forbrugerne et overblik over de relevante oplysninger.
Samtidig indføres en styrket retsstilling derved, at forbrugerne får 14 dages fortrydelsesret med henblik på at kunne tilbageføre den indgåede aftale, kontrakten, og i den forbindelse rummer forslaget også et forbud mod, at der kan ske forudbetaling, sådan at det er lettere at effektuere den fortrydelsesret, som er i lovforslaget, i det tilfælde man skulle ønske at gøre brug af det.
Alt i alt er det helt givet en styrkelse af forbrugerens retsstilling på et marked, som er i vækst, og som for mange i nogle sammenhænge kan være en smule uoverskueligt, og det skulle det her så gerne bidrage til at hjælpe på.
Lise von Seelen (S), 2010-12-07:
Vi ved jo, at det er en situation, hvor der er mange følelser og også kan være mange praktiske ting i spil, så derfor er vi meget tilfredse med, at de præciseringer og justeringer, der sker af den lov, som har fungeret, ser ud til at kunne skabe mere enkelhed og bedre overblik.
Vi synes, der ligger mange fornuftige delelementer i det her forslag.
For vi ved, at i de tilfælde, hvor familier ikke er helt enige, er ventetiden simpelt hen en gift, fordi der kan konflikter udvikle sig, og det er der ingen, der kan være tjent med.
Desuden er der i bemærkningerne til forslaget peget på, at den nye elektronik også vil være en hjælp, så det her kan komme til at foregå mere effektivt.
Vi er meget optaget af, at elektronikken kan hjælpe os med at gennemføre tingene mere effektivt, men vi er også optaget af, at den del af befolkningen, som ikke mestrer elektronikken, ikke må føle sig hægtet af, heller ikke i forbindelse med en boopgørelse.
Et langt stykke hen ad vejen er det nogle administrative ændringer, der foreslås, men det er forbedringer, og det er meget vigtigt, at vi forsøger at gøre tingene enkle med en fast struktur, så folk kan komme godt ud af en bodeling, for det ved vi er meget vigtigt.
Så vi Socialdemokrater kan godt støtte de ændringer, der er i forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2010-12-07:
Jeg tror, at jeg vil undlade at gennemgå, hvad der er af regler; det synes jeg at Venstres ordfører klarede så fint.
Det, der er vigtigt for os i Dansk Folkeparti, er, at forbrugerne her får nogle rettigheder.
Det er vigtigt med en fortrydelsesret i forhold til timeshare, og jeg synes også, det er vigtigt, at man her har understreget, at antallet af timeshareprodukter åbenbart udvikler sig stille og roligt.
Hvor man før i tiden altid mente, at timeshare gjaldt en lejlighed, et sommerhus eller sådan nogle ting, kommer der nu også både, campingvogne osv. med ind i det.
Og det synes jeg er ganske glimrende.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er et fornuftigt forslag.
Nu blev jeg lidt i tvivl på baggrund af det, ordføreren fra Socialdemokratiet sagde, og jeg bliver så lige nødt til at spørge ministeren om internethandel.
For jeg ved faktisk ikke, om timeshare og sådan noget foregår via internettet, men mig bekendt er internethandelen reguleret af et andet direktiv, nemlig forbrugerrettighedsdirektivet.
Men det er jeg helt sikker på at ministeren kan svare på.
Men vi er positive over for det her forslag, som giver forbrugeren en bedre sikkerhed.
Meta Fuglsang (SF), 2010-12-07:
Da SF's ordfører, fru Pia Olsen Dyhr, ikke kan være til stede, skal jeg viderebringe følgende: SF støtter lovforslaget, da der er tale om en styrkelse af forbrugerens retsstilling ved indgåelse af aftaler om brugsret til fast ejendom på timesharebasis.
Det drejer sig bl.a. om brugsretten til flodbåde og campingvogne på timesharebasis.
Jeg mener, at det er uproblematisk.
Forslaget vil for det første betyde en styrkelse i forhold til at træde tilbage fra en aftale.
I dag har forbrugeren 10 dages fortrydelse.
Med forslaget vil forbrugeren have 14 dage.
For det andet vil timeshare også dække campingvogne og flodbåde, hvilket ikke er omfattet i dag, og for det tredje foreslås det desuden, at den erhvervsdrivende ikke må opkræve eller modtage nogen form for forskudsbetaling af forbrugeren, hvilket også vil styrke i forhold til fortrydelsesret.
Det ene udestående, som jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er spørgsmålet om standardoplysningsskemaet.
Vi har i andre sammenhænge, f.eks. på kreditområdet, haft problemer i forhold til dansk praksis med et standardiseret oplysningsskema.
Derfor vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte, at der er taget højde for eventuelle danske spidsfindigheder i forhold til timeshare.
Jeg har fra høringssvarende noteret mig, at Dansk Timeshareejer Forening gerne ser, at engelsk bliver standardsprog.
Her er vi dog enige med ministeren i, at det er til fordel for forbrugeren, at aftalen skal forfattes på sproget eller et af sprogene i det land, hvor forbrugeren har bopæl eller er statsborger.
Eget sprog er klart at foretrække.
Så med disse bemærkninger kan SF støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2010-12-07:
Som konservativ finder jeg det hensigtsmæssigt, at vi i EU-landene har nogle ens spilleregler på det her område, sådan at forbrugerne er bedre beskyttet, altså forstået på den måde, at der er ens regler, ligegyldigt hvor det her timeshare m.v. finder sted.
Det vil sige, at de oplysninger, man som udbyder skal give til forbrugerne, er standardiserede og ensartede.
Det gør jo, at det som forbruger er meget nemmere og meget hurtigere at sammenligne forskellige produkter og så vælge det produkt, som man synes passer bedst til en selv.
Så vi synes, det er hensigtsmæssigt med ens regler, og det er en styrkelse af forbrugernes sikkerhed.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-12-07:
Først noterer jeg mig, at et EU-direktiv, der erstatter et andet gældende direktiv, er en meget omfattende sag på papiret.
Men det er såmænd bare en bemærkning for at sige, at der er mange ord i den lov.
Men lovforslaget stiller forbrugerne langt bedre i en lang række sammenhænge ved leje og erhvervelse af ejendomme i EU-landene og i Norge, Island og Liechtenstein.
Det er selvfølgelig nødvendigt at præcisere forbrugernes rettigheder, så de ikke kan fortolkes forkert, men bliver fortolket efter hensigten.
Timesharedirektivets formål er at harmonisere visse aspekter af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, formidlingsaftaler vedrørende brugsret til logi på timesharebasis samt bytteaftaler med hensyn til brugsret.
Jeg vil ikke nævne alt, der står i den lov, men blot sige, at det handler om en fuldstændig harmonisering for at sikre, at alle forbrugere i EU får samme høje grad af beskyttelse af deres interesser, og for at skabe et velfungerende indre marked for timeshareaftaler m.v.
Det foreslås, at det forbrugeraftalebegreb, der har været anvendt i den gældende timesharelov, og som er udformet på samme måde som i aftaleloven og i store dele af den øvrige civilretlige forbrugerbeskyttelseslovgivning, også anvendes fremover.
Det synes jeg er vigtigt at nævne.
Derimod behøver jeg ikke at nævne den række forbedringer, som i øvrigt andre ordførere har nævnt, men blot sige, at vi finder det hensigtsmæssigt.
Vi i det Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-07:
Tak for det.
Også tak til ordførerne for en positiv modtagelse af lovforslaget, som jo har til formål at gennemføre EU's nye timesharedirektiv, og som medfører en styrkelse af forbrugernes retsstilling på det her område.
Siden timeshareloven trådte i kraft i 1997, er der jo på europæisk plan sket en ganske betydelig udvikling på timeshareområdet, og der udbydes bl.a. en række nye produkter, som på mange måder minder om brugsret til fast ejendom på timesharebasis.
Det drejer sig f.eks. om brugsret til flodbåde – dem har vi ikke så mange af i Danmark – og campingvogne på timesharebasis, og der udbydes endvidere såkaldte længerevarende ferieprodukter, som indebærer, at forbrugeren mod betaling får ret til en rabat eller til andre fordele omkring logi og transport m.v.
Med de regler, der foreslås her, udvides beskyttelsen af forbrugerne til bl.a. at omfatte alle aftaler om brugsret til logi med overnatningsmuligheder af mere end 1 års varighed og aftaler om længerevarende ferieprodukter af mere end 1 års varighed.
Endvidere bliver det foreslået, at en erhvervsdrivende forud for og i forbindelse med indgåelsen af en aftale omfattet af loven skal give forbrugeren en lang række oplysninger.
Disse oplysninger sikrer forbrugerne et godt grundlag for at vurdere aftalens reelle indhold og omfatter bl.a. en beskrivelse af produktet, produktets pris m.v. I tilknytning hertil indføres der standardoplysningsskemaer, som skal benyttes ved oplysning af forbrugeren.
Forslaget medfører herudover en styrket retsstilling for forbrugeren ved at indføre en 14-dages-fortrydelsesret, og med henblik på at gøre det nemmere for forbrugeren at anvende denne mulighed foreslås det, at aftalen skal indeholde et separat standardfortrydelsesskema.
Endvidere er der forslag om et forbud mod enhver form for forskudsbetaling med henblik på at sikre, at forbrugeren har en reel mulighed for at benytte fortrydelsesperioden til at overveje den indgåede aftale.
Der var som sagt en bred tilslutning fra ordførernes side, hvilket jeg jo takker for, men der var også par enkelte spørgsmål, som jeg noterede.
Fru Pia Adelsteen spurgte lidt til det med handler indgået på internettet, og der er det jo sådan, at handler, som er indgået på internettet om disse forhold, der er reguleret i det her lovforslag, også vil være omfattet.
Så spurgte fru Meta Fuglsang, om det var sådan, at der var taget højde for danske spidsfindigheder.
Jeg vil svare på den måde, at mig bekendt er der ikke spidsfindigheder, som der ikke er taget højde for, men man skal jo altid passe på med udtømmende løfter især i den retning.
Er der nogle særlige spidsfindigheder, vi skal bore lidt ned i under udvalgsarbejdet, kan vi naturligvis gøre det.
Pia Adelsteen (DF), 2010-12-07:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti vil have genindført grænsekontrollen.
Det har vi ønsket hele tiden.
Det har vi ikke et flertal for.
Vi er en del af Schengenaftalen, hvad et flertal her i Folketinget har bestemt.
Vi vil gerne have genindført grænsekontrollen.
Den består ikke bare af toldere, men bestemt også af grænsepoliti.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-07:
Handel med timesharelejligheder og andre lignende produkter er oftest af grænseoverskridende karakter, og derfor er det positivt, at der nu kommer ens regler for forbrugerne, hvad enten de køber en timesharelejlighed i Spanien eller tilsvarende adgang til at holde ferie på en flodpram i Tjekkiet.
Samtidig er det naturligvis på tide, at definitionen af timesharebegrebet i lovgivningen udvides, så det bliver sværere at omgå reglerne ved at sammensætte et lidt anderledes produkt, end hvad man i klassisk forstand forstår ved timeshare; det manglede da bare.
Hvis de europæiske forbrugeres tillid til det indre marked skal øges – og det skal den – er tiltag som dette, der forbedrer forbrugerbeskyttelsen, helt afgørende, ikke mindst i takt med at forbrugerne via internettet får nemmere adgang til at handle i andre lande.
Det er vigtigt, at EU spiller en aktiv rolle også på forbrugerområdet og ikke kun har fokus på at gøre det nemmere for virksomhederne at handle på tværs af Europas grænser – selv om dette naturligvis også er vigtigt – og derfor hilser vi direktivet velkommen.
Det foreliggende lovforslag lever efter vores opfattelse op til direktivets ordlyd, og derfor vil Socialdemokraterne kunne støtte det.
Dog vil jeg benytte lejligheden til at fremhæve, at den danske beskyttelse som altid ligger højt, den ligger på et højt europæisk niveau, ikke kun fordi vi stort set altid er på forkant med implementeringen af EU-direktiver, men også – og det er meget afgørende – fordi vi har en meget høj grad af regelefterlevelse.
Vi har en stærk Forbrugerombudsmand og vi har en velfungerende Konkurrence- og Forbrugerstyrelse, for blot at nævne et par eksempler.
Desværre kan man frygte, at visse af de europæiske lande, hvor danske borgere i særlig grad vælger at investere i timeshare, ikke har samme grad af direktivimplementering og regelefterlevelse.
Og derfor skal det også være min simple opfordring til regeringen og ministeren, at man benytter enhver given lejlighed til at understrege over for deres europæiske kolleger, at der naturligvis påhviler dem en særlig forpligtelse til at sikre, at den lovgivning, vi er enige om i Europa, nu også bliver overholdt.
Karen Jespersen (V), 2010-12-07:
Lovforslaget er en revision af dødsboskifteloven, der blev vedtaget i 1997.
Dengang skete der jo en meget gennemgribende ændring af loven, og den har for så vidt fungeret ganske udmærket.
Men da den havde været i kraft i 10 år, blev der truffet beslutning om at gennemgå den for at se, om der var erfaringer, der tilsagde, at man lavede nogle ændringer.
Det var Ægtefælleskifteudvalget, der blev bedt om at gennemgå loven.
Der kom en rapport fra udvalget, og de ændringer, der blev foreslået der, er dem, der i meget vidt omfang er omsat til lovforslaget her.
Der er mange forskellige mindre ændringer, men som hovedregel har de den funktion, at de forbedrer retssikkerheden og skaber mere klare og enklere regler.
For at nævne et par punkter kan det dreje sig om, at det vil være muligt for arvingerne at vælge en anden end den autoriserede bobestyrer og også en advokat, der ikke er autoriseret, hvis alle er enige om det.
Et andet vigtigt punkt er legatarer, altså at foreninger, der er indstillet til et legat, hurtigere vil kunne få udbetalt pengene.
Så Venstre kan støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2010-12-07:
Et forslag om en folkeafstemning vil jo indbefatte et forslag om, at man skal opgive forbeholdet.
Det vil vi naturligvis stemme imod.
Og så vil jeg sige, at Enhedslisten faktisk har en anden opfattelse af forbeholdet i dag, end vi havde i 1993.
I 1993 betragtede vi det som et fupnummer, som var noget, SF havde fundet på for at være med til at narre befolkningen, så man kunne få det ja, som man gerne ville have, fordi man i 1992 efter nejet var blevet bange for sin egen skygge.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-07:
Jeg har jo noteret mig i det notat, som Justitsministeriet og Udenrigsministeriet har sendt over her før diskussionen i Folketingssalen, at Rådets juridiske tjeneste tolker forbeholdet en lille smule anderledes end den danske regering.
Det kan jo godt skabe nogle udfordringer, kan man sige, og gøre det ganske svært at se, hvordan den danske retsstilling bliver.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-07:
Det er jo ganske rigtigt, at vi har fået den udfordring, som er beskrevet i notatet, og som jeg også gennemgik i mit indlæg, at Rådets juridiske tjeneste altså fortolker konsekvenserne af det retlige forbehold anderledes.
Jeg skal ikke repetere det her, jeg sagde det i den indledende tale, og medlemmerne har haft lejlighed til at se notatet.
Uanset hvordan må vi så yderligere diskutere, hvordan den fortolkning, der så står tilbage efter de drøftelser, nærmere skal forstås og forvaltes, for det er der en del usikkerhed knyttet til, ikke mindst når det gælder retsakter, som indebærer gensidig anerkendelse, hvor det jo er ganske kompliceret at holde stringent fast i den fortolkning, som Rådets juridiske tjeneste har anlagt, for så vidt angår en rammeafgørelse, som alene forpligter.
Derudover er der jo diskussionen om, hvordan man forholder sig til ændringer og muligheden for, at Danmark kan udelukkes fra retsakter, hvor de andre gennemfører ændringer, som er omfattet af forbeholdet.
Det er en uafklaret situation, og vejen frem er en dialog om problemstillingen og så forhåbentlig en afklaring, så tingene kan komme til at stå klarere.
Man kan så spørge, om det kunne løses ved, at vi fjerner forbeholdet.
Nu er fru Pia Olsen Dyhr og jeg jo enige om, at forbeholdet bør vi afskaffe, sådan er det, men hvis vi afskaffer forbeholdet og gennemfører en sådan tilvalgsordning eller en opt in-ordning, så ville der stadig væk være retsakter, i det omfang vi ikke benytter os af opt in-muligheden, som vil være underlagt den fortolkning, som Rådets juridiske tjenester har anlagt.
Så man kan sige, at fuldstændig eliminere den problemstilling, der knytter sig til det, ville kun være muligt, hvis det var sådan, at vi sagde, at nu har vi helt afskaffet retsforbeholdet og har den ordning, som de fleste andre lande har, altså hvor der ikke er nogen opt in-mulighed.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-07:
Også rent informativt: Jeg synes faktisk, det er rart at få svar på mine spørgsmål.
Det vil jeg gerne takke ministeren for, for det er kompliceret stof, når det gælder om, hvordan vi skal løse problemet.
Det er ikke for at vade mere rundt i det her med tolkninger fra den juridiske tjeneste osv., det skal bare fra vores side lyde meget klart, at vi selvfølgelig mener, at den danske regerings tolkning er den korrekte, og at vi selvfølgelig skal lægge vægt på, at hvis vi ikke kan fastholde det i det mellemstatslige samarbejde, så er vi ikke med mere – bare for at ministeren ved, hvad vores holdning er til det. Så skal der ydes et lille pres herfra på ministeren med et ønske om, at han lægger pres på den øvrige regering for at afskaffe det retlige forbehold og at afkoble debatten, der kobler det sammen med euroforbeholdet.
Så jeg vil meget stærkt opfordre ministeren til måske også at diskutere med sine kollegaer om at afkoble de der debatter, for ellers ser det ud til at tage mange år, før det retlige forbehold afskaffes, og der tror jeg faktisk at ministeren og jeg kan være enige om, at det er presserende, at det bliver afskaffet.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-07:
Ja, nu kan jeg glæde fru Pia Olsen Dyhr med, at det slet ikke er nødvendigt for mig at lægge noget som helst pres på resten af regeringen med henblik på at blive enige om, at vi bør afskaffe det retlige forbehold; det er vi i regeringen fuldstændig enige om.
Per Clausen (EL), 2010-12-07:
Jeg synes jo, at ministerens indlæg kunne give anledning til at præcisere Enhedslistens holdning, og så kan jeg også få anledning til at læse det forslag til vedtagelse op, som jeg glemte at læse op, da jeg var oppe lige før.
Vi bruger jo alle metoder her.
Men det er alt sammen for, at det skal gå hurtigere.
Det lyder sådan her:
Forslag til vedtagelse
»Det danske retsforbehold sikrer Danmark mulighed for selvstændigt at fastlægge den danske retspolitik og selv at tage stilling til, hvilke internationale samarbejder vi på retspolitikkens område vil deltage i.
Muligheden for at føre en fair og solidarisk udlændingepolitik forbedres ikke ved at opsige retsforbeholdet, da et flertal i Folketinget alligevel kan fastholde den nuværende restriktive politik på området.
Derfor opfordrer Folketinget regeringen til at fastholde retsforbeholdet over for EU.«
Lars Barfoed (KF), 2010-12-07:
Jeg kan da godt allerede nu røbe over for hr. Per Clausen, at regeringen vil stemme imod forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2010-12-07:
Jeg synes jo altid, det er hyggeligt, når vi diskuterer EU-politik, fordi der kommer sådan nogle dejlige – hvad kan vi kalde det? – subjektive gloser ind i det, altså den forventelige modstand.
Jeg kan jo så sige den forventelige EU-glæde osv.
Altså, det er sådan meget typisk, også når vi sidder til europaudvalgsmøder, og det hygger jeg mig altid lidt med.
Jeg tror udmærket godt, at ministeren er klar over, at det ikke er berlinmuren, vi i Dansk Folkeparti ønsker at opføre ved grænsen, men vi ønsker sådan set bare at have noget mere kontrol i forhold til, hvad der kommer ind i landet.
Vi er også godt klar over, at vi ikke får fjernet al kriminalitet, heller ikke den grænseoverskridende, ved at gennemføre noget grænsekontrol.
Nu var det så socialt bedrageri, men der er altså ting, der bliver fanget, når man har noget mere kontrol, så det er jo egentlig det, der er hele humlen i det, vi siger i Dansk Folkeparti.
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge med hensyn til den her tilvalgsmodel, fordi nu har jeg spurgt mange andre: Hvis man først har sagt ja, er det så muligt at sige nej, hvis der er et nyt flertal i Folketinget?
Når jeg spørger igen, er det, fordi jeg er dybt bekymret for, hvis der er et rødt flertal i Folketinget, at de siger ja til hele udlændingepolitikken, som jo ligger inden for retsforbeholdet.
Hvis de først har sagt ja, hænger vi så på den?
Kan vi komme ud igen?
Lars Barfoed (KF), 2010-12-07:
Først med hensyn til grænsekontrollen må jeg sige, at ud over de synspunkter, jeg redegjorde for tidligere omkring det spørgsmål, vil det også være et meget stort ressourceforbrug, der skulle til at foretage den grænsekontrol i forhold til, hvor mange kriminelle man kunne forvente at stoppe ved grænsen, for det er jo som oftest vanskeligt at vurdere på indrejsende personer, at de vil begå kriminalitet, når de først er kommet ind i landet.
Derfor ville bl.a. i hvert fald politiets ressourcer ikke være godt brugt på den måde.
De er bedre anvendt til at sætte ind mod den kriminalitet, der begås, og forebygge kriminalitet i landet.
Med hensyn til afskaffelse af det retlige forbehold og konsekvenserne, for så vidt angår indvandrer- og udlændingepolitikken, skal jeg ikke gå nærmere ind i det, idet vi jo har en fremragende integrationsminister, som går ind i de debatter, som vedrører udlændinge- og integrationspolitikken, men bare sige, at det jo er demokratiets vilkår, at et flertal i Folketinget bestemmer her i landet.
Pia Adelsteen (DF), 2010-12-07:
Men man svarer jo ikke på det, jeg spørger om.
Det her kunne jo også være på det retspolitiske område.
Så spørger jeg på det retspolitiske område, fordi det må justitsministeren da kunne svare på.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-07:
Der er jo ting, man kan sige ja til og så bagefter sige nej, men inden for det felt og den ramme, vi nu drøfter i dag, er det selvfølgelig sådan, at hvis vi fjerner forbeholdet, har vi fjernet forbeholdet.
når vi så tager stilling til retsakterne og vurderer, om vi vil opte in eller ikke opte in, er det naturligvis sådan, at hvis vi opter in, har vi optet in, og så kan jeg ikke se muligheden for, at vi går ud af det igen.