runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Jamen i det finanslovsforslag, vi sidder med nu i dag, er der samlet set et løft på 6,5 mia. kr. over de næste 4 år.
Hvis man tager de sidste par år og ser på, hvad man har brugt på sundhedsområdet, så vil jeg gætte på, at der trods alt også er brugt nogle milliarder kroner der, hvis ikke jeg tager helt fejl.
Bare lige før sommerferien blev jo lavet en aftale, hvor vi faktisk løfter psykiatrien med 2 mia. kr.
Så jeg synes sådan set, vi har taget ret mange initiativer, ikke mindst på en række af de områder, som borgerligheden i al sin store visdom op igennem 00'erne glemte og svigtede, fordi man havde så travlt med at skubbe det hele over i det private og sige, at hvis folk havde en sundhedsforsikring, så var den hellige grav velforvaret.
Med den her finanslov løfter vi kræftindsatsen, vi har fokus på de kronisk syge, vi sikrer, at vi rent faktisk får taget fat i forhold til sundhedstjek, vi har en række initiativer i forhold til forebyggelse, til fødende, til de medicinske patienter, som i årevis har været glemt.
Jeg synes faktisk, der er masser af initiativer her, som netop peger fremad på sundhedsområdet, så jeg undrer mig egentlig over, hvorfor Venstre ikke bare egentlig er glad for, at der nu faktisk bliver gjort endnu mere ved sundhedsområdet.
Det synes jeg er lidt mærkeligt.
Jane Heitmann (V), 2014-12-17:
Jeg er da fuldstændig enig med ordføreren i, at der da er masser af initiativer på sundhedsområdet, der peger fremad.
Nu nævner ordføreren jo selv sådan lidt kækt satspuljeaftalen på lidt over 2 mia. kr., som vi indgik før sommerferien, og når jeg siger, at det er sådan lidt kækt, er det, fordi ordføreren jo får det til at lyde, som om det ene og alene er regeringens prioritering.
Jeg vil bare lige tillade mig at minde om, at det jo sådan set er samtlige partier i Folketinget, undtagen Enhedslisten, der er med i den aftale.
Derfor tillader jeg mig bare at spørge en gang til til prioriteringen: Hvornår kommer de 7,5 mia. kr., som SF bl.a. via »En Fair Løsning« lovede før valget?
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Bare for the record: Vi er jo ikke en del af regeringen.
Men det kan vi gerne lade ligge; det er en længere historie, som vi kan tage ved en anden lejlighed.
Hvis vi bare tager de initiativer, der bliver besluttet i dag, og de initiativer, der er blevet besluttet i oktober, da vi konfirmerede den satspuljeaftale, som alle partier her i Folketinget, undtagen et enkelt, er en del af, har SF jo været med til at afsætte 8,5 mia. kr. til sundhedsområdet – det er med det, vi skal stemme om senere i dag, og med de udmøntninger af satspuljen, der var.
Så kommer der i øvrigt nogle andre ting oveni fra satspuljen.
Så jeg synes egentlig, at vi er kommet ret langt.
Jeg er egentlig ret stolt af, at vi har lykkedes med så stor en prioritering af sundhedsområdet – 6,5 mia. kr. nu til de medicinske patienter, kræftpatienterne, sundhedstjek og til i det hele taget at styrke den forebyggende indsats – og så i øvrigt også har prioriteret psykiatrien via satspuljen.
Nu kan jeg jo ikke sende spørgsmål retur, men jeg kunne næsten ønske mig at spørge
: Hvad er det for de 8,5 mia. kr., man gerne ville have undværet i Venstre?
Man får det næsten til at lyde, som om det næsten er forkasteligt, at vi bruger 8,5 mia. kr. på sundhed.
Hvor er det, Venstre gerne vil spare, for det er de jo nødt til med deres nulvækst?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Hvor længe skal Liberal Alliances minusvækst vare?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
I 7 år.
7 år med 1,5 pct. effektivisering om året i den offentlige sektor giver i alt 10 pct. effektivisering.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-17:
Den her finanslov er jo fuld af dyre løfter, selv om nogle af dem først bliver indfriet næste år eller rettere i 2016, men nogle af dem bliver også indfriet i 2015, og det fører, så vidt jeg kan se, til, at man udskyder et lovforslag om en reform af elmarkedet, fordi man ikke har råd til den engangsudgift, der i så fald ville være i 2015.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det hedder prioritering, og det er det, vi gør brug af i den her regering.
Vi prioriterer det, der skal gennemføres, sådan at vi holder os på den rigtige side af de underskudsgrænser, vi skal holde os til.
Som jeg gennemgik i min tale, som jeg vil tro at ordføreren fik hørt, er det jo så ikke tilfældet for Venstre.
Der lægger man jo lystigt op til at overskride de underskudsgrænser, vi skal holde os til.
Det gør regeringen ikke.
Vi prioriterer.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-17:
Men det var da dejligt at få et klart svar om, at man har prioriteret det væk, fordi man hellere vil give valgløfter.
Så vil jeg til gengæld spørge om den her folkepension, man vil give til flygtninge, som man tidligere har vurderet skulle koste 90 mio. kr. om året, men som der kun er afsat 7,1 mio. kr. til i 2015 stigende til 14,6 mio. kr. i 2018.
Hvorfor har regeringen ikke finansieret den fulde pris på finansloven?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det har regeringen også.
Sådan en finanslov er rent teknisk indrettet sådan, at den dækker finansåret og så dækker den 3 BO-år, altså de tre efterfølgende år, og det er det, man opfører på finansloven.
Der er selvfølgelig fuld finansiering, og det er der i øvrigt også til de langsigtede udgifter til det her forslag, i den økonomiske politik, vi fører, i det råderum, der allerede er tilvejebragt og fuldt finansieret i vores 2020-plan.
Så også den del af sagen er der fuldkommen styr på.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Finansudvalget har jo i dag fået svar på spørgsmål nr. 152 om, hvad konsekvenserne er af Venstres finanslovsudspil.
Svaret er jo her, at det vil betyde underskud på den offentlige saldo på 3,25 pct.
Jeg tænker på, om finansministeren måske kunne knytte et par ord til, hvad det egentlig ville betyde for dansk økonomi, hvis Venstres finanslovsudspil blev gennemført.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Jamen det ville i givet fald betyde, at risikoen for at indhente endnu en henstilling fra EU ville være til stede, og det har man jo så erfaringer med fra Venstres side, for det var også det, der skete, da Venstre sidst havde ansvaret for den økonomiske politik.
Det har vi jo fået rigtig meget fin tid til at gå med at diskutere i medierne, og nu kan man så se konsekvensen af de holdninger, man har fremført i den debat, og man kan se, hvem der, om man så må sige, stod på den rigtige side af grænserne i den diskussion – og det var regeringen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-17:
Tak for det, formand.
Hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte før til udviklingsbistanden, og det er jo således, at regeringen har valgt at omprioritere nogle penge på udviklingsbistanden og har altså foreløbig flyttet en milliard fra den udviklingsbistand, vi sender ud af landet til vores partnerlande, til modtagelse af asylansøgere i Danmark – altså det, man inden folketingsvalget mente ikke burde være en del af udviklingsbistanden.
Lad nu det ligge.
Tidligere var Enhedslistens ordfører på talerstolen, og han var tilsyneladende noget i tvivl om, hvad man egentlig havde aftalt omkring den sidste halve milliard.
Som jeg har forstået det, har man altså aftalt, at såfremt asyludgifterne stiger så meget, som man hidtil har troet de gør, så finder man en halv milliard på udviklingsbistanden til efteråret.
Kan finansministeren bekræfte, at det er aftalen mellem regeringen, Enhedslisten og SF?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Jeg oplever nu ikke mine aftalepartnere som værende særlig meget i tvivl om det, vi har aftalt.
De plejer at sætte sig ganske godt ind i tingene, og det, de jo også har sikret sig, er, at går det den anden vej, hvad der måske er nogle tegn på lige i øjeblikket, hvor der kommer færre asylansøgere til Danmark ifølge de seneste tal, så fører man pengene den anden vej.
Så den mekanisme er etableret i forhandlingerne efter krav fra SF og Enhedslisten.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-17:
Tak for at skabe klarhed om det.
Kan finansministeren så ikke redegøre for, hvor det er, man finder den her halve milliard?
For det kan jo for en udenforstående virke meget belejligt, at man sådan skyder den her øvelse til den anden side af et folketingsvalg, hvor man jo enten sidder sikkert i sadlen igen eller laver noget helt andet.
Så hvor finder man den halve milliard?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det tror jeg da er en fuldkommen saglig fremgangsmåde, altså at man ikke tilvejebringer de her midler, før man ved, om der bliver brug for dem.
Og nu har jeg sådan set en hel del respekt for spørgeren – det må spørgeren undskylde – men jeg synes måske, at det er et lidt mærkeligt spørgsmål fra et parti, der, så vidt jeg har forstået det, går ind for 0,7 pct.s udviklingsbistand og bruger de penge til at finansiere dele af partiets forslag til økonomisk politik uden vel at lancere nogen meget klar specifikation af, hvor de så skal hentes henne inden for ulandsrammen.
Det er i hvert fald undgået min opmærksomhed, men det kan selvfølgelig være mig, den er gal med.
Det, jeg i hvert fald sagtens kan tænke mig til, er, at man optræder fuldstændig ansvarligt, og derfor synes jeg ikke, at jeg kan stå her som finansminister og love større udviklingsbistand i de kommende år uden i øvrigt at kende den økonomiske situation og de prioriteringer, vi ønsker at foretage.
Så selv om hr. Kristian Thulesen Dahl presser hårdt for større udviklingsbistand, er det ikke noget, man kommer igennem med i dag, i hvert fald ikke over for mig.
Det fastsætter vi fra år til år i den økonomiske politik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-17:
Tak, formand.
Tak til finansministeren, selvfølgelig, for at forsøge på at svare.
Jeg synes ikke, det var helt fyldestgørende.
Det kan selvfølgelig skyldes, at finansministeren enten ikke ved det eller ikke har lyst til at fortælle, hvad regeringens politik for udviklingsbistanden i 2016 er.
Nu har man jo arbejdet meget grundigt med udviklingsbistanden for 2015 med den finanslovsaftale, der ligger.
Man har været dybt nede på de forskellige områder for at finde ud af, hvor man skulle spare nogle penge til de her ekstraudgifter på 2,5 mia. kr., der skulle bruges i Danmark i forbindelse med asylområdet.
Når man nu har et regeringsgrundlag, der fortæller, at man over en årrække skal op på 1 pct. af BNI – det står jo i regeringsgrundlaget – kan det så virkelig være rigtigt, at man forestiller sig, at man fra 2015 til 2016 vil opleve et faldende niveau for udviklingsbistanden?
Altså, hvis man skriver i regeringsgrundlaget, at man over en årrække ønsker at komme op på 1 pct. af BNI, kan man så, finansminister, forestille sig, at man løber fra det, man har stillet i hvert fald sine egne vælgere i udsigt, og gør noget andet, nemlig sænker niveauet for udviklingsbistanden fra 2015 til 2016?
Kan det scenarie tænkes?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det var jo bemærkelsesværdigt, at ordføreren undlod at reflektere over de ting, der blev svaret.
Det var dels det her med, at det med pensionsmidler vistnok først var noget, Liberal Alliances formand eksperimenterede med i sin tid – ikke på tilsvarende ansvarlig vis naturligvis, men alligevel – dels at Det Økonomiske Råds formandskab jo har anbefalet et underskud i den her størrelsesorden for at stimulere efterspørgslen og jobvæksten i Danmark.
Og så er der jo også det forhold, at vi holder os inden for alle de grænser, vi har bundet os til, hvorved vi sikrer, at der er styr på den økonomiske politik i Danmark.
Der er jo desværre, hvis man kender lidt til faget, og det gør ordføreren helt afgjort, hvis ordføreren ønsker at gå ind i den type diskussioner, eksempler på lande, der har ligget med små offentlige underskud eller sågar med offentlige overskud – det tror jeg man havde f.eks. i Spanien før finanskrisen – men uden at have styr på det fundamentale i landets økonomi i øvrigt.
Og dermed var man i en situation, hvor det der med at have overskud på de offentlige finanser på ingen måder var tilstrækkeligt eller retvisende for, hvordan den pågældende økonomi rent faktisk havde det. Her i Danmark måler vi på en lang række andre ting ud over underskuddet, og det viser os, at vi har styr på det, vi gør.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Der blev et par gange spurgt til, om der på noget tidspunkt under den tidligere regering blev arbejdet uden en tillægsbevillingsreserve, altså det, at man laver finanslov uden at have penge til uforudsete udgifter, og det kunne der ikke rigtig svares på på det tidspunkt.
Men eftersom det ikke alene er De Konservative, men også Venstre, der faktisk har foreslået at gå ind på det, så kunne vi måske få finansministerens svar på, om han husker et tidspunkt, hvor man har arbejdet uden en tillægsbevillingsreserve, og om det egentlig ville være særlig ansvarligt ikke at have sådan en.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det var jo dejlig konkret.
Så vidt det er oplyst til mig, har man ikke på noget tidspunkt under VK-regeringen opereret uden tillægsbevillingsreserven, og det vil jeg da også stærkt fraråde at man gør.
For det er jo netop en buffer, man har, som sikrer, at der er penge til at dække uforudsete begivenheder, altså en sikkerhed i den økonomiske politik for, at man faktisk kan finansiere det, der måtte tilstøde hen over året.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Kan det være så hovedløst uansvarligt at gøre sådan, at det måske også er derfor, at det ikke er stillet som et ændringsforslag, vi skal stemme om senere i aften?
Kunne det falde finansministeren ind, at det var forklaringen på, at det ikke er stillet som et ændringsforslag?
Eller kan man komme på andre forklaringer sådan en aftenstund fra talerstolen?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det ville jo kræve en psykologisk indsigt, som jeg slet ikke råder over.
Det er da meget muligt, men det må man jo i givet fald spørge de to partier om.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-17:
Finansministerens parti anklager ofte Venstre for ikke at ville lægge deres politik frem.
Nu vil jeg egentlig gerne høre finansministeren, hvad finansministerens planer og finansministerens partis planer er efter et valg, altså set i lyset af at der er strukturelle underskud, når vi kommer på den anden side af 2020.
Det kræver nogle løsninger på de langsigtede udfordringer i dansk økonomi, og de skal vel begynde at håndteres efter næste valg som minimum.
Så kan finansministeren oplyse os om, hvilke reformplaner man har?
Der skal jo laves nogle reformer som dem, vi har været igennem de seneste år.
Hvilke bud har finansministeren der?
Hvad skal der gøres, for at der også er holdbarhed på den anden side af 2020?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Finansloven indeholder jo de vækstaftaler, vi har indgået bredt i Folketinget, senest den, vi indgik umiddelbart før sommerferien, men også den, der kom sæsonen før, altså i 2013.
Det er jo alt sammen med i finansloven.
Derudover er profilen på finansloven, altså den måde, vi lægger den op på, med de investeringer, der foretages, jo med til at skubbe positivt til vækst og beskæftigelse.
Og den såkaldte finanseffekt, som man sagtens kan sætte sig lidt grundigere ind i bagefter, hvis det har en interesse, er positiv, og det er jo et mål på, at man skubber positivt til vækst og beskæftigelse i samfundet, også i den private sektor, med den finanslov, vi vedtager om forhåbentlig ret kort tid.
Det er jo også det, prognoserne viser kommer til at ske, og det er ikke bare regeringens prognoser, men også Nationalbankens prognoser.
Så der kan man glæde sig nede på bageste række.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-17:
Man kan i hvert fald sige, at finansministeren er ottedobbelt mester i at nedjustere vækstskønnet.
Jeg forstår også godt det politiske behov for at pleje sit parlamentariske bagland i stedet for at fortsætte den politiske utroskab med Venstre og andre økonomisk ansvarlige partier.
Men i en tid, hvor man taler så meget om familiesammenføring og udlændingeområdet, vil jeg da gerne rose finansministeren for at have skabt en vis økonomisk familiesammenføring mellem regeringens oliefond og IC4-skandalen og i den kontekst spørge, om det ikke bekymrer en historisk økonomisk ansvarlig finansminister, at olieprisen er raslet ned, og at OPEC for 4 dage siden erklærede sig klar til at sælge olie til 40 dollar tønden.
Jeg er klar over, at spørgsmålet har været stillet til socialdemokratiske repræsentanter, som ikke kunne svare, men med det intellektuelle fundament og den viden, der nu er repræsenteret på talerstolen, vil jeg da håbe at finansministeren kan svare på, om det ikke er bekymrende, og om det ikke udhuler potentialet i Togfonden DK.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Tak for et venligt spørgsmål, og den der beundring og fascination er jo helt gensidig.
Jeg synes, hr. Jakob Engel-Schmidts spørgsmål er nogle af de mest poetiske, man overhovedet får i Folketingssalen, og frisuren er vi også enige om, så der er meget, der samler.
Når det gælder olieprisen og dens fald, er det jo samlet set en positiv ting for økonomien.
Altså, det er jo samlet set noget, der slår ud i et større rådighedsbeløb for forbrugerne, færre omkostninger for virksomhederne, formentlig mere vækst, flere job og bedre eksportmuligheder for vores virksomheder.
Så det tror jeg ikke at vi skal være kede af.
Togfonden DK, som finansieres af penge fra Nordsøen, er jo helt robust.
Det er jo over en lang årrække, de her penge falder og bruges, og det er budgetteret strukturelt, præcis som man skal budgettere den slags, altså med udgangspunkt i, hvad der vil være den langsigtede pristrend.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-17:
Tak for det, og tak til finansministeren for aktiv deltagelse i finanslovsdebatten i Folketinget.
Mit spørgsmål går på udviklingsbistanden.
Med aftalen om finansloven for 2015 stiger niveauet for udviklingsbistanden jo, så den fremover, i 2015, udgør 0,87 pct. af det, der hedder BNI.
Nu ved vi, at en del af stigningen henføres til, at der ifølge en del af regeringen er ekstraordinære udgifter i 2015 til asylområdet, som konteres med under udviklingsbistand.
Derfor synes jeg, at det naturlige spørgsmål i den her sammenhæng er: Hvis det er sådan, som den ene halvdel af regeringen mener, at det er ekstraordinære udgifter i 2015, der falder væk igen i 2016, vil udviklingsbistanden så falde igen, eller vil den fortsat skulle være på 0,87 pct. af BNI, hvis det står til regeringen?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Niveauet for udviklingsbistanden fastsættes jo fra år til år.
Man vil kunne se på forslaget for 2016, hvor mange penge regeringen prioriterer til det formål.
Jeg får fornøjelse af at fremsætte sådan et forslag som finansminister, hvis jeg kan få ordførerens støtte til det og vælgernes støtte til det, og det er jeg naturligvis parat til.
Det vil vi naturligvis træffe beslutning om, i lyset af hvor mange penge der er til rådighed, og hvad der i øvrigt er af prioriteringer og ting, vi gerne vil tilgodese.
Det tager man år for år, i hvert fald i den her regering.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg vil starte med at rose min kollega hr. Jesper Petersen for at komme finansministeren til undsætning.
De første spørgere må have været så hårde, at ministeren havde brug for det, man i boksning kalder en tælling på fingrene.
Ligegyldigt om finansministeren er finansminister efter næste folketingsvalg eller ej, skal finansministeren vide, at jeg nærer en afgrundsdyb fascination for ham.
Faktisk har han været på det, jeg vil karakterisere som en politisk forvandlingsrejse, som sjældent er set i dansk politik.
Fra at være folketingskandidat og hovedskribent på kavalkaden fair forsøg er finansministeren jo faktisk blevet helt økonomisk ansvarlig de første år i finansministerstolen for nu med sin nyeste finanslov at vende tilbage til tiden som lidt løssluppen folketingskandidat og i gavehumør.
Som nyt og et af de bagest siddende folketingsmedlemmer kan jeg ikke finde det.
Det skyldes måske, at jeg ikke har læst det godt nok, men det kan jo være, at finansministeren vil hjælpe.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Rent teknisk er det jo sådan, at der er holdbarhed, men det vil også være spørgeren bekendt.
Det fremgår af Økonomisk Redegørelse, det fremgår af en lang række andre publikationer, det fremgår af regeringens 2020-plan, det er et fastslået faktum.
Derudover er regeringens plan jo helt simpelt at følge den 2020-plan, vi har lagt frem, og så køre efter de rammer, der er lagt i 2020-planen.
Det stiller jo nogle krav til os om at gennemføre endnu mere politik, der sikrer vækst og beskæftigelse i vores private erhvervsliv og leverer endnu flere private arbejdspladser end dem, der allerede i forvejen er skabt under den her regering, og som der er udsigt til i de kommende år.
Derudover skaber det jo et rum for, at vi kan styrke vores fællesskab med samlet set 20 mia. kr. frem mod 2020.
Det synes jeg er en vigtig prioritering.
Der er jeg så uenig med spørgeren, men det er jo det, der sådan sætter lidt farve på dansk politik.
Derudover tror jeg, at der er mange ting, der bør og kan laves om i Danmark.
Vi skal da helt sikkert have mere ud af de penge, vi bruger i vores offentlige sektor.
Vi skal gøre mere for vores virksomheder.
Der er masser af arbejde at gøre, men regeringen har – i modsætning til oppositionen – en fast og ansvarlig ramme at løse den opgave indenfor.
Det er der, forskellen ligger.
Ja, jeg ved godt, at det er sådan en påstand, der står i angrebsmanualen, og derfor skal den fremføres så ofte som muligt.
Den har så bare ikke noget som helst med noget at gøre, for enhver vil kunne forvisse sig om, hvis man læser finanslovsforslaget, og det er jo frit tilgængeligt for alle, at det, der bruges, også finansieres.
Det, der gives ud, sørger vi for at der også kommer penge ind til.
Det, vi foreslår, det, vi ønsker at se ske også i de kommende år, og det, vi har aftalt, ja, det kan ske med den finansiering, vi allerede har tilvejebragt. Det er jo det nye og det positive ved den her regerings økonomiske politik. Så vil jeg i øvrigt sige, at rent teknisk er det der med overophedning et begreb, man bruger i forbindelse med konjunkturpolitikken.
Det er det, der sker, hvis ikke man har styr på, at man styrer konjunkturerne ved at skrue op for efterspørgslen, når der ikke rigtig er gang i tingene i Danmark, ligesom regeringen gør i de her år, og dæmpe den ned, når der er kommet for godt gang i tingene, ligesom Folketingets formand tog ansvar for at få gjort, da vi sidst havde en socialdemokratisk regering, hvilket sikrede os en meget, meget sund økonomisk udvikling i mange år frem.
Det undlod man at gøre fra den senere VK-regerings side, og det er man også blevet grundigt kritiseret for af alle sagkyndige økonomer i det her land.
Jane Heitmann (V), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg kan forstå på finansministeren, at regeringen er optaget af at skabe flere arbejdspladser i 2020.
Jeg har det sådan set ligesom de fleste andre danskere, nemlig at jeg er langt mere optaget af at skabe vækst og arbejdspladser nu og her.
Jeg er langt mere optaget af situationen nu frem for situationen frem til 2020.
Det er jo sådan, at i 2012 var der 500.000 danskere, der gjorde brug af boligjobordningen, og Dansk Byggeri har beregnet, at boligjobordningen har skabt 5.000 arbejdspladser, så man må jo i sandhed sige, at det er en ordning, som både danskerne og erhvervslivet har taget til sig.
Nu vil regeringen så nedlægge den, og i stedet for vil man kaste en gaveregn efter fagbevægelsen, man vil øge fradraget for fagforeningskontingent.
Vil finansministeren ikke fortælle mig og resten af Danmark, hvor mange jobs det skaber?