runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-04-10:
Først vil jeg ganske kort sige, at jeg har fuld tillid til Sundhedsstyrelsen i den her sag.
Men jeg kan også bare konstatere, at det faktisk er et meget, meget lille antal læger, der har ansøgt om lov til at eje aktier i lægemiddelindustrien.
Ergo er der noget, der tyder på, at de eksisterende regler ikke følges, eller at de ikke efterleves.
Så kan jeg også bare konstatere, at på trods af de regler har den her problemstilling altså været så meget til stede, at også min forgænger som sundhedsminister har måttet være enig i, at vi skulle have kigget på habilitetsreglerne bredt.
Jeg ved såmænd ikke, men nogle gange kommer jeg i tvivl om, om fru Sophie Løhde egentlig hører efter, når hun ikke har ordet og det er ministeren, der har ordet for besvarelse, når jeg så efterfølgende skal høre, hvordan der bliver samlet op på det, jeg faktisk har sagt.
Og jeg kan også blive i tvivl om, om fru Sophie Løhde kun læser de avisartikler, der bekræfter hendes verdensbillede, og om hun kun læser de høringssvar, der bekræfter hendes verdensbillede.
For det er jo ikke rigtigt, at der ikke er nogen, der er enige i, at der kan være en idé i at kigge på, om grænsen, hvor vi snakker om et forbud, i stedet for 300.000 kr. skulle hedde 0.
Det har Danske Patienter bakket op om, det har Forbrugerrådet bakket op om, og det er der høringssvar der bakker op om.
Sophie Løhde (V), 2013-04-10:
Tværtimod har jeg hørt adskillige hælde det ned ad brættet, og de fleste har nok også måttet sige, at det var noget af et usagligt forslag, som kom fra landets sundhedsminister.
Og dermed kan ministeren jo ikke i dag diske op med en masse konkrete eksempler på, at danske læger skulle være taget på fersk gerning i at have udskrevet en masse medicin for at kunne hjemtage nogle hurtige aktiegevinster på bekostning af deres patienters helbred.
Så med andre ord har vi nu at gøre med en problemstilling, som med ministerens løsningsforslag reelt ikke eksisterer.
Alligevel synes ministeren, det er vigtigt – for sådan at markere sig i den offentlige debat – at foreslå et initiativ, som i den grad mistænkeliggør og miskrediterer alle landets læger i det her samfund.
Det er det, jeg synes er det triste ved det her forslag.
Og derfor må jeg også spørge: Hvis alt det her handler om tillid, så må det jo være, fordi ministeren ikke har tillid til landets læger i dag, med de dispositioner, som de foretager hver evig eneste dag, eller alternativt, at ministeren ikke har tillid til den styrelse, som i dag vurderer hver enkelt konkret sag.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Jeg tolker så svaret derhen, at ordføreren ligesom jeg heller ikke mener, at Osama bin Ladens tryghed skal stå over vores sikkerhed og frihed.
Altså, jeg tolker ordførerens udlægning som en enighed med mig om, at det er vigtigt ikke at være fundamentalist i forhold til internationale konventioner og den humanitære folkeret, men i stedet netop bruge de tolkninger, der faktisk gør det muligt at bekæmpe terrorister med kampdroner, når de er en trussel mod Danmark og andre.
Det er jeg meget glad for, så jeg takker for støtten.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-11:
Jo, og min pointe med at inddrage frihed og tryghed var i virkeligheden følgende: Selvfølgelig skal danske efterretningstjenester samarbejde med andre efterretningstjenester og særlig tæt med vores allierede, og det betyder selvfølgelig også, at man skal udveksle en lang række informationer.
Det er nødvendigt af hensyn til vores tryghed, og det er selvfølgelig også nødvendigt af hensyn til deres tryghed, og jeg tror egentlig, at ministrene i deres besvarelse nævnte både Madrid og London osv.
Så vi har en række konkrete eksempler, hvor man kan sige: Ja, her er der god grund til at samarbejde rigtig, rigtig tæt.
Så er spørgsmålet: Ville man ikke i enhver situation altid skulle gøre det?
Jo, der synes jeg jo i virkeligheden, at det, der er mit grundlag for at sige, at vi er nødt til at kunne få både friheden og trygheden med, er, at det, danske myndigheder gør, skal være i overensstemmelse med dansk ret, og at det skal være i overensstemmelse med international ret.
Det betyder selvfølgelig også, at man er nødt til i sit samarbejde med andre landes efterretningstjenester at sige, hvordan dansk ret er, og hvordan international ret er.
Men det er ikke min oplevelse, uden at jeg skal gå i detaljer, at dansk lovgivning og de konventioner, Danmark har tilsluttet sig, på den måde svækker eller ødelægger vores muligheder for at samarbejde med andre landes efterretningstjenester og effektivt beskytte Danmark mod terror.
Det vil sige, at det er et udtryk for, at man prøver at ramme lige præcis det her med både friheden og trygheden, både i lovgivningen og selvfølgelig også i den aktivitet, den udøvende magt har inden for lovgivningens rammer.
Jeg synes i virkeligheden, at der er flere gode svar på det spørgsmål.
Igen, for at starte i den nemme ende, synes jeg det er vanskeligt på stående fod fra Folketingets talerstol at forholde sig til rapporter.
Jeg kender ikke grundlaget for rapporterne, og jeg ved ikke, hvilke interesser osv. dem, der har lavet rapporterne, har.
Det er jo i sagens natur lidt vanskeligt at lægge det til grund for diskussionen.
Jeg ved jo ikke, om der har været noget modsvar til rapporterne på et andet fundament.
Det andet er, at jeg jo synes, at hr. Nikolaj Villumsen sådan set har fat i en central pointe, nemlig spørgsmålet: Er der ikke civile ofre, når man er i krig?
Vi behøver jo ikke nødvendigvis kun at tænke på droner.
Tag den danske indsats i Afghanistan.
Er det sådan, at der forekommer civile ofre, måske ikke lige på grund af den danske indsats, men hvis vi ser det i forhold til alle dem, vi er i Afghanistan sammen med?
Jo, det er der.
Og det er da uhyre problematisk.
Og det er da et rigtig, rigtig godt spørgsmål, hvordan man kommer hen til en situation, hvor man ikke har de civile ofre.
Jeg tror bare ikke, at den diskussion nødvendigvis kun kan isoleres til droner, for dronen er i min opfattelse i virkeligheden et våben, man har, på linje med andre våben; men det er i virkeligheden mere dem, der styrer våbenet, man skal have fat i, end det er teknikken omkring våbenet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det her er et svært spørgsmål.
Altså, vi har rapporter, der siger, at over 3.000 uskyldige civile er døde i Pakistan som følge af brugen af dræberdroner, og vi har en diskussion om, hvorvidt den amerikanske brug af droner i f.eks. Pakistan er i strid med folkeretten.
Altså, finder Socialdemokraterne det ikke problematisk, at vi har rapporter, der siger, at over 3.000 uskyldige civile er blevet dræbt.
Burde det ikke føre til, at vi kritiserede eller satte spørgsmålstegn ved den amerikanske brug af dræberdroner, hvilket jeg desværre ikke hørt regeringen eller Socialdemokraterne udtrykke endnu?
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg er jo fuldstændig enig med ordføreren i, at der kan være en modsætning mellem tryghed og frihed, og det er en filosofisk debat, man kan tage en anden gang.
Var det ikke det eneste rigtige?
Er det ikke det, der sikrer, man kunne sige både frihed og tryghed
bedst muligt?
Ole Hækkerup (S), 2013-04-11:
Nu tror jeg, man skal passe meget på med at lægge hinanden ord i munden og sige, at man tolker det som osv., for jeg tror, der er en reel – og det var også det, jeg forsøgte at sige i min ordførertale – uenighed mellem mig og fru Marie Krarup.
Jeg er jo enig i, at hvis man har nogle, der i folkeretlig forstand er defineret som kombattanter, så er det helt lovligt, hvad enten det er med droner eller andre våben, at tage kampen op med dem.
Men det, som jeg jo appellerer til, er i virkeligheden, at fru Marie Krarup på et tidspunkt også forholder sig til følgende problemstilling: Hvis man siger – og det er sådan, jeg så hører fru Marie Krarup – at nu skal vi bare skyde efter alle dem, der er terrorister, hvem definerer så, hvem der er terrorister?
Det begynder jo at blive lidt interessant – og hvorfor er det interessant, og hvorfor er det relevant for os?
Er det ikke langt væk herfra?
Nej, for hvis den danske stat eller andre vestlige demokratier siger, at nu er man som stat ligeglad med borgernes individuelle rettigheder uden for ens grænser – der kan man gøre med dem, som man vil, dom eller ej – så kommer den stats syn på mennesker på et tidspunkt desværre, tror jeg også, til at afspejle statens syn på sine egne borgere.
Det er i virkeligheden der, det begynder at blive rigtig, rigtig farligt, og det er derfor, man bliver nødt til at have både trygheden og friheden i baghovedet hele tiden.
Og her tror jeg at der er en reel uenighed mellem fru Marie Krarups parti og regeringspartierne og også det meste af blå blok.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Det er jo i hvert fald et bedre tilsyn end det, vi har i dag, så derfor er svaret: Ja, det kan vi godt.
Vi har jo også ministeren og PET-chefens ord for, at PET ikke har medvirket til drab på Al-Qaeda-lederen al-Awlaki.
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indlede med at takke forespørgerne for at rejse en vigtig debat.
Jeg tror så, at der er mange forskellige holdninger til, hvorfor den er vigtig, og hvad det er, vi kan gøre os af overvejelser og have af bekymringer.
Brugen af droner har længe været omgærdet af en vis mystik og også en række spekulationer, og det kan denne debat måske være med til at dæmme op for.
Som jeg ser det, rejser anvendelse af droner grundlæggende tre spørgsmål: Vil brugen af droner ændre vores krigsførelse fundamentalt?
Strider brugen af bevæbnede droner grundlæggende mod folkeretten?
Og ikke mindst: Kan Danmark bruge droner til noget?
I Radikale Venstre nærer vi en sund skepsis over for våben.
Når der kommer nye våben på markedet, spørger vi jo ikke begejstret: Hvordan kan vi bruge dem?
Vi spørger mere bekymret: Hvordan kan de mon misbruges?
Det gælder også droner, og derfor har vi været nervøse eller bekymrede for, at fraværet af risiko for egne tab ved anvendelse af droner, gør det lidt for fristende at anvende væbnet magt.
Det er for os at se en reel risiko.
Men det er samtidig en risiko, som vi kender, og som vi også har taget højde for i folkeretten med princippet om proportionalitet.
Brugen af droner må derfor ikke føre til en mere lemfældig omgang med væbnet magt.
Omvendt kan droner jo også anvendes som et alternativ til mere indgribende skridt, altså hjælpe med at skabe mere proportionalitet.
I alle tilfælde gælder det for os, at væbnet magt altid er sidste udvej, og at både dansk og international ret skal overholdes.
I den forbindelse og ikke mindst i lyset af drabet på al-Qaeda lederen Anwar al-Awlaki er det fuldstændig afgørende for os, at vi har både ministerens og chefen for PET's ord for, at PET ikke medvirker til drab.
Vi ser også frem til, at kontrollen med efterretningstjenesterne styrkes og reguleres i den lov, der er på vej gennem Folketinget.
Hvad angår Danmarks brug af droner, ser vi i Radikale Venstre perspektiver ikke mindst i de ikke bevæbnede droner, som jeg så kan fornemme ikke rigtig er dem, som forespørgerne har tænkt på.
Jeg vil nu alligevel godt sige, at dem ser vi perspektiver i.
Vi bruger dem allerede i dag i Afghanistan til overvågning, og vi tror også, at der vil være perspektiver i dem i den fremtidige indsats i Arktis og også i fremtidige piratindsatser, hvor det er muligt at overvåge store områder med droner.
Men vi tror også på, at hvis vi har den opmærksomhed, så har vi også de rette instrumenter til at sørge for, at dronerne bliver brugt ordentligt og på en måde, som ligger inden for vores værdier og de regler og forpligtelser, som vi tilslutter os.
Derfor kan vi støtte det forslag til vedtagelse, som Venstres ordfører, hr. Troels Lund Poulsen, var oppe at læse op lidt tidligere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Tak til De Radikales ordfører, som var meget tryg ved, at Danmark ikke udleverer oplysninger, som bruges til droneangreb, og at den nye tilsynslov skulle have hjulpet til det.
Jeg vil bare gerne høre den radikale ordfører, om ordføreren ikke kan bekræfte, at tilsynet kun kigger på personregistrering, altså at man ikke med tilsynet ser efter, om PET eller FE skulle udlevere oplysninger, der bliver brugt til at slå mennesker ihjel ved droneangreb rundtomkring i verden.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Jeg kan ikke huske, om det var den ene eller anden minister der sagde det, men så vidt jeg hørte det, blev der talt lidt om det fremtidige tilsyn, den fremtidige kontrol og den nye lov.
Så vidt har jeg forstået det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Problemet er jo, at vi står med en sag som eksempelvis Morten Storm-sagen, hvor der er en tidligere agent, der siger, at han har været brugt til at give oplysninger, der er blevet brugt til at slå en person ihjel ved et droneangreb.
I den sammenhæng bliver det her nye tilsyn fremhævet, og der er det så bare, jeg beder De Radikale om at bekræfte, at det her tilsyn kun kigger på, hvad PET og FE har foretaget af personregistreringer.
Man har simpelt hen ikke mulighed for at lave en undersøgelse eller mulighed for at tjekke, om det er rigtigt, at PET eller FE har udleveret oplysninger, der er blevet brugt til at slå mennesker ihjel ved droneangreb rundtomkring i verden.
Kan De Radikale leve med et sådant ikkeeksisterende tilsyn med, om Danmark bidrager til drab rundtomkring i verden ved droner?
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Skal jeg tolke ordførerens tale på den måde, at svaret på mit tænkte eksempel med danske efterretningstjenester, der den 10. september får viden om Osama bin Ladens planer og så videregiver de oplysninger, og Osama bin Laden bliver elimineret, og vi undgår bombningen af Twin Towers, og vi undgår krigen i Afghanistan, er, at der ville Det Radikale Venstre, fordi de ikke bryder sig om væbnet magt, ikke have videregivet de her oplysninger og dermed have støttet en alliancepartner i at eliminere Osama bin Laden?
Er det sådan, jeg skal tolke ordførerens holdning?
Ole Hækkerup (S), 2013-04-11:
Det synes jeg sådan set et langt stykke hen ad vejen også er det saglige svar.
Det sagligt rigtige svar er derfor, at hvis man ønsker at finde ud af, om de synspunkter, han fremlægger, er nogle, som den danske regering er enig i, så skal man jo i virkeligheden spørge regeringen.
Når jeg sagde, at det var det nemme svar, så er det selvfølgelig også, fordi det jo kun er halvdelen af svaret.
Mit politiske udgangspunkt vil være, at den amerikanske regering må overholde i det her tilfælde amerikansk lov og de internationale konventioner, den amerikanske regering har tilsluttet sig.
Der synes jeg at det ikke så nemme, men til gengæld sagligt rigtige svar er, at det bliver rigtig, rigtig svært for mig at gøre mig til dommer over, hvorvidt den amerikanske regering i sin adfærd har overholdt det, der fremgår af amerikansk lovgivning og de internationale konventioner, USA har tilsluttet sig.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Hvis jeg skal svare, kræver det, at jeg forstår det tænkte eksempel til fulde, og der må jeg jo være ærlig og indrømme, at det gør jeg ikke helt.
For der er rigtig mange hvis'er og hvis'er, og det er svært for mig at kunne give et konkret svar på det.
Jeg har til gengæld en fuldstændig klar holdning, og det er, at vi skal overholde international og national ret.
Så hvis det strider mod international eller national ret, nej, så skal vi ikke gøre det.
Hvis vi kan gøre det inden for den eksisterende ret, så kan vi gøre det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Tak for det.
Det er jo en spændende debat at få i dag, og det er jo interessant at høre, hvad Folketingets partier mener.
Jeg kunne forstå på ordføreren for Dansk Folkeparti, at der i den kritik, der er af, at brugen af droner kan være i strid med folkeretten, er tale om folkeretsfundamentalisme.
Derfor vil jeg gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti mener, at Danmark bør overholde menneskerettighederne og folkeretten.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Jeg synes, at folkeretten er et meget, meget fornuftigt udgangspunkt, men hvis man betragter folkeretten som en hellig lov, har man et meget stort problem.
Den skal selvfølgelig udvikles ligesom al anden lovgivning.
Derudover er der jo så også den meget store forskel på folkeretten og en national lov, at der jo ikke er nogen sanktionsmulighed.
Folkeretten er jo ikke vedtaget på demokratisk vis.
Det er nogle retningslinjer.
Men folkeretten udvikler sig.
Definitionen af, hvad en kombattant er, har udviklet sig, og det skal man være opmærksom på.
Så folkeretten er ikke fuldstændig klippefast.
Den er ikke hugget i sten, som jeg sagde i min ordførertale.
Den kan udvikles, og den kan fortolkes.
Det bliver den også, og det skal den også.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Danmark skal med andre ord ikke følge folkeretten og heller ikke følge menneskerettighederne, fordi de ikke står hugget i sten et eller andet sted.
Derfor er det ligegyldigt, når man anslår, at over 3.000 uskyldige civile er døde i Pakistan som følge af brug af dræberdroner, eller hvordan skal jeg forstå Dansk Folkeparti?
Man kan godt mene, at folkeretten er utidssvarende, men folkeretten står ved magt.
Det er jo ikke bare enhver, der selv kan definere, hvad folkeretten er.
Men der er tydeligvis her en diskussion, som Dansk Folkeparti mener er udtryk for folkeretsfundamentalisme, som ordføreren sagde i sin tale.
Så kunne vi ikke bare klart få at vide: Står Dansk Folkeparti ved, at Danmark bør følge menneskerettighederne og bør følge folkeretten?
Og mener Dansk Folkeparti, at det er forkert, når man anslår, at over 3.000 uskyldige civile er døde i Pakistan som følge af droneangreb?
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Ordføreren for Enhedslisten har åbenbart ikke forstået, hvad jeg sagde lige før: Folkeretten er ikke hugget i sten; den kan fortolkes, og den ændrer sig, sådan er det.
Der er utrolig mange forskellige fortolkninger af, hvad civile er, og hvad kombattanter er.
Så der er faktisk et bredt råderum, undtagen hvis man udnævner sig selv til folkeretsfundamentalist og netop ikke vil se den fleksibilitet, der faktisk er tale om.
Jeg vil tro, at hr. Nikolaj Villumsen tilhører den fløj, som gerne vil tolke det strammest muligt, så det er sværest at bekæmpe terrorister i andre lande med kampdroner.
Hvis man ser det som en umulighed at bekæmpe terrorister, der har været aktive terrorister mod den vestlige verden, og ser dem som beskyttet af folkeretten, så mener jeg, at man tolker den fundamentalistisk og på en måde, så den ikke kan bruges i dag.
Det er den tolkning, jeg er imod.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Dansk Folkepartis ordfører startede med at stille et tænkt spørgsmål.
Jeg vil gerne fortsætte i samme spor.
Jeg vil også godt tillade mig at skrue tiden 10 år tilbage og spørge: Hvad nu hvis Saddam Hussein havde haft efterretninger, der fortalte ham, at han ville blive invaderet af USA, og hvis han havde droner og han havde mulighed for at sende dem ind over Det Hvide Hus og bombe og dræbe præsidenten?
Ville det så være i orden?
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Jeg ville synes, det var en meget, meget dum ting, og jeg ville ikke støtte Saddam Hussein.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Ville ordføreren ikke det, fordi det ville være et brud med international ret, eller ville det være forkert, fordi vores ideologi er den rigtige?
Mit næste spørgsmål er derfor: Hvad skal regulere, hvad der er ret og rimeligt, og hvad der er rigtigt og forkert?
Er det regler, eller er det den ideologi, man støtter, altså om man er på det rigtige hold eller det forkerte hold?
For det var sådan set sådan, jeg forstod indledningen, nemlig sådan, at det er ideologierne, der er det, det hele drejer sig om, og derfor er der egentlig ikke noget, der hedder regler for, hvad man må, og hvad man ikke må.
For vi er i en krig, og så er spørgsmålet egentlig bare, om man er med, eller om man er imod.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
USA er vores allierede.
Det havde så også udløst en krig i henhold til artikel 5 i NATO-pagten.
Når ordføreren for Radikale Venstre ønsker at få nogle objektive regler for, hvad der er ret og rimeligt, så må jeg henvise til f.eks. islam eller ideologier som kommunisme og nazisme.
Der kan man få det fuldstændig klippefast, hvad der er rigtigt og forkert.
Inden for den tankeverden, hvor jeg befinder mig, findes det ikke.
Der findes kun én sandhed, og den er hos Vorherre.
Der findes ikke hellige regler for, hvad der er rigtigt og forkert.
Folkeretten er ikke mere hellig end alle mulige andre regler, som vi følger i vores jordiske liv.
Det er selvfølgelig nogle ganske glimrende færdselsregler, og det er godt at følge dem så vidt muligt, men de kan selvfølgelig fortolkes.
Så gå i kirke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Tak for det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre Socialdemokratiets ordfører om, er, hvad Socialdemokraterne mener om, at FN's special rapporteur på det her område, Christof Heyns, har udtalt, at visse af de amerikanske droneangreb kan karakteriseres som krigsforbrydelser.
Hvordan synes Socialdemokraterne det stiller Danmark, i forhold til om Danmark bør støtte op om den amerikanske dronepolitik eller tage afstand fra den, når angrebene åbenbart ifølge FN's rapporteur i visse tilfælde kan karakteriseres som krigsforbrydelser?
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Jamen jeg vil gerne give fru Marie Krarup lov til at sætte noget af sin 90 minutter lange forklaring af til mig, for jeg forstår det simpelt hen ikke.
Vil det så sige, at vi først sådan opnår fred på jorden den dag, vi alle sammen har samme ideologi eller samme religion?
For sådan som jeg forstår lovgivning og ret, handler det jo netop om at skabe fred og orden mellem parter, som ikke deler ideologi, som ikke deler religion, og som måske er meget uenige.
Men hvis fru Marie Krarup ikke er enig i det, hvad er det så, der skal regulere forholdet mellem stridende parter, hvis det ikke netop er lovgivning?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-11:
Der bliver jeg nødt til at sige til spørgeren, at der skulle spørgeren jo have hørt efter den indledning, som jeg gav, nemlig at der er den helt grundlæggende sondring mellem, om vi er i en væbnet konflikt eller vi ikke er i en væbnet konflikt.
Jeg sagde ovenikøbet, at jeg syntes, det kunne være relevant, når vi er på området for den væbnede konflikt, at droner blev anvendt til at slå lovlige mål, modstandere, ihjel.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Jeg er helt orienteret om de svar, som forsvarsministeren har givet mig på spørgsmål omkring brugen af droner i Afghanistan, altså hvor vores allierede bruger droner til at bombe med, når vi tilkalder dem.
Så det er jeg selvfølgelig med på.
Det, som jeg gerne vil høre forsvarsministeren afvise, så jeg kan gå rolig herfra, er selvfølgelig, at Forsvarets Efterretningstjeneste udleverer oplysninger til andre landes efterretningstjenester, så de bruger disse oplysninger i forbindelse med at slå mennesker ihjel i lande, hvor Danmark ikke er i krig – altså Pakistan, Yemen, Somalia, hvor amerikanerne bruger droner.
Kan vi være sikre på, at Forsvarets Efterretningstjeneste ikke udleverer oplysninger til amerikanerne, som de bruger i forbindelse med at slå mennesker ihjel?
Jeg bemærkede, at justitsministeren gemte sig bag nogle kommentarer fra PET og nogle generelle henvisninger til PET's opgave.
Jeg vil gerne høre forsvarsministeren på egne vegne afvise, at det skulle være tilfældet, at vi udleverer oplysninger.