Birgitte Josefsen (V), 2009-03-24:
Det er ikke nogen hemmelighed, at en del af de 98 nye kommuner havde store problemer med at få sat turbo på den store opgave, de med kommunalreformen fik på genoptræningsområdet.
Men hvis vi så kigger på, hvad der siden er sket, kan vi konstatere, at et år efter at de overtog opgaven, var aktivitetsniveauet steget med 40 pct. - en markant stigning, som jeg formoder er kommet alle patientgrupper til gode.
Kommunerne i hele landet har vist, at de vil løfte den her nye store opgave.
Økonomiaftalen for 2008 mellem KL og regeringen viste jo også, at man prioriterer opgaven meget højt; derfor blev der også tilført flere økonomiske midler til området, så man gjorde det muligt for kommunerne at løfte opgaven, også med den større aktivitet, der er på hele genoptræningsområdet.
Men vi må også konstatere, at penge alene ikke gør det, for for at kunne håndtere hele området kræver det, at der er en faglig ekspertise og en faglig kunnen til stede.
Derfor har jeg faktisk med glæde kunnet konstatere, at en række kommuner har sat meget fokus på området og derfor også er gået i gang med at lave en specialisering, så de matcher de enkelte diagnoseområder.
En lang række kommuner har for at kunne klare de specielle udfordringer på eksempelvis hjerneområdet ansat deciderede hjerneskadekoordinatorer, og andre kommuner har indledt et tværkommunalt samarbejde på området.
Vi må så forvente, at de sidste kommuner snart er i hus på området.
Jeg har så også med tilfredshed kunnet konstatere, at en lang, lang række kommuner er gået længere end det, vi måske har forventet.
Eksempelvis har 73 ud af de 98 kommuner dags dato igangsat en række tiltag, som skal supplere genoptræningsforløbet.
73 kommuner - og flere er på vej - har igangsat et kursusforløb for både de kroniske syge, herunder hjerneskadede, og deres pårørende.
Det er et fantastisk koncept, som er udviklet på Stanford University i USA og støttet af Sundhedsstyrelsen.
Og det synes jeg er værd at lytte lidt efter.
Der har jeg kunnet konstatere, at eksempelvis Hammel og vores gode tilbud i Sindal i det nordjyske og Brønderslev Sygehus og en række andre, som har med hjerneskadeområdet at gøre, faktisk er gået så vidt, at de inddrager kommunerne i en midtvejsvurdering, hvor de tager de her nøglepersoner, der er i kommunerne, ind til en drøftelse af det forløb, der er, når den hjerneskadede er indlagt, for så kan kommunerne nemlig forberede sig til, at den pågældende kommer hjem i eget hjem og skal have den kommunale genoptræning og rehabilitering.
Sådan synes jeg det skal være, og det er mit håb, at alle kommuner vil nå dertil, at de ikke er så uambitiøse, at de bare siger 14 dage, men at de tager udgangspunkt i, hvad der gælder for at være det bedste for den enkelte, og at det bliver tilrettelagt i forløbet under indlæggelsen.
Jeg har ligeledes - ved at gå ind og se på Videnscenter for Hjerneskades hjemmeside - kunnet konstatere, at der er 129 kontaktpersoner i 95 kommuner, som arbejder med bl.a. det her område, og derfor synes jeg man må sige, at der er en god aktivitet i gang.
Ting kan altid blive bedre, og som sagt håber vi i Venstre på, at det sidste par kommuner får rykket på området.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi giver det her noget bevågenhed, og derfor synes jeg også, at det lyder meget godt, når ministeren udtaler, at Sundhedsstyrelsen er i gang med at revurdere de anbefalinger, der ligger på området.
Vi vil meget gerne i Venstre se frem til, at der kommer et nyt sæt anbefalinger, som skal efterleves.
Med baggrund i det vil vi sige, at vi ikke kan støtte det her forslag, men vi vil meget gerne være med til at holde fokus på området, så vi sikrer, at der sker genoptræning og rehabilitering så hurtigt som overhovedet muligt for alle patientgrupper, også de hjerneskadede.