runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2013-04-11:
Tak for det.
Venstre er selvfølgelig helt enig i, at vi skal være opmærksomme på vores fremtid og på, hvordan vi på bedst mulig måde anvender og sparer på vores ressourcer.
Det er i alles interesse, at vi anvender dem efter nogle strategier for en bæredygtig ressourceanvendelse og en ditto økonomi.
Men vi er imod beslutningsforslaget, fordi vi mener, at forslaget på lange strækninger er udtryk for dobbeltarbejde, fordi udfordringen på en lang række områder er på vej til at blive håndteret.
Vi tror, at miljøministeren inden længe fremlægger en ressourcestrategi.
Der er i hvert fald talt meget om den, og den må jo komme på et tidspunkt.
Ligeledes er Natur- og Landbrugskommissionen tilsyneladende tæt på at fremlægge sin rapport om miljø og bæredygtighed på hele natur- og landbrugsområdet.
Og vi ved alle, at der er lavet en energiaftale.
Der er noget, der tyder på, at den har været for ambitiøs set i forhold til nogle meget billige energipriser på verdensplan, men lad det nu ligge her.
Vi mener derfor, at det ikke er nødvendigt, at man bruger ekstra og nye ressourcer på at nedsætte en ny kommission, som lægger alle de her indsatser mere eller mindre døde i 1 år eller 2. Vi kan sige det sådan, at vi er bange for, at man med dette forslag kommer til at bruge en masse overflødige ressourcer på at spare på ressourcerne.
Derfor er Venstre imod.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Det lyder jo rigtig overbevisende, når både miljøministeren og Venstre er enige om, at her går det rigtig godt, at vi er i gang.
Jeg vil bare spørge hr. Henrik Høegh, om han ikke er enig med mig i, at vi faktisk på en række områder mangler viden om, hvad der konkret skal til, hvis vi i fremtiden skal være i stand til at sikre økonomisk udvikling og beskæftigelse i vores land og samtidig bruge færre ressourcer og forurene mindre.
Henrik Høegh (V), 2013-04-11:
Jeg tror faktisk, at det forholder sig lige omvendt: at vi faktisk er meget opmærksomme på de steder, hvor det er mest oplagt at være opmærksom på ressourceanvendelsen, at være opmærksom på, hvor kombinationerne ligger for Danmark imellem at skaffe arbejdspladser inden for vedvarende og bæredygtig energi og samtidig sikre, at vi kan være konkurrencedygtige alle de øvrige steder.
Så jeg tror, at de på områder, hvor det er allermest nødvendigt at have fat, har vi rigtig godt fat i det, og de områder bliver debatteret rigtig meget i det politiske arbejde, der løbende bliver lavet.
Så jeg tror faktisk, at det forholder sig lige omvendt.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
For ikke så lang tid siden kom der sådan en konkurrenceevneanalyse.
Vi har sikkert også en kommission om det, vi har jo kommissioner om mange ting.
En af de ting, der slet ikke blev snakket om, var, at den jo meget tydeligt viste, at prisen på råstoffer var afgørende for fremtidens konkurrenceevne.
Ingen har efterfølgende arbejdet videre med, hvordan vi løser den problemstilling, hvorimod man nedsætter den ene kommission efter den anden for at beskæftige sig med lønninger, og hvad de betyder for konkurrenceevnen.
Er hr. Henrik Høegh ikke enig med mig i, at meget tyder på, at et af de vigtigste parametre for fremtidens evne til at klare sig i konkurrencen på det internationale marked bliver, at man er i stand til at anvende ressourcerne effektivt, og at vi faktisk i dag generelt set ikke ved, hvad vi præcis skal gøre?
Henrik Høegh (V), 2013-04-11:
Jeg må gøre hr. Per Clausen opmærksom på, at dem, der i dag anvender ressourcer i en benhård global konkurrence, har et fantastisk incitament til at have en effektiv ressourceanvendelse.
Derudover er der behov for, at vi som politikere arbejder med affaldssektoren, med, hvordan vi generelt lægger rammerne for ressourceanvendelsen, altså anvendelsen af nogle af de ressourcer, der ser ud til at begynde at blive knappe på det globale marked.
Det er jo det, vi sådan lidt har spurgt miljøministeren efter nogle gange, men vi tror, at den er lige ved at være der, og derfor er der altså ingen grund til at vente i 1½ eller 2 år på, at en kommission skal arbejde videre med det.
Lige netop det her spørgsmål står jo øverst hos enhver virksomhed derude, og det, vi skal tage os af politisk, har ministeren lovet at vi snart kommer til at debattere.
Torben Hansen (S), 2013-04-11:
Det er uomtvisteligt, at det danske miljømæssige fodaftryk på globalt plan er for stort.
Det er en kendsgerning.
Det betyder bl.a., at vi skal nedsætte vores CO2-udledning, reducere vores affaldsmængder, lave smartere vandforsyning, bruge mere vedvarende energi og sikre en bedre forvaltning af naturressourcerne og forøge biodiversiteten.
Det lyder som en stor mundfuld, og det er det også.
Men efter 10 år med en regering, hvor hensynet til miljøet mest handlede om kække bemærkninger om fugle, fisk og frøer, og hvis ret skal være ret, måske også en kanotur på Gudenåen, så har vi rent faktisk nu fået en regering, der handler, en regering, som reelt bekymrer sig om vores fælles natur og klimaudfordringerne, og som synes, at det er vigtigt, at vi tænker bæredygtigt, så vores børn og børnebørn får de samme muligheder som os for at have en god levestandard og nyde goder som rent drikkevand og rent miljø og får vished for, at det globale fodaftryk er bæredygtigt.
Så vi tager fat med konkret handling.
Eksempelvis blev der sidste år lavet en klimaaftale om verdens mest ambitiøse klimapolitik, der omstiller Danmark til grøn energi og skaber arbejdspladser.
I sidste måned blev der præsenteret en togfond for 27 mia. kr., der skal elektrificere jernbanen i Danmark.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, og flere har også sagt det, at der lige nu bliver arbejdet stenhårdt med en dansk ressourcestrategi, der markant skal nedbringe affaldsmængderne og se på affald som en ressource, der skal genanvendes.
Vi har også nedsat Natur- og Landbrugskommissionen, der afrapporterer her i foråret, og her er der netop fokus på renere vand, mere natur og på at få det kombineret med bedre økonomi i landbruget og eksport.
Tidligere på året blev der indgået en bred og vigtig aftale om nedbringelse af brugen af sprøjtemidler i Danmark.
Jeg vil også gerne her kvittere over for Enhedslisten, der var med i aftalen om en ny sprøjtemiddelstrategi.
For nuværende overvejes det også, hvorledes arbejdet med bæredygtighedsstrategien, som også er nævnt i regeringsgrundlaget, skal skubbes i gang, og det er selvfølgelig også både med hensyn til indikatorer og overvågning.
Vi er i fuld gang med at skabe de her konkrete resultater, og vi kan ikke støtte forslaget.
For både gennem finanslovene og med de initiativer, der er sat i gang, og dem, der sættes i gang, er vi simpelt hen i gang med arbejdet for at leve op til de her bæredygtighedsmål.
Det er det rigtige af hensyn til fremtidige generationer, nuværende generationer, naturen og beskæftigelsen, men også fordi alternativet, hvis vi ingenting gør, er så frygtelig skræmmende.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Det, der jo er pointen her, er, at vi snakker om en omfattende omlægning af forbrug og produktion i Danmark.
Og der er Socialdemokraternes og hr. Torben Hansens og regeringens svar, at man på enkelte områder tager nogle initiativer.
Det meste er, hvad jeg kalder nicheaktiviteter, som alle sammen er gode, men som ikke løser den grundlæggende udfordring. Er sandheden ikke, at Socialdemokraterne og regeringen har det ubekvemt ved tanken om at få beskrevet, hvor omfattende opgaven er, gennem sådan et kommissionsarbejde, og hvor omfattende forandringer der skal til, fordi man sådan set forsøger at halte sig igennem med små, relativt begrænsede tiltag og så på den måde får påført den i øvrigt fuldstændig traditionelle, vækstorienterede sorte økonomiske politik, man fører, sådan et lille grønt touch?
Torben Hansen (S), 2013-04-11:
Jeg synes rent faktisk, at mange af de initiativer, som er sat i gang, Natur- og Landbrugskommissionen, ressourcestrategien, sprøjtemiddelstrategien, togfonden, en meget stor klimaaftale sidste år, som Enhedslisten også var med i, bestemt ikke er lappeløsninger, tværtimod.
Vi har jo også skrevet i regeringsgrundlaget, at vi vil lave en bæredygtighedsstrategi med faste mål, indikatorer og alt muligt andet.
Det viser jo netop, at vi ikke stikker hovedet i busken, men at den her udfordring, som er så helt afgørende også at få løst, er vi rent faktisk gået i gang med at løse.
Hr. Per Clausen har jo også været med i de seneste 2 års finanslovaftaler, hvor der også er rigtig mange ting, der er blevet skubbet den anden vej.
Så det her er bestemt ikke nogen ubekvem diskussion, det er en meget bekvem diskussion.
Det er også derfor, vi har taget den op, og vi er gået i gang med at løse de problemer, som der er.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Jeg kan forstå, at en af grundene til, at man ikke synes, at man skal have en bæredygtighedskommission, er, at man ikke vil have arbejdet forsinket, for så går tiden med det.
Jeg vil bare spørge hr. Torben Hansen: Når nu regeringen har al den viden, der skal til for at fremlægge en bæredygtighedsstrategi, hvorfor er den så ikke kommet, og hvornår har man tænkt sig at komme med den?
Torben Hansen (S), 2013-04-11:
Nu forholder det sig sådan, at det her er den lovgivende del, og hvad regeringen har gang i, har vi jo ikke altid overblik over.
Hvornår den kommer, kan jeg simpelt hen ikke sige noget om i dag, og hvis jeg kunne, så ville jeg nok ikke gøre det.
Jeg kan simpelt hen ikke.
Men vi har rent faktisk et vidensgrundlag, vi er i gang med at opdatere resten af det, og så skal den bæredygtighedsstrategi nok komme, både med mål og indikatorer.
Det har vi skrevet i regeringsgrundlaget, også fordi vi synes, det er vigtigt, at man får taget fat på de her udfordringer.
Henrik Høegh (V), 2013-04-11:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder en række forenklinger og effektiviseringer i håndteringen af Natura 2000-områdernes beskyttelsesforanstaltninger.
Der bliver også fokus på at fremme og støtte en bedre dialog nationalt, regionalt og på lokalt niveau.
Der ligger nogle effektiviseringer og forenklinger i det, som indebærer, at de planprocesser, der normalt har været gennemført med de her planer, bliver forkortet, idéfasen afskaffes helt, og høringsperioden på de statslige planer forkortes.
Det foreslås også, at det er Naturstyrelsen, der står for basisanalysen, som vil være grundlaget for fastsættelsen af målene og indsatsen i den beskyttelse, der skal foregå af de enkelte arter.
Det er fortsat kommunerne, der skal lave de konkrete handleplaner.
Ministeren skal have ros for at fremstille en forenklet planprocedure.
Det er også glædeligt, at ministeren med lovforslaget har anerkendt, at der er forskellige behov på forskellige stadier, og at man har lyttet til nødvendigheden af at inddrage lodsejerne tidligt i forløbet.
Det er dem, der med de rigtige ord har gummistøvlerne på, der ved, hvordan man bedst kan varetage de her ting derude, og hvordan det kan forenes med den nødvendige beskyttelse.
I Venstre er vi for så vidt enige og helt på linje med regeringen, hvad angår fastsættelsen af den overordnede plan, og vi må også medgive, at det jo er statens ansvar at udforme en basisanalyse, som sikrer de relationer, det her beskyttelsesarbejde har i forhold til EU.
Så overordnet er Venstre positiv over for forslagene, men så var det nok også ros nok.
Så vil jeg sige, at ved gennemgangen har jeg et par bekymringer, som vi vil arbejde med under udvalgsarbejdet.
For det første må jeg sige, at vi kan være nervøse for, om de økonomiske rammer, der ligger for det her lovforslag, om den økonomi, som forslagene og ambitionerne her skal læne sig op ad, også står mål med størrelsen på ambitionerne.
Altså, hænger økonomi og ambitioner sammen?
Vi vil i hvert fald opfordre til, at man sørger for at balancere de to ting.
For det andet kræver det her jo som sædvanlig et samarbejde mellem Fødevareministeriet og Miljøministeriet.
Det er også nødvendigt her, at der helt er koordinering.
For det tredje har vi et spørgsmål til koordineringen over for lodsejerne, således at dem, der i praksis skal gennemføre plejeaftalerne derude, i skovene statsskovforvaltningerne og på de åbne arealer kommunerne, kan optræde samlet over for de enkelte lodsejere, så lodsejerne ikke skal løbe spidsrod imellem to instanser i det praktiske arbejde med beskyttelsen.
Det tager vi op under udvalgsarbejdet.
Overordnet er Venstre positiv over for forslaget.
Torben Hansen (S), 2013-04-11:
Tak, formand.
Det har i årtier været en ambition for skiftende danske regeringer og Folketing at forenkle og afbureaukratisere.
Og man røber jo nok heller ikke nogen hemmelighed ved at sige, at det nok ikke altid er lykkedes lige godt.
Men med det her lovforslag er vi rent faktisk på den rigtige vej.
Der kommer en tiltrængt forenkling af processen for udarbejdelse af Natura 2000-planerne, og lovforslaget reducerer de administrative processer og opprioriterer inddragelse og dialog i både planlægningen og gennemførelsen af de kommende planer i næste planperiode.
Natura 2000-planlægningen er afgørende vigtig, da det er planlægning for en stor del af de danske naturperler og de mest sårbare naturområder.
Socialdemokratiet er meget tilfredse med, at den tunge forhøring og idéfase erstattes af krav om inddragelse af interessenterne, og det er også et fremskridt, at de statslige planer fremover bliver mindre detaljerede og vil give mere plads til kommunerne og lokal indflydelse og viden, herunder at det også bliver muligt at ændre i planerne undervejs.
Og understregningen af, at de kommunale Natura 2000-planer skal koordineres indbyrdes kommunerne imellem og også med de statslige skovhandleplaner, ser Socialdemokraterne også som et vigtigt skridt i forhold til en helhedstænkning på det her område.
Om det lykkes i allersidste ende, vil selvfølgelig kun tiden vise, men jeg har jo noteret mig, at rigtig mange af de høringsberettigede organisationer er meget tilfredse med det her lovforslag, og en helt afgørende forudsætning for Natura 2000-planernes succes er en bred accept af både proces, inddragelse og vidensgrundlag.
Det skaber vi forudsætningen for med det her lovforslag, og derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig varmt dette forslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-11:
Tak for det.
Jamen Dansk Folkeparti kan sige, at vi også er med på vognen og siger ja til det her.
Der er allerede sagt mange ting om det her, men det, vi synes er utrolig godt, er jo, at ministeren lægger vægt på, at der skal være en øget dialog og en inddragelse omkring de her Natura 2000-områder, herunder at også de private lodsejere skal tages med i den dialog, altså privat inddragelse.
Der må vi jo sige, at når vi kan være med til at lave forenkling her i Folketinget, så hilser vi det velkommen, for det er jo mange gange sådan, at med de love, der kommer, kommer der normalt også flere administrative byrder.
Men her er der altså noget, det giver en lettelse ude i kommunerne, og vi synes, det er rigtig godt, at der kan komme noget mere smidighed og mere smidige regler for den kommunale planlægning, som der også er lagt op til her.
Set fra Dansk Folkepartis side er det også utrolig vigtigt, at der her står, at regionsrådene ikke længere skal have den der mæglende rolle, i tilfælde af at der er uenighed blandt kommunalbestyrelserne om handleplanerne for Natura 2000-området.
Regionsrådet er så nogle, der er landet mellem to stole.
Det er jo kommunerne, der sådan set ved, hvad der egentlig foregår ude i deres lokale områder, og staten har jo også en interesse i at sige: Hvordan er det, vi ønsker, at hele Natura 2000-planlægningen og -forvaltningen skal være.
Så der kan man se, at her er der, hvad jeg ville sige er en god forståelse for, at der skal være en så kort kommunikationsvej som overhovedet muligt, og det skal selvfølgelig være en forenkling, som både kommunerne, borgerne og staten har forståelse for.
Så vi siger, at vi vil se positivt på det i de her forhandlinger, der skal være i udvalget, om, hvordan det endelige lovforslag skal forstås og skrives og alle de her ting.
Vi er i hvert fald positive over for, at man foretager de her forenklinger, som vi jo i mange år har efterspurgt fra Dansk Folkepartis side, og som så endelig er kommet et lille skridt nærmere.
Men vi er sikre på, at på resten af miljøområdet er der også plads til både forbedringer og forenklinger, og vi håber også, at ministeren – når man kommer i arbejdstøjet igen, måske efter sommerferien – vil fremsætte flere lovforslag, som vil gøre tingene enklere rundtomkring, eller i hvert fald igangsætte et arbejde med det, så man har noget at arbejde med fremadrettet.
Lone Loklindt (RV), 2013-04-11:
I dag behandler vi en ændring af miljømålsloven, som har til formål at forenkle klageprocessen for Natura 2000-planer og styrke inddragelsen af interessenterne.
Ligesom vi har vandplaner, har vi også naturplaner, og her er Natura 2000-planlægningen en meget vigtig del.
Det er staten, der har det overordnede ansvar for, at Danmark lever op til EU's direktiver, herunder habitat- og fuglebeskyttelsesdirektivet, men det er kommunerne, der har myndighedsansvaret for det åbne land og for at føre indsatsen ud i livet.
Den ansvarsfordeling røres der ikke ved med lovforslaget.
De første planer har imidlertid været kritiseret for at være for detaljerede, og derfor er der i dette lovforslag gjort meget for at forenkle processen og levne mere råderum til kommunerne.
Især er der kommet større fokus på forpligtelsen til at inddrage de berørte lodsejere og øvrige interessenter så tidligt i processen som muligt.
Der bliver med en kortere statslig proces bedre tid til at gennemføre den lokale dialog.
Det vil stadig væk være Naturstyrelsen, der har ansvaret for basisanalysen, men den bliver mindre detaljeret, og det bliver muligt at tilpasse den til de lokale forhold.
De marine Natura 2000-områder hører under staten og handler især om vandkvaliteten, og for de marine områder vil der blive lavet statslige planer, som f.eks. Danmarks Jægerforbund har ønsket at blive inddraget i.
Der står i bemærkningerne, at der vil blive inviteret til møde på nationalt niveau, så de interesserede organisationer kan blive inddraget også i den proces.
Der er i det hele taget i høringssvarene bred opbakning til forenkling, og Det Radikale Venstre hilser da også både forenkling og basis for en bredere lokal dialog og inddragelse af interessenter på et tidligt tidspunkt meget velkommen.
Vi kan derfor støtte forslaget og ser frem til arbejdet med det i udvalget.
Steen Gade (SF), 2013-04-11:
SF støtter også forslaget.
Jeg har lyst til at sige, at hele Natura 2000 som en måde at beskytte naturen på i dag nok er, når det kommer til stykket, det vigtigste og mest virksomme redskab, vi overhovedet har.
Det var vel nok ikke sådan, at alle, dengang det kom som et EU-direktiv, tænkte, at det skulle ende med, at det var EU-regulering, der tager mest hånd om vores natur i Danmark, men det er faktisk realiteten.
Nu kigger vi så på, om vi kunne lave det på en mere smidig og bedre måde end indtil nu, og der vil jeg sige, at der lægges op til en forenkling.
Det støtter vi.
Jeg er ret sikker på, at forenklingen også har rigtig gode muligheder for at blive til forbedringer, og så slår vi jo sådan set to fluer med et smæk.
Og det vil sige, at det er forbedringer af det, der faktisk sker ude i virkeligheden.
For vi forenkler noget papirarbejde, gør det mere præcist, hvem der skal gøre hvad og hvorfor, og vi inddrager måske ikke nødvendigvis flere, men vi inddrager på en meget bedre måde dem, der har brug for at blive inddraget, for at få de fysiske forbedringer af naturen ude i virkeligheden.
Jeg vil lige til sidst sige, at jeg synes, at det er vigtigt at fastholde, at det er staten, der har det overordnede ansvar, og det er der mange gode grunde til.
En af de vigtige er jo, at staten, altså Danmark, har ansvaret over for EU og dermed over for de andre EU-lande for, at vi faktisk gennemfører de regler, som vi er forpligtet til på EU-plan.
Men det er jo også et overordnet statsligt ansvar at tage hånd om naturen.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-11:
Jeg vil bare spørge hr. Steen Gade, om det lige pludselig er blevet alt, der kommer fra EU, som bare er, hvad skal man sige, godt.
Vi ved jo, at nogle af de regler, som EU kommer med, har SF i hvert fald før været imod.
Derfor lyder det, som om alt, EU kommer med, nu er godt.
Jeg kan i hvert fald sige, at Dansk Folkeparti meget gerne vil have, at Danmark kan sige fra over for nogle af de regler, der er i modstrid med danske interesser.
Nu kan man bare se det seneste med ulven, der er indvandret i Danmark, og hvor det er, at man fra EU's side siger, at den må man ikke gøre noget, den er totalfredet.
Man må ikke engang flytte rundt med den.
Man kan så se, at det er der andre der gør i andre lande, f.eks. i Tyskland.
Er det ikke sådan, at Danmark skal være et suverænt land, hvor man kan sige, at vi altså har nogle særlige interesser, som vi skal tage højde for, og at det også gælder på naturområdet?
Og hvordan vil hr. Steen Gade sørge for, at Danmark har den her selvbestemmelse, og at den ikke bare forsvinder til EU?
Steen Gade (SF), 2013-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tænkte, at bare det at nævne EU måske kunne føre til et spørgsmål, og det lykkedes så også.
Jeg syntes bare, det var vigtigt at understrege, at af de reguleringssystemer, vi har fået til at bevare vores naturværdier i Danmark, og blandt de forskellige ting, vi anvender, er det efter min opfattelse Natura 2000, der er det vigtigste.
Og Natura 2000-udpegningssystemet er jo en EU-beslutning.
Det gør den jo endnu bedre, for det betyder jo, at den også er med til at beskytte naturen i vores nabolande.
Så derfor det store forsvar for det.
Til hr. Dohrmanns spørgsmål om, hvorvidt alt, der kommer fra EU, er godt, vil jeg sige: Nej.
Det er jo politik.
Men til gengæld er det vigtigt på masser af områder – og jeg vil ikke gå i detaljer her – at vi arbejder sammen i Europa.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-11:
Nu kan det godt være, at det var tiden, det kneb lidt med, så hr. Steen Gade ikke kunne nå at nævne nogle af de gode eksempler, men jeg synes jo, at man i hvert fald skulle tænke sig lidt om, med hensyn til om det ikke er en af de her ting, hvor det er grænseoverskridende, at vi gerne vil være med til selvfølgelig at forhindre et udslip af, det kan være CO2, det kan være mange andre gasser, som vi ikke vil have, ammoniak og den slags ting.
Men det, der egentlig er fundamentalt for Danmark, er, at vi ligesom også kan sige, at der er nogle ting, som vi EU-mæssigt godt kunne være med til at hjælpe på vej, når vi nu f.eks. taler om dyr.
Nu talte jeg for lidt siden om ulven.
Det kan godt være, at der er nogle særlige forhold i Danmark, der gør, at der ikke er plads til den her i Danmark, men der kan være plads til den i Sverige.
Og der spørger jeg bare hr. Steen Gade, om det ikke er rigtigt, at man kan arbejde på den måde?
Er det ikke den måde, hvorpå selv SF gerne vil have det, at man selv kan bestemme lidt i sit eget land?
Steen Gade (SF), 2013-04-11:
Jamen vi bestemmer jo selv i vores eget land.
Vi udpeger vores Natura 2000-områder efter bestemte retningslinjer, som er vedtaget i alle Europas lande.
Det er jo en kæmpe fordel for naturen og for os alle sammen som danskere, at der også beskyttes natur i andre lande, ikke bare fordi vi er turister, men fordi vi faktisk gør det her for at beskytte naturen.
Derfor er der jo ikke den modsætning, som hr. Dohrmann siger.
Og selvfølgelig handler det om en balance mellem, hvad vi beslutter i fællesskab, og hvad vi beslutter i Danmark.
Hr. Dohrmann har måske bemærket, at jeg siger, at det, vi beslutter i EU, faktisk er noget, vi beslutter i fællesskab.
Det er jo rent faktisk ikke noget, som nogen kommer og påtvinger os.