runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2014-03-28:
Jeg mener bestemt, at lovgivningen er, som den skal være.
Det er rigtigt, at det sjældent sker, at forholdene ændrer sig, og det er jo, på grund af at der stadig væk er krig og ufred i hjemlandet, eller at behandlingsmulighederne ved sygdom ikke er til stede.
Jeg er godt klar over, at forslagsstillerne ikke mener, at der er belæg for at sige, at de øgede administrative udgifter vil være af en særlig størrelse, og at de mener, at udgifterne vil blive dækket af den såkaldte besparelse.
Men der kunne man måske mene, at det bare er endnu et i rækken af ufinansierede forslag fra Dansk Folkeparti, der løber op i mere end 40 mia. kr.
Martin Geertsen (V), 2014-03-28:
Ordføreren bliver ved med at kredse om krig og ufred i verden.
Som jeg også nævnte i min indledende tale, er det klart, at det jo skaber et vist pres på vores grænser i forhold til, hvem der ønsker at søge asyl her i landet.
Et af de steder, hvor der har været krig og ufred i helt stort omfang, har jo været Syrien, og derfor skal jeg bare spørge ordføreren, om den stigning, der har været under den her regering, for så vidt angår antallet af asylansøgere, alene vil kunne forklares med krig og ufred i Syrien.
Troels Ravn (S), 2014-03-28:
Jeg har i hvert fald bemærket – og senest på en studietur med Udvalget for Integration og Udlændinge til Tyrkiet og Grækenland – at der i grænseområderne mellem eksempelvis Syrien og Tyrkiet er millioner af flygtninge.
I Tyrkiet er der f.eks. op imod en million flygtninge lige nu, hvor vi herhjemme i Danmark sidste år oplevede en fordobling i antallet af asylansøgere fra Syrien fra 700-800 til 1.300-1.400.
Ordføreren må ikke lige hænge mig op på det eksakte tal, men det er i det niveau, det ligger.
Det er for mig ikke en alarmerende stigning, men det er et eksempel på, at når der er ufred rundt omkring i verden – og det er der, vi kan bare åbne vinduet og kigge derud – så får det selvfølgelig også betydning for det antal asylansøgere, der banker på vores dør.
Martin Geertsen (V), 2014-03-28:
Jeg synes, at vi også i den fremadrettede debat skal interessere os lidt for de her tal.
Hvis vi nu bliver enige om, at det er et faktum, at konflikten i Syrien ikke kan forklare hele stigningen i antallet af asylansøgere, har hr. Troels Ravn så et bud på, hvad det så kunne være?
Troels Ravn (S), 2014-03-28:
Jeg køber ganske enkelt ikke den præmis, at det skulle være med udgangspunkt i vores velfærd og velfærdsydelser, at flygtninge søger til Danmark for at søge om asyl.
Altså, vi kan jo bare kigge på vores nabolande Tyskland og Sverige, som modtager langt flere, end vi gør.
Jeg synes ærlig talt, at vi skal tage den her situation omkring krig og ufred og vores forpligtelser – også i forhold til internationale konventioner – langt mere alvorligt og gøre noget for at hjælpe til frem for at gøre det til et valgkampstema på et meget tidligt tidspunkt, som Venstre her er i gang med.
Jeg synes, det både er usmageligt og uklædeligt, at man ikke fagligt og sagligt dykker ned og kigger på tal og forhold og forholder sig til det, men gør det et valgkampstema.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-28:
I Radikale Venstre mener vi det, når vi siger, at vi vil mindske bureaukratiet, og at vi politikere hele tiden skal være opmærksomme på, om vi vedtager nogle love eller regler, som bare fører til mere bureaukrati uden egentlig at ændre noget.
Om det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti må man sige, at det ikke ændrer en tøddel overhovedet.
For allerede i dag kan en opholdstilladelse inddrages, uanset om den er udløbet eller ej, hvis forholdene i udlændingens hjemland ændrer sig, eller – ved humanitær opholdstilladelse – hvis f.eks. udlændingens helbredstilstand ændrer sig, således at baggrunden for det humanitære ophold ophører.
I Radikale Venstre har vi den holdning, at det er vigtigt, at Danmark tager sit globale ansvar på sig og hjælper mennesker, som må flygte fra krig og forfølgelse.
Men idet der selvfølgelig er grænser for, hvor mange flygtninge vi kan hjælpe på en ordentlig måde, er det også for Radikale Venstre vigtigt, at de her mennesker som udgangspunkt vender tilbage til deres hjemland, når eller hvis der er mulighed for det.
Der, hvor vejene skilles – det gør de rigtig mange steder, men helt konkret i forhold til det her forslag – er ved Dansk Folkepartis præmis om, at hvis man bare jagter og stresser mennesker nok, holder de enten op med at komme eller også rejser de hjem.
Men selvfølgelig gør de ikke det, for det kan de ikke, fordi de isikerer de mest forfærdelige ting ved at vende tilbage til hjemlandet.
Derfor er det helt grundlæggende for Radikale Venstre, at når nye borgere kommer til Danmark, uanset om det er for at være her i kortere eller længere tid, byder vi dem velkommen, og vi giver dem et ordentligt liv. Vi sørger for, at de får et sted at bo, at de får mulighed for at arbejde, at børnene får skolegang, at de lærer dansk osv. osv.
Og hvis forholdene i deres hjemland så ændres, hjælper vi dem med at vende tilbage, og vi hjælper dem med at starte et nyt liv op i deres eget hjemland.
Det tror vi på er den måde, man behandler mennesker på, altså ved at man giver dem midlertidig beskyttelse, og hjælper dem med hjemsendelse, når eller hvis de får mulighed for det, og det er selvfølgelig med det samme, der er mulighed for det.
Vi tror ikke på, og vi går ikke ind for et kæmpe, bureaukratisk system, som ikke har anden funktion end at stresse mennesker .
Det her forslag er ikke andet end endnu et af Dansk Folkepartis mange symbolforslag, som der efterhånden er ved at være en lang række af.
Den nuværende regering støtter dem bare ikke, og Radikale Venstre siger klart nej til beslutningsforslaget.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at det faktisk er fru Karina Lorentzen Dehnhardt fra SF, der er ordfører.
Hun kunne desværre ikke være her i dag, men det er jo en fornøjelse for mig at få lov til at kommentere sådan et forslag.
Vi anerkender, at det selvfølgelig ikke er hensigten, at udlændinge skal komme til Danmark og få opholdstilladelse på et grundlag, som senere hen ændrer sig eller viser sig at være falsk, så den oprindelige begrundelse for opholdstilladelsen ikke længere er til stede.
Men som reglerne er i dag, giver vi opholdstilladelse for højst 5 år ad gangen og for 2 år, hvis forudsætningerne for opholdstilladelse forventes at ændre sig inden for 5 år.
Det mener vi i SF er en rimelig ordning.
For at få en permanent opholdstilladelse skal man være selvforsørgende og deltage aktivt i at integrere sig i det danske samfund og i øvrigt ikke have begået kriminalitet.
De nuværende regler fungerer faktisk efter hensigten, når man tænker på, hvor stor en usikkerhed det skaber for den enkelte ansøger, og hvor meget tid og arbejde og ikke mindst grundige overvejelser det kræver af myndighederne for at behandle en ansøgning om opholdstilladelse.
Det er ikke rimeligt, at alle udlændinge allerede inden for 1 år skal ansøge om opholdstilladelse igen.
Beslutningsforslaget vil medføre unødig usikkerhed for den enkelte og gøre det svært at føre et almindeligt liv, når man lever i permanent usikkerhed omkring sin livssituation.
Dertil kommer alt det ekstra bureaukrati, sådan en ordning vil føre med sig.
Der vil blive mange administrative udfordringer og udgifter forbundet med en ændring af de nuværende regler.
De administrative myndigheder vil få langt flere ansøgninger, som de hele tiden skal behandle, hvilket vil betyde, at de skal bruge meget mere tid på en ordning, som allerede fungerer i dag.
Dansk Folkeparti viser desværre med det her beslutningsforslag et meget enøjet fokus på opholdstilladelsens varighed.
I SF mener vi, at det er langt vigtigere at fokusere på integrationen: Hvordan får vi den enkelte til at gennemføre en uddannelse og få et ordentligt fodfæste på arbejdsmarkedet?
Det er det, som i sidste ende betyder, at man kan være med til at bidrage til fællesskabet.
Alt for rigide regler for opholdstilladelse vil netop ikke bidrage til en god integration.
Det er nok ikke en overraskelse, men SF støtter ikke forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-28:
Tak, og undskyld, jeg ikke stod klar.
Formålet er, at det hyppigt skal undersøges, om de kan sendes ud af landet.
Enhedslisten kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi mener tværtimod, at flygtninge og mennesker på humanitært ophold burde have midlertidig opholdstilladelse med en længere tidshorisont, end tilfældet er i dag, og vi synes, at de mennesker, vi taler om her, hurtigere skal have mulighed for en permanent opholdstilladelse, og at der skal stilles færre og mindre firkantede krav i forbindelse med permanent opholdstilladelse, end man gør i dag.
Til en ansvarlig asylpolitik hører ikke alene at give flygtninge en ventesal, hvor de kan sidde med deres kufferter og vente på fred og demokrati i hjemlandet.
For at de selv og vi andre kan få mest muligt ud af deres liv i Danmark, kræves det, at vi giver dem lov til at pakke kufferten ud.
Det gør vi ikke ved at forlænge deres opholdstilladelse med kun 1 år ad gangen.
Det er kort fortalt baggrunden for, at Enhedslisten ikke støtter forslaget.
Merete Riisager (LA), 2014-03-28:
Forslagsstillerne ønsker med B 36 at ændre reglerne for konventionsflygtninge og personer, der har fået humanitært ophold, således at sagerne revideres en gang om året.
Formålet med dette er, at der skal ske flere hjemsendelser af personer, der ikke længere lever op til kravene for asyl, hvis eksempelvis forholdene i deres hjemland har ændret sig.
I Liberal Alliance anerkender vi problemstillingen, som Dansk Folkeparti her rejser.
Vi ønsker kun at give asyl til personer, der er forfulgt, og som lever op til den oprindelige forståelse af begrebet flygtning.
Personer, der søger asyl på grund af generelle forhold i deres hjemland, skal ikke kunne opnå asyl i Danmark.
Vi ønsker endvidere at styrke indsatsen i områder, der støder op til konfliktzoner.
Eksempelvis ønsker vi en øget indsats i de lande, der i øjeblikket tager imod flygtninge fra Syrien.
I forhold til B 36, er vi villige til at diskutere, om vurderingen af sagerne, sådan som det finder sted i dag, sker hyppigt nok og ud fra de rette kriterier.
Vi har dog et forbehold over for en genoptagelse af sagerne en gang årligt, da det vil betyde en kraftigt øget sagsmængde og en stigning i de administrative udgifter, der ikke nødvendigvis står mål med resultatet af indsatsen.
Udlændingestyrelsen skal i dag hjemsende dem, der ikke har grund til ophold, og det vil vi meget gerne holde styrelsen fast på.
Vi er åbne over for en kvalificeret debat af både asylbegreb og -praksis, men nærværende beslutningsforslag stemmer vi nej til, da vi mener, at hyppigheden af sagsgennemgangene er for voldsom.
Finn Thranum (V), 2014-03-28:
Jeg synes, det er en relevant og vigtig problemstilling, som forslagsstillerne rejser i dag.
I april sidste år indgik alle Folketingets partier en aftale om fjernelse af grænsehindringer i Norden, og med B 34 lægger forslagsstillerne op til, at Folketinget nu samles om en iværksættelse af en systematisk indsats mod grænsehindringer inden for rigsfællesskabet.
Med de nuværende regler oplever rigsfællesskabets borgere nemlig en lang række hindringer, der besværliggør fri bevægelighed for personer og virksomheder i fællesskabet.
Eksempler herpå er bl.a. den tunge adgang for færinger til cpr-registrering i Danmark og det underlige i, at man som nyuddannet dansker, færing eller grønlænder ikke kan rejse til Færøerne eller Grønland for at søge arbejde, uden at man mister retten til dagpenge, men gerne til Island eller Norge.
Forrige weekend var jeg på Færøerne i forbindelse med Sambandspartiets landsmøde, og da jeg steg ud af flyvemaskinen, var jeg den eneste af de ombordværende, der ikke gik ind og handlede i den toldfri butik.
Men ikke desto mindre var jeg den eneste, der blev stoppet i tolden, og det første, tolderen sagde til mig, var: Må jeg se Deres pas?
Og det første, jeg kunne sige til tolderne, var: Pas?
Jamen jeg har ingen pas med, for jeg rejser jo inden for rigsfællesskabet.
Jeg havde spurgt hr. Edmund Joensen, om jeg skulle have pas med for at komme til Færøerne, og jeg havde fået vide, at det skulle jeg ikke.
Jeg fik dog lov til at komme i land – jeg var jo landet på Færøerne, så jeg fik lov til at blive der – men det er igen et eksempel på, at det ligger som en helt naturlig ting, at man bliver spurgt om pas som legitimation, som jo er unødvendigt, når vi rejser blandt rigsfællesskabets venner.
Jeg må lige for god ordens skyld sige, at jeg ikke havde noget, der skulle tolddeklareres.
I Venstre er vi optagede af, at rigsfællesskabet skal udvikles og ikke afvikles.
I vores optik vil en indsats mod grænsehindringer medvirke til et endnu stærkere og tættere samarbejde rigsfællesskabets medlemmer imellem.
Det er positivt, og jeg tror, at en systematisk indsats mod grænsehindringer vil kunne give fornyet energi til vores samarbejde inden for rigsfællesskabet.
Det er også værd at bemærke, at alle de fire nordatlantiske mandater er forslagsstillere.
Det er noget af en sjældenhed og en kraftig opfordring, som jeg håber at Folketing vil støtte op om.
Tak for ordet.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-28:
Jeg skal nok tale højt og tydeligt, så alt folket kan høre os.
Et lille og måske lidt drillende spørgsmål her fredag formiddag: Jeg hørte ordføreren sige, at rigsfællesskabet skal udvikles, ikke afvikles.
Det betyder vel ikke, at ordføreren synes, at det ville være en dårlig idé, hvis nu Færøerne og Grønland ønskede selvstændighed og på den måde ønskede at løsrive sig sådan rent formelt fra rigsfællesskabet.
Det er vel ikke det, det betyder.
Så, nu er der i hvert fald noget, der virker.
Ja, ja, men så vil jeg da bare lige minde om, at vi jo sådan set alle sammen herinde på nær et enkelt parti har tilsluttet os muligheden for, at rigsfællesskabet bliver afviklet – i hvert fald i forhold til Grønland.
Med Færøerne er det en lidt anden problematik, for der var noget med en folkeafstemning, vi ikke rigtig tog så alvorligt.
Men muligheden for afvikling af rigsfællesskabet har vi sådan set skrevet under på.
Det var bare lige det.
Finn Thranum (V), 2014-03-28:
Jeg har ingen yderligere kommentarer.
Nu blev det også bare brugt som en slags gimmick i forbindelse med de eksempler, der er blevet nævnt her.
Jeg havde forventet, at tolderne spurgte mig om legitimation.
Der var ikke den store politiske sag i det.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-28:
Jeg ved godt, hvad der står på papiret.
Men pointen er, hvad der sker i praksis, og hvad der sker i virkelighedens verden.
Altså, vi kan jo f.eks. med jævne mellemrum se, når vi her i Folketinget stemmer om at tildele statsborgerskab, at der er en del af dem, der får tildelt statsborgerskab, som har flygtningebaggrund.
Så er de her jo ikke midlertidigt, så ender de jo med at blive her permanent.
Det kan man jo have mange lange diskussioner om hvorvidt man synes er rimeligt eller ikke rimeligt, men kan vi ikke bare konstatere, at sådan er det i stort omfang?
Og som jeg også har været inde på tidligere, kan man jo se på befolkningssammensætningen og konstatere, at mange af dem, der er kommet til Danmark og har fået asyl, ender med at blive her permanent og stifte familie osv. Så uanset hvor mange gange der kommer en ny politiker op på talerstolen og siger, at der står på papiret, at det er midlertidigt, så kan vi jo konstatere, at det i virkelighedens verden mere har karakter af permanent ophold.
Og så er spørgsmålet egentlig: Hvis den socialdemokratiske ordfører, hr. Troels Ravn, er enig i, at det skal være midlertidigt, så må man jo også være indstillet på at ændre noget i forhold til i dag.
Er man det?
Martin Henriksen (DF), 2014-03-28:
Tak for det.
Altså, man skal ikke kigge ret meget på befolkningssammensætningen i Danmark for at regne ud, at mange af de mennesker, der i sin tid kom til Danmark som flygtninge, ender med at blive her permanent – stifter familie og får børn osv.
Og derfor kan man jo godt sætte spørgsmålstegn ved, om den praksis, som ministeren beskriver fra Folketingets talerstol, altid bliver fulgt.
Og det er jo det, vi er kommet lidt – for ikke at sige meget – i tvivl om fra Dansk Folkepartis side.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-28:
Jeg blev spurgt, om praksis bliver fulgt, og der vil jeg selvfølgelig sige, at det gør den.
Men som jeg også sagde i min tale, er det meget svært, fordi der ofte er tale om lande, hvor forholdene ikke ændrer sig markant.
Men jeg håber, at hr. Martin Henriksen også lyttede til, hvad jeg sagde om eksempelvis Somalia, for der var faktisk tale om en nyhed.
Der har vi haft en factfindingmission, hvilket har betydet, at man siger, at for ansøgere fra visse områder i Somalia er der ikke grundlag for at tildele asyl eller ophold i så lang tid, som vi normalt gør.
Vi nedsætter det til 2 år, fordi vi har en forventning om, at vi muligvis vil kunne sende folk hjem igen.
Det understreger jo, at man fra myndighedernes side lige præcis lever op til praksis, og at vi, når vi opdager, at der er et område, hvor vi måske ikke regner med at der vil være usikkert i mange år frem, nøjes med at give en tilladelse for 2 år.
Det er faktisk en nyskabelse forstået på den måde, at det er ganske mange år siden, at myndighederne sidst har valgt at have en sådan holdning.
Derudover har vi jo også mulighed for repatriering, og det er sagt til anden del af det spørgsmål, som hr. Martin Henriksen stiller, altså at flygtninge, som er her, og som kommer fra et land, hvor der er blevet fred, kan få hjælp til at vende tilbage og slå sig ned i det oprindelige hjemland.
Det har den her regering jo styrket mulighederne for, og det kan vi heldigvis se at rigtig mange flygtninge tager imod, fordi de ønsker at vende tilbage.
Det synes jeg man skal glæde sig over.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-28:
Jamen det er da dejligt og i øvrigt også lidt tankevækkende, at hvis der lige kommer et beslutningsforslag fra Dansk Folkepartis side om at gøre de tidsbegrænsede opholdstilladelser reelt tidsbegrænsede, har det lige pludselig den afsmittende effekt, at man fra myndighedernes side strammer op på praksis.
Det er da glimrende, og det kunne være, vi skulle fremsætte det her beslutningsforslag en gang om måneden eller hver anden måned, hvis det betyder, at der så kommer en opstramning i praksis.
Jeg ser frem til at se resultatet af det.
Men når ministeren nu selv nævner, at det er meget, meget sjældent, at man laver den her opstramning af praksis, som ministeren nu omtaler her fra Folketingets talerstol, er det så egentlig ikke bare et argument for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, at der netop er behov for at sige: Når du får en opholdstilladelse, fordi du er flygtning, eller fordi du har fået humanitært ophold, så er det altså for 1 år ad gangen.
Så må du søge igen, hvis du mener dig berettiget til fortsat at være i Danmark, og hvis du i øvrigt er berettiget til det, får du igen forlænget din opholdstilladelse med 1 år.
Det ville jo alt andet lige sende et meget, meget klart signal om, at vi altså hjælper flygtninge i Danmark, men vi hjælper dem midlertidigt
Karen Hækkerup (S), 2014-03-28:
Nu kommer jeg helt i tvivl om, om hr. Martin Henriksen lyttede efter under min tale.
Derudover understregede jeg, at den mulighed og den pligt, som vi som myndigheder i forvejen har til at gå ind og vurdere, om en opholdstilladelse skal tages bort, fordi der ikke længere er grundlag for den, altså ikke er afhængig af, at sagen ligger på bordet til en eventuel vurdering af en fornyelse.
Det er en mulighed, som vi hele tiden har.
Det er sådan, at hvis Udlændingestyrelsen bliver opmærksom på afgørende ændringer i et land, skal styrelsen gennemgå et antal prøvesager og vurdere, om betingelserne for inddragelse er opfyldt, og i givet fald vurderes sagerne også i Flygtningenævnet.
Derefter fastlægges praksis fremadrettet, og det tror jeg faktisk er den mest smidige måde at gøre det på.
Martin Geertsen (V), 2014-03-28:
Tak for det, formand.
Siden den nuværende regering trådte til og søsatte en række initiativer, som gjorde det mere attraktivt at søge mod de danske grænser, er antallet af asylansøgere jo steget.
Sidste år søgte hele 7.540 udlændinge asyl, og rekordmange, 1.285, blev sendt retur.
I 2008 søgte 2.409 udlændinge asyl, og det er jo noget af en stigning.
Og ja, der er borgerkrig i Syrien, og det betyder selvfølgelig, at vi skal tage et ansvar på os, men en tredobling er voldsomt.
Mennesker på flugt fra krig, tyranni og undertrykkelse skal kunne få ophold i Danmark, men når truslen mod deres liv ophører, skal de tilbage til deres hjemland.
Det skal de, fordi man har en pligt til at være med til at genopbygge sit land, og fordi vi i Danmark ikke har kapacitet og ressourcer til at give alle permanent ophold, hvis integrationen skal lykkes her i landet, og det skal den.
Derfor vil jeg gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti sætter fokus på den vigtige problemstilling, at udlændinge, der har fået tidsbegrænset ophold i Danmark, ikke opholder sig længere her i landet end højst nødvendigt.
Forslagsstillerne ønsker med forslaget at ændre på reglerne for opholdstilladelse, så tidsbegrænset opholdstilladelse alene tildeles for 1 år ad gangen, hvorefter der skal indgives en ny ansøgning om opholdstilladelse.
Efter min mening er det nok at stramme skruen for hårdt at pålægge såvel asylansøgere som de danske myndigheder urimelig store byrder.
Derfor er der efter min mening ikke meget grundlag for at revurdere en flygtning, der har fået asyl, eksempelvis fordi præstestyret i Iran forfølger ham, og så allerede efter 1 år at skulle revurdere en ansøgning.
Præstestyret sidder der jo stadig og har formodentlig og desværre udsigt til at sidde endnu længere.
Så det vil efter min mening være spild af offentlige ressourcer, og det vil jo ikke ændre på, at manden, m/k, ikke kan flytte hjem.
Det er Udlændingestyrelsens og Flygtningenævnets opgave at holde øje med, hvornår forholdene i hjemlandet har ændret sig til det bedre, og den opgave har Venstre som udgangspunkt tillid til at de udfører på betryggende vis.
Det betyder dog ikke, at det ikke kunne være nyttigt at rette opmærksomheden mod hjemsendelse af de flygtninge, der ikke længere opfylder betingelserne for asyl.
Her kan man jo frygte, at den tilstrømning af asylansøgere, som er sket siden regeringsskiftet, har sat myndighederne så meget under pres, at hjemsendelsesopgaven bliver prioriteret lavere.
Problemet er derfor ikke, at den tidsbegrænsede opholdstilladelse gives til for mange år ad gangen.
Så derfor vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på denne vigtige problematik.
Venstre deler helt og holdent det synspunkt, at udlændinge, der ikke længere har grund til at være her, skal sendes hjem.
Venstre mener dog ikke, at nærværende beslutningsforslag, hvor mennesker på flugt skal søge om opholdstilladelse årligt, er det rigtige redskab.
Derfor har jeg umiddelbart vanskeligt ved at se, at Venstre til syvende og sidst, og når alt kommer til alt, vil kunne støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-28:
Vi er her for at hjælpe Venstre på vej, og hvis det her kan bidrage lidt til det, er det ganske udmærket.
Altså, det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Martin Geertsen var inde på, og som ministeren i øvrigt også var inde på, at der står i lovgivningen, på papiret, at man jævnligt skal revurdere det, vurdere, hvorvidt der stadig væk er mulighed for det, og at betingelserne er i orden for at få en opholdstilladelse i Danmark, og at de kan fortsætte med at være her.
Men en ting er, hvad der står på papiret.
Og derfor er der jo ikke nogen sammenhæng mellem det, der står på papiret, og det, der sker i virkelighedens verden.
Men hvis det er, at Venstre ikke vil bakke op om Dansk Folkepartis beslutningsforslag, vil Venstre så, hvis de en dag igen får regeringsmagten – det ved man jo aldrig; det bestemmer vælgerne – være med til at kigge på at stramme op på praksis, så vi er sikre på, at det, der står i lovgivningen, og det, der står på papiret, i større omfang sker, når myndighederne går ind og kigger på de her sager, nemlig at de går ud fra, at en opholdstilladelse på asylområdet er midlertidig?