runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-23:
Jeg tror, der kan være flere grunde til at gå ind og stille op som sæddonor – og respekt for den kendsgerning, at man kan vælge at være sæddonor af alle mulige grunde: fordi man lige synes, man manglede nogle lommepenge, eller fordi man har en mere altruistisk lyst til at bidrage til verdensbefolkningen.
Men den model, vi taler om, er jo lige præcis en model, der tager højde for begge ting, altså at der både er dem, der bare ønsker at donere sæd, men ikke ønsker at være fædre, og at der er den anden gruppe af donorer.
Der er det bare, at jeg gerne vil have fru Birthe Skaarup til at svare på: Er det simpelt hen, fordi Dansk Folkeparti ikke helhjertet ønsker sådan en ekstra mulighed, at man ikke vil presse på for nu at få belyst den model?
Er det simpelt hen det, der er forklaringen, altså at Dansk Folkeparti synes, at det er bedst at have en tilstand, hvor det bare er anonymitet over hele linjen?
Kamal Qureshi (SF), 2007-02-23:
Og hvad vil Det Konservative Folkeparti så gøre for at sikre, at børn, der bliver født efter kunstig befrugtning, rent faktisk får lov til at kende deres biologiske far?
Vi ved jo, at mange børn ikke kender deres biologiske far, men har en social far, som man godt kan have i regnbuefamiliekonstellationer, og som så at sige agerer som far.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Hele spørgsmålet om dokumentation følger to veje, for der er jo heller ikke megen dokumentation, som påviser, at det er en ideel situation for et barn at vokse op hos lesbiske forældre.
Materialet er meget, meget begrænset.
Vi har en undersøgelse fra Sverige, som man ofte henviser til, og som bl.a. påpeger, at der kan opstå nogle problemer for barnet, f.eks. med mobning i skolen og med hensyn til barnets rolle.
Det skal retfærdigvis siges, at mange af de børn selvfølgelig er i stand til at håndtere situationen, men det helt fundamentalt grundliggende for os er, at vi ikke vil fratage barnet muligheden for at få både en far og en mor.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-23:
Ja, men jeg spurgte om dokumentation, for selv om man kun har en holdning, må man da alligevel være interesseret i at kunne underbygge den.
Det kan være, den konservative ordfører selv har kendskab til homoseksuelle par, hvor barnet mistrives, netop fordi det er homoseksuelle par, eller har kendskab til andre forhold, som kan bruges til at støtte holdningen.
Jeg har ikke kunnet læse nogen steder, at der er dokumentation for, at børn har det dårligere, fordi de lever hos homoseksuelle forældre.
De har selvfølgelig et anderledes liv, det er jeg helt med på, for det er under helt andre betingelser, når man har en mor og en mor, end hvis man har en mor og en far eller kun har en mor eller en far.
Men jeg synes bare, at også en konservativ må have brug for noget dokumentation, når man fører sådanne synspunkter frem.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Jeg vil sige det på den måde, at ud fra en holdningsmæssig betragtning finder vi, at det er til barnets bedste at have mulighed for at få både en far og en mor.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-23:
Jeg bemærkede, at den konservative ordfører havde en noget anden argumentation end Venstres.
Ordføreren lagde mere vægt på barnets tarv, og hovedargumentet var, at barnet er bedst tjent med at have både en mor og en far.
Man kan spørge den konservative ordfører, hvad han bygger det på.
Mig bekendt er der faktisk overhovedet ikke nogen særlig solid dokumentation for det synspunkt.
Man kan selvfølgelig have sine egne mavefornemmelser, og det er sådan set i orden, men så synes jeg bare, man skal sige det, og jeg vil spørge ordføreren: Hvis man har det synspunkt, ville det så ikke være logisk, at konservative f.eks. også arbejdede for at forbyde enlige at adoptere børn?
Det sker jo med offentligt tilskud, så det må jo være logikken.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Når man skal tage stilling til de mange spørgsmål, der faktisk knytter sig til kunstig befrugtning, må man efter vores opfattelse tage udgangspunkt i et personligt livssyn, og det betyder helt konkret, at vi som andre folketingsgrupper har til hensigt at tage stilling til forslaget på individuelt plan.
Holdningen hos et stort flertal i den konservative folketingsgruppe er dog, at staten ikke skal understøtte et tilbud om kunstig befrugtning til lesbiske.
Når vi grundlæggende er imod kunstig befrugtning til lesbiske, hænger det sammen med, at vi ikke ønsker at fratage det endnu ufødte barn muligheden for at få både en far og en mor.
Det endnu ufødte barn er så afgjort den svage part, der skal leve med de voksnes beslutninger, hvad enten de voksne træffer beslutninger i rollen som forældre eller i rollen som lovgivere.
Vi forstår godt, at voksne har et brændende ønske om at blive forældre, og vi mener også, at det skal være muligt at gøre brug af en del af de mange metoder, der afhjælper barnløshed.
Vi finder ikke, at lesbiske ikke kan være gode og kærlige forældre, men lad mig med det samme slå to ting fast.
For det første er det vores helt fundamentale livssyn at betragte livet som en gave, og en gave har man jo netop ikke krav og slet ikke retskrav på.
Den får man uden egentlig at have gjort sig fortjent til den.
Det er en gave at få et barn og blive forældre, og derfor er der ingen, der har eller skal have krav på at blive forældre.
For det andet er det sådan, at i spørgsmål, hvor hensynet til de voksnes helt naturlige ønske om at få et barn er i konflikt med varetagelsen af barnets tarv, forstået i bredeste forstand, vælger vi Konservative som udgangspunkt hensynet til barnet.
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Det er nu forkert sagt, for vi lægger vægt på, at vi er et moralsk parti.
Vi moraliserer ikke, men vi har en god moral, og det er den store forskel.
Per Clausen (EL), 2007-02-23:
Nej, for jeg bad om et sagligt svar, og det fik jeg jo ikke.
Jeg fik en række teorier om, hvilken seksualitet mennesker, der bor sammen, har, og en række teorier om, hvilken seksualitet mennesker, der ikke bor sammen, ikke har.
Jeg stillede bare hr. Jørgen Winther det helt elementære spørgsmål: Hvis man mener, at sundhedsvæsenet kun skal behandle sygdom me, hvad er så argumentet for, at en kvinde er syg, hvis hun ikke kan få børn, når hun bor sammen med en mand, men ikke er syg, hvis hun ikke bor sammen med en mand?
Hvad er det sundhedsmæssige argument?
Jeg ved jo, at hr. Jørgen Winther lægger meget vægt på, at Venstre ikke er et moralsk parti, og hvis der er bare ét sagligt argument, vil jeg gerne høre det.
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Det spørgsmål stillede hr. Per Clausen jo også til sundhedsministeren for lidt siden, og jeg må sige, at det er blomsterne og bierne igen, som hr. Qureshi sagde.
Hvad der er galt, om der er tale om antistoffer, eller om en æggeleder ikke er åben nok, eller om der ikke er nok spermatozoer, eller spermatozoerne ikke er tilstrækkelig levedygtige, er ikke godt at vide, men et eller andet er der galt.
Jeg kan sige, at i dag ved man som læge, at der er mange sygdomme, der ikke er fundet en bestemt årsag til, men vi ved også hundrede procent sikkert, at hvis det er to kvinder, der lever sammen, er der altså ikke nogen spermatozoer til stede, og så er det normalt umuligt for disse to kvinder at blive gravide.
Venstre kan forstå det, men det kan Enhedslisten ikke, og jeg tror ikke, jeg kan hjælpe mere.
Per Clausen (EL), 2007-02-23:
Jeg har et spørgsmål, for der er noget, jeg virkelig ikke forstår.
Hvad er hr. Jørgen Winthers saglige argument for det?
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Det gode fremskridt i forhold til 1997 er, at nu kan læger hjælpe enlige og lesbiske med at blive gravide, hvis de ønsker det.
Men vi har altså trukket en grænse inden for sundhedsvæsenet, og i Venstre synes vi, det er særdeles udmærket, at det offentlige sundhedsvæsen betaler i de tilfælde, hvor en mand og en kvinde ikke kan få børn, og at det er helt i orden, at enlige og lesbiske selv skal betale.
Men enlige og lesbiske kan få en lige så fin betjening, for jeg forventer, at hr. Kamal Qureshi er enig med mig i, at privathospitaler også er særdeles udmærkede til at behandle patienter, selv om hr. Qureshi jo ikke er så begejstret for privathospitaler, som jeg måske er.
Kamal Qureshi (SF), 2007-02-23:
Tak for lektionen om blomsterne og bierne, eller hvordan det nu er.
Pointen i diskussionen er jo bare, at her taler vi om kunstig befrugtning, og for at det ikke skal gå hen og blive enormt teknisk, kan der godt være behandlingsformer, som kræver eksempelvis hormonstimulering, for at kvinden kan få ægløsning og den spermatozo, som hr. Jørgen Winther taler om, kan møde ægget, så der kan finde en befrugtning sted.
Der skal måske hormonstimulering til, men den behandling vil kvinden jo ikke kunne få, hvis hun lever i et homoseksuelt forhold.
Men er der tale om et heteroseksuelt forhold, kan hun få den stimulering, og så vil man tage noget sæd fra manden og befrugte ægget, så det er altså meget dårligt at tale om normalitetsbegreber i diskussionen om kunstig befrugtning.
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Jeg vil godt fastholde, at vi på ingen måde moraliserer, fordi vi synes, det er helt rimeligt, at enlige og lesbiske skal have mulighed for, at læger kan hjælpe dem med kunstig befrugtning, bare det sker i det private sygehusvæsen.
Det synes vi er helt fint.
Det er helt rigtigt, at man ikke spørger en person, der kommer med et hængende øjenlåg, om vedkommende er homoseksuel eller ikke homoseksuel, men den sammenligning kan jeg overhovedet ikke forstå.
I den situation, hvor det er en enlig kvinde eller to lesbiske kvinder, skal der altså en spermatozo til, for at kvinden kan blive gravid, og det tror jeg ikke vi kan ændre på.
Det er naturens lov, sådan er det altså.
Kamal Qureshi (SF), 2007-02-23:
Hr. Jørgen Winther laver en sammenligning: Hvis der er tale om et øjenlåg, der hænger for meget, så kan man få behandling, men hvis det ikke hænger særlig meget, kan man ikke få behandling, og det samme er tilfældet, hvis der er tale om et knæk på næsen.
Det, der bare er forskellen mellem forslaget her og de to eksempler, hr. Jørgen Winther nævner, er, at det ifølge forslaget er sådan, at hvis personen kommer med et problem, skal lægen spørge: Lever du i et homoseksuelt forhold?
Hvis du lever i et homoseksuelt forhold, kan vi altså ikke behandle dig for det problem, du har med dit øje eller med din næse, men lever du i et heteroseksuelt, fast forhold, kan vi godt give dig en behandling.
Det er lige præcis her, forskellen ligger.
Man fratager personalet i det offentlige danske sundhedsvæsen muligheden for at foretage en rent sundhedsfaglig vurdering og sige, at her er der et par, som ønsker at få et barn, men som ikke er i stand til at få børn ved egen hjælp, og derfor giver vi tilbud om kunstig befrugtning.
Det kan godt være, at hr. Jørgen Winther siger, at Venstre ikke moraliserer,
Der sker en sortering ud fra folks seksuelle orientering.
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Der tror jeg fru Charlotte Fischer har misforstået noget.
For hvis en kvinde får salpingitis – altså betændelse i æggelederen og dermed også en tilstopning – er der selvfølgelig mulighed for, at denne kvinde, som er syg, kan få en operation, og som så også eventuelt kan medføre, at æggelederen bliver fri, så hun har mulighed for at blive gravid, hvis hun har et forhold med en mand.
Jeg kan altså ikke helt forstå fru Charlotte Fischers nuancering, for er en kvinde syg, kan hun også få behandling.
Og en kvinde, der har salpingitis – altså æggelederbetændelse – kan også få behandling i det offentlige sygehusvæsen.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-23:
Nu gør Venstre meget ud af at sige, man ikke vil moralisere.
Så man vil heller ikke modsætte sig, at enlige og lesbiske kvinder går ud i privat regi og får kunstig befrugtning.
Men jeg spørger igen: Den kvinde, der er enlig eller lesbisk, og som faktisk er syg, fejler noget i æggestokkene osv., har vel krav på gratis behandling i offentligt regi?
Hvordan kan man forsvare, at man ikke inden for de offentlige rammer, når man har fri og lige behandling i det her land, siger, at der nu lige pludselig er nogen, fordi de ikke lige er gift eller bor sammen med en mand, som man ikke vil behandle, og at det må de betale selv for?
Det er da en helt ny form for brugerbetaling i sundhedsvæsenet, som man indfører på den måde.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Helt konkret hænger vores indstilling til lovforslaget sammen med holdningen om, at vi ikke vil fratage barnet muligheden for at få en far, og hvis jeg skal sige noget mere bredt om barnets ret til at finde ud af, hvem den biologiske far er, er der mange af os Konservative, der f.eks. ønsker at ophæve donoranonymiteten, så man ad den vej kan få adgang til helt relevante oplysninger om ens ophav.
Selvfølgelig er det sådan, at der vil være nogle situationer, hvor det er umuligt at finde ud af, hvem der er den biologiske far.
Det er klart, for sådan er virkeligheden jo, og det er jeg udmærket klar over.
Men her er det helt konkret et spørgsmål om, at vi ikke vil tage ansvar på vegne af det ufødte barn, så barnet ikke får mulighed for at få både en mor og en far.
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Situationen er sådan, at en enlig eller lesbisk kvinde altså ikke, uden at der kommer sæd til stede, har mulighed for at blive gravid.
Det tror jeg vi er meget enige om; det er ret fundamentalt.
Med hensyn til om de fejler noget, kan man i hvert fald sige, at hvis en mand og kvinde ikke kan få børn ved almindeligt forhold, er der et eller andet, der er galt.
Somme tider kan man finde ud af, at der er en æggeleder, der er tilstoppet, eller der findes nogle antistoffer eller andet.
Men der kan også nemt være nogle sygdomme, som man på nuværende tidspunkt ikke kan konstatere.
Man kan i hvert fald bare sige, at normalt kan en mand og en kvinde få børn ved et forhold.
Men i nogle situationer er det altså sådan, at det ikke kan lade sig gøre, også uden at man kan påvise, hvilke sygdomme der ligger til grund.
Og der er det, vi går ud fra, at der er en eller anden mekanisk fejl et sted.
Kamal Qureshi (SF), 2007-02-23:
Jeg er glad for at høre, at hr. Per Ørum Jørgensen også forholder sig til, hvordan virkeligheden ser ud uden for Christiansborg.
Men hr. Per Ørum Jørgensen sagde også, at han mener, at børn er en gave og ikke noget, man har krav på at få, og hvorfor skal vi så overhovedet tilbyde kunstig befrugtning på det offentliges regning til nogen som helst?
Hvorfor skal nogle kunne sige: Vi kan ikke få børn på normal vis, men vi vil gerne hjælpes til at få børn på det offentliges regning?
Hvorfor skal vi herinde og andre i det danske samfund betale for det, hvis det ikke er noget, velfærdssamfundet skal tage sig af?
Det er det ene spørgsmål.
Den anden kommentar, jeg vil komme med, er: Jeg kan i hvert fald konstatere, at jeg er meget mere enig med den del af den konservative folketingsgruppe, som vil stemme imod det her forslag, ikke ud fra et ligestillingsperspektiv, men simpelt hen ud fra det perspektiv, at den her diskussion altså ikke handler om, hvorvidt der skal være betaling eller ej.
Den her diskussion er meget mere principiel, og den handler om, hvilket tilbud vi skal give i det offentlige system.
Der er jeg altså meget enig med dem, der vælger et principielt synspunkt.
Martin Henriksen (DF), 2007-02-23:
Nu kan jeg godt forstå, at hr. Kamal Qureshi er enig med De Konservative, som vil stemme imod af principielle årsager, for så er der jo mulighed for, at tingenes tilstand kan fortsætte, som de er i dag.
Set i det lys
vil jeg gerne bede hr. Per Ørum Jørgensen og de andre konservative medlemmer, der måtte stemme imod det her lovforslag af principielle årsager, om at genoverveje deres holdning, for jeg er sådan set enig i det principielle udgangspunkt, men man må også sige, at det trods alt er bedre, at staten nu ikke længere skal finansiere de alternative familieformer, frem for at den skal finansiere dem.
Kan hr. Per Ørum Jørgensen ikke se, at vi, der har den principielle indfaldsvinkel til det, et eller andet sted bør tilstræbe at søge den her kompromisløsning, når det set ud fra barnets perspektiv er bedst som udgangspunkt at have en far og en mor?
Mener hr. Per Ørum Jørgensen ikke, at der er grund til at genoverveje sin beslutning?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-02-23:
Fru Charlotte Fischer nævner jo meget fint, hvordan virkeligheden er mangfoldig.
Det er den, og det tror jeg vi kan være enige om at vi hverken kan eller skal lovgive om.
Og hvad der i den enkelte familie fungerer bedst finder den enkelte familie ud af.
Så her vi står tilbage med de spørgsmål, vi kan lovgive om.
Og der plejer vi fra konservativ side at sige: Jamen vi synes som udgangspunkt, at med hensyn til der, hvor vi lovgivningsmæssigt kan gøre noget, er det måske ikke så tosset, at børn som udgangspunkt har både en mor og en far.
Så kan der ske en masse ting, der gør, at det ikke er sådan i virkeligheden, men som udgangspunkt er det ikke så tosset.
Jeg ved, at fru Charlotte Fischers parti går meget op i, at man vil reservere en del af barselorloven til fædrene, fordi man mener, at det er helt urimeligt over for børnene, at fædrene ikke går hjemme i 3 måneder sammen med børnene.
Så vil jeg bare gerne spørge fru Charlotte Fischer: Når det er så vigtigt at blande sig i, hvordan forældrene tilrettelægger deres orlov, så man gennem lovgivning vil tvinge manden hjem, hvorfor er det så slet ikke vigtigt for fru Charlotte Fischer, at man forsøger at sørge for, at der overhovedet er en far, som kan få den fædreorlov?
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-23:
Jeg tror, der er et meget stort gråzoneområde, og jeg vil meget gerne stille spørgsmål og få præciseret, hvordan praksis egentlig er derude.
For situationen er jo, at en lesbisk kvinde måske kan få ordnet sine æggeledere osv., gå ud og forsøge at blive gravid med en række mænd på den naturlige måde, som det hedder, og stadig ikke lykkes, og i virkeligheden have lige så meget brug for kunstig befrugtning som kvinden, der lever i et heteroseksuelt parforhold.
Jeg mener, at det viser, hvor kompliceret det i virkeligheden er at lave denne opdeling.
Og det er også noget af det, der har fået os i Det Radikale Venstre til at sige: Det er simpelt hen alt for spidsfindigt og finurligt at begynde at lave de her sondringer, lad os give et ensartet tilbud til alle.
Det er også det, som jeg tror mange i befolkningen vil opleve som mest retfærdigt.
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Det er en uhyre relevant problemstilling, og jeg vil sige, at Venstres holdning i hvert fald er helt klar.
Hvis en kvinde har nogle sygdomme, som bevirker, at hun ikke kan blive gravid, hvis hun er sammen med en mand, kan hun behandles, og hun har selvfølgelig mulighed for at få samme behandling, hvis hun er lesbisk, eller hvis hun er enlig kvinde.
Men for at få afklaret det her vil jeg egentlig anbefale fru Charlotte Fischer at stille nogle spørgsmål til sundhedsministeren, for det er et svært område og svært at forstå på mange måder.
Men altså, Venstres grundholdning er, at har en enlig kvinde eller en lesbisk kvinde en sygdom, som forhindrer, at hun kan blive gravid, har hun mulighed for at få behandling for denne sygdom i det offentlige sundhedsvæsen, men selvfølgelig ikke mulighed for at få kunstig befrugtning i det offentlige sygehusvæsen; det er det, vi er imod.
Så jeg tror altså egentlig, at vi skaber nogle problemer, som ikke findes i virkeligheden.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-23:
Det viser jo lidt, at det her er et meget flydende område, hvor det netop af den grund er meget svært nu at sige: Vi tilbyder ikke kunstig befrugtning til enlige og lesbiske kvinder, for hvor går grænsen for, hvornår man er syg, og hvornår man har behov for kunstig befrugtning?
I det øjeblik man kan sige til en kvinde, at hun ikke kan blive gravid, medmindre man udfører kunstig befrugtning, fordi ellers kan hendes æg simpelt hen ikke tage imod befrugtningen, hun skal have en kunstig befrugtning, for ellers kan hun ikke blive gravid – det skal foretages på den måde, for det kan ikke ske ad naturlig vej – er man jo ude i at sige: Jamen så er vi nødt til at tilbyde kunstig befrugtning til de her enlige.
Jeg tror, det her er et meget stort gråzoneområde, og det er jo også derfor, at det nu viser sig, at det er så svært at trække en eller anden grænse og sige: Nu vil vi lige præcis ikke tilbyde kunstig befrugtning til lesbiske og enlige kvinder.
Jørgen Winther (V), 2007-02-23:
Jeg vil sige til fru Charlotte Fischer, som taler om de rige og de fine, som kan få behandling osv., at jeg egentlig tror, at fru Charlotte Fischer har misforstået, hvad Venstre mener i den her sag.
Der spørger man ikke, om hun er enlig eller lesbisk eller bor sammen med en mand.
Og det siger jeg på Venstres vegne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Jamen jeg vil sådan set ikke forholde mig til den hypotetiske situation, som fru Karen J. Klint her frembringer, jeg vil blot forholde mig til det, vi drøfter i dag, nemlig spørgsmålet om kunstig befrugtning til lesbiske.
Karen J. Klint (S), 2007-02-23:
Jeg vil sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at det sådan set også var det, jeg spurgte om.
Det var derfor, jeg spurgte, om den enlige kvinde eller den lesbiske kvinde kan få adgang til det offentlige sundhedsvæsen, hvis hun kommer med en anonym donor, for så er frygten for, at barnet ikke får adgang til at kende sin far, jo fjernet.
Så jeg prøver bare at vende den konservative argumentation om.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Jeg vil sige, at nu er det jo ikke en debat om enliges vilkår, vi har her i dag, men konkret en debat om spørgsmålet om kunstig befrugtning til lesbiske, og jeg ser heller ikke helt den sammenhæng, som fru Karen Klint ser i det her.
Det, det handler om her, er, at vi ikke vil tage ansvar for, at det endnu ufødte barn ikke får mulighed for at få både en far og en mor.
Karen J. Klint (S), 2007-02-23:
Jeg forstod på ordføreren, at flertallet i den konservative gruppe ikke vil tage ansvar for at fratage barnet en far.
Det var sådan nogenlunde ordene faldt – jeg kan se, at ordføreren nikker.
En enlig kvinde kommer med en kendt donorfar, der godt vil påtage sig at udføre en eller anden rolle som far – måske endda både socialt og juridisk.
Så er det jo logisk at komme med det næste spørgsmål: Må hun få adgang til det offentlige, hvis hun selv medbringer en donor?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Jamen altså, grundlæggende vil vi jo ikke bestemme, hvordan folk etablerer sig.
Vi har bare den holdning, som er meget, meget klar i det her spørgsmål, at vi ikke vil tage ansvar for at fratage et endnu ufødt barn muligheden for både at have en far og en mor – sådan er det helt enkelt.
Vi mener, at folk skal have frihed til at etablere sig, som de vil, men i det her spørgsmål sætter vi altså barnet helt frem i vognen.
Per Clausen (EL), 2007-02-23:
Så er det vel bekræftet, at den eneste grund til, at hr. Per Ørum Jørgensen støtter det her forslag fra Dansk Folkepartis side, er, at han synes, at staten skal understøtte, at en familie er en enhed, der består af en mand og en kvinde, som får børn sammen, og at de mænd og kvinder, der bor sammen og ikke får børn, nok er syge og derfor har ret til at få behandling, hvorimod mennesker, der har valgt ikke at bo sammen med en person af det modsatte køn, ikke er syge og derfor ikke kan få behandling.
Det er jo sådan helt banalt bare det familiemønster, som hr. Per Ørum Jørgensen står for, og det er ærligt nok at sige, at det vil man bruge staten til at understøtte i stedet for alt det hykleri, vi hørte fra Venstres side om, at det handler om prioriteringer i sundhedsvæsenet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Når vi snakker familiemønstre, har folk selvfølgelig fuld frihed til at etablere sig, som de vil, og det accepterer vi også i Det Konservative Folkeparti.
I det her spørgsmål, hvor det gælder lesbiskes adgang til kunstig befrugtning, har vi jo bevæget os ud, kan man sige.
Et eksempel kan være, at hvis man placerer to personer af samme køn på en øde ø, er chancen for, at de får børn, jo nok ikke særlig stor.
Det tror jeg nok vi er enige om, og det gør jo, at der er forskel.
Det er korrekt, at der ikke er megen dokumentation på det her område, og så må man jo tage fat i sine grundlæggende holdninger, finde ud af med sig selv, hvordan man vurderer det her, og så enten støtte eller afvise det.