runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Så den effekt, der var, var jo at gøre det mere attraktivt at arbejde.
Det var et spor, vi forfulgte, og vi kunne jo også konstatere, at der ikke var det store parlamentariske pres for, at vi havde gjort endnu flere af de finansieringskilder til rene skattelettelser.
Det havde vi ikke haft noget imod, men det var der ikke et parlamentarisk pres for, så vi siger, at inden for de muligheder, vi havde, var det stadig fornuftigt og med stor gevinst at sænke skatten på arbejde.
Man kan sådan set gå ind og kigge på, hvad arbejdsudbudseffekten egentlig har været af Venstres skattepolitik gennem de 10 år.
Den er markant højere end de reformer, som regeringen har skabt på det her års tid – markant højere.
Vi har lavet en aftale om at sænke skatterne reelt for 7 mia. kr.
Jeg rejste den diskussion fra starten af, fordi jeg synes, det har en negativ slagside, som består i, at flere danske virksomheder vil begynde at købe udenlandsk arbejdskraft i stedet for at sende danske medarbejdere ud, hvilket både vil påvirke den danske beskæftigelse negativt og betyde, at der er en viden, vi ikke får hjem til landet, og den viden er enormt vigtig i en globaliseret verden.
Vi havde også forslag til, hvordan det kunne finansieres alternativt.
Vi har en gammel aftale om nogle kantinemomspenge, som vi henviste til.
Så vi har helt konkret fra starten både påpeget problemer og anvist finansiering, men for SF er det ideologisk.
Man vil ikke finde en praktisk løsning – så hellere genere udstationerede medarbejdere.
Vi er stadig parate til at lave om på det ...
Jonas Dahl (SF), 2012-09-06:
Man skal altid hilse det velkommen, når der kommer noget på bordet, og det synes jeg da sådan set der er kommet fra Venstres side.
Og det er godt, at man nu efter et års tid er kommet ud af hængekøjen, men jeg synes bare, det ender lidt som en maveplasker, for som hr. John Dyrby Paulsen også var inde på, kan man ikke redegøre for de ting, der ligger i forhold til erhvervsstøtteordninger.
Det minder jo sådan set lidt om den proces, vi så hen over sommeren, hvor det var sådan i forhold til en skatteaftale, som Venstre gerne ville være med til – man ville gerne være med til skattelettelserne – at da det kom til finansieringen, var det først det ene forslag, som man ikke rigtig var for, og hen over sommeren var det så er det andet og det tredje forslag.
Og under førstebehandlingen kunne vi høre Venstres skatteordfører sige, at man ikke kunne finde eksempler på nogen af de finansieringselementer – der i øvrigt ligger i skattereformen – som Venstre havde barslet med.
Det er jo lidt paradoksalt, at når der så endelig er en aftale, har Venstre travlt med nærmest at løbe fra den.
Man får jo lidt den tanke, at Venstre bare igen vil have ufinansierede skattelettelser, sådan som vi så det tilbage i 00'erne.
Så jeg synes sådan set, hr. Peter Christensen burde give et svar på: Hvad er det for en finansiering, Venstre gerne vil have?
Noget af det, der ligger i Venstres eget finanslovforslag, er jo, at vi skal finansiere en lang række ting ved salg af danske skove.
Har hr. Peter Christensen en forestilling om, at vi sådan skal sælge ud af alle de danske skove her de næste 3 måneder, eller hvordan er det, Venstres finansiering hænger sammen?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Venstres udspil til finanslovforhandlingerne er fuldt finansieret, endda med 1 mia. kr. i overskud.
På allersidste side har vi oven i købet, for journalisters skyld, men i høj grad også for hr. John Dyrby Paulsens skyld, lavet en tabel, så det er meget nemt at overskue.
Derfor synes jeg – især med den historik, som Socialdemokratiet har – at man skulle lade være med at tale om, at ting ikke er finansieret, men i stedet for gå ind i en politisk debat om, hvorvidt man har lagt sig fast på, som udenrigsministeren siger i offentligheden, at man vil lave en dårligere finanslov med Enhedslisten frem for at forhandle med Venstre.
Det ville være mere klædeligt.
Igen vil jeg så til dem, der selv ønsker at afklare, hvorvidt Venstres udspil er finansieret, henvise til udspillet.
Der er oven i købet 1 mia. kr. i overskud.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Jeg konstaterer bare, at Venstre nu har accepteret, at vi laver de besparelser på erhvervsstøtteordningerne.
Vi bruger dem så til at skabe job og skabe vækst i Danmark i øvrigt.
Jeg har ikke helt forstået, hvad det er, Venstre så vil bruge dem til i stedet for, men jeg kan forstå, at hvis Venstre vil give dem tilbage til erhvervslivet, må det betyde, at der mangler 2 mia. kr. i Venstres eget finanslovudspil.
Det gør mig lidt bekymret.
Venstre kan jo godt stille sig op og sige, at de vil både det ene og det andet, men i virkeligheden er det sådan, at mange af de ting, Venstre vil, er at rydde op efter den tid, hvor Venstre selv havde regeringsmagten.
Men det bliver lidt mærkeligt, hvis de ikke kan finde ud af at finansiere det samtidig.
Vi har jo pålagt os selv, at hvis vi laver noget i finansloven, skal vi have finansieringen på plads.
Jeg kunne godt ønske mig, at Venstre havde den samme ambition, for sandheden er jo, at hvis det, hr. Peter Christensen står og siger, står til troende, mangler der i hvert fald 2 mia. kr. i Venstres eget udspil.
Venstres ordfører kunne begynde med at fortælle helt konkret, hvor de 2 mia. kr., som Venstre jo i hvert fald mangler, skal findes.
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Vi accepterer regeringens reduktion i forhold til erhvervstilskud under den betingelse, at pengene føres tilbage til erhvervslivet.
Det er jo den store politiske forskel, fordi hr. John Dyrby Paulsen kigger isoleret på, om der er noget i vejen med at rydde op i erhvervstilskuddene, og hvis man gør det, er alt godt.
Nej, fordi så fjerner man jo igen 2 mia. kr. fra danske arbejdspladser, hvorimod hvis det handlede om at sige, om vi kan give det provenu, som udgør nogle af erhvervstilskuddene, til nogle bedre rammebetingelser for dansk erhvervsliv, så er det fint.
Men jeg tror, at Socialdemokraterne er nødt til i en stille stund at tænke over, om man kan blive ved med at tage penge ud af danske virksomheder og samtidig påstå, at det skaber vækst.
For sådan er de økonomiske love desværre ikke.
Jeg vil ganske kort sige, i forhold til at vi kan indfri valgløftet om at bygge en motorvej fra Herning til Holstebro, at det jo handler om engangsudgifter, som kan finansieres ved engangsindtægter.
Og vi foreslår helt konkret, at det kan man gøre ved frasalg, ikke af skove, men af Seruminstituttet, som vi ikke ser nogen synderlig grund til skal være statsejet.
De leverer et produkt, der lige så godt kunne leveres af en privat virksomhed, og jeg er sikker på, at det ville kunne indbringe en betydelig finansiering til bl.a. det her projekt.
Men jeg synes, det første, som hr. Jonas Dahl og SF fik rodet sig ud i her, var interessant, for det var, at man så alligevel, på trods af skatteministerens hårde afvisning, var parat til at ville diskutere den beskatning af udstationerede medarbejdere.
Det tager jeg gerne imod, og det er derfor, jeg synes, det er godt, at vi har en debat i dag – så lad os se, om vi kan finde hinanden.
Jeg har hele vejen igennem haft svært ved at forstå, hvordan det kunne være en ideologisk kamp at genere erhvervslivet, så vi ikke kan klare os godt på markederne derude.
Jeg forstår det ikke, så hvis der er en ny melding, så lad os sætte os til bordet igen.
Heldigvis er vi jo ikke bundet af den aftale, i forhold til at vi ikke må rydde op i de ting efterfølgende, og det er det, man i Venstres udspil kan se, altså at vi benytter den frihed, vi aftalte, til at gøre tingene endnu bedre.
Til det første, som hr. Ole Birk Olesen svarede, vil jeg sige, at jeg er enig i, at uanset hvad jeg havde svaret, ville hr. Ole Birk Olesen have konkluderet, at han har ret.
Jeg vil nu alligevel dykke ned i det element, for jeg tror på, at en vigtig del altså også er at få stimuleret privatforbruget.
Det er med til at skabe økonomisk vækst i Danmark og gøre os rigere, så jeg tror ikke, at vi grundlæggende ser ens på tingene der.
Men et andet vigtigt element er jo selvfølgelig, hvordan vi samlet set sænker den skattebelastning, der er på de danske familier og virksomheder.
Med hensyn til historikken, som Liberal Alliance her ridser op, blev pengene fra fedtafgiften jo brugt til at sænke skatten på arbejde.
Nu ønsker vi så at lave en reel lettelse af fedtafgiften.
Summen af de to bevægelser bliver altså en reel lettelse af skatten på arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Tak for indrømmelsen.
Den var der jo.
Altså, når man ikke vil svare på det spørgsmål, er det en klar indrømmelse af, at det, jeg har sagt, er korrekt.
Venstre ruller bare nogle dårligdomme tilbage, som Venstre selv har indført.
Boligjobordningen siger Venstres finansordfører handler om at skabe forbrug i Danmark.
Den handler slet ikke om erhvervslivets konkurrenceevne.
Der må jeg bare sige at vi er nogen, som ikke tror på, at man bliver rig af at bruge flere penge.
Vi tror på, at man bliver rig af at producere mere, at være mere flittig, at være mere dygtig.
Boligjobordningen gør os ikke rigere i Danmark.
Den sætter et forbrug i gang, som alternativt ville have fundet sted andre steder.
Den flytter forbrug fra et sted til et andet sted.
Alternativet for de 1,75 mia. kr., som boligjobordningen koster, er, at Venstre kunne have brugt dem til at støtte os i at sænke selskabsskatten og reelt forbedre dansk erhvervslivs konkurrenceevne med 1,25 procentpoint.
Hvorfor vil Venstre ikke det i stedet?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Der er jo ingen tvivl om, at dansk økonomi er udfordret på mange parametre.
Konkurrenceevne er et enormt vigtigt område, hvor det går skidt for Danmark, og et andet område er jo privatforbruget, som er faldende, og som er en kraftig motor i dansk økonomi.
Og derfor sætter vi jo netop, som Liberal Alliance også påpeger det, ind begge steder, både med initiativer, der skal forbedre konkurrenceevnen, og initiativer, som skal øge privatforbruget.
Boligjobordningen vedrører jo især det sidste.
Vi tror på, at måden at stimulere økonomien er med en boligjobordning, hvor familier kan få op til 30.000 kr. i fradrag for at gøre brug af håndværkere eller rengøring i hjemmet.
Og de andre initiativer vedrører konkurrenceevnen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Tak til Venstres ordfører for talen.
Det glæder mig, at Venstre gerne vil tale for, at vi skal forbedre dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Det er altid godt, at der er nogle, der er med til at sætte en dagsorden i den offentlige debat, så den på et tidspunkt kan vindes og føre til, at man gennemfører en politik, der faktisk gør det, man taler for.
Jeg har lidt svært ved at se i Venstres erhvervsskattepakke, at man faktisk forbedrer erhvervslivets konkurrenceevne nævneværdigt.
Der er afsat 3,5 mia. kr. til formålet.
Næsten halvdelen af de 3,5 milliarder vil Venstre benytte til at tilbagerulle skatter og afgifter, som Venstre enten selv har indført, eller som Venstre agter at indføre senere på året, nemlig fedtafgiften og afskaffelsen af ligningslovens § 33 A.
Man kan sige, at hvis vi ikke havde haft Venstre, ville vi slet ikke have haft det problem at afskaffe, så egentlig ville vi være bedre stillet ved slet ikke at have Venstre.
Den anden halvdel er boligjobordningen.
Vil Venstres finansordfører forklare, hvordan boligjobordningen forbedrer danske virksomheders konkurrenceevne på de internationale markeder?
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
De penge, som er taget ud af erhvervsstøtteordningerne, er jo brugt til andre formål som f.eks. flere uddannelsespladser, hvilket virksomhederne heller ikke kan undvære.
Det er jo en meget mere facetteret palet, man skal arbejde med end udelukkende at se på erhvervslivets parametre.
Derfor vil jeg bare gøre opmærksom på, at Radikale Venstre og regeringen ikke er de eneste partier, som har set på, om man kunne bruge erhvervsstøtteordninger på en anden måde.
Det har samarbejdspartneren for Det Konservative Folkeparti, nemlig Venstre, også, jævnfør Venstres finanslovudspil.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Tak, og også tak for ordførerens tale om at gå konstruktivt ind i forhandlingerne om finansloven.
Det synes jeg at vi manglede lidt i forlængelse af Venstres sommergruppemøde.
Der synes jeg at jeg hørte nogle andre toner, så derfor vil jeg godt kvittere for den positive indgangsvinkel til finanslovforhandlingerne.
Det er en nærmest ond handling, må man forstå.
Når man så læser Venstres eget oplæg til finanslov, må man jo forstå, at de samme erhvervsstøtteordninger, at de samme 2 mia. kr., som vi sparer på erhvervsstøtteordninger, accepterer Venstre nu i sit eget udspil.
Kunne ordføreren ikke være så god at forklare mig, om det er tilfældet, at Venstre accepterer vores besparelser på erhvervsstøtteordningerne, altså bruger dem til finansiering, eller er det en fejl, at der i Venstres udspil, hvis man ikke accepterer den besparelse, så mangler 2 mia. kr.?
Anders Samuelsen (LA), 2012-09-06:
Det er skønt at høre, at Venstre er blevet optaget af skatten og erhvervslivets vilkår.
Men er det ikke rigtigt, at i hele den periode, hvor Venstre har siddet på regeringsmagten, var skattetrykket ca. 48-49 pct., altså, da man kom til, og da man gav depechen videre, var det 48-49 pct.?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Der synes jeg simpelt hen, vi skal gå ud og kigge på de kommuner, der har investeret og fået gode resultater ud af det.
Men med hensyn til det første vil jeg godt lige sige, at det ærgrer mig, at der også langt ind i Det Radikale Venstre er den holdning, som findes i SF og Socialdemokratiet, og det er ikke overraskende, at der ikke er forskel på at tage 2 mia. kr. i erhvervsstøtte og lette skatteafgifter for 4 mia. kr. end at tage 2 mia. kr. og give 0 kr. tilbage til erhvervslivet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-09-06:
Jeg synes, det er skønt at høre, at Venstre bakker fuldt og fast op om regeringens forslag til at sanere i erhvervsstøtteordningerne, ligesom Venstre jo nu bakker op om, at regeringen har afskaffet iværksætterskatten og multimedieskatten, som Venstre var med til at indføre.
Så vil jeg gerne spørge videre, om Venstre kan blive en lille smule mere specifik, med hensyn til hvad finansieringen i forhold til socialt bedrageri, 600 mio. kr., skal rumme?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Altså, vi har ikke foreslået ændringer i forhold til regeringens 2 mia. kr., som tages fra erhvervsstøtteordningerne.
Til gengæld bruger vi 0,5 mia. kr. mere fra erhvervsstøtteordninger, og den halve milliard kroner kan efter vores mening jo enten findes ved prioritering, eller ved at man siger, at alle erhvervsstøtter skal minimeres.
Det svarer til 2½ pct., så mon ikke det kan løses.
Man kan gøre det med en grønthøster, hvis man ikke kan blive enige om andet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-09-06:
Hr. Peter Christensen taler om at forhindre politikere i at tage sig friheder med Venstres skattestop, men Venstre har dog taget sig den frihed at fremlægge et finanslovforslag uden så meget konkret finansiering, f.eks. med hensyn til de udvalgte erhvervsstøtteordninger, som Venstre ønsker at sanere, og som skal skaffe de 4 mia. kr.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Jeg kan se ud af Venstres udspil, at unge under 30 år skal tvinges i uddannelse, tvinges på SU, eller få halveret deres kontanthjælp – jeg går ud fra, at man stadig væk holder fast i denne gamle tanke – hvilket vil sige, at de, hvis de er forsørgere, altså skal kunne leve for ca. 5.000 kr. om måneden.
Hvordan havde Venstre egentlig talt tænkt sig at en ung familie skulle kunne overleve bare nogenlunde rimeligt, hvis det er, at den ene forsørger først går fra en løn til dagpenge og så måske går ned til, at det er 5.000 kr. om måneden?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Altså, desværre er det jo sådan, at vi ikke lige nu kan samle 90 mandater i forbindelse med et skattestop.
Det har vi erkendt, og derfor forhandler vi jo stadig med regeringen, også selv om der fra regeringens side indgår markante brud på aftalen om skattestoppet.
Vi prøver så bare hele tiden at gøre bruddene mindre, hvilket også lykkedes betydeligt med skattereformen.
Og det betyder jo desværre også, at der kan være sket mange ulykker inden da – men De Radikale har jo muligheden for at sørge for, at de ikke bliver for store.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Står Venstre ved det, eller vil Venstre afskaffe den regulering efter et valg, hvor Venstre – hvis skaden skulle ske – får flertal?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Det er fuldstændig korrekt, at da vi lavede skatteomlægningen, aflyste vi skattestoppet – det sagde vi klart – fordi vi brugte hver en krone, der kom ind, til at give tilbage i lempelser af indkomstskatten, og så trådte skattestoppet i kraft igen.
Det er den samme definition af skattestoppet, vi altid har haft.
Det, der jo er den store politiske forskel og grunden til, at regeringspartierne altid angriber Venstre så hårdt med hensyn til skattestoppet, er, at den frihed, vi ikke vil give os selv, er at hæve skatter og afgifter for at putte dem i statskassen.
Det er regeringspartierne vrede over, fordi de synes, det er en urimelig begrænsning af politikerne.
Vi synes, det er en god begrænsning at pålægge os selv, fordi det ellers er en fristelse, som ingen politikere har så nemt ved at modstå.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Venstre, har jeg forstået på ordføreren i dag, går stadig væk ind for skattestoppet, og derfor vil jeg gerne se, om jeg kan få et klart svar på, hvad det er for en definition af skattestoppet, der er tale om.
Dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, og det var han i 2½ år, hævede Venstre skatten 104 gange, næh, 137 gange; de 104 gange var for erhvervslivet.
Er det den definition af skattestoppet, altså at man kan gøre det, der gælder?
Eller hvilken definition er det?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Hele vores tilgang til reformer er ikke, at det er noget, der ikke har nogen konsekvenser for nogen.
Vi tror ikke på, at man vil kunne finde pengene, eller at man vil kunne gøre den danske økonomi eller det danske arbejdsmarked sundere, uden at det vil have nogle konsekvenser.
Andet vil man heller aldrig kunne høre os påstå.
Hvis vi skal kunne genoprette økonomien, hvis vi skal kunne forbedre konkurrenceevnen,
er det nødvendigt, at vi fortsætter ad reformsporet.
Vi tror på, at den effekt, der her har været i forhold til de unge, der er op til 25 år, også vil vise sig i forhold til de unge, der er op til 30 år.
Det betyder jo helt konkret, at der, hvis man ikke har en uddannelse, så vil være et pålæg om, at man skal tage en uddannelse.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Ja, vi ved godt, at Venstre er imod regeringen, og at man heller ikke synes, det er rart, at Enhedslisten har støttet den nye regering; det er jeg altsammen med på at man mener, det er der ikke noget nyt i.
Men jeg spurgte helt konkret: Hvordan tænker Venstre at de i en ung familie, når de er under 30 år og den ene forsørger mister sit job – det er noget, der desværre sker for rigtig mange mennesker – og man kommer på dagpenge og man måske derefter kommer på kontanthjælp, skal kunne leve for 5.000 kr. om måneden efter Venstres forslag?
Hvordan havde man tænkt sig at denne unge familie overhovedet skulle kunne eksistere på bare et nogenlunde rimeligt niveau?
Kan vi ikke få et svar på det?
Eller synes man bare, det er i orden, at man på den måde ruinerer unge menneskers økonomi?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Vi har set, at den indsats, der er, og de regler, der i dag gælder for de unge, der er under 25 år, har en meget positiv effekt.
Vi ved også, at regeringen gerne vil lave en kontanthjælpsreform, der skal indbringe et stort provenu.
Og derfor er vi sådan set gået konstruktivt ind i regeringens tænkning og kommer også med nogle konkrete forslag til, hvad en kontanthjælpsreform kunne indeholde.
Det her er ikke nogen udtømmende liste, og det er ikke noget, der giver nøjagtig 1,5 mia. kr. i 2013.
Men det er nogle elementer, og dem diskuterer vi gerne med den regering, som hr. Frank Aaen har bragt til verden, og som vi ved har det som sit højeste mål at lave en kontanthjælpsreform, der giver et provenu.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Må jeg ikke starte med til det sidste at sige, at det jo er lidt besynderligt at høre det spørgsmål, når Venstre i sit eget oplæg sparer de samme 2 mia. kr. på erhvervsstøtteordninger, har jeg nu forstået.
Så Venstre er jo sådan set i samme båd.
Og jeg må gentage det, jeg sagde før til den konservative ordfører, nemlig at jeg ikke tror, at den erhvervsstøttepakke, vi nu netto sparer 1 mia. kr. på, betydeligt forringer Danmarks konkurrenceevne som sådan.
Må jeg så ikke sige med hensyn til skatteopgørelsen, at det jo er rigtigt, at det er Skatteministeriet selv, der har opgjort, at under hr. Lars Løkke Rasmussens tid som statsminister forhøjede Venstre skatten 137 gange.
Jeg har jo tit stået med hr. Kristian Jensen, da hr. Kristian Jensen var skatteminister og jeg selv var skatteordfører, og debatteret adskillige skatteforslag.
Da fik jeg at vide, hvor mange gange vi under Poul Nyrup hævede skatten.
Det var nøjagtig den samme regnemetode.
Nu bruger vi den samme regnemetode på hr. Lars Løkke Rasmussens tid som statsminister.
Der får vi det resultat, af Venstre hævede skatten 137 gange.
Det giver altså et problem
med hensyn til Venstres skattestop.
Det er jo helt naturligt, at vi spørger ind til, hvordan i alverden vi skal forstå det, og hvordan det hænger sammen.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-06:
Jeg er glad for at få bekræftet, at Venstre står ved den aftale, som Venstre jo også – går jeg ud fra – stemmer for i næste uge.
Det er jo lidt underligt, når vi så kan se, at man, her en uge inden vi tredjebehandler et forslag, har travlt med selv at stille forslag til, hvordan man vil afskaffe det.
Det er jo lidt det samme som med fedtafgiften, som Venstre nu også i sit finanslovudspil vil afskaffe.
Det er jo glædeligt, for det var Venstre selv, der indførte afgiften for et års tid siden.
Regeringen har jo også sagt, at det er vi villige til at diskutere.
Så derfor synes jeg da, at der er positive ting at tage fat på i forhold til den del af det.
Men jeg fik ikke et svar på mit spørgsmål om de her frasalg, som også er en del af Venstres forslag.
Er det sådan, at Venstre forestiller sig, at vi nu de næste 3 måneder skal frasælge danske skove – og jeg tror også, det gælder Seruminstituttet – for at få Venstres finanslovudspil til at hænge sammen fra den 1. januar?
Er det det, vi skal klare de næste 3 måneder for at få økonomien til at hænge sammen?
Kristian Jensen (V), 2012-09-06:
Jeg kritiserede ikke optællingsmetoden.
Jeg konstaterede bare, at hvor vi tidligere var blevet beskyldt for at lave ufinansierede skattelettelser, så synes Socialdemokraterne nu, at vi skal kritiseres for at sætte skatten alt for meget i vejret.
Og begge dele kan jo ikke være sande på samme tidspunkt.
Så kan Socialdemokraterne ikke på et eller andet tidspunkt holde et gruppemøde eller et krisemøde eller en anden slags møde og finde ud af, hvad de anklager den tidligere regering, VK-regeringen, for?
Det, jeg egentlig spurgte hr. John Dyrby Paulsen om, og som jeg ikke engang fik et forsøg på et svar på, var, hvad der i finansloven lægger op til at skabe varige private arbejdspladser.
Det, vi har set, er, at man indkræver erhvervsstøttekroner uden, som Venstre lægger op til, at lave en erhvervsskattepakke, der sænker udgifterne, der sænker omkostningerne ved at drive virksomhed i Danmark, der gør det mere attraktivt at holde fast i nogle af de job, som vi risikerer at tabe på baggrund af regeringens stigende erhvervsskatter.
Så hr. John Dyrby Paulsen får en chance til: Hvad er det i regeringens oplæg, som Socialdemokraterne mener vil give varige private arbejdspladser?