runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg vil indlede med at sige, at jeg synes, at vi i Danmark har et fantastisk godt politi.
Så har et bredt flertal i Folketinget bestemt sig for, at vi skulle have en tiltrængt reform.
Der har ledelsen ikke været helt så fremragende.
Det har haltet lidt med det.
Men nu har et bredt flertal i Folketinget justeret politireformen, sådan at jeg nu forventer, at dansk politi kommer til at virke på den måde, som det gjorde i gamle dage, hvor det var nationens stolthed.
Det er jeg såmænd slet ikke i tvivl om.
Så bliver jeg ærlig talt en lille smule provokeret, pikeret og irriteret, når fru Karina Lorentzen nærmest antyder, at fordi vi har haft en konservativ justitsminister, så er det justitsministeren skyld, at folk skyder i gaderne, og at der er vold og ballade og uro.
Det vil jeg gerne have mig frabedt og bede om, at man kommer op på et lidt højere niveau.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-10:
Vi har jo nu uafbrudt i en del år haft en konservativ justitsminister, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at vi aldrig har oplevet så mange bandeuroligheder, så mange optøjer i gaderne, skyderier, at voldskurven for unge mennesker stiger osv. osv.; det har været et konservativt ansvar.
peger det i retning af, at man har forsømt at sætte midler af til den forebyggende dagsorden, man er kommet for sent i gang med at få en kuldsejlet politireform på sporet.
Jeg vil høre den konservative ordfører, om man med den her finanslov har sat tilstrækkeligt med midler af til at forhindre, at vi fortsat vil se skyderier i gaderne, at voldskurven blandt unge mennesker og ungdomskriminaliteten fortsat stiger, og om den konservative ordfører mener, at man nu har gjort det, der skal til, for at knække kurven på kriminaliteten, så borgerne i Danmark kan føle sig trygge og sikre.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Nu kender jeg fru Karina Lorentzen som et sødt, venligt og intelligent menneske, så når spørgeren kommer til antyde, at det nærmest er justitsministerens ansvar, at ledelsen ikke fungerer, synes jeg, at det er stærkt tvivlsomt og urimeligt.
Det kan godt være, at man har et politisk ansvar, men når man beder politiet om at reagere inden for en vis ramme, er det selvfølgelig politiets chef, der er ansvarlig for ledelsen i politiet.
Det skal politikerne jo ikke blande sig i.
Men lad nu det ligge, det var måske bare en formulering, spørgeren kom med.
Vi skal selvfølgelig sørge for, at politiet kommer til at virke så godt som muligt.
Men jeg kan jo ikke på vegne af den nuværende justitsminister garantere, at folk begynder at opføre sig ordentligt, og at ting ikke udvikler sig sådan, at man skal kunne håndtere hvad som helst.
Ligesom i finansverdenen forandrer tingene sig også i de kriminelles verden.
Men jeg er helt sikker på, at den plan, man har strikket sammen for politiet - i øvrigt med et bredt flertal her i Folketinget, og tak for det - skal tingene nok komme til at virke.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-12-10:
Det virker jo helt præcis, som om finansministeren er på vild flugt fra de løfter, der blev givet, om, at der skulle investeres 90 mia. kr., at der skulle være enestuer, og at halvdelen af landets hospitaler skulle fornyes.
Det er man jo rigtig, rigtig langt fra med det, der er lagt frem på nuværende tidspunkt.
Derfor synes jeg da, at det er afgørende at vide: Hvornår har man tænkt sig at opfylde løftet om disse 90 mia. kr.?
Vi kan jo også se, at det, der kommer ud af det her, er meget begrænset i forhold til, at halvdelen af landets hospitaler skulle fornyes.
Når man ser på de offentlige investeringer, der leveres nu, og på dem, der blev leveret i 2001, var det i 2001 og er det nu 1,8 pct. af bruttonationalproduktet.
Der sker altså rent faktisk ikke det der løft i forhold til bruttonationalproduktet, selv om de får de 50 mia. kr. fra Kvalitetsfonden, som regeringen nu har meldt at de får.
Jeg er sikker på, at finansministeren har set den opgørelse.
Det, der er problemet, er, at det her ikke giver det løft, som man for 13 måneder siden førte valgkamp på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jo, det da med bestemthed det gør.
Det er et målrettet løft på 25 mia. kr. til dansk sygehusbyggeri oven i regionernes allerede eksisterende anlægsbudgetter.
Det er et markant løft.
Det er da f.eks. det, der betyder, hvis man lægger det til grund - nu må vi jo lige diskutere ekspertudvalgets indstilling - at man fra bar mark f.eks. skal bygge et helt nyt universitetssygehus i Odense.
Det er jo danmarkshistorisk.
Man skal jo 10 år tilbage for sidst at have oplevet en sygehusindvielse i Danmark - og så i den her klasse!
Det er jo kun første runde, for der kører jo en anden runde med yderligere 10 mia. kr.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-10:
Der er ingen tvivl om, at den økonomiske krise og ledigheden har været hovedtemaet hele dagen i dag, og der er heller ingen tvivl om, at man sådan set fra alle sider her i Folketingssalen kerer sig om at få løst det her.
Det er sådan set det, der er essensen af det, som ministeren siger her, nemlig: Lad os håbe på, at danskerne bruger lidt flere penge og køber lidt større julegaver, så skal der nok komme gang i hjulene.
Det var også budskabet i Berlingske Tidende i går.
Altså, vi har fra socialdemokratisk side en klar politik, også støttet op af de forskellige økonomer, der er, der ved, at det, der sætter allerbedst gang i beskæftigelsen igen, er offentlige investeringer.
Regeringen håber på lidt mere gang i hjulene og lidt mere juleforbrug, så skal det nok gå alt sammen.
Og når nu ministeren har været ude at sige, også i aviserne i går, at man bare skal bruge løs, købe større julegaver, hvorfor er det så, at kommunerne ikke skal have mulighed for også at bruge lidt ekstra?
For vi ved jo, at hvis der er store problemer, så er det i landets kommuner i forhold til vedligeholdelsesefterslæb.
Vi har nedslidte skoler, børnehaver og andet.
Vi har energiinvesteringsprojekter, vi gerne vil have sat i gang.
Hvorfor er det ikke offentlige investeringer, der skal i gang?
For det er det, der hjælper bedst, og der er et kæmpestort behov for det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jeg blev lige så positivt overrasket, da hr. Rasmus Prehn startede med at sige, at det her har været et hovedtema, og at det virkede, som om alle kerede sig om at finde en vej ud af det her.
Og så troede jeg, der vil komme et seriøst indlæg, hvor der blev anvist forskellige metoder, man så kunne diskutere.
Men så blevet det jo trukket ned på studenterniveau igen - og det er jo bare ærgerligt - da det blev sagt, at vi bare skulle have en politik, der går ud på at ønske folk god jul.
Altså, med al respekt, så er det jo ikke regeringens politik - det er ikke engang alle danskere, der holder jul, og det har vi også respekt for.
Det er simpelt hen at trække debatten ned.
Vi lægger et finanslovforslag frem, som er meget, meget præcist.
Det har - målt i provenu - en stimulerende effekt på dansk økonomi i størrelsesordenen 1 pct. af BNP.
Det er i en europæisk sammenligning, som man nu i morgen vil sidde og diskutere det ved det europæiske topmøde, faktisk en af de mest lempelige finanspolitikker i Europa.
Det følges op af et meget, meget klart signal om, at vi nu bruger julen på at analysere, hvordan vi får hele finanssektoren til at virke.
Det følges op af et meget klart signal fra mig også her i dag om, at vi overvåger det her, og at vi sådan set har handlekraften til at skride ind, hvis og når det bliver nødvendigt.
Og det bliver så oversat til, at vi bare står og ønsker folk god jul.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-10:
Altså, jeg er ked af, at ministeren opfatter mit indlæg som værende på studenterniveau.
Jeg tillader mig sådan set bare at citere det, som ministeren selv har givet udtryk for, og som fremgår af Berlingske Tidende i går, hvor ministeren i et interview til Berlingske Tidende siger: Danskerne skal bruge flere penge, købe større julegaver, slå sig lidt løs og glæde sig til det nye år.
Jeg ved ikke, hvor studenterniveauet er i det her.
Men sagen er den, at det er det, ministeren har sagt.
Og det er samtidig med, at alle økonomer ved, at det, der er det allerbedste til at sætte gang i beskæftigelsen, er at fremrykke offentlige investeringer.
Vi ved notorisk, at man ude i landets kommuner har ønskelister så lange med skoler, der skal renoveres, børnehaver, der skal renoveres, og energibesparelsesprojekter, man gerne vil lave, men man må ikke på grund af regeringens alt for nidkære anlægsramme.
Det hænger jo ikke sammen.
Der er mit helt simple spørgsmål så: Når vi nu også fra fagkundskaben ved, at det, der sætter bedst gang i hjulene, og det, der skaber mest beskæftigelse, er offentlige investeringer, hvorfor så ikke slå flere fluer med et smæk og løse nogle af de problemer, vi har med vedligeholdelsesefterslæb og behovet for at investere i vedvarende energi osv.?
Det er sådan set det, det hele handler om.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jeg ved ikke rigtig, hvad det handler om.
Det handler da i hvert fald ikke om respekt for fagkundskaben, kan jeg forstå, selv om man nu trækker det frem.
For hvis man lytter til fagkundskaben, hvad er det så, OECD siger om den finanspolitik, regeringen fører?
Hvad er det, IMF siger om den finanspolitik, regeringen fører?
Hvad er det, vismændene siger om den finanspolitik, regeringen fører?
Hvad er det egentlig, en række danske bankøkonomer antyder om den finanspolitik, regeringen fører?
Én ting: at den er fornuftig - at den er fornuftig.
Så til spørgsmålet om, hvad der er mest efterspørgselseffekt i: en krones skattenedsættelse eller en krone mere anvendt på offentlige investeringer.
Det kan man godt have en teoretisk diskussion om, men det, der er det helt afgørende, er spørgsmålet, om det er grundlæggende fornuftigt at føre en mere ekspansiv politik lige nu og her end den, vi fører.
Hvis man vil lytte til fagkundskaben, kan man høre, at den altså er på regeringens side i den her sag.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-12-10:
Jeg har lagt mærke til, at finansministeren i dag bruger en lidt anden formulering om det her løft i velfærden.
I dag siger finansministeren, at det er et markant, målrettet løft.
Tidligere har vi hørt, at det var et megaløft i velfærden.
Det var det, der var på plakaten for et års tid siden under valgkampen.
Dengang var der tale om et megaløft.
Nu er der altså et markant, målrettet løft af den borgernære service.
Man kan jo spekulere lidt over, hvad der ligger i det.
Man kan i hvert fald se på, hvad realiteterne er for nogle af de helt centrale institutioner i vores velfærdssamfund, og hvordan virkeligheden er for dem.
Lad os tage folkeskoleområdet, som jo er en kerneinstitution i vores fælles velfærdssamfund.
Her er investeringerne faldet både i reelle pristal og i forhold til BNP i hele den tid, regeringen har siddet.
Det skal ses i forhold til, at der har været en markant vækst i antallet af børn og unge i den skolesøgende alder.
47 pct. af kommunerne skal spare på folkeskolen, og der er mange, der er på vej ned mod minimumstimetallet i folkeskolen.
Er det det, finansministeren forstår ved et megaløft i velfærden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Lad os nu holde os til, hvad jeg selv sagde.
Det er rigtigt, at jeg brugte formuleringen et markant, målrettet løft, og derfor skal jeg jo ikke svare på, hvad jeg mener med et megaløft.
Hvad er et markant, målrettet løft?
Det er f.eks. en aftalt anlægsramme og en aftalt måde at udmønte den på, som betyder, at kommunerne har forpligtet sig til næste år at investere 6 mia. kr. i borgernære institutioner, dvs. skoler, daginstitutioner og ældreområdet, og året efter 7 mia. kr. Er det markant, er det målrettet?
Ja, det er det, fordi det historiske niveau i en meget, meget lang årrække har været det, at man har brugt omkring 5 mia. kr. på det område.
Så at løfte 5 mia. kr. til 6 mia. kr. og derefter til 7 mia. kr. er både markant og målrettet.
Det vil vise sig ude i virkelighedens verden og være til glæde for elever og lærere, pædagoger og daginstitutionsbørn.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jamen det er jo ikke hensigtsmæssigt på forhånd at stille ultimative krav til en forhandling, heller ikke fra regeringens side, så det gør vi ikke.
Hvordan vi så kan enes, vil det være meget problematisk for mig at give klare tilkendegivelser om i dag, hvad angår antal og procenter.
Det kan jeg ikke, men jeg vil bare sige, at det er vores klare hensigt, at det skal være offensivt og markant.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jeg synes ikke, vi har noget problem.
Vi har selvfølgelig en løbende udfordring i hele tiden at tage stilling til, hvordan vi bruger pengene bedst muligt.
Det gælder selvfølgelig også på det kulturpolitiske område, som vi jo i øvrigt også i de sidste, afsluttende faser af årets finanslovforhandlinger har oprustet bl.a. med nogle målrettede penge, så man kan gå ind omkring en række kulturhistoriske klenodier i Danmark og løfte dem op.
Så kulturen har jo også været i fokus i den sidste fase af finanslovforhandlingerne.
Men det er selvfølgelig en løbende opgave at finde ud af, hvordan ressourcerne skal prioriteres.
Jeg må bare sige, at jeg står med et stærkt indtryk af - og det er ikke noget, som regeringen skal tage æren for - at vi har et opløftet dansk kulturliv i dag sammenlignet med for nogle år siden, jævnfør bl.a. nogle af de ting, jeg sagde.
Det er da rigtigt, at der er nogle biblioteksfilialer, der er blevet lukket, men det er da lige så rigtigt, at der i kølvandet på den centralisering, der har fundet sted i vores biblioteksstruktur, er kommet nogle fantastisk flotte biblioteksfyrtårne op at stå rundtomkring i det danske landskab med mere righoldige tilbud, end hvad man havde i mange filialer før.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-10:
Venstres kulturordfører, hr. Troels Christensen, anerkender regnestykket.
Læs information fra den 2. december 2008, så kan man se det med sine egne øjne.
Det gør i øvrigt også kulturordføreren for Det Konservative Folkeparti, fru Henriette Kjær - hun anerkender regnestykket.
Så regnestykket er sådan set anerkendt af de folk, der arbejder på området.
Selvfølgelig kan man ikke udlede en direkte sammenhæng mellem mange penge og meget klog.
Det kan vi se mange eksempler på også i disse dage - det kan vi godt blive enige om.
Men problemet har ministeren ligesom ikke forholdt sig til: Vi har egnsteatre, der muligvis lukker i løbet af det næste år; Den Frie Udstillingsbygning her i København er ved at lukke; Louisiana har problemer.
Det er alle de store museer, som tidligere kunne trække på finansverdenens overskud, der nu mærker finanskrisen, fordi vi har trukket det statslige ansvar for vores alle sammens fælles kultur tilbage.
Vi har et problem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Vi forfølger meget klart målet om at forny det danske sundhedsvæsen.
Vi er meget kede af, at Socialdemokratiet har meldt sig ud.
Det er i øvrigt også meget overraskende, al den stund at der i 2006 blev indgået en meget visionær sundhedspolitisk aftale, som Socialdemokratiet på daværende tidspunkt var en del af, og som tegnede konturerne af, hvordan det danske sygehusvæsen skulle udvikle sig.
Den har Socialdemokratiet vendt ryggen og har valgt at køre populisme, men det skal ikke rokke ved, at andre så må løfte den.
Med den kvalitetsfond, der er afsat 25 mia. kr. til, vil det danske sygehusvæsen få et historisk investeringsløft.
Og det, der er hele pointen, og det var også pointen under valgkampen, er, at nye, friske 25 mia. kr. oven i de eksisterende anlægsbudgetter får man mere end for 25 mia. kr. sygehusbyggeri for.
Det vil også vise sig i praksis, som årene skrider frem, at der vil ske en markant fornyelse af den danske sygehusmasse, der vil være en langt bedre logistik, langt bedre operationsfaciliteter og også langt bedre faciliteter for patienterne.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-10:
Jeg synes bare ikke, vi skal stå en hel dag i den her sal og diskutere finanser uden også at snakke om kultur.
Det kan godt være, vi skal til at være fattige, men vi skal i hvert fald ikke være dumme, hvis man spørger mig - og det håber jeg da også at finansministeren er enig med mig i.
Han skal da også have lidt ros, for der er kommet omkring 20 mio. kr. til kulturområdet.
Men jeg vil bare spørge, om ministeren er klar over, at hvis man regner ud, hvordan tilskuddet har været, og hvordan kravene har været, og hvilke opgaver man vil løse, så ender man alt i alt med en manko på 80 mio. kr. Der mangler 80 mio. kr. på kulturområdet, i forhold til før regeringen trådte til.
Og det er jo det, der betyder, at vi har lukket hver femte biblioteksfilial i det her land; vi har en masse egnsteatre, der er ved at gå nedenom og hjem; vi har en stor gruppe af museer - både statsejede og private - som vi alle sammen tror er vores alle sammens fælles ejendom, og som er ved at gå ned nu på grund af pengemangel.
Hvordan har finansministeren det med, at vi er ved ikke bare at blive fattige, men også at blive dumme?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jamen altså, det ekstraordinære - hvis man skal sige det lidt hurtigt var, at det var et enkelt år i Nyrupregeringens levetid, at den gjorde lidt på folkeskoleområdet, som flyttede noget.
Man bygger jo én gang, og så holder det i nogle år, og det, man jo ligesom må måles på, er det varige indtryk, man efterlod.
Hvad gjorde den regering, der sad fra 1993 til 2001, gennemsnitligt pr. år?
Hvor meget byggede den for, og hvor meget bygges der for nu?
Der er under den her regering et markant højere investeringsniveau.
Det, der er det helt afgørende, er, at investeringsniveauet nu øges yderligere.
Det er ikke noget med at stå og slå om sig med store milliardbeløb.
Det er da i virkeligheden ret simpelt, og det er endda et etcifret tal.
Der bruges i øjeblikket år for år ca. 5 mia. kr. ude i kommunerne på skoler, daginstitutioner og ældreområdet.
Og året efter løftes det så med yderligere 1 mia. kr.
Det er 7 mia. kr. målrettet investeret i de borgernære institutioner.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-12-10:
Det er jo klassisk, at vi så får en opremsning af de her store milliardbeløb.
Jeg bad faktisk finansministeren om at forholde sig specifikt til folkeskoleområdet, hvor vi jo har set, at der er investeret 1,2 mia. kr. mindre i folkeskolen under den her regering.
Jeg vil gerne bede finansministeren om at forklare, hvad det var, der var så ekstraordinært i 2001, som gjorde, at der var de høje bevillinger, set i forhold til hvad man har skullet investere i den periode, regeringen har siddet.
For det, der skete under den socialdemokratisk ledede regering, var jo, at den tog højde for, at der kom flere børn.
Det har denne regering ikke gjort, og derfor er der et fald i investeringerne pr. elev i folkeskolen, som altså i øjeblikket kan mærkes rundtomkring i kommunerne, hvor 47 pct. af kommunerne sparer på folkeskoleområdet, og hvor mange kommuner nærmer sig minimumstimetallet.
Det går altså i den forkerte retning, for de kommer ned på minimumstimetallet, og kvaliteten i folkeskolen forringes altså for vores folkeskoleelever.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Men jeg vil bare sige, at når man ligesom bygger et ræsonnement op, der går på, at dumhed eller klogskab er noget, der kan aflæses direkte ud af, hvilket offentligt bevillingsniveauer der er, så tror jeg, man kommer galt af sted.
Hvis vi nu tager kulturområdet, har vi f.eks. sat bogpriserne fri med en fantastisk effekt: Når man går ned og handler i Netto - og jeg skal ikke reklamere for nogen - altså i almindelige dagligvarebutikker, ligger der skønlitteratur også af høj klasse.
Det er da et enormt kulturpolitisk fremskridt.
Når man tager til København, kan man gå ind på Nationalmuseet uden at betale entre.
Ude i virksomhederne kan man købe kunst med fradragsret, og det har jo fået hele billedkunsten til at blomstre og entreprenørskabet hos danske kunstnere til at blomstre.
Grundlæggende anerkender jeg ikke de regnestykker, der lige bringes frem her, og det fører nok for vidt at gå i detaljer med dem, men selv om man så lagde dem til grund, vil jeg sige, at jeg synes, det er forkert bare sige: Med et højt offentligt bevillingsniveauer er vi alle sammen kloge, med et lavt bliver vi dumme alle sammen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-12-10:
For 13 måneder siden var der valgkamp i Danmark.
Da var der nogle meget klare og præcise udmeldinger fra partiet Venstre om, at der skulle investeres 90 mia. kr. i nye hospitaler.
Halvdelen af landets hospitaler skulle fornyes, der skulle være enestuer - det var det rigtig store slagnummer under valgkampen.
Når man nu er så beskeden, som man kan se af det her ekspertudvalg, så er det jo langt fra, hvad regeringen lovede.
Er det også noget, der er en følge af den konjunkturændring, der er sket, eller er det bare, fordi man har givet nogle kæmpestore løfter under en valgkamp?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jeg bliver nødt til at starte med at sige, at den konstatering, som der lægges ud med her, nemlig at det konstateres, at jeg synes, det er uansvarligt at gøre noget ved beskæftigelsessituationen, simpelt hen ikke må stå til troende.
Der bliver stillet et spørgsmål, jeg svarer på det, og der bliver så konstateret noget mærkeligt noget.
Vi gør sådan set alt for at føre en ansvarlig økonomisk politik, der sikrer, at det her samfund hænger sammen med høj beskæftigelse og lav arbejdsløshed, både i morgen, i overmorgen, også om 2 år, 4 år og 6 år.
Det er sådan set den særlige forpligtelse, vi har, fordi vi har den ambition, at det at være regering i Danmark ikke bare er en parentes i danmarkshistorien - det er noget, der skal vare ved i en lang årrække frem.
Og der gør vi det rigtige og det nødvendige.
Det, som spørgsmålet i virkeligheden går på, er, om vi skal gøre mere for at gøre finanspolitikken ekspansiv.
Og der siger jeg: Nej, ikke for nærværende.
Men det er jo ikke det samme som ikke at gøre noget.
Jeg fortryder ikke nogen indrømmelse, al den stund at jeg ikke føler, at jeg har givet nogen indrømmelse.
Der opstod en konkret situation sammenfaldende med, at finansloven blev forhandlet.
Der var uklarhed omkring en konkret situation, og den uklarhed blev afklaret.
Frank Aaen (EL), 2008-12-10:
Jeg vil gerne komme ind på et emne, vi har berørt tidligere, men som jeg synes det er vigtigt at finansministeren udtaler sig om.
Den her aftale om finansloven blev indgået på den betingelse, at Dansk Folkeparti samtidig fik aftalt, at et menneske reelt skulle sættes i fængsel uden dom.
Det var i modstrid med grundloven, og det var i modstrid med menneskerettighederne.
Derfor vil jeg gerne spørge: Fortryder finansministeren det forløb og den indrømmelse til Dansk Folkeparti, og kan man forestille sig, at man igen en anden gang som led i en finanslovaftale vil idømme et konkret menneske en straf?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jeg er helt enig i, at tryghed omkring ens beskæftigelsessituation er helt afgørende.
Jeg tror ikke, at man meningsfyldt - og det tror jeg sådan set at hr. Ole Sohn vil give mig ret i - kan knytte den tryghed op til et arbejdsløshedstal, der hedder 46.500 eller 56.800, eller hvad det er for et tal, det knytter sig op på.
Det ville jo være ligesom at glemme, at en arbejdsløshedskø består af et plus et plus et rigtige mennesker.
Der kan jo i virkeligheden godt være en situation med lav arbejdsløshed, hvor man kan føle sig utryg, fordi man f.eks. har nogle kompetencer, der er for smalle, og hvis man mister sit job, er chancen for at få et nyt ikke ret stor.
Der kan være en anden situation, hvor man, hvis man f.eks. er folkeskolelærer, ikke føler sig utryg, selv om arbejdsløsheden skulle stige ganske gevaldigt, fordi der er nul arbejdsløshed blandt skolelærere.
Og derfor er det en for stereotyp indgang til det bare at koble et spørgsmål om tryghed op på et bestemt tal.
Regeringen ønsker at stå vagt om høj beskæftigelse, lav arbejdsløshed.
Vi ønsker ikke et samfund, der er præget af utryghed, og vi handler løbende.
Og oven på den her finanslov er det at handle at få bankmarkederne til at fungere.
Det er at handle løbende at have indseende på det her område.