runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-08:
Spørgsmålet handler jo om den nyligt indgåede aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om nogle stramninger af indfødsretskravet, og om dette - sådan forstår jeg spørgsmålet - tilskynder til integration eller lægger sig i vejen.
Jeg kan ikke helt præcis se, hvordan spørgeren mener det.
Men det korte af det lange er, at svaret jo nok ikke vil være ens, alt efter om det er spørgeren eller mig, der skal svare på det; det afhænger nok lidt af, hvordan man betragter begrebet integration.
Men jeg vil sige, at jeg har den opfattelse, at der skal stilles store krav i forbindelse med at få indfødsret.
Jeg mener, at alle parter har en interesse i, at de, der får indfødsret - som er noget ganske særligt - er meget, meget velintegrerede.
Det mener jeg at alle har en interesse i.
Så jeg ser ikke, at det på nogen måde er til skade for integrationen
jeg kunne næsten fristes til at sige, i nogle tilfælde måske tværtimod.
Det er i hvert fald ikke til skade for integrationen, at man skal gøre sig umage for at få dansk statsborgerskab.
Jamen jeg kan kun gentage, at når Flygtningenævnet har sagt, at der er mennesker, der kan sendes hjem, så skal de sendes hjem, og det er slet ikke nødvendigt med nogle generelle aftaler, for der er en folkeretlig forpligtelse.
Men det er klart, at hvert land selvfølgelig har ret til at sikre sig, at de pågældende personer netop er deres statsborgere, og derfor foregår det også sådan, at for hver enkelt af dem, der bliver sendt hjem, er der blevet fremlagt papirer for myndighederne, for at de kan se, at det er deres statsborger.
Så er der en forståelse for at sende dem hjem, hvad enten det måtte være kriminelle eller ikkekriminelle.
Når så Irak har sagt nej til en lang række statsborgere, så er svaret, at ja, så forsøger vi derudover med en generel aftale.
Det ene udelukker ikke det andet.
Med hensyn til Kosovo er svaret: Det er ikke nogen afgørelse, jeg har truffet, så det har jeg ikke lige present.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-10-08:
Først kan jeg sige, at humanitært ophold jo altså gives af ministeren til afviste, som er for syge til hjemsendelse.
Jeg skal bare lige finde ud af, om jeg har forstået det her rigtigt: Mener ministeren, at Danmark og ministeren selv absolut intet ansvar har for de mennesker, der bliver sendt hjem, altså at man ingen garantier kan give for, om de mennesker, de familier, der nu sidder i lejre i Danmark og venter på tvangshjemsendelse, vil være i sikkerhed?
Det er jo i virkeligheden sådan et ja/
nejspørgsmål.
Fralægger man sig ethvert ansvar for deres sikkerhed?
Vil ministeren oplyse, om hun mener, at det gavner integrationen, at det nu bliver endnu sværere at opnå status som dansk statsborger, og at en voksende gruppe mennesker i Danmark dermed udelukkes fra at deltage fuldt ud i demokratiet og samfundet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-08:
Det, jeg kan garantere for, er, at sagerne bliver behandlet efter dansk lovgivning, og det er det, jeg er ansvarlig for, også over for Folketinget.
Hele det der spørgeri er jo blot et forsøg på at gå ad omveje.
Sig det dog rent ud: Vi er politisk uenige, der er en uenighed.
Vi har en dansk lovgivning, som spørgeren ikke er enig i.
Det er fuldstændig legitimt, men så sig det dog.
Vi følger dansk lov lovgivning, og spørgeren vil følge nogle regler, som ikke er dansk lovgivning.
Hun vil åbenbart hellere være undergivet nogle organisationer ud i verden, og det er jo helt i orden.
Sig det.
Jeg følger dansk lovgivning, og det er det, jeg som minister er forpligtet til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-10-08:
Ja, jeg tænkte jo nok, at der ville blive henvist til Flygtningenævnet og tak for svaret i øvrigt.
Så kan man tage en anden diskussion om, at FN's flygtningeorganisation altså anbefaler noget andet, men den diskussion kan vi lade ligge.
Jeg tror, at vi kan blive enige om, at det jo er ministeren og regeringen, der har det endelige ansvar for de her menneskers liv og skæbne.
Jeg har kigget lidt i de amerikanske aviser i de sidste uger på nyhederne om udviklingen i Irak, og jeg vil gerne gengive nogle af nyhederne:
Den 12. september er der 32 dræbte ved et bombeangreb nord for Bagdad, den 13. september er 4 dræbt af en bombe i det østlige Bagdad, den 22. september er 2 dræbt af en bilbombe i Bagdad, og der er 9 dræbte og 70 sårede andre steder i landet.
Den 24. september bliver 5 børn dræbt af en bombe i Mosul - jeg ved ikke, om jeg udtaler det rigtigt - og en 3-årig pige bliver dræbt i Bagdad.
Den liste kunne jeg fortsætte.
Man kan finde mange spændende informationer, eller skræmmende informationer om sikkerhedssituationen i Irak, så mit spørgsmål til ministeren er: Kan ministeren garantere for de her menneskers sikkerhed?
Jeg ved godt, at ministeren henviser til Flygtningenævnet, men vi er vel enige om, at det er regeringen og ministeren, som har det overordnede ansvar for de her menneskers sikkerhed.
Kan ministeren personligt garantere for de mennesker, man nu forhandler om at tvangshjemsende, og for deres sikkerhed?
Per Clausen (EL), 2008-10-08:
Nu er spørgsmålet jo nok, hvilken sammenhæng der er mellem den vækst, der er i opgaverne, og den vækst, der er i de økonomiske midler.
Det kunne jo være en spændende diskussion, men jeg vil bare holde fast i det her med sundhedsforsikringerne og spørge ministeren, om han ikke er enig i, at konsekvensen af, at der går statslige midler til sundhedsforsikringer, er, at der går offentlige midler til at skabe større ulighed i sundhedssektoren, fordi der ikke er nogen som helst tvivl om, at man kommer foran i køen, hvis man har en sundhedsforsikring.
Så kan det jo ikke nytte noget, at man benægter den kendsgerning, for det er jo rigtigt.
Det er også rigtigt, at hvis man ser på, hvem der har sundhedsforsikringerne, er det ikke de mennesker, der har de største sundhedsproblemer, og dem, der har de største problemer i det her samfund.
Det er jo systematisk sådan, at hvis man arbejder inden for brancher, hvor der er mange højtlønnede, har man en overrepræsentation af folk med sundhedsforsikringer.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-08:
Ulighed og ulighedsdiskussionen er jo på en eller anden måde uhåndterbar.
Er det mere lige, at 50.000 direktører og advokater havde en sundhedsforsikring, sådan som det var tilfældet under SR-regeringen, eller er det mere lige, at 1 million almindelige lønmodtagere har en sundhedsforsikring?
Jeg skal ikke give svaret, for jeg kan ikke give det, men faktum er, at der er kommet flere sundhedsforsikringer, og at de er blevet udbredt til langt flere mennesker under den her regering.
Det er det, vi arbejder for, og derfor ville jeg personligt ikke tegne en sundhedsforsikring, for jeg synes, den er illusorisk.
Det er min personlige opfattelse.
Carsten Hansen (S), 2008-10-08:
Er statsministeren enig i Jens Rohdes udtalelser, om at »Det var den virkelighed, vi var med til selv at skabe i den måde, vi talte på.
Det gælder både statsministeren, udenrigsministeren og mig selv.
Alle sammen« og »Vi er nødt til at erkende, at vi i offentligheden skabte et billede af masseødelæggelsesvåben.
Hvad der så står i lovteksten bagefter, det er juristeri« i forhold til grundlaget for Danmarks deltagelse i Irakkrigen, jf. Politiken den 28. september 2008?
Hvorfor sagde statsministeren, at »Jeg er ikke det mindste i tvivl om, at han råder over masseødelæggelsesvåben og ønsker at fremstille dem.
Det kan verden ikke være ligeglad med« om Iraks Saddam Hussein efter et møde i Det Udenrigspolitiske Nævn september 2002, jf. Politiken den 28. september 2008?
tilbage
Villy Søvndal (SF), 2008-10-08:
tilbage
Frank Aaen (EL), 2008-10-08:
Mener ministeren, det er acceptabelt, at skatteyderne skal betale for en garantiordning, der f.eks. skal sikre en spekulant, der har indskudt næsten 2 mia. kr. i Roskilde Bank?
Mener ministeren, at den finansielle krise bør føre til en revision af den liberalistiske økonomiske politik, som har været ført de seneste årtier, hvor man har ment, at markedskræfterne skulle overlades til sig selv og demokratiske institutioner skulle blande sig så lidt så muligt?
Hermed er spørgetiden afsluttet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-10-08:
Når regeringen har annonceret, at man er ved at indgå en aftale med den irakiske regering om hjemsendelse af flere irakiske asylansøgere, mener ministeren da, at det er ansvarligt at sende mennesker - herunder børnefamilier - til et land i kaos og borgerkrig?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-08:
Det, man starter med at påstå, er, at regeringen har annonceret, at den er ved at indgå en aftale med den irakiske regering, og så spørger man, om jeg så mener, at det er ansvarligt at sende tilbage.
Det er jo et spørgsmål, der har været diskuteret masser af gange, og svaret er altid det samme: Når man søger asyl i Danmark, går man til Udlændingeservice.
Får man afslag, kan man gå til Flygtningenævnet.
Langt de fleste afgørelser er gået over Flygtningenævnet, og det er Flygtningenævnet, der som uafhængigt organ træffer afgørelse om, hvorvidt de pågældende mennesker, der har søgt, kan få opholdstilladelse i Danmark.
Siger Flygtningenævnet, at de ikke kan få opholdstilladelse, skal de udsendes.
Det har vi politiet til.
De lande, hvortil de pågældende skal sendes tilbage, er folkeretligt forpligtet til at modtage egne statsborgere.
Det er der så nogle lande, der forsømmer, og der må vi prøve at være mere grundige.
Det er bl.a. Irak, og der prøver vi til stadighed at få sendt afviste asylansøgere tilbage til, og det er lykkedes at få sendt nogle få
af sted
Vi forhandler stadig væk med myndighederne i Irak om at få sendt alle de afviste asylansøgere hjem.
De skal hjem.
Flygtningenævnet har sagt, at de ikke opfylder kriterierne for at være flygtning i Danmark, og derfor skal de udsendes.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-10-08:
Så kan jeg jo starte med at spørge, hvad det »tværtimod« betyder.
Altså, hvordan mener ministeren at det gavner integrationen i Danmark, at der kommer til at leve flere mennesker her, som ikke har de samme rettigheder som os andre?
I forvejen er antallet af mennesker, som får indfødsret, jo faldet drastisk i de seneste år, og nu har man så strammet reglerne yderligere.
Rådet for Etniske Minoriteter, som jo er regeringens eget rådgivende organ, og formanden for 60 sprogskoler for udlændinge i Danmark har udtalt, at både danskhedstesten og sprogtesten allerede i dag er for svære.
Det er tydeligt, at de her regler jo handler om at gøre det sværere at blive statsborger i Danmark, og det tror jeg sådan set også at ministeren er ærlig nok til at indrømme.
Det mener jeg er et underligt udgangspunkt. Mener ministeren ikke, at det er positivt, at de mennesker, som lever i Danmark, faktisk har lyst til at blive en del af samfundet og har lyst til at blive fuldgyldige borgere i Danmark?
Er det ikke positivt, at vi har nogle mennesker, som ønsker at deltage i demokratiet i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2008-10-08:
Jeg tror sådan set ikke engang, at de elever, der sidder og hører på debatten i dag, er blevet meget klogere.
For virkeligheden er den, at investeringerne i folkeskolen siden 2001 og til i år er faldet med 1,2 mia. kr. Der er sendt 1,2 mia. kr. færre til de danske folkeskoler.
Det er jo derfor, at det er så utrolig vanskeligt for folkeskoleeleverne og forældrene til folkeskoleeleverne at se, at der skulle være nogen som helst sammenhæng mellem de enorme løfter, som den her regering har givet, og så det faktum, at der stadig væk er møgbeskidte toiletter, at der er huller i tavlerne, og at skimmelsvampen kryber ned ad væggene.
Det er rent faktisk så meget, at Arbejdstilsynet nu hejser det røde flag.
Folkeskolelærernes formand taler om, at den her forringede tilstand, som den her regering har været årsag til, medfører ringere muligheder for indlæring i vores folkeskoler.
1,2 mia. kr. færre er der blevet til folkeskolerne.
Jeg forstår ikke, hvorfor finansministeren ikke bare vil benytte lejligheden til at indrømme det og så svare de journalister og os andre, som i mere end 14 dage nu har ventet på at få det svar fra finansministeren.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-08:
Jeg synes, det er meget positivt, at man vil deltage i demokratiet.
Og det er rigtigt: Man kan ikke stemme til folketingsvalg, før man har statsborgerskab.
Men spørgerens udgangspunkt er jo forkert.
Det lyder, som om man ikke tror, at man kan få statsborgerskab.
Man skal gøre sig lidt mere umage.
Jeg mener stadig væk, det er en god ting, at man ved, at man skal gøre sig umage.
Men man kan sagtens deltage i demokratiet, og jeg kan sige, at hvis udlændinge siger til mig, at de føler sig som danske, betragter jeg dem som danske, helt uanset om de har statsborgerskab eller ej.
Der er jo også masser af personer her i Danmark, der ikke ønsker at afgive deres gamle statsborgerskab.
Der er langt flere her i Danmark, end spørgeren sikkert tror, som har udenlandsk statsborgerskab, uden at man egentlig er klar over det til daglig.
Så det er ikke til skade for integrationen.
Man skal gøre sig en lille smule mere umage, og det ser jeg ikke noget som helst forkert i.
Men det er vi selvfølgelig fuldstændig uenige om.
Morten Bødskov (S), 2008-10-08:
Vi fik jo faktisk ikke noget svar.
Det, jeg spurgte om, var, om det er rigtigt, at investeringerne i folkeskolen er øget under denne regering.
Er de på vej ned, eller er de på vej op?
Det var sådan set det meget, meget enkle spørgsmål, og det er det, som er interessant.
Der er temmelig sikkert nogle folkeskoleklasser, der sidder og lytter til debatten i dag, og jeg tror, de er enormt trætte af at frekventere toiletter, som er møgbeskidte og alt muligt andet.
De vil meget gerne høre, hvad den her regering har at sige til dem, altså om der er blevet sendt flere penge til folkeskolerne i denne regerings periode eller der ikke er.
Alle de fikumdikberegninger, som man laver i Finansministeriet, med gennemsnitsberegninger og alt muligt andet er ligegyldige i den her sammenhæng, og spørgsmålet er: Er der kommet flere penge til folkeskolen eller færre penge til folkeskolen siden 2001?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-10-08:
Jamen der er kommet flere penge siden 2001.
År for år afleverer vi penge til kommunerne, og det er et udtryk for, at der kommer flere penge.
Hvis man så ser på niveauerne, når vi snakker investeringer, og man ser på det ambitionsniveau, den tidligere regering havde - hvis man opgør det for perioden fra 1993 til 2001, hvor den tidligere regering havde ansvaret, og ser på, hvad der skete her rent investeringsmæssigt - og sammenholder det med ambitionsniveauet hos den regering, der har haft ansvaret fra 2002 og foreløbig frem til i dag, er investeringsniveauet højere under denne regering end under den tidligere regering. Hvis man går tilbage til den gamle regerings tid, vil man se, at der var nogle år, hvor man havde et højere eller lavere niveau.
Men skoler bygger man altså én gang, og man bygger først skoler igen, når der er gået nogle år, så det, der er relevant, er jo derfor at se på, hvad ambitionsniveauet for den danske folkeskole var i Nyrupregeringens levetid, og hvad ambitionsniveauet har været i regeringen Fogh Rasmussens levetid.
Ambitionsniveauet er højere nu, og det bliver endnu højere i årene, der kommer.
Jeg vil bede spørgeren høre her.
Den regerede landet fra 1993 til 2001, og den foretog nogle investeringer i skolevæsenet.
Så kom der en anden regering under ledelse af Anders Fogh Rasmussen, der har haft ansvaret for Danmark lige siden.
Hvis man ser på, hvad der blev investeret i folkeskolen pr. år i den periode, Poul Nyrup havde ansvaret, kontra pr. år i den periode, vi nu har haft ansvaret, så ligger investeringsniveauet aktuelt ca. 2 mia. kr. højere om året, end det gjorde historisk.
Det er faktum!
Dertil kommer så, og det er nok det mest interessante, en ambition om at øge investeringsniveauet yderligere.
Det er derfor, vi afsatte 22 mia. kr. til en kvalitetsfond, der bliver bragt i spil på en sådan måde, at kommunerne forpligter sig til at øge det niveau, der i øjeblikket er, på omkring 5 mia. kr. til skoler, til daginstitutioner og til ældreområdet fra 5 mia. kr. til 6 mia. kr. næste år og til 7 mia. kr. næste år igen.
Desuden kan man jo ikke løbe fra det kommunalpolitiske ansvar.
Hvis man f.eks. tager byen her, som jo altid har været under hr. Morten Bødskovs politiske partis ledelse, vil jeg sige, at det jo ikke kan nytte noget, at man kommer med et hvilket som helst nedslidt skoletoilet og siger, at det er regeringens ansvar.
Det er også et spørgsmål om, hvordan man disponerer i Borgerrepræsentationen og på rådhuset her i København.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-08:
Ja tak.
Det ligger lidt i forlængelse af den problemstilling, som også blev diskuteret for et øjeblik siden.
Jeg synes, det i hvert fald indledningsvis er værd at bemærke, hvad det så er, folkeskolen skal kunne rumme.
For i modsætning til den tidligere periode, hvor investeringerne i folkeskolen nogenlunde fulgte udviklingen i elevtallet, må man sige, at de 60.000 flere børn, der er kommet til siden 2001, og som skal passe ind i folkeskolens rammer, jo også genererer et behov for vedligeholdelse og et behov for yderligere investeringer i folkeskolen.
Når man tager det element med, bliver det meget klart, at der er et investeringsefterslæb her, som også er dokumenteret - som hr. Morten Bødskov også nævnte - i de svar, som er givet.
Pointen i den her sammenhæng er, om regeringen deler den opfattelse, at det er dyrt at lade tingene forfalde, og at vi har en situation, hvor det vedligeholdelsesniveau, vi har i folkeskolen, betyder, at kvaliteten af de bygninger, der er til rådighed i folkeskolen, er faldende.
Jeg er i hvert fald enig i og lidt glad for erkendelsen af, at der er et investeringsefterslæb, og at der er noget, der skal gøres; at der skal rettes op, hvis kvaliteten, eller man kan sige den fond, den værdi, der er i folkeskolen, ikke hele tiden skal forringes.
Det, der så er spørgsmålet, er selvfølgelig: Med den kvalitetsfond, som er lavet, bliver det niveau så nået?
Og der insisterer ministeren og regeringen jo på, at det skulle være på plads.
Men hvis man går til nogle af de andre, som kigger på området udefra, eksempelvis Dansk Byggeri, som man jo ikke kan anklage for at være i lommen på Socialdemokratiet eller venstrefløjen, fremgår det, at de har opgjort, at selv med kvalitetsfonden vil der være et investeringsefterslæb alene på folkeskoleområdet på 5,3 mia. kr.
Dertil kommer så det, der ligger op ad folkeskoleområdet, f.eks. idrætsbygninger, hvor der er et efterslæb på 2,6 mia. kr. Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, om den kvalitetsfonddel, der udmøntes af kommunerne i de kommende år, sikrer, at vi så når et niveau, hvor der ikke mere er et investeringsefterslæb.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-10-08:
Jamen jeg ved ikke, hvem Dansk Byggeri er i lommen på.
Jeg tror ikke, de er i lommen på nogen, andre end sig selv.
Altså, det er en brancheorganisation, der har en interesse i at fastholde et vedvarende fokus på vigtigheden af, at der bygges; det vil jeg tro.
Og det er selvfølgelig også en legitim interesse, så det sætter jeg slet ikke spørgsmålstegn ved.
Kvalitetspuljen, kvalitetsfonden, er et målrettet og ganske, ganske betydeligt investeringsløft af den offentlige sektor.
Jeg har nævnt tallene, og jeg nævner dem igen.
Der investeres i øjeblikket - og det har sådan set været billedet igennem en årrække - i omegnen af 5 mia. kr. om året ude i landets kommuner i det, man kunne kalde borgernære institutioner.
Det løftes fra 5 mia. kr. til 6 mia. kr.
Det er et ganske voldsomt løft i investeringsniveauet, og det bliver så fulgt op året efter af et lige så stort løft i investeringsniveauet.
Så det er altså fra et niveau på 5 mia. kr. om året til 7 mia. kr. om året.
Det er et ganske voldsomt løft.
Det kræver blot, at kommunerne overholder den aftale, de har indgået med regeringen, og det har jeg al mulig forventning om at de vil gøre.
Det er jo sådan set en lidt skæv tilgang til det.
Det er jo en mærkelig måde at argumentere på.
Det, der er det helt afgørende, er, at vi nu tilfører - for at blive ved kommunerne, som har ansvaret for folkeskolen - 22 mia. kr.
Og vi gør det på en meget, meget målrettet måde, der ikke bare betyder, at der vil være et meget, meget højt totalt anlægsniveau i kommunerne, men også hvilket er centralt i forhold til skoleeleverne og deres lærere - at den del af det kommunale anlægsbudget, som bruges på skoleområdet, på børneområdet, på ældreområdet, øges.
Det er altså et voldsomt løft.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-08:
Nej, det vil jeg ikke anerkende.
Men jeg synes, at man skal mene noget andet end godt for det danske sundhedsvæsen for at kunne få en stigning på 2 mia. kr. til at være en besparelse.
Der er kommet ca. 2 mia. kr. ekstra til regionerne.
Og det kan godt være, at hr. Jens Peter Vernersen mener, at der skulle have været tilført 3 mia. kr.
Men derfor er det stadig væk forkert at fremstille det som en besparelse, at en stigning ikke var så stor, som hr. Jens Peter Vernersen kunne forvente.
En stigning på 2 mia. kr. er immer væk rigtig mange penge, og det kan man ikke tale om som en besparelse ude i regionerne.
Der er i 2009 ca. 2 mia. kr. mere at arbejde med i regionerne, end der var i 2008.
Det er et faktum.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-10-08:
Det er jo et udtryk for, at der over en meget, meget lang årrække ikke alle steder har været lige meget fokus på det her.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at der er et kommunalt ansvar her.
Når jeg rejser rundt i landet, og det gør jeg en del, besøger jeg jo masser af moderne, velindrettede skoler, hvor også toiletterne har en fin standard.
Så kan man rejse rundt andre steder, f.eks. i visse bydele her i nærheden, og så kan man se, at der må være nogle, der har forpasset at få gjort deres politiske arbejde igennem mere end en generation.
Og sådan kan man jo gribe det kommunalpolitiske ansvar forskelligt an.
Men når der bliver spurgt helt overordnet ind til det, vil jeg sige, at regeringen har en ambition om at investere målrettet i moderne, borgernære bygninger.
Det er baggrunden for, at jeg helt konkret har aftalt med kommunerne, at hvor de altså i år selv planlægger at bruge 5 mia. kr. på investeringer i borgernære institutioner - skoler, daginstitutioner, institutioner på ældreområdet og i forbindelse med breddeidrætsfaciliteter - skal det løftes næste år med 1 mia. kr. og året efter med yderligere 1 mia. kr.
Det er selvfølgelig en erkendelse af, at der er brug for, at der skal ske noget mere på den front.
Jamen det svarer jeg da meget gerne på, for det er sådan, at hvis man ser på det gennemsnitlige årlige niveau for investeringer i folkeskolen i den periode, regeringen har haft ansvaret, ligger det højere end det gennemsnitlige årlige niveau, der var fra 1993 til 2001, så det er meget nemt at svare på. Så kan man spørge sig selv, om der fortsat er et investeringsbehov.
Svaret på det spørgsmål er jo ja, og det er derfor, regeringen har afsat midler til en kvalitetsfond, hvor 22 mia. kr. er målrettet primærkommunale investeringer, og der samtidig er lavet en aftale med kommunerne om, at deres del af kvalitetsfonden skal bruges på målrettede investeringer i det, man kunne kalde de borgernære institutioner dagsinstitutionsområdet, skoleområdet og den del af ældreområdet, som ikke er bosteder for de ældre, altså ældreboliger og plejehjem.
For at angive noget om det løft, der ligger i det, er det sådan, at kommunerne helt aktuelt har et niveau i omegnen af 5 mia. kr. til den type investeringer.
Kommunerne har forpligtet sig til, at kvalitetsreformen skal bringes i spil, så niveauet stiger til 6 mia. kr. i 2009 og 7 mia. kr. i 2010 og fremefter.
Inden for rammerne af de samlede offentlige investeringer vil der derfor være et øget rum til at investere i bl.a. folkeskolen, og så er det jo op til den enkelte kommune selv.
Man kan pege på den kommune, vi befinder os i i øjeblikket, hvor jeg forstår at man har svært ved at få afløb for sine penge og få ført sine egne beslutninger ud i livet, men det er regeringen jo ikke herre over.