runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2008-04-15:
SF støtter, at det ikke længere skal være forbudt at være tjenestemand, selv om man er fyldt 70 år.
På den anden side vil der formentlig også være en anden gruppe, der udfylder funktionen knap så godt, og for den gruppe vil det være særdeles ubehageligt, hvis der kommer en stribe sager om fyringer på grund af uegnethed til at opfylde funktionen, som nogle af høringssvarene også giver udtryk for.
Offentligt ansattes organisationer foreslår i høringssvarene, at man som tjenestemand selv skal give udtryk for, at man vil fortsætte efter de 70 år.
Det er klart, at man også kan overveje, om den offentlige arbejdsgiver skal have en mulighed for at tage stilling til, om vedkommende ønsker f.eks. at bibeholde den funktion, som den pågældende tjenestemand udfører.
Sagt på en anden måde er der flere måder at gøre det på, og SF's endelige stillingtagen til, hvilken model der skal bruges, afhænger af den videre debat og ikke mindst af udvalgsbehandlingen.
Men som sagt støtter vi, at den nuværende bastante aldersgrænse på 70 år bliver fjernet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-15:
Da Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører, hr. Bent Bøgsted, ikke kunne være til stede her i salen i dag, har jeg påtaget mig opgaven at fremføre Dansk Folkepartis holdning til det af ministeren fremsatte lovforslag. Lovforslaget går ud på at fjerne reglerne om den pligtige afgangsalder på 70 år for tjenestemænd.
Det ligger helt i tråd med, at vi skal give dem, der gerne vil blive på arbejdsmarkedet, mulighed for det.
Som udviklingen har været på sundhedsområdet med hensyn til et generelt bedre helbred og en længere levetid er der flere, der gerne vil blive på arbejdsmarkedet længere.
Derfor er der fornuft i at fjerne ufleksible aldersgrænser.
Det skal dog påpeges, at der kan være områder, hvor sikkerhed kommer forud for at fjerne aldersgrænser, hvilket jeg vil bede ministeren redegøre for inden den endelige stillingtagen.
Det drejer sig om de aftalte afgangsaldre.
På flere ministres områder er der aftalte afgangsaldre, der fjernes.
Der er dog undtagelser, og det drejer sig om dommere og jurister ved domstolene.
Afgangsalderen er nævnt i grundlovens § 64, og selv om der er undersøgelser i gang om det særlige spørgsmål, tvivler Dansk Folkeparti på, om det faktisk kan lade sig gøre at fjerne aldersgrænsen, uden at der bliver tale om en grundlovsændring.
Det forhold bedes ministeren undersøge.
Ligeledes er der særlige forhold, der gør sig gældende for tjenestemandsansatte præster, provster og biskopper.
Det er overvejende pastoratets og menighedsrådets medlemmer, der vælger biskopper, og på det grundlag afventes Kirkeministeriets overvejelser om, hvorvidt det kan lade sig gøre at fjerne afgangsalderen på dette område.
Som udgangspunkt kan Dansk Folkeparti tilslutte sig det her lovforslag, men vi vil selvfølgelig gerne have de her ting, som jeg netop har belyst ganske kort, redegjort for i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-04-15:
Hvis man læser aftalen om velstand og velfærd fra juni 2006 mellem regeringen, Dansk Folkeparti, De Radikale og Socialdemokratiet, kan man se, at den peger på utrolig mange ting, bl.a. at det skal være muligt at arbejde længere, hvis arbejdsgiveren og den ansatte ønsker det.
Den ansatte kan så også sige fra, hvis han eller hun ikke mener, at vedkommende kan magte det eller har lyst til det, og den fleksibilitet over for den ansatte synes vi også i Socialdemokratiet er rigtig, rigtig god.
KL peger i høringssvaret på en problemstilling, som vi skal være opmærksomme på.
I den her sag kan arbejdsgiveren jo afskedige den ansatte tjenestemand, ikke på grund af alder, men på grund af uegnethed eller sygdom.
KL sætter også fokus på, om det vil kunne blive for meget for en ansat, hvis vedkommende bliver fyret efter et langt arbejdsliv på grund af uegnethed - om det simpelt hen vil give den ansatte et knæk.
Det tror jeg nu ikke bliver et problem, for hvis man ikke er egnet, er jeg heller ikke sikker på, at man har lyst til eller orker at fortsætte, og derfor vil man stoppe, inden det sker.
Men alligevel mener jeg, at det også er en problemstilling, som vi i hvert fald skal have fokus på, for det skal fortsat være sådan, at man kan blive, hvis man har lyst til det og orker det, og det skal ikke være på grund af tvang eller andre årsager.
Jeg vil så også sætte fokus på et par andre punkter i velfærdsaftalen fra juni 2006.
Der står, at der skal gøres en særlig indsats for at reducere nedslidningen og styrke arbejdsmiljøet, så vi kan fjerne de her aldersbarrierer og jobmulighederne for de ældre styrkes.
Her vil jeg mene vi har et problem, for som alle ved, er der flere og flere syge på arbejdspladserne i dag, og miljøet bliver ikke bedre.
Og gør vi ikke noget ved det, behøver vi egentlig heller ikke at diskuterer den her senere tilbagetrækning, for så er der simpelt hen ikke nogen, der orker at blive længere på arbejdsmarkedet.
Samtidig er vi også nødt til at tage seniorpolitikken meget mere alvorligt, sådan at de, som virkelig kan og vil, også kan fortsætte meget længere, og at de også kan holde til det.
Så Socialdemokratiet støtter det her forslag, og vi håber, at regeringen mener noget med det her forslag og vil arbejde for at reducere nedslidningen og arbejde for et godt arbejdsmiljø, men det er der ikke meget der har tydet på her på det sidste.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-15:
Dette lovforslag er en udmøntning af regeringens løfter om at ophæve den pligtige afgangsalder på 70 år for tjenestemænd, og det er ligeledes i overensstemmelse med velfærdsaftalen fra 2006.
Forslaget betyder i sin enkelhed, at tjenestemænd kan forblive ansat på tjenestemandslignende vilkår, også efter at de bliver 70 år.
Dog er dommere og tjenestemandsansatte jurister ved domstolene ikke omfattet af lovforslaget.
De relevante ministerier overvejer i øjeblikket sammen med domstolene og Domstolsstyrelsen, om man kan ophæve aldersgrænsen for dommere.
Hvis man finder en løsning, kommer der muligvis et ændringsforslag.
Kirkeministeriet er også inde i nogle overvejelser.
Alt i alt er det et forslag, der giver mulighed for, at man kan fortsætte med at arbejde, selv om man er blevet 70 år.
Venstre støtter forslaget.
Troels Christensen (V), 2008-04-15:
Det, der er vigtigt for os, er, at vi får skabt nogle rammer og får åbnet op.
Det er en rammelovgivning, og vi åbner op, således at det kan lade sig gøre for den enkelte kommune at komme ind og bidrage på det her felt.
Vi tror altså på, at det er det, der rykker mest - at der, hvor ansvaret er, også er der, hvor økonomien ligger.
Og jeg er sikker på, at der er rigtig mange kommuner, der godt vil bidrage til det her.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti er et økonomisk ansvarligt parti, der gerne vil finde finansiering til det forskellige, når man involverer sig i noget, og det er jo det, det somme tider kniber med for Enhedslisten, og derfor synes jeg ikke, det er berettiget, når hr. Per Clausen kommer med sådan en antagelse, at vi ikke vil være med, når noget koster penge.
Vi siger bare, og det er det, som jeg også sagde i min ordførertale: Hvor skal pengene komme fra i forbindelse med beskyttelse af en eventuel Hirsi Ali, eller hvis man fik en forfatter a la Salman Rushdie, der kom til Danmark?
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man også i dag får belyst den sag, så det ikke kun bliver det der med at få udvidet en ordning og spørge, at hvis vi har en ordning, hvordan skal den så finansieres.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Per Clausen, om han har et bud på, hvorledes den her ordning eventuelt kunne finansieres i forbindelse med beskyttelse af forfulgte forfattere, som har et vist navn.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-15:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, i og med at Dansk Folkeparti går så meget op i ytringsfriheden - og jeg kvitterer for, at hr. Per Clausen ved tidligere lejligheder og ved tidligere spørgsmål i dag har opfanget det - at vi synes, at racismeparagraffen og blasfemiparagraffen bør afskaffes.
Men vi synes så også i Dansk Folkeparti, at når det nu er gældende lov, skal man selvfølgelig overholde den.
Jeg ved godt, at det er et synspunkt, der sådan er meget bombastisk set fra Enhedslistens synsvinkel, men vi mener, at det er meget rimeligt, at vi overholder gældende lov, og at folk, der kommer til landet, også overholder gældende lov.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Jeg skal bare være helt sikker på, at hr. Martin Henriksen ikke mener, at der er noget problem for ytringsfriheden i Danmark på grund af blasfemiparagraffer og racismeparagraffer.
Det indbefatter, at Dansk Folkeparti siger, at man endelig skal skrive under på både blasfemiparagraffen og racismeparagraffen, for den begrænser ikke ytringsfriheden.
Jeg synes da, det var interessant, hvis vi kunne komme dertil i den danske debat, at det er Dansk Folkepartis holdning.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-15:
Der er jo blevet svaret på en del af spørgsmålet i hvert fald.
Satiretegninger er jo omfattet af det her, og sådan er det.
Vedrørende det at underskrive den her erklæring kan jeg ikke se, hvad der skulle være problemet i det.
Hvis man bruger sin ytringsfrihed og er forfulgt på grund af de ytringer, man kommer med, er der jo ikke noget galt i at skrive under på en erklæring, hvor man giver udtryk for, at man støtter ytringsfriheden.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Man skal tage de glæder, man kan få, og derfor vil jeg være opmærksom på en enkelt ting, hr. Martin Henriksen sagde.
Han gjorde meget ud af tegnere, og så vil jeg bare spørge, om hr. Martin Henriksen mener, at denne lov bør udvides, så den også omfatter tegnere.
Ellers forstår jeg ikke al den her snak om Muhammedtegninger.
Det andet, jeg vil spørge hr. Martin Henriksen om, er, om han vil gennemgå den erklæring, som skribenterne skal skrive under på for at kunne tage ophold i Danmark, med henblik på at fjerne enhver formulering, der kunne reducere deres ytringsfrihed.
Jeg ved jo, at Dansk Folkeparti mener, at vores ytringsfrihed i Danmark på nogle områder begrænses af blasfemiparagraffer og racismeparagraffer osv., og det kan vel ikke være sådan, at hr. Martin Henriksen vil udsætte disse forfattere, der kæmper for ytringsfrihed, for at blive udsat for disse begrænsninger i måske overdreven form.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
Jeg synes, at hr. Martin Henriksen viger uden om det, der bliver spurgt om.
Altså, i forhold til den erklæring, der ligger - og vi synes ikke særlig godt om den - og når det nu handler om ytringsfrihed, hvordan kan det så være, at der skal lægges bestemte holdninger til grund for sådan en erklæring?
Det argumenterer hr. Martin Henriksen jo ikke for.
Ole Hækkerup (S), 2008-04-15:
Det her forslag er jo, som det allerede er fremgået under hr. Eyvind Vesselbos tale
, et forslag, der følger op på den allerede foreslåede fribyordning, altså at kommunerne skal have mulighed for at tilslutte sig internationale netværk af fristeder og f.eks. tilbyde en forfatter midlertidigt ophold.
I den forbindelse skal det retlige grundlag jo også være på plads, og det vil sige, at det overhovedet er muligt for forfatteren at få en midlertidig opholdstilladelse.
Vores forrige ordfører, hr. Flemming Møller Mortensen, har allerede meddelt, at vi er positive over for fribyordningen, og det følger selvfølgelig deraf, at vi også er positive over for det her forslag.
Det helt overordnede formål, nemlig at sørge for at bidrage til, at folk kan udøve ytringsfrihed, deler vi nemlig fuldstændig.
Endelig fremgår det af bemærkningerne, at der i landene omkring os er to, en eller syv - lidt afhængigt af land - der har opholdstilladelse som led i en fribyordning.
Til gengæld er der mange kommuner, der er kommet på banen og har vist interesse for at blive friby, og det er utrolig positivt.
Ordningen skal evalueres allerede i 2009, og når jeg tænker på den debat, der var under det forrige lovforslag, tror jeg, det er en god idé netop for at se på, hvem der er omfattet af ordningen, hvordan den finansieres osv.
Endelig indeholder forslaget en værdierklæring - som jo også allerede har været lidt diskuteret - som eksempelvis en forfatter, der kommer til landet som led i fribyordningen, skal underskrive, en erklæring, som ligger helt i tråd med integrationserklæringen.
Det synes vi er helt rimeligt, da det jo ikke nytter noget, at vi tilslutter os det her initiativ for at fremme ytringsfriheden for så derefter at risikere at komme til at skabe rum for nogle, der vil bekæmpe den selv samme ytringsfrihed.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-15:
Med hensyn til det sidste er det jo en del af ordningen, at man får midlertidig opholdstilladelse, og jeg går ud fra, at hr. Simon Emil Ammitzbøll, når han stadig er jublende glad for, at forfattere får den her mulighed, kender præmisserne for det her, nemlig at det er en midlertidig opholdstilladelse, og at man derfor skal vende tilbage.
Jamen, hvis man ikke skriver under på det her, betyder det så ikke umiddelbart, når man får stillet det som en mulighed, at man så siger: Jamen jeg respekterer ikke det her?
Så skal man vel heller ikke have ret til at komme ind i det her land.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
Jeg er stadig - med ordførerens ord - jublende glad for, at det oprindelige radikale forslag om en fribyordning bliver gennemført i Folketinget i denne samling.
Men ligesom med det andet forslag har vi måske nogle nuanceforskelle i, hvordan vi ville have gennemført det, hvis vi havde haft 90 mandater.
Derfor vil jeg gerne holde fast i min kritik af det her erklæringscirkus om, at man synes, at folk, der kommer til Danmark med bestemte formål, skal skrive under på erklæringer, mens folk, der kommer til Danmark med andre formål, ikke skal skrive under på erklæringer.
Man kan sagtens sige fornuftige ting om nogle af udsagnene, og jeg vil sige: Skal folk skrive under på, at de vil overholde loven, er det fint nok med mig, men jeg synes måske, at det er lidt meget, at forfulgte forfattere samtidig også skal skrive under på, at de er parate til at vende tilbage til deres fødeland.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-15:
Nu hørte jeg jo debatten om det forrige lovforslag, og hr. Simon Emil Ammitzbøll var jo jublende glad og roste regeringen for det her lovforslag.
Skal jeg forstå det sådan, at hr. Simon Emil Ammitzbøll har skiftet mening og nu ikke længere synes, det er et godt lovforslag, som giver en god mulighed for forfattere til at komme til Danmark?
Hr. Simon Emil Ammitzbøll har vel ligesom hr. Per Clausen skrevet under på, at han vil overholde grundloven, og det er vel nogle af de samme elementer, som når man skriver under på, at man vil overholde lovgivning og frihedsrettigheder osv.
Er hr. Simon Emil Ammitzbøll også principielt imod, at han som folkevalgt herinde skal skrive under på, at han vil overholde grundloven?
Astrid Krag (SF), 2008-04-15:
Jeg vil bare spørge ministeren, om hun så kan oplyse mig om, hvordan skribenterne udvælges, hvis jeg har taget fejl i min forståelse af, at man netop i ICORN bruger den samme procedure for udvælgelse af skribenter, som man bruger i UNHCR i forbindelse med vurdering af kvoteflygtninge.
Har jeg fået det forkerte indtryk, eller hvad?
Kan ministeren opklare det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-15:
Jeg skal sige tak for en meget bred tilslutning, ligesom der var til det forrige forslag fra kulturministeren.
Man kan sige, at dette forslag mere ligesom er den fuldbyrdende myndighed ud fra det forslag, som er fremsat af kulturministeren.
Der er naturligvis også på baggrund af høringssvarene blevet rejst ønsker om en mere vidtgående ordning.
Til det kan jeg sige, og det fremgår jo af lovforslaget, at det er der ikke lagt op til.
Selv om det står i bemærkningerne, skal jeg advare imod glosen forfulgte, og at man altså bruger den i for høj grad og overfortolker udtrykket.
Der er jo netop ikke tale om asyl her, og derfor har enhver sammenblanding og tale om kvoteflygtninge heller ikke sammenhæng med det her.
Der er netop tale om, at man efter et meget luftigt kriterium af helt særlige grunde, og når man er en helt særlig gruppe, kan få opholdstilladelse.
Der har så været rejst spørgsmål om erklæringen, og det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll er bange for - er jeg sikker på - er det, som hr. Søren Krarup med så godt et ord og så god en bog har skrevet om i bogen med titlen »Demokratisme«.
Derfor kan jeg også sige, at jeg selv har været inde i den her erklæring, for jeg forstår godt de betænkeligheder, som både hr. Per Clausen og hr. Simon Emil Ammitzbøll kommer med, for vi kan jo ikke kræve af vores borgere, at de skal elske loven, eller at de skal elske demokratiet, og havde der været tale om asylansøgere er det også min opfattelse, at så kunne vi ikke har forlangt sådan en erklæring her.
For det er tilladt i Danmark at være imod demokratiet.
Men her er der altså netop tale om et ganske specifikt, særlig luftigt og vidtgående opholdsgrundlag i forhold til dem, vi ellers har, når det drejer sig om flygtninge og familiesammenføringer osv.
Det er rimelig luftigt.
Det ligger jo i sagens natur, at forfattere er nogle, der bruger ordet som våben, og det kan man jo lige så godt sige ærligt her: Der er tale om en politisk aftale, og der er tale om, at man altså ikke lige her lukker nogen ind, som vil bruge ordet til at nedbryde det danske samfund.
Sådan hænger det sammen, men jeg har altså også selv prøvet at kigge den erklæring igennem for at være sikker på, at der altså ikke er nogen tvang til at være demokrat, og der er slet ikke nogen tale om, at man skal elske demokratiet, men man skal altså respektere og undergive sig demokratiet, når man kommer med det her særlig vidtgående opholdsgrundlag.
Det er grunden til, at jeg godt kan forsvare det og mener, at det er rigtigt, at vi lige lader den forfatter tænke sig om, om det er det rigtige land, han vil tage til, og at vi ikke ligefrem lukker femte kolonne ind, som jo ikke er individuelt forfulgt efter udlændingelovens flygtningebegreb.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
Det lyder i hvert fald ikke sådan, for fru Astrid Krag gjorde meget tydeligt opmærksom på, at hvis forfatterne under en sådan ordning fik permanent opholdstilladelse, så ville man i lighed med den norske ordning kunne tage det fra kvoteflygtningene, og dermed ville der ikke være flere, der fik opholdstilladelse.
Det tror jeg er ret klart, og det troede jeg egentlig var kommet frem i debatten.
Vi vil afskaffe de her erklæringer.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-15:
Jeg er ikke særlig overrasket over en række af de ting, hr. Simon Emil Ammitzbøll har sagt i forbindelse med det her lovforslag, nemlig:
Lad os åbne op, så alle og enhver kan komme her til landet, og lad dem få permanent opholdstilladelse med det samme.
Det, der egentlig overraskede mig, var hr. Simon Emil Ammitzbølls forslag i forbindelse med det spørgsmål, han stillede.
Han sagde: Ja, egentlig burde alle folketingsmedlemmer skrive under på den her erklæring.
Der er det bare, at jeg ikke helt forstår det sidste punkt, hvor der står, at man, når man i forbindelse med sin midlertidige opholdstilladelse er færdig med sit ophold, skal rejse hjem igen, og der har jeg lidt svært ved at forstå, at folketingsmedlemmer skulle skrive under på det, for der er da ikke ret mange herinde, som har midlertidig opholdstilladelse.
Og hvor skal de i øvrigt rejse hen?
Helle Sjelle (KF), 2008-04-15:
Jeg mente dog ikke, at Det Radikale Venstre var blevet større end os endnu.
Så er der i hvert fald nogle ting, der har undgået min opmærksomhed.
Det her forslag skal jo, som flere andre også har påpeget her i dag, være med til at skabe det retlige grundlag for de udenlandske forfulgte forfatterne, og det synes vi naturligvis er en ganske god mulighed.
Vi er glade for, at man også i Danmark kan være med til at give de forfattere husly, og det er selvfølgelig også derfor, vi støtter det forslag, der ligger her.
Astrid Krag (SF), 2008-04-15:
Danske kommuner får med lovforslaget mulighed for at tilslutte sig internationale netværk af fribyer, der har til formål at give husly og arbejdsro til forfattere og skribenter m.fl., som på grund af krænkelser af ytringsfriheden i deres hjemlande er udsat for forfølgelse.
Det hilser vi meget varmt velkommen i SF, selv om vi, som det fremgik af den foregående debat, gerne havde set, at lovforslaget også omfattede andre grupper af kunstnere som f.eks. musikere, komponister, malere, billedkunstnere, film- og teaterfolk og fotografer.
Derudover er vi også uenige, når regeringen eksplicit i bemærkningerne til lovforslaget slår fast, at der er tale om en ordning, der har mere tilfælles med ordningerne for udenlandske arbejdstagere og studerende end med den beskyttelse, vi yder asylansøgere.
Vi så meget hellere, at Danmark kiggede mod nord og den norske model, hvor alle, der godkendes under fribyordningen, får status af kvoteflygtninge med deraf følgende livsvarig opholdstilladelse, ret til familiesammenføring, fri bevægelighed i Schengen og norsk pas.
Den procedure, der anvendes i ICORN for at udvælge skribenter er jo netop parallel til den, som UNHCR-flygtninge skal igennem.
Så jeg er derfor meget nysgerrig efter at høre ministeren om, hvad rationalet er for at mene, at der mere at tale om en arbejdsmarkedsaftale eller en aftale for studerende end en aftale om asyl og beskyttelse for folk, som er forfulgte.
Handler bekymringen om, at antallet af folk, der får asyl, vil stige?
Jamen så kan man også blikket rettet mod Norge tage det helt roligt: Fribyskribenterne trækkes nemlig fra Norges samlede antal kvoteflygtninge, og det er dermed en ordning, som er neutral i forhold til det antal kvoteflygtninge, vi ville skulle tage imod her i Danmark.
Så selv om vi i SF hilser forslaget velkommen, er der altså rum for væsentlige forbedringer, også i forhold til den her del, der handler om udlændingelovgivningen.
Her tænker vi også på en række af de punkter, der påpeges i høringssvarene, og som er blevet berørt af tidligere talere, såsom sikkerheden for, at løsningen hjælper de mest forfulgte skribenter, når nu fribyerne frit kan vælge de mindst risikable skribenter og dermed de billigste, samt det, at opholdet gives med en eksplicit forventning om, at forfatteren returnerer til hjemlandet efter fribyopholdet, hvilket for nogle, måske for mange, vil være umuligt eller decideret farligt.
Endelig stilles der krav om, at den enkelte forfatter skal bidrage til værtskommunens kulturliv.
Det ville være ønskeligt, hvis det var muligt for alle, men vi vil også bare fra SF's side slå fast, at det jo ikke altid vil være muligt, og at det derfor burde afhænge af en individuel vurdering fra forfatter til forfatter og ikke være det, der afgjorde, om man overhovedet kunne få tilladelsen til at opholde sig i en friby.
Så vi er positive over for forslaget, men vi kunne godt tænke os, at man kiggede på mulighederne for at gøre ordningerne bedre end den foreslåede.
Især kunne vi godt tænke os at høre, om man fra ministerens side vil være med til at kigge mod Norge og lære af den norske model for fribyordningen.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-15:
Det, der jo er så paradoksalt ved det her, når man lytter til den dialog og den debat, der har været i dag, og når man bl.a. lytter til Det Radikale Venstre, er, at det her er et initiativ, der er kommet fra det her flertal.
Altså, hvis det her initiativ var og er så fremragende, som hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, hvorfor kom man så ikke med det, da man sad med regeringsmagten?
Det er jo det, der er sådan lidt mystisk.
Dengang gjorde man sig stor umage med at lukke en masse mennesker ind, som vi nu kan se ikke har bidraget særlig positivt til det danske samfund.
Så jeg forstår ikke rigtig, hvad problemet er, og vil bare sige, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det er tilstrækkeligt, at folketingsmedlemmerne skriver under på, at de vil overholde grundloven.
Det bør række.