runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Det kan godt være, at det er nyt for hr. Ole Birk Olesen, det ved jeg ikke, men det er i Danmark sådan, at det er arbejdsmarkedets parter, der forhandler lønnen, og det gør man bl.a. ved overenskomsterne.
I år er der blevet lavet en overenskomst på et stort område.
Det havde bl.a. den betydning, at lønmodtagerne faktisk var meget tilbageholdende, og det gjorde, at der var en relativt lille lønstigning.
Jeg tror sådan set, det tjener arbejdsmarkedets parter – dem begge to – og er til gunst for dem, at man rent faktisk forholder sig til den givne økonomiske situation.
Og der tror jeg det er vigtigt, at vi politikere ikke blander os i den deciderede løndannelse på det danske arbejdsmarked.
Det tror jeg vi måske er uenige om, men det er jeg sådan set helt på det rene med, og det er en politisk uenighed, som jeg godt kan leve med.
Hvis vi så bare tager og ser på hele diskussionen om konkurrenceevnen, kan vi se, at der er kommet en rapport – jeg tror, det var i sidste uge – som bl.a. går på, hvorfor det er, at Danmark er faldet nogle trin ned i forhold til konkurrenceevnespektret, sådan som det er sket i de senere år.
Tallene var i øvrigt fra 2011, hvor der sad en borgerlig regering, en regering, som jeg går ud fra at hr. Ole Birk Olesen gerne ser vender tilbage.
Noget af det, der fremgår af den rapport, er faktisk, at grunden til, at Danmark falder ned på listen, er manglende uddannelse.
Men når man ser på finanslovforslaget for 2013, kan man se, at regeringen netop prioriterer mere uddannelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Jeg synes altså, at det her er en beklagelig måde at føre debat på.
Jeg står gerne ved, at en af grundene til, at jeg stemmer for reformer, der øger arbejdsudbuddet, er, at lønningerne i Danmark ikke kan tåle at stige så meget, som de har gjort tidligere, fordi det vil ødelægge danske virksomheders konkurrenceevne på de internationale markeder.
Det er simpelt hen forudsætningen for, at Danmark kan være en konkurrencedygtig nation i en verden, hvor der handles på tværs af grænserne, at de ikke gør det.
Men jeg kan så forstå, at SF på et tidspunkt, når SF ikke længere sidder i regering – og det, tror jeg, kan komme hurtigere, end hr. Jonas Dahl ønsker – vil have muligheden for at kunne kritisere en sådan politik.
For ellers kunne man jo i dag bare indrømme, at det er en sådan politik, som man selv står for.
Men det gør man ikke, nemlig fordi det ikke er den samme tilgang til den offentlige debat, man har, når man er i regering, som man har, når man er i opposition.
Når man er i opposition, vil man gerne have lov til at være totalt useriøs, som man var det før valget i 2011.
Og derfor vil man nu ikke indrømme, at man fører den samme politik med de samme målsætninger, som alle vi andre gør.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Der er på side 27 i regeringens 2020-plan – tror jeg det er; hr. Ole Birk Olesen må ikke hænge mig op på, om det er på side 27 eller på en af de efterfølgende sider – sådan en fin graf, der viser den demografiske udvikling i Danmark, og jeg tror ikke, der er nogen, der ikke anerkender, at der er nogle demografiske udfordringer.
Så er der også en diskussion, i forhold til hvor meget arbejdsudbuddet skal øges, og hvad det har af betydning.
Det er selvfølgelig noget, som man kan diskutere frem og tilbage, og jeg har set forskellige analyser af det.
Men jeg tror, at hvis vi bare lægger til grund, at vi har nogle demografiske udfordringer på den anden side af 2020, så er det også klart og tydeligt, at vi er nødt til at sikre, at der er en veluddannet arbejdskraft, og vi er nødt til at sikre, at arbejdskraften er til rådighed.
Det gør vi med en lang række initiativer; det gør vi bl.a. med skattereformen.
Vi gør det også ved at satse på velfærden, og vi gør det ved at investere i uddannelse, sådan som vi lægger op til med finanslovforslaget for 2013.
Der handler det også om, at der er en demografisk udfordring, vi skal imødegå, som er helt åbenlys, i hvert fald for mig at se.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Når man foreslår en politik og man stemmer sin politik igennem, synes jeg også, man skal være villig til at stå på mål for den.
Det sande svar på det er jo, at det er, fordi det øgede arbejdsudbud dæmper lønudviklingen i Danmark.
Altså, lønningerne stiger ikke så meget, som de ellers ville have gjort, hvis der er mere arbejdskraft ude på markedet.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jeg skal ikke kunne sige, om hr. Jacob Jensen har vat i ørerne, eller om han bare ikke hører efter.
Men helt ærligt, det er jo sådan, at Venstre nu siger ja til nogle besparelser på bl.a. forsvarsområdet – de penge er så nogle, der kan bruges på velfærd.
Så sker der en skatteomlægning, hvor beskatningen på en række områder øges, og så lettes beskatningen andre steder.
Det er fuldt finansieret, og det er jeg sådan set glad for.
Og det er jo nye toner, at Venstre er med til den del af det.
Men at vi bl.a. lægger en øget beskatning på banker og den frie bil og rent faktisk ser på et bredt udsnit af den beskatning – vi øger jo sådan set også marginalskatten for den rigeste børnefamilie – synes jeg da der er nogle pointer i.
Jeg er med på, at det med øget marginalskat og bankskat og øget beskatning på aktionærlån er noget, man ikke er så glad for at snakke om i Venstre, og det synes jeg er helt i orden, men man må også stå ved finansieringen.
Jeg bed meget mærke i, at Venstres ordfører under førstebehandlingen havde en bemærkning, der hed: Tjah, vi ved ikke rigtig, hvordan vi har det med finansieringen.
Men der ligger sådan set fuldt finansierede forslag.
Jeg er med på, at Venstre har haft svært ved det.
Jeg synes, det er fornuftigt at finansiere det, man vil.
Jacob Jensen (V), 2012-09-13:
Hvis nogen lyttede efter, kunne de høre, hvad jeg nok tror var dagens, måske årets, indrømmelse i skattepolitikken fra SF's side.
Jeg hørte i hvert fald hr. Jonas Dahl sige, at man med aftalen her både laver et løft i velfærden og samtidig sænker skatten – og så nævnte han nogle grupper.
Så dermed har vi nu konstateret, at SF faktisk anerkender den præmis, som vi andre har talt om hele tiden, nemlig at man ikke skal vælge mellem velfærd og skattelettelser, men at de faktisk er forudsætningen for hinanden.
Så tak for det svar.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Nu ved jeg godt, at det må være helt nyt for Dansk Folkeparti at have en sådan demokratisk proces internt i et parti.
Jeg er med på, at man i Dansk Folkeparti kårer sin formand, det er fair nok at man har den form for topstyring.
Jeg har også hørt i pressen, at der skulle være andre kandidater, men vi har sådan set en demokratisk proces i SF, hvor medlemmerne stemmer om det.
Jeg vil gerne give en introduktion i, hvordan sådan et medlemsdemokrati kan fungere til hr. Hans Kristian Skibby, hvis han har lyst til at få det.
Det kan være, at han skal foreslå det i Dansk Folkeparti.
Men hvis vi nu ser bort fra den del af det, så synes jeg faktisk, at det er vigtigt at slå fast, at noget af det, vi gør, er, at vi faktisk løfter de fattigste folkepensionister.
De får faktisk et konkret løft med den her skattereform.
Det synes jeg også man skal anerkende, og det er godt, at Dansk Folkeparti vil støtte den del af det.
Men to tredjedele af de penge, der er, ud over dem, vi har brugt, bliver brugt til at løfte beskæftigelsesfradraget.
Det giver rent faktisk et klart større incitament til dem, der ligger i bunden af indtægtsskalaen.
De får en konkret håndsrækning med den her skattereform.
Det synes jeg faktisk er fornuftigt og rimeligt i stedet for at lave endnu en rødvinsreform.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-09-13:
Nu vil jeg gerne sige til ordføreren i forbindelse med det her om at være regeringsduelig osv., at jeg jo faktisk synes, at det seneste år i hvert fald har vist, at man ikke har forberedt sig ganske fornuftigt i SF på at få forståelse for, hvordan man skal agere i en regering.
Vi kan jo se i dag med den her skattereform, at medlemmer af hr. Jonas Dahls egen folketingsgruppe kommer ned i salen og stemmer imod skattereformen, netop fordi de pågældende siger, at den er usolidarisk, og fordi den strider imod alle grundlæggende socialistiske principper, det, som SF er bygget op på, det, som SF gik til valg på, og det, som man har sagt i alle danske medier i hele sidste valgperiode, hvor hr. Villy Søvndal jo sagde, at regeringen udsatte Danmark for en velfærdsmassakre.
Nu står selv samme parti med selv samme ordfører, hr. Jonas Dahl, og skal forsvare, at man skærer i overførselsindkomsterne for at bruge pengene på skattelettelser til dem, der har allermest.
Er det virkelig en ny form for solidarisk SF-politik, eller er det bare mig, der fuldstændig har misforstået noget?
I min optik er det i hvert fald alt andet end socialisme.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Nu blev der henvist til steder, hvor man har et stift arbejdsmarked, men man har jo ikke et mere stift arbejdsmarked, end at man dér har en arbejdsløshed, der er væsentlig højere end i Danmark.
Det vil sige, at man har rigtig mange, der søger et arbejde i de lande, og alligevel har de en massiv, høj arbejdsløshed.
Vi kan også tage et land som USA.
De har højere arbejdsløshed end Danmark, men de har da bestemt et mere liberaliseret arbejdsmarked, end vi har hos os.
Altså, jeg mener, at der ikke rigtig er nogen sammenhæng i, at dårlige vilkår for arbejdsløse giver høj beskæftigelse.
Det eneste, man kan se, som er uomgængeligt – og det er rigtigt, hvis man synes, det er en god idé – er, at i nogle af de lande, hvor man har de dårligste vilkår for de arbejdsløse, har man også fået trykket lønningerne så langt ned, at folk er nødt til at have to job for bare at kunne få noget, der ligner en indkomst, man kan forsørge en familie med.
Men jeg går ikke ud fra, at Liberal Alliance synes, det er en god idé, at lønningerne skal bankes sådan ned, at man er nødt til at have to job for at kunne forsørge en familie.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg vil gerne spørge Enhedslisten om den forskel, der er på skattereformen fra 2009 – forårspakke 2.0, som den hedder – som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti stod bag, og så den nye skattereform, og om Enhedslisten ikke kan bekræfte, at skattereformen fra 2009 gav 5,5 mia. kr. mere, man kunne bruge på varig velfærd, hvor den nye skattereform giver omkring 8 mia. kr. mindre, som kan bruges på varig velfærd.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Jeg beklager, at jeg ikke lige har tallene fra forårspakke 2.0 foran mig, så det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg kan bare sige, at den aftale, der er lavet mellem regeringen og Venstre og Konservative, koster i velfærd i forhold til det, som regeringen selv havde lagt frem, og alene af den grund er det selvfølgelig imod den aftale, der ligger.
Og jeg kan sige, at de skattepakker, som Dansk Folkeparti var med til at bære igennem med den gamle regering, massivt gav skattelettelser til de allerrigeste, mens man snød de fattigste hver eneste gang.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-13:
Det er jo, fordi hr. Frank Aaen forenkler den her diskussion i en helt utrolig grad.
Det bliver nærmest populistisk.
Altså, når der er en stor arbejdsløshed i nogle lande som f.eks. Spanien, har det jo med meget andet at gøre end med arbejdsudbud.
Det har bl.a. at gøre med, at man har et arbejdsmarked, som fungerer utrolig dårligt, og som er ekstremt ufleksibelt.
Det har noget at gøre med, at man har haft nogle politikere, som har ført en uansvarlig økonomisk politik.
Kan hr. Frank Aaen ikke i det mindste anerkende, at det er lidt mere kompliceret end det, hr. Frank Aaen får det til at se ud til, når der er solid dokumentation for, at det, at man laver reformer, der øger arbejdsudbuddet, gør, at beskæftigelsen stiger?
Det er jo ikke det samme, som at der ikke er nogen ledighed, men det betyder, at der er en sammenhæng mellem antallet af mennesker, som kommer ud på arbejdsmarkedet, og hvor mange af dem der kommer i beskæftigelse.
Altså, når det er veldokumenteret, hvorfor er hr. Frank Aaen så ikke interesseret i at føre en politik, som gør, at flere mennesker kommer i arbejde?
Eller har hr. Frank Aaen i virkeligheden en dagsorden om, at han gerne vil holde mennesker på overførselsindkomst?
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Deres beregninger bygger på den samme dårlige regnemaskine, som Finansministeriet bruger, og det skal de nok få et svar på. Hvad angår det, der er lagt frem i dag, og som vi debatterer under det her punkt og under de følgende punkter, så har jeg vist sagt meget klart, at vi er lodret imod, at man giver skattelettelser til dem, der har mest, og bl.a. tager en del af pengene fra velfærd.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-09-13:
Jeg har det ritzautelegram her, hvor der netop står, at Enhedslisten var på nippet til at give direktørfamilien 15.000 kroner ekstra med den her skatteaftale.
Jeg vil bare spørge, om det ikke er rigtigt, at Enhedslisten var ved at indgå en aftale, som også ville betyde, at der ville være 1.080 kr. mindre til parret på kontanthjælp.
Og ifølge Finansministeriet ville en enlig, ung kontanthjælpsmodtager miste 640 kr. om året med Enhedslistens aftaleudkast.
Jeg vil bare spørge: Er det, som Ritzau gengiver her, virkelig den måde, Enhedslisten har forhandlet på?
Er det, som hr. Frank Aaen står og siger fra talerstolen nu, altså at man er imod nedskæringer, så ikke bare tomme ord, når vi kan konstatere, at der med den aftale, der har foreligget med Enhedslisten, også ville ske nedskæringer?
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Jamen jeg ved sådan set ikke helt, hvad jeg skal gribe og gøre i.
Altså, nu tror jeg, det bliver tredje gang, jeg må svare, at den regnemaskine, der har regnet de tal ud, regner forkert.
Det sagde jeg i min ordførertale, det har jeg sagt i tidligere svar.
Og så spørger man alligevel én gang mere om det samme.
Det er ikke fremmende for debatten i Folketinget, at man bare gentager det samme spørgsmål, oven i købet et spørgsmål, der er givet svar på.
Jeg vil bare sige, at vi ikke er enige i det regnestykke, Finansministeriet har lavet.
Vi mener, der er nogle faktorer, de ikke tager med.
Nu har jeg nævnt det med fordelingen af fedt- og sukkerafgifterne, som de ikke beregner rigtigt.
Jeg kan godt tage en anden ting med, hvis det kan hjælpe ordføreren lidt, nemlig at der også var et massivt beløb til forbedringer af uddannelse for arbejdsløse og indsats over for unge arbejdsløse.
Det faldt også på gulvet, fordi regeringen valgte VK i stedet for Enhedslisten.
Det er selvfølgelig heller ikke taget med i den beregning, som der henvises til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Der er lige kommet et ritzautelegram i dag, som fortæller, at hvis man gennemførte den aftale, som Enhedslisten var med i, eller som der i hvert fald var en skitse til, så ville det have givet 15.000 kr. mere til direktøren.
Det er jo trods alt også en pæn skattelettelse, som Enhedslisten ville have lagt stemmer til.
Men jeg vil prøve, om jeg kan få en bekræftelse fra Enhedslisten på, at den besparelse, man får på de offentlige udgifter – det kunne være mindre bidrag til EU, forsvarsbesparelser osv. – er penge i stedet for at give en skattelettelse, der måske kunne være brugt på ekstra velfærd.
Er Enhedslistens hr. Frank Aaen ikke enig i, at det virker noget hyklerisk, når man fra regeringspartierne tidligere prøvede at tegne et billede af, at det var velfærd eller skattelettelser, mens det nu åbenbart er skattelettelser, det går ud på?
Nu er det o.k., at man skærer ned på de offentlige udgifter og giver penge til folk, så de selv kan bruge dem.
Det er ikke, fordi vi i Dansk Folkeparti har noget imod, at folk beholder deres penge selv, men mit spørgsmål er, om det ikke virker noget hyklerisk, når regeringspartierne mener, man godt kan skære i den offentlige velfærd i stedet for at give skattelettelser.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jeg er heller ikke sikker på, at jeg ville være glad for, hvis det var hr. Hans Kristian Skibbys form for socialisme, jeg skulle indføjes i, så det er måske også meget godt, at vi befinder os på to forskellige fløje i dansk politik.
Det er jo rent faktisk noget af det, der gør, at vi kan løfte velfærdsniveauet i Danmark, rent faktisk kan sikre, at der både er til vores ældre og vores syge.
Jeg synes faktisk, det er positivt, at vi sikrer det.
Det gør vi bl.a. med nogle besparelser på forsvaret, som Venstre og Konservative så har nikket ja til.
Man skal også bare huske på, at når man er på førtidspension og på et tidspunkt rammer folkepensionen, så får man også et kontant løft.
Man får 5.000 kr. mere, fordi man rent faktisk nu får en ældrecheck.
Jeg synes faktisk, det er rimeligt, at vi nu også løfter de fattigste folkepensionister, det tilgodeser også de fattigste førtidspensionister.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-09-13:
Man kan jo sige, at Socialistisk Folkeparti førte sig frem med sloganet »Velfærd frem for skattelettelser« før valget.
Så kom man i regering, og så forsvandt både millionærskatten og alt det, man egentlig havde gået og sagt, man vil have, og derfor jeg vil bare spørge ordføreren: Hvori er det, at man får mere velfærd, ved at de her pensionister og andre på overførselsindkomster får reguleret den her ydelse i nedadgående retning?
Fra 2016-23 får man mindre i regulering, og dermed mister man samlet set på det område op til 5 mia. kr.
Hvordan kan man få mere velfærd på den måde?
Det vil jeg gerne spørge om.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
For det første er der ikke nogen, der mister noget.
Ligegyldigt hvem man er, vil man rent faktisk, når man er på en overførselsindkomst, i kroner og øre få mere.
Man vil bevare sin købekraft.
Man vil fortsat kunne købe det samme, som man kan i dag.
Det vil man også kunne købe om 10 år.
Så lad os starte med at slå den del fast, og så håber jeg også, at det er sivet ind – undskyld.
For mig at se er det også helt afgørende, at vi også sikrer, at der rent faktisk er penge til velfærd.
Det gør vi med den her skattereform.
Vi sikrer rent faktisk små 3 mia. kr. til samlet velfærd.
Det gør vi så bl.a. ved nogle besparelser på forsvaret.
Vi ser også på, hvordan vi kan få nogle ekstra penge i statskassen, bl.a. ved at øge beskatningen af bankerne.
Det synes jeg sådan set er en positiv del.
Vi ser på beskatningen af fri bil, udstationerede medarbejdere, aktionærlån og en lang række andre ting.
Så der er rent faktisk en lang række ting, som er med til at finansiere den her skattereform, som bl.a. giver den enlige forsørger et kontant løft, løfter ældrechecken for de fattigste pensionister.
Jeg synes faktisk, at der er nogle gode dele i det her, som jeg egentlig tror at Dansk Folkeparti også gerne vil støtte op om, men som de ikke var med til at forhandle, fordi de ikke ville.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Jeg tror faktisk, jeg nævnte det i min ordførertale.
Hvis det var sådan, som hr. Joachim B. Olsen siger nu, ville de lande, der har flest arbejdsløse, også have den højeste rigdom og den største beskæftigelse, men sådan er det bare ikke.
Det er sådan set nærmest modsat, og det er derfor, vi siger, at det da er Liberal Alliance, der prøver at påstå, at bare det, at der er to, altså dobbelt så mange som før, der søger et ledigt job i morgen, så gør det, at der kommer dobbelt så mange job.
Altså, hvorfor giver flere ansøgere flere job?
Det er da Liberal Alliances opgave at forklare det og så ikke bare at sige, at det da er bevist.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Nej, jeg er sådan set glad for, at det er lykkedes at lave en skatteomlægning, som rent faktisk er fuldt finansieret – jeg ved, det må være nye ord i den borgerlige lejr – men det medfører jo rent faktisk, at vi f.eks. hæver beskatningen af den frie bil for udstationerede medarbejdere, i forhold til aktionærlån og bl.a. også i forhold til en bankskat.
Det synes jeg sådan set er positivt at også Venstre har sagt ja til, og det vil jeg da gerne kvittere for her i dag.
Når man så samtidig lægger nogle besparelser ind på forsvarsområdet, som Venstre også anerkender, så synes jeg da, det er rigtig positivt, at vi både har kunnet være med til at sikre penge til velfærd og samtidig lette skatten og give et ekstra løft til den fattigste folkepensionist og rent faktisk løfte beskæftigelsesfradraget.
I forhold til millionærskatten er det jo ikke nogen hemmelighed, at SF gik til valg med et ønske om en millionærskat.
Vi måtte også konstatere, at det var der ikke flertal for efter et valg.
Det er jo sådan set en del af den parlamentariske tradition.
Det er også derfor, at vi i SF har et medlemsdemokrati, hvor vi hører medlemmerne om, hvem vi vil have som formand.
Jeg skal ikke kunne sige, om andre partier kunne lære noget af det.
Men med hensyn til diskussionen om millionærskat er den jo sådan set ikke længere.
Vi gik til valg på noget, og der var ikke flertal for det.
Det må man jo anerkende nogle gange, og sådan er demokratiet jo så også.
Med hensyn til de her skattelettelser er forskellen jo også, at de her er fuldt finansieret.
Jeg har remset andre finansieringsforslag op, og jeg vil gerne komme med det et par ekstra gange, hvis det kan lette på forståelsen, men for mig at se er det helt afgørende, at man rent faktisk finansierer de tiltag, der ligger.
Så ligger der også en række besparelser, bl.a. på forsvaret, som er ganske store besparelser.
Det er nogle af de penge, vi nu bl.a. kan bruge til velfærd i stedet for på krudt og kugler.
Det synes jeg sådan set er positivt, og jeg er glad for, at der er en bred kreds af partier i Folketinget, som faktisk har været enige om det.
Jeg er tilfreds med, at også Venstre og Konservative har nikket til de store besparelser på forsvaret.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-13:
Hr. Frank Aaen sætter altid spørgsmålstegn ved, at øget arbejdsudbud giver øget beskæftigelse, men det er jo veldokumenteret.
Altså, det er jo ikke bare bevist i Danmark, men det er bevist i hele Europa, ja, i hele verden, at øget arbejdsudbud giver øget beskæftigelse.
Hvad er det for nogle tanker, der ligger bag, når man fra Enhedslistens side prøver at føre en politik, som strider imod al erfaring, al viden?
Vi burde jo alle sammen have et fælles mål om, at så mange mennesker som muligt skal i beskæftigelse, og at vi skal have et så velstående Danmark som overhovedet muligt, så hvad er det for nogle kilder, som Enhedslisten henviser til, når man benægter, at det, at arbejdsstyrken bliver øget, også giver øget beskæftigelse?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-09-13:
Jeg kan høre, at pladen er røget i den samme rille hele tiden, men jeg vil give ordføreren chancen igen.
Altså, når man ændrer reguleringen af overførselsindkomster, betyder det, at man får op til 5 milliarder færre kroner til de samme folk – 5 mia. kr. færre i 2023.
Jeg spørger bare: Hvordan kan det give mere velfærd, og hvor blev de løfter af med hensyn til millionærskat og alle de ting?
Jeg må bare sige, at der er mange, der står tilbage med spørgsmålet om, hvordan det lige er, at SF prøver på at højne velfærden i Danmark.
For der blev sagt før valget, at der ikke var plads til både velfærd og skattelettelser.
Nu kan vi så konstatere, at SF har været med til at give skattelettelserne, og det vil jo så logisk nok sige, at så har man ikke givet velfærdsforøgelser.
Hvorfor vil Socialistisk Folkeparti ikke bare indrømme, at man nu har været med til at skære i velfærden?
Var det ikke meget nemmere bare at indrømme sine fejl?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg skal spørge ordføreren, om den her skatteaftale, som jo reelt betyder, at der kommer ægte skattelettelser for 7,870 mia. kr. – hvis jeg husker svaret fra skatteministeren korrekt – i SF's optik betyder, at der er flere penge til at kunne leve op til regeringens 2020-plan i form af vækst i det offentlige forbrug, end der ville have været uden den her skatteaftale.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Jamen det er jo en forringelse.
Det kan ordføreren jo se på alle de høringssvar, der er kommet ind fra de handicaporganisationer, der er.
Og det er altså mennesker, der ikke har mulighed for bare at gå ud og give den en ekstra skalle og tjene nogle ekstra penge.
Vi snakker om mennesker, som er multihandicappet, mennesker, som måske lider af Downs syndrom eller andet, og som ikke har de samme muligheder for at forsørge sig selv, som alle vi andre har.
Og det er jo altså mennesker, som bliver ramt af den her skatteaftale. Hvad vil ordføreren gøre for de mennesker, der bliver ramt på grund af den her skatteaftale, og som ikke kan forsørge sig selv på samme vilkår, som vi andre kan?