Ida Auken (RV), 2016-04-08:
Der er jo rigtig mange grunde til, at vi ikke er i mål med kemidagsordenen, bl.a. fordi der er i tusindvis af stoffer, vi skal være bekymrede for, i tusindvis.
Og fordi der ikke er udviklet sikre alternativer til alle de stoffer, vi gerne vil fjerne, kan man risikere, at der simpelt hen bliver brugt værre stoffer, for jeg tror ikke, at det er realistisk at forestille sig, at vi fra den ene dag til den anden slet ikke har konservesprodukter i Europa.
Så det handler for mig at se om at være realistisk i forhold til at skubbe den her dagsorden hurtigst muligt, og der synes jeg nok, at i de år, som vi havde, og hvor jeg havde mulighed for at lede Miljøministeriet, viste vi, at Danmark kunne flytte rigtig meget, og vi kan rykke rigtig langt, og det håber jeg da også at den nuværende regering vil forsøge at gøre.
Det Radikale Venstre tager kemidagsordenen meget alvorligt.
Det er ikke for sjov, når fertiliteten falder i vores land, og det er ikke for sjov, når børn går i puberteten alt for tidligt.
Og vi ser mange andre ting, som skyldes de hormonforstyrrende stoffer og anden unødvendig kemi, der er i de produkter, der er omkring os.
Når det er sagt, skal man også huske, at kemidagsordenen er temmelig kompleks.
Det er ikke alt, der er kemi, som er skadeligt; der er faktisk rigtig meget, som vi har utrolig meget brug for.
Og det er også et område, hvor man let kan komme til at gå lidt i panik, fordi et stof lyder meget farligt, og så handler det måske i virkeligheden mere om, hvordan stoffet bliver brugt.
Ydermere bør man på kemiområdet hele tiden kigge på, hvad det så er for nogle alternativer, der er til de stoffer, man gerne vil have forbudt.
For hvis alternativerne er dårligere belyst og værre, kommer man jo ikke ret langt ved at forbyde et givet stof.
Vi har ikke råd og tid til symbolpolitik.
Det er at flytte kemidagsordenen der, hvor vi rent faktisk kan gøre det, som betyder noget for alvor.
Vi kan stille os op og true nok så meget og fortælle meget store firmaer, at nu skal de holde op med at bruge et stof, men det er nu engang mere vægtigt, når 500 millioner forbrugere sammen siger, at de her stoffer vil man ikke have ind på sine markeder.
Det er en jungle, der er så omfattende at finde rundt i, at danske eksperter ikke alene kan skaffe viden nok om de her stoffer.
Der bliver vi også nødt til at arbejde sammen med de andre lande.
For Radikale Venstre har det altid været en mærkesag at gøre noget ved kemien, og da vi var i regering og jeg selv sad med ministerposten, var kemien en af hovedprioriteterne.
Og jeg vil lige tillade mig at sige, hvad vi faktisk gjorde i den periode.
Vi havde formandskabet for EU, og her var det syvende miljøhandlingsprogram, der omhandlede kemi og cocktaileffekter og hormonforstyrrende stoffer, en hovedopgave for det danske formandskab, hvor vi flyttede det ganske langt.
I vores regeringstid lavede vi også nogle kriterier for hormonforstyrrende stoffer, som var sådan lidt en undskyldning, som EU kunne dække sig ind under – man havde ikke nok kriterier.
Vi opfordrede nabolandene til at tage ansvar for at få kortlagt en lang række af de stoffer, som man ligesom kunne dække sig ind under at man ikke havde nok viden om.
Vi satte penge af til at sende eksperter til EU og presse på, for det er med viden, at man meget tit kan rykke nogle af de her ting i systemet.
Vi lavede et Kemikalieforum.
Vi satte fokus på kemikalier i forhold til ressourceeffektivitet, altså hvordan man kan genanvende ting.
Så der er ikke nogen tvivl om, at det her er en dagsorden, som virkelig ligger os på sinde, men hvor det også er vigtigt at man kigger på, hvordan man gør de her ting bedst muligt.
Når vi kommer til det, vi diskuterer her med B 38, bisfenol A, vil jeg sige, at det er et stof, vi har haft under opsyn i lang tid, og vi har jo et forbud i Danmark mod det i de materialer, der er i kontakt med børn under 3 år.
Det er meget fornuftigt, for her er der sikre alternativer.
Problemet med at lave et forbud generelt er, at vi endnu ikke har udviklet alternativer, der er sikre på alle områder.
Bisfenol S er lige så usikkert, er det blevet bevist af canadiske forskere; bisfenol B, E og F og 4-formylphenol har et lignende potentiale til at være hormonforstyrrende.
Og det vil sige, at de steder, hvor man i dag bruger bisfenol A – det er f.eks. i sure og salte fødevarer som f.eks. syltede agurker, flåede tomater, cider, cola på dåse – vil dåserne ruste, hvis man ikke bruger bisfenol A, og så kan man altså begynde at bruge nogle af de her mere usikre stoffer.
Jeg kan også huske, at da vi gjorde det i forhold til sutteflasker, var der faktisk en stor artikel i Ingeniøren, hvor der var udtrykt en meget stor bekymring for, at de alternative stoffer, som man brugte her, ikke var sikre nok.
Så derfor synes vi, at det allervigtigste på dette tidspunkt er at få lagt presset på EU.
Og der er jo så også en afstemning her i 2016, som vi fra radikal side gerne vil afvente og se hvordan går.
Men jeg vil også give Enhedslisten ret i, at vi har brug for en aktiv regering, der går ind og lægger et ordentligt pres og spiller en vigtig rolle, sådan som Danmark altid har gjort det på kemiområdet, og som går forrest og står sammen med de andre progressive lande.
Det kan forhåbentlig også få industrien i Danmark til at lægge et pres på regeringen for at tage det her ansvar alvorligt, altså at den risiko kan være der, at man vil se på det, hvis man misser den her mulighed.
Så indtil videre vil jeg sige, at der er meget positive intentioner i forslaget.
EU-vejen er for os vejen at gå, men hvis vi har en regering, der ikke vil leve op til det ansvar, må vi jo så se på, hvad vi skal gøre, hvis der ikke kommer en sejr ved den her afstemning.