runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg tror simpelt hen ikke, der er nogle, der hopper på den med, at regeringens seniorførtidspension skulle være bedre end efterlønnen.
Det tror jeg simpelt hen ikke der er et eneste menneske i dette land der hopper på – ja, det skulle så lige være hr. Helge Adam Møller, der hoppede på den.
Så vi har fundet en, og det er jo fint nok.
Men nogle gange synes jeg, at De Konservative og regeringen taler om efterlønnen, som om den er sådan et luksusgode, som danskerne har haft.
Hvem er det egentlig, der går på efterløn?
Er det den her golfspillende akademiker, den højtlønnede type, eller er det i meget stort omfang helt almindelige LO-lønmodtagere, der er på efterløn?
Otte ud af ti – otte ud af ti! – af dem, der er forsikret til efterløn, er LO-lønmodtagere.
Det er rigtig mange mennesker.
Jeg er nødt til sige, at hvis vi også kigger på, hvordan tallene er fordelt, må vi sige, at der er rigtig mange kvinder, der bruger efterlønnen.
De, der går tidligt på efterløn, er dem, der har fået mindst uddannelse af samfundet.
Og så bare lige som en ekstra bemærkning: Der er rigtig mange mennesker i de yderste dele af Danmark, som bruger efterlønsordningen.
Så det er ikke en ordning, der bruges af alle mulige; det er en ordning, som meget målrettet bliver benyttet af dem, den egentlig var tiltænkt.
Tom Behnke (KF), 2011-05-31:
Næh, men det er da stadig væk et paradoks, at de mennesker, der i forvejen knokler og knokler og er flittige på arbejdsmarkedet, skal arbejde endnu mere, for at de, der er kommet op i årene og er tilmeldt en efterlønsordning, men som ikke nødvendigvis er nedslidte, ikke nødvendigvis har behov for at gå fra, kan gå fra; at de skal betale for, at mennesker, der godt kunne yde en indsats, ikke gør det.
Det er da en underlig form for solidaritet, specielt i betragtning af at man siger, at det er under påskud af, at det skulle være for de nedslidte.
Men det er jo kun en tredjedel af de ufaglærte, som er omfattet af en efterlønsordning – kun en tredjedel.
Så hvis vi virkelig ville gøre noget for de nedslidte, var det så ikke bedre, at vi til dem, der kan yde en indsats, sagde, at det må de gerne blive ved med, hvorimod vi med dem, der reelt er nedslidte, gjorde det, som regeringen foreslår, det, som De Konservative foreslår, nemlig at vi laver en seniorførtidspensionsordning, hvor man hurtigere og nemmere kan få sin førtidspension, hvis man er nedslidt.
Det er da en fair, solidarisk og social politik over for mennesker, der ikke kan mere – i stedet for bare at hælde penge ud til nogle, som i virkeligheden godt kunne arbejde mere.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Når vi godt kan lide efterlønnen, er det, fordi den blev ændret i 2006 på den måde, at folkepensionsalderen stiger, i takt med at vi lever længere, og prisen for at lade den gøre det var selvfølgelig, at vi bevarede efterlønnen.
Det var en god og sund ordning, og det, der skete, efter vi havde lavet den aftale, var jo netop også, at alle Folketingets partier, der var med i aftalen, kom ud og sagde: Nu har vi skabt holdbarhed i dansk økonomi.
Det, der så skete sidenhen, var, at regeringen misrøgtede dansk økonomi, gav skattelettelser, som der reelt ikke var finansiering til, ikke var råd til, og det var så medvirkende til, at vi stod i en meget, meget voldsom økonomisk krise.
Vi står nu med et valg: Skal vi afskaffe efterlønnen, som vi kender den, og forringe folkepensionen og lade en enkelt gruppe betale, eller skal vi alle sammen betale regningen?
Vi mener det sidste.
Jeg er egentlig lidt rystet over, at regeringen gentagne gange, når kriseregninger har skullet sendes til nogle, har sendt den til helt almindelige lønmodtagere.
Det er meget farligt at sende noget af regningen til millionærerne eller bankerne eller andre, men den skal altid sendes til helt almindelige lønmodtagere.
Jeg synes hverken, det er fair eller solidarisk.
Tom Behnke (KF), 2011-05-31:
Jeg synes jo egentlig, det er lidt underholdende at høre, at fru Helle Thorning-Schmidt siger, at vi skal spørge vælgerne.
Der er nemlig et andet paradoks, jeg er faldet over, og det er, at Socialdemokratiet vil sikre efterlønnen til de raske og rørige under påskud af, at den er for de nedslidte.
Man vil bevare efterlønnen for de nedslidte, og hvordan vil man så gøre det?
Jo, det vil man gøre ved at bede danskerne om at arbejde noget mere.
Er det ikke et paradoks, og er det ikke selvmodsigende?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Hvis Dansk Folkeparti er så bekymrede for efterlønnen og er så bekymrede for den usikkerhed, der er, så kunne de jo bare lade være med at gå ind og forringe efterlønnen.
Det er Dansk Folkeparti, der er vendt på en tallerken og har gjort det muligt at forringe efterlønnen.
Når jeg har sagt, som jeg har sagt forskellige steder, så er det jo, fordi vi er nødt til som ansvarlige partier at opridse de alternativer, der er.
Vi har i Danmark et valg.
Vi skal arbejde mere, det er der ikke nogen der er i tvivl om.
Vi skal alle sammen yde et større bidrag.
Det, der er spørgsmålet, er, om det er nogle enkeltgrupper, der skal yde et bidrag, som Dansk Folkeparti synes, om vi skal afskaffe efterlønnen, som vi kender den, og forringe folkepensionen, altså nogle få skal yde et bidrag, eller at om vi skal sikre, at vi alle sammen løfter i flok.
Vi vil meget hellere en ordning, hvor vi alle sammen løfter i flok.
Det er det, der står over for hinanden, og det er det, vælgerne skal stemme om.
Jeg må simpelt hen bede Venstre om at stoppe sin skræmmekampagne.
Det virkede muligvis i 2007, men jeg tror altså ikke, man kan snyde danskerne en gang til.
I 2007 gik vi også til valg på, at vi ikke ville hæve boligskatterne – det gjorde Venstre også.
Hvem var det, der hævede boligskatterne efter valget?
Det var Venstre.
Det var Venstre, der brød alle sine løfter, og så skal vi stå her og høre på i dag, at det er os, der vil bryde løfter.
Nej, vi vil ikke bryde løfter.
Vi har lært ret meget af Venstre om, hvor dårligt det er, og hvor meget mistillid det skaber, når man siger ét før et valg og gør det stik modsatte bagefter.
Venstre er blevet ekspert i at gøre det.
Man sagde, at man ville skabe bedre transportmuligheder – det berørte ordføreren jo også; det er ikke sket.
Man sagde, man ville skabe bedre sundhed, man sagde, man ville skabe et megaløft i velfærden; det er ikke sket.
Man sagde, man ikke ville røre ved efterlønnen og folkepensionen; det gjorde man alligevel.
Man sagde, man ikke ville røre ved dagpengene; det gjorde man alligevel.
Venstre er ekspert i at bryde løfter, og jeg vil bare bede om, at man måske fejer bare en anelse for egen dør, inden man begynder med sine skræmmekampagner.
Marion Pedersen (V), 2011-05-31:
Nu har vi gentagne gange hørt fru Helle Thorning-Schmidt sige, at de mange røde skattestigninger ikke vil ramme almindelige mennesker og almindelige lønmodtagere.
Så bliver jeg nødt til at spørge
: Mener fru Helle Thorning-Schmidt, at almindelige mennesker er personer, som ikke bruger strøm, som ikke spiser søde sager, som ikke har en bankkonto, som ikke kører i bil, som ikke ryger, som ikke rejser med fly, som ikke har den frækhed at pendle i bil til København hver dag osv. osv.?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg har stor respekt for, at vi alle sammen er optaget af det her spørgsmål.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at Socialdemokraterne synes, at Hizb ut-Tahrir er en rædselsfuld organisation, og at vi ikke på nogen måde forstår, hvad de mennesker laver i Danmark, som er et helt andet samfund end det, de egentlig plæderer for.
Det, der så er spørgsmålet, er, om man har tilstrækkeligt med beviser, og om man kan fuldføre bevisførelsen for, at de ansporer til vold, at de virker ved vold, som ordføreren selv er inde på.
Der har vi jo meget vide rammer i Danmark.
Vi har et nazistparti i Danmark, som får lov til at virke.
Det er der nogle der undrer sig over uden for landets grænser, men det er nu engang sådan, de danske love og regler er.
Og vi har også Hizb ut-Tahrir.
Men vi vil selvfølgelig hele tiden overvåge, om de her ting bliver overskredet.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-31:
Det er korrekt, som fru Helle Thorning-Schmidt siger, at vi har nogle love og regler, der regulerer de ting, der handler om at opløse foreninger, hvis det var det, man ville.
De love og regler relaterer sig til grundlovens § 78, stk. 2, der tilsiger, og jeg citerer fra den:
»Foreninger, der virker ved eller søger at nå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende, bliver at opløse ved dom.«
Her siges det altså meget klart, at foreninger, der opfordrer til ulovligheder, opfordrer til vold, skal opløses, og her er der tilmed ikke tale om, at man opfordrer til vold.
Nej, der er tale om, at man opfordrer til drab på danske soldater, ligesom man tidligere har opfordret til drab på jøder.
Så når lovene og reglerne er strikket sammen på en sådan måde, at man kan opløse den pågældende forening, hvordan hænger det så sammen med, at fru Helle Thorning-Schmidt, der jo tidligere har udtrykt sig til fordel for en opløsning af den forening, alligevel trykkede på den røde knap i går, altså stemte imod Dansk Folkepartis forslag om at opløse en kvindediskriminerende og vanvittig organisation?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg er rigtig glad for spørgsmålet, og jeg er helt enig med ordføreren og Dansk Folkeparti i, at Hizb ut-Tahrir er en rædselsfuld organisation.
Det er et rædselsfuldt budskab, de plæderer for.
Nogle af de ting, de får sagt, burde slet ikke siges i et land som vores, og man sidder jo egentlig og undrer sig over, når man ser de her demonstrationer, hvad de mennesker egentlig har tilfælles med det danske samfund.
Jeg undrer mig også over, hvorfor man vælger at bosætte sig i et land, hvor vi netop har lighed mellem kvinder og mænd, der rækker meget langt, hvor vi har alle vores frihedsrettigheder om ytringsfrihed og demokrati i det hele taget, og hvorfor man synes, at det er et godt land at bo i, i stedet for at flytte ned i nogle af de lande, hvor der ikke er demokrati og ytringsfrihed.
Så jeg er helt enig med ordføreren i, at der er tale om en virkelig frygtelig organisation.
Jeg mener, at selv om det er smertefuldt at se på de her organisationer, høre deres budskab, er vi nødt til at holde os til lovens bogstav.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-31:
En af de mest vanvittige og kvindediskriminerende organisationer, vi har her i landet, hedder Hizb ut-Tahrir.
Foreningen holdt jo et større arrangement på Den Sorte Diamant i København her den 21. januar, og her var det sådan, at der fremkom mange grovheder, bl.a. opfordringer til drab på danske soldater, ligesom organisationen tidligere har opfordret til drab på jøder.
Mødet foregik på den måde, at der var 400 deltagere.
Der var tale om en meget skarp adskillelse af kvinder og mænd, og det betød, at mændene sad forrest og kvinderne så altså sad bagest i salen.
Udenfor var der mange politikere, der af gode grunde var dybt frustrerede over, at man tillod møder, hvor der blev opfordret til drab på danske soldater i strid med vores grundlov, der jo taler om, at foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold, skal forbydes og skal opløses.
Det, som jeg vil spørge fru Helle Thorning-Schmidt om, er: Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne, der jo også har nogle klare meninger på det her område, i går, da Folketinget havde anden behandling af Dansk Folkepartis beslutningsforslag om at opløse Hizb ut-Tahrir, på baggrund af at man bryder med grundloven, stemte imod det forslag?
Hvorfor er der ikke overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør i Folketingssalen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg kan høre, at der er en ny skræmmekampagne på vej.
Jeg synes egentlig, det er godt at få det på bordet nu, så vi kan forberede os på valgkampen.
Det kan vi jo så alle sammen gøre.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vores plan siger det, som det er.
Efter nu i 10 år at have haft en regering, som har været sjusket i forhold til indtægtssiden, som har givet skattelettelser, som der ikke har været råd til, bliver vi nødt til åbent og ærligt at sige til danskerne, at vi bliver nødt til at have nogle flere penge i kassen.
Vi bliver nødt til at bede danskerne om at bidrage noget mere; hvis vi gerne vil få bugt med vores kræftbehandling; hvis vi gerne vil forebygge bedre; hvis vi gerne vil uddanne vores børn og unge bedre.
Vi bliver nødt til at have penge i kassen til at gøre det.
Regeringen lader, som om man kan få samme service for mindre.
Det kan man ikke, det har man aldrig kunnet, og vi står nu i en situation, hvor vi er parate til åbent og ærligt at sige til danskerne, hvordan det hænger sammen.
Vi bliver nødt til at kigge på indtægtssiden, vi bliver nødt til at arbejde mere, det er ikke en let løsning, men det er en fair løsning, og vi siger tingene, som de er, før et valg.
Marion Pedersen (V), 2011-05-31:
Det er lidt pudsigt at høre fru Helle Thorning-Schmidts svar, eller rettere mangelen på samme.
Nu er jeg lidt ældre end fru Helle Thorning-Schmidt, så jeg kan huske, hvordan det var, når Anker Jørgensen var på talerstolen.
Han svarede i det mindste på det, der blev spurgt om, men jeg kan forstå, at vi ikke skal forvente det i dag.
Det er altså besynderligt.
Nu har fru Helle Thorning-Schmidt stået heroppe og snakket om den røde 2020-plan flere gange og sagt, at der var alle svarene.
Selv når man går hovedordførerne på klingen om trafikringen rundt om København, kan man ikke få et svar.
Nu er jeg så uheldig, at jeg bor i Tårnby.
Hvis man bor i Tårnby eller Dragør, vil det blive sådan, at hvis man vil deltage i livet i resten af Danmark, kommer man til at betale til den betalingsring.
Man kan komme sådan cirka 450-500 m ud ad motorvejen, og så kommer man ind i Københavns Kommune.
Det vil sige, at man under ingen omstændigheder vil kunne deltage i noget, der ikke foregår i enten Tårnby eller Dragør.
Så ved jeg godt, at fru Karen Hækkerup har været ude at sige, at så får man en særordning på Amager.
Men kan vi ikke få et tal på, hvad det skal koste at krydse den betalingsring?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Regeringen har – da den skulle finde ud af, hvem der skulle betale for kriseregningen – meget systematisk undgået at få de mest velstående danskere til at betale.
Det sker hver eneste gang.
Vi så med genopretningspakken og med 2020-planen, at man systematisk undgår, at de rigeste bidrager.
Det vil altså sige, at situationen i Danmark er sådan, at når vi fuldstændig åbent og ærligt foreslår en millionærskat, så er det meget farligt; det vil ødelægge hele vores konkurrenceevne og slå hele Danmark ihjel, hvis man spørger Venstre.
Men man kan uden at blinke med øjnene og med et fingerknips tage efterlønnen fra helt almindelige lønmodtagere.
Det er sådan, debatten er blevet i Danmark, og det er det, regeringen står for.
Der var engang, man kunne regne med, at Venstre i det mindste ville lade, som om de gik ind for velfærdssamfundet og ligheden.
Det har partiet fuldstændig forladt nu; nu er man fuldstændig klar i mælet.
Man regerer for de danskere, som har noget, mens man er stort set ligeglad med, at det er helt almindelige lønmodtagere, der skal betale.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Man ved præcis, hvad det er for nogle efterlønsjusteringer, der kommer efter valget med den aftale, vi har lavet.
Man ved det før valget; der har vi nemlig fortalt præcis, hvad vi vil gøre efter valget, og vi agter at overholde de ting, vi har sagt.
Så hvis vi er en del af et flertal efter valget, står vi ved den aftale, vi har indgået.
Det ved vælgerne.
Modsat er det med fru Helle Thorning-Schmidt, hvor vi ikke kan få nogen som helst klare svar.
Hvordan kan det være, at der pludselig var en avis, der kunne gengive et citat fra fru Helle Thorning-Schmidt fra et møde i pædagogernes fagforening, BUPL, hvor hun blev spurgt, hvad der skulle ske med efterlønnen, hvis fagbevægelsen ikke ville være med til at finde de her berømte 15 mia. kr., ved at alle danskere skal arbejde 1 uge mere om året.
Så svarer fru Helle Thorning-Schmidt: »Det skal vi jo.
Der er ikke andet at gøre.
Så må vi jo afskaffe efterlønnen.«
Sådan lød svaret fra S-lederen.
Der var også noget nede på Slotspladsen, hvor fru Helle Thorning-Schmidt kom til at sige et eller andet a la: Nå, men så må vi jo tage efterlønnen væk.
Hvad er det for noget?
Hvilken tillid kan danskerne have til, at fru Helle Thorning-Schmidt, hvis hun bliver statsminister efter et valg, så ikke forringer efterlønnen eller fjerner efterlønnen, når vi ikke kan få et klart svar på det ene spørgsmål: Vil fru Helle Thorning-Schmidt garantere, at hvis hun sætter sig i statsministerstolen, så bliver der ingen forringelser af efterlønnen – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Når vi overhovedet står i en situation, hvor der er trussel om, at efterlønnen skal forringes til ukendelighed og folk skal senere på folkepension, så er det jo på grund af Dansk Folkeparti.
Hvis Dansk Folkeparti havde ladet være med at løbe fra alle løfter – altså alle løfter, ikke bare givet én gang, ikke bare givet to gange, ikke bare givet i en tilfældig avis, men givet overalt i det ganske land – om, at man ikke ville forringe efterlønnen og folkepensionen, så stod vi ikke i den her situation.
Vi er imod de forringelser af efterlønnen, vi er imod forringelser af folkepensionen, og vi vil kæmpe for, at vi kan gå imod de forringelser.
Men som enhver ved, og det ved hr. Kristian Thulesen Dahl også godt, er der jo ingen, der kan kæmpe imod 90 mandater.
Så i stedet for at blive ved med at spørge, hvad vi vil gøre »hvis«, skulle Dansk Folkeparti tage at ændre deres egen politik og leve op til de løfter, de har givet vælgerne så tydeligt gang på gang om, at Dansk Folkeparti ikke ville forringe efterlønnen og folkepensionen.
Jeg synes, Dansk Folkeparti skulle stå på mål for det ansvar.
Vi venter på vælgernes dom.
Ingen kan argumentere imod 90 mandater.
Nu er det op til vælgerne at afgøre, hvad der skal ske med efterlønnen.
Jeg tror lige så godt, at ordføreren, ja, alle danskere, kan vænne sig til, at vi vil tale med de mennesker, lovgivningen vedrører.
Det vil sige, at hvis der er noget, der vedrører lønmodtagerne, så synes vi, at det er en æressag at tale med lønmodtagerne om det.
Jeg ved godt, at man efter 10 år i regering har vænnet sig til at sidde i mørke lokaler ovre hos finansministeren og beslutte ting hen over hovedet på lønmodtagerne.
Men vi har besluttet os for, at vi vil tale med folk uden for huset.
Vi vil tale med lønmodtagerne om, hvordan vi indretter det bedst mulige dagpengesystem, som er moderne.
Vi vil tale med lønmodtagerne om, hvordan de kan bidrage til at løse krisen ved at arbejde mere.
Men det er sådan set den måde, vi gerne vil føre Danmark videre på.
Danmark har brug for mere samarbejde.
Danmark er gået i stå på grund af regeringens måde at arbejde på, hvor man har lukket sig sammen om sig selv, og hvor man ikke taler med mennesker uden for huset.
Kristian Jensen (V), 2011-05-31:
Hr. Per Clausen stillede et meget relevant spørgsmål, nemlig om Socialdemokratiet vil gå til valg på at føre dagpengereformen tilbage.
Vi fik et meget langt svar uden om kernen.
For valget skal komme senest den 13. november, siger min hukommelse, og dagpengereformen får først virkning for dem, der har været ledige i 2 år i sommeren 2012.
Så kan vi ikke få et klart svar på hr. Per Clausens spørgsmål?
Vil Socialdemokratiet fremsætte forslag om, at dagpengeperioden skal rulles tilbage til 4 år?
Det er bare at svare ja eller nej.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Nu er det op til vælgerne.
Dansk Folkeparti er løbet fra alle de løfter, som man har givet gentagne gange.
Jeg havde en citatliste her, men jeg kunne ikke engang have den med, for der er ikke tid til at læse alle de citater op, hvor Dansk Folkeparti siger, hvordan de vil garantere efterlønnen og folkepensionen.
Venstre har gjort ligeså.
Statsministeren stod over for mig i november og garanterede efterlønnen.
Så det er blevet sagt igen og igen, at man ikke ville forringe efterlønnen.
Mit budskab til vælgerne er enkelt: Hvis vi bliver tilstrækkeligt stærke efter valget, har vi mulighed for at forhindre de forringelser, og den eneste årsag til, at man overhovedet kunne gå i gang med de forringelser, var, at Dansk Folkeparti lavede et historisk løftebrud.
Kristian Jensen (V), 2011-05-31:
Da jeg hørte fru Helle Thorning-Schmidts svar til fru Pia Kjærsgaard, kom jeg til at tænke på mine tre drenge.
Det sker nemlig en gang imellem – drenge er jo drenge – at mine drenge går i kagedåsen, uden at de har spurgt om lov, og når jeg så kommer og spørger dem, om det ikke er lidt forkert, siger den ene af dem som regel: Jamen det var ikke mig, der tog kagerne; jeg spiser dem bare.
Når fru Pia Kjærsgaard spørger, om det ikke er sådan, at fru Helle Thorning-Schmidt vil sætte sin stilling ind på at rulle en efterlønsreform, som fru Helle Thorning-Schmidt ikke kan lide, tilbage, får vi jo ikke noget svar.
Når der bliver spurgt til, om dagpengeperioden skal ændres tilbage, sådan som hr. Per Clausen spurgte om, kommer der ikke noget svar.
Er sandheden ikke den, at alt det, som Socialdemokratiet egentlig raser imod og er utilfredse med, har de bare tænkt sig at leve med, hvis vælgerne – vælgerne forbyde det – skulle give Socialdemokratiet et flertal, så de kom i regering, altså at de bare vil acceptere de ting, vi har gennemført, fordi man godt kan se, at det er fornuftigt, ansvarligt og nødvendigt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg synes, at hr. Simon Emil Ammitzbøll bør bestemme sig.
Enten har vi en plan, eller også har vi ikke en plan.
Nu har vi så lige pludselig en plan, som ordføreren oven i købet har læst, og som man også kan forholde sig til.
Det er jo fair nok, at vi har forskellige synspunkter om, hvordan vi kommer bedst igennem krisen.
Vi mener, at der er brug for vækst, særlig i den situation, vi står i nu, hvor der teknisk set er recession i Danmark.
Vi har brug for at fremrykke offentlige investeringer for at sætte gang i beskæftigelsen.
Vi mener, at der er brug for at sætte visse skatter målrettet op; vi mener, at der er brug for at styre den offentlige sektor bedre, og vi vil bede danskerne om at arbejde mere.
Det er vores løsning på krisen.
Liberal Alliances løsning er at sætte skatterne ned.
Må jeg bare et øjeblik minde om, hvem der også har fulgt den løsningsmodel gennem de sidste årtier bare i Europa?
Der er nogle økonomier, som virkelig målrettet er gået efter at sætte selskabsskatter og indkomstskatter ned – hvem er det?
Går det så fantastisk i de lande?
Nej, ikke rigtig.
Så måske er den kurs, som ordføreren efterspørger, ikke så god alligevel.
Måske er det nogle andre initiativer, der skal til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-31:
Nu har regeringen jo i hvert fald ikke afskaffet efterlønnen.
De svar, man får her, lyder, som om det er en købmandsregning, vi taler om.
Det er altså nationaløkonomi, så det handler ikke bare om lige at få lidt flere skatter og så tro, at det hele er i orden.
Tværtimod vil det ødelægge konkurrenceevnen.
Det var ikke nogen rar oplevelse.
Men når nu det er sådan, at fru Helle Thorning-Schmidt siger, at man gerne vil have danskerne til at arbejde mere, hvorfor vil fru Helle Thorning-Schmidt og Socialdemokraterne så ikke lytte til de økonomiske vismænd, der siger klart og tydeligt, at den nemmeste måde at få danskerne til at arbejde mere på er ved at sænke marginalbeskatningen på arbejdsindkomster, ud over hvad VK-regeringen allerede har gjort?
Det er den nemmeste måde.
Når vi nu ved, hvordan man gør det nemmest,
hvorfor er det så, at Socialdemokraterne helst vil gøre det på den sværeste måde?