runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Det har sådan set ikke noget med europaparlamentsvalget at gøre.
Vi synes, det her er en rasende god idé.
Vi synes i udgangspunktet, det er en god idé, at Danmark deltager under de forudsætninger, som jeg nævnte i min ordførertale.
Altså, jeg synes, at det bør svare på, om vi er positive eller negative.
Angående en rød linje har vi Danmarks Riges Grundlov.
Den er i den grad en rød linje for Venstre, når det kommer til folkeafstemninger.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Tak for det.
Jeg har meget stor respekt for, at man gerne vil have en grundig diskussion.
Det synes jeg er vigtigt at man har, inden man tager stilling til tingene.
Men jeg tror, at der er mange, der er af den opfattelse, at de såkaldte EU-konstruktive partier fedtspiller for øjeblikket.
Det vil sige, at de ikke melder klart ud, om de er positive eller negative over for den her bankunion.
Der er rigtig mange, der gerne vil have svar på det, men sådan skulle det ikke være.
Det, der er mit spørgsmål, er: Er der en rød linje?
Nu ve jeg godt, at man skal passe meget på med at tale om røde linjer, men er der et punkt, som vil gøre, at Venstres ordfører – og jeg tager hatten af for, at ordføreren siger, at de som udgangspunkt er positive; det er da trods alt et halvt svar – allerede på nuværende tidspunkt kan sige, at hvis det her bliver tolkningen, hvis det her bliver tilfældet, så ønsker vi punkt 1: en vejledende folkeafstemning, eller punkt 2: så vi vil simpelt hen anbefale, at Danmark ikke bliver en del af bankunionen?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Tak for det.
Jeg vil sige, at jeg aldrig bliver overrasket, når Venstre og Konservative står sammen.
Det er jo sådan, at ordføreren sagde, at vi skal have en grundig debat, før vi skal tage stilling til det.
Mig bekendt har vi debatteret bankunionen adskillige gange og i meget lang tid i Europaudvalget, hvor vi jo netop har gået, hvad kan man sige, de 3 delelementer meget grundigt igennem og har diskuteret dem.
Venstre har jo også givet mandat i Europaudvalget – det har De Konservative i øvrigt også – til at lave forhandlingerne vel vidende, at man senere kunne sige ja eller nej.
Men hvad er det helt præcis, ordføreren mener vi skal have en grundig debat om?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Altså, det, som vi har drøftet i Folketingets Europaudvalg, har jo bl.a. været de danske prioriteter, herunder realkreditten, en model, der svarer til bankpakke III, og den her vigtighed af, at der ikke bliver diskrimineret mellem eurolande og ikkeeurolande.
Det er det, vi har støttet regeringens forhandlingsoplæg på.
Jeg er helt enig i, at vi har haft grundige debatter i Europaudvalget, men jeg mener slet ikke, at vi er færdige endnu.
Vi mangler altså den her redegørelse fra regeringen om, hvad konsekvenserne vil være for Danmark ved at være med her.
Og så mangler vi frem for alt den stresstest, der også blev talt om før, så vi ikke risikerer at købe katten i sækken.
Jeg synes, det er vigtigt at have de her punkter på plads, inden vi tager endelig stilling, men vores sådan umiddelbare tilgang til det her er, at vi er positive.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Men det kan jeg sådan set sagtens se, nemlig at vi får en redegørelse, men ordføreren sagde netop, at vi skulle have en grundig debat, og typisk, når man får en redegørelse, sidder folk og læser den og tager stilling til, hvad der nu står i den redegørelse.
Det giver ikke ret meget debat, så hvad er det, ordføreren helt præcis gerne vil have?
Det er det, jeg lige prøver på at finde ud af.
Så må jeg bare sige, at det da er muligt, at vi har diskuteret realkredit rigtig mange gange, men det ligger sådan set i kapitalkravsdirektivet og har ikke helt så meget med bankunionen at gøre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Altså, hvis en redegørelse fra regeringen skulle føre til fru Pia Adelsteens umiddelbare beslutning om noget som helst og ikke en ivrig debat om emnet, så ville det være første gang, at i hvert fald jeg oplever det.
Jeg kan ikke afvise, at det skulle være tilfældet den her gang, men givet emnet tvivler jeg meget stærkt på det.
Jeg tror, at hvis vi får en redegørelse fra regeringen, vil der sikkert være flere spørgsmål, vi skal have svar på.
Men jeg tror nu, det et godt udgangspunkt at have for at diskutere de her ting, så de kommer på plads, så vi ved, hvad vi beslutter.
Det kan jeg da sådan set godt forstå, og det er derfor, vi har grundlovens § 20.
Det betyder, at hvis det viser sig, at der er en suverænitetsafgivelse i det her – og det skal jeg ikke kloge mig på, det er der nogle begavede mennesker i Justitsministeriet, der gør – kan vi bruge den bestemmelse, der siger, at hvis fem sjettedele af medlemmerne i nærværende sal ikke er enig om at afgive dansk suverænitet, så lægger man det ud til en folkeafstemning.
Så det kan jeg sådan set godt forstå.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Men ordføreren ved jo godt, at det selvfølgelig er rigtigt, at Justitsministeriet kan komme med den vurdering, men det er jo også Folketinget, der kan vælge at sætte noget til beslutning ved en folkeafstemning.
Det har vi set, f.eks. da Danmark skulle tage stilling til, om vi skulle være med i det såkaldte fællesmarked, som det hed dengang.
Det er jo det, som man sagtens kunne træffe en beslutning om nu.
Hvis noget så vigtigt, som om vores banker skal lukkes eller reddes, hvis noget så vigtigt, som om vi skal bruge milliarder udeomkring i Europa på at redde andre landes banker, skal besluttes, er det så ikke noget, som man faktisk godt kunne sige at danskerne burde spørges om?
Og kunne man ikke godt forestille sig i fremtiden, at danskerne kunne blive en lille smule knotne, hvis de skulle ud at bruge milliarder af statskassens kroner på at redde en cypriotisk bank, uden at de var blevet spurgt ved en folkeafstemning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Der er jo utrolig mange antagelser i hr. Nikolaj Villumsen spørgsmål: Hvis nu der sker dette eller hint, hvis nu en bank på Cypern går ned, og hvis nu nogle beslutter, at nogle andre skal betale noget.
Jeg synes, som jeg nævnte for fru Pia Adelsteen, at vi skal tage en fornuftig debat om det her, når vi er blevet klogere, når regeringen er kommet med sin redegørelse på området.
Så lad os få debatteret de her ting ordentligt, inden vi kaster os hovedkulds ud i, hvad der skal til folkeafstemning, og hvad der ikke skal til folkeafstemning.
Det var i øvrigt ganske udmærket, at man sendte EF-pakken til folkeafstemning i sin tid, for det viste sig netop, at befolkningen var klogere end Folketinget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Når man ser på den overraskelse, det har været for Venstre, at EU lige pludselig blander sig i vores velfærdsydelser, kan man sige, at det er fint, hvis Venstre nu begynder at forberede sig på, hvad de siger ja til, men nok om det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra Venstres ordfører: Kan Venstres ordfører godt forstå, hvis der er nogle danskere, der går og tænker, at hvis det er Den Europæiske Centralbank, der i fremtiden skal tage stilling til, om eksempelvis Danske Bank skal lukkes eller reddes, hvis det er Den Europæiske Centralbank, der skal tage stilling til, om den danske statskasse og danske skatteborgere skal bruge penge på at redde tyske og cypriotiske banker, så vil de faktisk gerne spørges først?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
Tak, hr. formand.
Jeg noterede mig selvfølgelig den åbning, der var i ordførerens tale, set i forhold til at man trods alt har en lidt mere stringent holdning til det, end ministeren måske har.
Nu var ordføreren selv inde på det her med, at ministeren jo har stoppet for en del af de betalinger, som går direkte til statsforvaltningen i Uganda, de 47 mio. kr.
Men hvis man går tilbage til december måned 2013, kan man se, at den forrige udviklingsminister, hr. Rasmus Helveg Petersen, jo faktisk var ude at sige, i hvert fald til Jyllands-Posten, at han mente, at det samlet set var 100 mio. kr. pr. budgetår, som vi skulle bremse til Uganda, hvis den her antihomolov blev til virkelighed, hvad den jo er blevet nu, efter at præsidenten har ratificeret parlamentets beslutning.
Så der vil jeg gerne spørge ordføreren: Vil det sige, at Venstre er med på, at det er flere penge, der skal bremses til Uganda, end dem, der er blevet bremset?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Det var min oplevelse, at jeg sagde det meget præcist i min tale, og jeg skal gentage det: Ja.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
For et af de steder, hvortil der stadig væk gives penge, er bl.a. Ugandas retsvæsen, og den her nye homolov vil jo netop få betydning for det virke, som der vil være i det retsvæsen, som der nu engang er i Uganda, set i forhold til hvor de her sager skal føres, hvis der skal føres sager imod folk på grund af deres seksuelle præferencer.
Så hvis vi går ind og støtter med danske kroner til retsvæsenet i Uganda, er vi også med til at sikre, at der er en institution, som kan forvalte de her fuldstændig afsindige lovgivningsinitiativer, som er kommet fra parlamentet i Uganda.
Så derfor ville jeg bare gerne være sikker på, at det også er, når det gælder sådan noget som retsvæsenet, at Venstre er med på, at vi får stoppet de her bevillinger.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Som jeg sagde før, mener vi i Venstre, at man ikke skal starte nye regeringsstyrede eller -kontrollerede projekter op i Uganda.
Jeg synes ikke, at vi skal rende af pladsen og efterlade en vej, der er bygget halvt færdigt eller noget andet, hvor vi har givet et tilsagn om at lave noget færdigt, men vi skal ikke starte nye projekter op, der involverer den ugandiske regering; vi skal understøtte de kræfter i civilsamfundet, som – undskyld det storladne sprog – aldeles heltemodigt kæmper for de her stakkels menneskers rettigheder.
Dem skal vi hjælpe, og vi skal hjælpe dem med at sikre en form for retfærdighed igennem det her retssystem, som jeg heller ikke har den store tillid til.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-13:
Jeg kan forstå, at Venstre mener, at kassen skal smækkes i, og at der ikke skal laves yderligere aktiviteter gennem regeringen.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om lige præcis det program, der er på retsområdet.
Der har vi jo i Danmark haft adskillige dommere heroppe for at lære om menneskerettigheder, og jeg kunne godt tænke mig at vide, om Venstres ordfører ikke mener, at det, at vi, kan man sige, netop bidrager til at højne kendskabet til menneskerettighederne i det ugandiske retssystem, egentlig er en vigtig opgave, som man godt kunne forestille sig at fortsætte med, idet der jo et eller andet sted er en uafhængighed mellem retssystemet og lovgivningsmagten, også i Uganda.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Jeg er meget enig i, at det er en særdeles vigtig opgave.
At dømme efter, hvordan det ser ud i øjeblikket, er vi ikke lykkedes specielt godt med den opgave, og det er jeg ærlig talt bekymret over.
Jeg er meget villig til at indgå i en diskussion om, om man kan dirigere støtten til retssystemet uden om regeringen, hvis det giver mening.
Mit budskab her er, at når en regering går ind og bevæger sig i den forkerte retning i forhold til menneskerettighederne, skal det have en konsekvens.
Det vil jeg simpelt hen ikke være med til.
Benny Engelbrecht (S), 2014-05-13:
Da den socialdemokratiske ordfører, hr. Jeppe Bruus, ikke er i stand til at være her i dag, skal jeg fremføre følgende på hans vegne:
Først og fremmest er det glædeligt, at forslagsstillerne, Dansk Folkeparti, som det fremgår af forslagets bemærkninger, støtter ministerens afstandtagen fra overtrædelsen af menneskerettighederne i Uganda.
Det er jo egentlig nye toner fra Dansk Folkeparti; man kunne jo have et ydmygt håb om, at menneskerettighederne så ikke skal afskaffes helt, opblødes eller underlægges nationalstaten, sådan som Dansk Folkeparti hidtil har markeret, men det er nok at håbe for meget.
Opretholdelsen af de universelle menneskerettigheder, uanset om det er i Uganda, i USA eller Uggeløse, er for Socialdemokraterne en afgørende forudsætning for sikringen af det enkelte menneskes frihed og værdighed, men det er i Uganda som i så mange andre lande en lang og sej proces at fremme forståelsen for såvel menneskerettighederne generelt som de homoseksuelles rettigheder mere specifikt.
Alene i Afrika er homoseksualitet ifølge Amnesty International forbudt i 38 lande.
Hvis vi skulle stoppe samarbejdet med samtlige lande i verden, der har et problematisk forhold til menneskerettighederne, ville vi komme til at stå meget alene på den internationale scene.
Vi kan kun ændre verden ved at være til stede i verden og ved at bidrage til at skabe fundamentet for at mindske fattigdom og for styrkelsen af demokrati og menneskerettigheder.
Vi har sendt et klart politisk signal til myndighederne i Uganda om, at loven har konsekvenser.
Vi har også sendt et klart signal til de udsatte grupper i Uganda om, at Danmark bliver i Uganda og fortsat vil arbejde for at genoprette og sikre deres frihed og værdighed.
Ud over de allerede gennemførte tiltag skal Danmark fortsætte den kritiske dialog med myndighederne i Uganda og løbende evaluere, om der er behov for yderligere tiltag.
Hvis vi skulle følge dette beslutningsforslag og fjerne hele støtten, ville vi svigte de udsatte grupper, der er blevet yderligere afhængige af vores tilstedeværelse og opmærksomhed.
For de homoseksuelle, hvis menneskerettigheder knægtes, og de stadig væk 25 pct. fattige i Uganda skal vi fortsat være til stede og arbejde for at mindske fattigdommen og sikre menneskerettighederne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
Jeg vil gerne takke for ordførerens tale, og jeg er udmærket klar over, at talen blev holdt på vegne af en anden, så derfor skal jeg ikke stille spørgsmål decideret til beslutningsforslaget.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Benny Engelbrecht sådan overordnet til det her med, at det bl.a. har været fremme i The Independent, at Museveni har brugt over 2 mia. kr. på sin personlige valgkamp i 2011.
Mener Socialdemokraterne ikke, at 2 mia. kr. er utrolig mange penge at tilvejebringe sådan pludselig i et afrikansk land, som tilsyneladende ikke har råd til hverken at lave rent drikkevand til 4 millioner indbyggere eller små biveje til 6 millioner indbyggere?
Er det ikke underligt, at man i et land, som ingen penge har, kan bruge over dobbelt så mange penge på valgkamp for en præsident, som man brugte på at få Barak Obama genvalgt til præsidentembedet i USA?
Jeg undrer mig bare lidt over det sådan rent økonomiske.
Mogens Jensen (S), 2014-05-13:
Altså, som sagt kender jeg ikke de tal, som Dansk Folkepartis ordfører her lægger frem.
En ting kan jeg i hvert fald helt klart afvise: Jeg tror, det var en fejl fra ordførerens side, at ordføreren sagde, at det var 2 mia. danske bistandskroner, der blev brugt i præsidentens valgkamp.
Det tror jeg ikke at ordføreren mente, for der er en ting, der er helt sikker, og det er, at vi fra dansk side nøje følger, hvordan vores bistandskroner bliver anvendt, også i Uganda, og at vi også klart definerer, at de skal bruges til at hjælpe 4 millioner ugandere med at få rent vand og 6 millioner ugandere til at få adgang til et stabilt vejnet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
Jamen så er det da heldigt, at jeg har dem.
Museveni brugte ved valget i 2011 omkring 2 mia. danske kroner på sin personlige valgkamp for sit parti.
2 mia. kr.!
Det er det dobbelte af, hvad Barack Obama brugte på sin valgkamp i de forenede amerikanske stater, altså i USA.
Det er bare for at fortælle, at der altså er penge til rådighed i Uganda til at anlægge små lokale veje og til at sikre rent drikkevand, men korrupte folk i systemet dernede vælger i stedet for at bruge pengene på alt muligt andet.
Og det er jo bl.a. det, som præsident Museveni gør, fordi han har så stor en rolle at spille, fordi hans parti sidder solidt på magten.
Det er jo en kende mærkeligt, at man kan vælge at bruge over 2 mia. danske kroner på at føre en vanvittig valgkamp i et land, som proklamerer ingen penge at have.
Men det er ikke desto mindre det, der er sandheden.
Derfor vil jeg endnu en gang bede ministeren svare på, om man mon ikke ville prioritere de penge anderledes i Uganda, hvis ikke vi blev ved med at betale pengene til de her vejnet og andre fornødenheder, som ministeren påpeger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ministeren undrer sig over, at nogle har draget en konklusion, på baggrund af at vi nu har en endelig aftale om bankunionen.
Jeg havde diskussionen tidligere med den radikale ordfører, som ikke kunne nævne et eksempel på et eneste andet land ud over Danmark, som ikke har truffet en beslutning om, om de vil med eller ikke vil med.
Men det kan være, ministeren ved noget, som den radikale ordfører ikke ved.
Det ved vi jo at bl.a. Sverige og England har besluttet.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Jeg har ikke forinden tjekket op på, hvordan status er i alle de andre lande, så jeg skal vende tilbage med et svar til hr. Nikolaj Villumsen; det kan jeg hurtigt få fremskaffet, men jeg har ikke fået tjekket op på det inden, så det bliver jeg svar skyldig i forhold til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Okay, men man må så nok antage, at det i hvert fald ikke er urimeligt at tage et standpunkt i den her sag, når det ikke er muligt for ministeren at nævne et eneste land, som ud over Danmark undlader at have truffet en beslutning.
Det kan selvfølgelig være, at der er et land, der ikke har det, men det ser vi så frem til at høre om fra ministeren.
, det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er så: Når ministeren nu vil afvente den her stresstest, hvad skal niveauet så være, før man træffer en beslutning?
Hvordan kan man være sikker på, at stresstesten, selv hvis resultatet af den er god nu, så ikke kommer til at blive dårlig på et andet tidspunkt?
Og er det så virkelig fornuftigt at binde den danske statskasse til at dække ind, såfremt finanssektorens bankfond ikke er tilstrækkelig stor?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Jeg synes alligevel, det er utroligt, at man skal stå og høre, at man bliver hånet for, at man siger til Folketinget og et bredt flertal, at vi skal tænke os godt om og kende alle fakta.
Altså, man kunne vende argumentet om og sige, at Enhedslisten jo altid er frisk til at indtage et hvilket som helst håbløst standpunkt, fordi man nu engang har det stærkt venstreorienterede synspunkt, man har, og er modstander af alt, hvad der nu engang er.
Det er jo godt, at Enhedslisten aldrig nogen sinde har fået ansvaret for Danmark, for hvis det først var sket, var det da gået helt galt.
Der er nogle mennesker, som faktisk i fulde alvor vil tage vare på Danmark, tage vare på de danske lønmodtagere, tage vare på de danske banker og den danske økonomi og så sørge for, at den beslutning, vi måtte træffe, som kan være af vidtgående karakter, bliver truffet på et ordentligt grundlag.
Det er da noget underligt noget, at man skal stå og høre en forespørger her efter en debat sige, at det er et forkert grundlag at gøre tingene på.
Jeg synes, det er den ansvarlige måde at gøre tingene på, og det er et bredt flertal i Folketinget heldigvis også enige i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne kvittere for ministerens tale – den var jo som forventet, og det har jeg naturligvis al mulig respekt for; det er regeringens holdning.
Det er jo ikke bare år et, at Danmark donerer mange hundrede millioner kroner til Uganda.
Det er noget, vi har gjort igennem rigtig mange år.
Så jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om noget i forbindelse med den her økonomiske prioritering.
Ministeren siger, at man i Danmark har været med til at understøtte projekter vedrørende rent drikkevand, og at man også er med til at anlægge en masse små lokale veje, og så vil jeg gerne i den forbindelse høre, om ministeren kan redegøre for, eksempelvis hvor mange millioner kroner Museveni brugte på sin egen præsidentvalgkamp i 2011.
Mogens Jensen (S), 2014-05-13:
Det er jo rigtigt, som Dansk Folkepartis ordfører siger, at vi har arbejdet og samarbejdet med Uganda i mange år, og der er også opnået betydelige fremskridt i Uganda.
F.eks. er andelen af ekstremt fattige i Uganda gennem de sidste år bl.a. ved hjælp af dansk udviklingsbistand blevet halveret.
Det tyder jo på, at det er vigtigt, at vi er der, og at vi ikke må svigte den opgave, som vi har sat os for at løse, nemlig at hjælpe de allerfattigste i Uganda.
Der er da ingen tvivl om, at hvis Dansk Folkeparti får sin vilje med hensyn til at stoppe udviklingsbistanden til Uganda, er det 4 millioner ugandere, der over de næste år vil miste adgangen til rent drikkevand; det er 6 millioner ugandere, som ikke vil få adgang til de vigtige veje, der gør, at de er i stand til at afsætte deres varer og få adgang til sundhedsydelser.
Synes Dansk Folkeparti, at det er en rimelig pris for uganderne at betale?
Synes Dansk Folkeparti ikke, at det i højere grad bør sikres, at vi er der for at hjælpe de fattige ugandere og markere over for regeringen, at vi selvfølgelig er utilfredse med den lov, der er vedtaget, og at vi støtter op om de organisationer i Uganda, der rent faktisk arbejder for menneskerettighederne?
Jeg synes, det er den attitude, Dansk Folkeparti skulle indtage.
Jeg har ikke de tal, som spørgeren ellers efterspørger.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Tak for det – og for debatten, hvor vi vel må sige, at vi efter de to forslag efter hinanden har været godt igennem emnet.
De stiller sig jo op og siger, at vi skal lære af de fejl, der er blevet begået, og sørge for, at den ulykke, der ramte verden i forbindelse med den finansielle krise, ikke havner hos os igen på samme vis.
Og derfor har man forsøgt at indrette den danske banksektor, den europæiske banksektor, den internationale banksektor med det formål, at det ikke skal ske igen.
De selv samme mennesker er jo også dem, der for de flestes vedkommende stiller sig op og siger: Inden vi gør os den overvejelse og sikkert konkluderer, at vi ønsker at tiltræde det her, vil vi gerne have lov til at kigge tingene grundigt igennem.
Så er der jo andre, som stiller sig op på forhånd og siger, at de allerede har svaret og vil være imod det hele.
På den måde synes jeg egentlig det har været meget illustrativt.
Vi er jo ikke kommet længere i debatten end siden det første beslutningsforslag, nemlig at et klart flertal i Folketinget gerne vil have lov til at tage bestik af, hvordan virkeligheden ser ud, før man endeligt træffer en beslutning – og det synes jeg egentlig på fornuftigste vis er udtrykt i det forslag til vedtagelse, som et bredt flertal i Folketinget har fremsat.
Benny Engelbrecht (S), 2014-05-13:
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Hans Kristian Skibby nævner, at jeg ikke er ordfører på det her område til daglig.
Men der er i hvert fald noget, som klart og tydeligt er skinnet igennem for mig, og det er, at Dansk Folkeparti ved enhver given lejlighed ønsker at sætte fokus på at nedbringe ulandsbistanden, uanset i øvrigt hvordan det så måtte virke – jeg mener, det er 2,5 mia. kr., man ønsker at skære ned – og den besparelse har man så i øvrigt anvendt helt utrolig mange gange i sine forskellige finansieringer af forslag igennem tiden.
Og det, som egentlig må undre mig, er, at man overhovedet begynder at tale om uhyrlige milliardbeløb, når man tager i betragtning, hvor svært partiet egentlig selv har ved at finansiere sine utrolig mange beslutningsforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
Jamen det er jo en anden diskussion.
Jeg vil da håbe, at hr. Benny Engelbrecht vil følge diskussionen i Danmark i mange år frem, måske med lidt mindre indflydelse end den, ordføreren har i dag, med hensyn til hvordan man prioriterer penge i Danmark.
Men det er altså bare sådan, at Dansk Folkeparti altid vælger at gå ind i finanslovsforhandlingerne for på den måde at finde penge til de projekter, vi gerne vil være involveret i.
Sådan må det være.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det her spørgsmål, for det var ikke mig, der bragte selve udviklingspolitikken ind i debatten, det var ordføreren selv.
Derfor må jeg også have lov til at stille spørgsmål, og det er sådan set bare det samme igen: Finder ordføreren det ikke underligt, at i et land, hvor man ikke kan finde penge til at lave rent drikkevand, kan præsidenten, som har siddet siden 1986, godt finde over 2 mia. kr. og fyre dem af på en lokal valgkamp?