runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2015-04-21:
Jeg lover at gøre det kort.
Jeg vil tillade mig at gøre Tinget opmærksom på den mærkværdighed, der opstod under udvalgsarbejdet, idet Enhedslisten havde bedt om at få en høring om den her anlægslov og etableringen af dette kæmpemæssige infrastrukturanlæg, som der er tale om – immer væk et anlæg til 64 mia. kr., som det jo er steget til.
Men det blev afvist af de øvrige partier, og det synes jeg er lidt mærkværdigt, i og med at lige nøjagtig høringer er et redskab i vores demokratiske værktøjskasse, som vi jo trods alt bruger under udvalgsbehandlingen.
Men det blev afvist i den her situation med henvisning til, at forligskredsen, som Enhedslisten jo altså ikke deltager i, har hørt nok.
Færdig – ikke mere snak, nu skal der handles!
Jeg synes, det er sådan på grænsen til det demokratisk betænkelige, når man begynder at majorisere sig igennem på den måde.
Sagen er jo, at der i høj grad var behov for en høring.
Beregningerne, både trafikberegningerne og ikke mindst beregningerne af økonomien, er jo draget alvorligt i tvivl på projektet, og i hvert fald kan vi nu konstatere, at anlægsprisen er steget med omkring 22 pct., nemlig med lige knap 10 mia. kr.
Derfor vil man også se i betænkningen, at der er lavet et såkaldt robust betænkningsbidrag, som forligskredsen kaldte det, og som betyder, at anlægsloven, som vi ellers vedtager ved tredjebehandlingen om ikke så længe, ikke sættes i kraft, før prisen er fastlagt.
Og den bliver ikke fastlagt, før man har forhandlet med entreprenørerne, og det regner man med at have afsluttet i september.
Men man har ikke tilkendegivet en smertegrænse for, hvor meget prisen så må stige med.
Nu er den steget med omkring 22 pct., og det kunne jo være interessant at vide, om en stigning på kun – i gåseøjne – 20 pct. var nok for forligspartierne, eller om vi skal ned på 15 pct. eller 10 pct.
Det aner vi ingenting om, og derfor kan man jo også have en mistanke om, at det mest af alt handler om at lægge røgslør ud over det problem, der er opstået, i og med at beregningerne på projektet jo blev afsløret som fuldstændig ude i hegnet og ikke passende med noget som helst.
Det er selvfølgelig gået op for enhver og altså også for forligspartierne, og det problem skulle så klares, ved at man lægger røgslør ud.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-21:
Jo, men det er jo så også derfor, når vi nu har fundet ud af, at regeringen ikke vil andet end det, der ligger her, at vi vælger at sige, at det går vi med til
Vores strategi, kan man jo godt sige, er et stykke hen ad vejen det, hr. Henning Hyllested siger, og jeg tror, at det vil vise sig at være meget svært at få regeringen til at give politiet flere penge, og derfor tror jeg, at vi kommer til at stå i en situation hen mod slutningen af året på den anden side af et folketingsvalg, hvor, hvis den nuværende regering får lov til at fortsætte, man vil se om den her tilgang til det, at den regning, der ligger i politiet, ikke bliver samlet helt op, og det kommer til at gå ud over ganske almindeligt politimæssigt arbejde, og det er bare ærgerligt.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-21:
En fugl i hånden er bedre end ti på taget, er den ikke?
De 100 mio. kr. har man.
Så må man jo kæmpe for de sidste, hvis man vil have flere.
En lille sum penge nu og en større sum penge senere – udelukker de to ting hinanden?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-21:
Sådan kan man jo godt formulere det.
Jeg tror, at hvis man spurgte f.eks. Politiforbundet og også menige politifolk, om de hellere ville have en lille sum penge nu eller en større sum penge på et senere tidspunkt, så ville de nok vælge at tage den større sum penge.
Det tror jeg da de fleste ville, også selv om man skulle vente en lillebitte smule på det.
Det er jo ikke sådan, at det, om vi bevilger pengene i dag, i morgen, om en uge eller om en måned, kommer til at være afgørende for, om politiet kan løfte det terrorberedskab, som man har.
Men det kommer til at være afgørende for, om politiet hen mod slutningen af året kan løfte ganske almindelige politimæssige opgaver som indbrudskriminalitet og anden borgernær kriminalitet, og det er jo så den politiske uenighed, vi har.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-21:
Det, der er så hult i den her sag, er jo, at Venstres ordfører bliver ved med at sige, at man sådan set ender med at stemme for aktstykket.
Så lad mig bruge min sidste taletid her på at rette en opfordring: Jeg ville være glad for en tak fra talerstolen til SF og Enhedslisten, som jo ender med – sammen med regeringen – at gøre det muligt for Venstre at stemme for aktstykket i Finansudvalget, når mødet her i salen er slut.
Kunne vi ikke få den tilkendegivelse fra Venstres retsordfører?
For det er jo sandheden: at hvis der var et flertal for det, Venstre selv foreslår, ville man ikke kunne sørge for, at de 100 mio. kr. kom ud at arbejde, fra når vi stemmer aktstykket igennem senere i eftermiddag i Finansudvalget.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-21:
Man kan sige, at én ting er, hvad jeg eller vi sådan intuitivt mener er kort eller lang tid i forhold til genkontrol.
Noget andet er så, hvad der er analytisk rigtigt at gøre, i lyset af at der selvfølgelig også er begrænsninger på ressourcerne fra SKATs side.
Jeg mener også, når jeg hører det tal, at det lyder som et ret stort tal.
Og det vil jeg egentlig sådan politisk gerne have bragt ned, og jeg vil da gerne undersøge, om man kan gøre det, og om det også giver mening.
Én ting er at få det tal – antal dage til genkontrol – ned.
En anden ting er, om det så også er noget, der er rationelt at gøre i forhold til de ressourcer, der er.
Det ved jeg ikke, men det synes jeg da vi skal undersøge.
Astrid Krag (S), 2015-04-21:
Jeg kan sige, at i den spillehal, der ligger, hvor jeg selv bor, er der nu indført, at man kan købe små mikrobølgeovnsvarmede samosaer, så dem, der har et alvorligt misbrug, ikke engang behøver at forlade spillehallen for at få indtaget de kalorier, de har brug for natten igennem.
Så jeg synes, det er et fornuftigt forslag.
Jeg ved jo godt, at Liberal Alliance ser anderledes på det og i det hele taget mener, at vi skal regulere langt mindre i alle sammenhænge.
Men her er vi så er grundlæggende uenige.
Det kan vi konstatere.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-21:
Jamen ethvert argument, som fru Astrid Krag her fremfører, for, at der skal være tvangslukning af spillehaller efter kl. 24.00, kan også bruges for et forslag om tvangslukning af værtshuse efter kl. 24.00.
Men de virker ikke der, for vi siger, at det dog er synd for de mennesker, der gerne vil gå på værtshus efter kl. 24.00, som ikke har et alkoholmisbrug, at de skal frarøves den mulighed.
Og tilsvarende kan man sige her, at det er synd for dem, der gerne vil spille efter kl. 24.00, som ikke er ludomaner, at de skal frarøves muligheden for at spille efter kl. 24.00, blot fordi fru Astrid Krag gerne vil redde dem, der har et misbrug.
Astrid Krag (S), 2015-04-21:
Nej, men jeg mener da, at det er vigtigt, at der er regler for udskænkning, og det er der jo også i dag.
Kommunalbestyrelserne har en rolle at spille her, ligesom i øvrigt kommunalbestyrelserne har et ansvar for at sørge for, at der er alkoholbehandling.
Jeg vil sige, at jeg lytter meget til det, når behandlerne af ludomani siger, at det er vigtigt, at der er et frirum.
Jeg lytter sådan set også til det, når vi kan se, at andelen af medarbejdere, der arbejder sort eller ikke har arbejdstilladelse her i landet, er meget høj, når der kommer kontrolbesøg om natten.
Så af begge de årsager synes jeg sådan set, det er en rigtig fin regulering, vi laver her.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-21:
Et hvilket som helst misbrug kan jo gøres sværere at praktisere med forbud.
Man kunne forestille sig, at der ville være mindre alkoholmisbrug i Danmark, hvis man påbød bodegaer og udskænkningssteder at lukke kl. 24.00.
Men vi gør det ikke, fordi der er mennesker, der gerne vil gå på værtshus efter kl. 24.00, som ikke har et alkoholmisbrug, og de fortjener ikke at blive belemret med en lukkelov blot for at redde dem, der ikke kan administrere alkoholforbruget.
Dem må vi så gøre noget andet for.
Bør vi have tvangslukning af værtshuse efter kl. 24.00 af hensyn til alkoholikerne i Danmark?
Astrid Krag (S), 2015-04-21:
Denne gang fik jeg lov til at bestige talerstolen, som formanden sagde jeg skulle.
Det er dejligt.
Det er vigtigt, at vi er opmærksomme på det – altså det med, hvordan man kan gøre det på en ansvarlig måde.
Derfor skal vi sørge for, at området er ordentligt reguleret, og vi skal tilpasse lovgivningen løbende, hvor der er behov for det. Sidst spillelovgivningen blev ændret, var i 2012.
Dengang liberaliserede vi lovgivningen om væddemål og onlinekasinoer, så alle spiludbydere kan udbyde spil i Danmark og i Grønland, hvis de opfylder en række krav.
Siden da har vi gjort os en række erfaringer om, hvordan lovgivningen fungerer i praksis, og de erfaringer og nogle forhandlinger før jul har ført til det lovforslag, som vi skal behandle nu.
Der er mange, mange mindre justeringer til de forskellige lovgivninger, der regulerer spillemarkedet, og jeg skal ikke komme ind på dem alle her.
Men lovforslaget indeholder jo bl.a. et påbud om natlukning af spillehaller fra kl. 24.00 til kl. 07.00, som det lige blev diskuteret på talerstolen for lidt siden.
Det er et påbud, vi indfører efter anbefaling fra behandlingsstederne for ludomani, som jo får mange henvendelser, også mange alvorlige henvendelser, hvor det har haft meget store omkostninger for de mennesker, der bliver ramt af ludomani.
Som en sidegevinst vil det også reducere mængden af sort arbejde og illegalt arbejde i spillehallerne, eftersom stikkontroller viser, at det oftest finder sted om natten.
Et andet element af lovgivningen er, at vi ophæver muligheden for, at en spillehal kan få et nedslag i de afgifter, de skal betale for udlodning af midler, hvis midlerne går til velgørende formål.
Derfor ophæver vi den mulighed, som har været forfulgt af omfattende snyd.
I stedet for sørger vi for, at de almennyttige foreninger får adgang til pengene ad anden vej.
Pengene bliver udbetalt til de foreninger, der også i 2014 har modtaget penge fra spillehaller.
Det er en midlertidig ordning, som skal evalueres allerede i 2016, og for os Socialdemokrater, ligesom i øvrigt for mange af de andre parter rundt om bordet, var det vigtigt at sikre, at pengene rent faktisk går til foreningslivet og fællesskabet, og vi har forpligtet os til at følge meget nøje, at det også bliver tilfældet med den nye model.
Mange andre ting bliver som sagt justeret med lovforslaget her.
Jeg skal ikke gå i detaljer med det.
Et eksempel er, at vi med lovforslaget giver skatteministeren bedre mulighed for at bekæmpe matchfixing.
Et andet er, at vi ændrer på de gebyrer, som henholdsvis de store og de små virksomheder skal betale, så vi kan få en bedre konkurrence mellem små og store udbydere af væddemål og onlinekasinoer.
Vi vil ikke finde os i, at penge, der skulle være gået til fællesskabet, stukket i egne lommer rundtomkring, og det danske foreningsliv bliver snydt.
Vi var glade for forhandlingerne i efteråret og glæder os til, at lovforslaget nu bliver til virkelighed, og vi støtter det selvfølgelig.
Mads Rørvig (V), 2015-04-21:
Det er jo det, der hedder et forlig, og det skaber en vis driftssikkerhed, ikke kun for os her på Christiansborg, men også for alle dem, der er afhængige af, hvad der sker som følge af et folketingsvalg.
Og der er utrolig mange frivillige foreninger derude, som nyder godt af at få en del af overskuddet fra lottoindtægterne.
Og jeg synes, det er rigtigt, at vi tager det på vores skuldre og laver en bred aftale omkring det, så de har tryghed for i 2015, 2016 og 2017, hvordan deres økonomi ser ud.
Det er derfor, vi vælger at tage et ansvar i forbindelse med sådan en forhandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-21:
Så man kunne jo bare lade regeringen fremsætte dem og så stemme for dem i Folketingssalen.
Det var jo ikke nogen forudsætning for de forslags vedtagelse, at Venstre også indgår aftaler om at indføre en lukkelov, som Venstre angivelig er imod.
Så hvorfor gør man det?
Mads Rørvig (V), 2015-04-21:
Det er sådan, en politisk proces fungerer, og det er jo derfor, vi har et lovkompleks i dag, som afspejler den aftale, vi indgik kort før jul.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-21:
Jeg skal høre Venstres ordfører om noget.
Nu har vi jo i årevis trukket tov om en afskaffelse af lukkeloven på butiksområdet.
Det har Venstre også deltaget i, og Liberal Alliance har i partiets noget kortere levetid bakket det op.
Mads Rørvig (V), 2015-04-21:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, kommer som følge af, at regeringen, Venstre og Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti kort før jul 2014 indgik to aftaler om ændringer af spilleloven.
Man har justeret nogle praktiske ting i forbindelse med en kort evaluering af det spilleforlig, der lå til grund for spilleliberaliseringen i 2012.
Det drejer sig bl.a. om en afregningsperiode, der bliver mere nem at administrere, samt forskellige andre ting, heriblandt også, at man vil forbyde, at spillehaller holder åbent mellem kl. 00.00 og kl. 07.00.
Derudover synes jeg, at der er en række positive elementer i lovforslaget her.
Man kan sige, der har været et par uheldige eksempler med, at der har været en stor del svindel og også en stor del sort arbejde blandt de spillehaller, der har haft mulighed for at udlodde en del af deres overskud til velgørende formål.
Det har vi en fælles interesse i at få sat en stopper for, og jeg synes, at vi i løbet af den forhandlingsperiode, vi havde, fandt en fin løsning for de næste par år for, hvordan vi dæmmer op for det her.
Det er selvfølgelig ikke en nem øvelse at lave, men jeg synes, vi lavede en god aftale.
Man kan sige, det ikke var noget, der lige var groet i Venstres have, og det var også noget, vi forsøgte at kæmpe ud af det forhandlingsforløb, vi havde, men det er jo sådan i et forhandlingsforløb, at der må man give og tage, og det blev så også en del af den aftale, som vi lavede kort før jul 2014.
Vi kan støtte lovforslaget, som det ligger, men jeg vil også lige nævne, at vi jo har en udfordring med lotteriet i Danmark.
Hvis man kigger på, hvordan det er gået, siden vi liberaliserede spillemarkedet, eller i hvert fald en del af spillemarkedet, kan man jo se, at danske lotteriers omsætning og resultat er stærkt forværret og er også inde i en udvikling, der gør, at der bliver færre og færre penge at fordele til overskudsmodtagerne, og det kalder på politisk handling.
I det lovkompleks, som udmøntede spilleloven i 2012, stod der, at man skulle evaluere den i 2014.
Det stod der i loven, men det har regeringen valgt ikke at gøre.
Det synes jeg er stærkt beklageligt.
Vi fik så kæmpet ind i den aftaletekst, som vi vedtog før jul, at det skal evalueres i 2015, og jeg er også glad for, at vi fik skrevet ind, at vi skal undersøge mulighederne for at liberalisere både bingospil og hestevæddeløb.
Det er jo selvfølgelig noget, der også kommer som et ønske fra aktørerne selv i branchen.
Vi får et stort arbejde i efteråret, uanset hvordan valget måtte gå, med at rette op på spillelovgivningen og lære af de erfaringer, vi har gjort os, men indtil da skal det her være en kort justering af det, som jeg også mener bidrager positivt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Jeg prøver lige igen så, for jeg synes faktisk ikke helt, jeg fik svar.
Mit spørgsmål gik egentlig på, om der mangler noget.
Jeg synes ikke helt, det modsvarer den meget, meget grove udnyttelse af de her mennesker, der finder sted.
Altså, mangler vi så ikke et eller andet straffelovsmæssigt greb inde imellem dem, hvis man ikke vil røre ved menneskehandelsparagraffen, eller er den radikale ordfører helt tilfreds med, at man straffer efter de lavere paragraffer om bedrageri og åger?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-21:
Jamen det er jo sådan, hvad angår ratificeringen af ILO-konventionerne, at det foregår ved en helt fast praksis i Beskæftigelsesministeriet, og det har jeg stor tiltro til at det også gør på det her område.
Jeg synes ikke, det er en korrekt gengivelse at sige, at jeg ikke ønsker at stramme op på området.
Det er vel snarere et spørgsmål om, at de bestemmelser, vi har i straffeloven, også skal passe til de forbrydelser, der er.
Hvis der er ofre for menneskehandel, er det jo menneskehandelsparagrafferne, der skal i sving.
Hvis der er tale om tvangsarbejde, som vi har set i nogle tilfælde, så er der andre bestemmelser.
For mig har det ikke så meget at gøre med, hvad det er for bestemmelser, der bringes i spil, men snarere, at vi er sikre på, at vores myndigheder, herunder både anklagemyndighed og politi, har det tilstrækkelige fokus på det område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Jamen problemet er netop, at det her pibler frem, og jeg synes, at det her til forskel fra andre sager om social dumping, hvor man måske giver en tyver mindre i timen – og det er slemt nok i sig selv – grænser til slavelignende forhold.
Jeg kan så forstå, at ministeren ikke har lyst til at stramme op i forhold til den ILO- konvention, der ligger, selv om det er muligt.
Men så vil jeg da høre, om man har tænkt sig at ratificere den protokol på ILO-området, som man har ytret sig positivt om, og som er fra sidste år, og som trods alt også vil give en lidt bedre beskyttelse.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-21:
Umiddelbart vil jeg sådan set gerne følge de internationale formuleringer, som vi har kunnet opnå enighed om i ILO, men derudover vil jeg sige, at selv i Danmark, som vel ret beset har et af de mest velorganiserede arbejdsmarkeder overhovedet takket være dansk fagbevægelse, den danske model og i øvrigt nok også tilstedeværelsen af skiftende socialdemokratiske regeringer op igennem det 20. århundrede, kan vi jo se, at det pibler frem, både hvad angår social dumping, illegal indvandring, illegal arbejdskraft og også nogle forhold, hvor man må sige at tvangsvilkårene er fuldstændig uacceptable.
Så jo, det finder sted i hele verden, og det begynder også at vise sit grimme ansigt i Danmark.
Og når der er tale om tvang, eller der er tale om åger, eller der er tale om menneskehandel, skal bestemmelserne i straffeloven selvfølgelig bruges.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Jeg synes jo, det er et stort problem, at der er mennesker, der arbejder under forhold, som vi har set i de sager, der er nævnt her.
Der er også en tredje sag – der er også altansagen, hvor nogle mennesker boede på en altan.
Mener ministeren ikke, at nogle arbejdsforhold simpelt hen kan blive så ringe, at det er at sidestille med slaveri?
Altså, når man arbejder 20 timer i døgnet til en løn på 5.000 kr. om måneden, når man bor i en garage på 17 m² uden toilet og naboerne kan se, at man sidder og har afføring i haven, simpelt hen fordi der ikke er et toilet, og når man bliver kørt frem og tilbage til et arbejdssted og får frataget sine identitetspapirer, lugter det så ikke langt væk af menneskehandel, selv om der ikke har været et element af tvang?
Jeg synes i hvert fald, det er et stort problem, at vi skal nøjes med en lavere straf på det her område, og derfor vil jeg høre ministeren, om der ikke er mulighed for at gå ud over den ILO-konvention, som faktisk ligger til grund for det her.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-21:
Jeg indgår altid gerne i en dialog om at forbedre forslag, også dem, jeg ikke synes er gode.
Så ja, svaret på det spørgsmål er et klart ja.
Men jeg kunne godt tænke mig, at vi fik evalueringen af det forløb, som bliver brugt som hovedbegrundelse for det her, før vi bare siger ja eller nej til et beslutningsforslag.
Det, jeg lagde ud med at sige, var, at jeg syntes, der var mange dilemmaer i det her, og jeg sagde, at på det foreliggende grundlag kunne vi kun ende med at stemme nej, fordi jeg ikke syntes, der blev givet mange svar.
Men jeg tror, vi kan få regeringen mere i dialog, også til at give nogle gode svar, når vi kommer over på den anden side af de evalueringer, som vi har bedt om.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-21:
Jeg vil bestemt heller ikke lægge skjul på, at hovedårsagen til, at Enhedslisten vil støtte det her, handler om at få åbenhed og offentlig adgang til oplysningerne om, hvor omfangsrig kameraovervågningen i det offentlige rum egentlig er; sekundært at der er et overblik for myndigheder som politiet.
Kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll være interesseret i, at vi i udvalget prøvede at lave en form for skitse, der satte nogle begrænsninger i adgangen til informationen hos diverse myndigheder, så vi fik indkapslet noget retssikkerhed, men samtidig fik overblikket til gavn for samfundsdebatten?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-21:
Jeg er altid glad, når Liberal Alliance og Enhedslisten kan mødes, og især, når det er med fru Pernille Skipper.
Men jeg vil sige det på den måde, at jeg er enig i synspunktet om, at det kan være godt at få klarlagt omfanget af overvågningskameraer.
Men jeg vil mene, at der kan være forskel på spørgsmålet om optælling og om registrering, i hvert fald et register.
Det mener jeg er to forskellige ting, og derfor synes jeg sådan set godt, jeg kan købe den argumentation, fru Pernille Skipper her kommer med, uden at jeg behøver stemme for det forslag, som SF har fremsat.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-21:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll ved jo godt, at vores to partier har få ting, vi kan være enige om, men kampen imod overvågning af uskyldige borgere er en af dem, hvor Liberal Alliance og Enhedslisten pludselig mødes.
Kan hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke følge det argument for et register?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-21:
Jeg anerkender til fulde kontrolproblematikken, fuldstændig.
Det kunne være, at der var andre svar end registeret.
Altså, et spørgsmål har jo ikke altid ét svar.
Det er ikke som et par, hvor der nødvendigvis kun er ét spørgsmål og ét svar, når det handler om den slags udfordringer.
Og det vil sige, at det kunne være, man kunne se på, hvordan Datatilsynet kan kontrollere det – ud over med et register.
Men jeg er nødt til at vende tilbage til det første spørgsmål, fordi fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv vendte tilbage til det med øget overvågning.
Et er jo, at jeg kan gå forbi et kamera her og her og her, men hvis der er et samlet register, der sørger for, at man kan følge mig hele vejen rundt, så er der selvfølgelig ikke nødvendigvis flere optagelser, men der kan blive et mere samlet billede.
Og derfor ja, i den forstand bliver der mere og mere kontinuerlig overvågning af almindelige mennesker, der intet har gjort.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-04-21:
Det kan godt være, det bliver nemmere at indhente noget af det materiale, man kan indhente i forvejen, men øget overvågning giver det i hvert fald ikke.
Så vil jeg bare høre, om ordføreren også anerkender, at det faktisk er en udfordring, at Datatilsynet i dag har tilsynet og skal kontrollere, om kameraerne hænger rigtigt og kun filmer det, de må.
For de kan nemlig ikke finde kameraerne.
De har faktisk forpligtelsen til at kontrollere noget, som er ukontrollerbart, fordi de ikke har det her register.