runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Det undrer mig også, at ministeren i det svar, han gav, sagde, at der ikke var overfyldte tog.
Det var sådan set det, ministeren sagde.
For ifølge de meldinger, jeg får fra pendlere på den pågældende strækning, er der i myldretiden tale om overfyldte tog, og om, at man ikke kan få en siddeplads, samtidig med at man kan se, at der kører tomme hurtigtog forbi, hvor der er masser af siddepladser.
Den her situation er jo stærkt utilfredsstillende for pendlerne, og derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren vil gøre noget ved det, således at der bliver en større udligning imellem de tog, der er tomme eller næsten tomme, og så dem, der er overfyldte.
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Jeg og, tror jeg, alle, der har taget toget mere eller mindre regelmæssigt, kender situationen med et aflyst tog – og så vil man gerne hurtigst muligt med det næste tog.
Jeg kan bare sige, at min forventning da er, at togoperatørerne, i det her tilfælde DSB, gør, hvad de kan for at rydde op efter forskellige brud.
Det kan jo være noget, de ikke er herre over.
Det kan være signalfejl, som vi ofte har, eller det kan være nedfaldne køreledninger eller andet.
Altså, DSB gør, hvad de kan for at få samlet folk op inden for de rammer, de har, for man skal hurtigst muligt tilbage i køreplanen igen, og der er jo hver gang en afvejning af, hvad man bedst muligt kan gøre.
Men vi kan forvente og regne med og kræve, at man gør det bedst mulige for at sikre, at man hurtigst muligt får ryddet op af hensyn til de passagerer, der står og venter.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Tak for svaret.
Og så vil jeg sige, at det er fuldstændig rigtigt, som ministeren er inde på, at der har været store problemer, og at der fortsat er store problemer, både med forsinkelser og mangel på siddepladser.
Det gør jo, at pendlerne, når der er tale om forsinkelser eller måske nogle gange også aflysninger, skal vente utrolig længe på at komme med et tog, hvis der f.eks. kun kører to tog på en time.
Det er stærkt utilfredsstillende, at det er på den måde.
Der vil jeg sige, at i tilfælde af f.eks. aflysninger må det være sådan, at et tog, som pendlerne ser bare smutte forbi, og som er et gennemkørende tog, i stedet for standser for at tage passagererne med til og fra de pågældende stationer.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren synes, det ville være en god service over for pendlerne, at hurtigtogene f.eks. ved aflysninger stoppede ved alle stationer, således at de ekstraordinært kunne tage de passagerer med, som ellers skulle stå og vente unødig længe.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-14:
Det, jeg oplyser, er, at der i de 13 indsatsprojekter, som SKAT gennemførte i 2013, samlet set var 9.300 kontroller, dvs. i alt i det, som SKAT foretog sig.
Det fremgår i øvrigt også af gennemsigtighedsrapporten, som er tilgængelig, og som også er tilgængelig for Folketinget.
Men det ændrer jo ikke på det helt grundlæggende, at inden for de 13 indsatsområder, som nu engang er udvalgt, og hvoraf sort arbejde altså er et, kan man altså ikke nødvendigvis på forhånd konkludere noget om, hvor risikoen er størst for, at der er et sammenfald mellem sort arbejde og eventuelt socialt bedrageri.
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Tak for spørgsmålet.
Det her er i hvert fald mit ressort, så det glæder jeg mig til at svare på.
Som det er pendlerne bekendt, begyndte en ny køreplanperiode den 14. december sidste år, 2014, og jeg har fået data fra DSB, og deri kan jeg se, at i uge 51, som jo så var den første uge efter køreplanændringen, var omfanget af forsinkelser på Nordvestbanen på et – lad mig sige det helt ærligt – utilfredsstillende højt niveau. Rettidigheden var kun på 89,7 pct., og det er langt under, hvad vi med rette kan kræve og kræver af vores togoperatører.
Jeg kan så også konstatere, at DSB i de efterfølgende uger har fået styr på rettidigheden på Nordvestbanen, så den nu igen ligger på et pænt højt niveau.
Rettidigheden lå i uge 2 her i år på 95,7 pct., altså fra 89,7 pct. til 95,7 pct.; det er en væsentlig tak opad.
Det er selvfølgelig min forventning, at de store investeringer, som vi i de senere år har tilført jernbanen, yderligere vil bidrage til forbedret rettidighed og pålidelighed.
De store investeringer er jo dels anlægget af dobbeltsporet mellem Lejre og Vipperød, så der nu er dobbeltspor på hele strækningen mellem Roskilde og Holbæk, dels det nye signalprogram.
Jeg bliver også i dag spurgt om, hvad jeg vil gøre for at sikre flere siddepladser på de enkelte togafgange på Nordvestbanen.
Den seneste kvartalsrapport fra DSB, som jeg har, er fra tredje kvartal 2014, og den vil jeg straks oversende til Transportudvalget.
Det fremgår af den, at DSB overholder de krav, der fremgår af DSB-kontrakten, til belægning både i og uden for myldretiden.
Det fremgår også, at belægningen i togene på Nordvestbanen er lavere end belægningen samlet for hele landet. Jeg kan også oplyse, at i den nye køreplan, der trådte i kraft i december, er der set i forhold til tidligere indsat flere afgange på Nordvestbanen i myldretiden.
Det må vi jo alt andet lige betyde, at der samlet set nu er en større siddepladskapacitet på Nordvestbanen end tidligere.
Også de tal vil jeg gerne efterfølgende sende til spørgeren.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at foretage sig over for DSB, så der sikres bedre regularitet, overholdelse af køreplanen og flere siddepladser på de enkelte togafgange på Nordvestbanen?
Hvad agter ministeren at foretage sig over for DSB, så der sikres bedre regularitet, overholdelse af køreplanen og flere siddepladser på de enkelte togafgange på Nordvestbanen?
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Jeg beklager dybt, men jeg tror simpelt hen, jeg tabte tråden.
Det lykkedes mig ikke at forstå det.
Det var noget med DR og DSB, og jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Jeg tror også, det måske ligger lige på kanten af det spørgsmål, jeg har forberedt mig på, så jeg vil anbefale, at jeg får det skriftligt, eller at vi kan mødes igen, næste gang der er spørgetime her i salen, og tage det mundtligt.
Men hvis det er DR, er det ikke mit ressort.
DSB er mit ressort, hvis det var det, spørgsmålet handlede om.
Undskyld, jeg tror ikke, jeg formåede at forstå lige den del af spørgsmålet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Jeg sætter skam pris på, at ministeren tager sit ministeransvar alvorligt, og nu oplyser, at der er over 9.000 kontroller om året.
For det har jeg jo ikke som medlem af Folketinget kunnet få et statistisk svar på før nu.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-14:
Uden at skulle foregribe begivenhedernes gang synes jeg dog, at det er væsentligt at understrege, at det jo i alle tilfælde er sådan, at hvis myndighederne i SKAT finder noget, som de finder er mistænkeligt, videregives disse informationer selvfølgelig også til rette myndighed.
Men spørgsmålet er selvfølgelig, hvad det så er, SKAT går efter.
Det er jo bl.a. en fokuseret indsats på sort arbejde, og jeg går også ud fra, at spørgeren er enig med mig i, at det giver rigtig god mening at fokusere på det.
Der kan selvfølgelig godt ske det, at der er et sammenfald mellem tingene, og at nogle af de sociale ydelser, som bliver fejlagtigt udbetalt, bliver udbetalt til nogle af de samme personer, som måtte foretage sort arbejde.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Tak for det.
Vi ved, at der i 2012 blev foretaget 705 kontrolbesøg på forskellige virksomheder, at Styrelsen i beskæftigelsesministerens regi deltog i 449, at 1.127 personer blev kontrolleret, og at der blev oprettet 99 sager.
Det er jo interessant information både for ministeren og for Beskæftigelsesudvalget.
Er det ikke utilfredsstillende, at vi i dag ikke længere har mulighed for at få den information bragt til torvs?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-14:
Det er fuldstændig korrekt, at der i 2012 ændredes i den måde, man samarbejder på på det her område.
Beskæftigelsesministeriet har oplyst mig, at det skete i forbindelse med udmøntning af effektiv administration, og at Styrelsens deltagelse i virksomhedskontrollen blev fokuseret, så Styrelsen ikke længere deltog i SKATs udgående kontroller.
Jeg kan også forstå, at Beskæftigelsesudvalget er blevet orienteret om det i flere omgange og senest i forbindelse med beskæftigelsesministerens svar på spørgsmål nr. 55 fra Beskæftigelsesudvalget.
Men det ændrer jo ikke noget.
For det er sådan, at når man fra SKATs side finder noget, som synes at ligge på en anden myndigheds område, videregives disse informationer naturligvis også til rette myndighed, og det sker jo, uanset om det måtte dreje sig om kommuner eller andre dele af de sociale myndigheder.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Det var meget hjælpsomt.
Mange tak til skatteministeren.
Når jeg interesserer mig for det her, skyldes det sådan set en dybtfølt interesse for, at vi i vores offentlige myndigheder har en kontrol, der er serviceminded og naturligvis også møntet på at foregribe og kontrollere, at folk naturligvis hverken snyder med offentlige midler eller med deres oplysninger om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg har spurgt beskæftigelsesministeren ad flere omgange og bedt ham redegøre for, hvordan den her kontrol foretages, og det er sådan set derfor, skatteministeren og jeg er endt i den her situation i Folketingssalen.
Beskæftigelsesministeren har ad flere omgange oplyst mig om det, og mest konkret i svaret på spørgsmål 453 – det forventer jeg naturligvis ikke ministeren ligger inde med – oplyser ministeren, at Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering i samarbejde med SKAT ad flere omgange er ude på besøg, men at man ved fælles overenskomst i regeringen stopper med denne kontrol i slutningen af 2012, hvorefter ansvaret overgår til SKAT.
Og det er så der, jeg ikke længere kan forstå sammenhængen, for efterfølgende kan Folketinget ikke blive oplyst om, hvor mange sager der så er oprettet i forbindelse med kontrolbesøg.
Man kan ikke blive oplyst om antallet af virksomhedskontrolbesøg og om, hvordan den her kontrol har materialiseret sig.
Når det er så interessant, er det jo netop, fordi vi så ikke længere er klar over, om kontrollen virker, hvor effektiv kontrollen er, og hvor intensivt regeringen er indstillet på at udføre kontrol.
Så jeg synes egentlig, at ministeren har hjulpet meget godt til med det med at se, at der er et gevaldigt hul i vores kontrolarbejde netop nu, i og med at Beskæftigelsesministeriets myndigheder på den ene side siger, at det er SKATs ansvar, og ministeren på den anden side netop har oplyst mig om, at SKAT ikke har kompetencen til selvstændigt at kontrollere, men skal involvere andre myndigheder.
Jeg kan jo af de sager, der er oprettet, tydeligt se, at det er faldet gevaldigt, indtil SKAT svarer, at de nu ikke længere har statistik for antallet af sager.
Kan ministeren se, at det også er et problem?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-14:
Jeg vil indledningsvis sige tak for den venlige modtagelse.
Jeg stiller mig naturligvis gerne til rådighed også i dette spørgsmål.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at SKATs virksomhedskontroller og øvrige kontrolaktivitet er rettet mod korrekt afregning af skatter og afgifter.
Det er således ikke sådan, at der er nogen af SKATs kontroller, som er tilrettelagt med det snævre formål at afsløre forhold, hvor der uberettiget er udbetalt sociale ydelser, samtidig med at der udføres sort arbejde.
Baggrunden for SKATs fokus er det enkle formål, at SKAT ikke har myndighedskompetencen og de kontrolhjemler, som er rettet mod socialt bedrageri og dobbeltforsørgelse, eller sagt på jævnt dansk: SKAT må ikke kontrollere for disse forhold.
Hvis der derfor under en kontrol om korrekt skatte- og afgiftsbetaling opstår mistanke om uberettiget udbetaling af sociale ydelser m.v., kan SKAT alene videregive disse oplysninger til den kompetente myndighed eller de kompetente myndigheder.
Det er herefter op til den relevante myndighed at vurdere, om og i givet fald hvordan der skal følges op på disse oplysninger fra SKAT, ligesom den hermed forbundne aktivitet vil indgå i denne myndigheds aktivitetsstatistik, altså ikke i SKATs.
Jeg ser derfor intet sagligt eller praktisk grundlag for, at der som led i SKATs kontrolarbejde og øvrige opgaveløsning på skatte- og afgiftsområdet sker særskilt registrering af antallet af afgivne oplysninger til andre myndigheder om mistanke om overtrædelse af den sociale lovgivning eller registrering af sort arbejde.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Er ministeren tilfreds med, at SKAT ikke kan oplyse antallet af virksomhedskontrolbesøg, som SKAT foretager i forbindelse med dobbeltforsørgelse og sort arbejde?
Jeg skal gøre det ganske kort.
Sagen er nemlig den, at ministeren også har været så venlig at svare til undertegnede på spørgsmål nr. 224.
Ministeren skriver bl.a. – og jeg citerer: »SKAT har ingen statistiske opgørelser over antallet af virksomhedskontrolbesøg, hvor der er udført sort arbejde samtidig med, at der uberettiget er udbetalt sociale ydelser.«
Det er jo vigtigt, at vi ved, hvordan det her udvikler sig, både så vi i Folketinget og hos myndighederne kan styre efter en mere optimal kontrol for at få bugt med det her problem.
Så vil ministeren ikke tage initiativ til, at vi får informationen bragt til torvs?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-14:
Det ville forudsætte, at SKAT havde den kompetente myndighed på området.
Altså, pointen er netop den, at når SKAT lægger en kontrolindsats på udvalgte områder, f.eks. inden for sort arbejde, kan man ikke på forhånd vide, om det så også betyder, at der kan være socialt bedrageri eller andet involveret.
Men støder man på det, videregiver man de informationer til den myndighed, der er den rette.
Men jeg synes også, det ville være forkert, hvis SKAT, når man ikke er den kompetente myndighed, skal foretage alle mulige registreringer.
Altså, det ville jo strengt taget betyde, at hvis en medarbejder fra SKAT observerer et trafikuheld og meddeler det til politiet, skulle SKAT også registrere det.
Der er også grænser for, hvor meget registrering vi skal foretage, når SKAT ikke er den kompetente myndighed.
Hvis man sammenligner tallene, altså hele 2012 med 99 oprettede sager og 2014 til og med tredje kvartal med 41 oprettede sager, så er det jo strengt taget ikke, fordi man ligefrem må sige, at det er enorme mængder, slet ikke når man tager i betragtning, at SKAT samlet set foretager 9.300 kontroller, og at de foretages i 13 indsatsprojekter.
Men det betyder ikke, at vi ikke går målrettet efter det sorte arbejde, som er SKATs kompetenceområde.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Jamen der er to muligheder.
Enten er kontrollen ikke god nok længere, eller også er folk blevet ekstremt meget mere lovlydige på meget kort tid.
For i svaret på spørgsmål nr. 58 skriver beskæftigelsesministeren: »Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har over for mig oplyst, at styrelsen har været opmærksom på faldet i oprettede sager vedrørende virksomhedskontroller fra 2012 til 2013, og at styrelsen har bemærket, at antallet af oversendte oplysninger fra SKAT er steget fra 2013 til 2014.
Det må jo altså betyde, at kontrollen er blevet bedre, for antallet af oprettede sager er markant lavere.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-14:
Jeg er meget tryg ved, at man i den indsats, som SKAT foretager, målrettet satser på at gå efter det sorte arbejde, hvilket jeg mener giver rigtig god mening, og hvor det også er muligt at foretage nogle risikovurderinger og udpege nogle bestemte områder, hvor det giver god mening at lave målrettet kontrol.
Det, der så viser sig, er jo, at der i nogle tilfælde er et sammenfald imellem de sager, hvor der bliver udført sort arbejde, eller hvor der i hvert fald er en risiko for det, og hvor der måtte blive udbetalt uberettigede sociale ydelser, men det er faktisk meget vanskeligt på forhånd at definere, hvor disse tilfælde kunne være.
Så det er sådan noget, man falder over, når man alligevel er heldig at finde nogle sager.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke gennemfører en omfattende kontrol, for det gør SKAT.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Jamen ministeren kan jo takke sin ministerkollega, beskæftigelsesministeren, for sin ulykke i dag i Folketingssalen, hvis man da betragter det på den måde, for mine spørgsmål til ministeren skyldes jo netop, at beskæftigelsesministeren, hver eneste gang jeg spørger ind til det her, henviser til det samarbejde, man har, som nu er overladt til SKAT.
Det er jo derfor, jeg har inviteret ministeren på besøg i Folketingssalen i dag, netop fordi informationen tilsyneladende ikke længere ligger fast ét sted.
Ministeren har jo fuldstændig ret i, hvad SKATs opgave som myndighed er, og det anerkender jeg også over for ministeren er fuldstændig korrekt.
Men kan ministeren så ikke se, at vi har et problem, når SKAT på sine virksomhedskontrolbesøg ikke har den opgave, som Arbejdsmarkedsstyrelsen som medfølgende myndighed foretog før?
Vi har simpelt hen mistet et styringsredskab til at bekæmpe socialt bedrageri og sort arbejde, når det ikke længere er muligt at gå direkte til sagerne på besøgene, men SKAT efterfølgende skal indrapportere, hvorefter de relevante myndigheder i Beskæftigelsesministeriet så skal tage affære.
Jeg synes sådan set, vi måske er kommet ud i en situation, hvor vi har en mindre effektiv kontrol end den, man havde før.
Jeg skal ikke placere et politisk ansvar, men min mission med det er sådan set bare at høre ministerens holdning og måske inddrage ministeren i en dialog om, om vi kunne gøre det bedre, både så vi har det statistiske grundlag, men så vi frem for alt også sørger for, at skatteyderne får nogle penge, som de måske er blevet snydt for, og at vi sikrer, at den kontrol, vi udfører, som også er bekostelig, bliver gjort mest effektivt.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-14:
Indledningsvis skal jeg gøre opmærksom på, at det fremgår af beskæftigelsesministerens svar på spørgsmål nr. 58 fra Beskæftigelsesudvalget, at der blev oprettet 99 sager i hele 2012 og altså ikke i første halvdel af 2012, som det fremgår af spørgerens spørgsmål.
Sagerne er oprettet på baggrund af indberettede tilfældige observationer om sådan en mistanke fra SKAT.
Observationerne er tilvejebragt som led i gennemførte virksomhedskontroller om korrekt afregning af skatter og afgifter.
På baggrund af indberetningerne fra SKAT oprettes sagerne i Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering efter en indledende visitering og vurdering.
Som jeg oplyste i min besvarelse på det foregående spørgsmål, S 532, har SKAT ikke hjemmel til at foretage kontroller målrettet uberettiget udbetaling af sociale ydelser eller mulighed for selv at behandle sager om uberettiget udbetaling af sociale ydelser.
Af samme årsag foretager SKAT ikke systematisk registrering af antallet af kontroller, hvor der konstateres mistanke om uberettiget udbetaling af dagpenge, efterløn eller andre sociale ydelser.
Kontrol og behandling af sager om socialt bedrageri er med andre ord ikke en kerneopgave for SKAT, men er forhold, som SKAT støder på i forbindelse med kontrolaktiviteter på skatte- og afgiftsområdet, og derfor har SKAT heller ikke noget systematisk dokumenteret grundlag for at forklare udviklingen i antallet af oprettede sager hos Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, hvor der er mistanke i forbindelse med udbetaling af dagpenge m.v.
Jeg mener faktisk heller ikke, at SKAT skal kunne redegøre for en sagsudvikling, som hører under en anden myndigheds ansvarsområde, og jeg er derfor ikke enig i spørgsmålets præmis om, at det ikke er tilfredsstillende, at SKAT ikke kan give en sådan redegørelse, for det er ikke SKATs opgave.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Tak for det, formand.
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Det lyder da i hvert fald som noget, der er irriterende, og også noget, som man i umiddelbart ville kunne gøre noget ved.
Når jeg siger, at DSB lever op til de krav, der er, så refererer jeg jo til de krav, som er defineret i den nuværende DSB-kontrakt, som blev indgået for næsten 10 år siden.
Den kontrakt havde nogle krav til, hvor høj belægningsprocenten skulle være, altså hvor mange siddepladser der skulle være til de rejsende, hvor mange myldretidsproblemer man kunne acceptere osv.
Det er de krav, jeg altså kan se man lever op til i DSB.
Dermed ikke sagt, at der ikke er problemer med overfyldte tog, og at det ikke er noget, som kan give gener.
Det kender vi alle sammen til, og jo længere ind mod København man kommer, jo flere står der på toget, og jo mere overfyldte kan togene være.
Der er så også kortere rejsetid, men vi må arbejde hen imod, at så mange som overhovedet muligt kan få en siddeplads.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-14:
Spørgsmålet lyder: Er ministeren tilfreds med, at SKAT ikke kan oplyse antallet af virksomhedskontrolbesøg, som SKAT foretager i forbindelse med dobbeltforsørgelse og sort arbejde?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Jeg vil godt her til sidst spørge ministeren, om ministeren vil følge situationen på Nordvestbanen meget nøje, både med hensyn til regularitet, overholdelse af køreplanen og antallet af siddepladser, og om ministeren vil skride ind over for DSB, når ministeren kan konstatere, at tingene ikke er i orden på de områder, jeg her har omtalt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-14:
O.k., vi kan være meget enige i, at der er muligheder i straffeloven og anden lovgivning, som hr. Karsten Lauritzen påpeger, men så er det bare, jeg siger: Det nytter ikke noget bare at opfordre regeringen, for det ved regeringen givetvis godt.
Jeg tror faktisk, at justitsministeren er helt bekendt med, at der er mange muligheder i straffeloven, men man bruger dem jo ikke.
Og nu har landets største oppositionsparti så opfordret regeringen til at bruge de muligheder – tror man virkelig, at der kommer noget ud af det?
Man er nødt til at pålægge regeringen at bruge de muligheder.
Det ved hr. Karsten Lauritzen godt, og jeg forstår ikke, at man ikke går hele vejen.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-14:
Jeg er helt enig med fru Pia Kjærsgaard i, at regeringen ikke har gjort det, vi har ønsket.
Men når vi siger, at vi vil gøre det, der virker, siger vi jo også samtidig til Dansk Folkeparti, at et forslag om at få Rigsadvokaten til at undersøge, om man kan lukke moskeen, kan vi sådan set godt gå ind for, men det fører ikke til noget.
Jeg kan allerede på nuværende tidspunkt sige, at Rigsadvokaten kommer til at nå frem til, at man ikke kan lukke moskeen.
Så kunne man sige, at så skulle vi tage en sag ved domstolene.
Den tager så 3, 4, 5 år, og i mellemtiden er der ikke sket noget.
Selv hvis vi får lukket lokalerne, driver man det bare et andet sted hen, så åbner man en ny moské, så åbner man en ny forening, så åbner man ti nye foreninger. Vi skal gøre det, der virker, og det er da at gå efter personerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-14:
Jeg har altså en gang imellem lidt svært ved at finde ud af Venstres standpunkter.
Det er, som om man dækker det hele fra det ene spektrum til det andet.
Jeg synes, at i den her sag, i den her debat, som er så alvorlig, er Venstre nødt til at udtrykke sig noget klarere.
Det nytter jo ikke, og det må Venstre da af alle partier vide, alene at komme med en opfordring til regeringen.
Det, der skal til, er, at et flertal pålægger regeringen nogle ting, og der kunne Venstre have været med i et flertal, men har åbenbart ikke så meget lyst til at være det i forhold til det her forslag til vedtagelse.
Jeg synes, at man er nødt til at gå mere rent ud sagt til snorene, end Venstre gør.
Jeg synes, at det er for svagt i forhold til den her alvorlige sag, som det er, at man ikke nøjagtig kommer ind på, hvad det er, der virker.
Hr. Karsten Lauritzen sagde flere gange: Vi skal gøre det, der virker.
Javel, og det er så en opfordring til regeringen.
Men det virker ikke.
Det tror jeg vi allerede kan konstatere, så snart den her forespørgselsdebat er slut.
Det virker ikke.
Og så taler man om indholdet i moskeen?
Javel, men så længe indholdet bliver fostret i den moské, som er arnested, som er en terrorrede, hvilket rigtig mange, der har været involveret i den moské, også påpeger, så duer det jo ikke, at den bliver ved med at være der, fordi indholdet er i den moské, og det er arnestedet, og det er derfor, at Venstre bliver nødt til at være mere konsekvent i den her sag end det, jeg hører fra ordføreren, som skuffer mig noget.