runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-11-12:
Det er netop kernen.
En vejledende folkeafstemning er jo ikke på nogen måde bindende for et Folketing, og derfor er der ingen grund til at udskrive den.
Så jeg opfatter egentlig det her som en afværgemanøvre, og jeg vil egentlig opfordre Alternativet til at droppe den afværgemanøvre og i stedet imødekomme Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Liberal Alliance og tilslutte sig de partier og stemme nej ved den afsluttende afstemning, efter vi har haft de her tillægsafstemninger.
Vejledende folkeafstemninger kan aldrig på noget tidspunkt være bindende – det giver jo ikke nogen mening.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Vi mener stadig væk, at det mest fornuftige er at træde ind i det her retssamarbejde på EU-niveau, fordi vi mener, at det er det rigtige, når man står over for problemer, som er grænseoverskridende.
Så skal de løses i fællesskab, og det er derfor, vi gerne vil være med.
Samtidig kan vi godt gå ud og kritisere den aftale om tilvalgsordningen, der er lavet, og sige, at vi gerne så folkeafstemninger om kommende retsakter, og det vil vi da arbejde videre på politisk, fordi vi mener, det er rigtigt.
Ja, det er vejledende folkeafstemninger, men jeg har altså svært ved at se et flertal i Folketinget ikke følge en sådan afstemning.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-12:
Hvilken vej toget kører i EU, kan man jo diskutere.
Jeg synes ikke, der er nogen tvivl om det, for hvis man ser på udviklingen siden 2001 og det, der skete der, ser vi, at vi desværre har haft en meget bekymrende udvikling i forhold til overvågning af borgerne, både nationalt, men også på EU-niveau.
Og derfor forstår jeg ikke, at Alternativet, som jo ligesom Enhedslisten er meget optaget af det her, ikke tager det her mere alvorligt.
Sådan en tro er jo prisværdig og rigtig, rigtig god, men jeg vil kalde det et håb, og det håb har jeg også.
Hvis der i fremtiden skal afgives suverænitet, f.eks. på områder, der krænker borgernes retssikkerhed, er der én ting, vi kan være helt sikre på, og det er, at kun ved at stemme nej den 3. december, vil danskerne blive spurgt, og så kan japartierne ikke en sen aften i Europaudvalget tage den beslutning hen over hovedet på danskerne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-12:
Men hvorfor giver man løftet om en folkeafstemning, hvis man er så overbevist om, at der aldrig vil blive et flertal i Folketinget, der vil sende netop flygtninge- og asylpolitikken til EU?
Det må vel være garanti nok, at man har lavet en politisk aftale.
Det fik jeg en lektion af ordføreren om ved andenbehandlingen, altså om, at en politisk aftale var alt rigeligt.
Hvorfor giver man så det her løfte om en folkeafstemning, hvis der ingen frygt overhovedet er for, at der er et flertal i Folketinget, der vil sende netop dette område til Bruxelles?
Christian Langballe (DF), 2015-11-12:
Man kunne sagtens, hvis man havde villet, have lavet en aftale om Europol.
Jeg tror ikke, der er nogen her, der er uenige i, at det er meget fornuftigt at lave et politimæssigt samarbejde.
Det har vi sådan set også haft før EU; det er jo ikke noget, EU har opfundet.
Man har altid samarbejdet med andre regeringer, hvis der var noget, der var påtrængende.
Men jeg synes bare, det er en underlig argumentation, fordi selve muligheden for, at folket bliver hørt, da ikke ligefrem bliver fremmet, hvis der kommer et ja den 3. december.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det er den argumentation, jeg ikke forstår.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg har jo lige svaret på det.
Det er, fordi vi ikke kan se nogen scenarier, hvor det skulle give mening, at asyl- og flygtningepolitik skulle blive til et EU-anliggende, altså noget, vi løser sammen med andre EU-lande, mens dette ikke er tilfældet for andre områder som f.eks. familieret, virksomheders forhold, når de handler med hinanden på tværs af grænser, eller nogle af de andre ting, som vi kunne forestille os retsakter om.
Der kan vi ikke sige lige så kategorisk at det aldrig nogen sinde vil give mening, at vi laver nogle aftaler med de andre europæiske lande.
Der er ikke andet svar på det.
Det er det samme svar, som jeg gav før, men jeg kan ikke give andet svar – for det er det, der er svaret.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Altså, vi er på fuldstændig sikker grund i forhold til § 20 i grundloven i de her sager.
Sandheden er konkret, og i stedet for at køre ud i alle mulige juridiske spidsfindigheder, som er rendyrket udenomssnak, så tag da og forhold jer til, hvorfor en voldsramt kvinde ikke kan få lov til at tage sit polititilhold med sig.
Det er det, jeg kan forstå at Dansk Folkeparti ikke ønsker at støtte, og det er man imod.
Det vil jeg godt have en forklaring på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Det har jeg jo sådan set forklaret flere gange, og jeg skal gerne gøre det igen for hr. Holger K. Nielsens skyld.
Det skyldes jo, at det er en del af en pakke, som vi ikke kan støtte.
Men når hr. Holger K. Nielsen så gerne vil diskutere de 22 retsakter og Europol, hvorfor i alverden er det så, at hr. Holger K. Nielsen ikke har stået fast på, at det kun var det, vi skulle stemme om?
Hvorfor er det, hr. Holger K. Nielsen vil have bemyndigelse til at aflevere suverænitet til EU?
Jeg spørger bare.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Tak for det.
Men jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte – for ordføreren er en af de ordførere, der er utrolig optaget af det der tag selv-bord – at hvis Danmark skal være med ved det bord, som ordføreren er så optaget af at Danmark skal være med ved, og vi så starter med at indgå i forhandlinger om et nyt direktiv, så er vi også forpligtet til at sige ja til det direktiv, når forhandlingerne er afsluttet, uanset om vi egentlig er enige i resultatet.
Se, sådan nogle svar kan jeg godt lide, det kan jeg rigtig godt lide.
Og sagen er jo den, at det der bord jo netop gør, at hvis man vil være med ved bordet, er man også nødt til, hvis man har sagt ja den 3. december, indimellem at sige ja til en masse ting, som man dybest set ikke vil.
Det skal man jo også lige have in mente, for så stort er det der tag selv-bord jo ikke.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
Jamen altså, for mig er det fuldstændig logisk, at hvis man ønsker at være med i noget, så sætter man sig ned ved bordet.
Og sådan som ordningen er lavet, sådan som det her tag selv-bord er lavet, forpligter man sig selvfølgelig, når man indgår i et samarbejde, og derfor er det jo selvfølgelig nødvendigt, at man tilslutter sig principielt – og derefter sætter sig ned for at forhandle.
Hvis man derimod har den holdning, at man vender ryggen til det hele, som jo beklageligvis er Dansk Folkepartis position i den her sag, så må man jo melde det ud med det samme, og så er man ikke med, og sådan er det.
Det synes jeg er fuldstændig logisk, og det er jo en del af samarbejdets ånd.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med at bemærke, at ordføreren påpegede, at Reden på Vesterbro anbefaler et ja.
Jeg har også hørt ordføreren sige tidligere, at Red Barnet anbefaler et ja.
Hvis jeg lige må læse et citat af udviklingschefen hos Reden: »Vi anbefaler hverken et ja eller et nej ved afstemningen den 3. december. Vi forholder os kun til spørgsmålet om menneskehandel, som er det område, vi arbejder med til daglig.
Men afstemningen handler jo om andet end det.
Kunne ordføreren ikke lige bekræfte, at det, som både Red Barnet og Reden har sagt, er, at de er meget begejstret for arbejdet i Europol, og det synes de man skal fortsætte med, men om det skal blive et ja eller nej har de altså ikke taget stilling til fuldt ud, og at ordføreren måske lige er kommet til at presse deres holdning lidt for langt?
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
Jeg ved ikke, om fru Pernille Skipper og jeg har deltaget i de samme møder, men ved de møder, jeg har været til, med Red Barnet, har det været uomtvisteligt, at konsekvensen af at have den holdning, som de har, er, at man er nødt til at stemme ja den 3. december.
Det siger de også selv.
Så hvem det er, der tvister ord her, kan jeg godt blive en lille smule i tvivl om, for det er da klart, at vi jo ikke kan forlange, at den enkelte organisation, vi taler om her, skal forholde sig til resten – de skal selvfølgelig forholde sig til det, som er deres gebet.
Og der er der overhovedet ingen tvivl, hvis man spørger i Red Barnet og Børns Vilkår.
De anbefaler, at man siger ja den 3. december, for det vil betyde, at de deltager i Europol fortsat.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Nu svarer ordføreren jo belejligt ikke på f.eks. det, Reden siger, nemlig at de hverken anbefaler et ja eller et nej ved afstemningen den 3. december.
Det kan godt være, at ordføreren har fortolket og forstået den klare stillingtagen til bl.a. Europol og cybercrime-direktivet, som jeg har hørt Red Barnet have – det er fuldstændig rigtigt – men Red Barnet har også meget klart sagt, at det ikke betyder, at de anbefaler et decideret ja.
Så muligvis er man kommet til at skubbe udtalelserne lidt for langt.
I hvert fald kunne vi jo så lige spørge: Er det ikke korrekt, at Reden hverken anbefaler et ja eller et nej, men har nogle holdninger til Europol?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
I forhold til det første er det jo bl.a., fordi man får den situation, at en tidligere ægtefælle, en voldelig ægtefælle, eksempelvis bliver oplyst om, hvor den pågældende person, som vedkommende har et tilhold over for, forsvinder hen, og det synes vi ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Så der er faktisk rigtig mange gode grunde til, at vi er skeptiske over for mange af de her retsakter.
Men det må bare ikke skygge for det principielle spørgsmål, som er, at man i modstrid med grundlovens ånd giver et almindeligt flertal i Folketinget bemyndigelse til at afgive suverænitet, ikke engang i et nærmere bestemt omfang, men i ubegrænset omfang, fordi man ikke aner, hvad der kommer til at ske i fremtiden på EU-området.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
Det er rigtigt, at der er mange af os, der er meget optaget af at fortolke det, der bliver sagt rundt omkring, og jeg tillader mig at tolke – det var også det, jeg lige gjorde i mit svar før – hvad det er, de her organisationer er optaget af, og hvad de ønsker for fremtiden.
Jeg synes, at det er min soleklare ret at kunne sige, når det er en fuldstændig logisk konsekvens af et ja, at man fortsætter i Europol, og når det er en fuldstændig logisk konsekvens af et nej, at man er ude af Europol, at så må det jo forstås, som at man bakker op.
Det synes jeg er redeligt og ordentligt, og det er jeg stærkt optaget af.
Det skal jeg ikke bebrejde dem, for de organisationer får skudt meget i skoene, som det kører i øjeblikket.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Fru Jane Heitmann ved jo udmærket eller burde i hvert fald vide, at menneskehandelsdirektivet er implementeret i dansk lovgivning, og lige nøjagtig hvad angår den retsakt, er der faktisk ikke reelt nogen forandring af den situation, som Danmark står i, uanset hvad vi stemmer den 3. december.
Så vil jeg i forhold til det her med de retsakter, som fru Jane Heitmann berører, sige, at det jo er sådan, at de alle sammen ligger forud for Lissabontraktaten, og at Lissabontraktaten har ændret konditionerne for, hvordan man opnår en parallelaftale.
Det svarer i virkeligheden til at henvise til, hvordan man lavede lovgivning i Danmark ifølge grundloven før 1953.
Jane Heitmann (V), 2015-11-12:
Jeg vil godt have lov at spørge ordføreren, om ordføreren så kan bekræfte, at den norske parallelaftale om Europol eller om gensidig retshjælp har været længe undervejs.
Kan ordføreren bekræfte det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Nu går partiet Venstre og andre partier jo meget op i at kalde tingene ved deres rette navn, og så vidt jeg har forstået, er det en operationel aftale, men fred være med det.
Det, som fru Jane Heitmann siger, er sikkert korrekt, men man skal jo huske på, at det er en anden situation, Norge er i, end Danmark.
Danmark er jo rent faktisk medlem af EU, det er Norge ikke.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-11-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for endnu en gang på fuldendt vis at udstille, at ordføreren ikke har forstået noget som helst af det hele.
Det her handler ikke om en afskaffelse af retsforbeholdet, det handler om en omdannelse af retsforbeholdet.
Ordføreren illustrerede jo sin uvidenhed på området allerede ved førstebehandlingen, da jeg stillede spørgsmålet: Hvad er det for nogle af de 22 retsakter, man er imod?
Det gjorde jeg med henvisning til, at Dansk Folkeparti jo er tilhænger af Europol.
Ordføreren svarede: Det er de 21 andre.
Nu har ordføreren muligvis fået læst op på, at Europol ikke er en af de 22, så der er 22 andre.
Der blev før spurgt til det af fru Trine Bramsen, og så vil jeg spørge igen: Hvad er det for nogle, man er imod?
Jeg er med på alt det der generelle med suverænitet og ditten og datten.
Hvad er det for nogle, man er imod?
For ordføreren sagde, at man var imod de 21 andre.
Mener ordføreren virkelig det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Hr. Jakob Ellemann-Jensen må jo nærmest være den bedste til at kunne vurdere, om man udtaler sig om noget, man ikke har indsigt i, idet det jo nærmest er hr. Jakob Ellemann-Jensens vanlige job som politisk ordfører.
Men når man ser bort fra det, vil jeg da gerne sige til hr. Jakob Ellemann-Jensen, hvad jeg også sagde til fru Trine Bramsen, nemlig at jeg opfatter det her som en samlet pakke, ligesom jeg går ud fra, at japartierne opfatter det her som en samlet pakke.
Ellers ville de vel ikke bede danskerne om at tage stilling til en afskaffelse af retsforbeholdet i form af 22 konkrete retsakter og Europol samt en generel bemyndigelse til Folketinget om at afgive suverænitet på RIA, altså området for retlige og indre anliggender.
Derfor bliver jeg også nødt til at forholde mig til det som en pakke.
Derfor kan jeg jo ikke stå her og udparcellere hver enkelt retsakt.
Jeg kan sige, at den pakke, som man har stillet danskerne over for at skulle tage stilling til her, er vi imod.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-11-12:
Det er jo klar tale og en noget anden tale end den, vi hørte under førstebehandlingen.
Jeg ved ikke, om det er, fordi man har sat sig mere ind i tingene undervejs.
Jeg kan i hvert fald nævne, at Dansk Folkepartis stærkt fremtrædende medlem af Europa-Parlamentet hr. Morten Messerschmidt, lejlighedsvis udtaler sig på det her område og siger: Jamen der er mange af dem her, som Dansk Folkeparti godt kan støtte op om.
Så derfor vil jeg spørge: Er Dansk Folkeparti imod, at man kan inddrive tilgodehavender på tværs af landegrænser?
Er Dansk Folkeparti imod, at en voldelig ekskærestes tilhold kan tages med til udlandet? Er Dansk Folkeparti imod, at man kan bekæmpe menneskehandel effektivt?
Er Dansk Folkeparti imod klarhed om arveregler?
Eller hvad er Dansk Folkeparti imod?
For ordføreren sagde jo: Vi er imod de 21 andre.
Ordføreren sagde ikke: Vi ser det som en samlet pakke.
Ordføreren sagde: Vi er imod de 21 andre.
Er man fortsat det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Der er overhovedet ikke nogen forskel på det, ordføreren sagde under førstebehandlingen, og det, ordføreren siger i dag.
Vi er imod de retsakter, som de ligger nu, og der er sådan set ikke noget at diskutere.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
Jamen jeg vil da godt følge op, hvor ordføreren stoppede, og så sige, at det jo er en interessant betragtning, at man taler om en samlet pakke.
Mig bekendt er det en fuldstændig grundlæggende del af Dansk Folkepartis argumentation, at man vil pille pakken fra hinanden for derigennem at kunne stemme om de enkelte dele.
Og nu er man altså pludselig tilhænger af en samlet pakke.
Det synes jeg er noget af en kovending, hvis jeg må sige det på den måde.
Det bringer mig til mit spørgsmål.
Jeg bemærkede, at ordføreren for et øjeblik siden sagde, at der godt kan være enkelte dele af pakken, der er positive.
Og det må jeg simpelt hen høre om jeg ikke kan få hr. Kenneth Kristensen Berth til at uddybe.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Jo, men jeg vil lige starte med at oplyse hr. Morten Løkkegaard om, at vi jo ikke er tilhængere af den her pakke, som hr. Morten Løkkegaard fik sagt det, vi er sådan set modstandere af pakken.
Nu er det jo sådan set hr. Morten Løkkegaards parti og de øvrige japartier, der har sammensat den her pakke.
Det kan vi ikke gøre så meget ved, selv om vi har forsøgt at gøre noget ved det.
Man vil jo kun være med til at gøre den pakke mere og mere uspiselig.
Og så bliver jeg jo også nødt til at forholde mig til den som en pakke, og det kan da godt være, at hr. Morten Løkkegaard synes, det er utrolig spændende at sidde og pindehugge i de enkelte retsakter, og det kan da godt være, at der er nogle af dem, der – som jeg har sagt – kan være positive elementer i, men det samlede billede er jo fuldstændig krystalklart: Det kan vi ikke støtte.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
Jamen »pindehugge« – altså, vi taler om retsakter, og ved andre lejligheder, når vi andre taler om detaljer, bliver vi hånet for fra selv samme talerstol at sige, at det her handler om hele retsakter.
Det gør det vel også nu, går jeg ud fra.
Så der er ikke noget, vi sidder og pindehugger i.
Vi snakker om helt konkrete ting, som hr. Jakob Ellemann-Jensen for et øjeblik siden prøvede at ridse op, og som vi stadig væk ikke har fået noget svar på
: Er Dansk Folkeparti imod, at danske kvinder kan få et polititilhold med, når de rejser? Er man imod, at der kommer ordentlige arveregler, så danske pensionister ikke skal afhænde deres sommerhuse i udlandet?
Vil man ikke være med til, at danske børn, der kommer i klemme i skilsmissesager, får bedre rettigheder?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Jo, men det er bare en meget, meget høj pris at betale for at sige ja til de der ting, at et flertal i Folketinget kan sende suverænitet til EU, og at vi ikke længere kan få nøglerne til vores grænse tilbage
Hvor mange danskere vedrører det egentlig, at der kommer klare arveretsforhold, og hvor mange danskere, der har købt hus i udlandet, kan i virkeligheden have gavn af det her?
Altså, det kan da godt være, at det isoleret betragtet kan være meget fornuftigt, men man bliver bare nødt til at se på det samlede hele, og der må man sige at vi betaler en meget, meget høj pris for at varetage de interesser, som de her mennesker måtte have.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Jamen det er jo der, hvor det bliver fuldstændig mystisk med Dansk Folkepartis argumentation.
Man siger, at det er en samlet pakke, men man kan ikke tage stilling til enkeltdelene i pakken.
Det er da en underlig måde at betragte pakker på.
Altså, det er da det, der er inde i pakken, der er det afgørende.
Og stadig væk mangler vi at få Dansk Folkepartis svar på, hvorfor man ikke vil støtte, at voldsramte kvinder, som får et polititilhold i Danmark, kan tage deres polititilhold med sig til andre lande.
Og lad være med at snakke om grænsehandel og komme med al mulig sniksnak og udenomssnak, men forhold jer konkret til det spørgsmål: Hvorfor er Dansk Folkeparti imod det?
Hvorfor er man imod, at nogen får bedre muligheder for at få pengene hjem igen, hvis en virksomhed fra et andet land går konkurs her i Danmark og flytter til et andet land?
Hvorfor er man imod det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-11-12:
Jeg vil egentlig gerne følge op på fru Pernille Skippers spørgsmål.
For jeg sidder og kigger på Red Barnet hjemmeside, og jeg noterede mig bare, at fru Pernille Skipper sagde, at Red Barnet jo ikke har udtalt sig om det her og næsten lige så godt kunne mene nej som ja.
: »For os er det afgørende, at Danmark forbliver i det europæiske samarbejde under Europol på lige så gode vilkår som i dag. Det danske retsforbehold betyder, ifølge Justitsministeriet, at ”Danmark står til at måtte forlade Europol-samarbejdet med den nye Europol-forordning, der forventes vedtaget næste år”.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det kan tolkes, som fru Pernille Skipper siger, nemlig at Red Barnet anbefaler et nej.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
Jeg gentager: Det, vi tager stilling til den 3. december, er afgivelse af suverænitet, ja.
Derefter er det op til Folketinget, hvis man i fremtiden vil ændre på noget, at tage stilling til det.
Det tror jeg ikke vi på nogen måde har benægtet fra den her talerstol, overhovedet ikke.
Det, vi bare – til forskel fra Enhedslisten – er sikre på, er, at man godt kan overlade til et overvældende flertal i dette Ting at træffe beslutninger, f.eks. om, om en kvinde kan tage sin voldelige ægtemands tilhold med sig til udlandet, og den slags ting.
Det mener vi ikke er en større beslutning suverænitetsmæssigt end at sende danske soldater i krig eller andre ting.
Det synes jeg faktisk godt man kan have tillid til at det danske Folketing kan beslutte.
Så ja, der er tale om afgivelse af suverænitet.
Det tror jeg ikke vi har benægtet.
Men det, vi tilbyder danskerne i den her pakke, er bestemt i orden i forhold til det, vi snakker om her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-12:
Tak for det.
For kort tid siden sagde Venstres ordfører, at det var en forkert præmis, at der skulle være problemer med retssystemerne rundtomkring i nogle EU-medlemslande.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fra ordføreren, hvad ordføreren mener om det ungarske retssystem, og om ordføreren ærlig talt er tryg ved, at danskere og danske virksomheder kan ende i en situation, hvor de kan blive overvåget og ransaget på baggrund af beslutninger truffet af ungarske domstole uden om danske domstole, hvis retsforbeholdet afskaffes.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
For det første sagde jeg ikke, at det var en forkert præmis, at retssystemerne er forskellige, bare lige for at få det på plads.
En dansk dommer kan gå ind og gøre noget ved det.
Man kan sagtens forestille sig, at det kan lade sig gøre, men det er ikke det samme, som at det absolut sker, og det er jo forskellen.
Hvis det er, at en dansk virksomhed har gjort noget forkert, så indebærer harmoniseringen selvfølgelig, at man kan foretage sig den slags.
Men hvorfor skal man mistænkeliggøre det, med henvisning til at det ungarske retssystem generelt skulle være korrupt?
Den præmis køber jeg ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-12:
Gensidig anerkendelse gælder jo ikke bare for Danmark, men gælder også for Ungarn og Italien eller andre lande.
Altså, jeg håber, vi er enige om, at det er sådan, gensidig anerkendelse bliver fortolket i EU, nemlig at hvis en ungarsk domstol træffer en beslutning, eksempelvis om, at en dansker efter efterforskningsdirektivet skal overvåges eller ransages på baggrund af noget, som er ulovligt i Ungarn, men ikke er ulovligt i Danmark, så kan den beslutning træffes, uden at danske domstole bliver inddraget. Det vil have effekt, og dansk politi skal udføre det.
Det er jo det, som er realiteten.
Derfor spørger jeg bare: Er man ikke bekymret for eksempelvis det ungarske retssystem, hvor vi jo har set at der er stor politisk indblanding med fyring af dommere og indblanding fra justitsministeren?
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-12:
Nu spurgte spørgeren jo til virksomheder, og så bliver der pludselig nævnt noget med retssystemet i øvrigt og ransagninger og den slags.
Altså, der må jeg bare sige: Det gælder for nogle forhold og ikke for andre forhold.
Det kommer an på forbrydelsens karakter.
Det skal så i givet fald være dansk politi, der gør det.
I andre tilfælde skal der en dommer ind over for at sikre, at der bliver taget stilling til det spørgsmål på dansk grund.
Og det er ikke givet, at det nødvendigvis fører til, at der kommer en ransagning.
Det afhænger af forbrydelsens karakter.
Så det er et mere indviklet spørgsmål end som så.
Det er faktisk noget, der giver meget hovedbrud rundtomkring, fordi man skal fortolke det.
Det eneste, vi kan være hundrede procent sikre på, er, at det bliver lavet for at hjælpe politiet og for at effektivisere samarbejdet.
Der er jo ikke nogen, der på forhånd begynder at forestille sig, at ungarsk retsvæsen skal gælde i Danmark.
Det er simpelt hen noget sludder.