runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-21:
Det er jo rent nysprog, vi nu er vidner til.
Dialog er vel ikke det samme som uddeling af skideballer – vel ikke engang efter en konservativ opfattelse.
Dialog handler om, at vi taler om tingene, vi prøver at blive kloge på tingene.
Skideballer, må vi gå ud fra, handler om, at det er ministeren, der har læst og påskrevet i forhold til bestyrelsesformanden.
Ifølge bestyrelsesformanden efterlyste kulturministeren mere objektiv nyhedsformidling for det, der betegnes som S' store bastion.
Vil det sige, at det er kulturministerens opfattelse, at Danmarks Radios nyhedsafdeling er en bastion for Socialdemokraterne?
Har Jørgen Kleener opfattet dette korrekt, den samme mand, som kulturministeren har brugt som sandhedsvidne i mailsagen hele dagen?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Som jeg har sagt hele tiden, havde jeg en løbende dialog med bestyrelsesformanden om forskellige ting, og det er klart, at jeg også havde en mening om forskellige temaer, og den har jeg selvfølgelig også drøftet med bestyrelsesformanden.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-21:
Vi har jo diskuteret denne famøse mailsag meget her i dag både ved et samråd og udspørgning af statsminister, kulturminister osv., men jeg synes faktisk, at hr. Mogens Jensen havde fat i en mere væsentlig pointe her på det seneste, nemlig at kulturministeren jo ikke alene har sendt denne første pressionsmail i 2003, men åbenbart også har indtelefoneret en skideballe til bestyrelsesformanden for Danmarks Radio.
Kulturministeren har hele dagen i forbindelse med mailsagen gået meget op i, at nu skulle vi altså høre på, hvordan Jørgen Kleener havde opfattet sagen.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Meget enkelt: Bestyrelsesformanden havde bedt mig om det.
Rasmus Prehn (S), 2007-03-21:
Hvis det er sådan, at Danmarks Radios frihed til selv at sammensætte programmer osv. står fuldstændig uantastet af den her e-mail, vil kulturministeren så være rar at forklare her i Folketinget, hvad der overhovedet var årsagen til, at kulturministeren skulle bruge tid og kræfter på at sende den e-mail?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Fordi der er uafhængighed.
Det er DR's egen redaktion, som fastsætter deres egne historier, og det var på det tidspunkt DR's egen nyhedschef, som fastsatte sine historier.
Og jeg vil igen understrege, at det her er en dialog mellem Jørgen Kleener og mig, fordi bestyrelsesformanden selv bad om at få den orientering.
Jeg syntes for øvrigt det var meget naturligt, og det var også rimeligt, og sådan bør en bestyrelsesformand selvfølgelig agere, ellers ville han jo ikke passe sit arbejde.
Så det synes jeg sådan set er rimeligt nok.
Det er jo også rimeligt nok, at man som politiker har forskellige meninger om, hvad der foregår på DR.
Det har intet at gøre med trusler eller pression.
Det er da kun sundt for demokratiet, at man får den debat – jf. f.eks. debatten om Afghanistanfilmen.
Det er da sundt, at man får en diskussion om, om det er en sober film eller ej.
Det kan man jo altid diskutere.
Det er jo også derfor, jeg citerer.
Jeg kunne sikkert have fundet mange andre spændende eksempler fra socialdemokratiske ministre – uden at jeg har dem her – f.eks. hr. Mogens Lykketoft, og hvordan han brugte forskellige metoder til at få ting igennem over for journalister.
Sådan fungerer verden jo.
I det her tilfælde var det en henvendelse og en dialog mellem bestyrelsesformanden og mig som kulturminister.
Det var ikke en dialog imellem mig og eksempelvis Lisbeth Knudsen, selv om den i for sig også ville have kunnet finde sted, hvis der var noget, jeg var utilfreds med hos hende.
Men nu havde jeg ikke nogen dialog med hende.
Rasmus Prehn (S), 2007-03-21:
Jeg forstår stadig væk ikke, hvordan kulturministeren på den ene side i sit svar på S 3045 kan sige, at: Jeg har dog naturligvis i sådanne sammenhænge altid fuldt ud respekt for DR's uafhængighed i programspørgsmålet, og at ministeren så på den anden side alligevel føler anledning til at sende et referat fra et regeringsmøde til bestyrelsesformanden i Danmarks Radio, hvori kulturministeren direkte refererede regeringen for at være stærkt utilfreds med Danmarks Radio, nævnede navne på journalister, herunder nyhedschef Lisbeth Knudsen, som skulle være særlig problematisk.
Hvordan hænger det sammen?
Hvordan forestiller kulturministeren sig, at det her referat fra regeringsmødet skal opfattes, hvis ikke det skal opfattes som et vink med en vognstang om, at der er noget, der skal laves om i Danmarks Radio?
Hvordan kan det hænge sammen med, at ministeren påstår i et andet svar, at der er fuldstændig uafhængighed?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Der skal ikke andre boller på suppen, simpelt hen fordi den dialog, der har været med DR's bestyrelsesformand, har DR's bestyrelsesformand selv bedt om for at få en orientering om, hvordan jeg og andre opfattede situationen, lige så vel som han givetvis har fået en orientering fra mange andre om, hvordan de opfattede situationen, også politikere fra andre partier.
Sådan har virkeligheden været, og sådan vil den også være i fremtiden, nemlig at der vil man selvfølgelig som bestyrelsesformand snakke med os politikere lige så vel som journalister og redaktører om, hvordan man opfatter verden, og så må man jo danne sig sit indtryk ud fra det.
Så der er ikke ment noget med den mail om, at der skal andre boller på suppen – så ville der jo være kommet andre boller på suppen, og det er der ikke.
Vi har et stærkt DR, som fungerer godt, og det er en utrolig god kulturinstitution, som vi er glade for.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-03-21:
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at ministeren undlader at give et fyldestgørende svar, i og med der netop ikke nævnes, at man også har diskuteret det andet.
Og der er altså en verden til forskel på at tage en snak om, hvorvidt Krøniken er en god udsendelse, og hvad der ellers har været bragt på Danmarks Radio, som ganske bestemt er spændende, og så sende en henvendelse til Danmarks Radios formand i form af den mail, hvor man helt præcist tilkendegiver, at der altså skal andre boller på suppen i Danmarks Radio.
Det er jo det, det drejer sig om.
Og hvis ikke man finder ud af det, skulle man måske kigge på nogle af de folk – et par kvindelige værter, Ole Sippel og Lisbeth Knudsen.
Hvis ikke ministeren selv forstår alvoren af det, forstår, at der altså er et formål med en sådan mail, synes jeg måske, at det er mere vanskeligt end som så.
Alle andre forstår, at ministeren udøver pression mod Danmarks Radio i den her sag.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Jeg svarer helt præcist, både i det svar og i de to foregående svar, at jeg løbende har haft en generel drøftelse med DR.
Det har jeg haft, og det er som et led i mit arbejde.
De seneste eksempler, vi har snakket om med DR's ledelse, har været Krøniken og Forbrydelsen, fordi man gerne har villet satse på dramaproduktion i Danmarks Radio.
De har vundet nogle præstigefyldte priser til Danmarks Radio, og de har samtidig været med til at skabe en masse seertilstrømning til Danmarks Radio.
Det giver Danmarks Radio identitet.
Så hvor meget man end vil puste den anden dialog op, har den vigtigste dialog nu altså været om, hvordan man kunne være med til at præsentere og promovere Danmarks Radio som en vigtig kulturinstitution.
Det kan godt være, man i oppositionen synes, det er vigtigt at diskutere de her ting, men for mig som minister og for DR har det været vigtigere at se på, hvordan man kunne være med til at vise DR som en stærk kulturinstitution.
Der har de vigtigste sager altså været Forbrydelsen og Krøniken osv.
Men jeg har selvfølgelig, som jeg har svaret i alle tre spørgsmål, haft generelle diskussioner med DR.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-03-21:
Nu fremgår det jo fuldstændig klart af det svar, der er givet her til Folketinget på spørgsmål S 3045, at ministeren netop nævner konkrete emner, man har diskuteret.
Man nævner jo netop ikke i det her svar, som altså er givet her for ganske nylig, at der sådan set har været langt alvorligere spørgsmål, der har været diskuteret.
Det undlader ministeren jo meget behændigt i det her svar og forsøger at skyde det ind under, at vi har haft lidt snak om Krøniken og andre spændende udsendelser i Danmarks Radio.
Forbrydelsen har man også talt om.
Hvorfor skriver man ikke, vi har haft en samtale om Forbrydelsen og Krøniken m.fl.?
Det der med flere, er det noget, der dækker tilbage til 2003?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Jeg har selvfølgelig ikke givet forkerte oplysninger.
Der er ikke noget modstridende mellem den orientering og den løbende dialog, jeg havde med DR's bestyrelsesformand, og de oplysninger, som jeg har givet over for Folketinget, om, hvorvidt jeg siden min tiltræden har haft kontakt med DR's øverste ledelse om konkrete programmer i DR.
Jeg har – som jeg nævnte både som svar på det spørgsmål og tidligere spørgsmål, og det står klart i de tre svar, jeg har givet – siden regeringens tiltrædelse i 2001 haft løbende kontakt til DR's øverste ledelse.
Det står klart, og det er jo helt naturligt, i og med at DR hører under mit ressortområde.
De drøftelser har været af generel karakter, samtalen er naturligvis også indimellem faldet på DR's generelle programvirksomhed.
Alt andet ville være meget unaturligt, fordi vi jo alle benytter os af DR's mange public service-tilbud.
Jeg vil i den forbindelse selvfølgelig gerne bekræfte over for spørgeren, at jeg har og altid har haft fuld respekt for DR's uafhængighed i programspørgsmål.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-03-21:
Når jeg har stillet det her spørgsmål, er det jo, fordi kulturministeren tilkendegiver, at det med at påvirke Danmarks Radio og diskutere ikke er noget, man bruger.
Det fremgår jo af det svar, der er givet på spørgsmål S 3045 af 12. marts 2007.
Så det er jo helt åbenbart, at helt uskyldig har ministerens ageren under ingen omstændigheder været, men det kan ministeren måske give et svar på her?
Vil ministeren bekræfte, at han har givet Folketinget usande oplysninger i sin besvarelse af spørgsmål nr. S 3045 af 12. marts 2007, hvor ministeren bl.a. skriver: »Jeg har dog naturligvis i sådanne sammenhænge altid fuldt ud respekteret DR's uafhængighed i programspørgsmål, idet det som bekendt er DR's øverste ledelse, der har det fulde ansvar for DR's programmer«, eftersom den i Weekendavisen den 16. marts 2007 omtalte mail af 25. marts 2003 til DR's daværende bestyrelsesformand dokumenterer det fuldstændig modsatte?«
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Jeg har ikke tænkt mig at referere, hvad min personlige holdning er i den her sag, for det her var en intern dialog imellem Jørgen Kleener og mig, og vi havde en løbende dialog om så mange forskellige ting.
Mailen her blev af modtageren og af afsenderen ikke opfattet som andet end en orientering.
Det er klart, at man som formand selvfølgelig er glad for at få de orienteringer, når man selv har bedt om det.
Og det er på det niveau, man skal opfatte den her mail og den dialog, der var.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-03-21:
Det er jo helt åbenbart, at kulturministeren oplever verden meget anderledes end stort set alle andre.
Men en ting kan i hvert fald slås fast på det her tidspunkt: Ministeren har ingen instruktionsbeføjelser over for Danmarks Radio, hvad angår den redaktionelle linje.
På trods af det forsøger ministeren altså at påvirke den redaktionelle linje i kraft af sin mail.
Det ligger jo også rimelig fast.
Der står også i mailen: Jeg nævnte henvendt til statsministeren, at jeg løbende havde en fortrolig dialog med Jørgen Kleener om tingenes tilstand.
Så står det jo altså også fuldstændig klart, at statsministeren på ministermødet har været inddraget i diskussionen om Danmarks Radio.
Det, som er uafklaret på nuværende tidspunkt, og som ministeren ikke har svaret på – men det kan jo nås – er, om ministeren delte utilfredsheden med Danmarks Radio.
Delte ministeren den utilfredshed?
Det synes jeg egentlig er lidt afgørende, for hvis ministeren deler den utilfredshed, hænger det jo meget godt sammen med den måde, som ministeren efterfølgende agerer på.
Hvis ministeren derimod var uenig i utilfredsheden, ville ministeren jo sikkert aldrig have skrevet den her mail.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Der er intet angreb på DR's frihed.
Jeg kunne igen referere, hvordan man har opfattet den her mail fra Kleeners side, hvad jeg har gjort et par gange, nemlig at man ikke opfattede den som pression.
Kleener siger, at han ikke opfatter det som pression.
Hans Jørgen Jensen, tidligere generaldirektør for DR, siger til TV 2: Ja, jeg har nok lidt svært ved at følge med i forargelsen.
Jeg har jo siddet i DR i 30 år som TV-avis-chef, som programdirektør, som generaldirektør, i programudvalgsmøder, i radioudvalgsmøder osv. osv., og der haglede det ned over os med kritik, som man godt kan sige var pression.
Ja, det var klart: Der var udtryk for forskellige politiske holdninger.
Og sådan var det.
Jeg har også været udsat for, at politikere, ministre i socialdemokratiske regeringer har brokket sig over Danmarks Radios dækning, for det ligger nu engang nært for en regering, at når den bliver kritiseret eller der bliver udøvet kritisk journalistik over for den, brokker den sig.
Det har jeg oplevet.
Sagens kerne er den, at man som bestyrelsesformand selvfølgelig godt må tage imod de indtryk, der er.
Bestyrelsesformanden skal så ikke gå ind og blande sig i enkeltprogrammer – det følger jo sådan set af, at man har det overordnede programansvar, og det har jeg heller ikke indtryk af at man har gjort.
Det er jo derfor, der er en bestyrelse, og det er derfor, der er en generaldirektør.
Det interessante er, at der ikke var nogen fra direktionen, der på noget tidspunkt brokkede sig til mig over, at man følte, at bestyrelsen var for indgribende.
Det er jo sådan set altid lettere at være bagklog, men der var i hvert fald ikke nogen, der henvendte sig til mig om – jeg har heller ikke indtryk af, at nogen henvendte sig til andre om det – at man mente, at bestyrelsen var for indgribende, eller at nogle blandede sig for meget i enkeltprogrammer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-03-21:
Danmarks Radios forretningsorden bliver godkendt i Kulturministeriet, og desuden har det været en hovedregel til alle tider, at bestyrelsen først og fremmest skulle have ansvaret for de økonomiske rammer.
Selve programansvaret, ansvaret for at understøtte ytringsfriheden, lå i direktionen.
Så kulturministeren kan ikke komme rendende og sige, at han ikke ved, hvor kompetencen ligger, for det er et ansvar, som er Kulturministeriet fuldstændig bevidst – altså, hvordan kompetencefordelingen er mellem bestyrelsen og direktionen.
På den baggrund, så må jeg igen gentage, at det virkelig undrer mig meget, at kulturministeren ikke siger fra over for formanden.
I virkeligheden er det jo sådan, at kulturministerens fornemste ansvar er at beskytte friheden for Danmarks Radio.
Men både kulturministeren og formanden svigter i deres ansvar for at beskytte friheden.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Jeg hørte i hvert fald ikke dengang nogen fra direktionen brokke sig på noget tidspunkt, men det må de selv afklare, og det må man så snakke med bestyrelsesmedlemmerne om.
Altså, der er jo ytringsfrihed for ministre og selvfølgelig også for bestyrelsesformænd, og de kan frit høre, hvad man mener om de forskellige ting.
Det ville jo være noget af en underlig situation, hvis bestyrelsesformanden ikke interesserede sig for, hvad man mente om den institution, han eller hun var formand for.
Og det er sådan set det, det handler om i den her henseende.
Det har Jørgen Kleener så fået en orientering om.
Det har vi ført en løbende drøftelse af, og det har han jo så taget til efterretning forstået på den måde, han sikkert har fået i hobevis af forskellige henvendelser om forskellige ting.
Men the bottom line er, at han jo ikke kan blande sig i de enkelte programmer, men at han selvfølgelig har ret til at få at vide, hvad man mener om de forskellige ting.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-03-21:
Hvordan kan det være, at kulturministeren overhovedet accepterede, at formanden for Danmarks Radio skulle orienteres om regeringens syn på forskellige programmer?
Det kan jeg ikke se at der er nogen grund til, for vi er jo enige om, håber jeg, at bestyrelsen for Danmarks Radio overhovedet ikke skal blande sig i programvirksomheden.
Hvad er årsagen til, at kulturministeren så ikke siger til formanden for Danmarks Radio: Der er ikke nogen grund til at orientere dig om, eller at du beskæftiger dig med, hvad vi i regeringen mener om programmerne, for det er jo ikke dit ansvar.
Ansvaret for programvirksomheden ligger hos generaldirektøren.
Så hvordan kan det være, at kulturministeren ikke bare siger fra over for formanden og dennes ønske om at blive orienteret?
Det kan jo være et udtryk for, at formanden simpelt hen ikke har forstået sin rolle.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-21:
Men der er jo blevet klaget over DR på forskellige områder.
Det er der blevet i forbindelse med Afghanistan, det er der senest blevet i forbindelse med demonstrationerne i efteråret, og det blev der givetvis også på det tidspunkt.
Altså, jeg har jo ikke ført referat af vores samtaler, så hvad den samtale præcis har handlet om, kan jeg jo ikke huske, men der var løbende samtaler med DR's generaldirektør selvfølgelig.
For det første kan jeg ikke se, der er noget problem i, at man har objektiv nyhedsdækning nogen som helst steder, og for det andet er der ikke nogen trussel i, at man har en dialog mellem en bestyrelsesformand og kulturministeren, hvor jeg og andre udtrykker, hvad vi mener.
Det foregår jævnligt også med andre institutioner, og det må man jo så danne sig nogle indtryk af.
Sådan er det, når man åbner en avis, sådan er det, når man er til et middagsselskab, sådan er det, når man er til møder, og så samler man de indtryk sammen, man har.
Det er en fuldstændig normal fremgangsmåde, som også vil komme til at foregå i fremtiden i min dialog og med andre ministres dialog med bestyrelsesformanden.
Selvfølgelig vil det foregå på den måde.
Søren Espersen (DF), 2007-03-21:
Det er jo meget, meget store beløb, vi med lovforslaget her skal bevilge Grønland.
I løbet af 2 år skal der overføres 7,4 mia. kr. fra den danske statskasse til Grønlands hjemmestyre, altså omkring 300 mio. kr. om måneden, svarende til 6.000 kr. for hver eneste borger i Grønland pr. måned.
Det er alt sammen udmærket, og vi når sikkert også frem til, at Grønlands hjemmestyre igen skal tilgodeses med denne enorme håndsrækning, for dels er de fleste her i Folketinget jo tilhængere af rigsfællesskabet, dels har hver eneste borger i Grønland dansk pas og er dermed dansk statsborger.
Danmark har derfor en ganske særlig forpligtelse.
Der er desværre bare nogle væsentlige – ja, jeg vil sige uhyggelige – problemer i forbindelse med forvaltningen af de mange penge, og spørgsmålet er, om regeringen og Folketinget vedblivende kan sidde de problemer overhørig.
Hvordan skal vi i Folketinget som bevilgende myndighed reagere, når vi hører om rædselsvækkende tal om seksuelle forbrydelser mod børn i Grønland – tal, der viser, at hver tredje pige og hver niende dreng udsættes for seksuelle overgreb – og at der for en stor del af disse forbrydelser er tale om incestuøse forhold?
Hvordan skal vi reagere, når vi får forfærdelige underretninger om bygdebørn, der decideret sulter, om misrøgtede børn af alkoholiserede forældre?
Hvad skal vi sige, når vi bliver mødt med selvmordsstatistikker, som her er helt ekstreme?
Der bør ikke længere være tvivl om, at de generelle sociale samfundsstrukturer, som vi kender i resten af Norden, ikke eksisterer i Grønland, og politikerne i Grønland, er jeg heller ikke i tvivl om, har ikke viljen til at tvinge de nødvendige ændringer igennem.
Og jeg spørger, om vi stadig væk kan sende milliarder af sted og bare fortsætte med at sætte kikkerten for det blinde øje, når det gælder de fuldstændig uacceptable sociale forhold, der hersker i Grønland.
Dansk Folkeparti mener det ikke, og vi vil derfor nu stille forslag om, at regeringen indleder forhandlinger med landsstyret med det formål at sikre, at en del af det store tilskud fremover øremærkes med det formål at afhjælpe en række af de særlige sociale dårligdomme, der kendetegner Grønland.
En øremærkning er i øvrigt ikke noget nyt i forhold til det lovforslag, der ligger, nemlig når det gælder de 50 mio. kr. til sektorprogrammet for uddannelse og erhvervsudvikling.
Det bør derfor ikke give anledning til større diskussion yderligere at øremærke midler til afhjælpning af de katastrofalt dårlige sociale forhold i Grønland.
Såfremt vor indstilling om at tilføre denne yderligere øremærkning følges, skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti umiddelbart vil se positivt på lovforslaget, men kun hvad gælder år 2008.
Jeg ved, at der henvises til Selvstyrekommissionens arbejde, når man beder om en 2-årig aftale – normalt er det 3 år – men hvis Selvstyrekommissionen når frem til et utilfredsstillende resultat, forbeholder vi os ret til at forlange nedsat bloktilskud til Grønland.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-21:
I Det Konservative Folkeparti er vi også positive med hensyn til dette lovforslag, som jo fastsætter bloktilskuddet til Grønland i 2008 og 2009 til 3,2 mia. kr. årligt.
Vi synes egentlig også, det er positivt, at man i den pågældende aftale har valgt en prioritering til et sektorprogram for uddannelse og erhvervsudvikling på 50 mio. kr. Jeg er enig i, at det måske er en fremgangsmåde, som man også kunne kigge på, når det gælder sociale problemer – jeg skal ikke ridse problemerne op, det gjorde hr. Søren Espersen før – for det er klart, at der mener jeg, at vi fra dansk side og i samarbejde og dialog med Grønland i højere grad kan imødegå de voldsomme problemer, vi ser på det sociale område i øjeblikket.
I fremtiden er det jo udviklingen, når det gælder bloktilskuddet, der for tiden drøftes i Selvstyrekommissionen.
Som medlem af kommissionen vil jeg sige, at vi jo efterhånden har haft langvarige forhandlinger og drøftelser lige omkring det her spørgsmål, forhandlinger, der ikke er færdiggjort endnu.
Vi håber fra konservativ side, at vi kan nå frem til en løsning, som alle kan være tilfredse med, og når jeg siger, at alle kan være tilfredse, mener jeg både den grønlandske befolkning og den danske befolkning.
Vi støtter lovforslaget med stor fornøjelse og ser også frem til den videre udvikling omkring forhandlingerne om de økonomiske forhold og det mellemværende, der er dér mellem Grønland og Danmark.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-21:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at man deler Socialdemokraternes intentioner om at se nærmere på, hvordan man kan komme de her annoncer til livs.
Derfor vil jeg spørge direkte, for jeg synes, det er meget interessant, og vil formodentlig støtte et sådant forslag: Vil De Radikale fremsætte et forslag om, at man ligefrem kunne forbyde prostitutionsannoncer i de danske medier?