runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Det kan jeg ikke lige forholde mig til.
Men med hensyn til om skolerne skal sælge cykelhjelme, så må producenterne jo ikke gå ud på skolerne, for det er der nogle, der har forhindret i det her land.
Man kan ikke sådan sørge for, at der er sponsorer til de forskellige arrangementer, sådan er det jo.
Så producenterne kan ikke bare gå ud på skolerne og stå og sælge cykelhjelme.
Så det kan man heller ikke gøre.
Det, der er sagen, er, at vi skal videre med de her kampagner.
Dem skal man blive ved med.
Jeg vil ikke sætte et eksakt tal på, hvornår det er tilfredsstillende, men det er en illusion at tro, at vi kan nå tallet 100 pct.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Der vil altid være nogle, der siger: Nej, det gider jeg ikke.
Og fred være med det.
Men vi skal i hvert fald sørge for, at så mange som muligt gør det, og vi skal sørge for, at de, der ønsker at gøre det, også har mulighed for at gøre det, altså sørge for at øge tilgængeligheden.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Nu skal jeg faktisk beklage over for hr. Tom Behnke, at jeg kom til at sige Dansk Folkeparti.
Det er ikke det, der ligger i det, og det ved hr. Tom Behnke også udmærket godt.
Nej, jeg prøvede at gå ind i en lidt seriøs diskussion om det her, for hvis man nu fra et flertals side ikke vil have, at der er et påbud om cykelhjelm, hvad kan vi så gøre, og hvornår er vi så tilfredse med frivillighedens vej?
Og der er det bare, jeg synes, at vi så må udforske, hvor vi kan gøre mere.
Jeg mener stadig væk, at vores forslag er det rigtigste, men da der nu ikke kan være et flertal for det, må vi prøve at se, hvor vi så kan udforske, hvad vi så kan gøre.
For det handler sådan set om at redde liv eller undgå skader, eller hvad ved jeg, og det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Hvordan kan vi gøre tilgængeligheden bedre?
Forfængeligheden tror jeg ikke der er så meget at gøre ved, før vi alle sammen bliver tvunget til at have den cykelhjelm på, så det vil jeg lade ligge, men tilgængeligheden kan vi i det mindste gøre noget ved.
Det er det ene.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg synes, vi så også anstændigvis er nødt til at sætte nogle måltal.
Er det virkelig sådan, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti synes, at 72 pct. sådan set er o.k.?
Det synes jeg ikke er acceptable måltal, og derfor synes jeg, det vil være vigtigt, at vi prøvede at diskutere, hvad acceptable måltal så er.
Jeg kan ikke den om sikkerhedsselerne, men den vil jeg vende tilbage til, for jeg er helt overbevist om, at der har været nogenlunde samme diskussion, dengang man diskuterede, om det skulle være frivilligt eller ej at bruge sikkerhedsseler.
Og jeg har allerede nævnt min egen partifælle Hilmar Baunsgaard, der virkelig mente, at man nu greb ind i hans personlige frihed, hvis han skulle køre med en sikkerhedssele.
Så den diskussion har været der på nøjagtig samme måde som her.
Og jeg er helt overbevist om, at man kom frem til, at frivillighedens vej ikke var godt nok.
Jeg ved så ikke, hvor mange procent det handlede om, men det synes jeg ville være interessant at undersøge, og det vil jeg så prøve at finde frem til, og så kan man måske samtidig i løbet af vores arbejde få regeringspartierne og Dansk Folkeparti – eller partierne hver for sig – til at sige, hvad deres måltal er, hvad det så er, de vil nå på det her område.
Det kan godt være, vi ikke kan nå 100 pct., men jeg synes faktisk ikke, at de 72 pct., eller hvad vi nu har, i dag er tilstrækkeligt.
Vi skal meget højere op, og for mig er det altså faktisk meget tæt på 100 pct., for at det er tilfredsstillende.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-26:
Mange tak.
Det har jo været spændende at følge med i debatten, og jeg vil lægge sådan lidt alternativt ud.
Jeg ved ikke, om udtrykket at bekende mine synder vil være det rigtige, men alligevel.
Jeg vil i hvert fald gerne medgive, at jeg i tidligere tider og i tidligere partier har været med til at støtte dette forslag om påbud af cykelhjelm.
Grunden til, at jeg gerne vil starte der, er, fordi det meget godt illustrerer, hvad det er, der nemt går galt, når man bliver valgt ind i Folketinget.
Det er nemlig, at man ligesom bliver suget ind af sådan en særlig kraft, der handler om, at ethvert problem kan løses med et nyt forbud eller i det her tilfælde et nyt påbud.
Jeg er gradvis nået frem til, at det faktisk er en af de allerallervigtigste debatter, som vi overhovedet kan tage fat på.
Vi skal tage fat på, at vi lovgiver alt for meget.
Vi skal tage fat på, at vi er ved at lave et barnepigesamfund, der sørger for, at vi skal beskytte borgerne imod sig selv, inden de nogen sinde kommer ud for noget galt.
Det er jo i virkeligheden også det, man vil, når man vil påbyde unge mennesker og børn at skulle bære cykelhjelm.
Vi kan jo glæde os over, at det åbenbart allerede er to ud af tre i den her aldersgruppe, som rent faktisk bærer cykelhjelm.
Det er jo meget flot.
Jeg er selv stadig væk et nogenlunde ungt menneske, og dengang jeg var i 11-års-alderen, var det ikke særlig smart eller særlig populært at gå med cykelhjelm.
Det har heldigvis ændret sig meget siden, og den slags ændrer sig, når man taler om det, og når man oplyser.
Hvis man ser på mange skisportssteder i Alperne, vil man også bemærke, hvordan der i dag er bunker af mennesker, der løber med hjelm.
Det er faktisk det almindelige, at man løber med hjelm nu.
Hvis man havde sagt det for 5 eller 10 år siden, var der ingen, der havde troet det, og det er jo ikke, fordi der er kommet nye påbud om hjelme.
Så derfor ser vi det i Liberal Alliance som et eksempel på overformynderiet og på den alt for voldsomme lovgivning og på det, vi kalder et Big Mother-samfund, der tager ansvaret fra den enkelte borger.
Derfor vil vi selvfølgelig stemme nej.
Karsten Nonbo (V), 2010-01-26:
Den skal også være ganske kort, for ordføreren har i mellemtiden, siden jeg markerede, erkendt SF's brøde.
For nu brugte ordføreren jo citater fra hr. Knud Enggaard, fra dengang man indførte tvungen brug af sele.
For der husker jeg også fra den debat – jeg har også været inde at kigge – at SF, det var Pelle Voigt, sagde: Det skal i hvert fald ikke gøres tvunget, fordi det giver politiet endnu en mulighed for at stoppe og genere uskyldige borgere.
Så vi går imod brug af sikkerhedssele.
Man stemte imod.
Jeg vil så også lige kommentere, at det jo viser lidt om den danske dobbeltmoral.
Det er sikkert rigtigt, når ordføreren siger, at 80 pct. siger, at det skal være lovpligtigt.
Så undrer jeg mig bare over, hvorfor der så ikke er 80 pct., der kører med cykelhjelm.
Det er måske noget, vi skal kigge nærmere på, for det er jo vanvittigt, og det er et udtryk for, at det er nemmere at forlange noget, som andre skal gøre, end selv at gøre det.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Svaret er tilgængelighed.
Mange af de her børnefamilieforældre har rigeligt at se til, og det at finde en time eller halvanden, som man kan sætte af til at komme ud i en specialforretning for at hente en cykelhjelm, afholder mange fra at gøre det.
Så svaret er tilgængelighed der, hvor man kommer til daglig; hvis de ligger der, bliver de også købt.
Derfor bakker vi fuldt ud op om Rådet for Sikker Trafik, der nu laver en tredje kampagnebølge, hvor der kommer cykelhjelme ud; der kommer designercykelhjelme ud i både Nettobutikker, Føtexbutikker og Bilkabutikker.
Så bliver der en tilgængelighed, og jeg er helt sikker på, at det, der skal til, er tilgængelighed.
Kim Christiansen (DF), 2010-01-26:
Det vil vi ikke kunne støtte.
Jeg kan se det som et godt salgsfif, hvis der er nogle cykelhandlere i Danmark, der synes, det ville være smart at levere en gratis cykelhjelm med, synes jeg, de skal have lov til det, lige så vel som at man kan levere ½ pund kaffe med, hvis man sælger en kaffemaskine.
Det vil da være sund fornuft, og det kan da være et godt reklamefremstød for cykelbranchen.
Det kan der være fornuft i.
Med hensyn til at skulle udlevere dem i vuggestuerne vil jeg sige, at det vel lidt er madordningen om igen.
Anskaffelse af cykelhjelme i dag er altså ikke noget, der bringer nogen fra hus og hjem.
Det er i hvert fald ikke de 149 kr., som en god godkendt cykelhjelm koster, der skal være nogen forældres undskyldning for ikke at give deres børn cykelhjelm på.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Meget kan man sige om Dansk Folkeparti, men i hvert fald er underholdningsværdien altid til stede.
Jeg vil nok sige, at det at sige fra Dansk Folkepartis side, at man ikke ønsker at regulere danskernes levevis i detaljer, i hvert fald er årets underdrivelse.
Altså, Dansk Folkeparti går ind for forbud mod, at unge under 15 år kan gå i solarie.
Dansk Folkeparti går ind for burkaforbud, tørklædeforbud, og jeg kunne nævne en lang række af sager om, hvad folk må spise, hvad folk ikke må spise, hvad de skal have på af tøj, hvad de ikke skal have på, hvad de må gøre i svømmehaller osv. osv.
Man kunne nævne en lang række ting, men lige præcis ved cykelhjelme sætter Dansk Folkeparti grænsen.
Kim Christiansen (DF), 2010-01-26:
Det kan jeg svare meget kort på.
Jeg skal ikke gøre det til en lang debat.
Jeg kender så udmærket hr. Kamal Qureshis syn på de nævnte ting.
Men jeg vil sige, at brugen af cykelhjelm hverken udspringer af kulturelle normer eller sundhedsmæssige normer, så derfor føler jeg slet ikke, at den sammenligning hører nogen steder hjemme.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Jeg går ud fra, at motorcykelhjelme og cykelhjelme hører hjemme i en sundhedsmæssig sammenhæng.
Hvis man har stået i en skadestue, som jeg jo har, har man da i hvert fald set, hvad der sker med motorcyklister, når de ikke har hjelm på og kommer ud for et trafikuheld, eller for den sags skyld cyklister, når de ikke har cykelhjelm på.
Så at sige, at brugen af cykelhjelm eller motorcykelhjelm ikke bunder i sundhedsfaglige kriterier og derfor ikke kan sammenlignes med eksempelvis solarieforbud eller lignende fra Dansk Folkepartis side, er i hvert fald ikke korrekt.
Kim Christiansen (DF), 2010-01-26:
Det er så spørgerens opfattelse, at det ikke er korrekt.
Derfor kan jeg jo stadig væk godt have den opfattelse, at jeg synes, at det er en mærkværdig sammenligning, lige så vel som når hr. Kamal Qureshi sammenligner brugen af cykelhjelm med brugen af styrthjelm.
Der er dog en vis forskel på at køre på cykel og at køre på motorcykel.
Det er nok lidt søgt.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Jeg vil spørge, om vi kan tage hr. Kim Christiansens ord om, at Dansk Folkeparti ikke vil detailregulere over for folk, som et løfte.
Kim Christiansen (DF), 2010-01-26:
Jeg kan i hvert fald sige, at det er et løfte i den her sag.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Så synes jeg sådan set ikke, at udsagnet er fuldstændig korrekt.
Så vil jeg spørge til det med, at ordføreren siger, at langt de fleste bruger cykelhjelm.
Det er altså maks. 72 pct., tror jeg, i en eller anden aldersgruppe, der bruger cykelhjelm.
Er det efter Dansk Folkepartis opfattelse langt de fleste, eller hvad er målsætningen for Dansk Folkeparti man skal nå ad frivillighedens vej?
For hvis vi kunne få et svar på det, kunne vi tage en reel diskussion om, om vi ad frivillighedens vej kan nå så og så mange procent, eller om det er nødvendigt med et forbud, fordi vi ikke ad frivillighedens vej kan nå de procenter, som også Dansk Folkeparti synes er de rigtige procenter.
Kim Christiansen (DF), 2010-01-26:
Ja, 72 pct. synes jeg da udgør et overvejende flertal, som bruger cykelhjelm.
Anderledes kan vi jo ikke gøre det end at henstille til, at så mange som muligt bruger cykelhjelm.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
TV 2/Lorry lavede i foråret en undersøgelse, hvor de gik ud og spurgte de unge: Hvorfor har du ikke cykelhjelm på?
De delte de unge op og fandt ud af, at der var ca. 20 pct. af de unge under 12 år, der ikke bar cykelhjelm, og spurgte så: Hvorfor har du ikke cykelhjelm på?
Hvad vil De Konservative gøre for, at forældrene faktisk køber cykelhjelme til deres børn?
For kampagner virker jo åbenbart ikke på dem.
Vi føler os ikke så mærkelige ude i trafikken, hvis alle andre skal gøre det.
For hvis vi er den der særlige mærkelige en, der kører rundt med cykelhjelm, er det ikke sjovt, men hvis alle andre gør det, kan vi alligevel acceptere det.
Jeg synes, det er tankevækkende, at 80 pct. af danskerne ønsker, at det skal være lovpligtigt for børn under 12 år at bære cykelhjelm.
Det er jo, fordi vi synes, at vi har et særligt ansvar, når det drejer sig om vores børn.
Børn er ikke som os voksne.
De kan ikke vælge til og fra.
Der er nogle, der er nødt til at bestemme på deres vegne.
Og når deres forældre træffer dårlige beslutninger i forhold til deres ve og vel, griber vi som samfund normalt ind.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg havde sådan håbet, at ordføreren for SF, fru Pia Olsen Dyhr, havde stillet mig nogle spørgsmål, da jeg var på talerstolen i forbindelse med min ordførertale, men det skete ikke, så derfor vil jeg nu benytte lejligheden til alligevel at få en lille dialog om det.
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at 80 pct. af den danske befolkning bakker op om påbuddet for børn under 11-12 år, men der må jeg blot sige, at det er besynderligt, at de alligevel ikke vil fremstå som så væsentlige rollemodeller, at det afspejles i netop deres eget brug af cykelhjelm.
Men jeg vil spørge fru Pia Olsen Dyhr, om det ikke gør indtryk, at man ved at kigge på de skandinaviske statistikker kan se, at Norge rent faktisk er det land, hvor der er flest, der bruger cykelhjelm, når det er det land, der ikke har et påbud, altså set i forhold til Sverige og Finland, som begge har påbud – i Sverige for børnene og i Finland for både børn og voksne.
Gør det ikke indtryk, at man virkelig ad frivillighedens vej kan opnå et rigtig godt resultat, altså noget, jeg som socialdemokrat taler for her i Danmark også?
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Nu nævnte ministeren jo, at Danmark har gennmført registreret partnerskab, og at der er indført ligestilling med hensyn til insemination af lesbiske.
Der blev nævnt en række sager om adoption og også om overtagelse af stedbarnsadoption m.m.
Kunne ministeren ikke forklare, hvor mange af de her forslag Det Konservative Folkeparti har støttet?
Hvor mange af disse forslag er blevet gennemført med støtte fra Det Konservative Folkeparti?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Det Konservative Folkeparti har været imod langt de fleste af de forslag.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Det, jeg sådan set mente, var, om Det Konservative Folkeparti stemte for registreret partnerskab, om de stemte for retten til, at lesbiske kan få kunstig insemination og for stedbarnsadoption.
Det Konservative Folkeparti har været imod hvert eneste lille skridt af forbedringer, der er sket på det homoseksuelle område.
Hvert eneste skridt har Det Konservative Folkeparti stemt imod, og det er helt o.k., det er i orden, at vi er politisk uenige.
Men jeg synes bare, det er værd at nævne det, fordi jeg fik det indtryk, da ministeren læste op af sin tale, at der, hvor vi er nået til i dag – som vi i hvert fald synes ikke er godt nok, vi vil gerne længere, vi vil i hvert fald gerne op på niveau med de andre europæiske lande – dertil er vi nået på grund af noget, som ministeren velvilligt har gjort.
Sådan er det jo ikke.
Det er vi sådan set, fordi der har været et andet flertal i Folketinget, der har gennemført de ting, og det er det samme flertal, som nu prøver at tage endnu et skridt.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Som jeg sagde før – det kan være, at spørgeren ikke hørte det – så stemte Det Konservative Folkeparti imod langt de fleste af de forslag.
Det hænger meget logisk sammen.
Vi vil ikke presse noget ned over hovedet på de forskellige trossamfund, og vi vil ikke blande os i kirkens indre anliggende.
Det er et grundlæggende princip for regeringen, og det ville være ødelæggende også for folkekirken, hvis vi tilsidesatte den autonomi og selvstændighed, der må være i den danske folkekirke.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Jeg vil bare gerne have lov at gå tilbage i historien.
I 1921 var der en voldsom debat om kvinders mulighed for at blive tjenestemænd.
Der var sådan set alle enige om, at nu var tiden kommet til at kvinder skulle kunne blive tjenestemænd på linje med mænd.
Men der var en enkelt undtagelse, og efter meget, meget stor debat og så et nyvalg endte det med, at man tog en undtagelse, der hed: med undtagelse af militæret og kirken.
Kvinder kunne ikke blive præster.
I 1941 skete der det, at der var en menighed, der gerne ville ansætte en kvindelig præst, og så gennemførte Folketinget, at kvinder kunne blive præster.
Er det en model her?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Jeg kan kun forholde mig til den verden, vi lever i i dag, i 2010.
Den siger, at regeringen ikke vil blande sig i den autonomi og det skjold, der må være omkring den danske folkekirke.
Da vi ikke har set noget samlet ønske fra den danske folkekirke, vil vi ikke foretage det overgreb, det så vil være at bryde ind i den autonomi.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Der var det så dengang i 1941, da der var en menighed, der gerne ville ansætte en kvindelig præst, at Folketinget sagde: Det vil vi ikke forhindre.
Så nu gør vi det muligt for kvinder også at blive præster.
Var det ikke fair?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
I 2010 er situationen den, at der ikke er noget ønske fra en samlet dansk folkekirke om, at der skal være en sådan mulighed.
Det er jo det, vi som regering må forholde os til.
Der er ikke noget samlet ønske, og der vil det være et overgreb imod folkekirken, hvis vi så gik imod så at sige, at der ikke er en samlet folkekirke, som har det ønske.
Derfor vil vi ikke gøre det.
Søren Krarup (DF), 2010-01-26:
Jeg bliver helt bevæget ved at høre den omsorg for folkekirken, som den socialdemokratiske og den radikale ordfører udviser.
Men det er selvfølgelig også, fordi de ønsker at undergrave folkekirken.
Jeg komplimenterer justitsministeren for hans lødige forsvar for, at folkekirken er en kristen kirke.
Som den, der i 40 år har viet ægtefolk i kirken, kan jeg sige, at kun et forhold mellem mand og kvinde selvfølgelig er et ægteskab.
Så vil jeg lige sige til fru Lone Dybkjærs sammenligning med de kvindelige præster – jeg har selv to døtre, der er præster – at det er en fuldstændig misforstået sammenligning, for der er intet i bibelen, der overhovedet forbyder, at kvinder bliver præster, for der er intet, der sætter dem lavere end mænd.
At der var en ritus i de korintiske menigheder var udelukkende et borgerligt spørgsmål og havde intet at gøre med det principielle.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg må blot sige, at jeg ikke forstår, at det her bliver anset som et spørgsmål om at presse noget ned over folkekirken.
Det, som vi netop gør i dag, er, at vi presser noget ned over folkekirken.
Vi presser fra Folketingets side det ned over hovedet på folkekirken, at de ikke må have et ritual for homoseksuelle par, der ønsker en kirkelig velsignelse.
Der kan godt laves en velsignelse, men den er ikke sidestillet med en velsignelse af et heteroseksuelt par.
Nu taler vi om folkekirken, men det gælder for alle trossamfund, så jeg må blot sige, at der er noget, der slet ikke hænger sammen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Selvfølgelig gør det indtryk på mig, hvad man ellers gør rundtomkring i Norden, og det, jeg synes der er meget tankevækkende, er, at Danmark er det land i Norden, hvor færrest kører med cykelhjelm.
Jeg synes, det bør skrige til himlen, hvis vi bare skal fortsætte med den nuværende kurs.
Det er det ene element i det.
Vi kan også kigge på, om det skal være lovpligtigt for cykelhandlere at stille en cykelhjelm gratis til rådighed, når de sælger børnecykler.
Vi er faktisk villige til at kigge på flere forskellige slags instrumenter, vi er bare trætte af den her holdning med at lade stå til og håbe, at tingene løser sig selv, hvilket Socialdemokraterne åbenbart er fortalere for.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Der levnes jo ikke nogen mulighed for, at vi som Socialdemokrater kan give udtryk for, at vi vil nøjagtig det samme.
I ordførertalen præciserer jeg netop, at vi både vil fremme cyklismen og sikre en bedre sikkerhed i forhold til det, men vi tror ikke på, at påbud er den rigtige model at vælge.
Jeg må også sige, at det gør indtryk på mig, at de to væsentligste interessenter i forhold til cyklisme i Danmark, Rådet for Sikker Trafik og Dansk Cyklist Forbund, siger, at de ikke mener, at det er vejen at gå.
Der ligger faktisk en nordisk undersøgelse, som siger, at den positive effekt ved cykling i forbindelse med det sundhedsmæssige – det kan man også bringe ind i debatten her, for det har været væsentligt fra socialdemokratisk side, og jeg fremførte det som et af argumenterne – er 10-20 gange større end den negative effekt, som forårsages af ulykker ved cyklisme.
Gør det ikke også indtryk?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Det gør et utrolig stort indtryk på mig, at interessenterne siger, at danskerne skal cykle.
Det skal der bare ikke være nogen tvivl om.
Vi mener, at det her skal gå på to ben.
Den ene del er sikkerhedsdelen af det, som vi skal gøre det bedste for at styrke, og den anden del er selve mobilitetsdelen, hvor SF hele tiden har været i front med forslag.
Hr. Flemming Møller Mortensen nævner både Dansk Cyklist Forbund og Rådet for Sikker Trafik som interessenter på det her område, og jeg vil bare notere mig, at skolelærerne er en væsentlig interessent på det her område, og de siger netop, at deres problem er, at de oplever rigtig mange børn ankomme til skole uden cykelhjelm.
Det mener de er uforsvarligt, og de kan godt påpege, at det er et problem, men de har ingen redskaber at gøre godt med.
Så der er mange interessenter på området, og jeg synes, vi skal lytte til de forskellige argumenter, men vi skal ikke stirre os blinde på nogen som helst, for der er ikke nødvendigvis kun en af dem, der har facit.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-26:
Jeg vil bare takke justitsministeren for redegørelsen.
Vi kan jo sige, at langsomt bliver man slæbt til truget, hvis vi kan sige det sådan.
Det kan man jo også se af noget af det, der bliver sagt om det kommende forslag.
Det udvidede indhold glæder mig da også, og det vil jeg bare kvittere for.
Det er lidt det der med, at man mangler et svar fra den samlede folkekirke.
Det er jo en diskussion, som vi har haft før, og også noget, jeg har forsøgt at få afklaret før.
Engang diskuterede man, hvor postkassen sad på et militærskib, så man kunne spørge, om de havde atomvåben med eller ej.
Hvor spørger man en samlet folkekirke?
Det synes jeg er meget svært at få afklaret og at få et svar på.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Det er jo ikke op til mig eller regeringen at afgøre.
Jeg kan bare konstatere, at der ikke er en samlet folkekirke eller andre trossamfund, som har udtrykt ønske om at få mulighed for at medvirke ved indgåelse af registreret partnerskab.
Det gælder altså, uanset om en sådan ordning er tvungen eller frivillig for præsterne.
Der ønsker regeringen ikke at presse en sådan ordning ned over kirken i deres indre anliggender.
For sådan et ønske skal altså komme af sig selv og indefra.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-26:
Man kan jo sige, at det er en argumentation, der går i ring.
Man skal have et ønske fra en samlet folkekirke, men der er ingen, der ved, hvordan en samlet folkekirke kan sige noget som helst.
Så er der det her med, at der ikke er nogen trossamfund, der udtrykker ønske om det.
Det tror jeg også at vi har diskuteret før.
Man kan gå ind på i hvert fald et enkelt trossamfunds hjemmeside, hvor man kan se, at de direkte skriver, at de går ind for ægteskab mellem folk af samme køn.
Jeg ved ikke, hvordan de skal udtrykke det.
Skal de sende et brev til justitsministeren, og hvis de gør det, har de så udtrykt et ønske?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få svar på.
Og vil det rykke lidt ved sagen, hvis de sender et ønske?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Det, jeg kan forholde mig til, er, at folkekirken ikke samlet har udtrykt ønske om at få en sådan mulighed.
Så kan man jo altid botanisere i, hvor mange der skal være ud af en samlet folkekirke, men det er i hvert fald ikke sådan, at regeringen har fået et ønske fra en samlet folkekirke om, at der skal være en mulighed for det.