Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Tak for det.
Og tak til statsministeren for åbningstalen i tirsdags.
Tirsdag var jo en festdag, det var demokratiets festdag, og det hele herinde var klædt i festdragt.
Den kongelige familie kom som gæster, og det var alt sammen fornøjeligt.
Og efter at vi havde hørt statsministerens åbningstale og fornøjet os med det, tog vi i Dansk Folkeparti ned og spiste fødselsdagslagkage.
Det var en ekstra festlig dag for os, fordi vi jo samtidig havde 20-årsfødselsdag.
Det var også glædeligt at se, at der var folk fra andre partier, der havde lagt vejen forbi for at smage lidt på den gode lagkage.
Nå, men det er jo ikke det, jeg skal dvæle for meget ved nu, for nu handler det om de vigtige emner, som også statsministeren var inde på i sin åbningstale.
Jeg vil tage udgangspunkt i den flygtninge-/migrantsituation, som vi har stået med i Europa i de seneste uger og måneder, og som jo i den grad har sat dagsordenen.
Jeg synes i virkeligheden, det illustrerer, hvor alvorlig situationen er, og også at man for alvor skal kigge på, hvordan man så hjælper på en ny måde.
I stedet for bare at gøre mere af det samme skal man omlægge den måde, vi hjælper på.
I EU har man en diskussion om, hvorvidt man kan fordele sig ud af problemet: Hvad nu, hvis vi kan få fordelt 160.000 flygtninge og migranter, har vi så løst problemet?
Nej, det har man selvfølgelig ikke, og det har danskerne også gennemskuet for længe siden.
Det er symptombehandling; der skal andre ting til.
Det, der skal til, er jo, at folk bliver hjulpet i deres nærområde, at de ikke flytter sig, og at hvis de flytter sig, er det ikke sådan, at man ved at være illegalt i Europa så kan få en særbehandling, en særlig positiv behandling, men at man bliver hjulpet i sit nærområde.
Hvis vi skal have det op at stå, have det til at fungere, kræver det mere hjælp i nærområderne, men det kræver jo også, at vi siger til dem, der kommer til Europa illegalt, at det ikke er på den måde, man får ekstra hjælp.
Det kræver, at der er noget kontrol ved grænserne.
Jeg tror, de fleste, der har observeret, hvad der er sket de seneste måneder, godt kan se, at de ydre grænser ikke er kontrolleret, ikke er på plads.
Et land som Ungarn, der forsøger på det, bliver skoset.
Det giver billeder, man ikke kan lide, og man siger, at det ikke er måden at gøre det på.
Og jeg må bare spørge dem, der kritiserer Ungarn: Hvad er det så egentlig, man forestiller sig at de lande, der udgør den ydre grænse, skal gøre?
Jeg synes ikke, der er mange bud på det.
Hvad angår vilkårene her i Danmark, er det jo oplagt, at færre skal hjælpes her i Danmark, og at flere skal hjælpes i deres nærområde.
Antallet, har mange sagt – og det glæder mig, at stadig flere gør det –
betyder noget.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at vi sammen med regeringen og andre partier har foretaget det her straksindgreb, som gør noget ved vilkårene for dem, der kommer hertil, så det bliver mindre attraktivt at søge asyl lige præcis i Danmark.
Og vi ønsker selvfølgelig at gå videre ad den vej, også for at sikre, at det, som mange siger er en midlertidig beskyttelse, man får i Danmark, rent faktisk er en midlertidig beskyttelse og ikke en permanent beskyttelse.
Der er mange ting på indvandringsområdet, vi skal have taget fat i, så vi har sikkerhed for, at dem, der kommer til Danmark – for selvfølgelig kommer der indvandrere til Danmark, og der skal komme indvandrere til Danmark – er folk, der bidrager positivt til det danske samfund, og ikke folk, der i virkeligheden gør det sværere for os at udvikle det danske samfund, samtidig med at vi jo så i virkeligheden får midler til at hjælpe stadig flere i nød ved at hjælpe bedre i nærområderne.
Må jeg bare minde om, at i 2011 var vurderingen, at vores udgifter til asyl, familiesammenføring og integrationsproces var 2,9 mia. kr. I 2015, altså i år, var forventningen i foråret, at udgifterne ville blive på et niveau på 9,2 mia. kr., altså en stigning på 6,3 mia. kr.
Man kan jo tænke sig til, hvor mange mennesker i nød man faktisk ville kunne hjælpe rundtom i verden for den slags penge.
Vi har en helt aktuel sag kørende i retssystemet, som jeg tror viser mange danskere, at der er brug for at have fokus meget stærkt rettet på, hvem det er, der får permanent beskyttelse i Danmark, og som kan begå gedigen kriminalitet og være beskyttet af nogle regler og ikke kan udvises.
Hvis man kommer til Danmark som udlænding, skal man selvfølgelig opføre sig ordentligt og ikke begå kriminalitet og ligge samfundet til last.
Vores mål med sådan en politik er jo at holde fast i vores samfundsstruktur, i de danske værdier.
Det er at sikre sammenhængskraft og fællesskab i det danske samfund.
Det er jo også at sikre et grundlag for, at vi kan have universelle velfærdsydelser, som sikrer danskerne en rigtig god behandling, også en ordentlig behandling, når man er i nød og man har brug for hjælp.
Det har også noget at gøre med vilkårene i forhold til vandrende arbejdstageres rettigheder i EU.
Hvis man kan vandre til et andet land i EU og umiddelbart få gavn af de velfærdsydelser, der er i det pågældende land, så udfordrer det selvfølgelig landets mulighed for at have den type ydelser.
Så skal vi sikre det danske velfærdssamfund, sikre den sammenhængskraft, vi har, og sikre de universelle velfærdsrettigheder, bliver vi nødt til at tage hånd om det.
Det gør Storbritannien jo bl.a. med den kurs, de har lagt i EU.
Dansk Folkeparti synes, at vi aktivt skal støtte Storbritanniens kurs, og vi skal også se, hvordan den kamp, de fører, i virkeligheden kan blive til gavn for os.
Jeg tror, de fleste kender sagerne om børnecheck og dagpenge osv., som kan tages med ud af landet, og kan se, at det ikke går.
Vi skal have lavet de regler om.
Det er også noget af det, der skal til for at modvirke social dumping.
Vi vil nemlig mindre EU og ikke mere EU, og det er jo så et af de punkter, hvor statsministeren og jeg ser lidt forskelligt på tingene.
Vi skal have folkeafstemning den 3. december om retsforbeholdet.
Statsministeren anbefaler, at man stemmer ja.
Jeg anbefaler, at man stemmer nej tak.
Man spørger altid kun befolkningen, om den ønsker mere EU, og det er jo også det, der er lagt op til den 3. december.
Der er én ting, jeg vil takke statsministeren for i forbindelse med åbningstalen og det her emne.
Det er, at statsministeren fik gjort det krystalklart, at vi også den 3. december stemmer om EU's asyl- og udlændingepolitik.
Det var en overraskelse.
Det stod ikke i det manuskript, der var lavet.
Ellers giver det jo slet ikke nogen mening.
Så jeg synes i virkeligheden, det var meget positivt, at statsministeren gav os den oplysning.
Vi skal sikre vækst og velstand i Danmark.
Vi skal have gode betingelser for produktion.
Eksempelvis er landbruget og fiskeriet i problemer, og det gør jo også, at hvis vi for alvor skal have et Danmark i balance og sikre vækst og produktion i hele landet, er der noget bl.a. omkring landbrugserhvervet, som vi bliver nødt til at være opmærksom på.
Det er godt, at der er taget initiativ til at flytte knap 4.000 arbejdspladser ud af hovedstaden.
Det er jo et element i det her med at skabe et Danmark i balance.
Vi vil aktivt arbejde for, at planen bliver til virkelighed, og også se på, om det skal være en første etape, om vi skal gå videre.
Vi synes i hvert fald, at det er gode takter – og nye takter, som jo også er en del af det, at der er et nyt politisk flertal efter valget – at det så sker.
Den velstand, som vi skal sikre gennem et produktivt erhvervsliv, skal sikre kernevelfærden.
Vi skal have styrket sundhedssektoren.
Overbelægning skal bekæmpes.
Vi skal have sikret vores ældrepleje.
Der er en overleveret arbejdsopgave til finanslovsforhandlingerne i forhold til kommuneaftalen om den her ældremilliard.
Vi synes, der skal være en værdighedsmilliard.
Kommunerne skal forpligtes på nogle værdighedsgarantier over for borgerne.
Vi skal sikre et politi, som kan skabe tryghed, og det er jo i virkeligheden en af de kæmpe opgaver, der er overleveret fra det tidligere flertal: at økonomien for politiet sejler.
Fra januar er der ikke penge til det politi, vi kender i dag.
Så alene det at sikre, at man overhovedet har et politi på det niveau, vi har i dag, kræver ekstra penge.
Og dertil skal så lægges nogle ekstra midler, som sikrer et mere synligt politi, der kan skabe tryghed.
Bare for at det også bliver nævnt her, vil jeg sige, at det jo også er en diskussion om grænsekontrol.
Det kan nemt blive en strid om ord, men jeg tror, de fleste danskere har det ligesom mig, nemlig at grænsekontrol er noget, der foregår ved grænsen, og at det kræver noget personel, der står ved grænsen, som kan være årvågne og skride ind, hvis der er behov for det.
Grænsekontrol er ikke alene nogle elektroniske nummerpladescannere, som man kan have installeret, og så tror man, det er den intelligente form for grænsekontrol.
Så vi kommer til at have et rigtig stærkt arbejde i forbindelse med politiforhandlingerne også om det.
I det hele taget er der et travlt arbejdsår foran os, og vi glæder os til arbejdet.
Vi skal også have forhandlet en dagpengereform på plads.
Vi håber, der er en villighed til at se konstruktivt på det i det lys, at en aftale om dagpengene skal ske på baggrund af det arbejde, der nu er blevet lavet i Dagpengekommissionen, men selvfølgelig med de krøller, som vi politisk kan sætte på det, og som kan sikre et dagpengesystem, som kan skabe ro og tryghed for rigtig mange danskere, også i de kommende, forhåbentlig mange, år.
Jeg vil på vegne af Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og De Konservative fremsætte følgende : Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at regeringens kasseeftersyn desværre viser, at de offentlige finanser er i dårligere stand end anført af den tidligere regering før valget.
Det har ikke været ansvarligt.
For mange står uden for arbejdsmarkedet.
Derfor er det en målsætning, at flere er på arbejdsmarkedet – færre på offentlig forsørgelse.
Derfor opfordrer Folketinget regeringen til at forbedre danske virksomheders rammevilkår, til at lette skatten på arbejdsindkomst, når der er mulighed for det, og til at styrke kernevelfærden.
Folketinget konstaterer, at der er behov for at sikre vækst og udvikling i alle dele af Danmark.
Folketinget konstaterer, at den tidligere regerings udlændingepolitik slog fejl, idet den bl.a. ikke i tilstrækkelig grad sikrede selvforsørgelse blandt herboende udlændinge.
Derfor noterer Folketinget sig med tilfredshed, at straksindgrebet har haft en effekt, og at indfødsretsaftalen peger i samme retning.
Der er dog behov for yderligere stramninger på udlændingeområdet.«