runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Men altså, Liberal Alliances svar i forhold til, at man ønsker, at de kriminelle udlændinge skal smides ud af landet, er, at der kommer nogle udrejsecentre – som jeg medgiver sikkert kan være fornuftige nok for de asylansøgere, som ikke er kriminelle.
Så kan det være, vi slipper lidt for dem.
Men de bliver jo ikke smidt ud af at sidde i et udrejsecenter, og de kan sådan set stadig væk gå frit omkring.
Så at fremhæve det som en stor sejr i forhold til at smide kriminelle asylansøgere ud synes jeg simpelt hen klinger lidt hult – medmindre hr. Simon Emil Ammitzbøll nu kan sige, at dem, der kommer til at sidde i de pågældende udrejsecentre, bliver frihedsberøvet.
Det ville være interessant; det har justitsministeren ikke kunnet få sig selv til at sige.
Men der er ingen tvivl om, at det ville være en god melding.
Så kunne jeg også godt tænke mig at komme ind på økonomien, for jeg synes, det er underligt, at Liberal Alliance, som jo er med til at føre den udlændingepolitik, som regeringen står på mål for, ikke under de forhandlinger, som den har ført med regeringen, har bedt om, at man regner på, hvad de løbende udgifter i forbindelse med indvandringen er.
For vi ved jo, at det et dyrt.
Og Liberal Alliance går jo meget op i at sige, at man skal have styr på økonomien osv., så jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke under de løbende forhandlinger har sagt, at det selvfølgelig er noget, som regeringen skal fortsætte med at regne på.
Altså, jeg synes da, det er tankevækkende, i betragtning af at der siden regeringsskiftet, hvor de politikere med de gode og de rigtige holdninger og det rigtige menneskesyn har været ved magten, så f.eks. er sket en stigning i antallet af selvmordsforsøg i asylsystemet.
Det synes jeg da er tankevækkende, og det skulle man måske gøre sig nogle overvejelser om fra Enhedslistens og andres side.
Jeg synes også, det er ret tankevækkende, at Enhedslistens funktion i forhandlingerne, kan jeg forstå, så har været at trække regeringen væk fra de motivationsfremmende foranstaltninger, der skal få folk til rejse ud af landet, når de har fået afslag på asyl.
Så der vil jeg bare kvittere for, at man får løftet en flig af, hvad man sidder og lægger arm om i forhandlingslokalet.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ind til følgende: Når man nu ønsker at prioritere det her område økonomisk, og når der på sigt – vil jeg tillade mig at mene og påstå – vil komme stigende offentlige udgifter, fordi der kommer flere mennesker til landet, hvoraf ikke alle, men en stor del vil få svært ved at komme ud på arbejdsmarkedet og derfor skal forsørges af det offentlige, hvilke andre grupper vil man så tage penge fra for at finansiere de stigende udgifter til udlændingeområdet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-08:
Vi vil da gerne have styr på økonomien, og hvis Dansk Folkeparti efter et folketingsvalg vil hjælpe Liberal Alliance med at gennemføre princippet om, at man skal kunne forsørge sig og sine for at få opholdstilladelse og statsborgerskab her i landet, så er man da velkommen til at lave en aftale om det.
Så er jeg nødt til at sige til hr. Martin Henriksen – og i øvrigt tak for de pæne ord – at hr. Martin Henriksen roder lidt rundt i kriminelle udlændinge og afviste asylansøgere.
Det virker, som om det bliver et fedt.
Pointen er, at der er flere af dem, der får afslag, som vil blive hjemsendt med den her aftale.
I forhold til kriminelle asylansøgere er der sådan set ikke nogen tvivl om Liberal Alliances politik.
Vi synes, at kriminelle udlændinge, der bor i Danmark og begår kriminalitet, skal udvises af Danmark.
Der er sådan set ikke nogen slinger i valsen her.
Det, vi har fået sørget for her, er, at de privilegier, den her aftale handler om, ikke kommer til at omfatte kriminelle, sådan som der ellers umiddelbart var lagt op til i forhold til de mindst kriminelle.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Jeg kunne godt tænke mig spørge
: Hvor er de tiltag, som sikrer, at kriminelle asylansøgere smides ud?
Og jeg kunne også godt tænke mig at vide, om Liberal Alliance i forbindelse med forhandlingerne har krævet, at regeringen skal regne på, hvad den førte udlændingepolitik koster.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-02-08:
Jeg konstaterer, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, at hvis vi kan undgå, at mennesker bliver syge, hvis vi kan undgå at have et asylsystem, hvor folk sidder i årevis isoleret på værelser uden kontakt til det øvrige samfund og derved bliver voldsomt syge, så kommer vi til at spare penge, for det er meget, meget dyrt for det danske samfund, hvis folk bliver så psykisk nedbrudt, at de f.eks. ikke er i stand til at tage et arbejde, når de har fået asyl.
Det andet, jeg konstaterer, er, at erfaringerne med folk, der tager hjem, efter at de faktisk har været aktive, f.eks. ved at have haft adgang til arbejdsmarkedet, altså er bedre end med folk, der tager hjem, når der er mulighed for det, hvis de er blevet nedbrudt psykisk af et umenneskeligt asylsystem.
Hvis vi så skal tage økonomien, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, så er Dansk Folkeparti og Enhedslisten grundlæggende uenige i det spørgsmål – det er da rigtigt.
Altså, Dansk Folkeparti har brugt 10 år på at lægge stemmer til skattelettelser til de mest velbetalte i det her land.
Samtidig lagde man stemmer til og udgjorde derfor den afgørende forudsætning for halveringen af dagpengene, afskaffelsen af efterlønnen.
Hr. Martin Henriksen har ret: Enhedslisten og Dansk Folkeparti er ikke enige om den økonomiske politik i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Men det er jo en interessant påstand, at den udlændingepolitik, som Enhedslisten er med til at føre nu, på sigt vil være en god forretning for Danmark.
Altså, den udlændingepolitik, som Dansk Folkeparti førte, medførte jo, hvad der svarer til en årlig merindtægt til staten på 5 mia. kr.
Nu har den her regering jo så valgt at afskaffe beregningerne af, hvad indvandringen koster.
Så hvordan kan fru Johanne Schmidt-Nielsen stå oppe på Folketingets talerstol og sige, at den her regerings udlændingepolitik vil spare samfundet for udgifter?
Det er da en helt vild påstand, som savner enhver form for dokumentation.
Nå, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om det er korrekt, at Enhedslisten under forhandlingerne har påvirket regeringen til at få så få af de motivationsfremmende foranstaltninger, der skal sikre, at afviste asylansøgere rejser ud af landet.
Og hvis jeg så også kunne få svar på dette: Når nu man alt andet lige bruger flere penge på det her område, hvilke andre grupper er det så, man ønsker at tage de midler fra?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-02-08:
Lad os starte med økonomien.
Jeg er faktisk temmelig overbevist om, at den her måde at behandle mennesker på vil være en besparelse på sigt, for det der med at gøre, som man gjorde, mens Dansk Folkeparti havde en del indflydelse på udlændingepolitikken i Danmark, nemlig at lade folk sidde passivt isoleret i centrene i årevis, betyder desværre, at mennesker bliver syge.
Og når mennesker bliver syge, mister mange evnen til at kunne fungere, at leve et almindeligt liv.
Det betyder altså, at hvis de får asyl eller humanitært ophold, kommer de ud på en passiv forsørgelse frem for at blive en aktiv del af samfundet og af arbejdsmarkedet.
Og som jeg også sagde tidligere til fru Inger Støjberg, er det faktisk sådan, at erfaringerne med flygtninge fra Bosnien viser, at der var dobbelt så mange flygtninge, som – da krigen stoppede og folk begyndte at vende hjem – tog hjem fra Norge end fra Danmark, hvor de sad isoleret i centre.
Jeg synes, at det her med alene at forholde sig til bundlinjen er en lidt kynisk måde at se på mennesker på, men hvis vi gør det, tror jeg såmænd det her vil være en god forretning for Danmark.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Nu deltager Liberal Alliance faktisk ikke i den her forespørgselsdebat for at beklage sig over Socialdemokraternes mange løftebrud, for vi mener faktisk, at det er rigtig godt for Danmark, at man ikke havde modet til at gennemføre den stribe af løfter.
Det er bare rigtig skidt for tilliden til politikere.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Rasmus Prehn, om ikke hr. Rasmus Prehn som repræsentant for Socialdemokratiet synes, at det er et problem, at man for at gafle vælgerne over til sig og vinde et valg lover en hel masse ting, som er så urealistiske, at listen over de ting, der ikke er blevet gennemført, faktisk er rigtig lang.
Jeg vil gerne sige, at jeg hver dag glæder mig over de ting, som ikke er gennemført.
Jeg glæder mig over det for Danmarks skyld.
Men er det ikke et bedrag over for vælgerne?
Tænker man ikke i Socialdemokratiet over, om ikke det er årsagen til, at man i øjeblikket har nogle meningsmålinger, der viser, at den her regering overhovedet ikke vil komme i nærheden af at blive genvalgt, fordi man har snydt på vægten og snydt vælgerne?
Så skal vi andre gang på gang gå og forklare, at alle politikere faktisk ikke er sådan.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Jeg tror generelt – og det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om – at det, der styrker troværdigheden hos en politiker, er, at man holder sine løfter.
Det tror jeg da også at hr. Leif Mikkelsen kender til.
Det er jo ikke mange år siden, at hr. Leif Mikkelsen var medlem af partiet Venstre.
Så valgte han at skifte over til et parti, der hed Ny Alliance, og bedst som folk havde stemt på ham, så hed det – trylle, trylle – Liberal Alliance.
Så jeg tror egentlig, at når det kommer til det med at løbe fra det, man er gået til valg på, så er der tale om, at der sidder en sand vaneforbryder hernede.
Det er ikke noget, der pynter, og det kender vi også til hos Socialdemokraterne.
Der er nogle gange, hvor man ærgrer sig over det, der er sket.
Så må vi stramme op.
Men det, vi kan konstatere i forhold til kollektiv trafik, er, at vi før valget talte om bedre og billigere kollektiv trafik.
Det er det, vi indfører nu.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-19:
Hr. Rasmus Prehn har åbenbart lært en ting, nemlig at et modangreb er det bedste forsvar, og det har jeg det fint med.
Jeg har nemlig præcis de samme holdninger, som jeg har haft hele vejen igennem.
Jeg var nemlig i et parti, som jeg syntes blev for socialdemokratisk, og derfor er jeg der, hvor der nu er liberale tanker.
Der har jeg sådan set været hele tiden, og sådan er det.
Er hr. Rasmus Prehn enig med mig i, at det er et problem for os politikere, hvis vi fortsætter den linje, hvor vi bilder vælgerne noget ind inden et valg og bagefter gør noget helt andet?
Er hr. Prehn enig i det?
For så burde man jo virkelig leve op til de løfter, som man har givet.
Jeg synes, det er et alvorligt demokratisk problem, og der nytter det ikke noget at stå og sparke lidt tilbage her.
Jeg synes, at hr. Rasmus Prehn i lyset af »Fair Løsning« og hele striben – jeg skal nok læse den op ved lejlighed – skylder at forklare, om det var en bestemt taktik, og om det kan forventes, at man gør det en gang til for at gafle vælgerne til sig og dermed snyde sig til en valgsejr med et vælgerbedrag.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
I forhold til regional bustrafik, også i mindre tætbefolkede områder, har vi jo altså afsat en pulje, man kan søge fra, hvis man vil gøre nye tiltag.
I Nordjyllands Trafikselskab, hvor man har en lignende situation, og hvor man måske også betjener endnu mindre tætbefolkede områder end på Sjællandsegnen, har man valgt at indrette sig med fleksture.
Det har vist sig at være en rimelig stor succes.
Man har nye tiltag under opsejling, hvortil man søger penge fra den her pulje.
Det har man også mulighed for at gøre i Region Sjælland.
Hvis det handler om, hvornår der er blevet nedlagt flest busruter, så tror jeg, at Venstre har en rigtig dårlig sag, for fra 2001 til 2011 var der faktisk tale om et sandt grindedrab på regionale busruter.
Der blev virkelig nedlagt mange ruter, også mange flere, end der bliver gjort nu.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Jeg kan konstatere, at der her er tale om et eklatant vælgerbedrag fra Socialdemokraternes side.
Det står der direkte, og man skrev: »Med forslaget lægges der særlig vægt på at billiggøre rejserne for pendlere i hovedstadsområdet.« Så der er altså tale om et eklatant vælgerbedrag, for der er sket det stik modsatte.
Priserne er steget for pendlerne.
Nu står jeg hver dag på på Danmarks største pendlerstation, Roskilde Station.
Det er i Roskilde, jeg er valgt, og jeg tager ind til hovedstaden derfra for at være her i Folketinget.
Jeg vil unde hr. Rasmus Prehn at høre, hvad disse pendlere fortæller mig og mener om det her vælgerbedrag.
Der skete det stik modsatte.
Hvad skal jeg svare disse pendlere fra Roskilde, der i den grad føler sig snydt af Socialdemokratiet?
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Jeg synes, at hr. Flemming Damgaard Larsen skal svare sine pendlerkollegaer fra Roskilde, at regeringen faktisk arbejder på at indfri det her løfte.
Vi kan ikke indfri det hundrede procent, men vi leverer bedre og billigere kollektiv transport, og det vil være sådan, at på udvalgte tidspunkter kan man komme billigere fra Roskilde til København.
Og vælger man at bruge rejsekort og andet, kan man også opnå fordele.
Så vi har arbejdet i retning af den ambition, vi havde.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Det er i hvert fald et meget lille antal af pendlerne, som det er gjort billigere for.
Men på det tidspunkt, hvor de rejser, og det er især mellem kl. 7.00 og kl. 8.30, er det blevet dyrere.
Det er det, man ikke kan forstå.
Men så vil jeg godt spørge om noget andet.
Man vil nedsætte billetpriserne på den kollektive trafik og også forbedre den, påstår man.
Men ude i landområderne, i store dele af den sjællandske storkreds, hvor jeg nu kommer fra, og som er den, jeg kender bedst, er der nedlagt rigtig mange busruter, mange buslinjer.
Der er mange små bysamfund, der i denne regeringstid får frataget deres busrute.
Det er også et stort problem.
Man har heller ikke nedsat billetpriserne på færgetrafikken til vores små øer.
De kunne ellers godt bruge det for at få flere turister dertil, således at deres købmand kan overleve og deres erhvervsliv kan overleve osv. osv.
Dem har man også svigtet fra regeringens side.
Hvilket svar er der til dem i de små bysamfund, der får frataget deres busrute, og de små øer, der heller ikke har fået billigere billetpriser?
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Når jeg yder den helt særlige service at inddrage det med trængselsringen, er det, fordi det var der, vi ville finde finansieringen til det her forslag.
Og jeg ved godt, at Venstre har siddet og regnet på noget – de er jo i gang med at lave alle mulige forskellige regneeksempler – og der har man fundet ud af, at det ville koste op mod 10 mia. kr. eller noget i den stil at få gennemført de forslag, som vi lancerede på det tidspunkt.
Det var ikke det, vores beregninger viste.
De viste, at inden for det provenu, man skulle kunne sikre med trængselsringen – 2 mia. kr. – skulle man være i stand til at finansiere det her.
Nu er vi så endt i en situation, hvor vi har lukket leasinghullet – det gav 1 mia. kr.
Der har vi så valgt at sige, at vi bruger ½ mia. kr. på billigere kollektiv trafik, og vi bruger ½ mia. kr. på bedre kollektiv trafik.
Og så er der altså ikke penge nok til alt det, vi gerne ville.
Det er ærgerligt, men det er trods alt et skridt i den rigtige retning, og det er en sænkning af priserne i modsætning til i de 10 år i mørke, hvor den tidligere regering bare lod priserne stige med 54 pct.
Vi havde den ambition inden valget, at der skulle være bedre og billigere kollektiv trafik.
Vi havde så nogle ret store ambitioner, men sammensætningen af Folketinget og det forløb, der var efterfølgende, gjorde, at vi ikke kunne komme igennem med hele pakken, men kun noget af den.
Men vi har leveret, når det gælder både bedre og billigere kollektiv trafik.
Personligt ville jeg gerne have haft, at det var blevet mere ambitiøst, men vi har knoklet, så godt vi kunne, med at få nogle af de her ting igennem.
Og ja, den proces har været lærerig – det har den i hvert fald været for mig.
Jonas Dahl (SF), 2013-02-19:
Jeg forholdt mig sådan set bare til det, hr. Kristian Pihl Lorentzen selv sagde.
Det er helt i orden, at det var en fortalelse, men så har vi fået det ryddet af vejen.
Jeg bed også mærke i det her med DSB, for sandheden er jo, at i løbet af 00'erne, da de borgerlige sad der, og hr. Kristian Pihl Lorentzen sad med ved bordet ovre i Trafikministeriet, sugede man jo penge ud af DSB.
Det er jo sandheden.
Så jeg synes, Venstre også bliver nødt til at forklare, hvad deres eget svar er.
Jeg vil gerne stå på mål for, at vi rent faktisk har lykkedes med at sænke priserne i den kollektive trafik med 20 pct. i myldretiden, det er jeg faktisk stolt af.
Men hvordan har hr. Kristian Pihl Lorentzen det med, at priserne steg næsten 50 pct. i de 10 år, de borgerlige sad ved magten?
Hans Andersen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Nu har vi været inde på det et par gange her ved de forrige spørgere, altså det med troværdighed og løftebrud.
Nu står hr. Rasmus Prehn jo op, men hvis hr. Rasmus Prehn sad ned, ville det være en ret varm stol at svede i.
For jeg har jo lyttet mig til, og hvis man sidder og følger udsendelsen, kan man jo også godt konstatere, at der er tale om løftebrud.
Spørgsmålet er, om de nogen sinde er overgået i antal.
Troværdigheden er i hvert fald godt flosset, og i Socialdemokratiet må man jo spekulere over, hvad man skal sige til vælgerne, næste gang man skal møde dem på en station.
Der er da ingen af dem, der vil tage imod en pjece.
Men jeg vil bare spørge, for der blev ikke svaret før: Hvad koster en nedsættelse af priserne med 40 pct. på abonnementskort i det gamle HT-område?
For det er sådan set interessant nok, om man ud over det, at man lovede noget, så oven i købet ikke engang havde beregnet og finansieret det.
Så hvad koster en 40 pct.s nedsættelse på abonnementskort i hovedstadsområdet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jeg har det rigtig fint med, at vi fik indført et takstloft, som indebar, at vi fik fladet kurven totalt ud, og at vi fik rettet den stigning, der startede under Nyrupregeringen, og som SF også var medskyldig i, ind, således at vi nu har et takstloft.
Det er et rigtig stort gode for passagererne, at de ved, at taksterne ikke kan eksplodere hvert eneste år.
Faktum er, at DSB får næsten 4 mia. kr. fra staten om året.
Det kalder jeg ikke at suge penge ud af DSB, det er virkelig en massiv understøttelse.
Og når vi får effektiviseret DSB – det er deres nye ledelse jo i fuld gang med, og det hilser vi meget velkommen – så kan vi forhåbentlig få nedbragt det beløb, som DSB understøttes med, markant.
Nogle af de penge, som hr. Jonas Dahl siger blev suget ud af DSB, ja, det handlede jo faktisk om, at Europa-Kommissionen pålagde den danske stat at få noget tilbagebetaling fra DSB, for at der ikke skulle ske en konkurrenceforvridning, fordi DSB på mange måder har en monopolstatus – endnu.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Det virkede et kort sekund, som om min gode kollega hr. Rasmus Prehn var lidt irriteret over, at vi i det hele taget har rejst den her debat.
Jeg er helt enig i, at herinde i Folketinget skal vi tænke fremadrettet, vi skal tænke i fremtiden, vi skal tænke i løsninger.
Jeg forstår også godt, at Socialdemokraterne ikke er interesseret i, at vi prøver at tale om taksterne i den kollektive trafik, men når vi tager den her debat op, er det jo netop, fordi vi er nødt til at genskabe troværdigheden til det politiske løfte om den kollektive trafik.
Og det er jo virkelig et bragende løftebrud, når man går fra at ville sænke priserne til 40 pct. i myldretiden til, at de faktisk nu er steget to gange.
Jeg synes også, at det er meget utroligt, at vi skal høre på, at man nærmest praler af, at denne regering har ofret så meget på kollektiv trafik som ingen sinde før.
Jeg vil gerne stilfærdigt henvise til den store trafikaftale fra 2009, hvor vi faktisk brugte over halvdelen af 90 mia. kr. på at fremme den kollektive trafik.
Det var da et løft, der ville noget – et historisk løft.
Derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Prehn: Føler hr. Rasmus Prehn, at Socialdemokraterne har indfriet det løfte til vælgerne og pendlerne, der blev givet i det her oplæg »Fair Forandring«, hvor den nuværende statsminister pryder forsiden?
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Det er altså overhovedet ikke, fordi vi fra socialdemokratisk side er sure over, at vi skal diskutere det her.
Vi vil hellere end gerne diskutere kollektiv trafik, det er en hjertesag for os Socialdemokrater.
Jeg synes altså, det er interessant og lidt tankevækkende, at hr. Kristian Pihl Lorentzen sidder ved computeren og skriver det ene indlæg efter det andet om, at nu skal vi bruge tiden på løsninger, ikke på historieskrivning.
Men lige så snart hr. Kristian Pihl Lorentzen så kan se sit snit til det her i Folketingssalen, vil han kun tale om historien; så borer han sig ned i fortiden og vogter nidkært over, om nogen er kommet til at sige et eller andet uden at kunne holde det hundrede procent.
Altså, skulle vi ikke hellere tale om løsningerne?
Jeg er faktisk stolt af – og det kan godt være, at Venstre ryster lidt på hovedet og spørger: Hvad er det for noget? – at vi kan nedsætte taksterne med 20 pct. uden for myldretiden.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Det gælder også i weekenderne.
Vi har lavet et endnu bedre ungdomskort, og vi laver en helt særlig løsning for yderområderne.
Det er gode tiltag.
Dem kan vi godt være stolte af.
Det var måske ikke så meget, som vi havde håbet på, men det er et skridt i den rigtige retning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-02-19:
Jamen vi vil også gerne være med til at tale om fremadrettede løsninger, og dem tror jeg også man kan nå frem til.
Jeg vil også godt anerkende, at man har bevilget penge til ungdomskortet.
Det er faktisk en idé, som er groet i Venstres have, og som vi var med til at søsætte i vores regeringstid.
Det glæder mig, at det fortsætter, for det er et gode for rigtig mange unge, ikke mindst i vores landdistrikter, så det vil jeg godt tage hatten af for at man er opmærksom på.
Men føler hr. Rasmus Prehn ikke, at der er nogle, der må føle sig snydt, når det store antal pendlere, f.eks. de titusindvis af pendlere i hovedstadsregionen, i Aarhus og i Aalborg og andre steder, kunne se frem til, at nu skulle de have markant billigere billetter, og det så ender med, at de kan få nogle billigere billetter, hvis de kører om aftenen og på tidspunkter af dagen, hvor man ikke skal til og fra arbejde?
Tænker hr. Rasmus Prehn ikke, at nogle kunne føle sig snydt?
Rasmus Prehn (S), 2013-02-19:
Jeg tror altid, at det vil være sådan, at når man får en løsning, som trækker lidt i den rigtige retning, så kan det godt være, at man vil tænke: Det havde været endnu bedre, hvis vi havde kunnet få endnu flere af de ambitioner, vi havde på det område, opfyldt.
Sådan har jeg det da også selv.
Jeg kunne da også godt have ønsket mig, at vi var kommet endnu mere i mål med nogle af de ambitioner, vi havde på det her område.
Men i politik er man nødt til at tage ét skridt ad gangen.
Og de skridt, vi har taget på det her område, er faktisk gode.
Jeg er rigtig glad for, at Venstre roser vores initiativ for at forbedre ungdomskortet.
Det er nemlig rigtig god politik.
Det er rigtig godt, at vi kan være enige om at mødes om det.
Med hensyn til det med, at det skulle være et problem, at man sænker taksterne uden for myldretiden, vil jeg sige, at det da havde været dejligt, hvis det var sådan, at vi kunne sænke taksterne hele døgnet.
Men sagen er den, at med de ressourcer, vi har til rådighed, vil vi få mest ud af at sænke taksterne uden for myldretiden, for det betyder, at vi udnytter den samlede kapacitet bedre.
I stedet for at der kører tomme S-tog og tomme busser rundt midt på dagen, er det en god idé at lave en prisincitamentsstruktur, der gør, at nogle af dem, der har muligheden for det – studerende, måske pensionister og andre – vælger at køre uden for myldretiden.