runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Må jeg først lige sige til det sidste: Vi kan jo ikke, fordi vi får borgerhenvendelser om, at der er nogle, der tror, at andre er et eller andet, så begynde at agere herinde i forhold til det.
Vi peger på, at hvis man i det åbne rum ytrer sig antidemokratisk, vil vi gerne høre efter.
Så er det personen selv, der har ytret sig.
Så til spørgsmålet om, at hr. Naser Khader er ny ordfører.
Nu er det ikke noget problem, at der kommer nye ordførere, for partiet har jo bare haft en anden til at behandle det på det tidligere tidspunkt.
Så derfor: Hvis der overhovedet skal være troværdighed i politik, må partiet jo stå ved sin holdning og ved, hvor man har stået på det tidspunkt, for ellers kunne der blive mange sjove nye behandlinger, hver gang der kom en ny ordfører på fra et andet parti.
Så derfor har jeg jo opfattet det sådan, at Det Konservative Folkeparti fortsat er Det Konservative Folkeparti, selv om det nu er hr. Naser Khader, der er ordfører.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Med hensyn til loyalitetserklæringen, som Det Radikale Venstre også bakker op om, vil ordføreren ikke give mig ret i, at den også er en form for demokratisk sindelagskontrol?
For det, der står i loyalitetserklæringen, er: Hvis du skal være statsborger i det her samfund, skal du være loyal over for vores demokrati og retstilstand og frihedstraditioner.
Er det ikke sindelagskontrol?
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Jeg synes, og vi synes i Det Radikale Venstre, at det er helt rimeligt, at man stiller krav til, hvad det er, der skal til for at få statsborgerskab.
Det, som vi ikke synes er rimeligt, er, når der ligger en dispensationssag, hvor der jo er en konkret grund til, at vedkommende ikke kan leve op til et af de krav, der er stillet, og derfor har en konkret grund til at få dispensation, og at man så – bare fordi man synes det – ikke vil give vedkommende statsborgerskab.
Det er da mangel på retssikkerhed.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Er det så fuldstændig ligegyldigt, at man så siger, at det gør man ikke?
Altså, man kunne jo lige så godt sige, når vi f.eks. stiller et sprogkrav på dansk 3-niveau – eller det her 9.-klasseniveau, eller hvad det nu er – at det så også er i orden, hvis man søger, selv om man ikke kan dansk.
Det er da en mærkelig vilkårlighed.
Vi prøver bare at gøre de principper gældende, som gælder i den aftale, der er, og i den aftale, vi også vil lave nu.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Tak for det.
Jeg henviser til, at vi har fået en sag lagt frem, hvor man lever op til de dispensationsregler, der er, og alligevel er der så et flertal herinde, som siger: Vi kan ikke lide det, han har sagt, og derfor skal han ikke have statsborgerskab.
Det krænker retsfølelsen.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Tak for talen.
Altså, jeg synes, det er sådan en underlig øvelse hos De Radikale, at det er et spørgsmål om, hvem man kan lide, og hvem man ikke kan lide.
Hvem søren har nogen sinde talt om det?
Det forstår jeg faktisk ikke.
Jeg har en meget god bekendt, som jeg sætter meget højt, som ikke er dansk statsborger.
Altså, er det et spørgsmål om at kunne lide eller ikke kunne lide?
Det synes jeg da er noget værre pjat.
Det er jo bare at gøre debatten plat og vulgær.
Det, som det drejer sig om, er, om de betingelser, som vi sætter, opfyldes, så man kan blive dansk statsborger.
Det andet er da noget pjat.
Jeg ved ikke, hvorfor De Radikale skal bringe det ind i det, men det kan ordføreren jo svare på.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Tak for det.
Det er noget særligt at være dansk statsborger, og det er noget særligt at blive dansk statsborger.
Med det her lovforslag bliver vores fællesskab udvidet med 6.284 mennesker.
Det er ikke sket uden sværdslag, fordi nogle af de andre partier herinde synes, at de skal sidde og pille i, om de lige kan lide folk eller ej.
I debatten lyder det næsten, som om alle bare sådan lige kan få statsborgerskab.
Derfor vil jeg godt sætte et par ord på, hvad de mennesker, som vi med det her lovforslag vil give dansk statsborgerskab, lever op til.
For det første skal man som hovedregel have haft ophold i Danmark i mindst 9 år.
For det andet skal man være fyldt 18 år for at komme på lovforslaget.
For det tredje må man ikke være idømt en ubetinget frihedsstraf på mindst 60 dage for overtrædelse af straffelovens kapitel 12 og 13, være idømt udvisning for bestandig eller være idømt ubetinget frihedsstraf i 1½ år eller derover.
For det fjerde kan man ikke få statsborgerskab, hvis man har visse typer af forfalden gæld til det offentlige, bl.a. med hensyn til tilbagebetaling af forskellige offentlige ydelser og lån samt skatter og afgifter.
For det femte skal man være selvforsørgende.
For det sjette skal man kunne tale dansk.
Man skal bevise, man har bestået danskuddannelsens prøve i dansk 2.
Det er mange krav.
Nogle personer har et handicap, enten fysisk eller psykisk, der gør, at de ikke kan leve op til kravene.
Vi kan i Indfødsretsudvalget give dispensation fra kravene om dansk eller statsborgerskabsprøve, hvis ansøgeren er diagnosticeret med en langvarig fysisk, psykisk, sensorisk eller intellektuel funktionsnedsættelse og som følge heraf ikke er i stand til eller har rimelig udsigt til at kunne opfylde kravene.
Det skal være dokumenteret ved en erklæring fra en person med lægefaglig baggrund.
Det er altså ikke hvem som helst, der får statsborgerskab.
Det er altid, fordi man lever op til reglerne, eller man har en læges ord for, at der er en god grund, f.eks. handicap eller psykisk sygdom, der gør, at man ikke kan leve op til en bestemt regel.
Hvad vi har været vidne til den seneste tid, hvor et flertal herinde piller en person ud, selv om han lever op til dispensationsreglerne, er simpelt hen ikke en retsstat værdigt.
Det er retssikkerhedsmæssig roulette, og det krænker min retsfølelse.
I Radikale Venstre mener vi, at alle, der lever op til reglerne, skal have statsborgerskab.
Så jeg vil gerne sige til jer, som et flertal herinde efterlader uden retssikkerhed, at jeg vil kæmpe for retfærdighed.
Og til jer, der får statsborgerskab: Tillykke!
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Det er jo rent faktisk sådan, at ministeriet efter de bestemte retningslinjer, der er, både for at få statsborgerskab og at få dispensation sender nogle over til os i Indfødsretsudvalget, som opfylder i hvert fald de gamle kriterier for at få dispensation.
Derfor har jeg skønnet, at dem, som ministeriet mente kunne falde ind under en dispensation, skulle jeg ikke begynde at vurdere ved sindelagskontrol f.eks. Dem ville jeg give dispensation.
Men hvis der f.eks. kommer en anmodning fra PET om, at folk ikke skal stå på sådan et lovforslag, stemmer jeg for, at de ikke kommer til at stå der.
Jeg vil naturligvis ikke tage ansvaret for, at mennesker, som PET bedømmer kan være til fare for statens sikkerhed, kan få dansk statsborgerskab.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Ordføreren taler igen og igen om retssikkerhed, men det er altså ikke en ret at få dansk statsborgerskab; det er ikke en menneskeret; det er ikke jura.
Det er politik.
Derfor kan man ikke tale om retssikkerhed.
Kan ordføreren komme med et par eksempler på nogle, der ikke er berettiget til at få statsborgerskab?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Skal vi til at udøve sindelagskontrol i dette hus?
De mennesker, der søger statsborgerskab, søger, fordi de gerne vil være en del af Danmark.
De bor her allerede, og de siger, at de gerne vil være en integreret del af Danmark, at de gerne vil være med til at stemme til folketingsvalgene, og at de gerne vil være med til at påvirke dette land, for de elsker dette land.
Af dem, jeg kender, der har søgt statsborgerskab, har alle gjort det, fordi de fuldt og helt vil Danmark og gerne vil være en integreret del af Danmark.
Men skal vi udøve sindelagskontrol?
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Igen, det er ganske rigtigt, at der er forskel på 1850 og 2015, og der er også forskel på det Folketing, der i dag begynder behandlingen, i forbindelse med at 10.000 skal have statsborgerskab, og så det Folketing, der skulle behandle de 4, der dengang var på loven, dengang Grundtvig var med til at tildele statsborgerskab, men præmissen var fuldstændig grundlæggende den samme, for han siger også, at det ville skære ham i hjertet, hvis man gav statsborgerskab til folk, der ikke var danske og ikke var danske af sindelag og af hjerte.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Jamen jeg er meget enig med fru Johanne Schmidt-Nielsen i, at hvis man f.eks. er født i Danmark, er man dansk.
Nu er det jo mange år siden, Grundtvig kom med sine udtalelser, og dengang han udtalte det her, var der jo altså ikke mange tusinde mennesker, som boede i Danmark, og som havde fast ophold i Danmark, men som var afskåret fra at kunne stemme til danske folketingsvalg, som var afskåret fra at kunne få et dansk pas, og som kunne udvises af landet.
Så jeg vil vove at påstå, at situationen er blevet en lille smule anderledes i dag.
Jeg ønsker netop ikke et parallelsamfund, jeg ønsker ikke et samfund, hvor mange tusinde mennesker lever uden de rettigheder, som vi andre har, fordi de f.eks. ikke kan blive gode nok til at tale dansk.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Se, det var en anden holdning, der lå til grund for synet på statsborgerskab og på, hvad Danmark er, end den, ordføreren har fremlagt her i dag.
Jeg føler mig helt i overensstemmelse med Grundtvig – den rigtige Grundtvig, ikke den der venstreorienterede, lyserøde Grundtvig, som højskolebevægelsen dyrker.
Men jeg vil godt spørge: Er der overhovedet nogen betingelser, som ordføreren mener man skal opfylde for at få dansk statsborgerskab?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Jeg mener ikke, at det er ordførerens ret at se de her sager.
Når et parti har deltaget i den vurdering med en ordfører på det pågældende tidspunkt, må det stå til troende, ellers mener jeg, at politisk arbejde bliver umuligt.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Nu ved ordføreren godt, at når vi sidder som sagsbehandlere og behandler de der dispensationsansøgninger, er det også mange gange subjektivt, hvordan vi forholder os til ansøgningen.
Tror jeg på ansøgeren?
Det kan godt være, at jeg giver en person et ja.
Lad os tage et eksempel.
En anden fra et andet parti vil måske have en anden holdning, og derfor er der også noget subjektivitet i det.
Derfor kan to ordførere fra samme parti have forskellige holdninger til samme sag, og derfor mener jeg, at det er min ret også at kunne se de her sager.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
For det første vil jeg sige, at hvis man er født og opvokset i Danmark, ja, så mener jeg, at man skal have et dansk statsborgerskab, også hvis man begår kriminalitet.
For jeg mener, at man er dansk, hvis man er født og opvokset i Danmark.
Jeg kan ikke se, hvad det har med noget at gøre, at man har forældre, som kommer fra et andet land.
Men vil man udvise mennesker, som er født og opvokset i Danmark?
Og hvor vil man udvise dem til?
Ja, så jeg kan love for, at jeg synes, at borgere, som fødes i Danmark, som vokser op i Danmark, skal have et statsborgerskab.
Så spørger hr. Jan E. Jørgensen for det andet: Hvad hvis de er kommet hertil som 3- eller 4-årige?
Og det er relevant.
Jeg har ikke sat sådan en eller anden præcis grænse, men jeg synes da bestemt, at man kunne overveje at lave samme retningslinjer for børn, som er kommet hertil som ganske små.
Som sagt: Jeg betragter de mennesker som lige så danske som mig og som hr. Jan E. Jørgensen.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Ja, hvis ikke de lever op til kriterierne, skal de da ikke have dansk statsborgerskab.
Sådan er det.
Hvis vi så sidder med en dispensationssag og skal stilling til, om der er noget, som vi synes taler for at den her person skal have statsborgerskab, og hvis det så kommer frem, at det er en, som er meget antidemokratisk, så er det da ikke noget, der er positivt. Jeg vil også lige gøre opmærksom på, hvad det er, der kendetegner det, at man får et dansk statsborgerskab.
Det er jo bl.a., at så er man dansker og kan ikke udvises.
Jeg havde måske nær sagt tværtimod.
Og det vil sige, at man altså ikke vil kunne udvise vedkommende bagefter.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Det er bestemt ikke fortænkt.
Folketingets Indfødsretsudvalg tager stilling til sager om mennesker, der søger dispensation.
Det er i den grad tænkeligt, at personer med alvorlige psykiatriske diagnoser ytrer sig antidemokratisk, og derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål til Venstre, Danmarks liberale parti: Mener man, at mennesker med alvorlige psykiatriske diagnoser, der ytrer sig antidemokratisk, skal nægtes dansk statsborgerskab?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Nu bliver det vist meget fortænkt.
Altså, vil Venstre give statsborgerskab til en, der nærmest tror, at vedkommende er Napoleon og går rundt med en mærkelig hat og med hånden inden for frakkelommen?
Hvis man lever op til kriterierne for at få dansk statsborgerskab, skal man selvfølgelig have dansk statsborgerskab.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Venstre, Danmarks liberale parti, mener, at ansøgere kan sorteres fra på baggrund af lovlige politiske ytringer, hvis et flertal i Folketinget ikke bryder sig om de her ytringer.
Jeg vil gerne høre, hvordan Venstre forholder sig til ansøgere, som har alvorlige psykiatriske diagnoser.
Det kunne f.eks. være psykose.
Lad os forestille os en ansøger, som er psykotisk, og som går ind for enevældet, altså en erklæret antidemokrat, som ovenikøbet ytrer denne holdning offentligt.
Er det Venstres politik, at denne person skal have afslag på sin ansøgning om statsborgerskab, fordi vedkommende i det åbne rum erklærer sig som antidemokrat, som tilhænger af enevælden.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Vi har de sidste 14 dage talt om en antidemokrat og islamist, som vi ikke mener lever op til loyalitetserklæringen.
Jeg har to spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vil ordføreren sætte lighedstegn mellem Jehovas Vidner og jihadister?
Jehovas Vidner er jo blevet brugt som et eksempel på antidemokrater.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Vi er ikke forpligtet af det, vi ikke ved.
Der ophører ansvaret.
Og det, jeg så bare har sagt, er, at jeg ville synes, det var rimeligt, at der var en form for screeningsenhed, der noterede sig, hvis der var nogle i pressen eller på nogle hjemmesider, der ytrede holdninger, der var og er så meget i strid med folkestyret, at det simpelt hen drejer sig om, at man slet ikke anerkender selve fundamentet for det danske demokrati.
Og så skal man da ikke have statsborgerskab.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor søren man skal have statsborgerskab og stemmeret, hvis det er noget, man overhovedet ikke accepterer.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Altså, skal de læse samtlige aviser, se alle debatudsendelser i tv, eller hvordan skal de finde ud af det?
Betyder det, at Venstre ikke anerkender en psykiatrisk diagnose som et handicap, der bør give dispensation?
Det vil jeg meget gerne følge op på.
Det ville være dejligt, hvis ordføreren bare ville svare med et ja eller nej.
Altså, mennesker, der opfordrer andre til ikke at stemme, skal de være statsborgere, ja eller nej?
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Hvis man foretager sig noget, som strider imod de almindelige demokratiske normer, vi har herhjemme, og den ramme, som folkestyret har, så skal man da ikke have statsborgerskab.
Så enkelt er det da.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Hr. Christian Langballe kalder det for en sofistisk øvelse og lader, som om det her er noget meget stort teoretisk, som ikke har noget med virkeligheden at gøre.
Men det har i allerhøjeste grad noget med virkeligheden at gøre, eftersom højrefløjen har besluttet sig for at give afslag til en ansøger om statsborgerskab på baggrund af hans lovlige politiske ytringer.
Så jeg spørger igen, og jeg vil gerne have et klart svar, helst et ja eller nej: Hvis man opfordrer andre mennesker til ikke at benytte deres stemmeret, må man så få statsborgerskab?
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Vi kan godt gå ud i sådan en sofistisk øvelse, som handler om at splitte hår.
Jeg har i øvrigt ikke snakket om en holdningsscreening.
Jeg har talt om en screeningsenhed, der noterer sig de ytringer, og hvis der er folk, der vil bekæmpe demokratiet og ikke vil stå inde for, hvad det demokrati er, så er det i strid med den loyalitetserklæring, man har afgivet, og så skal man ikke have statsborgerskab.
Det er da så såre enkelt.
Nu har vi jo haft den her diskussion, og jeg synes, at når der er en person, der ikke får statsborgerskab på grund af vedkommendes antidemokratiske holdninger, bør det ud fra et ligebehandlingsprincip, som jeg er fuldstændig enig i overvejelsen af, da også gælde for alle andre.
Det er da naturligt, at man knæsætter et princip, som tager udgangspunkt i en loyalitetserklæring, og så er det det, det handler om.
Det vil sige, at folk kan udtale, hvad de vil, men de skal da bare ikke have et statsborgerskab.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Dansk Folkepartis ordfører svarer jo simpelt hen ikke på det meget simple spørgsmål, der bliver stillet.
Dansk Folkeparti har været ude i pressen og sige, at der skal være en holdningsscreening af alle mennesker, der søger statsborgerskab, og vi skal tilsyneladende ikke tage udgangspunkt i, om holdninger og ytringer er lovlige eller ej.
Nej, vi skal tage udgangspunkt, om et politisk flertal kan lide de holdninger, altså om de – med ordførerens ord – er antidemokratiske eller ej.
Jeg synes, det ville være relevant at få et svar på det meget simple spørgsmål, nemlig hvordan denne holdningsscreening skal foregå.
Skal man til samtale hos hr. Christian Langballe, eller hvordan skal det foregå?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Mennesker, der opfordrer andre mennesker til ikke at benytte deres stemmeret, er de antidemokrater ifølge hr. Christian Langballe, eller er de ikke?
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Jeg vil sådan set sige, at den formulering med antidemokratiske holdninger, jo sådan set dækker det hele.
Det er en generel betragtning, som jo da ikke kun har noget med islamister, der gerne vil have indført kalifat, at gøre.
Det mener jeg er generelle betragtninger.
Så vil jeg i øvrigt sige, at man da for min skyld kan sige, hvad man vil.
Jeg siger bare, at betingelserne for statsborgerskab er, at man skriver under på en loyalitetserklæring, hvor man vil være loyal over for de grundlæggende principper, der hersker herhjemme.
Hvis man ikke accepterer dem, skal man jo ikke have statsborgerskab, men så vil jeg egentlig sige, at så ville det bedste da være, at man rejser derhen, hvor det her dejlige kalifat måske er i sin vorden, eller et eller andet sted, hvor de her principper trives.
Der er der nogle at være enig med.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Så ordføreren vil fortsat gerne have en holdningsscreeningsenhed.
Så vil jeg gerne høre: Hvilke holdninger er det så, der er de rigtige?
Er holdningerne så ikke rigtige, hvis man f.eks. er republikaner?
Er holdningerne så ikke rigtige, hvis man f.eks. er kommunist?
Eller er det kun, hvis man har en holdning om et kalifat, at holdningerne ikke er rigtige?
Med hensyn til holdningerne er det jo sådan, at de overholder den gældende lov, så ja, de har nogle andre holdninger, men så længe de overholder loven, er det i orden.
Jeg vil bare høre: Hvilke holdninger er de rigtige?
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Jeg synes, for at være helt ærlig, at det er en sofistisk diskussion, for hvad er præmisserne for det dér?
Hvis min salige mor på et tidspunkt har sagt, at hun ikke mente jeg skulle stemme, fordi hun syntes, at de politikere, der var, var for tåbelige, så er det da ikke i strid med den almindelige demokratiske ramme.
Det er ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at man enten med fredelige midler eller så at sige ved vold eller kamp vil omstyrte det danske demokrati og indføre et kalifat i stedet for.
Skal de personer have statsborgerskab?
Ja, det ved jeg godt at De Radikale mener, og det ved jeg godt at Enhedslisten mener, for de mener jo sådan set, at alle skal have statsborgerskab.
Der skal jo ikke være regler eller stilles betingelser.
Der skal ikke gøres noget som helst.
Det er jeg klar over.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
For mig er det helt fundamentalt, at hvis du fødes i et land, skal du have statsborgerskab der.
Og det er mit indtryk, at der er rigtig mange mennesker i Danmark, som tror, at det er sådan.
Der er rigtig mange, der bliver overrasket, når man siger, at bare fordi du er født i Danmark og har levet her hele dit liv, får du altså ikke af den grund dansk statsborgerskab.
Jeg er helt med på, at man i Dansk Folkeparti synes, at det vissevasse da er lige meget, at folk er født og opvokset her.
Men det er fundamentalt for mig, og jeg mener, at man er lige så dansk, som jeg er, hvis man er født i Danmark.
Med hensyn til sprogkrav: Jeg synes, det er fint at stille sprogkrav, men det skal være sprogkrav, som mennesker kan leve op til.
Dansk 3, som er det, Dansk Folkeparti har indført, vil sortere rigtig mange mennesker fra, som ikke har en lang uddannelsesbaggrund.
Det synes jeg er uddannelsessnobberi.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Hvad med sprogkrav?
Hvad med opholdskrav?
Hvad med de ting?
Man kan jo godt være født og opvokset i Danmark uden at kunne tale det danske sprog på en ordentlig måde.
Hvad skal der egentlig til?
Jeg synes, at Enhedslisten konstant gør sig til godhedens repræsentanter her på Jord og jo aldrig nogen sinde selv fremkommer med, hvad de mener skal være betingelserne for at få statsborgerskab.
Der er jo fra Enhedslistens side blevet delt rundhåndet ud af det, også med hensyn til dispensationssager.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Så Folketingets efterretningstjeneste er da sådan set rimelig præcist sagt.
Så bliver der spurgt til, hvad der skal til for at få dansk statsborgerskab, hvis det står til Enhedslisten.
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg mener helt åbenlyst, at hvis du er født og opvokset i Danmark, skal du have et dansk statsborgerskab.
Jeg mener, at hvis man er født i Danmark, er man lige så dansk, som jeg er.
Jeg synes, det er langt ude, for nu at sige det mildt, at vi sætter unge mennesker, som har haft deres barndom i Danmark og deres teenageår i Danmark, til at gå til prøve i Kalmarunionen og Struensee.
Jeg tror, det skader integrationen frem for at fremme den.
Til spørgsmålet om terrorisme: Jeg synes, det er fint, at man stiller krav i forhold til kriminalitet, herunder naturligvis terror, men mennesker, som er født i Danmark, skal selvfølgelig, hvis det står til mig, automatisk have et statsborgerskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Jo, selvfølgelig anerkender vi en psykiatrisk diagnose, men om den skal give dispensation eller ej, må bero på en samlet vurdering af den sag, vi sidder med.
Det er jo ikke sådan, at fordi man har en psykiatrisk diagnose, kan man ikke lære dansk, altså, det er da noget vås.
Der er da masser af mennesker med psykiatriske diagnoser, der taler ganske udmærket dansk.
Det er også sådan, at man har muligheder for at få støtte til at overvinde sit handicap; man har mulighed for at få undervisning, man har mulighed for at aflægge eksamen i enrum, hvis man ikke kan være sammen med andre mennesker.
Så der er alle muligheder for, at man kan få afhjulpet sit handicap og få hjælp til at bestå danskprøven på trods af et handicap.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordføreren kan svare på, hvad Enhedslisten mener der bør være af krav for at få et dansk statsborgerskab.
undskyld, Forsvarets Efterretningstjeneste godtgjort, at den største trussel mod Danmark er terror.
Der kunne jeg sådan set godt i forlængelse af det tænke mig at vide, om en terrorist skal have statsborgerskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Det skyldes, at det i forhold til nogle af de ansøgninger, vi har fået, har været ret tvivlsomt, om de pågældende rent faktisk har den diagnose, ptsd, som lægen har skrevet, og det er altså ikke nødvendigvis noget, som den almenpraktiserende læge er ekspert i, altså at vurdere, om man har ptsd.
Det er en speciallæge altså dygtigere til.
Vi har jo også, desværre, set sager, hvor man må sige, at der har været nogle ret tvivlsomme lægeerklæringer – nu skal jeg passe på, hvad jeg siger.
Men der har altså været nogle meget tvivlsomme, fuldstændig enslydende lægeerklæringer på en række personer, som ifølge den pågældende læge altså alle sammen havde ptsd.