runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Dohn (EL), 2012-04-27:
Jeg vil starte med at sige tak til Liberal Alliance for, at forslaget er blevet fremsat.
Når Dansk Folkeparti antyder, at nu er Liberal Alliance rykket over på den anden side af midterstregen, så vil jeg sige, at jeg ikke tror, at en sådan udvikling ville være noget, der ville passe Liberal Alliances bankforbindelse.
Så jeg tror ikke, at det er sådan, det forholder sig.
Det kunne være kompasnålen, der var lidt forvirret et andet sted.
Vi skal af med detailstyringen.
Og hvis jeg skulle føre det over på en anden sektor, nemlig sundhedssektoren, er detailstyringen med de seneste 10 års VKO-dominans efterhånden blevet sådan, at de siger på de danske skadestuer: I gamle dage spurgte vi, om vi havde hænderne fri; nu spørger vi, om vi har ryggen fri.
Det vil på evalueringsområdet betyde, at man vælger den rigtige måde at evaluere på.
Det her meget, meget rigoristiske krav, som jeg kan fornemme at flere partier også er parate til at bløde op i forbindelse med folkeskolereformen, betyder i praksis, når der skal være en skriftlig elevplan for hver enkelt elev, som læreren har, at der altså er lærere, der skal bruge tid på at lave 200 skriftlige elevplaner.
Det giver jo ikke mening.
Så føler man, at der bliver drevet gæk med en, og at der ikke vises tillid til, at man kan vurdere, hvad der er mest fornuftigt at lave.
Derfor har vi også oplevet, at der var en markant vrede ude på skolerne, og vi har oplevet en politikerlede, fordi der blev taget beslutninger, der osede af mistillid.
Når vi så når videre i processen og det viser sig, at der formentlig – eller det er der – er skoler, som har gode erfaringer med elevplanerne, vil det være naturligt, at de fortsætter med elevplanerne, hvis de ønsker at fastholde dem.
Men de steder, hvor de hellere vil lave andre ting eller inddrage andre måder at evaluere på, så er det det, de gør.
Det er også sådan, at når det handler om den særligt tilrettelagte undervisning, er der jo en meget lang tradition for at lave elevhandleplaner.
De er meningsfyldte, og alle de lærere, der arbejder på det felt, kan se en mening i at lave den skriftlige plan.
Men vi står altså i en situation, hvor kommunerne også stemmer med fødderne.
Som det er blevet nævnt flere gange her, har over halvdelen af landets kommuner gennem udfordringsretten søgt om at lave ændringer i de her regler, og så er det jo, at vi som Folketing skal vurdere – ligesom man gjorde i 1963 med stænklapperne, da der overhovedet ikke kunne argumenteres for brugen af dem – om det her er en god idé at fortsætte med.
Derfor støtter Enhedslisten forslaget.
Vi har den holdning, at vi hellere i går end i morgen får afskaffet pligten til de obligatoriske elevplaner.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-27:
Så bliver jeg bekymret.
Hvis jeg kan gøre fru Karen Ellemann så glad, så tænker jeg, at der må være noget, jeg ikke har sagt helt klart, eller også er det faktisk sådan, at folkeskolen for os alle sammen er så utrolig vigtig, at vi måske også for en stund lige må glemme, at – hvad skal man sige – komme med politiske statements, hvor vi egentlig altid er imod hinanden bare for at være det, men at vi faktisk i fællesskab, som vi gør i forligskredsen, lægger den udfordring frem, som er, at vi simpelt hen skylder de børn og unge, der går i folkeskolen, at de skal have mere ud af det, end de har i dag.
Hvordan det så skal gøres, er det vores opgave at finde ud af, da vi jo er valgt politisk til det her.
Vi har som SF'ere ikke en absolut holdning til noget.
Vi vil gerne blive klogere, fordi vi tager det ansvar på os, at det er os, der sidder i regering og skal sørge for, at de her børn og unge bliver mødt med det bedste.
Om det så skal være på den ene eller den anden måde, ved jeg ikke, og det er jeg helt sikker på at vi også vil bruge rigtig mange rundgange på i forligskredsen.
Men vi er åbne over for det, hvis vi er enige om, at det, vi skal, er at sikre, at flere børn kommer igennem deres skoleforløb med mest mulig læring.
Det er ikke sket, men vi vil have, at det kommer til at ske nu.
Karen Ellemann (V), 2012-04-27:
Tak for det.
Jeg vælger at lytte mig frem til, at der rent faktisk er en opbakning til, at det her værktøj giver rigtig god mening, og at der også er en vilje til at diskutere større fleksibilitetsgrader i det, hvilket der jo også er blevet givet tilkendegivelse om fra Venstres side i den her debat.
Så anerkender jeg, at ordføreren nu også står og taler om netop det her med at få indsamlet viden om, hvad der foregår på den enkelte folkeskole, hvad der foregår i den enkelte klasse, hvad der foregår hos den enkelte elev.
Og dermed er de forskellige værktøjer som elevplaner, nationale test og kvalitetsrapporter jo lige præcis det, der matcher ordførerens ønske om at have en systematisk indsamlet viden.
Så jeg bliver lige pludselig helt opmuntret og bliver så glad for, at jeg rent faktisk hører ordføreren sige, at der er nogle værktøjer her, som ikke er så tossede endda.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-27:
Jo, jeg vil gerne gentage, at vi er meget optaget af, at der arbejdes systematisk, og at der arbejdes videnbaseret.
Vores bekymring er den måde, hvorpå elevplanerne opleves i nogle kommuner.
Vi medgiver, at der er kommuner, der faktisk gør det her rigtig godt, og der er lærere, der er glade for det, men i forhold til timeforbrug og ressourceforbrug er der hele tiden en afvejning af, om det bliver gjort på den bedst mulige måde.
Det er noget af det, som vi afventer evalueringen på, så vi kan se, hvordan vi faktisk får skabt viden om det her område, så vi får løftet hele området.
Så hele systematikken og videnopsamlingen er vi selvfølgelig rigtig positive over for.
Der vil det jo være naturligt, at man på de enkelte skoler så også har et særligt fokus på læsning, og at den enkelte lærer har et systematisk redskab til at finde ud af, hvordan der faktisk tages hånd om, at alle elever får lært at læse.
Vi skal bare finde det bedste.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-04-27:
Til det sidste vil jeg bare sige, at jeg tror godt, at hr. Alex Ahrendtsen er klar over, at det ikke er årsagen.
Sådan er vi nemlig ikke i regeringen.
Vi lytter, og vi tænker på: Hvad skal give mening og hvordan?
Det er jeg glad for at få lejlighed til at sige, for det her Folketing kan godt en gang imellem bære præg af, om det kommer fra fløjene.
Det har i hvert fald ikke påvirket den socialdemokratiske holdning til forslaget her.
Hr. Alex Ahrendtsen spørger, om vores strategier skal bygge på tilfældigheder.
Både ministeren og jeg har givet udtryk for, hvad regeringens overordnede strategi er.
Og nej, ikke af tilfældigheder, men den skal bære præg af kvalitet, eftertænksomhed og kreativitet og modernitet.
Jeg synes nemlig, at det er genialt, hvis man kan påvirke nutid og fremtid gennem fortiden.
Og der ligger Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne ikke langt fra hinanden.
Det tror jeg er ganske vist for rigtig mange, sådan kunne måske netop H.C. Andersen have sagt det.
Til det, at jeg netop nævner det, der står i regeringsgrundlaget med de tre punkter, som hr. Alex Ahrendtsen nævner: Det er jo det, vi gør brug af.
Christine Antorini (S), 2012-04-27:
Det er sådan, at vi i Ministeriet for Børn og Undervisning har kigget på, hvad det kan få af økonomiske konsekvenser, og det er jo lidt indviklet, fordi der er en anderledes finansieringsmodel i forhold til friskolerne.
Der er udarbejdet et ret grundigt notat om, hvad der kan være af økonomiske konsekvenser, og derfor vil jeg opfordre forslagsstillerne til at stille det som et udvalgsspørgsmål, sådan at vi kan tage det derfra.
Det er ikke med udgangspunkt i politiske motiver; det er en ren nøgtern konstatering af, at hvis man gennemfører det, så kan det få økonomiske konsekvenser.
Og da der ligger nogle lidt, kan man sige, indviklede beregningsmodeller bag vurderingen af, hvad de økonomiske konsekvenser er, altså når man ser på folkeskolen, i forhold til hvad der sker, hvis der kommer nogle nye friskoletilbud – og i dette tilfælde udskolingsskoler – vil jeg, da det er lettere, foreslå, at vi tager drøftelsen på baggrund af det notat.
Så det er ikke af uvilje mod at tage diskussionen; det er bare, fordi jeg godt kunne læse en hel side op med økonomiske beregninger, men jeg er nu ikke sikker på, at det vil gavne diskussionen her.
Troels Ravn (S), 2012-04-27:
Det er faktisk ikke sådan, at der rigtig mange steder etableres udskolingsskoler i folkeskoleregi, men der er nogle eksempler på det.
Jeg mener, det er vigtigt, at man har mulighed for at kunne sætte sit barn i sin friskole.
Som forældre kan man sætte sit barn i en friskole i et helt skoleforløb, eller man kan sætte sit barn i en friskole i et udskolingsforløb.
Og den mulighed skal vi holde fast ved.
Også med baggrund i landets økonomiske situation mener jeg faktisk, at de valgmuligheder, der er i dag, er tilstrækkelige, og at der ikke er grund til at åbne op for muligheden for, at man kan lave friskoler i udelukkende udskolingsforløb.
Anni Matthiesen (V), 2012-04-27:
Det er rigtigt, at ordføreren siger, at det er en rigtig god idé, at man har valgmulighederne.
Og som loven er i dag, kan man ikke gøre det på friskolerne.
Mener ordføreren dermed, at man giver de her muligheder for at træffe de frie valg?
Troels Ravn (S), 2012-04-27:
Jeg mener, som jeg sagde i min indledning, at det er vigtigt, at grundloven sikrer, at forældre i Danmark har skolefrihed.
Det vil sige, at de kan vælge at sætte deres børn i en folkeskole eller i en friskole.
Som forældrekreds, som lærerkreds, som befolkningsgruppe kan man endda også oprette en friskole, og det mener jeg er en rigtig, rigtig god ting.
Det er godt, at vi har valgmuligheder.
Det er godt, at vi har alternativer.
Anni Matthiesen (V), 2012-04-27:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, som den tidligere spørger var inde på.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren for Socialdemokraterne ikke mener, at det er en rigtig god ting, at der er frie muligheder, og om ordføreren ikke mener, at der bør være lige konkurrence mellem de offentlige og de private skoler.
Troels Ravn (S), 2012-04-27:
Jo, men fru Merete Riisager skal jo netop gøre sig klart, at forældre har mulighed for at vælge en friskole og har mulighed for at vælge at sætte deres barn i en friskole i udskolingsklasserne.
Det her beslutningsforslag kører på, om vi skal give friskolerne mulighed for at oprette udskolingsskoler, altså udelukkende for 7., 8., 9. og 10. klasse, eller 8., 9. og 10. klasse, hvilket jeg ikke mener at vi skal.
Men valgmuligheden er der for forældrene, den anerkender jeg, og den mener jeg i øvrigt også, som jeg sagde i min indledning, at det er rigtig vigtigt at holde fast ved.
Det sikrer grundloven, og det er en god ting.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte dette forslag.
Baggrunden for beslutningsforslaget er en henvendelse fra nogle borgere, der ønsker at lave en udskolingsskole fra 7.-9. klasse.
Baggrunden for det er et forslag om friskoler, som Dansk Folkeparti i 2010 stemte om.
Vi fik dengang lovforslaget delt i to, altså et, der handlede om filialer, og et, der handlede om kravet til antallet af elever på klassetrinnene i friskoler.
Det blev vedtaget, at den frie grundskole i indskolingen skal have mindst ni elever, at den fra 3. til 4. klasse skal have i alt seks elever, og at den på 5.-7. klassetrin i alt skal have ni elever.
Argumentet for dette var, at det er en god ting, at friskolerne kan tilbyde et sammenhængende skoleforløb med en vis volumen, og det er et synspunkt, vi stadig har.
Vi kan derfor ikke støtte Liberal Alliances forslag.
Partiet skal dog have ros for at have taget henvendelserne fra borgerne og foreningerne alvorligt og have omarbejdet dem til et beslutningsforslag i salen, selv om friskoleforeningen ikke har været inde over dette forslag.
Troels Ravn (S), 2012-04-27:
Det er helt rigtigt, at det er godt og vigtigt, at grundloven sikrer, at forældre i Danmark har skolefrihed for deres børn.
Det betyder også, at man som forældrekreds kan starte en friskole, men vi har altså her i Folketinget besluttet, at en friskole skal være et samlet skoleforløb, dvs. fra børnehaveklasse og 1. klasse og til med 6. klasse, 7. klasse, hvad man nu vælger, eller udskolingsskole.
Men vi har besluttet ikke at give tilladelse til, at man kan etablere udskolingsskoler.
Og med de argumenter, som jeg var inde på i min ordførertale, dels omkring det økonomiske, dels at vi skal satse alle kræfter på folkeskolen og folkeskolereformen, så mener jeg, at det er vigtigt, at vi siger nej til Liberal Alliances forslag.
Merete Riisager (LA), 2012-04-27:
Jeg kunne ikke lade være med at notere mig, at ordføreren sagde, at der er tilstrækkeligt med valgmuligheder.
Men det er vel altså borgerne, der skal afgøre, om der er tilstrækkeligt med valgmuligheder.
Hvis de vurderer, at de gerne vil have den valgmulighed, og at de vil lægge engagementet og lærerne vil lægge fagligheden, og at de sågar vil løbe spidsrod mellem alle de vanskeligheder, der er ved at starte en friskole, hvorfor skal de så ikke have lov til det? Jeg vil gerne have lov til at sætte parentes omkring det med, at det skulle være en meget stor økonomisk byrde.
Det må vi tage op i udvalget, for jeg ser det som yderst tvivlsomt, at det skulle være sådan.
Troels Ravn (S), 2012-04-27:
Grundloven sikrer forældre i Danmark skolefrihed for deres børn.
Det vil sige, at forældre kan vælge at melde deres barn ind i folkeskolen eller en friskole, hvilket er en god ordning, som Socialdemokraterne er glade for.
Det er godt at have valgmuligheder, det er godt at have alternativer.
Så forældre kan altså i dag vælge mellem folkeskoler, frie grundskoler og efterskoler, for så vidt angår 8.-10. klasse eller 7.-10. klasse, alt efter hvor vi lægger snittet.
Og så er det i øvrigt ikke mere end 2 år siden, at et enigt Folketing vedtog den lov, der beskriver, at frie grundskoler skal oprettes og drives som skoler, hvor eleverne har mulighed for at gennemføre et samlet skoleforløb.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte dette beslutningsforslag.
Anni Matthiesen (V), 2012-04-27:
Vi behandler her i dag et beslutningsforslag, som er fremsat af Liberal Alliance, og som går ud på at give friskolerne mulighed for at oprette deciderede udskolingsskoler, altså oprette friskoler bestående af f.eks. 7., 8., 9. og 10. klasse.
Forslaget er fremsat for at gøre op med den skævvridning, der er i mulighederne mellem private og offentlige udskolingstilbud, en skævvridning, der går på kompromis med princippet om det frie skolevalg.
Tanken om at give de frie skoler mulighed for at konkurrere på samme grundlag som andre skoleformer støttes af Venstre.
Vi skal som politikere ikke gå ind og lovgive med henblik på at forfordele visse skoletyper.
Vi skal have tiltro til, at forældrene faktisk godt selv kan tage ansvaret for, hvilken skole de ønsker deres børn skal gå i.
Vi i Venstre tror på, at forældrene selv er i stand til dette, og vi tror på, at forældrene sagtens selv kan vurdere, hvilke skoleformer de ønsker deres børn skal have.
På baggrund af dette glæder vi os til udvalgsbehandlingen, og vi ser frem til at få nærmere indsigt i dette beslutningsforslag.
Merete Riisager (LA), 2012-04-27:
Men hvorfor er det, at vi skal koncentrere alle vores kræfter om folkeskolen?
Der er flere og flere forældre, der ønsker at vælge en friskole.
Underkender ordføreren ikke forældrenes ret til at tilvælge en friskole?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-04-27:
Nu er det jo en lidt omvendt situation, hvor jeg står her og stiller hr. Alex Ahrendtsen spørgsmål, men jeg vil sige, at det stadig væk er uklart for mig, hvad det er, vi ikke skal prioritere i forhold til de internationale kulturaktiviteter.
Det er jo et meget relevant spørgsmål.
Og når det nu er i en rigtig god gænge med hensyn til at udbrede kendskabet til H.C. Andersen gennem alle de fine initiativer, som kulturministeren har nævnt, så er vi også nødt til at vide, hvad det er, Dansk Folkeparti mener der ikke længere skal bruges penge på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-27:
Nu er det jo altid noget af en opgave, vi er stillet over for, når vi skal motivforske i, hvorfor de forskellige partier mener og siger, som de gør.
Jeg vil sige, at hvis mine evner var større i den retning, ville det måske også være lykkedes os at binde et flertal i Folketinget op på en redningsplan for dansk økonomi.
Men der må vi også sige at vi indtil nu er kommet til kort.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Jeg vil gerne takke ordføreren for den aldeles glimrende tale; det var en fornøjelse at høre.
Ordføreren kommer selv ind på, at han havde forventet, at forslaget til vedtagelse ville gå glat igennem, og at han er forundret over, at det ikke gør det.
Må jeg spørge til, hvorfor ordføreren mener at det ikke er gået igennem?
Har ordføreren nogle tanker om, hvad der kan være gået galt, hvad der er sket?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-27:
Der er stillet en forespørgsel om en H.C. Andersen-strategi, og meget har vi fået diskuteret ud fra de forskellige indlæg, der har været.
Det, der i hvert fald står klart for mig, er, at alle anerkender den betydning, som H.C. Andersen har haft for Danmark, og at man måske også lægger vægt på forskellige værker, alt efter hvilket politisk udgangspunkt man har.
Det er jo sådan set noget af det geniale, nemlig at enhver kan se sig selv.
Man taler tit om, at både børn og voksne kan se det, men efter debatten i dag kan man sige, at alle, både socialister og konservative og liberale, kan finde et eventyr, hvor de kan se deres egne pointer understreget.
Dermed er der noget fælles, og det er jo rart at se.
Liberal Alliance er gået sammen med Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti om et fælles forslag til vedtagelse, som jeg egentlig havde troet ville gå glat igennem i Folketingssalen.
Det starter med, at Folketinget anerkender, at H.C. Andersen er kendt, ikke bare i Danmark, men verden over for sit forfatterskab.
Det er der vist ikke nogen der har været uenig i.
Man anerkender, at han har stor betydning for Danmarks anseelse uden for landets grænser, og det var der vist heller ingen der var uenig i.
Man anerkender, at han med held kan anvendes til at markedsføre Danmark både kulturelt og turist- og erhvervsmæssigt, og det har alle jo nærmest givet eksempler på.
Det kan man kun være imod, hvis man ikke vil medtænke det.
Ergo skulle man tro, at det var en nem og smal sag at vedtage dette fælles forslag til vedtagelse, som de tre partier er kommet med.
Sådan skulle det imidlertid ikke gå, fordi man har politiseret det, som i virkeligheden ikke var politisk, og det synes jeg sådan set er ærgerligt.
H.C. Andersen er jo netop kendt i den ganske verden.
Der er alt fra Oscarbelønnede amerikanske tegnefilm til kinesiske bilmodeller, som er blevet inspireret af H.C. Andersen.
Ja, man tror næsten, at det er løgn.
Han er oversat til ikke mindre end 153 forskellige skriftsprog.
Og derfor vil jeg da også gerne som liberal understrege, at jeg sådan set tror, at H.C. Andersen klarer sig ganske fint, uden at man skal putte offentlige midler i ham.
Men når man nu bruger offentlige midler, synes jeg da, det er fornuftigt, at man medtænker H.C. Andersen.
Ikke alene har han beriget os med eventyr, han har også beriget os med den sang, som nogle af os synes vel nærmest burde have været den danske nationalsang, nemlig »I Danmark er født, dér har jeg hjemme«.
Og på den måde mener vi sådan set igen, at det burde have været en smal sag.
Vi burde have kunnet gøre det her i enighed.
Jeg håber, at Folketinget besinder sig og stemmer for vores forslag til vedtagelse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-04-27:
Jeg synes, det er prisværdigt, at man erkender, at da det ikke er lykkedes efter 10 år som parlamentarisk grundlag, skal man alligevel ikke opgive ævred, men fortsætte den kamp, man vil kæmpe.
Men jeg er faktisk rigtig enig med den radikale ordfører, som har det synspunkt, at når man laver en national strategi, kan der være den iboende fare, at glimrende initiativer, der ikke er rummet inden for strategien, bliver ekskluderet.
Og derfor synes jeg, at de fine initiativer, som regeringen i øjeblikket er i gang med at gennemføre med hensyn til udbredelsen af kendskabet til H. C. Andersen nationalt og internationalt, er glimrende initiativer, som vi skal bakke op om og støtte og selvfølgelig videreudvikle.
Det er også derfor, at jeg i min tale anerkender hr. Alex Ahrendtsens inspirerende tanker, men jeg synes ikke, der er grund til at lave en national strategi.
Christian Langballe (DF), 2012-04-27:
Jamen altså, i al beskedenhed – jeg vil ikke stå her og prale, det ville ligge mig fjernt – vil jeg sige, at min kære far jo selv har rejst debatten om at lave en national og international H.C. Andersen-strategi, så tankerne har søreme været oppe at vende før.
Det er bare for at sige, at vi faktisk har været oppe på beatet, hvad angår de ting.
Det er klart nok, at det så ikke er gået igennem, men det betyder da ikke, at vi ikke skal blive ved med at forsøge.
Jeg spørger så bare en repræsentant for et af regeringspartierne, hvorfor man ikke vil være med.
Altså, vi synes jo stadig væk, det er en fremragende idé.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-04-27:
Efter 10 år, hvor Dansk Folkeparti har haft stor indflydelse på den førte politik, så går der et halvt år, efter at regeringsmagten er blevet overdraget til et nyt flertal, og så er det vigtigste i hele verden en H.C. Andersen-strategi.
Hvorfor er det nu, at man efter 10 år med en konservativ kulturminister – Dansk Folkeparti har oven i købet fremsat et forslag til vedtagelse med De Konservative i dag –
ikke har nævnt det her med et ord, men gør det, et halvt år efter at regeringsmagten er skiftet?
Men det kan jo være, at hr. Christian Langballe kan svare på det.
Christian Langballe (DF), 2012-04-27:
Jamen jeg forstår stadig væk ikke, hvorfor det skal være så svært at forpligte sig på det forhold.
Altså, vi har jo – og det er blevet nævnt flere gange – et Søren Kierkegaard-selskab herhjemme, som har taget initiativ til, at Søren Kierkegaards samlede værker er blevet udgivet, og det er jo en formidabel præstation, det er et pragtværk.
Selskabet har i øvrigt trukket international forskning hertil, folk, der kommer til Danmark for at studere Kierkegaard.
Jeg synes jo, at det er det, der kendetegner de store personer.
Jeg anser H.C. Andersen for at være i samme kategori som Shakespeare og Dante, altså virkelige åndsfyrster, der rager op over mængden.
Og så synes jeg faktisk, det er lidt pauvert, at vi her i lille Danmark ikke engang anerkender, at der er mennesker, åndsfyrster, der har sagt tingene på en måde, der må få almindelige folketingsdebatter til at forekomme som lilleputdiskussioner ved siden af.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke vil forpligte sig og lave en strategi, som angår en af de største, vi har haft.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-04-27:
Ja, bare Dansk Folkepartis ordfører ikke beder mig om at udlægge den radikale ordførers tanker, for det vil jeg helst afstå fra.
Jeg vil bare sige, at vi jo tænker H.C. Andersen ind i de kulturaktiviteter, vi har sat i gang, som kulturministeren så glimrende har gjort rede for, og det betyder i praksis, at H.C. Andersen, når vi har internationale kulturaktiviteter, så også er en del af det.
Som vi også har kunnet høre på den socialdemokratiske ordfører, er det jo ikke uden grund, at kulturinstituttet i Kina hedder Andersen-instituttet.