runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Det baggrundsmateriale, som Kommissionen har lavet til sit forslag, viser, at der er risiko for at tabe vækst i et spænd fra omkring 0,5 pct. til omkring 1,7 et eller andet pct.
Og Europa er jo i den situation i øjeblikket, at vi samlet set har udsigt til måske 0,5 pct.s vækst, og det siger jo noget om, at det kan være en ret stor belastning at indføre en skat, som giver en risiko for, at man som minimum taber 0,5 pct. i vækst.
Det er selvfølgelig noget, som jeg synes man må tage med ind i sine overvejelser, når man overvejer, hvad man synes om en europæisk skat på transaktioner.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-01:
Bare leg med ord!
Det er bestemt ikke bare leg med ord.
Det her drejer sig om virkeligheden.
Det drejer sig om mennesker, der ejer en bolig eller skal ud at købe en bolig.
Det handler om et fastfrosset boligmarked, som vi gerne vil have tøet op, så der igen kommer gang i mobiliteten, så man, hvis man får arbejde langt væk fra sin bopæl, har en chance for at sælge det hus, man ejer, og købe et andet hus og flytte familien derhen, hvor arbejdet er.
Det her er virkelighed for rigtig mange mennesker, og det er interessant for rigtig mange mennesker, om regeringens løfte om ikke at røre boligskatten i den her valgperiode inkluderer muligheden for at lave en skattereform, hvor boligskatten hæves fra 2016.
Det er jo Det Radikale Venstres politik, at sådan skal det være.
Det har vi utallige citater på.
Jeg tror også, at økonomi- og indenrigsministeren i dag uden problemer vil stå ved, at Det Radikale Venstre ønsker, at boligskatten hæves fra 2016.
Når jeg så i forbindelse med de forhandlinger, der skal være om en skattereform, som regeringen selv har sat på dagsordenen, spørger, om det er foreneligt med regeringens løfter om ikke at røre boligbeskatningen i den her valgperiode, hvis man i den skattereform aftaler en forøgelse af boligskatten, forudsat at den først træder i kraft i 2016, er det et meget enkelt spørgsmål.
Det er da forunderligt, at ministeren ikke vil svare på det, men begynder at sige, at det er sådan noget teoriagtigt noget.
Det er jo mig, der formulerer spørgsmålene, og så er det forhåbentlig ministeren, der vil give nogle svar på spørgsmålene.
Så er det foreneligt med regeringens løfter om ikke at røre boligbeskatningen i den her valgperiode, hvis man i den skattereform, vi skal til at forhandle om, indarbejder forøgede boligskatter fra 2016 – ja eller nej?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Jeg forstår faktisk ikke rigtig, og det falder helt tilbage på mig, hvad formålet er, for jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at spørgeren er fuldt forberedt til at tage enhver diskussion i forbindelse med en skattereform.
Jeg tænker også, at spørgeren er fuldstændig bevidst om, at hverken den daværende regering eller den nuværende regering har taget stilling til skattestoppet efter 2020.
Den daværende regering kunne ikke finansiere det efter 2020.
Derfor er diskussionen sådan set en diskussion om, hvad der skal ske i perioden fra 2016 til 2020, medmindre der sker et eller andet, så man kan finansiere det til dommedag.
Jeg tror, at spørgeren lige så godt som jeg ved, at det er der uenighed om.
Radikale Venstres politik er forhåbentlig meget klar.
Jeg tror, at S og SF's politik er lige så klar, ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl har en holdning, og andre partier i oppositionen har en anden holdning.
Derfor bliver jeg sådan lidt i tvivl om, hvad det her spørgsmål skal bruges til, for det er jo teori.
Det er jo bare en leg med ord i stedet for at forholde sig til virkeligheden, hvor jeg i al ydmyghed bare siger, at vi ikke har lagt os fast på, hvad skattereformen skal indeholde.
Når vi gør det, kan vi svare helt entydigt og konkret på spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-01:
Det er jo ikke for tidligt at svare på spørgsmålet.
Det er jo ret enkelt at svare på spørgsmålet.
Det er jo et spørgsmål om politisk vilje, om ministeren vil besvare spørgsmålet.
Spørgsmålet er, om det er ministerens opfattelse, at man inden for det løfte, regeringen har givet om, at den ikke i den her valgperiode rører ved boligbeskatningen, i en skattereform i den her valgperiode kan aftale, at boligbeskatningen hæves i en kommende valgperiode.
Det kan jo egentlig besvares med et ja eller et nej.
Med hensyn til det med fru Inger Støjberg før: Jeg tager meget gerne debatten, så det er ikke derfor, at jeg vil forsøge at fremprovokere et ja eller et nej.
Det er for oplysningens skyld, så borgerne i det her land ved, og så vi som mulige forhandlere om en skattereform ved, om det efter ministerens opfattelse er foreneligt med regeringens eget løfte om ikke at øge boligbeskatningen i den her valgperiode, at man i en skattereform beslutter at hæve boligbeskatningen i en kommende valgperiode.
Det er et meget enkelt spørgsmål, og det vil være til folkeoplysningens gunst at få et svar på det.
Jeg vil i hvert fald gerne vide det også i forhold til vores forberedelse til de forhandlinger, der givet vil komme, om en skattereform.
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Jeg er meget ked af, hvis jeg på nogen måde har antydet, at spørgeren ikke kan læse, eller at spørgsmålet ikke er relevant, for jeg har faktisk den allerstørste respekt for spørgeren, som jeg vurderer er en af de skarpeste kollegaer til stede her, så jeg undskylder, hvis jeg på nogen måde kom til at antyde det.
Måske svaret vender tilbage til min egen uformåenhed, for regeringen har ikke fastlagt indholdet af den kommende skattereform.
Det, som ikke desto mindre er fuldstændig klart, er, at folk kan være rolige for, at der ikke sker noget med deres rentefradrag eller deres ejendomsværdiskat ved regeringens foranledning i den her valgperiode, og hvad der sker derefter er åbent.
Dermed jo blot sagt, at man hverken kan sige, at så kan man med sikkerhed sige, der sker det ene, eller med sikkerhed sige, der sker det andet.
Og da vi endnu ikke har fastlagt indholdet af en skattereform, er det også for tidligt at svare på spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-01:
De to ting vidste jeg jo altså godt, inden jeg stillede spørgsmålet.
Jeg kan også godt læse, og jeg har læst regeringsgrundlaget og har hørt, hvad der er blevet sagt, og derfor var og er jeg fuldstændig bekendt med det, regeringen har sagt om, at den ikke vil ændre på boligbeskatningen i denne valgperiode, og at man jo så lader stå åbent, hvad der sker efter denne valgperiode, når vi går ind i en ny valgperiode.
Men mit spørgsmål er netop derfor stillet ud fra en nysgerrighed efter at få at vide, om ministeren mener, at det inden for det, der også er blevet nævnt her i dag, er muligt, i forbindelse med at man laver en skattereform – til foråret, til efteråret, om et år, eller hvornår regeringen kommer med sit forslag og forhandler en skattereform, for vi ved jo, der skal komme en skattereform, det har regeringen jo også sagt – at man i sådan en skattereform, som man aftaler i den her valgperiode, indarbejder, at boligskatterne øges, men sådan, at det er med virkning fra en kommende valgperiode, så man når ud over det tidspunkt, man har sagt og lovet at tingene er i ro på.
Det synes jeg da er interessant, i forhold til hvad det er for et forhandlingsrum, der i virkeligheden er for den skattereform, som regeringen har lagt op til, og som man jo må gå ud fra bliver noget, som det jo tit er med skattereformer, som indfases over en periode, så folk også har mulighed for at vænne sig til, hvad det er for nogle forandringer, en skattereform indebærer.
Derfor synes jeg, det er helt relevant at spørge og at få et klar svar i dag på spørgsmålet: Vil en skattereform, man laver i den her valgperiode, kunne indebære en øget boligbeskatning, forudsat den øgede boligbeskatning først træder i kraft i en kommende valgperiode?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Det, som står i regeringsgrundlaget, og det, som jeg fuldstændig kan stå inde for, er, at regeringen ikke rører ved rentefradraget eller ejendomsværdiskatten i indeværende valgperiode.
Det fremgår meget klart af regeringsgrundlaget.
Så langt, så godt.
Hvad der så sker efter den her regeringsperiode,
står åbent; det betyder så også, at der hverken er taget stilling til, om skattestoppet på boliger skal fortsætte, eller om skattestoppet på boliger skal afvikles.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-02-01:
Tak, formand.
Vil det efter ministerens opfattelse være foreneligt med regeringens løfte om ikke i denne valgperiode at hæve boligskatterne, såfremt man i en kommende skattereform aftaler, at øgede boligskatter først træder i kraft efter denne valgperiode?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Ja, det kan det helt entydigt, men jeg vidste ikke, at spørgeren havde så travlt, at spørgeren gerne ville væk fra pulten igen.
Men i den foreliggende form siger Kommissionens beregninger jo, at der er en risiko for at tabe vækst og dermed også at tabe beskæftigelse ved at gennemføre det her forslag.
Det må man vurdere, uafhængigt af hvad man så eventuelt ville bruge provenuet til.
Det er ikke for at afvige en millimeter fra mandatet, men kun for at sige, at det mandat, som vi har, bygger på argumenter, og argumenterne er bærende for, hvorfor vi gør det, vi gør.
Argumenterne imod bare ligesom at sige, at det forslag tager vi, er sådan set tungtvejende, fordi de handler om, at hvis man gerne vil styre den finansielle sektor bedre og sikre en reel regulering, kan man gøre det direkte.
Hvis man gerne vil have et provenu, kan man hente det på en måde, som er mindre belastende for væksten.
Og jeg tror et eller andet sted, at alle er meget opmærksomme på, at er der noget, Europa er udfordret på, så er det at skabe vækst og dermed få beskæftigelsen op igen.
Inger Støjberg (V), 2012-02-01:
Det er jo en lidt speciel tilgang, ministeren nu har til det mandat, som der er afgivet i Europaudvalget.
Jeg må sådan set sige, at det jo også er en ny tilgang, for da ministeren var i opposition, var det nok sådan, at når man fik et mandat af Europaudvalget, skulle det også følges til punkt og prikke, hvilket jeg jo synes er et helt nødvendigt princip.
Nu siger ministeren så, at det ikke er for at bruge mange ord, men jeg står nu alligevel med lidt en følelse af, at det er for at bruge mange ord for netop ikke at tage helt klar stilling til det meget, meget simple spørgsmål, som jeg har stillet, nemlig om ministeren mener, at indførelse af en europæisk Tobinskat vil gavne vækst og beskæftigelse i Europa.
Og det kan sådan set besvares med et ja eller nej.
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Det er sådan set ikke for at bruge mange ord, det er for at have en debat med spørgeren om det, vi diskuterer, for ellers kunne jeg jo bare sige ja eller nej, og så var det det.
Regeringen har et mandat fra Europaudvalget.
Regeringen har lagt sagen frem i Europaudvalget med den vurdering, at det forslag, som er fremlagt, ikke er robust, når det kommer til vækst og dermed også til beskæftigelse.
Det er derfor, at regeringen har en linje, som er meget klar, nemlig at vi gerne vil arbejde for en transaktionsskat, men så skal det være på globalt plan, og vi ser meget gerne, at EU har en aktiv rolle i det forhold.
Inger Støjberg (V), 2012-02-01:
Jeg synes, at jeg vil være helt ærlig om, at det faktisk bekymrer mig lidt, når ministeren står og bruger så mange ord på et så enkelt spørgsmål, som ministeren tidligere har svaret meget, meget enkelt på.
Det er jo i øvrigt også sådan, at regeringen har været ret fastlåst i det mandat, som man har fået af Europaudvalget, for i Europaudvalgets mandat står der jo netop, at hvis man vil arbejde for en Tobinskat, skal den være global.
Nu er det pludselig blevet til et europæisk projekt.
Altså, er det sådan, at regeringen er ved at lade sig flytte i den her sag?
Peter Skaarup (DF), 2012-02-01:
Hvad er ministerens holdning til den indbrudsbølge vendt mod danskere, der i øjeblikket foregår i Vollsmose?
Mette Frederiksen (S), 2012-02-01:
Jeg tror, det er svært at sætte et præcist tal på, hvad det er, der skal ligge på bordet, for at man kan sige, at det kan betale sig at arbejde, for det tror jeg er noget, der skal ses i sammenhæng med mange ting.
Men jeg er enig med spørgeren i den præmis, jeg også tror ligger til grund for spørgsmålet, nemlig at det i Danmark selvfølgelig skal være sådan, at det kan betale sig at arbejde.
Det er et vigtigt princip, og det er også noget, regeringen ønsker skal nyde fremme både i en kommende reform af kontanthjælpen og af vores skattesystem.
Det er en vigtig politisk diskussion at tage.
Jeg er enig med spørgeren i præmissen, som ikke står der direkte, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde, og det er også noget, vi fra regeringens side ønsker at fremme.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-02-01:
Hvor meget mener ministeren, at det er rimeligt, at den økonomiske gevinst ved at være i beskæftigelse som minimum er i forhold til at være på overførselsindkomst?
Villy Søvndal (SF), 2012-02-01:
Jeg tror, vi skal bruge de muligheder, vi har, for at påtale det.
Det er bl.a. derfor, at jeg indimellem taler med min tyrkiske udenrigsministerkollega.
Vi skal påtale de forhold, ligesom vi gør andre steder i verden, hvor vi synes, at det ikke er godt nok.
Danmark står jo fast på synspunktet om, at vi kræver høje standarder, hvad angår demokrati, menneskerettigheder og synspunkter om kvinders og unges rettigheder osv.
Det gør vi, uanset hvem vi møder i den her verden, og jeg tror, det er fantastisk vigtigt for et land at være besluttet på, at det her er vores grundlæggende værdier, og dem bøjer vi ikke af på, når vi møder andre.
Der er problemer i forhold til op mod hundrede fængslede journalister, og det påpeger vi.
Det bliver vi ved med at gøre, og det tror jeg man kan gøre mellem lande, der i øvrigt har et godt forhold.
Det giver ingen mening at have et godt forhold, hvis man ikke også kan diskutere de svære ting.
Christian Juhl (EL), 2012-02-01:
Jeg vil gerne til sidst høre udenrigsministerens bud på, hvordan vi kan hjælpe med at fremme løsningen af det kurdiske spørgsmål i bl.a. Tyrkiet.
Findes der muligheder, så vi som land og som deltager i den internationale debat kan fremme en løsning af de problemer, der er i form af den undertrykkelse, der reelt foregår fra Tyrkiets side, sådan at det bliver mere effektivt, end det er i dag?
Villy Søvndal (SF), 2012-02-01:
Det afgørende for et land som Danmark er netop, at vi har den her fine adskillelse mellem den udøvende, den dømmende og den lovgivende magt.
Derfor tror jeg, at det er helt afgørende – det er netop det, der kendetegner en retsstat – at slet ikke nok så magtfulde politikere går rundt og blander sig i afgørelser, som domstolene træffer.
Men jeg må sige, at i den her sag har byrettens dom været klar.
Byrettens dom siger, at der fandtes bevis på, at PKK er en terrororganisation, at selskaberne har fremmet PKK's virksomhed, og at kanalen er blevet finansieret af og undergivet indflydelse fra PKK.
Det er byrettens dom.
Jeg har ingen grund til at vove mig ind i at være overdommer i forhold til byrettens dom, men jeg vil afvente, at de ankefrister, der er, kommer til udfoldelse, og så vil vi vende tilbage til det på det tidspunkt.
Men i mellemtiden er det klart, at vi bruger anledningen til at diskutere med tyrkerne, både forholdet med tv-stationen og andre forhold, som vi synes Tyrkiet burde være mere modig med, altså i forhold til menneskerettigheder, i forhold til mindretal, i forhold til fængslede borgmestre osv.
Spørgsmålet blev berørt under et åbent samråd i Udenrigsudvalget den 3. februar 2011, i øvrigt også på foranledning af et medlem af Enhedslisten.
Jeg har noteret mig, at den tidligere regering meget klart understregede, at tiltalen mod ROJ TV ligesom i andre straffesager beroede på anklagemyndighedens faglige skøn.
Og i sidste ende er det jo netop op til de uafhængige danske domstole at træffe afgørelse i sagen.
Jeg har ikke yderligere at tilføje herom.
Christian Juhl (EL), 2012-02-01:
Det har været diskuteret, om der er en yderligere sammenhæng, f.eks. at NATO's generalsekretær er blevet udpeget med Tyrkiets samtykke, fordi Anders Fogh Rasmussen havde lovet dem at lukke stationen ROJ TV.
Og jeg læste på et tidspunkt noget fra SF's tidligere udenrigspolitiske ordfører, hr. Holger K. Nielsen, som var helt klar i mælet i forhold til påstandene om, at tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen havde efterladt det indtryk hos tyrkerne, at han ville sørge for at få lukket den kurdiske tv-station ROJ TV til gengæld for posten som NATO's generalsekretær.
Hvad er ministerens standpunkt til dette udsagn fra hr. Holger K. Nielsen?
Villy Søvndal (SF), 2012-02-01:
Det er ikke nogen hemmelighed for nogen, tror jeg, at ROJ TV-sagen er en særdeles følsom sag for Tyrkiet, og at Tyrkiet ønsker tv-kanalen lukket.
Det er som bekendt den herværende tyrkiske ambassade, som i udgangspunktet har anmeldt den sag, der førte til dommen i byretten forleden.
Derfor er det også ganske logisk, at jeg efter byrettens dom blev ringet op af min tyrkiske kollega.
Det er en naturlig del af et godt samarbejde, at man holder hinanden informeret og drøfter vigtige sager, inklusiv på ministerniveau.
Jeg har i den forbindelse noteret mig den tyrkiske udenrigsministerens udtalelser om dommen mod ROJ TV.
Der er derfor selvsagt en sammenhæng mellem mine udtalelser og den danske regerings holdning, for så vidt angår Tyrkiet.
Lige nu afventer vi som bekendt en ankesag, så jeg vil ikke kommentere yderligere på byrettens dom over ROJ TV.
Men jeg vil blot understrege tre ting: Vi ser med dyb alvor på terror, vi respekterer uafhængigheden for de danske domstole, og endelig følger vi løbende Tyrkiets respekt for menneskerettigheder, herunder behandling af mindretal, presse- og ytringsfrihed samt fængsling af folkevalgte.
Disse spørgsmål rejser vi også jævnligt i vores dialog med Tyrkiet, og som udenrigsminister agter jeg også at rejse disse spørgsmål i den løbende dialog.
Tilsvarende drøfter jeg naturligvis også sagen om ROJ TV med min tyrkiske udenrigsministerkollega, når han ringer for at tale om det.
Alt andet ville efter min opfattelse være både uhøfligt og meningsløst.
Christian Juhl (EL), 2012-02-01:
Vil udenrigsministeren redegøre for, om der er en sammenhæng mellem Danmarks udenrigspolitik – herunder forholdene i Tyrkiet – og udenrigsministerens udtalelser om lukningen af ROJ TV?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Hvordan vil ministeren sikre, at der i forbindelse med etableringen af en betalingsring omkring København tilvejebringes den fornødne viden om de miljømæssige konsekvenser af en sådan betalingsring, sådan som vi plejer at gøre her i landet med omfattende VVM-undersøgelser forud for større anlægsarbejder og projekter, som forventes at medføre store ændringer i trafikmønstre m.v.?
Christian Juhl (EL), 2012-02-01:
Men jeg synes, det er vigtigt at få afklaret, om der er en sammenhæng imellem udenrigspolitik og så det, at den station bliver lukket.
Jeg så også, at ministeren i 2005, da han kun var formand for SF, udtrykte over for USA, som skulle have blandet sig i samme sag: »Der er mange ting, amerikanerne vil styre i denne verden, også hvilke medier man synes må sende fra Danmark.
Det er vidtgående.«
Det sagde hr. Villy Søvndal på det tidspunkt som formand for SF.
Er det stadig væk ministerens standpunkt, at der har været indblanding udefra i den her sag?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-02-01:
Men mit spørgsmål går mere på, hvad ministeren mener er rimeligt.
Vi er enige om, at det skal kunne betale sig, men hvad er rimeligt?
Når man går på arbejde 37 timer om ugen og kommer hjem og kigger på, hvad man har tilbage til sig selv og sin familie, hvad er så rimeligt i forhold til dem, som ikke går på arbejde?
Det må ministeren vel have en eller anden holdning til.
Mette Frederiksen (S), 2012-02-01:
Man kan sige, at det, der ligger til grund for den økonomiske placering af kontanthjælp versus dagpenge og dermed lønniveauet, er jo, at kontanthjælpen ligger under dagpenge, og der er den jo meget bevidst lagt, ikke alene fordi det skal kunne betale sig at arbejde, men også for at der skal være et incitament til at melde sig ind i en fagforening og en a-kasse og dermed forsikre sig mod ledighed.
Allerede i det system, der virker i dag, er der lavet den afgrænsning, at det skal kunne betale sig at arbejde og der skal være et incitament til at melde sig ind i en a-kasse.
Om vi præcist har ramt det rigtige snit i kontanthjælpssystemet i dag, synes jeg skal være genstand for diskussion.
Men jeg kan ikke se, at jeg kan sætte et præcist antal kroner og øre på, for det kommer uløseligt også til at hænge sammen med, om man har forsørgeransvar, eller om man kun er ansvarlig for sig selv.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-01:
Det er vel egentlig ikke for meget forlangt, at man giver politiet den opbakning, der skal til, for at de kan løse de problemer, der er med sådan nogle demonstrationer, der kan udvikle sig voldeligt – det vil være til gavn for opretholdelsen af almindelig lov og orden her i landet, og til gavn for at ikke alle danskere bliver udsat for de store problemer, det måtte give, hvis politiet ikke har de rigtige ressourcer til at løse de problemer, der er i forhold til de her voldelige demonstrationer.
Derfor synes jeg, at ministeren må gøre sig klart, at det jo er sådan, at regeringen, Enhedslisten og Liberal Alliance i november måned har aftalt, at man på baggrund af Østre Landsrets afgørelse ville kigge på politiets muligheder for at foretage præventive anholdelser, eller hvad vi nu kan kalde dem – ministeren vil gerne kalde dem noget andet – og det er jo sagens kerne: I november måned siger den nye røde regering, at man efter Østre Landsrets afgørelse vil kigge på det her, og så sker der efter Østre Landsrets afgørelse det, at et regeringsparti siger, at der nu må ændringer til, og regeringens parlamentariske grundlag vil også lave ændringer.
Så er det, jeg spørger regeringen: Hvad skal vi regne med?
Er det Det Radikale Venstres holdning, vi skal regne med, eller er det Socialdemokratiets og justitsministerens holdning, vi skal regne med, hvor man i øvrigt ikke rigtig kan fortælle, hvad regeringen mener?
Morten Bødskov (S), 2012-02-01:
Som sagt er det mit udgangspunkt, at reglerne i politiloven afspejler en rimelig afvejning mellem på ene side hensynet til politiets opgave med at forebygge uroligheder og på den anden side borgernes retssikkerhed.
Politiloven blev, som hr. Peter Skaarup temmelig sikkert husker, jo tilbage i 2004 vedtaget af et flertal i Folketinget, der var meget, meget bredt, og alene af den grund synes jeg, at eventuelle ændringer af loven må kræve nogle grundige overvejelser.
Jeg tager selvfølgelig til efterretning, at landsretten har afgjort, at en række af de administrative frihedsberøvelser, der skete under klimatopmødet, var ulovlige.
Nu vil vi nærlæse dommen og se landsrettens begrundelse, og så må vi se, hvad det giver anledning til.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-01:
Jamen jeg synes jo, det sidste lyder meget godt, altså det med, at politiet skal have de her forskellige muligheder; jeg tror, alle kan være interesserede i, at politiet i den her meget hårde kamp, det er at undgå vold og ødelæggelser i gaderne, har tilstrækkeligt med ressourcer og muligheder.
Det, der jo så bare står tilbage, er – og det er ministeren også nødt til at svare på; det er vel unødvendigt, at jeg bliver ved med at spørge om det samme, når ministeren godt kan svare på det i første omgang – at Det Radikale Venstre, som er et regeringsparti, siger, at man på baggrund af Østre Landsrets dom nu skal overveje, hvilke ændringer der skal laves for at sikre, at politiet kan gøre tingene på en anden måde, end de har gjort før, og det vil sige, at de ikke kan bruge lømmelpakken, som de har gjort under klimademonstrationerne.
Det er det ene parti, der har en holdning til det.
Så er der Enhedslisten – der er parlamentarisk grundlag for regeringen – som i forhold til forskellige sager traditionelt har været på nakken af politiet, og som grundlæggende også er det i forhold til politiets håndtering af klimatopmødet, og her vil man også have ændringer; man forlanger ændringer.
Kan regeringen ikke fortælle, hvad der skal ske?
På hvilke stræk er det at politiet får en situation, der bliver mere usikker?
For det bliver jo nogle begrænsninger af politiets muligheder for at løse de her opgaver, der kommer til at ske; det kan ikke være anderledes.