runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Eilersen (DF), 2016-01-21:
Tak for det.
Det er jo en utrolig vigtig dagsorden, vi her har gang i, om vores veteraner og vores veteranhjem.
For folk, der stiller sig selv til rådighed i Danmarks tjeneste og for danske interesser ude i den store verden for at hjælpe til med at sikre verdensfreden på den ene eller anden måde, skal have den hjælp og behandling, de har brug for, når de kommer hjem.
Vi ser også, at de veteranhjem nu bygger sheltere rundtom i skovene, altså ude i det fri, for at dem, der har brug for at være lidt alene og have højt til loftet, også har mulighed for det.
De traumer og de ar, man får på sjælen, efter en udsendelse til krigszonerne er jo fuldstændig ens, uanset om man er i militæret, hjemmeværnet, politiet eller Beredskabsstyrelsen, sådan som vi også nævnte det før.
Derfor giver det jo god mening, at eksempelvis politiet og Beredskabsstyrelsen også kan gøre brug af de veteranhjem og den ekspertise, der er opbygget der.
Så hvis der fra militærets eller politiets side ikke er nogen hindring for at finde fælles fodslag omkring disse veteranhjem, ser vi i Dansk Folkeparti ingen hindring for, at også politiveteraner og veteraner fra Beredskabsstyrelsen kan benytte sig af disse hjem.
Men vi vil ligesom den forrige ordfører og ministeren gerne have det her analyseret til bunds, og derfor ser vi også gerne, at vi måske sparker det her forslag lidt til hjørne og afventer, hvad ministeren kommer med, og så måske laver en beretning eller tager punkterne op på et senere tidspunkt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Det var et mærkeligt spørgsmål, primært fordi det jo ikke er det, vi behandler lige nu.
Altså, det, som det drejer sig om med det her forslag, er jo at sørge for – forhåbentlig – at flere, der begår indbrud og tyveri, kan blive dømt.
For udfordringen nu er, at vi jo ser rigtig mange indbrud i Danmark, men at der er relativt få, der dømmes for det.
Og der kunne vi godt tænke os at politiet fik mulighed for at finde flere, der kunne stilles for en dommer og blive dømt, så vi kan bremse antallet af indbrud i Danmark.
Så jeg forstår ikke helt, hvad spørgeren vil ind på, men spørgeren har jo en ny chance.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Vi skal sikre vores veteraner den bedst mulige behandling, når de er hjemkommet, ingen tvivl om det.
Det er flot, og det skal værdsættes, når man tjener Danmark både her i landet, men også under andre himmelstrøg.
Det er også baggrunden for, at den seneste forsvarsaftale sikrede nye veterancentre, og at der lige nu også er ved at blive opført nye soldaterhjem rundtom i hele landet ud over dem, der allerede er der.
På soldaterhjemmene, der drives i samarbejde med kommunerne, kan alle veteraner få hjælp, uanset om de har været udsendt fra Forsvaret, fra hjemmeværnet, fra beredskabet som sundhedspersonale, fra SKAT eller fra politiet.
Vi er fuldstændig enige i, at det er afgørende, at der er hjælp til veteranerne, men vi er ærlig talt og lige ud af posen lidt i tvivl om grundlaget for det forslag, som vi behandler her i dag.
Dels er der som nævnt soldaterhjem i hele landet, hvor alle er velkomne og alle kan få hjælp, som også ofte ligger tættere på, hvor veteranernes bopæl er, end veterancentrene, dels er det ikke helt klart, hvad behovet er set fra politiets side.
Umiddelbart har jeg ikke forstået ønsket her som et bredere ønske fra politiets side, og desuden er der nogle forsvarsspecifikke forhold, der gør sig gældende ved indsatsen på veterancentrene, som jeg mener det er vigtigt at man overvejer nøje, inden man lukker op for andre faggrupper, der har været udsendt, eksempelvis fra politiet, SKAT, sundhedsvæsenet eller for den sags skyld fra Justitsministeriet.
Jeg synes, at vi skal have et solidt grundlag for behovet på plads, inden vi træffer beslutninger, der kan ende med at have betydning for den faglige indsats og den tryghed, der er for veteranerne på centrene.
Det må være det første skridt, og derfor er der fuld opbakning til det, som justitsministeren netop har redegjort for er fremgangsmåden.
Lad det være det første skridt i behandlingen af det her forslag.
Søren Pind (V), 2016-01-21:
Jeg tror, man skal forholde sig til, at det her er et spørgsmål, som store dele af Folketinget er optaget af, og som jo er forankret først og fremmest i forsvarsforliget, hvor rigtig mange partier deltager i det fælles arbejde, der er omkring de her ting.
Når det nogle gange har vist sig en anelse vanskeligt at håndtere veteranspørgsmål, har det jo været, fordi enkeltpartier har haft enkeltforslag, som skulle gennemarbejdes af de andre.
Mit bedste råd i den sammenhæng er, at man prøver på at rejse det i forsvarsforligskredsen.
Nu tager vi så den her fremgangsmåde i brug.
Vi undersøger sagen grundigt, og så ender det forhåbentlig med noget fornuftigt i det udvalg, der skal behandle sagen.
Så jeg tror, jeg vil henvise spørgsmålet til at blive besvaret i den kreds, det bør besvares af i første omgang, når det kommer til Beredskabsstyrelsen, nemlig den relevante minister eller forsvarsforligskredsen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-21:
Tak for det.
Det glæder også os i Dansk Folkeparti, at ministeren er positiv over for intentionen.
Hvordan ville regeringen stille sig, hvis man lavede et ændringsforslag, sådan at man omfattede hele den kreds, der også er omfattet af flagdagen, således at vi også får Beredskabsstyrelsens udsendte og dermed deres veteraner omfattet af de tilbud, som gives til Forsvarets veteraner?
Søren Pind (V), 2016-01-21:
Jeg har intet dårligt at sige om initiativet.
Min forventning er klart, at de undersøgelser, jeg omtaler her, vil føre til, at vi opnår de intentioner, som ligger bag beslutningsforslaget.
Jeg tror sådan set også, at om lidt, når Venstres ordfører går på talerstolen og uddyber det synspunkt, jeg har, vil tingene måske stå lidt klarere for fru Lisbeth Bech Poulsen.
Nu kan jeg bare foreløbig udtale mig på regeringens vegne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Det er prisværdigt, at Enhedslisten synes, at politiet mangler ressourcer.
Det er vi jo nogle der har sagt i mange år, og det er også noget, vi gerne vil holde Enhedslisten fast på, når det engang bliver aktuelt.
Men for at vende tilbage til spørgsmålet vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke forstår sammenhængen, for det forslag, vi lægger frem, skal jo ses i en meget begrænset ramme.
Det drejer sig om ganske enkle former for kriminalitet – det drejer sig jo ikke om det generelle billede, i forhold til hvad man skal have mulighed for.
For vi ønsker jo at prøve den her idé af.
Det afgørende for mig er jo lige præcis, at vi får flere indbrudstyve dømt, så vi forhåbentlig kan få bragt antallet af indbrud ned.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Der er to ting, der er galt i det, hr. Peter Kofod Poulsen siger.
Det, der er problemet, er jo, at politiet ikke har tid nok til at reagere på anmeldelserne.
Og det hjælper det her forslag overhovedet ikke på.
Det, jeg spurgte om, har selvfølgelig relation til det, som alle andre partier herinde end Dansk Folkeparti er bekymret for, nemlig det, at man ønsker at hænge mennesker ud i en offentlig gabestok og ikke har noget problem med det – endda heller ikke, selv om der er en chance for, at de er uskyldige.
Og derfor har jeg selvfølgelig lyst til at spørge: Hvor langt går det her?
Vil Dansk Folkeparti gerne offentliggøre billeder af alle dømte?
Ville det også være okay?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Jeg vil gerne takke ministeren for de pæne ord og sige, at vi ønsker det samme overordnet set.
En af de ting, som ministeren nævnte, var, at der også er en psykologtjeneste i politiet.
Men da der er langt færre politifolk end soldater, der bliver udsendt, er der ikke den samme indsigt i ptsd for folk, der har været udsendt som politibetjent.
Det var en af grundene til, at vi mente, at der vil være den ekspertise på Veterancentret.
Det kunne politifolk få afgang til, hvis de fik den samme veteranstatus.
Der har man oparbejdet den ekspertise.
Søren Pind (V), 2016-01-21:
Det er centralt og afgørende for regeringen, at danske veteraner får den støtte og anerkendelse, der står mål med deres store indsats for Danmark.
Derfor har regeringen også skrevet ind i regeringsgrundlaget, at vi laver et servicetjek af veteranpolitikken og af øvrige veteraninitiativer.
Jeg er derfor enig med forslagsstillerne i, at vi som samfund har pligt til at tage godt hånd om de mennesker, som har været udsendt, og som har pådraget sig sår på krop eller sjæl som følge af deres udsendelse.
Derfor er jeg også glad for, at forslagsstillerne har taget initiativ til at se nærmere på forhandlingsmulighederne for tidligere udsendte politifolk.
Jeg synes, beslutningsforslaget er både godt og sympatisk, og det gælder også intentionen bag det.
Når jeg dog alligevel ikke kan støtte forslaget i den fremsatte udformning, er det, fordi der er nogle elementer i forslaget, som bør undersøges nærmere.
Rigspolitiet stiller i dag en række tilbud til rådighed for ansatte i politiet, der udsendes i international tjeneste.
Støttetiltagene tilbydes både den ansatte og dennes nærmeste pårørende.
Derfor er der spørgsmål, der skal afklares, inden den foreslåede ordning kan etableres.
Det skal bl.a. afklares, hvordan Veterancentrets tilbud kan koordineres med rigspolitiets eksisterende indsats, og det skal også nærmere afklares, hvilken persongruppe der skal være omfattet af ordningen, og hvilke dele af Veterancentrets tilbud den omfattede persongruppe skal kunne benytte sig af.
Rigspolitiet har for nylig nedsat en arbejdsgruppe, som netop har til formål at vurdere, om der er et mere generelt behov for yderligere støttetiltag for ansatte i politiet, som er eller har været udsendt.
Endvidere er Forsvarsministeriet og Justitsministeriet i dialog om et servicetjek.
Forsvarsministeriet og Justitsministeriet og Rigspolitiet vil derfor hurtigst muligt foretage en nærmere undersøgelse af, hvordan vi bedst muligt får etableret en ordning, hvor veterancentrenes tilbud bliver tilgængelige for politifolk, der har været udsendt.
På den måde sikrer vi, at de tidligere udsendte politifolk får den behandling, som er bedst for dem.
Sammenfattende er jeg med andre ord meget positiv over for intentionerne bag beslutningsforslaget, men der er imidlertid behov for en undersøgelse af spørgsmål, inden en ordning som den foreslåede kan gennemføres.
Christian Juhl (EL), 2016-01-22:
Jeg tror egentlig, at vi kunne gøre os selv en stor tjeneste, hvis vi i stedet for at snakke om den her taskforce og i det mærkelige sprog, der enten hører til i militæret eller blandt de enkelte socialrådgivere, som laver særlige opgaver, bare sagde, at det jo er en udrykningsstyrke, som i en særlig situation kan løse et særligt problem af kortere varighed.
Jeg mener, vi er nødt til at fokusere på, at det her er en særlig situation af længere varighed, hvor der er en række ting, der skal igangsættes.
Nogle af dem er igangsat, andre er ikke igangsat.
Jeg vil gerne høre: Når De Radikales ordfører siger, at der er noget, som det ville være godt at gøre – vi kan f.eks. give penge – er der så ikke andre ting, vi kan gøre, som ville være bedre end bare det at give penge?
Jeg mener, penge er én ting, og så kan man håbe på, at de bliver brugt rigtigt, men kan ordføreren komme med nogle forslag til, hvad det kunne være?
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Jeg er ikke ekspert i udfordringerne på socialområdet i Grønland, og det er jo noget, vi skal gøre i dialog med dem: Hvor mener de at der er de største udfordringer?
Hvordan kan vi hjælpe dem dér?
Det handler ikke nødvendigvis kun om flere kroner og øre, men handler om, hvor vi kan bidrage til den forbedring.
Og som der også står i det forslag til vedtagelse, er det jo ved at have den her fortsatte dialog og intensivere samarbejdet med selvstyret omkring de aktuelle udfordringer.
Det skal vi gøre i dialog med dem.
Det er svært for mig lige nu at nævne otte-ti punkter, hvorom man kan sige, at der skal vi i hvert fald sætte ind.
Den dialog vil jeg gerne have med selvstyret.
Og ja, hvis det kræver nogle omlægninger eller nogle ekstra midler, vil jeg også meget gerne diskutere det.
Christian Juhl (EL), 2016-01-22:
Nu ved jeg ikke, hvor peberet gror, men jeg forstår det sådan, at han er ligeglad med dem.
Jeg er varm tilhænger af, at vi internationalt laver gode og holdbare konventioner.
Jeg er fuldstændig enig med fru Aaja Chemnitz Larsen i, at der er en verden til forskel på at lave en konvention og en lov og så at få virkeligheden forandret.
Hvordan stiller De Radikales ordfører sig til internationale konventioner?
Er der nogle af dem, der skal væk?
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Det, fru Aaja Chemnitz Larsen lige giver udtryk for, er det jo svært at være uenig i.
Derfor siger jeg jo også, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at løse de udfordringer, der er.
Vi skal gøre den forskel for børnene, for de er jo socialt udsatte.
Søren Espersen (DF), 2016-01-22:
Det er bare et enkelt spørgsmål.
Hvordan tolker hr. Karsten Hønge den her udtalelse, som statsministeren er kommet med : »Selv om der er tale om et overtaget sagsområde, er det stadig regeringen, som i forhold til den internationale organisation har påtaget sig den folkeretlige forpligtelse«?
Karsten Hønge (SF), 2016-01-22:
Jamen det er jo en form for klemme, vi sidder i.
Det vil jeg godt erkende over for hr. Søren Espersen.
For formelt er det jo Danmark gennem regeringen, der står inde for konventionens overholdelse.
Men vi vælger at se på det på den måde, at i praksis er det Grønlands Selvstyre, der skal leve op til intentionerne i konventionen.
Derfor mener vi, at den bedste måde at leve op til intentionerne i konventionen på er gennem et godt og tillidsfuldt samarbejde med selvstyret i Grønland.
Jeg synes, at den anden halvdel af hr. Søren Espersens spørgsmål i virkeligheden er det interessante, nemlig det, der handler om substansen: Hvor længe skal der gå, og hvordan tager man hånd om det?
Jeg synes, det første om, hvorvidt man skal tolke det sådan, at det er Danmark, der gennem konventionen skal tvinges til at gribe ind, mere er sådan noget juristeri i forholdet mellem Danmark og Grønland.
Vi må bare erkende, tror jeg, at hvis vi tager konventionen i den her sammenhæng og lader den overtrumfe aftaleforholdet mellem Grønland og Danmark, så når vi ikke nærmere det mål, som Søren Espersen i anden halvdel af spørgsmålet stiller op, nemlig det, det handler om her.
Det vigtige er hverken konventioner eller for så vidt juristeri, men at få forbedret forholdene for de børn og unge, der oplever mistrivsel.
Søren Espersen (DF), 2016-01-22:
Hr. Karsten Hønge tolker det, som om det er Grønland, der har forpligtelsen.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Det er en underlig tolkning, når det klart fremgår af statsministerens udtalelse, at rent juridisk er det os i Danmark, der har den folkeretlige forpligtelse.
Det er jo ikke lykkedes for Grønlands Selvstyre – eller Hjemmestyre før det – at løse de her problemer.
Som jeg pegede på før, er det 30 år, vi snakker om.
Hvor lang tid skal der yderligere gå, inden den danske regering siger: Det er altså vores ansvar?
Hvor lang tid skal der gå?
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Jeg har ikke den holdning, som hr. Søren Espersen har.
Og jeg har ikke den holdning, at de skal et sted hen, hvor peberet gror.
De er vigtige at have.
De er vigtige at overholde.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-22:
Børnetalsmandens rapport er rystende læsning, og man kan desværre stille den i reolen blandt de andre rapporter om kummerlige forhold for mange børn og unge i Grønland.
Mens vi her i salen i varme og tryghed debatterer, oplever en del børn og unge i Grønland både sult og misbrug.
SF vil være positive over for yderligere hjælp til Grønland, hvis de selv måtte ønske det. Og der er vi ved kernen, når det her spørgsmål diskuteres her i Folketinget: Det er Grønlands eget ansvar at tage de nødvendige initiativer.
Vi skal ikke fra Danmarks side dirigere Grønlands interne politik, og SF ønsker ikke at lave grundlæggende om på aftaleforholdet mellem Grønland og Danmark.
Med selvstyrets fornyede fokus på børneområdet må vi forvente, at der tages de nødvendige skridt.
Det vigtigste er ikke de juridiske eller politiske forhold mellem Grønland og Danmark, og det er heller ikke nye smarte handleplaner med alle de rigtige ord stillet op på rækker.
Det vigtigste er at forbedre forholdene for børn og unge – ikke engang i fremtiden, men nu.
Meget tyder på, at selvstyret har svært ved at håndtere både den sociale og kulturelle udfordring.
Forklaringer med henvisninger til landets geografi m.v. fører ingen vegne, for sådan har Grønland jo set ud hele tiden.
Jeg tænker også på, hvor længe flertallet i den grønlandske befolkning vil finde sig i tingenes tilstand.
Politik er jo en prioritering, og i Grønland fortjener børn og unge at blive prioriteret.
Men det er altså også en opgave for Grønland selv.
Skulle Grønland ønske øget hjælp fra Danmark, vil SF gerne støtte det.
SF støtter i øvrigt forslaget til vedtagelse fremsat af hr. Marcus Knuth.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Vi skal have løst de udfordringer, der er i Grønland, for vi kan selvfølgelig ikke sidde og se på, at ikke kun konventioner ikke bliver overholdt, men også det, at de her børn selvfølgelig bliver svigtet.
Så dialogen med de sociale myndigheder i Grønland sammen med dialogen herfra er det, der er løsningen.
Og jeg har ikke noget imod det, som vi diskuterede lige før, nemlig om der skal tilføres midler, eller om de skal omprioriteres.
Jeg har ikke noget imod, at man tilfører området nogle penge, så man også kan højne den indsats, der sker, så vi også kan få nogle bedre resultater på det sociale område.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-22:
Mange tak.
Ordføreren nævner FN's børnekonvention, og jeg synes jo i virkeligheden, at det fine ved en konvention er, når man kan få det ned fra det her meget højtflyvende, lidt fluffy juridiske sprog til noget meget konkret, altså mindske gabet mellem konventionen og lovgivningen og så lovgivningen og virkeligheden.
Men det er jo i Grønland, at indsatsen skal ske, og jo tættere på børnene jo bedre.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentarer til.
Torsten Gejl (ALT), 2016-01-22:
Vi tror ikke på en taskforce, vi tror ikke på et quickfix, vi tror ikke på at sende nogle ned for at forsøge at løse sagen hurtigt og tage ansvaret for selvstyret.
Vi tror i virkeligheden, at det måske vil være en kortsigtet løsning, der måske løser nogle af problemerne, men der vil komme et kæmpe tillidsbrist mellem os og selvstyret.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Idet Martin Lidegaard ikke kunne være her i dag, har jeg fået til opgave at give Radikale Venstres mening til kende.
Jeg vil starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for at bringe dette meget, meget vigtige emne op til diskussion, for der er helt klart et stort behov for at finde løsninger på de udfordringer, der er i Grønland på det sociale område.
I Radikale Venstre er vi dog uenig med DF i, at svaret – skråstreg – løsningen på de udfordringer er en dansk taskforce.
Jeg skal ikke gentage de forrige ordførere, men vi mener ikke, at vi ved at sende en dansk taskforce kan løse de udfordringer, der er, for dem skal vi løse i samarbejde med de grønlandske myndigheder.
Derfor mener vi ikke, en taskforce er løsningen.
Noget, vi glæder os over, er, at der er sket noget i Grønland her de sidste 8, 10, 15 år, og det er netop den her diskussion.
Før oplevede jeg, det var tabubelagt at tale om de udfordringer, der er i Grønland, men det er det ikke længere, og takket være de meget dygtige politikere, der er på Grønland, har vi fokus på de her udfordringer på socialområdet, og det er sat på dagsordenen, og det er jo også noget, vi diskuterer her.
Men vi mener stadig væk, at man skal finde løsningen på de udfordringer sammen med de grønlandske myndigheder og ikke ved at sende en taskforce til Grønland.
Så vi stemmer for det forslag til vedtagelse, der blev delt ud lige før, og ikke det af Søren Espersen uddelte.
Henrik Brodersen (DF), 2016-01-22:
Nu siger ordføreren, at det med at sende en taskforce til Grønland ikke løser nogen problemer.
Men det er sådan noget, der er kommet ind fra siden i debatten.
Det er ikke det, der står i vores forslag til vedtagelse.
Der står bare, at vi ser et problem i, at Danmark ikke kan overholde de konventioner, som vi engang har indgået, på grund af at der er de massive problemer på et så ømtåleligt område som børneområdet.
Og det er egentlig det, vi gerne vil tage hånd om, og så finde frem til nogle forslag til, hvordan man kommer på rette vej med det her.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Jeg er enig i, at vi selvfølgelig skal have løst de her udfordringer, og det er også dejligt at høre, at konventionerne er så vigtige for hr. Henrik Brodersen og Dansk Folkeparti.
Jeg ville dog ønske, at DF var lige så optaget af at overholde andre konventioner.
Men som svar på spørgsmålet vil jeg sige, at det jo er rigtigt, som der også står i det forslag til vedtagelse, der er sendt rundt, at den dialog med selvstyret er vigtig og at den løbende orientering, der er på det sociale område, er vigtig.
Derfor mener vi stadig væk ikke, at det kunne være løsningen at sende en taskforce.
Spørgeren spurgte også den tidligere ordfører om tidsrammen, altså hvornår man skulle have løst de her udfordringer, og det samme kunne man jo spørge om i forhold til den her taskforce.
Vi skal overholde alle de konventioner, vi overhovedet kan, bedst muligt og til punkt og prikke.
I forhold til om det kaldes en taskforce, en arbejdsgruppe eller noget andet, er det heller ikke noget, jeg er optaget af.
Det skal være på en helt anden måde, hvor man ruster folk til at klare det på en helt anden måde end med en taskforce eller arbejdsgruppe.
Jeg er enig med hr. Søren Espersen i, at vi selvfølgelig skal overholde konventionerne, men i forsøget på at overholde de her konventioner, i forsøget på at løse de udfordringer, der er i Grønland, mener vi stadig fra Radikale Venstres side ikke, at en taskforce eller en arbejdsgruppe, eller hvad vi nu kalder det, er løsningen på at løse de udfordringer, der er i Grønland.
Søren Espersen (DF), 2016-01-22:
Det er fint nok.
Men hvad gør vi så, når statsministeren – og jeg citerer – siger: »Selv om der er tale om et overtaget sagsområde, er det stadig regeringen, som i forhold til den internationale organisation har påtaget sig den folkeretlige forpligtelse?«
Hvad gør vi så?
Henrik Brodersen (DF), 2016-01-22:
Nu er det selvfølgelig lidt den omvendte verden, at det er ordføreren, der stiller spørgsmål til spørgeren.
Men jeg vil da gerne svare på det, og det er: Indtil problemet er løst.
Det vil være nok for mig, og indtil der blev indført en overgangsordning.
Der bliver igen talt om taskforce og konventioner, og jeg har det sådan, hvilket jeg har sagt tidligere, og jeg ved ikke, om ordføreren var til stede på det tidspunkt, at for min skyld kan man kalde det hvad som helst andet end en taskforce.
Og det med konventionerne har jeg sådan set heller ikke nogen problemer med at se lidt nøgternt på.
Men nu er de indgået, og så skal de også overholdes.
Kan ordføreren bekræfte det?
Søren Espersen (DF), 2016-01-22:
Det er altså bare en bemærkning.
Jeg vil gerne sige åbent og ærligt her, at vi gerne ser langt, langt de fleste konventioner derhen, hvor peberet gror, vi vil sandsynligvis gerne have dem afskaffet alle sammen.
Men nu er vi der, som også hr. Henrik Brodersen siger, og det overholder vi.
Så det er ikke noget med det, som jeg forstod den radikale ordfører lavede lidt sjov med, da han sagde sådan noget, som at nu er det da dejligt at se, hvordan I er interesserede i, at lovene og konventionerne overholdes.
Det gør vi, og det har vi altid gjort fuldstændig til punkt og prikke.
Noget andet er, at vi så gerne vil have dem afskaffet.
Det er det samme som med masser af love, som vi også synes er tåbelige og burde ændres.
Dem overholder vi, så længe de er her.
Christian Juhl (EL), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg vil høre, om det ville være muligt for grønlænderne selv at løse det problem, at socialarbejdere i Grønland har, som det blev nævnt tidligere, op imod 300 sager.
Det er jo et tal, hvorom en dansk socialarbejder ville sige, at det ikke kunne lade sig gøre at lave et forsvarligt socialt arbejde.
Det er jo ikke kun et økonomisk problem, det er vel også nødvendigt reelt at uddanne det nødvendige antal socialarbejdere, eller vil der også dér kunne laves et samarbejde?