runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2010-06-03:
Når jeg nu her har hørt Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis ordførere, må jeg da indskyde, at det er utroligt, så meget der skal siges i dag ved tredjebehandlinger, men det er vel valgkampen, det drejer sig om; det drejer sig ikke så meget om sagen.
Samtidig undrer det mig, at ordførerne tillægger hr. Jakob Axel Nielsens udtalelser så stor værdi, da det ikke var tilfældet tidligere, da hr. Jakob Axel Nielsen var fungerende minister.
Men det er jo altid godt at få nogen til at sige næsten det samme, som man selv mener.
Jeg undrer mig samtidig over, at hr. Jakob Axel Nielsen har været ude med den melding, da han så åbenbart ligesom de to ordførere ikke ved, hvad der står i selve vejledningen om det udvidede frie valg.
Der står ordret: »Tilrettelæggelse af patientforløb og tilbud til patienterne på baggrund af indikationsniveau for undersøgelse og behandling samt prioritering af patienter og arten af behandlingstilbud skal altid ske på et lægefagligt forsvarligt grundlag.
Den udvidede fritvalgsordning indebærer ikke ændringer heri.«
Det bør da om noget sikre, at de patienter, som har gavn af en længere ventetid, får en længere ventetid på en lægefaglig vurdering.
Det undrer mig samtidig, at man fra S' og SF's side vil skabe et A- og et B-hold, nemlig dem, der bliver lagt i bunke 1, hvor der er 1 måneds ventetid, og dem, der bliver lagt i bunke 2. Fru Sophie Hæstorp Andersen siger i sin ordførertale, at de ikke er bange for at prioritere, men det er jeg.
Det skal ikke være os som lægfolk, som politikere, der skal prioritere, men derimod den lægefaglighed, der bliver omtalt i vejledningen.
Man tror åbenbart også, at der, fordi man lader en patient med åreknuder vente i 2 måneder i stedet for 1 – hvor sådan noget som regel foretages på en klinik – så kan der behandles en kræftpatient mere.
Hvor er besparelsen?
Man pointerer også den frie og lige adgang.
Hvor er den frie og lige adgang, hvis nogen, som fru Sophie Hæstorp Andersen refererer til, kommer med en dårlig hofte og de får at vide, at de godt kan vente i 2 måneder, fordi man vil undgå det private?
Sørgeligt vil det være, hvis man så opdager, at det var en alvorlig sygdom, som burde være blevet behandlet, for som de siger i Dansk Cardiologisk Selskab og Danske Multidisiciplinære Cancer Grupper, er det ikke muligt på et kvalificeret lægefagligt grundlag at udpege patientgrupper, for hvem man uden risiko for forværring i deres sygdom kan udvide behandlingsgarantien; det er simpelt hen for vanskeligt at forudse, hvordan en patients sygdom udvikler sig, mens vedkommende venter på at komme til.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Vi ønsker en lige og fri adgang til sundhedsvæsenet.
Jonas Dahl (SF), 2010-06-03:
Det bliver jo en interessant afstemning, vi skal have her om lidt.
Oppositionen har jo her fremlagt en klar plan for det sundhedsvæsen, vi gerne ser – en plan, hvor man klart går ind og differentierer mellem de forskellige behandlingsformer, således at det, der er det mest alvorlige, det, der er det akutte, bliver behandlet med det samme, mens sygdomme som f.eks. en springfinger eller en åreknude måske godt kan vente op til 2 måneder, således at der bliver en reel differentiering mellem det mest alvorlige og det, der måske kan vente lidt længere.
Det er jo ikke mindre interessant, at vi her om lidt skal stemme om forslaget, når man for 2 dage siden kunne læse, at den tidligere sundhedsminister, hr. Jakob Axel Nielsen, går imod regeringens egen behandlingsgaranti.
Jeg citerer fra Altinget her den 1. juni: Man kunne også sige 6 uger, eller man kunne gøre tidsfristen afhængig af, hvilke sygdomme der er tale om. Hvis jeg stadig sad i Sundhedsministeriet, ville jeg helt klart have bedt nogle fagfolk om at give mig et par bud på, hvordan man kunne forlænge den.
Citat slut.
Jeg synes, det er interessant, at landets tidligere sundhedsminister, et tidligere medlem af statsministerens regering, har fremlagt et forslag, hvor han sådan set ligger fuldstændig på linje med oppositionens forslag.
Så derfor ser jeg da meget frem til at se, hvordan De Konservative og den tidligere sundhedsminister om lidt vil stemme til oppositionens forslag om differentieret behandlingsgaranti.
Jeg vil godt tage et andet citat med, når vi nu er i citatafdelingen, for medlem af Venstre og næstformand for Danske Regioner var fremme i Jyllands-Posten den 3. april, hvor han sagde:
Det giver ikke nogen mening, at operationer for stritører, åreknuder eller visse fedmeoperationer skal have samme prioritet som hjerte- eller kræftoperationer.
Det er ikke realistisk, at alle patienter kan behandles inden for 1 måned på et offentligt sygehus.
Citat slut.
Det understreger måske meget godt regeringens problem med også at overholde de behandlingsgarantier, man udsteder i et væk, men som vi kan se ikke har været i stand til at påvirke ventelisterne.
Så det skriger jo til himlen, når vi gentagne gange kan høre fra regeringen, at man nu har fundet en ny opgørelsesform i forhold til ventelisterne, således at man nu kan sige, at nu er ventelisterne faldet.
Jeg vil gerne sige, at jeg glæder mig meget til at se, hvordan Det Konservative Folkeparti vil stemme i dag, når vi nu for 2 dage siden kunne høre, at den tidligere sundhedsminister klart gik i rette med regeringens politik og klart sagde, at han er enig med oppositionen i, at der er behov for en differentieret behandlingsgaranti.
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Det er jo en fin teoretisk betragtning, men det handler også om familier, om kød og blod, om folk, som er selvstændige, og som kan være lige så truede på deres levebrød som folk, der er lønmodtagere.
Det er det, jeg synes at der nogle der ikke rigtig vil tage med i betragtning her.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-03:
Det er jo fint, at ministeren svarer en tidligere ordfører; det er der også behov for.
Men jeg spurgte jo bare til det kloge i det, og til, om ministeren som ægte liberal er enig med vismændene i, at det har vist sig til alle tider, at hvis man giver støtte, skattelettelser, har det en vis evne til at forplante sig og blive kapitaliseret som det f.eks. er sket inden for landbruget med jordpriserne.
Vi har været helt oppe at vende med 300.000 kr. for 1 ha jord.
Det er godt for dem, der har det.
Det er godt for dem, der ejer jorden, men det er ikke særlig godt for dem, der er ude at leje jorderne.
Det er heller ikke særlig godt for de unge landmænd, der vil etablere sig.
Er indenrigsministeren ikke enig i det?
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Fru Line Barfod plejer jo at være meget optaget af, om folk mister deres arbejde.
Kunne hun ikke også være en lille smule optaget af, om folk på grund af gældsbyrder skal gå fra hus og hjem?
Det synes jeg hun skulle tænke lidt på.
Line Barfod (EL), 2010-06-03:
Jeg er rigtig optaget af, at folk ikke skal gå fra hus og hjem eller fra deres lille landbrug på grund af gæld.
Det er jo derfor, jeg foreslår, at man gør noget ved den enorme gældsætning, som regeringen og Dansk Folkeparti har fået dansk landbrug ud i.
Det er jo regeringen og Dansk Folkeparti, der fører en politik, der gør, at gældsbyrden er blevet kolossalt stor i landbruget.
Det hjælper jo på ingen måde de landmænd, der risikerer at måtte gå fra deres landbrug og fra hus og hjem, og derfor spørger jeg igen: Hvordan mener ministeren helt konkret at det her lovforslag vil sikre, at folk ikke må gå fra hus og hjem?
Hvordan mener ministeren helt konkret at det her lovforslag vil sikre arbejdspladser?
Og ønsker ministeren, at de arbejdspladser, der skal være i dansk landbrug, skal være på danske løn- og overenskomstmæssige vilkår, eller skal man ned og konkurrere med de rumænske kolonnearbejdere?
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Jeg synes, at jeg skylder fru Lone Dybkjær et kort svar.
Jeg har ikke kunnet se, hvad det er, der spares ved, at folk med forholdsvis banale operationer skal vente.
Det er det ene.
Så jeg har simpelt hen ikke kunnet høre tilstrækkeligt med gode argumenter til, at jeg kunne ændre min opfattelse, og derfor vil jeg altså indtil videre stå fast på det, der har været regeringens politik, og som har sikret, at hundredtusinder af mennesker har fået en operation hurtigere, end de ellers ville have fået.
Og så vil jeg selvfølgelig kvittere for, at der her kommer et konkret forslag.
Det er jeg sikker på at også statsministeren er glad for, men når jeg læser det konkrete forslag, så er det jo, som om det vigtigste er overladt til fantasien, for hvordan er det, man nu vil differentiere?
Det står der jo ikke noget om i forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-03:
Jeg tror da ikke, at der er nogen, der er i tvivl om, at jeg er socialdemokrat og går ind for fællesskab og solidaritet og sådan noget.
Ligesådan har jeg det med indenrigsministeren, som jeg betragter som en ægte liberal, der står for det synspunkt, at støtte er noget skidt.
Derfor vil jeg gerne høre ham, om han er enig med vismændene i, at alt det, der er blevet givet igennem tiderne med forskellige begrundelser, er blevet kapitaliseret og har forplantet sig i jordpriserne og som udgangspunkt kun er godt for dem, der har jord, men rigtig skidt for dem, der skal ud at erhverve jord, og at det er årsagen til, at vi har den kæmpestore gældsætning, der er i landbruget i dag.
Derfor skylder indenrigsministeren, når vi diskuterer det der med ufinansierede skattelettelser, stadig væk at fortælle om det.
Og det kunne være, at vi kunne få oversendt det papir, som jeg ved ligger i Skatteministeriet, om, at man siden 2001, hvor den nuværende regering lovede at kompensere for alle de steder, hvor man satte EU-støtten ned, selv om man er imod det, har overkompenseret ret betydeligt i Danmark.
Det ville være ret interessant at få det oversendt til Skatteudvalget, til Kommunaludvalget og til Fødevareudvalget.
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Hvis man sammenligner vilkårene for dansk landbrug med vilkårene for landbrug i udlandet, har man en udmærket begrundelse for det forslag, vi behandler.
Så vil jeg gerne bekræfte over for fru Line Barfod, at der i Danmark selvfølgelig skal gælde danske overenskomstvilkår.
Jeg er glad for, at fru Line Barfod i indledningen bekendte sig til det synspunkt, at det ikke blot er vigtigt, at folk bevarer deres arbejde, det er også vigtigt, at selvstændige ikke skal gå fra hus og hjem.
Det er et formål i sig selv.
Per Clausen (EL), 2010-06-04:
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører om to ting.
For det første: Er konsekvensen af Dansk Folkepartis synspunkt, at alle hunderacer, hvor der findes eksempler på, at en hund har bidt mennesker eller andre dyr, skal forbydes?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Socialistisk Folkeparti har jo været meget aktiv i debatten om kamphunde, men når det kommer til stykket, vil man ikke fra Socialistisk Folkepartis side tage medansvar over for at sikre, at farlige hunde ikke kan rende frit rundt i Danmark.
Det må vi jo fastslå efter den omgang, vi netop fik fra Socialistisk Folkepartis ordfører.
Med hensyn til det her med forbud vil jeg sige, at det da er korrekt, at vores første beslutningsforslag på området ikke indeholdt et tiltag om forbud.
Men så glemmer fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at det jo netop er, fordi forbud i sig selv ikke hjælper.
Man er nødt til at kombinere forbuddet med andre initiativer, for at det virker.
Et forbud uden krav om mundkurv f.eks. må jeg indrømme at jeg ikke tror ville have den ønskede effekt, som vi vel alle sammen et eller andet sted bakker op om, men der er så nogle partier i Folketinget i dag, deriblandt Socialistisk Folkeparti, som ikke ønsker at tage medansvar for netop det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-06-04:
Jeg er nødt til at sige til fru Marlene Harpsøe, at det jo ikke var en del af Dansk Folkepartis eget beslutningsforslag.
Men jeg skal høre, hvordan Dansk Folkeparti har det med, at konsekvensen af det her lovforslag bliver, at ejerne af de 400.000 blandingshunde, der findes i Danmark, og det er hovedparten af de 600.000 hunde, der er, nu skal stilles i en situation, hvor man kan blive afkrævet bevis for, om der er kamphund i dem, og hvis man ikke kan føre bevis for det – hvad man vil have meget svært ved, når der er tale om en blandingshund – skal de aflives.
400.000 hunde kommer til at stå i en situation, hvor de kan risikere potentielt at blive aflivet.
Hvad pokker er der sket for Dansk Folkeparti, som altid har været dyrevenner?
Hvad er der lige gået galt her?
Det vil jeg godt have et svar på.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Så kan jeg da godt høre, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt og jeg som dyrevelfærdsordførere har fået nogle forskellige svar fra Justitsministeriet, for vi har da i hvert fald fået at vide af Justitsministeriet, også skriftligt, at politiet skal gøre en indsats i forhold til at bekæmpe farlige hunde og sørge for, at den hundelov, som vi i dag reviderer, bliver overholdt.
Med hensyn til forbudsideen og det udkast til beretning, der ganske korrekt blev lavet mellem S, Socialistisk Folkeparti og Dansk Folkeparti, stod der ikke noget om forbud.
Og hvorfor gjorde der ikke det?
Det var jo nok, hvis Socialistisk Folkepartis ordfører husker rigtigt efter, fordi S og SF ikke ville have et forbud, og så er det jo nok også lidt svært at finde et kompromis med to partier, som ikke ønsker lige så konsekvente tilstande som Dansk Folkeparti.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-06-04:
Når man hører fru Marlene Harpsøe tale her fra talerstolen, får man næsten det indtryk, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, der er optaget af at gøre noget ved problemstillingen omkring farlige hunde.
Jeg husker tilbage til en tid, hvor Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og SF faktisk havde lavet en beretning om, hvad vi synes der skulle til i forhold til at løse problemerne med farlige hunde, og der var forbud ikke nævnt med ét ord; ikke ét ord var forbud nævnt med.
Hvorfor har Dansk Folkeparti skiftet holdning?
Man står her og argumenterer for, at statistikker kan vi ikke bruge til noget, der er ikke nogen gode statistikker, og alligevel siger man, at der er nogle hunde, der er farligere end andre.
Hvad er det for en viden, Dansk Folkeparti har fået i mellemtiden?
Det er mig komplet uforståeligt.
Og hvad har man fra Dansk Folkepartis side gjort for at sikre, at det her bliver håndhævet?
Et forbud uden håndhævelse har ingen virkning.
Jeg har fået direkte svar fra justitsministeren, som siger, at han ikke forventer, at man skal bruge ressourcer på det her område.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Sådan som jeg har hørt det hele vejen igennem, har der været en manglende statistisk begrundelse, og vi i Dansk Folkeparti anerkender fuldt ud, at statistikken på området er elendig.
Det har vi sådan set sagt hele tiden, og vi har ikke nogen forventning om, at opgørelsen over bidskader og lignende, og hvilke hunde der har bidt, bliver bedre af, at vi indfører den her lovgivning – vi forventer i hvert fald ikke, at den bliver hundrede procent tilfredsstillende.
Det gør det jo også til et meget svært område at betræde, men ikke desto mindre skal man tage det her problem alvorligt.
Hvad angår eksemplet fra Bornholm, hvor en rottweiler har skambidt et barn, hvilket også var et forfærdeligt eksempel, vil jeg også minde hr. Christian H. Hansen om, at det, jeg henførte til, var i forbindelse med schæferhunden, og at rottweileren kommer til at blive optaget på den observationsliste, som justitsministeren udarbejder.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-04:
Det er lidt skræmmende, for det er et fuldstændigt billede af, hvordan virkeligheden ikke er.
Virkeligheden er jo også, at der har været sager som eksempelvis den på Bornholm, hvor en rottweiler skambed et lille barn nogenlunde på samme måde som i den beskrivelse, fru Marlene Harpsøe fra Dansk Folkeparti kom med før.
Men det er man ligeglad med.
På den høring, der var om farlige hunde, blev det klart og tydeligt fastslået, at der ingen faglig begrundelse var for at komme frem til de 13 hunderacer, som står på den her forbudsliste.
Så jeg er nødt til at spørge fru Marlene Harpsøe: Er det ikke korrekt, at det var det, der kom frem på høringen – ja eller nej?
Der var ingen faglig begrundelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Hr. Christian H. Hansen angriber racen schæfer, og han angriber også de partier, der støtter lovforslaget, og sætter spørgsmålstegn ved, om vi egentlig har lyttet til den faglige ekspertise, eller om vi er ligeglade med den.
Vi er sådan set ikke ligeglade med den faglige ekspertise, men vi har også hørt de forskellige røster, der rent faktisk er angående netop hunde og farlige hunde.
Vi har jo også bidt mærke i – ja, nu siger jeg bidt – at de her farlige hunde, som vi nu forbyder, som f.eks. den amerikanske staffordshire terrier, altså bider 8 gange værre end f.eks. en schæferhund.
Vi har også lagt mærke til, at de her kamphunde faktisk også er i stand til at rive store flager af hud af andre hunde.
Er det sådan nogle hunde, vi gerne vil have gående rundt i Danmark?
I Dansk Folkeparti siger vi nej tak.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-04:
Tak for det, hr. formand.
Vi var nogle, der var ved at frygte, at det med justitsministeren var blevet skrevet på Facebook, og at det var derfor, det ikke var kommet frem.
Jeg vil så sige, at den debat, vi har her, jo helt klart viser, at dem, der støtter det her forslag, har været fuldstændig ligeglade med den smule faglige ekspertise, der har været ind over.
For der står jo højt og tydeligt i rapporten, at opgørelserne fra skadestuerne viser, at schæferhunden står for 99 bidskader, rottweileren står for 89, og så kommer pitbullterrieren med 14.
Det er jo interessant, at pitbullterrieren i det hele taget optræder på den her liste, for den blev forbudt i Danmark i 2001.
Så man har jo ikke brugt den faglige ekspertise, og jeg er nødt til at spørge: Hvorfor har man ikke det?
Hvorfor optræder de her hunde ikke på listen?
Og er virkeligheden ikke, at man godt nok er dyrenes stemme, men at det ikke gælder 13 kamphunde, at det ikke gælder kyllinger, at det ikke gælder ræve, som fik lov til at sidde længere i bur, og at det heller ikke gælder køer, som man også stemte imod skulle have lov til at gå på græs?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
For nok har jeg set masser af såkaldte statistikker om bidskader og personer, som har opsøgt skadestuen med henblik på at blive behandlet for bidskader osv., men det er spørgsmålet, om man reelt kan stole på netop disse statistikker.
Spørgsmålet er også – hvis man skal tage en statistik i fokus, eller hvad man nu kalder det – om man egentlig ikke også er nødt til at se på, hvor stort et antal hunde af den pågældende race der står øverst på denne såkaldte statistik.
Hvor mange hunde er der af lige præcis af den race i Danmark?
Det er man jo også nødt til at se på, og det tror jeg ikke altid man har.
Per Clausen (EL), 2010-06-04:
Jeg synes, at vi skal sige, at hvis formanden aldrig begik større fejl end det, var det ikke noget problem.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Er det, fordi der er for mange af dem, der er for mange, der ejer dem, der er for mange af Dansk Folkepartis medlemmer og vælgere, der ejer en hund af den race, eller hvad er forklaringen på det?
Hvis man vil gå forbudets vej, hvorfor starter man så ikke med dem, der bider flest mennesker?
Det synes jeg er helt uforståeligt.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Hvis konsekvensen var, at alle hunderacer, som der er eksempler på bider, skal forbydes, så tror jeg, at vi ville skulle forbyde alle hunderacer.
I Dansk Folkeparti respekterer vi dyr som levende væsner, men vi respekterer også mennesker.
Vi respekterer, at mennesker ikke skal udsættes for bid.
Der er jo nogle hunde, som er mere farlige end andre, og der er altså også nogle hunde, som har et bid, der er anderledes end andre hundes.
Der er f.eks. stor forskel på at blive bidt af en amerikansk staffordshire terrier og så en gravhund.
Det vil jeg nu nok en gang mene.
Derudover er der som sagt nogle, der er mere aggressive end andre, og skulle vi have dem rendende rundt?
Det ville jeg i hvert fald ikke bryde mig om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-06-04:
Nu er det sådan, at hvis SF kommer til magten efter et valg, bliver det jo ikke alene.
Derfor skal man stadig væk kunne tælle til 90 for at få noget afskaffet.
SF er helt klart imod den her lovgivning.
Den er blevet til på, ja, jeg ved ikke hvilket grundlag.
Der er ikke noget statistisk grundlag.
Det har vi jo set fremlagt indtil flere gange.
SF er imod den her lovgivning, men vi må nok også indse, at det i hvert fald kommer til at kræve et flertal, og som hr. Christian H. Hansen har bemærket, er der faktisk uenighed mellem S og SF i den her sag.
Jamen jeg tror ikke, at fru Marlene Harpsøe har hørt ordentligt efter, for i mit første indlæg sagde jeg faktisk, at jeg var rigtig, rigtig glad for den del af lovforslaget, som jo – kan man sige – er et ret godt opkog af de mange ønsker, som SF havde, til en effektiv og ordentlig hundelovgivning.
Men vi må også konstatere, at det i hvert fald også kræver en håndhævelse for at komme til at virke.
Det er forbudsdelen, som jeg synes er dybt problematisk.
Den berører 400.000 hundeejere i Danmark – 400.000 mennesker, som har hund – og deres pårørende, og det sker på et grundlag, som er hevet ud af den blå luft.
Hvordan kan man i Dansk Folkeparti, som altid har været forsvarere af dyrene og dyrenes velfærd og dyrenes rettigheder, gå ind i det her lovforslag uden den mindste smule kritisk sans?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå; jeg forstår det bare ikke.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Hvorfor så negativ? vil jeg spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Hvorfor så negativ i forhold til et forbud, og hvorfor gøre det til et problem?
Mange af de ting, som Socialistisk Folkeparti selv har nævnt i debatten og her i Folketingssalen, er jo noget, der netop, lige nu og her, står i det lovforslag, som vi i dag skal tredjebehandle.
Det må Socialistisk Folkeparti da være glade for, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor det er, at det netop er et forbud, man skal gøre til et problem i den her sag, hvilket så åbenbart er grunden til, at man ikke kan støtte op om den her lovgivning.
Det synes jeg er en ærgerlig måde at anskue tingene på, når man fra Socialistisk Folkepartis side rent faktisk har fået en hel del igennem i det her lovforslag, ligesom Dansk Folkeparti har fået en hel del igennem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-06-04:
Det er klart, at SF også en gang imellem har en politisk holdning til noget, hvor vi måske ikke nødvendigvis følger eksperterne.
Men jeg synes, at et forbudsforslag som det her, som berører 400.000 hundeejere i Danmark og deres familier, jo ikke er en lille ting, og lige præcis i sådan en sag synes jeg altså godt nok, vi er nødt til at kigge på, hvad sagkundskaben siger.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti har det rigtig, rigtig svært med eksperter, langt mere – tror jeg – end SF har, men jeg føler faktisk lidt, at Dansk Folkeparti har forfulgt en folkestemning i den her sag.
Det var ikke Dansk Folkepartis politik med et forbud fra starten, det var det ikke, det var ikke en del af beretningen, og det var ikke en del af Dansk Folkepartis forslag.
Dansk Folkeparti har skiftet mening, og det skal man have lov til, men jeg synes, man skal stå ved, at der absolut ikke er nogen saglig eller faglig grund til at lave det her forbud; stå dog ved det.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Jeg synes, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt fra Socialistisk Folkeparti var meget negativ i dag i den ordførertale, der kom ud her i Folketingssalen.
Socialistisk Folkeparti er åbenbart så glad for den her delbetænkning og det her hundeudvalg, at man i Socialistisk Folkeparti tilsyneladende vil følge alt, hvad det her udvalg siger og gør.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren for Socialistisk Folkeparti, om det er sådan, at Socialistisk Folkeparti altid følger alle anbefalinger, som alle råd og udvalg kommer med.
Eller er det sådan, at Socialistisk Folkeparti også en gang imellem kan have sin egen holdning til tingene og ikke behøver at få andre til at fortælle sig, hvad det er, man skal mene?