runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2014-01-17:
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Steen Gade trods alt mener, at der skal gøres noget på transportområdet, og at han måske heller ikke er helt tilfreds med den indsats, der har været gjort indtil nu.
Og jeg spørger jo stadig væk til: Hvordan kan det være, at man har den frygtsomhed over for at lægge sig ud med bilisterne?
Hvorfra kommer den frygtsomhed for at gøre noget ved bilismen?
Hr. Steen Gade siger i sit indlæg, at virkemiddelkataloget jo også er sådan et katalog, som kan inspirere.
Og så vil jeg bare spørge: Kunne man tænke sig, at der i den forbindelse er forslag på vej, f.eks. at man lod sig inspirere til at sige, at man forhøjede den grænse, vi i dag har på 16 km – man får 4.000 kr. i fradrag for hver kilometer, en bil kører over 16 km på literen – og dermed skaffede større indtægter til statskassen, da vi kan snakke om milliardindtægter, som man så brugte på den kollektive trafik?
Det ville være et umiddelbart middel, man kunne sætte i værk i morgen, og som dermed også ville være med til at bidrage til at nedbringe CO2-udslippet.
Steen Gade (SF), 2014-01-17:
Nej, det tror jeg ikke.
Men det er jo ikke noget, vi forhandler her, jeg tror faktisk, at det er med en anden minister, i høj grad.
Men jeg vil gerne sige om det her, f.eks. trængselsafgiften, at det jo ikke først og fremmest var noget med CO2, for det var jo en trængselsdiskussion.
Man skal også se det her sådan nogenlunde fornuftigt.
Der, hvor der er nogle fornuftige CO2-gevinster, er i høj grad i opfølgningen af de politikker, vi har på en række andre områder, herunder det, vi alligevel skal lave på landbrugsområdet.
Det er altså der, hvor det vil være mest fornuftigt at starte.
Så siger jeg så, at der er nogle konkrete ting på transportområdet: Lad os prøve at se, om vi kan få noget biogas ind i den kollektive trafik i storbyerne; lad os prøve på at få lavet en god omlægning af energiafgifterne på personbiler, som også fremmer plugin-hybridbiler etc.
Så skal vi jo måske også indrømme, at nogle af os kritiserede den tidligere regerings nedsættelse af afgifter på personbiler.
Men det var faktisk ganske effektivt; det kan vi jo se i dag.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Det er bare, fordi hr. Villum Christensen ikke skal leve i en illusion om min sex appeal.
Sagen er, at det forslag om at opkøbe kvoter og destruere dem har Enhedslisten fremsat flere gange både i Folketingssalen og ved forhandlinger med regeringen.
Men det levede ikke op til regeringens ønsker om, hvad der skulle til, for at det så rigtig godt ud.
Det har hr. Villum Christensen ret i.
Sådan er der jo så meget.
Men jeg vil godt stille et enkelt spørgsmål, når jeg nu alligevel har ordet: Hr. Villum Christensen mener, at politikken var symbolsk.
Mener hr. Villum Christensen, at de arbejdspladser, der er kommet i energisektoren og i miljøsektoren i Danmark som en konsekvens af de initiativer, man tog i 1990'erne, er symbolske arbejdspladser eller reelle arbejdspladser?
Henning Hyllested (EL), 2014-01-17:
Det ligger faktisk lidt i forlængelse af det, som hr. Mikkel Dencker var inde at spørge om, for det har også undret mig, at SF som en del af regeringen jo meget, meget konsekvent har været med til at afvise det ene forslag efter det andet, som ligesom ville sætte ind over for transporten og især måske privatbilismen.
Jeg kan nævne hele striben af kørselsafgifter, lastbilafgifter ville man have afskaffet – det forslag, man ville være kommet med, droppede man – hastigheden på motorvejene, som skulle ned, befordringsfradraget, reform af bilafgifterne, som jeg har været inde på over for den radikale ordfører, og forhøjelse af brændstofafgifterne.
Det, der ligesom er blevet tilbage, i hvert fald fra virkemiddelkataloget, er sådan noget med køreskoleundervisning i energirigtig køreteknik og sådan noget.
Er det virkelig i dag SF's ideal for at sætte ind over for bilismen og dens bidrag i forbindelse med nedsættelse af CO2-udslippet?
Villum Christensen (LA), 2014-01-17:
Jeg synes altid, at man skal passe på, hvis det er sådan, at man, når man fører energipolitik og klimapolitik, opdager, at det ikke fungerer, at det ikke giver mening – man sender drivhusgasser ud et andet sted, og det giver ikke mening i forhold til det overordnede mål – så bagefter bruger beskæftigelsesmæssige argumenter for at reparere på noget, der er absurd.
Jeg var jo også i Kina og så jo også, hvordan man skamroste Danmark, men det er jo ikke sikkert – og det synes jeg er en vigtig pointe – at det er på grund af vores CO2-ambitioner.
Jeg tror, vi er smaddergode til at spare på energien og lave effektive løsninger.
Det var det, de sagde derude, der er godt, og det har ikke ret meget at gøre med, om man når 40 pct. eller 42 pct. eller 55 pct. et eller andet antal år frem i tiden.
Det er det, jeg synes er centralt.
Vi har et godt renommé, og det skal vi holde fast i, men det er da, fordi vi er dygtige til at spare på energien.
Og jeg har ved flere lejligheder været inde på, at jeg synes, at den del af energiforliget er rigtig fornuftigt.
Det er jo vedvarende besparelser og almindelig snusfornuft.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Det fører mig så til noget andet, for hr. Villum Christensen havde nogle overvejelser om de makroøkonomiske sammenhænge.
Er hr. Villum Christensen ikke enig med mig i, at det også kan hænge sammen med nogle mikroøkonomiske omstændigheder, om der etableres arbejdspladser eller ikke etableres arbejdspladser, og at de måske lige præcis kunne hænge sammen med, om man i et land har en politik, hvor man bevidst går efter at fremme energibesparelser, fremme omstilling til vedvarende energi osv.?
Villum Christensen (LA), 2014-01-17:
Hvis vi tager den mikroøkonomiske tilgang, så tror jeg, at virksomhederne er ret optagede af, hvad de samlede omkostninger er.
Det har vi jo allerede været inde på i debatten.
Vi ser, hvordan virksomheder må tjekke ud, dels på grund af lønningerne, men sandelig også på grund af, at vi har så høje energiafgifter, som vi har.
Vi ved, at den kemiske industri er på fuld fart mod USA, hvor energiomkostningerne er på det halve.
Det, virksomhederne er meget optaget af, er de samlede omkostninger.
Og jeg tror, at de er ret ligeglade med, hvor meget der tilskrives nogle CO2-afgifter og alle mulige mærkelige afgifter.
Det er den samlede regning, der er det afgørende, når man beslutter, hvor man vil lægge sine investeringer.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jeg føler mig jo kaldet til at tage ordet, for jeg er lidt overrasket over det Konservative Folkepartis ageren her i dag.
Jeg anerkender selvfølgelig retten til, at man gør, som man gør, men jeg er da overrasket over, at et parti, som jeg betragter som et parti, der varetager danske virksomheders interesser, hopper i kanen med klimahippierne her i Folketinget, Det overrasker mig, for hvis man sætter sig det mål om 40 pct.s reduktion, som Det Konservative Folkeparti så har tilsluttet sig, så er der jo faktisk ikke ret mange steder at udføre det.
Nu ved jeg godt, at ordføreren udelukkede bilismen – og jeg er da glad for, at man ikke er på det hold; det havde også overrasket mig – men når man så har parkeret det med bilerne dér og siger, at de er fredede, så er der jo ikke så meget andet tilbage end at begynde at føre planøkonomisk politik på energiområdet og sige, at der skal produceres grøn energi, uanset om det er dyrere end den konventionelle energi.
På den måde tvinger man jo så både forbrugere og virksomheder til at aftage en energi, som er for dyr, og dermed svækker man konkurrenceevnen.
Det troede jeg ikke var konservativ politik, og det håber jeg da heller ikke det er blevet.
Mike Legarth (KF), 2014-01-17:
Jeg mener, jeg meget, meget tydeligt, nærmest krystalklart, har tilkendegivet, at konkurrenceevne er noget helt vigtigt, en helt afgørende faktor for os i forhold til at medvirke til den her dagsorden.
Vi har sagt, at vores præmis er, at det ikke må koste job, men at det skal give job, og jeg har meddelt, hvordan jeg tror at vi når derhen.
Jeg har også meget tydeligt refereret til det samlede erhvervslivs repræsentanter, der har bakket op om vores position og om regeringens position i forhold til at nå den her målsætning på den måde, man skal nå den på.
Men der er jo også fra regeringens side blevet udgivet et virkemiddelkatalog, hvor vi jo ikke kan støtte hele indholdet.
Tværtimod er der meget få ting i det, vi kan støtte, og vi har sagt, at det er på vores præmisser, man skal nå målsætningen, før vi bakker op om den.
Men det går vi nu ind i en dialog med regeringen om, og jeg forventer, at det er ministeren, der fremlægger forslag til, hvordan vi så når derhen på de vilkår og præmisser, jeg her har beskrevet, altså at det ikke må koste konkurrenceevne og det ikke må koste job, tværtimod.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Det sidste kan jeg sige ja til.
Jeg tror – og vi tror i Dansk Folkeparti – at hvis vi ikke havde haft den energipolitik, som vi har, hvor vi har meget store afgifter på energi, og vi har kunstigt høje priser på energi, på grund af at vi fremstiller så meget energi ved hjælp af vindmøller, så ville vi have et mere konkurrencedygtigt erhvervsliv og dermed flere arbejdspladser, end det er tilfældet nu.
Jeg anerkender, at der er skabt arbejdspladser på at understøtte bestemte industrier med statslige subsidier – det er rigtigt, det kan man næsten ikke undgå sker – men jeg tror simpelt hen, at det har kostet flere arbejdspladser, end det har skabt.
Villum Christensen (LA), 2014-01-17:
I fravær af vores ordfører på området vil jeg understrege, at borgernes retssikkerhed over for SKAT er meget væsentlig for Liberal Alliance.
En række sager viser en helt uacceptabel adfærd hos SKAT, og derfor bør man undersøge problemer i både lovgivning og forvaltning.
En gennemgående oprydning er essentiel for at genskabe borgernes tillid til SKAT.
Det er min overbevisning.
Flere eksperter ser alvorlige mangler ved den nuværende skattekontrollov.
Den anses blandt nogle for utidssvarende, usammenhængende og utilgængelig.
Derfor er der god anledning til at få undersøgt svagheder ved lovgivningen, og det skal gøres tilbundsgående, så man kan rette op på de mangler, der eventuelt måtte være.
Liberal Alliance har selv foreslået en uafhængig skatteombudsmand for at opnå en bedre retssikkerhed, men en styrket skattekontrollov kan også være et vigtigt værktøj i denne sammenhæng.
Liberal Alliance vil altid byde muligheden velkommen for at blive klogere på så vigtigt et område, og vi vil derfor gerne støtte dette beslutningsforslag.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Jeg vil bare være helt sikker på, at jeg forstod hr. Mikkel Dencker rigtigt, altså at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at der ikke er nogen som helst grund til at gøre noget som helst for at reducere CO2-udslippet i Danmark.
Det andet er: Er det hr. Mikkel Denckers opfattelse, at vi, hvis vi overhovedet ikke havde gennemført nogen grøn omstilling i Danmark, så ville have haft langt flere mennesker i arbejde?
Det er bare for at være helt sikker på, at jeg har forstået hr. Mikkel Dencker korrekt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-17:
Nu ved jeg, at ordføreren også deltog i den interne høring, vi havde i Retsudvalget, om retssikkerhed, hvor jeg tror, at stort set samtlige de parter, der kom med et oplæg på mødet, mente, at der var behov for en revision af skattekontrolloven, og at det kunne være en god idé at nedsætte en lovkommission.
Det var ikke bare folk, der måske kunne have en eller anden særinteresse, som hr. Thomas Jensen sagde.
Der var også professorer fra universitetet og fra andre steder, som sagde, at den var uklar.
Der var ikke rigtig nogen stringent linje i, hvilke beføjelser SKAT havde.
Det er også det, vi kan se i sagerne i medierne.
Nadeem Farooq (RV), 2014-01-17:
Vi lytter selvfølgelig til eksperter.
Jeg kan godt forstå de eksperter, de gode folk, som kan have en eller anden bange anelse om, at der ikke er nok åbenhed omkring det her.
Men der er det også vores opgave som ordførere og politikere at have den dialog med dem.
Tingene kan ikke stå alene.
Det kan ikke stå alene, at vi har en høring i Skatteudvalget.
Vi skal have den dialog løbende, og den har jeg jo også.
Så på den måde bliver jeg også klædt på til det.
Og hvis vi alle sammen har de snakke med de gode folk, så mener jeg faktisk, at vi har en god ballast for at sikre, at retssikkerheden bliver genoprettet.
Trine Mach (SF), 2014-01-17:
Alle skal betale den skat, de er forpligtet til, hverken mere eller mindre, og derfor er skattekontrol selvfølgelig enormt vigtigt.
SF er enig med forslagsstilleren i, at den nuværende lov kan fremstå mere sammenhængende, klarere og blive mere moderne.
Men jeg er også enig med de af mine ordførerkolleger, som her fra talerstolen har sagt, at en lovkommission ikke er den rigtige løsning.
Man kan sige det på den måde, at målet om klarhed og sammenhæng sådan set er rigtigt og godt, men midlet er forkert.
At vi har den holdning i SF, kan i øvrigt ikke komme bag på hverken Dansk Folkepartis ordfører eller andre, der følger med på det her område.
Til det svarede den daværende skatteminister: I forbindelse med arbejdet med at modernisere skattekontrolloven vil der helt givet blive behov for en løbende inddragelse af organisationer med flere.
Det var også dengang ministerens vurdering, at det ikke er et arbejde, som er velegnet til at foregå i et meget stort udvalg, hvor mange interesser er på spil.
Jeg er meget enig med både den forhenværende og den nuværende minister i den vurdering.
Til sidst vil jeg i øvrigt sige, at jeg, når jeg læser forslagsstillerens bemærkninger til beslutningsforslaget, godt kan være en lille smule bekymret for, om det er en underliggende præmis, at noget af kontrolindsatsen rent faktisk skal lempes.
Jeg håber, at de bemærkninger om adgang til skattekontrol, som står i bemærkningerne, alene skal forstås som adgang til kontrolelementet på linje med andre elementer i loven, og at man skal tage det op for at forbedre det.
Når det er sagt, synes vi ikke i SF, at en lovkommission er vejen frem, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2014-01-17:
Og tak for forslaget fra Dansk Folkeparti.
Der er tre ting, der gør, at vi støtter det.
Først er der formålet om en forenkling og modernisering; det kan vi bakke op om.
Den øgede digitalisering, der skal gøre det let at bruge – men det skal også virke – trænger til et løft.
Og det kunne man så passende tage hånd om ved at rette fejl og mangler og sørge for, at retssikkerheden er i orden, som nogle har påpeget måske ikke er helt, som den burde være, for på den måde så at få skabt den respekt og tillid til SKAT, som vi alle sammen tilstræber der skal være.
Derfor synes vi, det er en god idé, at der bliver foretaget en revision via en lovkommission, som er uvildige eksperter, for at få den her kontrollov til at virke bedst muligt.
Derfor støtter vi forslaget.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Baggrunden for, at vi i Enhedslisten har rejst den her forespørgselsdebat om, hvad regeringen konkret i 2014 vil gøre for at opfylde sin egen målsætning om at reducere CO2-udslippet med 40 pct. i 2020, er jo, at vi synes, vi har kunnet konstatere, at der, siden regeringen trådte til, og siden man fremlagde et regeringsgrundlag – som i og for sig var meget ambitiøst – er sket meget lidt.
Den klimalov og den klimaplan, der skulle sikre opfyldelsen af målsætningen om en reduktion af CO2-udslippet med 40 pct. i 2020, lader jo stadig vente på sig.
Jeg ved godt, at regeringen annoncerede noget, man kaldte en klimaplan, men det var jo i realiteternes verden et idékatalog, som man efterfølgende har haft meget travlt med at understrege ikke skulle tages alt for alvorligt; der er i hvert fald mange af forslagene, som man ikke vil stå ved.
Derefter valgte man så at indgå en finanslovsaftale med Venstre og Konservative i en situation, hvor man havde mulighed for at lave en aftale med Enhedslisten, som ville betyde, at man for alvor kunne komme i gang med en reduktion i CO2-udslippet i 2014 og 2015.
Den aftale, man indgik, havde så en marginal indflydelse på CO2-udslippet, men sammenholdt med de aftaler, man i øvrigt har lavet med højrefløjen i løbet af 2013, ser det ikke godt ud.
Set i lyset af det synes Enhedslisten, at tiden er inde til at give regeringen en mulighed for at fremlægge, hvilke konkrete bud man har på, hvad der skal ske i 2014, for at man også i handling skal vise, at man faktisk har tænkt sig at leve op til den målsætning om en 40 pct.s reduktion i CO2-udslippet, som har været regeringens målsætning lige siden første dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Vi har ligesom Enhedslisten også registreret, at ministeren i sin tale i dag sagde, at der kommer en klimalov i 2014.
Skal der flertal for en klimalov i 2014 om 40 pct.s reduktion i 2020, er forudsætningen for et flertal jo, at Enhedslisten deltager i en aftale på området.
Kunne ordføreren løfte sløret for, hvad det er for tiltag, Enhedslisten forestiller sig for at nå målet om 40 pct. i 2020?
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Jeg nævnte jo sådan set allerede i min indledende tale, at vi mener, at der ud over en række forbedringer af den kollektive trafik og forbedringer af mulighederne for at transportere gods på bane er brug for at lave indgreb over for den individuelle biltrafik, og vi mener, at der er behov for at lave indgreb over for den transport af gods, der foregår på en miljømæssigt uhensigtsmæssig måde.
Men jeg vil bare i al stilfærdighed sige, at regeringen jo har fremlagt et meget omfattende idékatalog, og i det idékatalog kan vi sagtens finde muligheder for at gennemføre den reduktion.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
I regeringens udspil til en klimalov var der 78 forskellige forslag, og der var bl.a. også forslag om fjernelse af kørselsfradraget, forslag om øgede brændselsafgifter og en lang række forslag til nye afgifter.
Forestiller Enhedslisten sig, at det også kunne indgå i en kommende klimalov?
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Men om dette kommer til at indgå eller ej, ved jeg jo ikke.
Nadeem Farooq (RV), 2014-01-17:
Spørgeren taler om, at en kommission kan komme med en masse anbefalinger, og det er jeg egentlig fuldstændig enig i.
Men det er jo ikke, fordi de anbefalinger ikke tilstrømmer mig og andre gode folk i øjeblikket.
Det sker jo.
Dem kan vi tage udgangspunkt i.
Vi kan tage udgangspunkt i også SKATs egne erfaringer og egne tilgange til den her problemstilling.
Jeg mener faktisk, at spørgeren malede et billede af, at vi står uden de redskaber.
Det gør vi ikke.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jeg hæftede mig ved, at Enhedslisten mener, at en af vejene til, at man opnår den her CO2-reduktion på 40 pct. om 6 år, er – sådan som jeg hørte det – ved indgreb over for bilismen.
Er det ikke rigtigt forstået?
Så er det, jeg vil høre: Hvor skrappe midler vil Enhedslisten bruge for at opnå, at det skal være den løsning med indgreb over for bilisterne?
For jeg er jo bekendt med, at Enhedslisten sidder i en gunstig position over for regeringen.
Enhedslisten sidder i en meget magtfuld position – en position, som Dansk Folkeparti godt kender til.
Så vi kender jo godt mulighederne for at presse en ting igennem.
Vil Enhedslisten også bruge hårde midler for at få det her igennem, eller er det bare noget, man siger her, og så går man med på noget andet i stedet for, når det kommer til realitetsforhandlingerne?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-17:
Først tak til skatteministeren for, at man trods alt var positiv over for forslaget.
Man brugte sådan set den samme begrundelse, som der står i forslaget, for, at det kan være en god idé at kigge på det her, bl.a. fordi skattekontrolloven er usammenhængende, at den er et kludetæppe, en lov fra 1946, som er blevet ændret utallige gange.
Alligevel undrer det mig, hvorfor man ikke kan støtte forslaget.
Man remser en række initiativer op om, hvorfor det er godt at kigge på det her, men man ender så ud med at sige, at man ikke vil kigge på det.
Det synes jeg da er lidt usammenhængende.
Skyldes det alene, at det er oppositionen, der har stillet det her forslag?
For jeg har da lært af min forholdsvis korte parlamentariske erfaring, at det i Folketinget er sådan, at når oppositionen stiller forslag, så stemmer man nej lige meget hvad, selv om det er positivt, og så laver man det så selv senere alligevel.
Kan man nu forvente, at der senere kommer et forslag fra skatteministeren, siden man nu synes, det er så positivt, men fordi man bare ikke kan støtte det her?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-17:
Det, som det her lovforslag drejer sig om, er jo en lovkommission, og som jeg også refererede i min tale, så har min forgænger på posten sådan set allerede annonceret, at man skulle se på skattekontrolloven.
Det er sådan set fortsat regeringens intention.
Det er også derfor, at jeg – det gjorde jeg også opmærksom på i min tale – gerne vil have en dialog med Folketingets partier og de skattepolitiske ordførere i en proces, som også inddrager dem.
Men jeg tror ikke, det er hensigtsmæssigt med en decideret lovkommission, som er det, der ligger i forslaget, fordi der er mange modsatrettede interesser, som i givet fald ville skulle arbejde i den.
Derfor tror jeg, det er bedst muligt, at det er Skatteministeriet, som ligesom sætter sig ned og inddrager de forskellige parter og dermed også de politiske partier.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-17:
Grunden til, at vi i Dansk Folkeparti mener, at der er brug for en lovkommission, er jo, at det her er stærkt kompliceret.
Der er behov for en modernisering af lovgivningen, bl.a. på grund af digitaliseringen, som skatteministeren selv siger.
Grunden til, at det er vigtigt, at der kommer nogle flere parter ind over, også selv om de har modsatrettede hensyn, er jo netop, fordi det er så vigtigt for retssikkerheden, at man ikke bl.a. kan tryne borgerne.
Vi har jo set en række uheldige sager i medierne det sidste halve års tid.
Der synes vi jo, det er vigtigt, at man lader forskellige parter komme til orde, og at de så kan komme med nogle anbefalinger, ikke kun til ministeriet, men også til Folketingets partier, som vi så rigtignok kan tage nogle gode drøftelser af senere hen.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg synes, det er vigtigt, at man også får de forskellige parter ind over det her, i stedet for at det alene er SKAT, der kigger på SKATs egne beføjelser.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-17:
Jamen jeg tror, at det helt afgørende er, at vi selvfølgelig inddrager andre parter, men jeg tror også, det er vigtigt, at det arbejde er forankret i Skatteministeriet.
Jeg har fuld forståelse for, at andre parter også selvfølgelig vil have nogle meget specifikke ønsker om noget, som er i deres interesse, og som de gerne vil ændre.
Jeg tror bare, at det er helt afgørende, at man sikrer, at man får en ordentlig proces i forbindelse med det her.
Det er derfor, at jeg synes, det er vigtigt, at man inddrager parterne.
Det er også vigtigt, at man inddrager de politiske partier.
Men jeg tror sådan set, det er vigtigt, at det arbejde bliver forankret netop i Skatteministeriet, og at vi ikke har en stor lovkommission, for så må vi dybest set også sige, at der altså så bare er mange, der har modsatrettede interesser.
Så derfor vil jeg foretrække den her model.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-17:
I forlængelse af det her forslag er formålet jo bl.a. også, at man ved at få kigget på skattekontrolloven og kigget på SKATs beføjelser kan give borgerne mere tiltro til SKAT, så de kan få tilliden tilbage, for det er jo lidt en tillidskrise, SKAT er inde i.
Og der ville jeg høre hr. Thomas Jensen, om han ikke synes det er et problem.
Jeg kan sige, at det trods alt er positivt, at Skatteministeriet vil kigge på det her, men kunne der ikke godt være behov for en ekstern lovkommission, som kigger på det her, så det netop er nye, friske øjne, der kigger på, hvordan vi kan indrette det her, i stedet for at det er SKAT selv, der kigger på SKATs egne beføjelser?
Ved at lave en lovkommission får vi jo en række uafhængige anbefalinger, fra forskellige interessenter, som kan komme med deres anbefalinger til, hvordan man finder en afbalanceret løsning, og som også kan tage højde for retssikkerheden.