runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Så vil jeg spørge, om ordføreren kan bekræfte noget om en anden påstand fra Socialistisk Folkepartis ordfører, nemlig punkt 1, at den her besparelse, man laver nu over for hørehæmmede danskere, ikke bruges til at nedbringe ventelisterne i offentligt regi, men tværtimod betyder, at ventelisterne fremadrettet kommer til at blive længere, og punkt 2, at den besparelse, man gennemfører nu over for hørehæmmede danskere, ikke bruges på sundhedsområdet, men er et resultat af, at regeringen har lavet en aftale ovre på forskningsministerens område om, at pengene i stedet bruges derovre, og at pengene dermed ikke bliver inden for sundhedsområdet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-19:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Det kan jeg bekræfte.
Jeg kan også bekræfte, at det ud fra høringssvarene og ud fra det, vi har fået oplyst, vil øge ventelisterne i det offentlige, og at der ikke er nogen garanti for, at borgerne får en hurtig behandling.
Det er da sjovt, som man afleder debatten fra det, den handler om, og fra det, lovforslaget i det hele taget handler om.
Det, det handler om, er stadig væk øget brugerbetaling, og ja, jeg har læst kulegravningsrapporten, det har jeg, og den viser, at det er billigere i privat regi, end det er i offentligt.
Sådan er det.
Jeg har skam læst den.
Men det kunne være, at man kunne forholde sig til, hvad lovforslaget handler om.
Det handler om, at man ikke længere får befordringsgodtgørelse.
Det handler ifølge høringssvarene om længere ventelister.
Det er det, det handler om, og det burde regeringen da kunne anerkende, når den selv har lavet det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Udviklingen overstiger langt den udvikling, der er i f.eks. demografien i Danmark.
Så må der jo være nogle andre årsager til, at de private klinikker og hørecentre er så villige til at diagnosticere og behandle høretab hos borgere, som måske nogle gange ikke engang har et høretab af den grad, der skal til for at få et høreapparat.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-19:
Jeg synes, at fru Sophie Hæstorp Andersen er helt ude i tovene, for det her handler jo om borgerne.
Det her handler om, at borgerne ikke får en hurtig hjælp.
Det her handler om, at ventelisterne bliver længere.
Det her handler om øget brugerbetaling.
Det er det, det handler om, og det er det, vi fra Dansk Folkepartis side ikke kan støtte op om.
Sådan er det.
Der er vi bare uenige.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-19:
Jeg er helt enig i, at vi er inde ved kernen.
Det handler om borgerne.
I nogle tilfælde har vi jo fået afdækket, at de har fået høreapparater, som de ikke bruger bagefter, men lægger ned i en skuffe.
Det var nemlig mere interessant at sælge folk et høreapparat, der nogle gange kostede mere end det tilskud, som det offentlige gav.
Det er lige præcis det, kulegravningsrapporten slår ned på.
Den siger, at udviklingen i antallet af udleverede høreapparater fra de private høreklinikker og -centre har været langt mere udbredt, end hvad man kan fastslå burde svare til udfordringen med høretab i dagens Danmark.
Det må da være et problem, at borgere foranlediges til at få et høreapparat, det måske ville vise sig at de ikke engang havde brug for, hvis det var sådan, at de var blevet diagnosticeret og behandlet et andet sted.
Det synes jeg da er et meget centralt punkt, når vi i dag diskuterer tilskuddene og den regulering, der ligger i lovforslaget, f.eks. i form af at der stilles større kvalitetskrav til de her private hørecentre og -klinikker om, at de altså ikke bare kan behandle og diagnosticere og udlevere høreapparater, hvis der ikke er et reelt høretab.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-19:
Nu har jeg aldrig set nogen fra privatklinikker gå ud og hive fat i borgerne på gaden og simpelt hen slæbe dem ind på deres privatklinik.
Det har jeg aldrig set.
Det har jeg simpelt hen aldrig set.
Det må jeg tilstå, men det kan godt være, at ordføreren har set det.
Det har jeg aldrig set, det kan jeg ikke stå inde for, det må jeg tilstå.
Det er nogle hårde beskyldninger, ordføreren kommer med, mod de private klinikker.
Det må jeg tilstå.
Men det er en realitet, at det her giver øget brugerbetaling.
Man fjerner befordringsgodtgørelsen for de beboere, der bor ude i landdistrikterne.
Sådan er det, og det giver øgede ventelister.
Det er det, vi har fået oplyst, og hvis ordføreren har læst høringssvarene, må hun bare konstatere, at de ikke just er positive, heller ikke svarene fra Ældre Sagen, Ældremobiliseringen og handicaporganisationerne.
De klapper ikke i deres hænder over det her lovforslag.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-19:
Men det er jo ikke rigtigt, hvad ordføreren står og siger.
Der er jo netop talrige eksempler på det.
Der har været talrige nyhedsudsendelser, debatprogrammer og dokumentarer, som rent faktisk har vist med al tydelighed, at der er borgere, som er gået ind, og som ikke har haft et høretab, men som så har fået proppet et høreapparat i øret.
Er det en fornuftig måde at bruge statskroner, skattekroner på: at overbetale en privat sektor, at give folk et høreapparat, selv om de ikke har brug for det?
Det er dog paradoksalt at stå og høre Dansk Folkeparti tale om, at vi bare skal smide om os med skattekroner, som om vi bare har rigeligt af dem i vores samfund.
Jeg vil egentlig bare gerne høre: Har ordføreren læst den rapport, der er kommet på området?
Tina Nedergaard (V), 2012-12-19:
Med hensyn til, at industrien lider under de her forslag, er det sådan set ikke Venstres agt at gå deres ærinde, og det har det heller ikke været noget tidspunkt.
Vi har hele vejen igennem taget patienternes parti.
Det er jo også derfor, at vi under den tidligere regering indførte det frie valg.
Det var nemlig for at sætte fokus på, at det er patienten, der skal være i centrum – ikke det enkelte sygehus eller det enkelte system, men mennesket.
Der er meget ideologi i det, men der er jo også meget praktisk dagligdag i det for den borger, der nu får udsat sin behandling, fordi regeringen har besluttet at forringe behandlingsgarantien for en stribe borgere.
Hvad er det så for nogle mennesker, der nu ikke længere hurtigt skal i behandling?
Det har vi ikke kunnet få svar på.
Vi har som sagt heller ikke kunnet få svar på, hvad der har af konsekvenser: Hvor mange bliver behandlet senere?
Hvilke sygdomme er det for?
Hvad skal der til for skønsmæssigt at komme til tidligt, og hvad skal der til for at komme til senere?
Der er altså stadig væk spørgsmål, der udestår.
Vi har heller ikke fået en økonomisk beregning.
Det synes jeg også ville have været rimeligt og relevant.
Vi har lige vedtaget en finanslov, og det er da relevant at vide, hvad tingene koster.
Det har vi ikke kunnet få svar på hverken i udvalget eller i salen i dag
Mai Henriksen (KF), 2012-12-19:
Nu har jeg sådan set været med til at tage debatten, da vi førstebehandlede lovforslaget.
Det var en tirsdag aften, og jeg genkalder ikke, at ordføreren var til stede den tirsdag aften.
Det, der er hele udfordringen her, er jo, at den række af lovforslag er ren symptombehandling.
Hvis vi tager akutjobbene, så tror jeg, at vi kan spørge de langtidsledige, om de rent faktisk oplever, at de får tilbudt og får et akutjob.
Vi kan jo se i de statistikker, der er kommet frem indtil nu, at det ikke er tilfældet.
Og regeringen har jo heller ikke ønsket at gennemføre en finanslov, som rent faktisk skaber job, og som indeholder initiativer, der stimulerer erhvervslivet.
Vi kan jo bare tage boligjobordningen, som bliver droppet, eller vi kan tage noget så i virkeligheden småt som Højteknologifonden, som jo oplevede massive besparelser, til trods for at man ved, at den støtte, som Højteknologifonden giver, er med til direkte at skabe arbejdspladser ude i de små og mellemstore virksomheder.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-12-19:
Nu er jeg jo af den opfattelse, at hvis et initiativ kan hjælpe bare ét eneste menneske, så har det gjort en forskel.
Vi har ikke fået de præcise tal, men hvis vi foreløbig skal stikke en finger i jorden, med hensyn til om akutjobbene virker eller ej, så kan vi jo se, hvad der så sent som i dag står på forsiden af Jyllands-Posten.
Det er ikke en videnskabelig undersøgelse, men der står, at ud af 100 af de akutjob, avisen har forhørt sig om, er 40 gået til langtidsledige.
Jeg forstår ikke, hvis De Konservatives holdning er, at de 40 mennesker er ligegyldige.
Jeg synes, det er ekstremt vigtigt, hver eneste gang vi hjælper et menneske videre.
Jeg tror på, at det gør en forskel, og jeg tror også på, at uddannelsesforslaget vil gøre en massiv forskel.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-19:
Socialdemokratiets ordfører kalder det for en ekstraordinær situation, men tror fru Ane Halsboe-Larsen virkelig, at det her lovforslag helt vil fjerne risikoen for de udfaldstruede dagpengemodtagere, sådan at der til næste sommer ikke er flere udfaldstruede dagpengemodtagere, især når man kan se i den økonomiske redegørelse fra økonomiministeren, at der vil komme flere arbejdsløse i det kommende år?
Hvorfor er det, at Socialdemokraterne står på Folketingets talerstol – og i øvrigt holder en tale til Venstre – og priser det her lovforslag, som jo overhovedet ikke løser problemet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-19:
Der undrer mig meget, at det ikke var under behandlingen af det forrige lovforslag, fru Tina Nedergaard gik op på talerstolen, for det her lovforslag drejer sig om høreapparater.
Det her drejer sig om, at der er en ikkerationel brug af offentlige kroner.
Vi vil godt give et godt tilbud til de borgere, som har en høresvækkelse.
Her retter vi op på det og sørger for, at det, der kan spares, bliver sparet til den offentlige kasse frem for at give en overbetaling til de private.
Men jeg vedkender, at det her virkelig er et af de steder, hvor ideologien skiller.
Vi er glade for i Socialdemokraterne, at vi kan stemme et lovforslag igennem, som giver en bedre udnyttelse af de offentlige ressourcer, og som giver en fri og lige adgang til sundhedsvæsenet og en behandling af høj kvalitet.
Det er derfor, at jeg er sat her i Folketinget.
Tina Nedergaard (V), 2012-12-19:
Når jeg valgte at gå op på talerstolen ved det her lovforslag, var det, fordi jeg sad og håbede på, at ministeren så i det mindste gik op på talerstolen ved behandlingen af det her lovforslag.
Derfor er det fuldstændig relevant.
Men det, der nok egentlig kaldte mig op på talerstolen, var, at f.eks. Venstres ordfører ved behandlingen af det forrige lovforslag stod heroppe i temmelig lang tid, fordi der var stor interesse i venstre side af salen for at høre om, hvad Venstre vil på sundhedsområdet.
Det er imidlertid ikke Venstres sundhedspolitik, vi behandler i dag, men to konkrete lovforslag, som ministeren har fremsat og får vedtaget, som efter min opfattelse – i hvert fald det første lovforslag – får betydelige konsekvenser for mange mennesker.
Vi mener faktisk i Venstre, at det overordnet set, og det er også derfor, at vi har stemt imod, forringer vilkårene for de danske patienter.
Derfor ønskede jeg sådan set at se ministeren på talerstolen, fordi samrådene er jo til for at afdække forholdene, mens det er her, vi vedtager lovgivningen.
Det ved hr. Flemming Møller Mortensen jo også udmærket.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-19:
Da vi havde det her lovforslag til behandling tidligere her i Folketinget, var der en relativt stor debat om præmisserne for det.
Jeg vil gerne gentage, at Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke kan støtte det her lovforslag, for det har en lang række af kritisable konsekvenser.
Bl.a. betyder det her lovforslag jo, at der er 25.000 husstande i Danmark bestående af pensionister og førtidspensionister, som nu fra den 1. januar kan se frem til ikke længere at kunne drage nytte af den her meget populære hjemmeserviceordning.
I Dansk Folkeparti synes vi også, at det er underligt, at vi har en regering, som i sin finanslovaftale for 2012 på side 18 klart skriver, at man vil genåbne for tilgangen til den tidligere hjemmeserviceordning for derigennem at give pensionisterne bedre tilbud om rengøring i hjemmet ud over det, som de får, hvis de er tilkendt hjemmehjælp.
Men grunden til, at jeg har bedt om ordet i dag, er sådan set også, at vi har kunnet notere os, at Venstre i forbindelse med betænkningsafgivelsen har valgt at stemme for det her lovforslag, og det kan vi ikke rigtig forstå, i og med at det jo selvfølgelig er Venstrepolitikere, som har været ude at kritisere den her lov.
Eksempelvis har skatteordføreren, hr. Mads Rørvig, jo været ude at sige til Danmarks Radio, at det her lovforslag er aldeles uretfærdigt, og at det er noget, der skal bruges til at finansiere en del af den nye regerings skatteskrue.
Jeg synes jo, det er underligt, at en politiker, som er medlem af Erhvervsudvalget her i Folketinget og er skatteordfører for det største parti i oppositionen, Venstre, går ud og taler lovforslaget ned.
Samtidig kan vi så se, at i forbindelse med lovarbejdet og behandlingen her i Folketinget vælger selv samme parti at støtte regeringen i at nedlægge den her hjemmeserviceordning.
Det synes vi Venstre skylder hele befolkningen en forklaring på, og den skal være god.
Jeg synes i særdeleshed, at det skal være en forklaring, som man kunne give de 25.000 pensionister og førtidspensionister, som kan se frem til at miste den her hjemmeserviceordning.
Så Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget, men vi vil meget gerne have en forklaring fra Venstre om, hvilken del af Venstre vi skal stole på.
Venstre ved man, hvor man har, plejer man jo at sige, men jeg må da sige, at i forbindelse med det her lovforslag ved vi ikke, hvor vi har Venstre.
Simon Kollerup (S), 2012-12-19:
Jo, men som ordførerens eget parti og ledende repræsentanter også har sagt flere gange, er det jo tilladt at blive klogere
Der tror jeg ikke at vi har noget at lade hinanden høre for.
Vi har måske noget at lade hinanden høre for på den konto, der så handler om at gøre noget ved det.
Det er uambitiøst.
Det er uambitiøst at finansiere et forslag.
Jeg synes, det havde været rigtig ambitiøst, hvis ordføreren nu kunne fremlægge for erhvervslivet, der sidder og følger med derude nu, og som glæder sig til, at fedtafgiften bliver fjernet, bare et konkret element, som indgår i den del af finansieringen, der hedder sanering af erhvervsstøtteordninger.
Hvad er det, vi skal af med for at finansiere fedtafgiften?
Jeg synes, det er ambitiøst at finansiere det, man gerne vil afskaffe.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jeg gentager gerne, at Venstre jo sørger for, at økonomien hænger sammen.
Vi fremlægger og har fremlagt et finanslovforslag, der er fuldt finansieret.
Og modsat regeringen er vores ambitionsniveau betydelig højere for det her land.
Vores ambitionsniveau for vækst og beskæftigelse er højere end regeringens, for vi mener ikke, det er gavnligt bevidstløst at hæve skatter og afgifter, som den her regering gør.
Det er så lige indtil næste gang, man får en god idé.
Vi må bare konstatere, at regeringen og Enhedslisten jo her over de sidste uger har stemt for en række skattestigninger, og vi synes ikke, det er gavnligt at øge belastningen på erhvervslivet ved at øge skatter og afgifter.
Lad os dog i stedet gå den anden vej og sænke skatter og afgifter.
Det må jeg bare konstatere at regeringen ikke magter.
Benny Engelbrecht (S), 2012-12-19:
Men jeg vil da godt lade tvivlen komme hr. Torsten Schack Pedersen til gode og spørge, hvorfor i alverden Venstre, når man nu tror så meget på ens egen finansiering, ikke har fremsat et alternativt ændringsforslag, nemlig et, der simpelt hen anviser, hvor man vil finde finansieringen.
Det ville da være et enkelt forslag at stille, hvis det var sådan, at man rent faktisk havde penge, rede penge, som kunne betale den her regning.
Hvorfor har man ikke gjort det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Jeg gentager gerne besvarelsen fra tidligere om, at det for Venstre er en klar forbedring, at vi får afskaffet fedtafgiften, en fedtafgift, som man skal huske, at Socialdemokratiet og SF i sin tid jo også stemte for, og som Socialdemokratiet og SF gik til valg på at fordoble.
Det var budskabet fra Socialdemokratiet og SF forud for sidste valg, nemlig at fedtafgiften skulle fordobles.
Man må så bare sige, at det er positivt, når virkeligheden gør indtryk, og man lytter til den kritik.
Det har vi gjort i Venstre, og derfor har vi jo selv foreslået at afskaffe fedtafgiften.
Men jeg synes bare, det er et ringe svar at øge skatterne med 2,4 mia. kr. for danskerne.
Jeg synes, det er uambitiøst, at den eneste løsning, som regeringen har på udfordringer i Danmark, i forhold til at skabe arbejdspladser og skabe vækst er at øge skatter og afgifter.
Det giver ikke meget mening.
Jeg forstår grundlæggende ikke den tilgang, der ligger hos Socialdemokratiet.
Jeg må sige, at jeg ikke forstår den.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke forstår alvoren i den økonomiske situation, Danmark er i.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke forholder sig til, at danske virksomheder er pressede på konkurrenceevnen.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke vil indrømme og erkende, at de omkostninger, som er politisk bestemt, har en betydning for, hvordan vores virksomheder kan klare sig, og hvor mange folk de kan ansætte.
Den erkendelse har vi til gode at få Socialdemokraterne til at få.
Der må jeg bare sige at vi ikke bliver enige.
Socialdemokraterne mener, at man kan skrue lidt her og hente lidt der, og det går nok alt sammen, men virkeligheden er, at det ikke går.
For det koster arbejdspladser, når regeringen bliver ved med at hæve skatter og afgifter.
Jeg synes bare, at det er trist, at når det kommer til konkret handling, er det stigende skatter og afgifter, der bliver svaret.
Det er trist.
Benny Engelbrecht (S), 2012-12-19:
Jeg opfatter ordførerens ikkesvar som værende en erkendelse af, at man ikke kan anvise den finansiering, for sådan må det jo være.
Når man ikke kan fremsætte et konkret ændringsforslag til det foreliggende lovforslag, som anviser alternativ finansiering, må det jo betyde, at der ikke er penge til at finansiere det med i det finanslovsforslag, som man ellers påstår kan alt, også nærmest trylle himlen ned på jorden.
Vi beder bare ordførerne om at forklare, hvor pengene, som Venstre påstår er der, er henne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Venstres finanslovsforslag er finansieret mere end krone til krone.
Der er faktisk 1 mia. kr. i overskud i det forslag.
Og der er en fuldt finansieret erhvervsskattepakke, som sænker omkostningerne for vores virksomheder.
Der er en grænsehandelspakke på ½ mia. kr., der gør noget ved grænsehandelens voldsomme stigning.
Jeg tror, det var i går, at det kom frem, at selv omfanget af onlinesalg hos grænsebutikkerne er voldsomt stigende.
De glæder sig meget over den forestående juletid og de indkøb, som danskerne gør.
De kan virkelig se, at der bliver lagt omsætning syd for grænsen.
Det kan man jo så vælge at gøre noget ved.
Det er det svar, vi er kommet med fra Venstres side.
Man kan også som regeringen vælge at sige, at det nok går alt sammen, og jeg synes, det er trist, at man ikke er mere optaget af at sørge for at fastholde danske arbejdspladser, for det er udfordrende, og svaret er desværre det forkerte, når det kommer fra regeringens mund.
Lotte Rod (RV), 2012-12-19:
Venstres ordfører har indtil nu givet nogle ret lange svar, men jeg vil godt have et helt enkelt svar, så jeg vil godt bede ordføreren om bare at svare med et ord, nemlig ja eller nej.
Det var Venstre, der indførte fedtafgiften, ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Det skal jeg gerne svare bekræftende på.
Og det var en fedtafgift, der blev vedtaget sammen med Socialdemokratiet og SF, og Socialdemokratiet og SF gik til valg på at fordoble fedtafgiften.
Lotte Rod (RV), 2012-12-19:
Svaret var ja.
Så vil jeg godt spørge: Regeringen afskaffer nu fedtafgiften, ja eller nej?
Jesper Petersen (SF), 2012-12-19:
Jeg ved ikke, om hr. Torsten Schack Pedersen kan huske det gode gamle danske ord om at stege i sit eget fedt.
Men når det kommer til stykket, er der ikke rigtig hold i det.
Så vil Venstre ikke stemme for det og forsøger så med en eller anden manøvre at kunne stemme for at give lettelsen, men vil ikke stemme for finansieringen.
Og det er jo lige præcis ansvarsfrit.
Det er jo lige præcis en skåltale, som hr. Torsten Schack Pedersen står og holder, om, at når det kommer til stykket, så var det alligevel ikke så vigtigt.
Så kan man ikke stemme for.
Så vil man ikke stemme for finansieringen.
Det der med, at Venstre så selv skulle have en anden finansiering, holder jo ikke.
Venstres finanslovforslag er blevet gennemregnet i Finansministeriet og viser sig jo at være fuldstændig hullet.
Som jeg husker det, er der en underfinansiering i det forslag med 2 mia. kr.
Og hver gang, man prøver at spørge Venstre, om de kan blive bare en smule konkrete, med hensyn til hvordan det skal finansieres, så kan det ikke lade sig gøre.
Jeg vil sige: Stem nu for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Hvis man kigger på de forudsætninger, der er lagt ind, i forhold til den vurdering, som regeringen har lavet af Venstres finanslovudspil, tror jeg, det er rimelig klart, at der er truffet nogle politiske valg, der betyder, at når regeringen vil bruge nogle reserver til en ting, så kan vi andre ikke bruge dem.
Altså, det er, må man sige, bare politisk uenighed.
Jeg synes bare, at det, der står helt klart nu, er, at vi må spørge os selv, om det er klogt at øge skatten på arbejde.
Da vi stemte skatteaftalen igennem, hørte jeg jo hr. Jesper Petersen glæde sig over, at vi kunne sænke skatten på arbejde, at vi kunne sørge for, det bedre kunne betale sig at yde en ekstra indsats, at skatten på den sidst tjente krone kom ned.
Og jeg var da positivt overrasket over, at det også kunne komme ud af munden på en SF'er.
Altså, det er jo den zigzagkurs, som ikke giver nogen mening.
Og vi må jo bare konstatere, at her er et forslag, der øger skatten på arbejde med 2,4 mia. kr.
Det synes jeg er en dårlig idé.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-19:
Bare for at fortsætte der, vil jeg sige, at konsekvensen jo så bliver, som hr. René Christensen sagde for et øjeblik siden, at man ender med at synes, at det trods alt er vigtigere ikke at hæve de skatter, der skal til, for at vi kan finansiere afskaffelsen af afgifterne, end det er at komme af med dem.
Så vil man alligevel hellere fortsætte med fedtafgiften og skulle til at indføre sukkerafgiften efter nytår end at stemme for den finansiering, der skal til, for at det kan lade sig gøre at afskaffe den.
Jeg synes bare, det er en smule mærkeligt, når jeg nu igennem måneder har skullet høre på, at Venstre har været så irriteret over deres egen fedtafgift, at når chancen så kommer for at være med til at få den afskaffet, så vil man alligevel ikke rigtig.
Det er rigtigt, at vi må finde en anden finansiering til det.
Men det er jo, fordi vi ikke zigzagger – ud fra det princip, at pengene skal være der.
Det er et forsigtighedsprincip om ikke at bruge nogen penge, ikke at dele nogen ud, uden at de er der.
Og det er jo så åbenbart i modsætning til Venstre, der ikke lægger forslag frem, der holder, der ikke har nogen finansiering af de ting, man kommer med.
Og det begynder at blive en smule trættende i den politiske debat, at der ikke ligesom kommer en eller anden form for egentligt modspil, men at der bare kommer alle mulige luftige ting uden rigtig finansiering til forslagene, og at man ikke engang vil stå ved det.
Når der så skal stemmes, falder man fra.
Jeg vil sige: Kom nu.