runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Tak for de egentlig positive elementer, der var i ordførerens tale.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg må også sige, at jeg fornemmer, at der er sådan en undertrykt fornærmethed over det, der nu sker i finanslovforhandlingerne og sådan noget.
Jeg vil håbe, at det er mig, der hører forkert, og jeg håber, at det er de positive ting, der vinder indpas i den måde, som vi ser Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl optræde på i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge: Er det sådan, at Dansk Folkeparti holder fast i den gode tradition, vi har herinde, nemlig at hvis der er flertal i Folketinget i øvrigt for et finanslovforslag, stemmer de øvrige partier med?
Har Dansk Folkeparti som et ansvarligt parti tænkt sig at vedligeholde den tradition og stemme for finansloven, som der alligevel er flertal for?
Det ligger i den måde, vi har anvendt ordet kickstart på, at det er fremrykning af offentlige investeringer.
Det er rigtigt, at her efter valget i midten af oktober har kommunerne jo lukket deres budgetter.
De budgetter har vist et ønske om en markant stigning i det samlede beløb til anlægsinvesteringer i kommunerne, og det har vi sagt til kommunerne at vi godt vil bakke op om.
Det ændrer jo ikke på, at det skaber arbejdspladser i 2012 og 2013, og det er jo det, der er formålet, det er det, der er i fokus i den her finanslov.
Jamen ordføreren ved jo også udmærket, at det ikke kommer til at ske, og jeg håber også, at ordføreren er klar over de der meget enkle sammenhænge.
Altså, hvis prisen for at køre over Storebælt bliver sat op, er det ikke en ekstra skat.
Nej, det er det ikke.
Hvis et energiselskab siger, at nu vil det godt investere i bedre energirenovering for de forbrugere, det har, og at det derfor sætter en eller anden form for elafgift op,
så er det det selskabs egen forklaring.
Det er ikke en del af finansloven.
Det er jo meget, meget enkelt.
Vi gør nøjagtig det, vi har sagt tidligere.
Vi hæver skatterne med op til 5 mia. kr.
Det når vi op på i 2013.
Det går bl.a. til øgede aktiviteter i Danmark, bedre sundhed m.v.
Vi må bare holde fast i, at vi hele tiden har gjort det, vi har sagt vi vil gøre, og det er også det, der kommer til at ske, og det er det, der fremgår af finansloven.
Mads Rørvig (V), 2011-11-10:
Her fik vi så den sande måde at kigge på danskernes økonomi på.
Man siger, at man vil have et maksimumbeløb på 5 mia. kr., og så sniger man ellers afgifter ind ad bagvejen alle mulige andre steder.
Man har 5 mia. kr. som loft.
Derudover kommer en betalingsring, der kommer afgifter på lastbiler, man sætter afgifterne på energi for en gennemsnitsfamilie op med 2.000 kr.
Hvad kan den garanti bruges til, når man prøver at snige afgifter og skatter ind ad alle mulige bagveje og ud over det loft, man lægger på statens budgetter?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg er ikke enig i, at der bliver indført alle mulige skatter og afgifter bag om systemet.
Det mener jeg simpelt hen ikke er rigtigt.
Jeg mener, det er sund fornuft, for lastbilerne har en utrolig stor slidprocent på vores veje.
Det er kun fair, at de betaler, og det er også den udvikling, man ser i Tyskland.
Så skal man ikke komme og bilde mig ind, at fordi f.eks. prisen for at køre over Storebælt stiger, så stiger niveauet for skatter og afgifter i Danmark.
Det er rigtigt, at der kan komme nogle tiltag med en vis brugerbetaling, men det har sådan set ikke noget med finansloven at gøre i denne sammenhæng.
Det holder vi fast i, og det kan man regne med fuldt og fast.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-10:
Jeg tror ikke, at det var mange borgere og virksomheder, der fik et fuldt overblik over, hvad det svar gik ud på, ud over at der kommer højere skatter og afgifter.
Så vil jeg bare sige, at jeg stadig er lidt rystet over, at ordføreren beskyldte hr. Mogens Lykketoft og hr. Poul Nyrup Rasmussen for at være ultraliberalister, for det var jo det, der skete i svaret til hr. Anders Samuelsen.
Da hr. Anders Samuelsen spurgte, om antallet af offentligt ansatte skulle være det samme, som dengang hr. Mogens Lykketoft var finansminister, fik vi at vide, at Liberal Alliance også bare er ultraliberalister.
Det er virkelig et morsomt svar.
Men lad os se bort fra det.
Jeg havde egentlig regnet med, at jeg skulle ønske ordføreren tillykke, for det er jo Socialdemokratiets dag i dag.
Afgifterne stiger, og De Radikale må begå løftebrud, i forhold til at skatter og afgifter ikke ville stige.
I dag er det Socialdemokraternes dag, det er fagbevægelsens dag, det er grænsebutikkernes dag, og det er måske også Enhedslistens dag, for de ved faktisk ikke engang, hvilke krav de skal stille til den her finanslov, fordi den opfylder så mange af deres ønsker om højere skatter og flere udgifter.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg tror, at der er noget, spørgeren må have misforstået fuldstændig og komplet.
Jeg har ikke selv hørt mit eget svar, der skulle indikere, at jeg synes, at SR-regeringen i 1990'erne var ultraliberal.
Det må jeg sige.
Tværtimod synes jeg faktisk, at SR-regeringen i 1990'erne gjorde det forbilledligt godt og skabte job og vækst i Danmark i en situation, hvor vi stort set overtog et fallitbo fra den daværende borgerlige regering.
Så må jeg sige meget klart, at det altså er at male et skræmmebillede uden hold i virkeligheden.
Ja, vi lægger øgede afgifter på usunde fødevarer, på øl og vin og på luftforurening, men det er altså ikke noget, der vælter Danmark.
Det er i virkeligheden begrænsede beløb i den store sammenhæng, og skulle vi få en sundhedseffekt ud af det, er vi også meget glade for det, og det kommer også danskerne til gode.
Det er en meget, meget lille del af finansloven, men det er fair nok, at de borgerlige ønsker at fokusere på det.
Jeg havde håbet på, og jeg tror måske stadig væk på det inderst inde, at vi kunne begynde at tale om jobskabelse og vækst i Danmark, for det er det, der er brug for.
Det er fair nok, det er jo en del af demokratiets vilkår, men det gør bare ikke, at vi skaber job eller vækst i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-10:
Jeg synes også, at man kan sige meget godt om hr. Poul Nyrup Rasmussens tid.
Han forringede efterlønnen, han forkortede dagpengeperioden, og han sænkede marginalskatterne.
Det er alle de ting, som Liberal Alliance jo ønsker man skal gøre i dag, så der er meget godt at sige om det.
Så lad os gå over til at tale om jobskabelse.
Er det de højere afgifter på forbrugsvarer, der giver nye job?
Er det de forringede muligheder for dansk erhvervsliv, fordi de skal have højere energiafgifter end de markeder, som de skal ud at konkurrere med, som giver flere job?
Er det fjernelsen af kontanthjælpen, der giver flere job?
Hvad er det egentlig, der giver flere job?
Når jeg går listen igennem, kan jeg nemlig se det ene vækst- og jobhæmmende initiativ efter det andet.
Vi vil gerne møde op både sammen med hr. John Dyrby Paulsen og finansministeren og fjerne alle de her tidsler, der hæmmer job- og vækstsituationen i Danmark, og så skabe en reel situation, hvor vi skaber job, hvor vi giver mulighed for at skabe en ordentlig konkurrenceevne og gode vilkår for dansk erhvervsliv gennem lavere skatter og mindre bureaukrati.
Det er det, virksomhederne og danskerne har brug for, ikke de nye afgifter, som regeringen sender til familierne.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Samlet set får lavindkomstgrupperne i det her land gavn af den nye finanslov.
Samlet set er der en jobskabelse i den her finanslov og dermed også et pres på væksten, altså et pres i opadgående retning.
Og det er der behov for, for vi har tabt 150.000 arbejdspladser i løbet af de sidste par år.
Vi har for mig at se en bunden opgave i det her Folketing, nemlig at forsøge at genskabe nogle af de job.
Vi deltager gerne i drøftelserne med Liberal Alliance, og Liberal Alliance er velkommen til at komme med de indspark, de har.
Sådan er demokratiet jo.
Og kan vi finde en aftale, vil det være glædeligt.
Jeg vil bare sige, at det, der fuldstændig klart og entydigt er i fokus, er at skabe job og vækst i Danmark og ikke noget som helst andet.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-10:
Tak for det.
Igennem de seneste uger er det jo blevet oprullet, at regeringen har præsteret rigtig mange løftebrud.
Jeg tror, der var en avis, der talte det op en weekend til 32 løftebrud, og jeg tror da sagtens, at vi andre, der følger det tæt herinde, kunne tilføje mange flere.
Den ene er, at boligskatterne ikke vil stige, og den anden er, at man ikke vil lempe vilkårene for at komme ind i Danmark som indvandrere.
Nu vil jeg så lige spørge om en lille ting i forbindelse med lempelse af vilkårene for at komme ind i Danmark.
Der lemper man mulighederne for at komme ind i Danmark, så ikke engang det holder.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg er meget, meget tilfreds med det regeringsgrundlag, vi har lavet.
Det er jo et meget smukt udtryk for den demokratiske tradition, der er, nemlig at hvis man ikke har 90 mandater, så må man sætte sig ned i et forhandlingsrum og blive enige.
Og der må hvert parti give noget for at få noget.
Sådan er demokratiets spilleregler.
Det vil jeg godt minde Dansk Folkeparti, som jo tilsyneladende har været vant til noget andet de sidste 10 år, om.
Vi kan ikke få gennemført noget, heller ikke de ting, vi meget gerne ville, hvis vi ikke har 90 mandater.
Derfor har vi sammen med De Radikale og SF lavet et regeringsgrundlag, som jeg er utrolig glad for.
Det er et meget, meget effektivt redskab til at skabe job og vækst i Danmark.
Så blev der spurgt meget konkret, og ja, vi holder også de løfter, vi har givet på integrations- og udlændingeområdet.
Det er rigtigt, at der er nogle overvejelser om at lempe reglerne for at få øget arbejdskraftudbuddet i Danmark, den dag det bliver nødvendigt, og de regler bliver jo forhandlet med de partier, der er relevante i den her sammenhæng.
Samlet set må jeg bare sige, at de to kernekrav, vi nævnte før valget, også holder, og de kan genfindes i regeringsgrundlaget.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-10:
Lad os så nu – vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen – gemme alle de her løftebrud væk og sige: Nå ja, det overholder man ikke, og det er så det.
Men der var to ting, som regeringen ville garantere: Det var det med boligskatterne, der ikke ville stige, og det med, at man ikke ville lempe vilkårene for at komme ind i Danmark.
Det her med at lempe vilkårene, det, jeg spurgte om, handler ikke om noget med arbejdskraft, det handler om tilknytningskravet, altså tilknytningskravet, når man skal have familiesammenføring i Danmark.
Det er det, jeg spurgte om.
Vil hr. John Dyrby Paulsen ikke anerkende, at noget af det, der har kostet det danske samfund ret mange penge, jo er den store tilgang af sager om familiesammenføringer, men også asylansøgere fra svært integrerbare lande i verden?
Vil hr. John Dyrby Paulsen ikke erkende, at det godt kan blive en økonomisk omkostning, at man lemper, for det gør man altså, man lemper på vilkårene for at komme hertil?
Det sidste spørgsmål går så på, om vi kan regne med en regering, der siger, at der er to ting, man vil garantere, og det ene har man allerede bevist man ikke overholder.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Det er meget klart.
Vi har holdt fast i de to kernepunkter, som vi sagde vi ville.
Derom er der ingen diskussion.
Man kan sagtens, som Dansk Folkeparti har gjort det adskillige gange, tage en lille gruppe af mennesker frem og sige: I er en belastning for det danske samfund.
Vi har nogle forpligtelser i forhold til det internationale samfund, f.eks. FN, til også at modtage nogle af de mennesker, som har det allerallersværest på den her jordklode.
Det koster nogle penge, ja, men vi bliver nødt til som en del af det internationale samfund og som en ansvarlig regering og et ansvarligt land også at bidrage i forbindelse med de ulykker, der regner ned over nogle af de mennesker, de mest fattige mennesker på den her klode.
Og ja, det bidrager vi gerne med.
Men det har intet at gøre med de to andre løfter, vi har givet før valget, og som vi holder efter valget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-10:
Jeg vil gerne følge op på det, som min kollega, hr. Mads Rørvig, sluttede af med i sit spørgsmål, for det står jo nu lysende klart, at det, Socialdemokratiets finansordfører har sagt, ikke passer.
Så vil hr. John Dyrby Paulsen ikke godt indrømme, at det ikke er 5 mia. kr., det bliver dyrere at være dansker, men at vi, når vi tager en betalingsring med, og når vi tager en kilometerbaseret afgift på lastbiler med, så er oppe på 9 mia. kr., plus hvad der senere hen kommer på energi?
Vil hr. John Dyrby Paulsen ikke indrømme, at tallet på 5 mia. kr. ikke holder?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Nej, det står fuldstændig klart.
Tallet på de 5 mia. kr., som i øvrigt er 3 mia. kr. i 2012 og 5 mia. kr. i 2013, står fuldstændig klippefast.
Der vil i den omlægning, der er i gang i dansk økonomi, og som den nye regering står for, på nogle områder være nogle afgifter, som bliver indført, f.eks. med henblik på at gøre det billigere at fyre med almindelig energi på lidt længere sigt og gøre det nemmere at komme ind til København på lidt længere sigt.
Lad de lastbiler, der slider helt utroligt på vores veje, også betale til vedligeholdelsen af vores veje.
Ja, det kan f.eks. også være sådan, som jeg har nævnt, at det bliver dyrere at køre over Storebæltsbroen, men det har altså ikke noget med finansloven som sådan at gøre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-10:
Det vil altså sige, at det løfte, som Socialdemokratiet er kommet med, og som ordføreren fastholder, ikke gælder, hvis man bruger sin bil, eller hvis man køber varer, der er transporteret med en lastbil, for så bliver det dyrere.
Det er en skat, en afgift, der skal betales, og som betyder, at det bliver dyrere at være dansker.
Det er da imponerende, at fordi det ikke er en del af en finanslov, men fordi det kommer på anden vis, så skal det ikke tælles med.
Jeg tror da, at danskerne er lidt ligeglade med, om det er en finanslovaftale, en energiaftale eller en lastbilaftale, som gør, at flere danskere skal have flere penge op af lommen.
Det er stigende skatter og afgifter.
Det er da en helt ny måde at se det på, og så er der jo fuldstændig frie rammer for regeringen til at sætte alle mulige skatter og afgifter op.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg vil sige to ting.
Jeg erindrer jo, at det var den samme debat, vi havde om efterlønnen.
Der ville det stort set også være over Dansk Folkepartis lig, at den blev ændret.
Det andet, jeg vil sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, er, at sandheden jo er, at vi lever i et demokrati, hvor vi forhandler løsninger, og der må man nogle gange give sig på nogle områder.
Og det er det, der også er sket i forhold til regeringsgrundlaget.
Det er et kompromis mellem tre partier.
Det er så et meget, meget stærkt kompromis, og det er det, der er grundlaget for udviklingen i Danmark i de næste 3-5 år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Jeg vil spørge hr. John Dyrby Paulsen, om det er rigtigt, hvad der bliver svaret her, altså at der var to ting, nemlig boligskatter og det, at det ikke skal være lettere at komme ind i landet.
Nu afskaffer man så nogle af kontrolforanstaltningerne, med hensyn til hvem der har ret til at få nogle ind i landet og sådan noget, men det kan vi tage ved en anden lejlighed.
Men er det rigtigt, at det var de to ting, man havde sagt?
Altså, jeg står her med en artikel, hvor den nuværende statsminister i forhold til det skatteudspil, der bl.a. indeholdt en millionærskat, sagde: Vi vil gennemføre det her, når vi har flertallet.
Citat slut.
Der kan ikke blive tale om at danne en regering, uden at dette er en del af regeringsgrundlaget.
Det var jo i den artikel, det blev gjort klart, at det var et ultimatum.
Det var krystalklart fra den nuværende statsministers side.
Det var et ultimatum til de partier, der ville deltage i en regering sammen med Socialdemokratiet.
Det her ville blive gennemført.
Og det er jo ikke gennemført.
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Nu er det jo sådan, at de største grunde til, at folk er nervøse, altså ikke har tillid til fremtiden, er stigende arbejdsløshed, og det er bankkrisen, der buldrer derudad stadig væk, og som også truer fra udlandet.
Så det er jo ikke nok at sige, som hvis det var en aftenbøn, at nu håber man, folk har tillid, og at Venstres politik er tillid, uden at man adresserer de problemer, der gør, at folk ikke har tillid til fremtiden.
Så hvad havde man tænkt sig at gøre, er Venstre tilfreds med, at der er mere end 200.000 arbejdsløse?
Er løsningen, så der bliver færre arbejdsløse, bare mere tillid?
Tror man på, at folk får tillid til bankerne?
Helt ærligt: Vi står her med landets største oppositionsparti, og så er man nødt til at komme med noget mere end at sige, at det er vigtigt med tillid.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at Enhedslisten og Venstre ser forskelligt på, hvordan man skaber vækst.
Enhedslisten tror på mere gæld, højere skatter, og at det er dem som politikere, der kan finstyre Danmark sådan, at man skaber beskæftigelse.
Det tror vi ikke på i Venstre.
Vi tror grundlæggende ikke på, at det er politikere, der skaber vækst.
Vi tror grundlæggende på, at vi politikere kan skabe nogle rammer, der gør, at private mennesker tør satse, tør skabe og tør igangsætte, det er forskellen.
For man kan meget nemt bare ved at hæve skatter og afgifter sætte noget arbejde i gang, men en vedvarende ægte vækst kan der aldrig blive tale om.
Hvad er så bagsiden ved at følge Enhedslistens opskrift?
Ja, kig rundt i Europa, det er ikke en akademisk diskussion, hvad der sker, når omverdenen mister tilliden til finanspolitikken.
Vi ser det lige nu, vi ser det i Grækenland, vi ser det i Italien, nemlig hvad konsekvenserne er, når man fører en politik a la den, Enhedslisten gerne så.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Tak for det.
I Liberal Alliance er vi meget enige i en benhård kritik af den finanslov, som vi diskuterer nu.
Det, der blot kan undre lidt, er, hvori kritikken sådan for alvor bunder fra Venstres side, fordi for 95-98 pct.s vedkommende er det jo en total kopi af den finanslov, som blev lagt frem af den tidligere regering.
Det, der er udfordringen for det her land, er, at vi på samme måde som mange andre europæiske lande har en for høj gæld, vi har ikke styr på vores offentlige udgifter, vi har et for højt skattetryk, og derfor har vi for ringe konkurrenceevne, og derfor mister vi arbejdspladser hver dag.
Vil ordføreren komme med tre konkrete eksempler på, at den tidligere regering i modsætning til den her regering var meget mere ambitiøs i forhold til at få sænket skattetrykket, få færre offentlige udgifter og dermed få markant færre ledige?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Først og fremmest var jeg også inde på i min ordførertale, at der er ros til regeringen i forhold til dele af finansloven, og det handler om tilbagetrækningsreformen.
Jeg tror sådan set ikke, at Liberal Alliance er uenig i, at det er en meget vigtig reform, som betyder, at vi både sparer overførsler og sikrer, at der er arbejdskraft til rådighed, en arbejdskraft, som også er nødvendig for at kunne skabe ægte vækst fremover.
Så har vi som regering – og det er jeg faktisk meget stolt af – sænket skatten på arbejde ad tre omgange, stået for den største sænkning af marginalskatten, og det er jo det, der står i kontrast til den nye finanslov, som regeringen lægger frem.
Det er jo fint, at tilbagetrækningsreformen overlever, men det er jo ikke fint for dansk økonomi og for danskerne, at man nu vælter skatter og afgifter ud på danskerne, og så har det som svar på, hvordan man sætter gang i økonomien.
Man sætter ikke gang i økonomien ved at gøre folk bekymrede, man sætter ikke gang i økonomien ved at tage folks penge.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Jeg fik ikke noget svar, for jeg bad ikke om en gentagelse af de ting, som også lå i den tidligere regerings udspil, nemlig tilbagetrækningsreformen.
Det er vi jo enige om er fint nok – det lillebitte skridt på den rigtige kurs.
Det, jeg bad om, var tre konkrete eksempler på, hvor den tidligere regering i modsætning til den her regering var meget mere ambitiøs i forhold til at sænke skattetrykket, få færre offentlige udgifter, få konkurrenceevnen op og dermed få færre arbejdsløse.
Det var det, jeg gerne ville have nogle eksempler på.
Jeg kan også spørge på en anden måde, men jeg vil gerne have svar på det her også.
Jeg vil også gerne have svar på noget andet.
I Børsens leder i dag lægges der op til, at det er vigtigere med muligheder for mange end den her konstante lighedsdiskussion.
Det er o.k. med mere ulighed, bare der er flere, der får muligheder.
Kan Venstres ordfører gå ind på den tankegang efter at have givet de konkrete eksempler på, at man var mere ambitiøs?
Hvis ikke der kommer svar på det, må man bare erkende, at Venstre ikke var mere ambitiøs end den nuværende regering.
Tre konkrete eksempler og så en accept af den tese, som ligger i Børsens leder i dag, nemlig at vi sagtens kan leve med mere ulighed i det her land, bare der er flere, der får muligheder.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jamen hvis jeg skal starte med det sidste, så er det jo en diskussion, vi har haft igennem mange år.
Altså, den nuværende regering har jo overraskende sagt, at man ikke vil måles på den måde, man måler ulighed, nemlig Ginikoefficienten.
Det er nye toner, som vi glæder os over, for vi er heller aldrig gået op i Ginikoefficienten, fordi det ikke for os handler om at bekæmpe rigdom, men om at sikre, at de svageste har det godt.
Og vejen til velstand er jo, at folk har muligheder, så jeg synes sådan set, at det er en vigtig pointe, og at vi skal sørge for, at alle har lige muligheder.
Det vil så bare altid medføre, fordi vi er forskellige som mennesker, at vi ender med at bruge de muligheder forskelligt, og det kan skyldes mange ting.
Men det, der er galt, er, hvis man tager initiativet fra folk, hvis det at gøre en ekstra indsats aldrig medfører en ekstra gevinst.
Men vi har som parti stået for at lave de største sænkninger af marginalskatten og få skatten ned på arbejde, sådan at det initiativ, jeg talte om før, også belønnes.
Det er vi stolte af i Venstre.
Ole Hækkerup (S), 2011-11-10:
I modsætning til Liberal Alliance synes jeg jo på mange måder, at tonen i ordførerens tale var valgt ud fra et mere sikkert liberalt værdisæt.
Her tænker jeg særlig på, at man ligesom kunne fornemme, at uanset hvilket samfundsproblem ordføreren vil blive præsenteret for, er det helt sikkert, at løsningen på det vil være en skattelettelse.
Det, jeg imidlertid gerne vil spørge ordføreren om, er: Hvis man sammenligner det finanslovforslag, der blev fremsat af den tidligere regering, med det her, hvor mange flere tror ordføreren så, at der kommer i arbejde?
Hvor mange flere kommer i beskæftigelse i 2012 med det finanslovforslag, den nye regering har fremlagt?
Er det flere, er det færre, eller er det det samme antal, som med den gamle regerings politik?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jeg er nok ikke i tvivl om, at forskellen på Venstre og Socialdemokratiet er, at Socialdemokratiet altid har den holdning, at uanset hvad problemet er, er svaret højere skatter, og det er jeg uenig i.
Det fører mig også over i, hvad effekten bliver af den samlede finanslov, som regeringen har lagt frem.
Det afhænger jo også meget af, hvordan danskerne vælger at reagere på det her, for hvis reaktionen fra danskerne, når de ser, at de skal betale 1.800 kr. mere i gennemsnit pr. familie i nye skatter og afgifter, op til 2.000 kr. mere pr. familie i energiskatter, helt automatiske stigninger som følge af opgøret med skattestoppet, til en betalingsring, skat på lastbiler – og så har man endnu ikke imødekommet Enhedslistens krav –
er, at de lader pengene blive i deres lomme, så er der ikke meget ekstra privat beskæftigelse tilbage.
Ole Hækkerup (S), 2011-11-10:
Nu fik vi en god lang sang, som ikke nødvendigvis havde så meget med spørgsmålet at gøre.
Det var i hvert fald ikke et svar på spørgsmålet.
Finansministeriet vurderer jo, at den nye kickstart og den nye finanslov, som regeringen har fremlagt, vil føre til en øget beskæftigelse.
Derfor skal jeg bare spørge igen: Er det ordførerens vurdering, at det er rigtigt, at den nye regerings politik vil føre til en højere beskæftigelse, vil føre til flere i arbejde, end det ellers ville have været tilfældet?