runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
Med beslutningsforslaget stilles der forslag om at pålægge regeringen at fremsætte lovforslag, der indfører mulighed for, at familieejede ejendomsvirksomheder kan overdrages med skattemæssig succession.
Lad mig indledningsvis kort ridse op, hvad formålet med adgangen til skattemæssig succession er.
Når en virksomhed afstås, skal der som udgangspunkt betales skat af den avance, som ejeren har opnået.
Skattemæssig succession giver mulighed for, at modtagerne overtager giverens skattemæssige forpligtelser, så der ikke udløses beskatning af en eventuel avance ved overdragelse, men først når aktiverne overdrages til tredjepart.
Adgangen til succession er således en særlig skattemæssig begunstigelse af familieejede virksomheder m.v., der skal afhjælpe den skattemæssige belastning, som et generationsskifte ellers kan medføre.
Det er så en tilbagevendende diskussion, hvordan successionsadgangen skal afgrænses, så det sikres, at reglerne målrettes tilfælde, hvor beskatningen ellers kan være en hindring for gennemførelsen af et fornuftigt generationsskifte.
Senest er der som led i vækstplanen fra 2013 afsat 300 mio. kr. fra 2016 til indførelse af regler om succession til erhvervsdrivende fonde, fordi der var enighed om, at man ønskede særligt at begunstige denne form for succession.
Pengetanksreglen indebærer i dag, at aktierne i et selskab ikke kan overdrages med skattemæssig succession, hvis over 50 pct. af selskabets aktiver har karakter af passiv pengeanbringelse.
Det vil åbne op for en væsentlig omgåelsesmulighed, hvis udlejningsejendomme udgår af pengetanksreglen, da det kan føre til uhensigtsmæssig spekulation i udlejningsejendomme alene for at opnå adgang til skattemæssige succession.
Det forslag, vi behandler i dag, kan endvidere bevirke, at investeringer kanaliseres til ejendomsmarkedet fra andre områder, ikke fordi det giver det største samfundsøkonomiske afkast, men fordi der kan opnås adgang til skattemæssig succession.
Det er ikke til gavn for vækst og beskæftigelse.
Samlet set kan regeringen derfor ikke anbefale forslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Det er korrekt, at det er en meget besværlig regering, vi har, men det ændrer jo ikke ved, at vi har indgået aftaler, hvor man f.eks. fik ansat betydelig flere mennesker til at bekæmpe social dumping, hvilket i øvrigt også er med til at dæmpe international kriminalitet, og at vi i det hele taget har fået gennemført lovgivning på det område.
Det har vi sådan set nævnt, hver eneste gang vi har været til forhandling, men sådan er begrænsningerne.
Og hvorfor har vi ikke kunnet komme længere?
Jamen det er jo, fordi den her regering hver eneste gang går over til højrefløjen og får sine ting gennemført og desværre har gjort det både med en finanslov og en skatteaftale.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Nu kan man jo diskutere det her rigtig mange gange.
Men lad os så sige, at det er rigtigt, hvad hr. Frank Aaen siger, altså at Dansk Folkeparti stemte for en politik, der så i yderste konsekvens betød, at der blev færre ansatte inden for SKAT.
Så har hr. Frank Aaen jo som parlamentarisk grundlag for den regering, der sidder nu, haft mulighed for, sammen med de regeringspartier, der i øvrigt var aktive modstandere af at nedskære antallet af skattemedarbejdere, at påvirke den her regering til at ansætte de medarbejdere igen, hvis det var det, og sørge for, at de 100 ekstra toldere, Dansk Folkeparti fik gennemtrumfet, var der.
Men det har hr. Frank Aaen jo ikke fået gjort, hr. Frank Aaen har spillet fallit og ikke brugt sin indflydelse i den retning, desværre.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Det er gammel overtro, at man kun kan stille spørgsmål.
Og den anden ting er altså, at man jo kan komme op i anden omgang.
Det er det, jeg har gjort, og det kan hr. Peter Skaarup også gøre.
Så der er jo ikke noget problem her i forhold til at kunne tage debatten op, hvis man har lyst til det.
Jeg siger bare: Dansk Folkeparti stemte for en økonomisk politik, der fjernede tusindvis af stillinger inden for Told og Skat.
Det er bare sådan, det var, og i sidste omgang fik man solgt 100 tilbage, om jeg så må sige, for reelt at fjerne efterlønnen.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg skal stille et spørgsmål her, fordi det, jeg egentlig bliver bedt om, er at svare på et spørgsmål, og nu må vi lige se, om formanden tillader, at jeg så prøver på det.
For det er vistnok den eneste mulighed, jeg har tilbage i forhold til taletid her i dag.
Men altså, svaret er jo, at Dansk Folkeparti ikke sad i regering, da VK-regeringen sad der.
Det var V og K, der sad i den regering.
De gennemførte nogle forskellige justeringer i forhold til SKAT, som man kan diskutere om var fornuftige eller ikke var fornuftige, men en af konsekvenserne var, at der kom væsentlig færre ansatte.
Og en af de konsekvenser, der også var, var, at det efter vores opfattelse var nødvendigt at få flere toldere.
Så man kan i forhold til antallet af toldere diskutere, hvem det er, der er skurken her.
Jeg vil jo påstå, at det var Dansk Folkeparti, der sørgede for 100 ekstra toldere, og hr. Frank Aaen, der afskaffede dem igen.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Det er såmænd ikke, fordi det skal være så langt.
Jeg har det bare sådan, at noget af det værste ved politik er, at man fornægter, hvad man har gjort, og til gengæld snakker om alt det, man gerne vil gøre.
Jeg siger det, fordi jeg nu nogle gange har hørt, at man ikke skal snakke om fortiden, man skal snakke om fremtiden.
Jeg synes, det er for nemt at slippe uden om, at Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre en politik, der har medført tusinder af færre ansatte inden for Told og Skat.
Det er man da nødt til at forholde sig til at man altså var med til – jeg tror endda, man pralede med det.
Og så har man jo så sagt: Ja, men vi fik ansat 98 til at stå nede ved Kruså.
Fint, fint, det er ikke noget problem for mig, men det er jo ikke mange i forhold til det samlede tal.
Så har jeg bare lige et spørgsmål til.
Jeg har spurgt til det her nogle gange undervejs, men jeg har ikke fået noget svar.
De 98, man så fik ansat, fik man jo så til gengæld for reelt at fjerne efterlønnen.
Og jeg vil sige, at indtil videre synes jeg altså at hr. Peter Skaarup har været, kan man sige lidt sølle i sine svar på spørgsmålene.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-20:
Tak for det, formand.
Det forslag, som vi behandler her, handler jo om et område, som vi har berørt nogle gange, nemlig det her med skattefri succession, i forhold til at den næste generation eller nært beslægtede overtager en virksomhed.
Det er nogle regler, vi har indført for at lette de her generationsskifter og specielt lette likviditetsbyrden i forbindelse med generationsskifter, og der har det jo været vigtigt, at det sigte, som reglerne har, er produktionsarbejdspladser og arbejdspladser, hvor der er nogle produktionsbygninger eller fabriksbygninger eller lignende bygninger involveret, som det kan være svært umiddelbart at belåne, sælge eller lignende, og hvor der dermed kan komme et likviditetsproblem i forbindelse med en succession af virksomheden.
I de her regler er der indeholdt en bestemmelse om, at man ikke med en skattebegunstigelse må kunne overdrage såkaldte pengetanke, og det er yderst fornuftigt og relevant.
Og jeg tror ikke, det er særlig hensigtsmæssigt at indføre de regler, som bliver foreslået i det her beslutningsforslag.
Og de regler, vi har, synes jeg i virkeligheden på god vis imødekommer det behov.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Det har vi rejst ved hver eneste finanslovsforhandling, og vi fik så også på et tidspunkt ansat nogle flere.
Nu skal man lige holde fast i proportionerne, for det, som Dansk Folkeparti var med til at lave sammen med Venstre og Konservative, gjorde, at kurven over antallet af ansatte inden for SKAT faldt sådan her.
Det kan godt være, I fik sat nogle ned til at passe nogle grænsebomme ved Padborg, det vil jeg ikke udelukke, men det ændrer ikke ved, at sådan gik kurven i hele jeres tid.
Vi fik den så til at stige lidt – vi skulle bare have fået lov til at lade den stige mere – noget, vi har krævet ved hver eneste finanslovsforhandling, men det er ikke altid så nemt at komme igennem med det over for regeringen, men vi gør det igen, bare rolig.
Jeg synes bare, Dansk Folkeparti bør stå ved sit ansvar for, at antallet af ansatte inden for SKAT er faldet dramatisk i den tid, I havde indflydelse.
Det kan ikke være noget, som vi lige pludselig skal tage ansvar for, for det var altså jeres ansvar.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
Jamen jeg har som udgangspunkt ikke nogen kommentarer til, hvad Berlingske måtte citere medarbejdere i Rigsrevisionen for i den artikel fra den 20. december 2013.
Det, jeg henholder mig til, er beretningen, som man fremkom med fra rigsrevisorernes side i august 2013, og til Statsrevisorernes bemærkninger og til de svar, som min forgænger som skatteminister på regeringens vegne gav i forhold hertil.
Det er jo det, der er det centrale.
Vi arbejder jo, hvad angår ekspertudvalget og den efterfølgende proces, der skal være, på at få et vurderingssystem, man generelt kan have tillid til.
Og det var jo på den baggrund, at vi lavede en løsning i den mellemliggende periode, som blev reguleret med L 80 fra efteråret, og som indgik som en del af finanslovsaftalen.
Det er jo derfor, det er bemærkelsesværdigt, at Det Konservative Folkeparti nu er forslagsstiller på noget, som vil ændre det, som vi grundlagde med den finanslovsaftale, man selv var part i.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-20:
Altså, det er jo soleklart i forhold til Rigsrevisionens undersøgelse, at regeringens mistolkning – det var godt nok ikke den nuværende minister, som står heroppe, som havde ansvaret på det tidspunkt – der gik på, at man bare kunne lægge andelsboliger ind under erhvervsejendomme, ikke holder, og det er der flere citater om, også fra Rigsrevisionens side.
Regeringen erkender, at der er enorme problemer med vurderingssystemet, og derfor har man nedsat et udvalg med Peter Engberg i spidsen, som relativt snart, går jeg ud fra, kommer med et udspil.
Men man adresserer ikke fra regeringens side, at vi siden december måned i dagene før jul konstaterede, at der også var massive problemer med andelsboligerne.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren her sidst på aftenen: Hvad har regeringen gjort for at rette op på det siden december måned, hvor det blev konstateret?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
Det forslag, som vi nu skal behandle, er fremsat af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Derimod må jeg sige, at jeg undrer mig over, at Venstre og Konservative også står som forslagsstillere.
Det skyldes jo, at et lovforslag om ejendomsvurderingerne som bekendt var en del af den finanslovsaftale, som Venstre og Konservative sidste år indgik med regeringen, og jeg må nok sige, at det er en lidt ejendommelig praksis, som Venstre og Konservative her begiver sig ind på, når det drejer sig om lovgivning, der er gennemført som led i en finanslovsaftale.
Men nu ligger beslutningsforslag nr. B 87 på bordet, og så kigger vi selvfølgelig lidt nærmere på det.
Efter forslaget skal regeringen inden udgangen af indeværende folketingssamling fremsætte lovforslag eller foretage ændringer i administrative forskrifter for at sikre, at andelshavere får et nedslag i grundværdien på andelsboliger på 2,5 pct., som det er sket for ejerboliger.
Forslagsstillerne giver som begrundelse for forslaget bl.a., at vurderingerne af andelsboliger skulle være fejlbehæftede.
Desværre oplyser man ikke andet om grundlaget for den her antagelse, end at Berlingske den 20. december sidste år bragte en artikel med et sådant indhold.
Udgangspunktet for regeringens tiltag i denne sag er til gengæld Rigsrevisionens beretning fra august sidste år og det efterfølgende forløb.
Beretningen er som bekendt særdeles kritisk, men Rigsrevisionens beretning giver ikke grundlag for en påstand om, at vurderingen af andelsboliger skulle være ude af trit med virkeligheden.
Jeg er naturligvis helt opmærksom på de store udfordringer, der ligger på vurderingsområdet, hvilket Rigsrevisionens beretning også viser, men jeg er ikke bekendt med, at der skulle være undersøgelser, der skulle vise, at den seneste vurdering af andelsboliger, altså den fra 2012, skulle være behæftet med så betydelige fejl, som det påstås i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Der er forskel på den måde, man vurderer ejerboliger og erhvervsejendomme på.
Ejerboliger får som udgangspunkt en form for maskinel vurdering.
Det kan man ikke generelt gøre for erhvervsejendommes vedkommende, da erhvervsejendomme er en meget differentieret gruppe.
Vurderinger af erhvervsejendomme er således alt andet lige mere individuelt baseret end vurderinger af ejerboliger.
Men der gælder selvfølgelig det samme for erhvervsejendomme som for ejerboliger, nemlig at en vurdering altid er udtryk for et skøn, og der er altid en usikkerhed forbundet med skønsmæssige vurderinger.
Og der findes ikke et korrekt facit, det er man nødt til at erkende.
Rigsrevisionen kritiserede især 2011-vurderingen af ejerboliger, og regeringen reagerede på det med de tiltag, der er indeholdt i lovforslag nr. L 80 fra sidste efterår, og med nedsættelsen af et eksternt ekspertudvalg.
Regeringen fandt dengang ikke grundlag for at give nedslag for erhvervsejendomme, herunder andelsboliger.
Det er fortsat regeringens opfattelse, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-20:
Da Liberal Alliances skatteordfører, hr. Ole Birk Olesen, ikke kunne være til stede i dag, skal jeg holde denne tale på hans vegne.
Et bredt flertal i Folketinget bakker op om reglerne for skattemæssig succession ved generationsskifte af familievirksomheder.
Det gør vi, fordi virksomhederne ellers ville være truet af at skulle opløses eller sælges, hvis skatteregningen uden successionsreglerne skulle betales ved et generationsskifte.
For at reglerne ikke bruges til at lave rene pengetankslignende virksomheder og overgå fra en generation til den næste under mere gunstige skattevilkår, end der gælder for forældres almindelige begunstigelse af deres børn med rene pengebeløb, mener et flertal imidlertid også, at der skal være en såkaldt pengetanksregel, som skal undtage virksomheder, som for mere end 50 pct.s vedkommende vurderes at bestå af såkaldte passive kapitalanbringelser.
Det rammer ejendomsselskaber, altså virksomheder, som tjener penge på at udleje bolig- og erhvervsejendomme.
At have penge placeret i en ejendom, som bruges til udlejning, regnes i lovgivningen som en passiv kapitalanbringelse.
I Liberal Alliance er vi helt uenige i, at fast ejendom, som benyttes til udlejning, er passiv kapital.
Landets familieejede ejendomsselskaber står på grund af pengetanksreglen, som den er udformet i dag, i den knibe, at de har meget svært ved at generationsskifte, sådan som et bredt flertal i Folketinget ellers mener at virksomheder bør kunne.
Det problem vil dette beslutningsforslag rette op på, og derfor er Liberal Alliance medforslagsstiller på det, og derfor støtter Liberal Alliance forslaget helhjertet.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Jeg tror, at jeg kan slutte op om SF's argumentation og ikke behøver at udvide den så meget mere, måske bare lige sige, at det største problem i den her branche, om jeg så må sige, jo er, at man overhovedet har muligheden for at lave succession i udskudt skat.
For det er jo sådan, at det oprindelige er, at hvis man ejer en virksomhed og der optjenes en værdi og aktierne bliver mere værd, så kan man undgå at betale skat, fordi man så kan videreføre det i virksomheden.
Problemet er jo bare, at hvis man så overfører aktierne til en fond, ligger de jo bare der, og så bliver værdistigningen aldrig nogen sinde beskattet.
Her er det sådan, at hvis man overfører det til nogle arvinger – og så vidt jeg husker, skal man bare arve ca. 2 pct. – kan man godt være i succession uden at betale skat.
Det betyder, at der er nogle kæmpemæssige værdier i det her samfund, der aldrig nogen sinde bliver beskattet, og det er så det.
Det synes jeg sådan set er fint, det er jo det, det konservative forslag her går ud på, nemlig at vi skal have endnu flere værdier, der er tjent, som aldrig nogen sinde bliver beskattet.
Og jeg behøver vel ikke at sige, at det går Enhedslisten imod.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-20:
I SF vil vi gerne tage hensyn til, at de helt små familievirksomheder har rimelige vilkår i forbindelse med et generationsskifte.
I den forbindelse kan det være en fordel at udskyde skattebetalingen, hvis virksomheden skal kunne føres videre på et fornuftigt grundlag.
SF vil som udgangspunkt gerne være med til at forbedre vilkårene for små og mellemstore virksomheder til gavn for vækst og beskæftigelse. Men med medtagelsen af fast ejendom i den såkaldte pengetanksregel har man et værn, som har til formål at forhindre, at midler anbringes i ikkeerhvervsrelevante udlejningsejendomme.
Sådanne ejendomme vil i mange tilfælde være let omsættelige.
Det vil derfor åbne for en væsentlig omgåelsesmulighed, hvis de udgår af pengetanksreglen.
Vi vil derfor ikke være med til at gøre det lettere at spekulere i at undgå at betale skat.
Det er ikke i orden at udnytte reglerne om generationsskifte på den måde.
De regler, som vi har i dag, har netop til formål at begrænse de gunstige successionsmuligheder, som øvrige familieejede erhvervsvirksomheder har.
Vi skal sikre, at man ikke kan misbruge ordningen, der netop er skabt for at hjælpe et generationsskifte igennem, uden at det er muligt at føre store likvide beløb videre til arvingerne.
Jeg synes grundlæggende, at det er en sympatisk tanke, at forslagsstillerne gerne vil hjælpe et generationsskifte på vej ude i de små virksomheder, men vi skal passe på, at vi ikke samtidig åbner et skattehul.
Lige nu bliver der jo talt mange steder i verden om den her bog, der hedder »Capital in the Twenty-First Century«, skrevet af en fransk økonom, som jo har rigtig meget fokus på, at det langt bedre kan betale sig at have kapital og arve kapital end at arbejde og tjene sine egne penge; altså at man over lang tid kan se, at det meget bedre kan betale sig at finde en rig enke eller arve nogle penge fra sine forældre end tage sig en uddannelse og arbejde.
Jeg synes bare, at det er et grundlæggende princip – også et meget liberalt princip – at man skal arbejde for sine penge, hvis man kan, altså at man skal yde noget.
Hvis vi får en større og større grad af ulighed i verden, fordi der er en større forrentning på kapital, end der er på arbejde ved at yde en indsats, så får vi bare mere og mere ulighed, men vi får også en situation, hvor det altså bedre kan betale sig at gå på jagt efter en rig enke end at yde en indsats.
Det er jo sådan lidt op på den høje hest, men det er det grundlæggende princip om, at vi ikke vil være med til at føre meget, meget store likvide beløb igennem ved at åbne for et skattehul, som vi synes det her forslag lægger op til.
SF kan ikke støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-20:
Som nævnt af de to foregående ordførere handler det her om, at man vil pålægge regeringen i indeværende folketingssamling at fremsætte de nødvendige lovforslag, som gør, at familieejede virksomheder, som har erhvervsejendomme, får samme muligheder for at lave skattemæssig succession som andre virksomheder.
Jeg synes, det er godt, at der er gode regler og at der skal være gode regler for generationsskifte i familieejede virksomheder.
I Danmark har vi omkring 60.000 familieejede virksomheder.
Det er godt, at de kan drives videre inden for familien, på grund af at man laver nogle gode muligheder for at lave generationsskifte.
En af betingelserne for, at de kan lave de her generationsskifter, er, at der er en vis grænse for passiv kapitalanbringelse, som højst må udgøre 50 pct.
Det er det, der også blev kaldt pengetanksreglen.
Passiv kapitalanbringelse er jo bl.a. obligationer, guld, kontanter, men også erhvervsejendomme.
Man foreslår her fra Konservatives og Liberal Alliances side, at det skal pilles ud, så erhvervsejendomme ikke betragtes som passiv kapitalanbringelse.
Vi er sådan set enig i det, som man skriver i beslutningsforslaget, nemlig at en udlejningsejendom i erhvervsejendomme også er en vigtig del af erhvervslivet.
Bl.a. skriver man i forslaget, har de også kunder, leverandører, ansatte osv.
Så på den måde kan vi godt følge, at det også kan være en virksomhedstype, der kan have brug for at have gode regler for at lave skattemæssig succession.
Forslagsstillerne er så også klar over, kan jeg se, at der er nogle spørgsmål, der skal afklares.
Det er bl.a. en mulighed for omgåelse.
Man foreslår selv i forslaget, at der skal være en periode på 3 år, hvor de skal have drevet virksomhed for at kunne drage nytte af de her successionsregler.
Om det lige skal være 3, 5 eller 7 år, er vi ikke låst fast på, men det er klart, at man da altid kan prøve at se, om man kan finde et kompromis i forhold til et kommende lovforslag, hvis der bliver flertal for det her beslutningsforslag, og finde ud af, hvordan man så kan lave nogle værnsregler, så de ikke bare fra den ene dag til den anden kan købe en erhvervsejendom, bruge de her regler og så på den måde slippe med noget boafgift.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er et positivt forslag, men ligesom Venstre vil vi også sige, at det ikke er det, der står øverst på vores ønskeliste, men vi er helt enige i, at der skal være gode vilkår for generationsskifte for familieejede virksomheder.
Margrethe Vestager (RV), 2014-05-20:
Jeg synes, det begynder at blive sådan lidt fortænkt, når der bliver spurgt, hvordan man definerer køn.
Jeg er sikker på, at folk, som har gravet sig helt ned i det her, mener rigtig mange ting om det.
Der er et fysisk køn, og så er der en kønsidentitet, og de to ting er ikke nødvendigvis sammenfaldende.
Det her handler ikke for mig om spidsfindigheder og alt mulig andet.
Det her handler om at give nogle mennesker mulighed for at leve det liv, de gerne vil, også når de bliver mødt af myndighederne, sådan at der er værdighed, og så man kan have en let og helt almindelig hverdag.
Det er ikke særlig spidsfindigt.
Det er måske ikke engang særlig progressivt, for det handler bare om det enkelte menneskes mulighed for at være i verden som den, man er.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Jeg er helt enig i, at man skal gøre det målrettet.
Altså, at have 37 ansatte stående dagen lang nede ved Padborg tror jeg ikke meget på, men det samlede antal ansatte inden for SKAT kunne måske godt tænkes at påvirke provenuet positivt.
Det er bare derfor, jeg spørger, om vi så ikke skal overveje at ansætte nogle flere inden for SKAT,
jeg er helt sikker på, at hver eneste medarbejder, man ansætter, vil give et merprovenu.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Jeg tager lige det fjerde spørgsmål igen.
Det er, om ministeren mener, at den definition, vi har af køn, er objektiv.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Ja, det sidste, ordføreren siger, kan jeg fuldt ud skrive under på.
Altså, hvis man er kommet til den konklusion, at der med den her særlov og den dertil hørende storskalalov er tale om statsorganiseret social dumping, så kunne man vel sige, at hvis ikke der bliver taget højde for det problem, kan man ikke støtte lovforslaget.
Det undrer mig, at der kom sådan en meget uklar melding.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Jeg startede faktisk min tale med at sige, at vi var vældig i tvivl, fordi der er andre ting i hele det her spil, som vi er nødt til at få på det rene.
Og der er masser af spørgsmål, som vi gerne vil have svar på; nogle af dem har vi fået, men der er flere spørgsmål, som vi gerne vil have ordentlige svar på.
Jeg ved ikke, om man kan stille ændringsforslag – det kan man som regel ved et lovforslag, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen – og det kunne være noget af det, vi kunne se på i forbindelse med den her behandling.
Nu ved jeg bare, og det er trist, at det her kommer til at blive utrolig sjasket, fordi det skal gennemføres her, inden vi går på sommerpause.
Jeg synes egentlig, at der burde have været langt mere tid til det.
Jeg synes, at det er noget pjask, at man skal køre det igennem på den måde.
Jeg kunne godt have tænkt mig en langt længere proces, og det tror jeg også mange i Grønland gerne ville have haft; det har vi også fået indtrykket af ved en af vores grønlandske MF'er.