runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2009-03-25:
Jeg er helt enig med ministeren i, at vi selvfølgelig skal tage afstand fra de her handlinger.
Men der ligger i mit spørgsmål, at jeg gerne så noget handling også fra ministerens side.
I marts 2006 havde jeg den daværende kirkeminister i samråd, og her blev ministeren bl.a. bedt om at gøre rede for, hvad der kunne foretages for at forebygge hærværk.
Den daværende kirkeminister mente, at problemets omfang var meget begrænset, og så også det andet, at opgaven ligger hos det enkelte menighedsråd.
Men jeg anerkender ikke, at der ikke kan foretages centrale tiltag.
Derfor er jeg nødt til at spørge, om den nuværende kirkeminister kunne tænke sig nogle muligheder, der var i kirkeministerens hånd, for at dæmme op for problemerne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-25:
Det drejer sig om hærværk på landets kirkegårde.
I spørgsmålet nævnes Sønderjylland.
Det er ondt, det er hensynsløst, det er en grov forbrydelse, det er en ond handling.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men det er og bliver, som jeg og min forgænger tidligere har sagt, en politisag.
Jeg ved jo, at menighedsrådene og kirkegårdslederne selvfølgelig er meget optaget af det, der hvor det sker.
Der er forskellige muligheder for at prøve at forebygge, og det gør man rundtomkring.
Nogle anskaffer vagter, andre låser, nogle prøver med infrarød belysning, så man kan afsløre dem, der kommer.
Men at vi alle sammen må tage afstand fra de fuldstændig meningsløse handlinger, siger sig selv.
Bente Dahl (RV), 2009-03-25:
Vil ministeren med baggrund i de seneste hærværk på sønderjyske kirkegårde redegøre for, hvordan hun vil stoppe hærværket?
Skriftlig begrundelse
Karen Jespersen (V), 2009-03-25:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er en række mennesker, som gør en fremragende indsats, men det ændrer jo ikke på, at der er brug for også af hensyn til dem - at man får gjort noget ved de brodne kar.
Og så længe man holder hånden over dem, ud fra at det er nogle, der vil de unge, selv om de har sympati for deres kriminelle aktiviteter, bliver vi ved med at gå galt i byen.
Der er jo en grundlæggende forskel.
Fru Line Barfod mener, at man kan løse alle den slags problemer ved at hæve kontanthjælpen, men det mener jeg er skrupforkert.
Jeg mener, at er der noget, vi fundamentalt har brug for, så er det at se på værdigrundlaget.
Jeg mener, at det her handler om nogle børn og unge, som ikke er blevet opdraget, eller som er blevet opdraget skrupforkert.
Og det er ikke noget med at fralægge sig ansvaret, det er noget med at satse på forældreprogrammer, sundhedsplejersker og også på et værdigrundlag; at man, når man møder de her børn og unge, lærer dem, hvordan de opfører sig ordentligt, og hvad der er rigtigt og forkert, og reagerer, når de opfører sig forkert.
Det gør man ikke, og det er den rapport fra Københavns Kommune et eksempel på.
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
Der er masser af gange blevet advaret om, at hvis regeringen fortsatte med det, den var i gang med, ville vi få problemerne.
Københavns Politi og Justitsministeriet advarede om, at hvis man ryddede Pusher Street uden at gøre noget andet, ville man få de problemer, vi har.
Der er masser, der har advaret om, at når man laver en forråelse af samfundet, sender en masse mennesker ud i fattigdom, udstøder store grupper, laver en opsplitning i dem og os, så får man nogle af de problemer, vi har i dag.
Det er der masser der har advaret om.
Det er på tide, at ministeren begynder at lytte og også påtager sig et ansvar.
Nu er jeg med i borgerinitiativer imod det, der foregår, og de holdninger, der er på Rådmandsgade Skole og de andre skoler, på fritidshjemmene, blandt socialmedarbejdere, gadeplansmedarbejdere osv., er absolut ikke, at man bakker op om kriminalitet.
Man laver tværtimod et kæmpe arbejde hver dag og også i ens fritid for at prøve at få de unge væk fra kriminalitet, for at sikre, at de børn, der vokser op nu, ikke ender i kriminalitet, men får mulighed for at være med i nogle andre fællesskaber.
Og det synes jeg at ministeren burde bakke op om i stedet for at rakke ned på.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Jeg kan forsikre hr. Ole Vagn Christensen om, at det her ikke vil påvirke de forlig og de aftaler, der er indgået i forhold til finansieringen af konkrete opgaver.
Det handler om, at Fødevarestyrelsen ikke har kunnet overholde sit budget, at der har været nogle tilpasninger, som ikke er foregået tilfredsstillende, at der er nogle arbejdsopgavevaretagelser, hvor der har været afsat flere ressourcer end nødvendigt.
Og jeg har fuld tillid til, at ledelsen i Fødevarestyrelsen kan finde ud af at håndtere den her situation og kan finde frem til besparelser, der netop ikke påvirker de politisk prioriterede områder.
Karen Jespersen (V), 2009-03-25:
Jeg mener faktisk, at vi skal finde nogle måder at få beskrevet, hvad det er for et værdigrundlag, vores børn- og ungepolitik kan bygge på.
Det gælder både centralt, og det gælder ude i den enkelte kommunalbestyrelse og ude i det enkelte tilbud til de unge.
Det er ikke så nemt, for man vil jo gerne have, at det skal foregå på ens egne betingelser, men det mener jeg er forkert, og jeg mener, at vi er nødt til at tage det værdiopgør.
Jeg synes, det er meget, meget skræmmende, at fru Line Barfod ikke kan snøvle sig sammen til at tage afstand fra, at der faktisk er kriminalpræventive aktører - som det hedder - som ifølge rapporten, der bygger på et meget stort antal interviews, har udtalt sympati og forståelse for de unges aktioner og/eller kriminelle handlinger.
Der er ikke andet for end at komme op af stolen og så få taget afstand fra det, for så længe det får lov at trives, rokker vi os jo ikke ud af stedet i forhold til indsatsen, så bliver det jo bare værre og værre.
Det er jo ikke noget med at ville de unge, det er altså en skrupforkert måde at drive unge- og børnepolitik på, og det er vi da nødt til at gøre op med.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Som nævnt har Fødevarestyrelsen som følge af underskuddet i 2008 taget skridt til at sikre, at styrelsen fremover overholder finanslovbevillingen.
Den tilpasning, der er tale om, vil alene blive foretaget for at sikre, at udgifter i 2009 svarer til den afsatte bevilling i 2009.
Fødevarestyrelsens ledelse har oplyst mig om, at det vil være nødvendigt at tilpasse personaleomkostningerne svarende til at afskedige ca. 40 medarbejdere i 2009.
Det vil give en budgetmæssig effekt på ca. 20 årsværk i 2009, og det hænger jo sammen med, at der netop - apropos den tidligere diskussion - skal tages hensyn til processer med samarbejdsudvalg, med opsigelsesvarsler m.v.
Med tilpasningerne vil udgangspunktet for Fødevarestyrelsens opgavevaretagelse være uændret i forhold til det, der er forudsat på finansloven for 2009, da det jo er det, det hele går ud på at sikre, nemlig finanslovbevillingen for 2009.
Fødevarestyrelsens ledelse vurderer, at tilpasningerne vil kunne gennemføres med tilfredsstillende målopfyldelse i 2009, herunder også med hensyn til aftale om indsats mod salmonella, campylobacter, fødevareforlig, og hvad der måtte være af aftaler på området.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-25:
Det kunne jo være interessant at få et notat om, hvordan Fødevarestyrelsen mener at de kan overholde de bestemmelser her, og om, hvordan de også kan sikre arbejdsglæden, som vi var lidt inde på tidligere.
For umotiverede medarbejdere og syge medarbejdere er i hvert fald ikke noget, der kan befordre den udvikling.
Vi har jo set, hvordan udviklingen har været på det her område, og derfor synes jeg, at ministeren burde have sat foden ned og sagt: Det kan ikke køre på den måde.
Man kan overlade det til en ny leder af Fødevarestyrelsen, som man har gjort tidligere, hvor det har vist sig, at det hele kom ud af kurs, og derfor fik vi jo så nok også en ny ledelse.
Men det er deres ansvar, og det er jo dem, der har stået i hele situationen.
Derfor burde de jo nok have sagt: Det her kan vi ikke leve med.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Det står jeg fuldt ud ved.
Jeg kan forsikre hr. Ole Vagn Christensen om, at jeg ikke går på kompromis med fødevaresikkerheden, ikke under nogen omstændigheder.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-25:
Spørgsmålet lød, om ministeren kan forsvare Fødevarestyrelsens oplæg til nedskæring af personalet og samtidig sikre, at fødevaresikkerheden er i top.
Nu har vi jo set, hvad der er sket inden for finanssektoren, hvor man også skar ned på Finanstilsynet, men her var man fuldstændig klar over, at det var et alvorligt område, så derfor kunne man godt komme med en ekstra bevilling på 25 mio. kr. til at gøre en indsat.
På fødevareområdet har vi oplevet et lignende antal skandaler, og derfor synes jeg nok, at det er lidt flot at gå ud og sige, at man sagtens kan opretholde fødevaresikkerheden.
Men det er jo ministerens ansvar, og vi skal nok holde ministeren fast på det ansvar og også på, om der kan leves op til måltal og den slags ting, som det sådan set er blevet lovet Folketinget ville foregå i forbindelse med fødevaresikkerheden.
Hvordan kan ministeren i forhold til fødevaresikkerheden forsvare Fødevarestyrelsens oplæg til nedskæring af personale?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren har forstået, at Fødevarestyrelsens underskud på 26,7 mio. kr. har ført til et oplæg til 40 afskedigelser.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Jeg kan ikke tro andet, end at de spilleregler, der er, og at de overenskomstmæssige aftaler er blevet fulgt.
Jeg er ikke bekendt med andet, men jeg vil naturligvis foranlediget af hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål bede om information fra Fødevarestyrelsens ledelse om, hvorvidt man nu også har sikret sig, at man har overholdt alle regler og informeret, som man skulle undervejs.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-25:
Siden 2001 har vi hørt den her melodi; vi har hørt, at nu har man tilpasset, nu har man gjort det, der var nødvendigt, for at man kunne sikre det ene og det andet, nu har man lavet den omstilling, der var nødvendig.
Jeg er nødt til at spørge: Hvordan har personalet været inddraget i forbindelse med det underskud, der her er opstået igennem tiden?
Har man fået de fornødne oplysninger, således at man har kunnet skabe en sikker og tryg arbejdsplads?
Eller er det noget, der nu er kommet til personalets kendskab, fordi der har været slendrian i Fødevarestyrelsen under ministerens ledelse i den periode, vi har været igennem?
Jeg er interesseret i at høre, hvordan personalet er blevet inddraget, og hvordan personalet har været med til at opbygge, at vi har fået et underskud på 26,7 mio. kr.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Det er jo rigtigt, at der har været en økonomistyring, som ikke har været tilfredsstillende.
Sådan er det jo, når der bliver oparbejdet et underskud, som ikke er forventet.
Jeg er sikker på, at Fødevarestyrelsens ledelse har sørget for at overholde alle de spilleregler, der er i forhold til inddragelse af medarbejderne, og har haft de møder, der skulle afholdes, og givet de informationer, der skulle gives.
Jeg har fuld tillid til, at det er håndteret korrekt af Fødevarestyrelsens ledelse.
Det, vi så nu står med konkret, er et behov for at spare 20 årsværk, og i og med at det først kan træde i kraft her til august, vil det berøre ca. 40 medarbejdere i Fødevarestyrelsen.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-25:
Jeg har et par spørgsmål.
Erkender ministeren, at det er hendes ansvar, at der er en overskridelse på 26,7 mio. kr.?
Erkender ministeren også, at alting er foregået i overensstemmelse med de regler, som er vedtaget via trepartsforhandlingerne?
Jeg vil sige til ministeren, at jeg gerne vil have et notat om, hvorvidt man har levet fuldstændig op til, at man har givet den fornødne information hen ad vejen om den udvikling, der har været, når vi taler om udviklingen i Fødevarestyrelsen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-25:
Jeg vil godt følge op på hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål.
Det, som jeg synes er interessant, er, hvordan det kan gå til, at et område, der har været så meget fokus på igennem så lang tid, ender med en budgetoverskridelse på over 20 mio. kr., og det er et område, der i forbindelse med fødevareforliget har fået tilført flere midler.
Jeg glæder mig til at høre om og også se på skrift, hvordan det hænger sammen.
Dernæst: Hvordan kunne det opstå?
Og hvordan vil man sikre sig, at de områder, der skal løftes, som er højt prioriteret, ikke kommer til at lide skade, fordi der er færre mennesker til at udføre den opgave, som man havde regnet med skulle løses af de folk i Fødevarestyrelsen?
Man kan beskylde den her regering for meget, men man kan ikke beskylde den for at have haft særlig meget styr på det her.
Altså, man starter ud i 2001 med at fyre op imod 200 medarbejdere, sparer 100 mio. kr., og så kører det siksakkurs frem og tilbage.
Det, der jo er interessant, er, hvad det er for nogle opgaver, man har fået løst her, der har kostet 26,7 mio. kr. mere, end man havde regnet med som så ikke behøver at blive løst i fremtiden.
Det synes jeg virkelig er interessant.
Det er jo en overskridelse, og det er formodentlig ikke, fordi man har budgetteret forkert.
Det kan være, man har underbudgetteret for at få forliget igennem, og man har sagt, at man kan klare det med de der 60 mio. kr., som der dengang blev bevilget.
Det blev taget fra handelsskolerne og andre steder - og man kunne klare det igennem med det.
Men det kunne jo være, man skulle have haft 80 mio. kr. dengang for at få det hele til at hænge sammen i forhold til de opgaver, man skulle løse.
Tilbage står: Hvad er det for nogen opgaver, der ikke skal løses fremover, som hidtil er blevet løst?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at skulle der vise sig problemer i forhold til det, vi har aftalt i diverse forlig, vil jeg naturligvis vende tilbage til forligsparterne på området og tage det op.
Men som sagt vedrører de begrænsninger og de ressourcebesparelser, der skal findes nu, ikke de forlig, der er indgået, og vedrører ikke de prioriterede områder, som jeg ved også Fødevareudvalgets medlemmer er meget optaget af.
Blandt eksemplerne på årsager til, hvorfor der er det her underskud, kan jeg nævne, at der har været ansat flere personer, end der egentlig har været bevilling til på nogle områder; at styrelsen har tabt penge på, at der ikke er kommet den finansiering ind fra virksomhedernes side, som der skulle; at overgangen til et nyt bevillingssystem har været vanskelig at håndtere.
Det er altså sådan nogle ting, der nu bliver kigget nærmere på, ligesom der bliver strammet op i forhold til økonomistyringen fremover.
Jeg kan forsikre forligsparterne om, at vi fuldt ud vil leve op til det, der er aftalt, og sikre, at den indsats, der er nødvendig i forhold til de forskellige opgaver, bliver udført fuldt ud tilfredsstillende.
Der er så andre opgaver.
Det er jo en stor arbejdsplads, vi har med at gøre, og det vil være Fødevarestyrelsens ledelse, der finder ud af, hvor de her besparelser kan hentes.
Det er ledelsens ansvar at sørge for at få budgettet til at hænge sammen og dermed også at prioritere, hvor man kan sætte ind i forhold til de her årsværk, der skal nedtrappes for at leve op til budgetsammenhængen i 2009.
Helge Sander (V), 2009-03-26:
Jeg er ikke i stand til at gennemgå hele talmaterialet her fra talerstolen, men jeg har i forlængelse af brevet fra de danske universiteter til mig og videnskabsordførerne bedt om at få en beregning af, hvad der er tale om, for at ordningen kan fortsætte og universiteterne kan føle, at de kan indgå en ny aftale her efter den 31. marts.
Her har det vist sig, at der er tale om det beløb på de 3 mio. kr., som jeg meddelte for kort tid siden, og det er den meddelelse, der i dag er tilgået de danske universiteter.
Med det beløb skulle man kunne fortsætte Erasmus Mundus-forløbene i det omfang, som vi allerede kender i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-03-26:
Nu kan jeg så forstå på ministeren, at regeringen faktisk imødekommer et ønske fra universiteterne og Socialdemokraterne, som har rejst det i forligskredsen, om, at man som kompensation for, at man skærer taxameteret for Erasmus Mundus væk for tredjelandestuderende, er villig til at øge stipendierne.
Ministeren siger så, at det drejer sig om, at man vil give 3 mio. kr. i kompensation; kan ministeren ikke bekræfte, at i og med at man fjerner taxameteret, er det faktisk 7 mia. kr., man fjerner fra universiteterne?
Hvordan hænger det sammen?
Helge Sander (V), 2009-03-26:
Jeg tror gerne, at Socialdemokraterne vil bruge los af pengene uden at tænke nærmere over, hvor de kommer fra.
Men sandheden er jo, at vi i dag er i en ny situation, f.eks. set i forhold til for 3 år siden, fordi ordningen med, at tredjelandestuderende frit kan studere i Danmark, nu også gælder for Erasmus Mundus-studerende.
Det er jo en ordning, som vi har vedtaget i fællesskab.
Det er i den sammenhæng, vi ønsker, at universiteterne kan fortsætte de hidtidige forløb.
Det går jeg ud fra at fru Kirsten Brosbøl er tilfreds med.
Det er i hvert fald sådan, jeg har læst henvendelsen fra de danske universiteter, og det er også sådan, jeg forstod ordføreren fra både Venstre og Det Konservative Folkeparti, nemlig at de ønsker, at der skal være mulighed for, at man kan fortsætte, således at disse ordninger ikke skal stoppe.
Det, vi laver nu, ligger jo i forlængelse af det, vi har besluttet om tredjelandestuderende, og det ligger i forlængelse af det, som vi meddelte for 3 år siden, så der er jo ikke som sådan noget nyt i det.
Det er bare nyt i forhold til det forslag, som Socialdemokraterne dengang kom med.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Jeg er selvfølgelig ked af, at mine manglende evner til at gøre det begribeligt, hvad jeg mener, gør, at jeg er nødt til at have ordet to gange.
Men jeg vil sige, at det selvfølgelig kan være en spændende debat, som fru Malou Aamund lægger op til, nemlig om der nu også er fuldstændig lighed for danske studerende i forhold til at komme til udlandet og studere, når bare man får det her stipendium.
Jeg tror, at de fleste vil være i stand til at forstå, at det ikke skaber fuldstændig lighed.
Jeg forsøgte, i en situation, hvor vi diskuterer, hvordan vi gør de danske universiteter til aktive aktører på det internationale uddannelsesmarked og vi gør et forsøg på at øge den danske indsats på det område, at rejse en diskussion om konsekvenserne af, at uddannelse mere og mere bliver en vare, der købes og sælges på et marked.
I den situation sagde jeg, hvad jeg for så vidt mener er en forholdsvis banal konstatering, at hvis den udvikling fortsætter, vil det medvirke til at skabe større ulighed, fordi de danske universiteter naturligvis vil stille deres uddannelser til rådighed, oprette afdelinger, indgå samarbejde de steder i verden, hvor de kan tjene penge på det, og af samme grund vil der ske en styrkelse af undervisning og forskning i de rige dele af verden, mens de fattigere dele af verden vil komme til at stå dårligere.
Det er konsekvensen af markedsøkonomi, og det er sådan, at det er.
Globalt set har Danmark næppe nogen mulighed for sådan entydigt at stoppe den udvikling, og det er vel også derfor, at man vælger at gøre sig selv til en del af det for også selv at få andel i den indtjening, der kan blive.
Men når man gør det, er man efter Enhedslistens og min opfattelse også forpligtet til at gøre en særlig stor indsats for at understøtte udviklingen af undervisning, formidling af forskningsresultater osv. til den fattige del af verden.
Det var sådan et forsøg på at rejse den diskussion, som handler om globaliseringen og globaliseringens konsekvenser i en debat, som handler om universiteternes rolle i globaliseringen og på det internationale uddannelsesmarked.
Det var sådan set det, der var hensigten, og derfor er jeg lidt ked af, at det var så svært at forstå, hvad jeg sagde.
Jeg håber, at det nu er i hvert fald forstået - om det så fører til, at folk er enige med mig, eller ej, er jo en anden sag.
Helge Sander (V), 2009-03-26:
Jeg tror, det er vigtigt at understrege i forlængelse af hr. Jonas Dahls udtalelse, at vi ikke fra dansk side kan sikre forsknings- og ytringsfriheden i hele Kina, men vi kan i hvert fald sikre dem inden for de områder, hvor vi har samarbejde med kineserne.
Det er et krav til aftalen, at de danske forskere har samme forskningsfrihed, som de har og er sikret på danske universiteter.
Derfor synes jeg ikke, at hr. Jonas Dahl skal være bekymret over, at det ikke står op til flere gange f.eks. i strategien.
Jeg synes, at det er langt vigtigere, at det har været gennemgående i hele det forløb, vi har haft, som jeg sagde i mit første svar her i dag, og at det også ret klart kommer til udtryk i bemærkningerne til lovforslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-03-26:
Nu har jeg så tilfældigvis tallet, og det er omkring 7 mio. kr., man fjerner, i og med at man skærer det her taxameter for tredjelandestuderende på Erasmus Mundus væk.
Når man nu sparer de penge, kunne man så ikke konvertere hele besparelsen til stipendier, sådan at man netop kunne udvide den her ordning, altså ikke kun for at dække det hul, der opstår på Erasmus Mundus-uddannelsen, men også for generelt at udvide stipendieordningen?
Jeg fik det indtryk fra Venstres ordfører, at Venstre nu er meget optaget af, at den her ordning generelt skal udvides, så vil ministeren arbejde videre med, at der skal findes flere penge til fleksible stipendier?
Som jeg sagde i min ordførertale, havde Socialdemokraterne et forslag for 3 år siden om at fordoble antallet af stipendier.
Det vil vi sådan set gerne stå ved, og hvis der er flertal for det i forligskredsen, synes jeg da, at vi skal arbejde videre med det.
Det vil jeg gerne høre ministerens holdning til.
Villum Christensen (LA), 2009-03-26:
Jeg synes, det er at komme temmelig langt ud på en forkert galej i forhold til de meget positive intentioner, der ligger i det her, hvor man virkelig tager fat om nogle strukturelle problemer, der har været på uddannelsesområdet.
Og som jeg startede med at sige, synes jeg, det er noget af det allerinderste, vi har i globaliseringsbegrebet, vi egentlig har fat i, nemlig at sikre en mobilitet blandt unge mennesker.
Det er meget, meget centralt og derfor selvfølgelig et godt forslag.
Helge Sander (V), 2009-03-26:
Det vil jeg gerne bekræfte helt i overensstemmelse med det, jeg netop har svaret.
Jonas Dahl (SF), 2009-03-26:
I bemærkningerne til lovforslaget skriver man: Det er hensigten, at videnskabsministeren vil bestemme, at aftalerne...
»Det er hensigten, at ...
« Jeg vil bare have ministeren til at bekræfte, at ministeren vil sikre, at forskningsfriheden og muligheden for kritisk debat også bliver sikret i de aftaler, man i givet fald lader de danske universiteter indgå med samarbejdspartnere i Kina, eller hvor det nu i øvrigt er.