runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
Jeg har nu stor tiltro til ministerens evner, det er slet ikke det, og det er jo også stadig væk transportministeren, der er den øverste ansvarlige.
Selv om DSB er en selvstændig offentlig virksomhed, har vi dog en vis medindflydelse, i og med at staten er eneaktionær.
Men der er jo bare ingen tvivl om, at 400 mio. kr. nu engang er 400 mio. kr., og når det bliver fremlagt i 2009, at pengene bl.a. skulle gå til at lave en bedre rettidighed i forhold til fjern- og regionaltogstrafik, så er jeg bare nødt til at spørge: Jamen mangler man nu det?
Mangler man reelt pengene i DSB's kasse, eller undlader man bare at lave den her plan for, hvordan vi opnår en bedre rettidighed?
Det kommer selvfølgelig lidt i forlængelse af det andet.
Det lyder således: Hvilke konsekvenser mener ministeren, det vil få for IC4 og DSB, hvis DSB mister en godtgørelse på 400 mio. kr. fra AnsaldoBreda?
Lars Barfoed (KF), 2012-05-09:
Det er jo ikke at sende børn i fængsel.
Når statsministeren siger, at denne regering ikke sender børn i fængsel, kan det kun forstås sådan, at den tidligere regering sendte børn i fængsel.
15-årige er altså også børn.
Derfor er det, jeg er interesseret i at vide, om statsministeren mener, at 15-årige skal i fængsel.
For 15-årige kan jo stadig væk straffes.
Så mener statsministeren, at 15-årige skal sendes i fængsel, eller mener statsministeren det ikke?
Jeg er ret overbevist om, at den her regering ligesom den tidligere regering er nødt til at acceptere det faktum, at nogle gange har man f.eks. at gøre med et meget voldeligt ungt menneske, og så må man helt midlertidigt placere vedkommende i et fængsel, indtil man finder den rigtige institution til personen.
Hvis statsministeren benægter det, stiller jeg spørgsmål til justitsministeren, som sidder lige bagved, til næste onsdag, for så vil jeg gerne spørge, hvordan det går til, at man helt kan undgå det.
Så mener statsministeren, at 15-årige skal i fængsel?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-09:
Der er jo ingen, der ønsker at sende de unge i fængsel.
Jeg er helt overbevist om, at det ønskede man heller ikke i VK-regeringen.
Derfor er det stadig noget svært for mig at forstå, at man sænkede den kriminelle lavalder, når man var blevet advaret om, at hvis man sænkede den kriminelle lavalder, ville man bringe de 14-årige i samme kategori som de 15-17-årige, som desværre af og til kommer til at tilbringe kortere tid i arresthuse.
Det var jo det, der skete i 10 år med en konservativ justitsminister.
Det var ikke hr. Lars Barfoed selv hele tiden, men det var altid en konservativ statsminister.
Det var ikke, fordi nogen ønskede det, men fordi det var det, der skete.
Da man så sænkede den kriminelle lavalder, fik man at vide, at det indebar, at de 14-årige kom i samme kategori som de 15-17-årige, og man må derfor også tage det på sig, at nogle 14-årige kom til at tilbringe ganske kort tid i arresthuse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-09:
Vil ministeren, set i lyset af nedjusteringen af det offentlige underskud på 26 mia. kr., beklage tidligere udtalelser lige efter folketingsvalget om, at han var »flyttet ind i et håndværkertilbud«?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren, set i lyset af nedjusteringen af det offentlige underskud på 26 mia. kr., beklage tidligere udtalelser lige efter folketingsvalget om, at han var »flyttet ind i et håndværkertilbud«?
Bjarne Corydon (S), 2012-05-09:
Til det er svaret et meget, meget klart nej.
Jeg har det sådan lidt med de gode, robuste debatter, vi har her hver onsdag, og som jeg glæder mig over, at det, der måske skuffer mig en lille smule, er, at en ellers kompetent modstander, som jeg jo anser hr. Kristian Thulesen Dahl for at være, stiller et spørgsmål, der bygger på en misforståelse af noget, som jeg er helt sikker på at hr. Kristian Thulesen Dahl udmærket kender til, nemlig det forhold, at når der heldigvis sker det, at statsunderskuddet nedjusteres, er det, fordi der strømmer nogle penge ind fra det, der hedder pensionsafkastskatten, som kommer i takt med kursudsving på børserne.
Men udviklingen kan lige så godt meget hurtigt gå den anden anden vej næste år, og derfor kan man ikke måle på den slags udsving, når man skal vurdere sundhedstilstanden i en økonomi som den danske.
Det tror jeg også udmærket hr. Kristian Thulesen Dahl ved.
Hvis man har lyst til at beskæftige sig nærmere med de svagheder i dansk økonomi, som jeg har lagt til grund for min vurdering af, at der er tale om et håndværkertilbud, så kan man med fordel læse den 2020-plan, vi udsendte i går.
Der gøres der rigeligt og grundigt rede for, hvordan vores konkurrenceevne og vores produktivitet er sakket bagud i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-09:
Og i hvert fald formelt set tak for svaret, for det var selvfølgelig et svar, og jeg er glad for, at der blev givet svar.
Men jeg må nok sige, at jeg alligevel er lidt overrasket, for betegnelsen håndværkertilbud bruger man normalt i boligterminologien, når man har at gøre med et hus, der er i så ringe og lousy stand, at der ikke bare skal sættes ind med vedligeholdelse og lidt ombygning, men som helt grundlæggende virkelig er så massivt problematisk, at man ved, at det ikke bare kommer til at kræve helt almindeligt knofedt, men noget helt, helt ekstraordinært.
Og det er vel sådan noget, som man i økonomisk terminologi ville bruge om Grækenland og om andre sydeuropæiske lande, der ikke helt grundlæggende har styr på noget som helst.
Altså: Vi står her i Danmark, som er et land, der gudskelov har en økonomi, der i internationale sammenhænge er ret god, og vi er et af de 12 lande, der er vurderet med det, der hedder AAA-rating, altså ratet med den højeste standard af de bureauer, der kigger på landenes økonomi og siger, at der egentlig er rimelig godt styr på det.
Vi har en rente, der er historisk lav, og som altså viser, at omverdenen åbenbart har tillid til dansk økonomi og har haft tillid til, at det, vi har gjort, alligevel har haft noget på sig.
Vi har ledighed, og det er ærgerligt for alle dem, der er ledige, men i internationale sammenhænge er ledigheden alligevel ret lav.
Den offentlige nettogæld var meget betalt ned i 2008, inden finanskrisen kom ind over os, og det er jo en af grundene til, at omverdenen siger: Det er egentlig ligegodt sørens ret godt gået i Danmark.
Så er mit spørgsmål: Er det ikke, fordi det drejer sig om verdens ældste ledelseskneb, nemlig at komme til magten i en virksomhed eller i et land og få etableret en stemning, der går ud på, at det ser ud, som man har overtaget noget, der var meget ringere end det, man egentlig har overtaget?
For så kan man blive bedømt på det billede, som har givet folk opfattelsen af, at tingene er meget ringere, og så har man lettere ved at prøve på at gøre noget, der i folks øjne ser fornuftigt ud.
Er det ikke det, det drejer sig om?
Bjarne Corydon (S), 2012-05-09:
Nu tror jeg, hr. Kristian Thulesen Dahl har en glimrende erfaring med ledelseskneb.
Men det, han spørger om, kan jeg afvise.
Og den beskrivelse, hr. Kristian Thulesen Dahl gav af et håndværkertilbud, var jo en ejendomsmægler værdig, og jeg synes egentlig, den er meget rammende.
Som den 2020-plan, vi lagde frem i går, viser, har vi store problemer med vores konkurrenceevne, vores produktivitet, det har vi også med kvaliteten i vores uddannelsessystem, det har vi også med offentligt underskud og gæld, det har vi med at finansiere nye satsninger på velfærd, så jo, jeg synes, Danmark har problemer.
Det er sådan set også mit indtryk, at det er en opfattelse, der gør sig gældende i brede dele af befolkningen.
Det er muligvis nok derfor, at man holder igen på forbruget og sparer op.
Det er da rigtigt, at vi så også har nogle styrker, og det glæder jeg mig naturligvis også over.
Altså, renten er jo ikke steget siden regeringsskiftet, den er faldet.
Så tilliden er åbenbart ikke faldet, men steget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-09:
Det er jo fantastisk at kunne sige det, men vi glæder os over, at den nuværende regering, den nye regering – det kan man godt stadig væk sige efter 7-8 måneder – med fremlæggelsen af 2020-planen i går jo viser, at man har overtaget VOK's økonomiske politik.
Altså, det er jo det, der er så fantastisk, nemlig at omverdenen kigger ind og siger: Hvordan kan det være, at nogle partier gik til valg på en helt anden økonomisk politik, der ville have været til fare for den grundlæggende tillid og dansk økonomi?
Så kommer man til magten, og så siger man: Men vi vil i øvrigt videreføre den økonomiske politik, som den tidligere regering med støttepartiet stod for, i al væsentligt.
Det er jo fornemt.
Men det, jeg så vil spørge finansministeren om, er i virkeligheden, om han er enig i økonomi- og indenrigsministerens sammenkobling mellem statens underskud for 2012 og hastigheden, hvormed man kan gennemføre regeringsgrundlaget.
Det siger hun tilbage i slutningen af oktober måned, hvor hun siger, at det er slemt med statens underskud, det bebudede underskud på 85 mia. kr.
Hun kan ikke sige, hvor det lander, det er ikke nationens undergang, men det er værre, end man havde troet, og det får mærkbare konsekvenser for finansloven for 2012.
Det får den konsekvens, at hastigheden, hvormed man kan virkeliggøre regeringsgrundlaget, bliver lavere, end man ønskede, da man sad og skrev.
Er finansministeren enig i logikken her, præsenteret af økonomi- og indenrigsministeren, altså vurderingen af sammenhængen mellem underskuddets størrelse og hastigheden, hvormed man kan gennemføre regeringsgrundlaget?
Bjarne Corydon (S), 2012-05-09:
Jeg vil sige to ting.
For det første bliver jeg nødt til at gøre gældende, at jeg naturligvis er grundlæggende uenig i, at vi skulle have overtaget den tidligere regerings økonomiske politik.
Skulle det være tilfældet, kan man jo også undre sig over, at der er så kritisk en holdning til den økonomiske politik, vi har lagt frem, fra oppositionspartierne.
Men det er åbenbart muligt at jonglere med begge synspunkter.
Den plan, vi har lagt frem nu, er der mere vækst i.
Der er flere job i den, og der er mere velfærd i den.
Så der er klare forskelle.
Når man så peger på økonomi- og indenrigsministerens vurdering her, er det jo korrekt, og det vil man også kunne se af 2020-planen, at uanset de her udsving, der er, i forhold til hvad man skønner, i afkast fra pensions- og indkomstskatten, så er det sådan, at når man kigger på den økonomiske udvikling siden sidste gang, man lavede en 2020-plan, siden valgkampen, så ser det sværere ud nu, end det gjorde dengang.
Det ligger også i 2020-planen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-09:
Altså det, økonomi- og indenrigsministeren forholder sig til, er faktisk underskuddet for 2012, hvor vurderingen jo, da der var regeringsskifte, på baggrund af Økonomisk Redegørelse fra august måned var, at statens underskud for 2012 ville blive ca. 85 mia. kr. Så kommer regeringen til, laver sit berømte kasseeftersyn, når frem til, at underskuddet bliver 101 mia. kr.
Og det er jo på baggrund af det kasseeftersyn, at økonomi- og indenrigsministeren vurderer, at når underskuddet i 2012 er større end det, man oprindelig troede, kan man gennemføre regeringsgrundlaget i en lavere takt, end man ellers havde ønsket, da man sad og skrev det.
Så spørger jeg finansministeren, om han er enig i den logik, og det får jeg ikke svar på.
Det forstår jeg egentlig godt, for hvis svaret er, at ja, den logik er der, så er det da påfaldende, at man så ikke gennemfører regeringsgrundlaget i en hurtigere takt, for nu er man jo nået frem til, at underskuddet for 2012 er vurderet til 75 mia. kr., altså 26 mia. kr. under det, man mente, efter man lavede kasseeftersynet, og 10 mia. kr. under det, man regnede med det blev, da man overtog regeringsmagten tilbage i efteråret.
Så hvis økonomi- og indenrigsministerens logik præsenteret i efteråret skal holde vand, vil det jo betyde, at man kan gennemføre regeringsgrundlaget i en hurtigere takt end ellers bebudet, og det er det, jeg spørger finansministeren om: Er han enig i den logik, som økonomi- og indenrigsministeren her præsenterede?
Jeg tror det ikke, for jeg tror i virkeligheden, det er det med holdbarhedsdiskussionen på længere sigt, der er afgørende for finansministeren.
Det forstår jeg også godt, men det kunne være interessant at vide.
Bjarne Corydon (S), 2012-05-09:
Det, økonomi- og indenrigsministeren siger i det citat, der læses op, er jo, at hun peger på en forværring, som skyldes præcis de faktorer, der også gør sig gældende på den lange bane, nemlig at man efter regeringsskiftet kan konstatere,
at krisen ikke, som det ellers blev sådan spået i valgkampen af de partier, der gerne ville genvælges, var overstået, men tværtimod blev forværret.
Det er så slået ud på det aktuelle underskud og slår nu også ud i vores 2020-plan.
Jeg tror, at det vigtige signal, der er sendt fra regeringen, som jo er mere tydeligt end det, der blev sendt fra den tidligere regering, nemlig at vi vil lave en skattereform, der sænker skatten på arbejde, og som forbedrer de offentlige finanser strukturelt med 3 mia. kr., og som har en rimelig social balance, i sig selv bidrager til, at man i brede kredse har den opfattelse, at der faktisk gøres den nødvendige indsats for at bringe den her økonomi på ret køl.
Der er mange, der efterlyser en skattereform med henblik på at styrke dansk økonomi, og den får man.
Så må man jo håbe, at der er nogle partier, der er klar til at tage ansvar for den nødvendige finansiering.
Det får vi se, når vi lægger den frem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-09:
Det er jeg ikke i tvivl om at man gør.
Og jeg er heller ikke i tvivl om, at Enhedslisten nok skal stemme for finansloven for 2013.
Og jeg er ikke i tvivl om, at regeringen nok skal blive siddende, så lang tid den stort set kan blive siddende efter grundloven, før den skal møde vælgerne igen.
Altså, alle de der ting er jeg godt klar over.
Man tager det ganske roligt, det parlamentariske grundlag skal nok falde på plads, og så har man flertallet hjemme – det er slet ikke det.
Jeg taler sådan set bare på vegne af alle de danskere, som er i en utryg situation på grund af finanskrisen, som er i tvivl om, om de mister deres job, som er i tvivl om, om de skal ud at købe bolig, og om, hvad de økonomiske vilkår bliver.
Altså, hvis man kigger på boligmarkedet, kan man se, at vi har haft en meget, meget lang periode med afmatning.
Men det betyder også, at danskerne så har brug for en afklaring.
Hvad er de økonomiske vilkår?
Og der er en skattereform jo meget, meget væsentlig.
Hvordan vil den ændre folks økonomiske vilkår?
Og jeg tror, at det er derfor, at finansministeren bliver nødt til at ulejlige sig med at svare på de her spørgsmål.
Han må forstå, at regeringen må komme ud af busken og om ikke andet så fortælle, hvornår man agter at fremsætte et forslag til en skattereform, så danskerne da i det mindste har den viden.
Taler vi overhovedet om, at det bliver i 2012?
Bjarne Corydon (S), 2012-05-09:
Jeg føler mig så afgjort ikke jagtet.
Jeg synes, det er en fornøjelse at mødes her hver onsdag og også at drøfte de her spørgsmål.
Det er sådan, at regeringen arbejder med de her ting og kommer frem med forslaget, når vi har gjort det færdigt.
Det minder jo meget om, hvad den tidligere regering gjorde, hvad enten man så betjener sig af en skattekommission eller ej.
Og mon ikke hr. Kristian Thulesen Dahls kritik hænger sammen med, at han nu ikke længere er støtteparti for en regering, der opererer på den måde, men befinder sig i opposition og så gerne vil gøre en sag ud af det?
Det tager vi sådan relativt roligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-09:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som finansministeren siger, at der er en vis form for deja-vu over oplevelsen her, for jeg har jo ganske rigtigt tidligere jagtet finansministeren med nøjagtig det her spørgsmål: Hvornår får offentligheden, hvornår får befolkningen, hvornår får danskerne viden om den skattereform, regeringen har bebudet?
Det er jo også soleklart, at det vil jeg blive ved med, indtil vi ser skattereformforslaget, og jo længere tid, der går, jo mere undren er der jo over, at vi ikke få at vide, hvad der foregår.
Det er jo lidt paradoksalt.
Finansministeren henviser til en situation fra 2007, hvor den daværende regering skrev et regeringsgrundlag, hvori man imod vores anbefaling indskrev ønsket om en skattereform, men som jeg husker det, nedsatte man så en skattekommission med en tidligere socialdemokratisk minister i spidsen, Carsten Koch, til at udfærdige et grundlag for en skattereform.
Det vil sige, at der var et stykke arbejde, der involverede ganske mange mennesker også uden for regeringens kreds i at forberede en skattereform.
Det har regeringen jo ikke valgt.
Regeringen har valgt at bebude en skattereform, og det er i praksis foregået på den måde, at ud over, at man har skrevet det i regeringsgrundlaget, har skatteministeren skrevet en kronik, en efterhånden meget berømt kronik, i Berlingske Tiderne, hvori han jo skriver, at det er dem, der står op hver morgen og smører madpakker – jeg tror oven i købet, at det er madpakker med leverpostejmadder – til deres børn og derefter går på arbejde, der skal have skattelettelser.
Så har der så ellers efterfølgende været en masse avisartikler, hvor regeringspartimedlemmer har ytret sig om forskellige dele af finansieringen, altså om, hvor man nu skal finde pengene henne til det, skatteministeren har bebudet.
Der er behov for, at danskerne ved, hvad de har at gøre godt med, og hvad deres økonomiske vilkår er i årene fremover.
Det er jo på den baggrund, at jeg uge efter uge står her og beder finansministeren om at fortælle den undrende offentlighed, hvornår regeringen kommer med sit forslag til en skattereform.
Bjarne Corydon (S), 2012-05-09:
Nu må spørgeren undskylde mig, at jeg står her med sådan en deja-vu-oplevelse, for jeg tror, at vi har diskuteret det her spørgsmål før.
Svaret er nej.
Regeringens skatteudspil kommer, når vi er færdige med at lave det og finder det betimeligt at fremsætte det.
Jeg vil minde spørgeren om, at den regering, som spørgeren støttede efter det forrige folketingsvalg i 2007, bebudede en skattereform i det regeringsgrundlag, som jeg da tror at spørgeren var med til at forhandle, november 2007 og fremkom med et forslag i februar 2009.
Der tog man sig god tid.
Og som jeg husker nyere dansk politisk historie var det ikke noget, der gav spørgeren anledning til at rejse kritik af den daværende regering, men det kan selvfølgelig være, at man bedømmer tingene anderledes, når det er nye ministre, man kigger på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-09:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvornår regeringen agter at offentliggøre det bebudede forslag til en skattereform?
Vil ministeren redegøre for, hvornår regeringen agter at offentliggøre det bebudede forslag til en skattereform?
Villy Søvndal (SF), 2012-05-09:
Det er rigtigt, at vi ikke alene sætter os op på den høje hest, vi handler også i forhold til det.
Vi har etableret en menneskerettighedsambassadør i Danmark, i det danske Udenrigsministerium, vi har på dansk-tysk foranledning udpeget en særlig repræsentant i EU, der arbejder med menneskerettigheder.
Så det står rigtig højt på listen for os.
Jeg tror, vi i den her sag vil afvente udfaldet af retssagen mod Tymosjenko, men så i øvrigt bruge det stærke instrument, vi har, nemlig associeringsaftalen, vi har med Ukraine.
Ukraine har en meget stor interesse i at blive associeret medlem af EU.
Forudsætningen for det er, at de opfører sig ordentligt i forhold til politiske retssager.
Det fortæller vi dem, hver gang vi har lejlighed til det, når vi er sammen med dem, og det har vi tænkt os at blive ved med i det håb, at det er muligt at flytte Ukraine, netop fordi de har et ønske om noget, de ikke kan opnå, hvis ikke de har en høj standard også på det område, der vedrører menneskerettigheder og politiske forfulgte, som det her i virkeligheden efter vores opfattelse drejer sig om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-09:
Nu er eksemplet med Julija Tymosjenko jo ikke det eneste eksempel på politisk motiverede retssager og på tilsyneladende politisk motiverede fængselsstraffe i Ukraine.
Mener ministeren, der er andre eksempler, som Danmark så – undskyld, jeg anvender ministerens udtryk – for at pudse glorien kan indbringe for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Der er jo eksempler på fængselsstraffe på 7 år eksempelvis for at have givet sin chauffør for meget i løn.
Villy Søvndal (SF), 2012-05-09:
Den del af Venstre, som deler hr. Jakob Ellemanns synspunkt, har argumenteret, sådan som hr. Jakob Ellemann har.
Jeg har citeret hr. Kristian Jensen.
Jeg så tilfældigvis, at Carl Holst, som også er et fremtrædende medlem af Venstre – han er oven i købet regionsrådsformand i Region Syddanmark – har været ude at argumentere for hr. Kristian Jensens synspunkt.
Derfor vil jeg bare sige, at jeg synes, at det, hvis det er sådan, at man har nogle synspunkter, der er så vekslende, som man i den her sag har i Venstre, så måske er lidt for meget, at man beskylder andre for, at man ikke kan få at vide, hvad det er, der er deres linje, når det er, at vi hele tiden har lagt en linje, der har været helt fast, og som har handlet om, at vi kritiserer overgrebene i Ukraine.
Og det gør vi ikke alene, når der er EM, men det gør vi hele tiden, og så venter vi og forsøger at danne en fælles EU-holdning i det her spørgsmål.
For det er minn bestemte opfattelse, at vi, i det omfang vi er i stand til at danne en fælles EU-holdning, så vil være i stand til at tale med en langt, langt større vægt.
Det tror jeg i øvrigt også er et synspunkt, som er kendt hos Venstrefolk, altså at det, at man i EU-kredsen står sammen, gør, at man i de afgørende spørgsmål står rigtig stærkt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-09:
Nu kommer udenrigsministeren selv ind på det her med værtskabet for Europamesterskaberne i fodbold, men jeg vil sige, at den eneste form for respons, der har været fra den danske regerings side i forhold til de krænkelser, som angiveligt finder sted, er den, der har været fra kulturministerens side, som direkte adspurgt har sagt, at han forventer at deltage, og den, der har været fra udviklingsministerens side, som har valgt den mere humoristiske tilgang til det, og som via Twitter har konstateret, og jeg citerer: Min tyske kollega tager ikke til EM i Ukraine.
Øv, jeg var slet ikke blevet inviteret.
Er Ukraine et udviklingsland?
Citat slut.
Det er jo selvfølgelig på sin vis meget morsomt.
Men vi kan i stedet for at have en diskussion om, hvorvidt sport og politik skal blandes sammen – og det er noget, som vi vil kunne diskutere i lang tid, og som vi vil kunne have mange holdninger til – konstatere, at det allerede er sådan, at det er blevet blandet sammen, og at der er ministre fra Tyskland, Spanien, Sverige, Holland, Østrig og Belgien, og nogle fra Europa-Kommissionen og Van Rompuy, der har været ude at erklære, at de ikke vil være med til EM i Ukraine.
Så der er nogen, der tager stilling til det.
Det lader jo til, at det her pres har virket, og det er udmærket, men hvordan kan det være foreneligt med det at have en høj standard inden for menneskerettigheder, at man i Danmark er så lang tid om at melde noget som helst ud?
Villy Søvndal (SF), 2012-05-09:
Jeg forstår stadig væk godt, at det kan være rart for Venstre at have en klar linje.
Må jeg henvise til et enkelt citat?
Hr. Kristian Jensen, som så vidt jeg har forstået er et fremtrædende medlem af Venstre,
siger nej til en EU-boykot, og det gør han på baggrund af en kronik, som der er to andre medlemmer af Venstre der har skrevet, som er lige så fremtrædende som ham, nemlig hr. Søren Pind og fru Lykke Friis.
det kan jeg godt forstå at man kan have; denne psykologiske del af det forstår jeg sådan set sagtens.
Men vores linje er meget klar.
Vi fordømmer de politisk motiverede retssager, der foregår, og det gør vi ikke alene i forbindelse med afholdelsen af EM i fodbold, men det er også noget, som vi har gjort hele tiden, og som jo er foregået i langt længere tid, end den her debat har pågået.
Det er det ene.
Det andet er, at vi har sagt, at vi tror, at det i en sag som denne er vigtigt, at man prøver at koordinere det imellem EU-landene.
Dette kommer til at foregå på et møde, som der på mandag er mellem EU's udenrigsministre.