runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Tak for det.
For det første vil jeg godt høre om det med proceduren i den behandling, der har været, hvor man har brugt næsten 2 måneder på at forberede det, mens man så kun giver resten af Folketinget lige omkring 14 dage til at få behandlingen kørt igennem.
Jeg synes også, når man ser på den irettesættelse, der tidligere i samlingen har været af den konservative familie- og forbrugerminister, at regeringen så burde se lidt alvorligere på den her slags sager.
Den anden ting er den rent indholdsmæssige ting i lovforslaget, hvor vi jo er nødt til at se på, at regeringspartierne bliver ved med at sige, at det i første omgang handler om nordirakerne.
Nuvel, hvad så med dem fra Syd- og Mellemirak?
Hvad skal der ske, hvad er tilbuddet?
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Da vi havde problemerne med familieministeren omkring navneloven, fik vi også at vide, at det var en ganske simpel lov, og at de der regler, som Folketinget havde fastsat, var lidt ligegyldige, fordi vi bare kunne læse indenad.
Det er præcis den samme argumentation, ministeren kommer med her.
Og det, der så bare er mit problem, er: Hvor går regeringens grænse?
Vi fastsætter nogle regler her, fordi vi regner med, at de rent faktisk bliver respekteret, og så går der ikke andet end en lille måneds tid, og så er der et andet regeringsmedlem, der behandler et mindretal på den her måde og siger, at vi da bare kan læse indenad, at det da ikke er så svært.
Er det virkelig ministerens svar?
Ministeren har haft adskillige måneder til at lave den her lillebitte aftale færdig.
Hvorfor er den ikke blevet færdig før?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg er noget overrasket over, at det nærmest lyder, som om den konservative ordfører håber, at der er folk fra Syd- og Mellemirak, der vil tage imod det her tilbud.
Områder, som er hærgede af borgerkrigslignende tilstande, håber den konservative ordfører altså at folk vil tage tilbage til.
Det giver da slet ikke nogen mening, hvis ellers man mener noget med alt det med en asylpolitik med et menneskeligt ansigt, og hvad det ellers hedder med et mere floskelagtigt sprog.
Så jeg synes, at man burde sætte sig ned, gerne sammen med os andre – vi vil gerne være konstruktive, også selv om retorikken kan være hård – og finde ud af, hvilke tilbud man vil give til folk fra Syd- og Mellemirak, for det, man giver, er simpelt hen ikke godt nok, og det kan man ikke være bekendt over for de mennesker.
Om proceduren vil jeg bare sige, at det her jo er en alvorlig sag.
Der er intet sagligt grundlag for, at sagen er blevet forsinket, og derfor kunne man bare have gjort det på en ordentlig måde.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Jamen det her er i den bedste intention.
Det er et tilbud til de irakere, der har fået afslag på asyl og dermed fået at vide, at der ikke er noget grundlag for, at de kan få opholdstilladelse i Danmark.
Deres fremtid er i deres hjemland, og det vil vi gerne hjælpe dem med.
Men jeg vil ikke komme med nogen estimater i dag.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-22:
Jeg beundrer altså integrationsministerens evne til med et glat ansigt at sige, at det her søreme er i den bedste intention, og vi håber godt nok det ene og det andet.
Der er jo folk, der har spurgt de her irakere, og de afviser blankt, at de skulle sætte deres liv på spil, fordi der nu bliver smidt noget ussel mammon efter dem.
Sidste år døde der hundrede civile irakere i døgnet i Irak, millioner af mennesker er på flugt.
Hvornår er det, man tillader sig at kigge op og ud i virkeligheden og sige: Det, der er problemet, er, at der har siddet 600 mennesker i, jeg ved ikke hvor lang tid, adskillige år, som man ingen tilbud har til? Dem siger man nu til: Nu vil vi godt uddanne jer og give jer en pose penge med hjem, så I kan komme hjem og bosætte jer midt i en borgerkrig.
Er det ikke rimeligt, at regeringen i dag, mens vi haster det her igennem, inden Folketinget lukker, i det mindste giver et bud på, hvad man forventer effekten er af det her?
Er det bare et slag i luften, eller har man bare den mindste idé om, at én iraker inden juleaften har taget imod det her tilbud?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Først til de meldinger, jeg kom med, da den her debat startede.
Da var min melding, at jeg mente, at det som udgangspunkt skulle være irakerne.
Det var min melding.
Jeg har ikke noget estimat på hvor mange, vi har ikke været ude at spørge, men jeg tror ikke, at der er nogen sammenhæng mellem, hvor mange der vil tage imod det her tilbud, og hvor lang tid vi bruger på at drøfte det.
Vi har jo fået afklaret, at uanset hvor lang tid vi bruger, vil Det Radikale Venstre stemme imod forslaget.
Det er jo det, som vi gerne vil hjælpe dem med.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-22:
Det er et mageløst skuespil, som integrationsministeren opfører.
Situationen er jo den, at statsministeren for snart længe siden, før påske, gik ud for at lukke en debat, en folkelig bevægelse, der havde rejst sig for at gøre noget for de irakiske asylansøgere, og sagde: Nu gør vi noget.
Nu tager vi hånd om det.
Man skal have lov at uddanne sig og arbejde osv.
På det tidspunkt sagde integrationsministeren: Så bliver det kun for irakerne – på trods af at man ellers normalt ikke vil lave særlove og den slags ting.
Så har man forhandlet bag lukkede døre.
Vi forstår, at Dansk Folkeparti har strittet imod, og vi forstår, at Det Konservative Folkeparti har været på vej til at forlade regeringen på det her – og hvad man ikke har kunnet læse rundtomkring.
Vi ved det ikke, for vi blev ikke inviteret til forhandlinger, fordi integrationsministeren insisterer på, at bredt samarbejde skal man holde sig fra.
Det, der så står tilbage nu, er, at man laver en ordning, som de, der har ulejliget sig med at spørge de pågældende mennesker, om det er noget, de har interesse i, har fundet ud af blankt bliver afvist.
Derfor skal man have så kort en lovbehandlingstid som muligt, for der skulle nødig gå skår i det billede, som man møjsommeligt har malet for befolkningen af, at nu gør man rent faktisk noget.
Lad os derfor nu få ordet på bordet, og lad os så få at vide: Hvis det her bliver møvet igennem inden den 1. juni, hvor mange regner ministeren så med tager imod det her tilbud pr. 1. august?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg synes, at nogle af overvejelserne omkring det mere formelle fortjener et par bemærkninger til.
Den 27. marts kommer statsministeren med sine udmeldinger.
Den 16. maj sender ministeren noget over til Folketingets Integrationsudvalg.
Den 22. maj får vi høringssvarene, ikke særlig mange, ikke særlig overraskende.
Allerede den 22. maj skal vi også førstebehandle, og den 24. maj skal vi afgive betænkning.
Det er og bliver en urimelig proces.
I virkeligheden udstiller det jo med al ønskelig tydelighed blokpolitikkens magtlogik.
Man har lavet flertallet, man har lavet aftalen, så det er ikke så vigtigt at få den tid, der skal til.
Henriette Kjær (KF), 2007-05-22:
Jeg er også fuldstændig enig i den kritik, der er af, at det kommer så sent, at høringssvarene ikke er kommet ind, fordi folk jo ikke har haft mulighed for at svare osv., fuldstændig enig.
Men jeg synes også, man skal passe på med at være for hård i kritikken og kun skyde skylden på den regering, der sidder nu.
Fru Anne Baastrup har selv bakket op om regeringer, der har gjort det samme.
Og sådan er det.
Der har vi andre også følt os forsmået og højst sandsynligt også sagt det samme, som fru Anne Baastrup står og siger nu.
Jeg synes bare, man skal passe på med at føle sig så god, at man nærmest siger, at det kunne man aldrig selv finde på.
Men det har altså fundet sted.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Det glæder mig.
Så håber jeg så også, at fru Henriette Kjærs gruppeformand begynder at overveje, hvorfor vi sender ting i høring, og hvorfor vi rent faktisk synes, det kunne være interessant, at vi får lejlighed til at behandle sagerne her i Folketinget, i stedet for at vi bare – eller kun – kan få lov at behandle det, hvis det er, vi vil ændre opfattelse.
For det er jo i virkeligheden det, det handler om.
Vi er ikke berettiget til at vide noget som helst om nogen som helst ting, hvis det er, vi ikke samtidig er indstillet på at stemme for det.
Henriette Kjær (KF), 2007-05-22:
Man skal jo altid passe på med ironi, særlig når man ikke er sådan særlig morsomt anlagt, og det forsøgte jeg mig med, da jeg sagde til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det da var underligt, at man havde så stor forstand på, hvordan forhandlingsforløbet var foregået, men åbenbart ikke syntes, man vidste noget om, hvad der stod i lovforslaget.
Det er ikke det samme som at sige, at jeg bare mener, oppositionen kunne læse om lovforslagets indhold i avisen, og den misforståelse vil jeg gerne have manet i jorden, og jeg vil ikke have, at fru Anne Baastrup bruger det fremover, for det er ikke det, jeg har sagt.
Det er ikke det, jeg har ment.
Men hermed er den misforståelse manet i jorden.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Vi fik det her sendt over den 16. maj.
Sådan som jeg kan forstå det på ordføreren, har han her til morgen fået mails med nogle høringssvar.
Jeg kan forstå, at hr. Jesper Langballe er fuldstændig klar over, hvad alle de andre høringsberettigede, der ikke har svaret, ville have svaret, nemlig at de ville have drukket champagne.
Men vi ved det ikke, og vi har ingen jordisk chance for at nå at finde ud af det, fordi hr. Jesper Langballe sammen med regeringspartierne banker tingene igennem, uden vi andre har nogen som helst mulighed for at finde ud af det.
Problemet er, at hr. Jesper Langballe og hans parti er ligeglade.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Nej, jeg er selvfølgelig ikke flintrende ligeglad.
Jeg har – fuldstændig ligesom ordførerne fra V og K – sagt, at det er meget beklageligt.
Men der er altså situationer, hvor man må bede om tålmodighed fra de høringsberettigedes side og sige, at det her er så vigtigt, at vi får det hurtigt igennem.
Det skal ikke være en vane, det skal ikke være en fast skik, men det kan altså ske.
Så kommer jeg til, hvorfor ministeren gav champagne.
Det var ikke, fordi vi skulle sidde og gnide os i hænderne og sige, at nu fik vi rigtigt trynet oppositionen eller noget af den slags.
Nej, det var, som en af ordførerne sagde – jeg kan ikke huske, hvem det var – tænk, så kommer vi her med et lovforslag, som ingen kan have noget imod, hvad skulle det være?
Det var vi faktisk enige om.
Det her var et lovforslag, ingen kunne have noget imod.
Jeg må indrømme, at på det punkt undervurderede vi oppositionspartiernes opfindsomhed.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Jeg må bare konstatere, at Dansk Folkepartis ordfører på det her område er flintrende ligeglad med de regler, der er fastsat i det her Folketing.
Det må jo være det, der er konstateringen her.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Der er jo af de få høringssvar, der er, næsten kun et enkelt, som der er substans i, og så er der folk, der meddeler, at det har de ingen bemærkninger til.
Det er måske også, fordi lovforslaget er af en sådan karakter, at det ikke er den helt store katastrofe.
Selv om jeg indrømmer, at det er forkert, at der er så kort tid til det, så er det ikke her den helt store katastrofe.
Så er vi blevet bebrejdet – nu trak hr. Simon Emil Ammitzbøll det lidt tilbage – det der med, at vi sad bag lukkede døre.
Jeg vil godt røbe lidt om, hvad der skete derinde bag de lukkede døre.
Jeg håber ikke, det er forkert at sige det, men til allersidst gav ministeren champagne, og nu kan jeg godt se, at jeg ikke har mere taletid, så jeg vil fortælle i anden omgang, hvorfor ministeren gav champagne.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Fru Henriette Kjær ved eller burde vide, at det rent faktisk er SF, der har fået lavet reglerne om, således at vi rent faktisk har de her 30 dage.
Det var et forslag, som SF kom med i midten af 1990'erne, som blev vedtaget.
Så vi har været dem, der konstant har forsøgt at sikre mindretallets rettighed her i dette Ting.
Så det er fuldstændig uanstændigt at sige, at vi bare har lagt os fladt ned for SR-regeringen.
Vi forsøgte at sikre, at det her parlament kan fungere, således at vi kan parlamentere sammen, for det er meget vigtigt for SF.
Demokratiet kan ikke fungere, hvis mindretallet ikke kan få lov at sige noget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Lad det være slået fast endnu en gang: 30-dagesreglen er lavet for mindretallets skyld, ikke for flertallets skyld, netop for at man skal kunne få diskuteret sagerne grundigt, få belyst sagerne bl.a. med gode, grundige høringssvar.
Der er kommet to.
Man kunne måske ikke forvente så meget mere med den enormt korte tidsfrist, der er givet.
Det har vel stået i over 150 år i grundloven, at Folketinget går på sommerferie omkring den 5. juni, grundlovsdag, så det kommer ikke som nogen overraskelse, heller i år, og derfor er det mig en gåde, at denne sag, som ministeren så smukt siger ikke er særlig kompliceret, skulle være så kompliceret, at man ikke har kunnet lave den klar i god nok tid.
Jeg synes simpelt hen, at det er for ringe i en sag, der handler om mennesker, der måske skal sendes hjem til et borgerkrigshærget land.
Det synes jeg er ærgerligt.
Med hensyn til det politiske vil jeg blot gentage: Det Radikale Venstre vil gerne være pragmatisk og gå til alle de forhandlinger, ministeren indbyder os til, men det er jo ikke sket endnu.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Regeringen støtter til fulde de regler, der er om lovbehandling i Folketinget.
Vi støtter også, at der er mulighed for at dispensere fra dem i særlige tilfælde, hvis Folketinget tillader det.
Og så vil jeg gerne understrege, at det her er et frivilligt tilbud.
Det handler om muligheden for frivilligt at tage imod det her og frivilligt at rejse hjem.
Der ligger ikke i det her lovforslag, at der er nogen, der tvangsmæssigt kan sendes hjem.
Det er ikke en del af det her lovforslag.
Tvangsmæssig hjemsendelse afhænger af de aftaler, vi kan opnå med de pågældende hjemlande.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Nu er jeg jo i den situation, at jeg ikke må stille spørgsmål til spørgeren, men jeg stiller dem så til mig selv.
Har Forsvarets Efterretningstjeneste virkelig sagt, at der er uro, borgerkrig over hele Irak uden undtagelse?
Har de sagt, at der er borgerkrig i Nordirak, hvor der er nøjagtig lige så fredeligt, som der er her i København, bortset fra når der er ballade omkring Ungdomshuset?
Så er der nok lidt mere fredeligt i Nordirak.
Har de sagt, at i Syd- og Centralirak er det alle steder hele tiden, der er uro?
Nej, det har de selvfølgelig ikke.
Derfor er det klart, at Integrationsministeriet, hver gang der skal hjemsendes et hold, der hører hjemme et bestemt sted, vil føle sig for og sørge for, at de kommer hjem i god ro og orden uden risici, der er fuldstændig urimelige, men jo heller ikke med den bagtanke, at de skulle være hævet over deres landsmænd, fordi en menneskesmugler engang i tidernes morgen har ført dem til Danmark.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at regeringen og Socialdemokraterne stadig væk vil noget meget forskelligt på udlændingeområdet.
Det er den konklusion, jeg også i dag må drage ud fra de meldinger, der er kommet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Jeg vil begynde med at kvittere for ministerens, må jeg sige, fuldstændig rigtige beskrivelse af den fælles vilje, der har været mellem de tre partier til også at sørge for, at der blev ordentlige forhold i asylcentrene, så det i hvert fald ikke skulle være der, livet blev gjort surt for de afviste asylansøgere, der har gjort livet surt for sig selv ved at nægte at rejse hjem.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, når nu der bliver jamret over det der snævre flertal, at Socialdemokratiet og De Radikale ikke er inviteret med: Er det dog ikke fuldkommen utroligt?
Nu har Socialdemokratiet og De Radikale i årtier været ansvarlige for, at der er skabt en udenrigspolitisk situation, hvor det er en kraftpræstation at klare integrationsopgaverne.
Når der kom et regeringsskifte i 2001 eller et systemskifte, som vi er nogle der har kaldt det, var det jo på grund af udlændingepolitikken.
Synes ministeren, det er rimeligt?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Det er ikke det, jeg har hørt fra den socialdemokratiske ordfører i dag.
Hr. Ole Stavad siger, at det er på trods af, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at finde løsninger.
Det er ikke sådan, at jeg på noget tidspunkt har hørt det.
De øvrige forbedringer, der er lavet på asylcentrene i den tid, hvor jeg har været integrationsminister, med flere penge til børnene, med flere kvadratmeter og to rum til børnefamilierne, er sådan set lavet i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Ole Stavad (S), 2007-05-22:
Det er vel også udtryk for en vis magtfuldkommenhed, at på trods af at repræsentanter for ministerens eget parti, Det Konservative Folkeparti og vel stort set alle andre partier her i huset end Dansk Folkeparti har givet udtryk for, at der skulle findes andre og bedre løsninger end de vilkår, der findes for nogle asylansøgere, der har siddet i meget, meget lang tid – derunder ikke mindst de irakiske asylansøgere – så har ministeren og regeringen ikke ønsket at indkalde til en eneste samtale med andre partier end Dansk Folkeparti, som er det eneste parti, der ikke har givet udtryk for, at man skulle finde nogle ordentlige løsninger på det her.
Jeg synes, det er meget, meget trist, at ministeren, at regeringen, at Venstre mener, at det her skal være konflikt i maksimalt omfang, uanset at der er en række områder, hvor jeg mener at vi burde kunne sætte os ned og finde fælles løsninger.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Jeg synes, man kan høre i dag på oppositionen, at vi jo er meget langt fra hinanden, og det er også det, der har været min fornemmelse tidligere.
Og så er det jo ikke nogen hemmelighed, at når det gælder udlændingepolitikken, er det en, som denne regering har ført sammen med Dansk Folkeparti.
Det er der, vi har kunnet finde vores flertal.
Jeg kan så også høre i dag, at hvad angår det, som regeringen vil på det her område, at give det her tilbud til de afviste irakere, har vi set rigtigt med hensyn til, hvor der har været mulighed for at få et flertal for det forslag.
Ole Stavad (S), 2007-05-22:
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvorfor har det været så magtpåliggende for regeringen, at det her skulle fremsættes i Folketinget med et indhold, der havde dækning af det snævrest mulige flertal?
Hvorfor har det været så magtpåliggende for ministeren, for regeringen og for partiet Venstre, at de dele af oppositionen, som var indstillet på at gå ind i en konstruktiv dialog med regeringen om, hvordan man kunne finde nogle anstændige løsninger på de her reelle problemer, skulle holdes uden for forhandlingerne, at der intet tidspunkt har været ønske fra regeringens side om at få skaffet nogen form for bredere flertal bag en løsning?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Jeg synes faktisk, det er utroligt at høre Socialdemokraterne kalde et tilbud om økonomisk hjælp for ussel mammon.
Det er et reelt tilbud om et økonomisk grundlag til at starte en tilværelse igen.
Det kan være altafgørende for nogle mennesker.
Jeg medgiver gerne, at Irak er i en situation, hvor turisme nok ikke sådan er det største problem, de har.
Hvis det var, ville det være rigtig dejligt for Irak.
Men Nordirak har faktisk en turismeminister, for de er ret optimistiske.
Det er et faktum, det ligger der ikke nogen politisk holdning i fra min side.
Så bliver hr. Troels Ravn ved med at sige det her med, at der er risiko for forfølgelse.
Den risiko bliver vurderet i hver enkelt sag, når man søger om asyl, og hvis man får afslag på asyl, er det netop, fordi det er vurderet, at der ikke i den enkelte situation er risiko for forfølgelse.
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Jeg har læst nok af Forsvarets Efterretningstjenestes rapport til at forstå, at det her ikke handler om skilifte og turisme, men om et land, hvor der er borgerkrigslignende tilstande.
Forholdene kan være forskellige for de enkelte egne, men der er ikke noget sted i Irak, hvor man kan garantere, at der er ro, og at mennesker, der vender tilbage som flygtninge, ikke bliver forfulgt.
Så tror jeg, det er vigtigt, at vi holder fast i, at den her politik, som regeringen har lagt frem sammen med Dansk Folkeparti, er en pistolpolitik.
Man bliver nødt til at spørge sig selv, hvilke forældre, hvilke mennesker der ville udsætte sig selv og deres børn for livsfare for at få en uddannelse, for at få penge, altså ussel mammon.
Det er jo usmageligt.
Det er noget for noget, når noget for noget er allerværst.
Det er pistolpolitik.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-22:
Hvis vi skal starte bagfra, så har Irak ikke udtrykt, at de ikke er interesseret i at modtage deres egne borgere.
Tværtimod har Irak udtrykt, at de selvfølgelig meget gerne modtager de irakere, der vender frivilligt hjem.
Det er en anden sag, hvis der er tale om en tvangshjemsendelse af en, som så mere modvilligt vender hjem.
Men Irak vil meget gerne have borgere hjem, der kan være med til at genopbygge deres land.
Så den sidste påstand, hr. Troels Ravn kom med, er ikke sand.
Jeg har også lyttet til den debat, der har været her i eftermiddag om Forsvarets Efterretningstjenestes rapport, og jeg kunne have lyst til at spørge, om hr. Troels Ravn har læst den, eller om han har læst overskrifterne i aviserne.
Hvis hr. Troels Ravn har læst den rapport – den er ikke så lang, den er på fire sider – vil han vide, at den er meget mere nuanceret end det, hr. Troels Ravn og andre ordførere her i salen har forsøgt at give indtryk af.
For billedet i Irak er netop meget, meget forskelligt.
Hvis vi tager Forsvarets Efterretningstjenestes rapport, så koncentrerer den sig faktisk om Central- og Syd...
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Ministeren gjorde meget ud af at undre sig over, at Socialdemokraterne ikke kan stemme for det her forslag.
Måske er det, fordi vi er i to forskellige verdener.
Regeringen og Dansk Folkeparti taler om skilifte og turisme.
Vi vil gerne henholde os til sagkundskaben, og der er altså en grund til, at mennesker, der har siddet i mange år i asylcentrene under forhold, der gør mennesker syge, ikke er parate til at rejse hjem, nemlig at tilværelsen i Irak er så usikker.
Vi tror ikke på, at der er nogen, der vil udsætte sig for de forhold for ussel mammon, og det er måske i virkeligheden der, forskellen ligger.
Jeg vil gerne have fru Rikke Hvilshøjs vurdering af Forsvarets Efterretningstjenestes rapport, der netop er udarbejdet, om, at der er borgerkrigslignende tilstande i Irak.
Jeg vil gerne have en vurdering af, at UNHCR også med hensyn til Nordirak har beskrevet, at forholdene er sådan, at man risikerer at blive forfulgt og udsat for vold, og ikke mindst af, at de irakiske myndigheder selv har sagt, at de ikke er interesseret i at modtage de her flygtninge, de her mennesker.