runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Vi vil bakke op om at give danske familier, herunder danske børnefamilier, det bedst mulige grundlag for at leve præcis det liv, de ønsker at leve.
Her er kanten, at vi bør gøre, hvad vi kan, for at der ikke er familier, der oplever sig tvunget til en anden arbejdstid på grund af institutionsåbningstider eller transportforhold og sådan noget end den, de ønsker.
Det er det, vi er optaget af, altså at give den enkelte familie de bedst mulige relationer for sig og efter deres valg.
Men vi er nødt til at være opmærksomme på, og det var det, der var min tilgang i det pågældende interview, at det kræver, at der er nogle rammevilkår, der udvikler sig på en bestemt måde, og det kræver, at vi er i stand til at skabe den værdiskabelse i Danmark, der er forudsætningen for vores velstand.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-04:
Mange tak.
Virkeligheden er jo, at mange forældre til små børn har valgt at få børn, fordi de gerne vil tilbringe tid sammen med dem, og selv om gode daginstitutioner, hvor pædagogerne faktisk har tid til det pædagogiske arbejde, er en gave til børn, så synes mange forældre jo nok, at der er en grænse for, hvor lang tid børnene skal være i daginstitutionerne, og at det måske ikke er hensigtsmæssigt, at de tilbringer over halvdelen af deres vågne timer i en daginstitution og væk fra deres forældre.
Det er jo lige præcis derfor, at der er rigtig mange forældre, der ønsker deltid, og det er derfor, at de, der har mulighed for det, faktisk også vælger deltid.
Så hvis nu deltid er frie menneskers frie drømme og ønsker for deres liv, og hvis det nu er det, mange mennesker forstår ved at give deres børn en god opvækst og et godt børneliv, og hvis deltid netop er det, der gør, at forældre får hverdagsliv og arbejdsliv til at hænge bedre sammen, er det så noget, regeringen vil bakke op om?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Det, som det pågældende interview var bygget op over, var en vurdering af og samtale om børnefamiliers vilkår i Danmark.
En af de ting, man er nødt til at være meget opmærksom på, og som var min tilgang til det, er, at det er afgørende at give børnefamilierne de bedste muligheder for at vælge det liv, de ønsker at leve som familie.
Men samtidig er det også væsentligt at være opmærksom på, at vores velstands- og velfærdsniveau i Danmark forudsætter, at vi finder veje til, at nogle arbejder mere.
Det er det, der har været mit ærinde.
For de udfordringer, vi står over for i de kommende år, kræver, at der arbejdes mere i Danmark.
Men det er ikke Venstres politik eller min opfattelse, at der skal peges på den enkelte familie, og at der skal siges til den enkelte familie, at de skal arbejde mere.
De skal arbejde og indrette sig, sådan som de finder det bedst.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-04:
Mange tak for besvarelsen.
Jeg vil gerne starte med at sige, at det var ganske uhørt, da ministeren i Berlingske, den 19. oktober, gav de danske børnefamilier lidt af en opsang med en række meget klare budskaber: Familier med små børn kan godt droppe drømmerierne om at komme på deltid, mens børnene er små; det er urealistisk, at forældre kan komme til at arbejde mindre; i dag har alt for mange forældre valgt deltid.
Sådan udtrykte ministeren det klart.
Jeg synes, det er interessant, at ministeren i hvert fald på det tidspunkt mente, at det er regeringens opgave at diktere, hvad børnefamilier skal drømme om, og diktere, hvilke liv de kan ønske at leve, og hvordan de skal indrette deres arbejdstid, så familieliv og arbejdsliv kan hænge bedre sammen for dem.
Jeg glæder mig så over, at der kom protester fra ministerens bagland, Venstres bagland.
Så for at være helt sikker på, at jeg forstår det, ministeren siger nu, vil jeg gerne bede ministeren om at uddybe, om det var en fejl, da ministeren udtalte, at danske børnefamilier godt kan droppe deres drømmerier om at komme på deltid.
Og var det en fejl, da ministeren sagde, at alt for mange børnefamilier i dag har valgt deltid?
Og mener ministeren, at de danske børnefamilier selv må bestemme, hvad de vil drømme om, og at de skal have frihed til fuldstændig selv at vælge, hvordan de vil indrette deres liv?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at regeringen arbejder målrettet for at skabe et samfund med gode muligheder for og stærke incitamenter til, at flere mennesker kommer ind på arbejdsmarkedet.
Regeringen vil samtidig gøre det mere attraktivt for mennesker i Danmark at arbejde mere, hvis de selv ønsker det.
Det gør vi, fordi det er forudsætningen for, at vi også i fremtiden kan have et stærkt velfærdssamfund.
Regeringen vil derfor fremlægge en jobreform 1 og en jobreform 2, og vi er allerede i gang med et udspil om et nyt kontanthjælpsloft.
Kontanthjælpsloftet skal sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Der skal være en mærkbar forskel på at være på kontanthjælp og på at forsørge sig selv.
Det er ikke bare sund fornuft; det er også fuldstændig afgørende for opbakningen til vores velfærdssamfund.
Kontanthjælpsloftet er første skridt i regeringens jobreform, og næste skridt er at indkalde til forhandlinger om at lette skatten på arbejde, så det i endnu højere grad kan betale sig at arbejde, og så flere f.eks. kan få råd til at købe hjælp til praktiske ting i hjemmet.
Som beskæftigelsesminister interesserer jeg mig naturligvis for den gennemsnitlige arbejdstid i Danmark sammenlignet med andre lande.
Og her kan jeg konstatere, at rigtig mange mennesker i Danmark har tilknytning til arbejdsmarkedet, men samtidig kan jeg også konstatere, at vi i Danmark i gennemsnit arbejder mindre end gennemsnittet i OECD, når vi ser på hele befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
Det ser jeg som tegn på, at der kan være et potentiale for helt generelt at øge danskernes samlede arbejdstid.
Det hænger bl.a. sammen med, at der er relativt mange i Danmark, der arbejder på deltid.
Derfor mener jeg også, at debatten om vilkårene for arbejdsmarkedet og ikke kun for børnenes vilkår kan nuanceres lidt.
Jeg vil gerne slå fast, at det ikke er Venstres politik at blande sig i, hvordan den enkelte familie vælger at tilrettelægge sin hverdag og sit familie- og arbejdsliv.
Venstres holdning er, at en familie grundlæggende er den nærmeste og den bedste til selv at vurdere og træffe beslutning om, hvad der samlet set er til familiens bedste.
Det er også Venstres holdning, at arbejdstid er noget, der bl.a. aftales i overenskomsterne mellem arbejdsmarkedets parter, og det skal regeringen som udgangspunkt ikke blande sig i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Nu er det jo sådan, at vi som regering er kommet i en situation, hvor vi må sige, at der ikke var de penge til rådighed i Danmark, som den forrige regering gav udtryk for.
Der manglede 3 mia. kr. for at få finansloven til at hænge sammen, og der bærer jeg som medlem af regeringen jo også et ansvar for, at økonomien i Danmark hænger sammen.
Og der har vi været nødt til at kigge på alle områder, og vi er også kommet til at kigge på energiområdet og på energiforskningen.
Men heldigvis og til trods for at vi gør det her – i øvrigt i bred enighed i Folketinget; der er jo indgået en aftale om fordelingen af forskningsreserven – ligger Danmark jo fortsat rigtig, rigtig højt med hensyn til den samlede energiforskning, hvor vi er på den anden side af 800 mio. kr.
Lea Wermelin (S), 2015-11-04:
Det er jeg da sådan set glad for at ministeren siger.
Jeg er jo netop helt enig i, at det er en vigtig del af det både at fremme energiforskningen, men jo også at være med til at eksportere nogle af de grønne løsninger, som vi er så kendte for ude i verden, og som vi jo så også tjener penge på.
Den fokuserer udelukkende på forskning og udvikling i Danmark.«
Står ministeren så stadig ved det citat?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
[Lydudfald]
... Nu er det citat revet ud af en sammenhæng, hvor det var i forbindelse med et statsbesøg i Indonesien, hvor jeg blev spurgt ind til, hvilken betydning EUDP havde i den forbindelse, og der må jeg bare sige, at EUDP ingen rolle spillede i forhold til det pågældende statsbesøg i Indonesien.
Men skal man se samlet på det, er det da klart, at man også kan se af evalueringen her, at der jo er mange elementer, som er afgørende for, at vi i Danmark står, hvor vi står, med hensyn til eksport af energiudstyr, og der spiller EUDP da også en eller anden rolle.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-11-04:
Så skal jeg bare være sikker på, at jeg forstår ministeren rigtigt.
Vil det sige, at ministeren var fejlciteret, da han sagde til EnergiWatch, at det ikke har noget med eksport gøre?
For nu hører jeg sådan set lidt en anden sang fra ministeren i dag, altså at det måske har en betydning, at det nok har en betydning.
Så er ministeren fejlciteret i EnergiWatch?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Jeg har ikke tallene med mig her, men jeg tror sådan set, at det er meget rimeligt, når vi måler danske familier i forhold til andre familietyper af tilsvarende karakter syd for Skandinavien, at sige, at der er det billede, der beskrives.
Det er ikke det, der er min udfordring.
Det, der er min udfordring som beskæftigelsesminister, er at finde veje til, at vi samlet set i Danmark – os, der bor i Danmark – leverer den nødvendige arbejdsindsats, for at vi kan skabe den nødvendige vækst, velstand og velfærd i Danmark.
Her er vi udfordret, for når vi omregner vores beskæftigelsesfrekvens i fuldtid til målbare størrelser, glider vi fra at ligge øverst i feltet til at ligge ottendenederst i OECD-feltet.
Omregner vi så igen det fra dem, der arbejder, til årlig samlet arbejdstid, så ligger vi fjerdenederst i OECD-feltet.
Så vi er nødt til at finde veje til at få udført det arbejde, der skal udføres i Danmark, for at vi kan opretholde vores velfærd.
Det er det, der er min udfordring, og her peger jeg ikke specifikt på, at børnefamilier skal arbejde mere.
Jeg peger på, at vi har en arbejdsudfordring i de kommende år, vi skal tage meget alvorligt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Det kunne måske godt have været skarpere udtrykt fra min side.
Det var i forbindelse med et besøg i Indonesien, hvor jeg blev spurgt ind til sammenhængen med det, om det var som erstatning for EUDP, og der kunne jeg bare sige, at det var det ikke.
Det pågældende statsbesøg og det pågældende eksportfremstød var blevet gennemført under alle omstændigheder.
Men jeg vil godt sige, at det for mit vedkommende er klart, at alt, hvad vi gør på energiområdet – forskning, udvikling, eksportfremstød og en lang række forskellige tiltag, som vi også fortsætter med at gennemføre – jo alt sammen på en eller anden måde spiller ind i forhold til Danmarks position og i forhold til de produkter, der bliver udviklet på energiområdet.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-11-04:
Jeg er sådan set rigtig glad for, at ministeren nu siger, at det måske godt kunne have været formuleret skarpere.
Men igen: Skal vi forstå det sådan, at det er forkert, når ministeren er citeret for at sige, at det ikke har nogen sammenhæng med eksporten?
For jeg er jo helt enig i det, som ministeren nu siger, nemlig at forskning og udvikling selvfølgelig har en betydning – og endda en meget væsentlig betydning – for Danmarks fremtrædende position på verdensmarkedet på det grønne område, og det gælder i øvrigt både EUDP, MUDP og GUDP, altså de her udviklings- og demonstrationsprogrammer, som jo netop er bindeleddet imellem den forskning, vi laver, og så den markedsføring af vores produkter, som gerne skulle komme derefter.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Alting har en betydning; det har energiforskning, og det har også de tiltag, vi gør i en lang række lande, som ligger uden for EUDP, med hensyn til myndighedsarbejde.
Der er eksportfremstød, som intet har med EUDP at gøre, og der er en lang række andre tiltag.
Men EUDP i en eller anden udstrækning er selvfølgelig i det, at vi forsker og udvikler på området.
Sammen med mange andre gode tiltag er der jo tale om en samlet energipolitik og et samlet fremstød for Danmark, når vi er udeomkring.
Og det er klart, at der spiller forskning og udvikling og EUDP da selvfølgelig også en rolle.
Lea Wermelin (S), 2015-11-04:
Jeg er nødt til at konkludere på det, der bliver sagt nu her af ministeren, at det, han sagde til EnergiWatch, så ikke holder stik.
For ministeren anerkender jo så, at EUDP er vigtigt i forhold til eksporten, og det er jeg sådan set helt enig i.
Det er jo også derfor, vi er så ærgerlige over, at regeringen nu skærer så markant ned på EUDP, og det er jo ikke bare os, der er kritiske.
Lad mig bare nævne, at det også er Dansk Industri, Dansk Energi, Dansk Erhverv, Dansk Metal, Ingeniørforeningen og DTU's rektor.
Der er rigtig mange, der er kritiske over for de markante nedskæringer, vi ser her.
Så jeg vil bare lige til sidst spørge: Synes ministeren, det er klogt, at man nu skærer så markant ned på noget, der bidrager til vækst og beskæftigelse og eksport?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Så der kan godt skabes vækst, uden at den enkelte børnefamilie bliver udsat for et pres eller tvunget til at skulle arbejde mere.
Det afgørende er, at der samlet set arbejdes mere og produceres mere i Danmark, således at vi kan finansiere vores velfærd.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-04:
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, om ministeren mener, det er muligt at skabe vækst i Danmark, uden at befolkningen, herunder børnefamilierne, kommer til at arbejde mere.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
De ydelser og orlovsrettigheder, der i dag er for forældrene, er nogle, der er udviklet i et samspil imellem arbejdsmarkedets parter og skiftende regeringer, og der er det denne regerings holdning, at det er arbejdsmarkedets parter, der går foran.
Så vi har ingen initiativer i henseende til eller planer om at lave ændringer, som giver større frihedsrettigheder på disse arbejdsmarkedsområder.
Regeringen har ikke noget mål om at øge familiers arbejdstid.
Vi har et mål om at skabe vækst i Danmark, vi har et mål om at skabe velstand og dermed grundlaget for bedst muligt at finansiere kernevelfærden.
Vi skal være opmærksomme på, at når vi taler om, at vi heldigvis har fået vækst i Danmark igen, så er det meget, meget små vækstrater, vi taler om.
Vækstraterne rundtomkring i verden er markant større.
Vi har ikke små ambitioner, vi har sådan set ambitioner om, at Danmark skal kunne udvikle sig ligeværdigt med andre samfund, og skal det det, så kræver det, at vi får flyttet flere mennesker fra offentlig forsørgelse – når de er voksne og har en arbejdsevne – til at blive aktive på arbejdsmarkedet.
Det er det, vi er optaget af, og det er det, der vil kunne give det bedst mulige grundlag for at finansiere syge, ældre, børneinstitutioner osv.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-04:
Så siger ministeren, at vi skal gennemføre jobreform 2.
Ja, I vil f.eks. gerne sænke topskatten.
Tværtimod er forudsætningen for jeres egne beregninger af, at den skattelettelse virker, at befolkningen arbejder mere.
Altså, med andre ord: Ministeren siger, at regeringen ikke blander sig i det her, men al den politik, regeringen fører, har jo det klare formål at øge familiernes arbejdstid, med den konsekvens at der bliver færre timer sammen med børnene.
Er det ikke korrekt, hr. minister?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Jeg har fuldstændig tillid til, at danske forældre har den bedste bedømmelse af, hvad det er for et liv, de bør have sammen med deres børn.
Det har jeg ikke nogen adkomst til at give karakter eller komme med nogen bedømmelse af.
Jeg er sikker på, at de danske forældre er dem, der er bedst til at sikre deres børn den bedst mulige opvækst.
Men jeg er optaget af, at det grundlag og de rammer, vi skaber, er de bedst mulige, også for børnefamilierne i Danmark.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-04:
Og det er egentlig lige præcis det, jeg gerne vil forfølge lidt.
Er ministeren ikke enig med mig i, at mennesker får børn, fordi de gerne vil tilbringe tid sammen med dem?
Og er ministeren ikke enig med mig i, at børn har brug for deres forældre, og at selv om vi har gode daginstitutioner, er der en grænse for, hvor lang tid børn skal overlades til professionelle og være væk fra deres forældre?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Det gør jeg, fordi vi står over for fortsatte strukturelle udfordringer.
Her har vi en udfordring med at få flere af de mennesker, der bor i Danmark, som er voksne, og som har arbejdsevne, ind på arbejdsmarkedet, således at også de offentlige finanser kan få glæde af, at der bliver arbejdet mere.
Det er det, der er udfordringen for os i de kommende år, og det er en forudsætning for, at vi kan give børnefamilierne et godt grundlag for et godt liv.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-04:
Jeg vil gerne takke ministeren for nogle gode besvarelser.
Det, der jo står lidt tilbage, er, at da ministeren udfoldede Venstres familiepolitiske visioner i Berlingske den 19. oktober, sagde ministeren dels noget vrøvl om familiers arbejdstid, dels noget, som ministeren måske ikke helt mente – eller i hvert fald som det parti, ministeren repræsenterer, ikke er helt enig i.
Så jeg vil gerne slutte med at opsummere: Når det nu er sådan, at børnefamilier i Danmark ikke arbejder mere pr. familie end i andre lande, men at familier i Danmark tværtimod arbejder mindre end i andre lande, er ministeren så enig med mig i, at hvis familier ønsker at indrette sig med kortere arbejdstid, fordi det giver mindre stress og jag, og fordi nogle mener, at det giver deres børn et bedre liv, er det noget, hverken ministeren eller nogen andre skal blande sig i?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Jeg er fuldstændig enig i, at den enkelte danske familie for egne penge skal kunne indrette sig fuldstændig, som den mener giver det bedste liv.
Men jeg er også optaget af, at vi sikrer og er opmærksomme på, at der arbejdes tilstrækkeligt i Danmark, til at den enkelte familie kan have det frie valg til at indrette sig i et samfund, der er trygt og har en velfungerende kernevelfærd.
Det kræver, at vi finder veje til, at nogle arbejder mere i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-04:
Jeg kvitterer for, at ministeren så klart tilkendegiver, at det var forkert, når ministeren sagde, at danske børnefamilier arbejder for lidt sammenlignet med familier i andre lande.
Jeg håber, at ministeren fremover vil afholde sig fra at komme med den slags udsagn, for det er jo, synes jeg, en uhørt påstand over for familier, som har rigtig svært ved at få tingene til at hænge sammen, når de både skal hente børn og gå på arbejde osv. osv.
Og det skyldes simpelt hen, at vi har flere udearbejdende par.
Så siger ministeren det her med, at vi mangler arbejdskraft i fremtiden.
Det undrer mig lidt, for vi har jo lige haft et møde med vismændene, som siger, at med de reformer – og dem kan man så mene om hvad man vil – som er gennemført, er der holdbarhed, og at der ikke er behov for yderligere forøgelse af arbejdsudbuddet for at kunne forsørge Danmark og for at kunne, hvad kan man sige, svare på den demografiske udvikling, der kommer.
Hvorfor bliver ministeren ved med at sige, at danskerne skal arbejde mere og mere, efter den lange perlerække af reformer, der har tvunget arbejderne til at arbejde både længere tid i deres liv og flere timer?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Det er os magtpåliggende at søge at sikre, at den enkelte familie får det bedst mulige grundlag for at indrette sig fuldstændig, som familien ønsker.
Det, vi har valgt at indarbejde som regering nu, er at sikre, at vi får gennemført nogle jobreformer, som giver mulighed for skattelettelser, således at de enkelte familier får mere til sig selv.
Derudover har vi videreført boligjobordningen, således at den enkelte familie får mulighed for at få betalt praktisk arbejde i familien.
Og vi er som sagt meget optaget af at søge at sikre, at Danmark er på et sikkert vækstspor, således at vi i de kommende år er i stand til at forbedre vores velstand og dermed have et bedre grundlag for at finansiere vores kernevelfærd, også til glæde for de danske børnefamilier.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-04:
Mange tak.
Nu er det jo sådan, at børnefamilier i Danmark føler sig pressede.
Over halvdelen af danske børnefamilier oplever, at det faktisk er svært at få arbejdsliv og hverdagsliv til at hænge sammen på en fornuftig måde, og flere og flere oplever, at stress er et voksende problem for dem.
Det hænger selvfølgelig sammen med det, som vi også var inde på under det tidligere spørgsmål, nemlig at danske børnefamilier som familie arbejder mere, end de gør i andre lande, og samtidig er rettighederne for familier jo også dårligere i Danmark, end de er f.eks. i vores nabolande Norge og Sverige.
Hvis vi kigger på barsel, hvis vi kigger på rettigheder til at holde fri på børns sygedage og mulighed for nedsat arbejdstid, ser vi, at der er bedre muligheder i vores nabolande, end der er i Danmark.
Det er rigtig godt for forældre, og det er rigtig, rigtig godt for børn, hvis man har mere tid til hinanden.
Men vi hjælper dem jo ikke med at få mere tid ved hjælp af boligjobordninger eller skattelettelser.
Tværtimod er det, at børnefamilier er så pressede, noget, vi er nødt til at tage alvorligt.
Vi skal udvikle et samfund, hvor der er bedre plads til, at familier kan indrette sig med mindre stress og jag, og hvor der bliver langt bedre betingelser for, at især vores små børn kan vokse op i rolige omgivelser, hvor der er tid til præcis det, som betyder noget for dem, nemlig fred og ro.
Jeg kan også på de tidligere besvarelser forstå, at ministeren ønsker at tilgodese børnefamilierne ved at udvide institutionernes åbningstid, så børnene ikke bliver en barriere for forældrenes arbejdsliv, og så de kan overlades til professionelle i endnu længere tid end i dag,
og ved at give skattelettelser, så man kan få tid til at få hjælp derhjemme, hvad enten det er til børnepasning eller rengøring.
Men jeg vil gerne spørge, om ministeren mener, at det er ministeren eller børnefamilierne, som det her jo handler om, der er bedst til at vurdere, hvad det er, der skal til for at sikre et bedre familieliv.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Det, der skal til inden for familiens ramme, for at man kan bestemme, hvordan familielivet skal udvikle sig, har ingen minister noget med at gøre.
Det er fuldt og helt familiens egen afgørelse.
Men vi har som regering et ansvar for at følge og udvikle vores samfund på en sådan måde, at det udvikles, som vi ønsker det i henseende til velstand og velfærdsprioriteringer.
Her skal vi i forhold til samspillet mellem familie og arbejdsliv være opmærksomme på, at der er et samspil mellem skiftende regeringer og arbejdsmarkedets parter.
Og der er faktisk i forhold til familierne i Danmark – set med øjne relateret til arbejdsmarkedet – udviklet en række goder, som arbejdsmarkedets parter har taget stilling til og bedømt, både i henseende til omsorgsdage eller feriefridage, fravær i forbindelse med barns første sygedag og længerevarende sygdom for børn osv.
Det er selvfølgelig en arbejdsmarkedsprioritering, som vi accepterer.
Regeringerne har også sikret, at man i Danmark har mulighed for at aftale deltidsrettigheder, uanset hvilke regler der i øvrigt gælder, og vi vil selvfølgelig følge den udvikling.
Men her er vi primært optaget af, at familierne har det bedst mulige frie valg på det bedst mulige velstandsfundament i Danmark.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-04:
Hvordan vil ministeren skabe bedre vilkår for danske børnefamilier?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Der er mange elementer i energipolitikken, der bidrager til eksport.
Danmark er oppe på at eksportere for mere end 77 mia. kr. inden for energi, og så er det jo et samspil af en lang række forskellige elementer, først og fremmest virksomhedernes indsats.
Men det er da klart, at EUDP og andre elementer på energiområdet selvfølgelig også bidrager til, at vi står stærkt på eksportområdet.
Lea Wermelin (S), 2015-11-04:
Ja, programmet fortsætter, men jo desværre med store nedskæringer.
Men jeg synes ikke rigtig, ministeren svarede på det her med eksporten, og det var jo sådan set det, som jeg spurgte til.
Altså, mener ministeren, at EUDP bidrager til dansk eksport?
Så jeg vil sådan set bare gerne have ministeren til at bekræfte, at EUDP netop bidrager til dansk eksport.