runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2009-12-10:
Jeg er en stor ven af sprog, og det glæder mig at høre det kronjyske, som jeg kender så godt fra min egen barndom, hos hr. Jonas Dahl.
Men jeg vil lige sige med hensyn til forskningsfriheden: Det er jo karakteristisk, at samtidig med at man ikke vil understrege eller forpligte universiteterne på, at det danske sprog skal respekteres på universitetet, så er man jo alligevel meget optaget af at lægge forskningen ind i faste rammer, sådan at det, jeg forstår ved forskningsfrihed, nemlig at man kan beskæftige sig med præcis det, man finder interessant, er mere eller mindre indskrænket.
Men jeg vil lige sige til hr. Jonas Dahl, at jeg i min indledning nævnte et ganske konkret eksempel, jeg mødte for en måned siden, nemlig en dansk jurastuderende på 3. år, der er oppe til eksamen på Københavns Universitet i dansk lov, og som tvinges til at skulle læse det og eksamineres på engelsk.
Nej, det skulle være på engelsk.
Og det siger jo altså noget om det pres, man er underlagt, og det synes jeg dog ikke at man bare kan bagatellisere ved at sige, at det har man ikke hørt om.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-10:
Men jeg er ikke så bekymret for, at engelsk nogle gange optræder i det danske sprog og nogle gange bliver en del af det.
Vi kan også diskutere, om ordet garage er et dansk ord, eller om ordet carport er bedre og mere engelsk.
Jeg tror altså, vi skal passe meget på med at være så bekymrede for det danske sprog.
Det er klart, at der vil være påvirkning fra udlandet, men dansk påvirker også udenlandsk på mange andre måder.
Jeg tror ikke, vi skal være så bekymrede for, at blot fordi Magasin har valgt at kalde deres udsalg for sale, er det ensbetydende med, at det danske sprog er truet på de danske universiteter eller i den danske befolkning; jeg tror i hvert fald, man måske skal skyde med kanoner af lidt mindre kaliber for at sikre sig, at man rammer det, man vil ramme.
Og hvis der så er nogle konkrete eksempler på f.eks. Københavns Universitet i forbindelse med jurastudiet, jamen så lad Københavns Universitet kigge på den studieordning.
Det skal ikke være noget, vi lovgiver om fra Folketingets side.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-12-10:
Vi er uenige, vil jeg sige til hr. Søren Krarup.
Jeg tror ikke, det er et problem.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-10:
Hr. Jørgen Lundsgaard fortalte, at han havde taget sin ph.d.-grad på engelsk, og at det ikke havde forhindret ham i at kommunikere med den danske befolkning bagefter.
Jeg tror, der er noget, hr. Jørgen Lundsgaard har misforstået, for problemet er jo ikke, at den enkelte videnskabsmand bliver afskåret fra at tale dansk med sine landsmænd bagefter, naturligvis ikke.
Problemet er det, som professor Davidsen-Nielsen har peget på med meget stor styrke, nemlig at dansk bliver uanvendeligt som videnskabeligt sprog, fordi det ikke bliver brugt.
Altså, man lider det, der hedder domænetab, hvor det ene videnskabelige domæne efter det andet går tabt for det danske sprog.
Det vil sige, at der kommer et tidspunkt, da man kun kan kommunikere videnskabeligt på engelsk, og det betyder jo så, at man får en forskeroverklasse, der ikke kan kommunikere med befolkningen, fordi det nu er gået så vidt, at sprogfællesskabet mangler.
Søren Krarup (DF), 2009-12-10:
Den 21. januar i år blev der i Kulturudvalget afgivet en beretning om hævdelse af det danske sprog, hvor et flertal i udvalget vedtog følgende: »Flertallet pålægger regeringen at forberede et lovforslag, der forpligter universiteterne i Danmark til at drage omsorg for, at dansk fastholdes som videnskabs- og undervisningssprog både på bachelor- og kandidatuddannelserne.
Flertallet bemærker, at formålet med beretningen er at sikre, at det danske sprog fortsat bruges og udvikles på universiteterne, så det forbliver et komplet og samfundsbevarende sprog, og forhindre, at dansk reduceres til et sekundært sprog.«
Idet det understreges, at det er et lovforslag, flertallet pålægger regeringen at udarbejde, og at regeringens efterfølgende opfølgning på sprogudvalgets rapport »Sprog til tiden« således ikke opfylder beretningens krav om forpligtende lovgivning, bedes videnskabsministeren som den, under hvem universitetet og den højere uddannelse sorterer, fortælle Folketinget, om forberedelsen til en sådan lovgivning er påbegyndt, og hvilket indhold ministeren har påtænkt at give den.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-10:
Jamen jeg har godt tidligere hørt hr. Søren Krarup sige, at i Danmark er der kun ét modersmål.
Altså, danskerne har kun ét modersmål, men der bor jo englændere i Danmark, som har engelsk som modersmål, og som udmærket har lært at tale dansk, for nu at tage et lidt ufarligt fremmedsprog.
Derfor er der jo mennesker i Danmark, som har et andet modersmål end dansk.
Så er der nogle, som har dansk som andetsprog, og det er jo en flersproglighed, som jeg synes er en ressource som vi skulle være glade for at kunne bruge, når vi nu skal handle og leve i en omverden, fordi vi ikke kan klare os uden den omverden.
Søren Krarup (DF), 2009-12-10:
Jeg vil begynde med at sige tak til fru Marianne Jelved for de faktisk smukke ord, hun sagde om det danske sprog som vores identitetsskabende grundlag.
Det er så sandt, som det er sagt, og der er grund til at sige det.
Altså, det er jo spørgsmålet om modersmålet, og der synes jeg lige, man må slå fast: Man har kun ét modersmål.
Og derfor vil jeg også tage afstand fra den fortsættelse, fru Marianne Jelved kommer med, altså at hun siger, at der skal være mange modersmål i Danmark.
Der er kommet folk hertil, som fra begyndelsen har et andet modersmål, men i Danmark er der kun ét modersmål, og det er det, som fremmede skal tilegne sig og derved blive danske.
Man kan sige, at på anden måde går den folkelige sammenhængskraft i stykker, og vi hører op med at have et modersmål.
Når jeg har sagt det, vil jeg også lige sige …
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-12-10:
Sagt til hr. Jesper Langballe: Universiteterne forsøger i dag at tiltrække udenlandske studerende til Danmark både for at give dem mulighed for at få en dansk uddannelse og få en dansk kultur, men desværre er man altså der nødt til at undervise på engelsk eller et andet fremmedsprog.
Det gør man, og det synes jeg er rigtig godt.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-10:
Det er jo en fuldkommen selvfølge, at et universitetssprog involverer ikke bare engelsk, men en hel del fremmede sprog.
Vort partis ordfører i den her sag og jeg er teologer.
Det indbefatter tre klassiske sprog foruden tysk som et væsentlig hovedsprog – ikke så meget engelsk, men det skal man selvfølgelig også kunne.
Der er altså slet ingen tvivl om, at til en akademisk uddannelse hører at være velbevandret i adskillige sprog.
Det er ikke det, vi taler om.
Vi taler om den almindelige daglige undervisning, hvor man står og forelæser.
Det skal selvfølgelig ske på dansk, for ellers forsvinder dansk ud, og når først det er sket, er skaden simpelt hen uoprettelig.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-12-10:
Jeg vil give hr. Jesper Langballe ret i, at hvis man f.eks. er inden for computere osv., er sproget faktisk efterhånden også I Danmark blevet engelsk.
Men sproget udvikler sig, og jeg kan da henvise til, at det oprindelige danske sprog ligner det islandske, vi ikke forstår, mere end det danske, vi ser i dag.
Vi er selv nødt til at benytte amerikanske jurister, fordi vores danske er for dårlige til engelsk.
Den udvikling er jeg meget imod.
Malou Aamund (V), 2009-12-10:
Jeg synes, vi skal lytte til de studerende, og de studerende siger, at de ikke ønsker nogen sproglov.
Så det synes jeg er helt naturligt.
Nu tager ordføreren eksemplet op fra jurastudiet og siger, at det er meget kompliceret sprog, men så synes jeg jo netop, at man skal lytte til aftagerne af juristerne og de aftagerpaneler, som regeringen har fået etableret.
Og det, de netop siger, er, at de jurister, der bliver uddannet, ikke har engelskkundskaber, der er gode nok i dag, og derfor skal det netop styrkes på jurastudiet, så de kan begå sig ordentligt i international ret, i stedet for at tage hensyn til at sætte niveauet ned, så de ikke vil kunne klare sig internationalt.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-10:
Fru Malou Aamund var selv inde på, at der bliver stillet krav om, at man skal have engelsk på B-niveau, hvis det er, at man ønsker en universitetsuddannelse i Danmark.
Og det er jo også udmærket.
Men problemet opstår egentlig, når man går i gang med sin uddannelse og det så viser sig, at det B-niveau, man har, altså ligger langt under det sproglige niveau, der bruges i engelsk på universiteterne.
Jeg har selv haft, jeg vil næsten sige en fornøjelse af at se på nogle af de tekster, man f.eks. bruger på jurastudiet, og som er på engelsk.
Jeg har selv haft engelsk på A-niveau, så man kan da sige, at jeg i hvert fald lever mere op til kravene end en, der måske har haft det på B-niveau, og jeg vil sige, at niveauet for de tekster er så langt højere end det niveau, vi stiller krav om til de studerende.
Det mener jeg er helt urimeligt.
Og er fru Malou Aamund ikke også enig i den pointe?
Malou Aamund (V), 2009-12-10:
Jeg deler slet ikke den holdning om, at vi risikerer at få et A- og et B-hold.
Altså, hvis man kigger på, hvad det er for nogle krav, der bliver stillet til de studerende, når de skal ind på en videregående uddannelse, er det sådan, at de skal have engelsk på B-niveau, fordi det er helt naturligt, at man skal kunne klare sig på engelsk for at kunne udnytte sin uddannelse ordentligt.
Vi mener jo, at det er hele nøglen til også at kunne begå sig, at man kan andre sprog.
Som Goethe siger: Den, som ikke kan et andet sprog, kan ikke sit eget.
Jeg mener, at vi skal bort fra den der holdning om, at det ene udelukker det andet.
Det er ikke et enten-eller, det er et både-og.
Vi er meget opmærksomme på, at man skal værne om dansk, at man ikke skal have et domænetab, og at dansk skal være et komplet sprog, og derfor har regeringen taget de her initiativer.
Men jeg deler altså ikke holdningen om, at dansk lever en askepottilværelse, og at Videnskabsministeriet er den onde stedmor, der forsømmer det stakkels barn.
Malou Aamund (V), 2009-12-10:
Selvfølgelig gør det indtryk, når sprogforskere siger, at dansk sprog er presset.
Men jeg synes også, at der er mange forskellige holdninger på området, for de er jo heller ikke enige i sprogudvalget om, hvorvidt der skal være bindende bestemmelser eller ej.
Hvis vi kigger på, hvordan det reelt ser ud på området, jamen så er der sket en udvikling fra, at 17 pct. af uddannelserne blev udbudt på engelsk, til, at 19 pct. af uddannelserne bliver udbudt på engelsk; på 2 år tror jeg at det er sket.
Det synes jeg ikke er alarmerende, og jeg synes faktisk, at de begrundelser, man læser fra universiteterne, om, at der skal være en saglig begrundelse for, at det bliver udbudt på engelsk, har været fornuftige.
Jeg synes egentlig, at det har været nogle fornuftige forklaringer, de er kommet med.
Men dermed er ikke sagt, at vi ikke skal holde øje med udviklingen.
Og det er jo netop det, som regeringen har tænkt sig at gøre.
Søren Krarup (DF), 2009-12-10:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at fru Malou Aamund på Venstres vegne har et meget reelt og hæderligt forhold til spørgsmålet, men på den anden side mener jeg jo ikke, at man kan blive ved med at lukke øjnene for, at det ikke er gjort med hensigtserklæringer, med anbefalinger, med et ønske om, at det skal gå i den og den retning.
Der er jo tale om et område, der i stigende grad bliver fremmed for det sprog, som det almindelige folk taler her i landet.
Jeg står her med en bog, der udkom for 3 dage siden, skrevet af den tidligere formand for Dansk Sprognævn, Niels Davidsen-Nielsen, hvori han netop understreger, hvor katastrofal situationen efterhånden er.
Jeg vil gerne spørge fru Malou Aamund: Kan det slet ikke anfægte hæderlige folketingspolitikere, at de folk, der har sproget inde på allernærmeste hold, siger, at den er gal, at den er afgørende gal?
Jørn Lund, Sabine Kirchmeier-Andersen og Niels Davidsen-Nielsen har i fællesskab også i sprograpporten sagt, at hvis vi skal bevare dansk som et sprog, der virkelig kan forskes i og tænkes på, er det nødvendigt, at vi får en sproglov, i stedet for at man blot kommer med hensigtserklæringer.
Malou Aamund (V), 2009-12-10:
Det er efterhånden en lang saga, vi har haft, om sprog på universiteterne, og jeg anerkender den ihærdige kamp, forespørgselsstilleren utrætteligt har kæmpet i denne sag.
Essensen er, at ordføreren synes, at vi skal drage en helt særlig omsorg for det danske sprog, og det mål deler vi i Venstre.
De danske universiteter spiller en vigtig rolle, både hvad angår bevarelsen og udviklingen af det danske sprog.
De danske universiteter uddanner primært danske kandidater, hvoraf mange skal fungere i det danske samfund på dansk.
Men samtidig er universiteterne aktører i en benhård konkurrence med andre internationale udbydere af videregående uddannelser, og det er helt afgørende, at de har de nødvendige frihedsgrader til at udfylde den rolle.
Både viden og de studerende er blevet mere mobile, og det er vigtigt, at universiteterne kan ansætte de bedste forskere, uanset hvilken nationalitet de har, så længe de kan formidle deres viden til de studerende.
Det er dette dobbelte hensyn, universiteterne skal fungere under: Hensynet til dansk på universiteterne, der fortsat skal være det kulturog samfundsbærende sprog, og hensynet til at kunne tilbyde de studerende den bedste undervisning og tiltrække de bedste internationale forskere.
Ønsker man lovgivning, eller har man tillid til, at universiteterne selv kan forvalte opgaven?
Derfor ville det være det helt forkerte signal og den forkerte politik at gå ind og detailregulere på valg af sprog.
I universitetslovens formålsparagraf står der, at universitetet har til opgave at drive forskning og give forskningsbaseret uddannelse indtil højeste internationale niveau.
Så holdningen i mit parti er, at vi ganske enkelt ikke ønsker at gå på kompromis med kvaliteten af forskning og undervisning.
Er det så det samme som laissez faire?
Regeringen har besluttet at holde et vågent øje med udviklingen på området, og vi har bedt universiteterne om at lave sprogstrategier, og inden udgangen af året vil vi allerede have den første situationsrapport på området.
Fremover vil vi hvert andet år få en rapport om udviklingen på området.
Så tro mig, Venstre er ikke ligeglade.
Venstre vil ikke sløse med en kulturarv som det danske sprog, men som udgangspunkt vil vi vise tillid og give ansvaret fra os, for vi tror, at universiteterne selv kan løfte opgaven.
Derfor skal jeg på vegne af V, S, SF, KF, RV, EL og LA fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
Folketinget understreger vigtigheden af, at universiteterne balancerer begge hensyn uden at gå på kompromis med uddannelseskvaliteten.
Det konstateres, at universiteterne har fagligt selvstyre og selv tilrettelægger uddannelsesindhold og undervisning.
Folketinget ønsker at understøtte udviklingen af dansk som videns- og undervisningssprog på universiteterne, bl.a. gennem stadigt fokus på universiteternes sprogstrategier.
Folketinget opfordrer regeringen til at undersøge fordele og ulemper, herunder økonomi og administration, ved etableringen af et nationalt terminologicenter, som kan understøtte udviklingen af fagsprog og sikre videndeling indbyrdes mellem forskningsmiljøer og det omgivende samfund.«
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-10:
Nu kunne det være interessant at høre, hvad fru Marlene Harpsøes eget svar på det spørgsmål er.
For hvis jeg forstår spørgeren rigtigt, vil svaret være, at så skal man helt undlade at have det på engelsk.
Man kunne også vende det om og sige, at i stedet for at man udelukker engelsk, skal man forbedre både de studerendes og undervisernes kompetencer i at undervise på engelsk og i at modtage information på engelsk – i at studere på engelsk.
Nu har jeg tilfældigvis Københavns Universitets sprogpolitik her.
Det er jo der, den henvendelse kom fra.
Der står det helt klart, at sprogpolitikken skal sikre, at det faglige kvalitetsniveau bevares og løftes, selv om studerende og medarbejdere skal arbejde på et andet sprog end deres modersmål.
Så det ligger sådan set i universitetets sprogpolitik, at man skal sikre, at de studerende får de nødvendige kompetencer, hvis de skal arbejde på et andet sprog end deres modersmål.
Så det er da det, jeg synes vi skal fokusere på.
Vi skal fokusere på at få løftet fremmedsprogskompetencerne, sådan at man ikke får det kvalitetstab, som fru Marlene Harpsøe påpeger kan komme.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-10:
Jeg ved ikke, hvilke studerende Venstres ordfører taler på vegne af.
Men jeg kan i hvert fald fortælle, at vi i Dansk Folkeparti har haft henvendelser fra studerende, som synes, det er helt urimeligt, at de får stillet krav om, at de skal til eksamen på engelsk i noget, som de slet ikke skal bruge på engelsk bagefter.
Altså, de skal undervises i dansk lovgivning, og de skal bagefter bruge den danske lovgivning.
Derudover er det, som jeg også gerne vil høre fru Malou Aamunds holdning til, jo, at de risikerer at falde fra deres uddannelse.
Regeringen har en målsætning om, at 50 pct. af en årgang skal gennemføre en videregående uddannelse.
Det er faktisk i risikozonen for, at vi kan gennemføre det og opnå det mål, fordi man netop stiller alt for høje krav til de studerende i forhold til det engelske.
Er fru Malou Aamund ikke enig i, at vi skal sikre, at folk ikke falder fra deres uddannelse, men at de rent faktisk gennemfører?
Søren Krarup (DF), 2009-12-10:
Jeg må indrømme, at jeg ikke har tillid til de tal, man fremkommer med.
Man kan ved hjælp af procenttal altid få et spørgsmål, et måske meget alvorligt spørgsmål, relativeret, sådan at der ikke er nogen, der behøver at være bange for konsekvenserne.
Jeg vil lige sige – og det mener jeg også er fremgået tidligere, for det her er jo et langt forløb, hvor vi i flere år har været i gang med den her diskussion, hvor det desværre i stedet for kulturordførerne er blevet forskningsordførerne, som måske ikke har helt samme sproglige interesse – at det hele tiden har været klart, at vi jo ikke er interesseret i at skære engelsk væk.
Det er da klart, at engelsk er et internationalt sprog, som vi selvfølgelig bruger, når vi beskæftiger os med de dele.
Malou Aamund (V), 2009-12-10:
Jamen jeg mener, det vil være fuldstændig vanvittigt at nedsætte niveauet på universiteterne for engelsk.
Hvis det er, at aftagerne af de danske jurister siger, at de skal kunne international ret og engelsk på et vist niveau, skal vi så prøve at lære dem mindre?
For så får de da først noget af en brat opvågning, når de kommer ud og skal have reelt arbejde, for så vil de jo ikke kunne fungere.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-10:
Nu er det sådan, at det krav, der stilles i lovgivningen i dag, er, at man skal have engelsk på B-niveau for at kunne blive optaget på universitetet, f.eks. på jurastudiet.
Til det kan man sige, at det jo er rimeligt nok, at vi har nogle krav i lovgivningen.
Men når det så er sådan, at man i selve undervisningen og til eksamen bliver konfronteret med et sprogligt niveau, der ligger betydeligt over det B-niveau, der bliver stillet som krav, er det klart, at det må være rigtig, rigtig svært for den studerende.
Det kan bl.a. føre til, at man har en meget dårlig forståelse af det, som står i det pensum, som man op til eksamen skal læse, og det kan føre til, at man har en dårlig forståelse af det, som censor siger til eksamen, og at man har svært ved at kommunikere det, man gerne vil sige.
Det betyder selvfølgelig, at de faglige færdigheder på det her område bliver forringet, for man har en dårlig forståelse af det.
Er det det, vi vil?
Altså, vil vi rent faktisk give de studerende nogle forringede faglige færdigheder og nogle forringede kundskaber?
Er det det, vi vil i Folketinget?
Eller vil vi sikre, at de, som bliver færdiguddannet, bliver klædt rigtig, rigtig godt på?
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-10:
Nu fik jeg også den henvendelse, for jeg går ud fra, at vi snakker om den henvendelse, som der er blevet stillet spørgsmål til videnskabsministeren omkring.
Den fik jeg også.
Og det, jeg svarede vedkommende, var: Jamen det vil jeg sådan set gerne rejse over for ministeren, så vi kan få en afklaring af, hvad forholdet reelt er på det specifikke kursus.
Det var der så andre, der havde gjort forinden.
Og der har vi altså fået et svar fra videnskabsministeren, som klart siger, at det for det første klart var tilkendegivet, at det her ville foregå på engelsk, så det har man vidst på forhånd, og for det andet, at det sådan set kun var 1 ud af 13 eksamener, som foregik på engelsk.
Jeg synes, det er vigtigt, at man prøver at se på de faktiske forhold, når man tager sådan en sag op, og får afklaret dem.
Det synes jeg er godt.
Det er sådan, at det indgår i studieordningen, hvis en uddannelse er på engelsk.
Det er også sådan, at på langt de fleste uddannelser kan man vælge engelske eller danske kurser, sådan at man kan tilegne sig begge dele.
er: Hvis der er nogle studerende, der har problemer med at klare sig på engelsk, skal universiteterne tage hånd om at sikre, at de får engelskkurser, sådan at de kan leve op til de forventninger, der ligger, og til de krav, der stilles.
Jamen jeg er sådan set meget enig i den beskrivelse, hr. Søren Krarup giver af, hvad betydningen af et sprog er.
Det var også det, jeg indledte min ordførertale med, at det selvfølgelig er noget, der binder os sammen, både historisk og kulturelt.
Derfor er vi også enige i den betragtning, der ligger i regeringens sprogredegørelse, om, at det skal være et komplet samfundsbærende sprog.
Det tror jeg sådan set de fleste herinde er enige om.
Der, hvor vi måske er uenige, er, når det gælder, hvilke redskaber, vi skal tage i brug for at sikre dette.
Der kan jeg jo så forstå på Dansk Folkeparti, at man har det her meget sådan voldsomme billede af, at dansk fuldstændig bliver skubbet ud som videnskabssprog og undervisningssprog.
Men det er jo ikke tilfældet.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Krarup har gjort sig den ulejlighed at læse de sprogstrategier, der rent faktisk er på universiteterne.
Hvis man læser disse, kan man jo se, at universiteterne faktisk er meget optaget af og meget bevidste om deres rolle i forhold til at sikre, at det danske sprog også udvikles som videnskabssprog, samtidig med at de balancerer det i forhold til deres internationale samarbejde.
Det synes jeg faktisk er rigtig fornuftigt.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-10:
Hvis en universitetsstuderende henvendte sig til fru Kirsten Brosbøl og fortalte, at vedkommende var ved måske at falde fra sin uddannelse, fordi der blev stillet krav fra universitetets side om, at vedkommende skulle til f.eks. en eksamen i jura på engelsk, og at vedkommende ikke havde så gode faglige færdigheder på engelsk, selv om vedkommende levede op til kravet om engelsk på B-niveau, hvad ville fru Kirsten Brosbøl så svare vedkommende?
Ville fru Kirsten Brosbøl svare: Jamen det er bare ærgerligt, at du falder fra uddannelsen, men sådan er det jo bare?
Eller ville fru Kirsten Brosbøl rent faktisk være imødekommende og sige: Jamen jeg kan egentlig godt forstå dine synspunkter og din bekymring, jeg synes, at det bør være sådan, at du selv skal kunne vælge, om du vil op til eksamen på dansk eller på engelsk?
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-10:
Nu kunne jeg ikke lige høre, hvad spørgsmålet gik ud på.
Men jeg kan forstå på hr. Søren Krarup, at det drejer sig om terminologien og videnskabssproget og det her med at få oversat centrale termer.
Så på det område har vi altså nu sat gang i en udvikling, som forhåbentlig kan give lidt mere klarhed over, hvordan man kan etablere sådan et terminologicenter.
På det område synes jeg faktisk at vi gør noget, og vi vil også fremover gøre noget for at sikre, at vi kan få udviklet det. Når det så er sagt, synes jeg, at hr. Søren Krarup faktisk skylder at referere Sprogudvalgets rapport, sådan som den er, hvor man jo har begrebet om parallelsproglighed som det helt centrale begreb i de anbefalinger, man kommer med.
Det er jo ikke tilfældet, vil jeg sige til hr. Søren Krarup.