runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-03-20:
Der er jo tale om et lovforslag, som indeholder rigtig mange forskellige elementer, hvoraf nogle er gode og andre mindre gode.
I Enhedslisten er vi først og fremmest opmærksomme på et enkelt element, som vi faktisk synes er meget uheldigt.
Det er vores opfattelse, at det er rettens ansvar, at ingen sidder varetægtsfængslet ud over det, der er strengt nødvendigt, og vi finder det retssikkerhedsmæssigt betænkeligt, at det her vigtige element i endnu et tilfælde bliver overladt til retternes administrative medarbejdere frem for dommeren selv.
Det, der her gøres muligt, er, at man i tilståelsessager kan varetægtsfængsle uden en fastsat frist, og det er derfor, at vi stiller et ændringsforslag om at tage det element ud af lovforslaget.
Det er jo allerede nu sådan, at man i andre sager end tilståelsessager kan varetægtsfængsle en person uden en fastsat frist for varetægtsfængslingens ophør.
Som udgangspunkt er det sådan, at en person kun kan varetægtsfængsles i 4 uger ad gangen, hvorefter dommeren så skal tage stilling til det.
Og på den måde undgår man eller forsøger at undgå, må jeg hellere sige, at man har varetægtsfængslinger, der varer for lang tid.
Vi mener her, at det faktisk er vigtigt, at man sikrer, at en person, som ikke er dømt for noget endnu, sidder frihedsberøvet så kort tid som muligt.
Det betyder, at man bryder 4-ugers-reglen, men at der dog stadig væk er en afslutningstid på.
Den undtagelse vil man så med det her lovforslag udvide til også at gælde de såkaldte tilståelsessager.
Det mener vi i Enhedslisten faktisk ikke er rimeligt.
Vi mener, at det, også når det gælder tilståelsessager, er rimeligt, at sagen behandles af en dommer hver fjerde uge, sådan som det gælder i andre sager.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag om, at det her element bliver pillet ud af lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2012-03-20:
Vi har også fra konservativ side stillet ændringsforslag til forslaget her.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Hvorfor stemmer man imod De Konservatives ændringsforslag, der går ud på bedre beskyttelse af børn under retssager?
Hvorfor stemmer regeringen og regeringspartierne imod ændringsforslag, der handler om bedre hjælp til børn, der har været udsat for en kriminel handling?
Det er det, ændringsforslagene fra konservativ side går ud på.
Og jeg har konstateret, at hele den borgerlige side støtter ændringsforslagene, men at regeringspartierne og Enhedslisten stemmer imod ændringsforslagene.
Jeg tror, der er tale om et rent ritual, altså, at man ikke vil støtte ændringsforslag stillet af oppositionen, for jeg kan da ikke forestille mig, at hverken Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre eller Enhedslisten er imod, at vi skal beskytte børn bedre under retssager, der handler om, at børn har været udsat for overgreb.
Det skal ikke være et mediecirkus.
Og derfor stillede vi ændringsforslaget om, at når der er tale om retssager med børn, der har været udsat for overgreb, skal retsmøderne være lukkede.
Vi ved godt, der er offentlighed i retsplejen, men lige præcis her er der så tungtvejende argumenter for at lukke dørene, at der må være bare et minimum af argumentation fra regeringspartiernes side og fra regeringen om, hvorfor man stemmer imod at beskytte børn.
Det andet ændringsforslag handler om, at når man laver videoafhøringer af børn i de her meget grove sager, kan den sigtede, den tiltalte, få lov til at se afhøringen, tiltaltes advokat kan få lov til at se den, stort set alle kan få lov til at se den her afhøring undtagen barnets forældre.
Jeg kan godt forstå, at barnets forældre ikke kan få lov til at se den, hvis det er sådan, at det er dem, der er under anklage, men hvis forældrene ikke er part i sagen, hvorfor kan forældrene så ikke efterfølgende få lov til at se den afhøring, der har været af barnet?
Det er trods alt forældrene, der bagefter skal samle det her barn op og hjælpe barnet videre i livet.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Vi har stillet ændringsforslag om bedre beskyttelse af børn og om, at det skal være nemmere og bedre for forældrene at hjælpe de her børn.
Alle regeringspartierne og Enhedslisten stemmer imod, men der er ikke et eneste argument for, hvorfor man stemmer imod.
Det savner jeg.
Hvis det er ren teknik, så lad os tage forslaget tilbage til udvalget og lave et ændringsforslag, som regeringen kan skrive under på, og som er juridisk holdbart.
Det skulle jeg mene at vores er, men alligevel.
Hvis det er politisk modvilje mod at hjælpe børn og unge, så sig det rent ud.
Henning Hyllested (EL), 2012-03-20:
Grunden til, at jeg tager ordet, er naturligvis, at Enhedslisten til det her lovforslag har stillet en stribe ændringsforslag.
Vi mener egentlig i udgangspunktet, at lovforslaget peger i den rigtige retning, men vi ønsker sådan set med de stillede ændringsforslag at få lovforslaget til i højere grad at leve op til hele formålet, altså det, der var meningen, nemlig at give havnene udvidede forretningsmuligheder.
Vi mener faktisk, at det med lovforslaget er blevet unødig besværligt og bureaukratisk for havnene at udnytte de nye muligheder, der gives i lovforslaget.
Vi konstaterer, at der åbenbart sådan rundtomkring på havnene, hos de danske havnevirksomheder, har eksisteret en frygt for, at man ville blive påført ulige konkurrence, når nu havnemyndighederne, havneadministrationen, kunne få adgang til at drive forskellige former for servicevirksomhed på havnene.
For havnene har jo ikke mulighed for at gå ind og drive nogen som helst form for servicevirksomhed, al den stund at man skal identificere private aktører.
Og hvis der findes private aktører på havnene, kan man ikke komme af sted med at drive den slags virksomheder.
Samtidig er det jo fastslået, at man hvert femte år skal annoncere den pågældende virksomhed, og det vil for så vidt sige, at man hvert femte år konkurrenceudsætter sig selv, om jeg så må sige.
Vi synes, at den periode på 5 år er alt for kort, når der skal tages hensyn til eventuelle investeringers omfang og muligheden for at forrente dem.
Derfor har vi foreslået, at perioden er på 8 år.
Det er sådan set meget normalt, at man bruger det, for især vil man komme ud for på havnene, at der kan være tale om ret store investeringer.
Så har vi også ønsket at tilkendegive, at vi ikke mener, at der for en havn skal være mulighed for at investere i udenlandske havne, og det er selvfølgelig af frygt for, at man på nogle havne vil begive sig ud i nogle eventyr, som jo vil skade hjemhavnen, uden at hjemhavnen får noget som helst ud af det.
Så har vi sluttelig foreslået, at vi ikke udstyrer transportministeren med kompetence til at ophæve begrænsningerne i størrelsen af de honorarer, som udbetales.
Vi har et princip om, at man skal aflønnes efter tabt arbejdsfortjeneste, og det er ligesom det princip, vi prøver at holde fast i her, og det er det, som vores ændringsforslag går ud på.
Morten Bødskov (S), 2012-03-20:
Tak for det, formand.
Hr. Tom Behnke ved jo godt, at der er svaret på både spørgsmål 2 og spørgsmål 3 i udvalget, som nøje beskriver, hvorfor det, som hr. Tom Behnke her står og siger, ikke efter flertallet i udvalgets opfattelse giver mening.
Lad os tage det første ændringsforslag.
Med ændringsforslaget vil det blive sådan, at dørene uden undtagelse skal lukkes, når den forurettede er under 18 år.
Det gælder så, selv om den forurettede ikke selv har bedt om det.
Med andre ord vil den forurettede med det ændringsforslag reelt få en dårligere retsstilling, end tilfældet er i dag.
En forurettet, der ikke er fyldt 18 år, fratages nemlig den mulighed, som eksisterer i dag, hvor vedkommende i samråd med bistandsadvokaten kan vælge at afgive forklaring for åbne døre og dermed give offentligheden adgang til at høre forurettedes version af, hvad der er sket.
Det synes vi ikke er urimeligt.
Det er argumentet, som også fremgår af besvarelsen på spørgsmål nr. 2. Når det handler om besvarelsen af spørgsmål nr. 3, som hr. Tom Behnke også ganske udmærket kender, ja, så lægges der op til med ændringsforslaget, at vi udvider forældrenes ret – altså udvider forældrenes ret – til at få adgang til videoafhøringen, og så vil politiet blive tvunget til at lade en forælder se videoafhøringen i en række tilfælde, hvor det efter flertallets opfattelse forekommer helt uhensigtsmæssigt.
Skal en forælder f.eks. have lov til at se en videoafhøring, hvis forælderen slet ikke bor med barnet, men måske tværtimod sammen med den, der er blevet dømt eller har været mistænkt eller sigtet i sagen?
Og derfor er argumenterne, som de er, for, at flertallet ikke kan støtte de her ændringsforslag.
Det handler ikke om, at der er nogle, der vil, og der er andre, der ikke vil skærme børn af, tværtimod.
Det ved hr. Tom Behnke ganske udmærket også, og det er der også argumenteret for i de besvarelser, som er givet til udvalget.
Per Clausen (EL), 2012-03-20:
Jeg har lovet i betænkningen at fortælle, hvad Enhedslisten vil stemme ved tredjebehandlingen af det her lovforslag.
Det har jeg nu ikke tænkt mig at gøre.
Lovforslaget indeholder to elementer.
Det ene element er vi sådan set lodret imod, nemlig spørgsmålet om at opfylde EU's krav til, hvor meget bioætanol, biobenzin, der skal blandes i benzinen –
det synes vi sådan set er en rigtig dårlig idé, men man kan sige, at lovforslaget her mest er af teknisk karakter, så det er ikke i sig selv nogen grund til at stemme imod et lovforslag fra regeringen, hvis der i resten af lovforslaget er gode grunde til at stemme for.
Det må man tro der er, for resten af lovforslaget handler om, at man skal udpege nogle områder til statsligt udbud til havvindmøller.
Men faktisk ved vi ikke på nuværende tidspunkt, om det er et led i en ambitiøs energipolitik på baggrund af en ambitiøs energiaftale, eller om det er et led i en rigtig dårlig aftale uden ambitioner.
Det håber jeg at vi ved noget om på torsdag, så vi kan stemme for det her lovforslag.
Men det er klart, at det selvfølgelig spiller en vigtig rolle for vores stillingtagen til det her lovforslag, om det lykkes at fastholde og få gennemført en energiaftale, der faktisk giver et klart løft til vindenergiområdet i Danmark, eller om det ikke lykkes.
Frank Aaen (EL), 2012-03-20:
Jeg tager ordet som en slags forbrugeroplysning, for jeg tror ikke, at jeg kan få lavet om på, at det snart bliver vedtaget.
Det er jo sådan, at samtlige partier i Folketinget minus Enhedslisten stemmer for den her stribe af bankpakker, der kommer i en lind strøm.
Der er flere på vej.
Måske ville det være meget godt for Folketinget at vide, for vi stillede forleden et spørgsmål til regeringen om, hvor mange bankpakker, love, ændringsforslag til love, aktstykker i Finansudvalget eller forskellige initiativer fra Nationalbanken der er blevet lavet i løbet af finanskrisen.
Vi har lige talt dem op.
Det viser sig, at der i alt er lavet 22 forskellige love, lovændringer, aktstykker eller særlige låneinitiativer fra Nationalbanken.
22. Jeg er sikker på, at der ikke er en eneste herinde i salen, der er klar over, hvad summen af de 22 er.
Jeg er sikker på, at der ikke er en eneste herinde i salen, der har et overblik over, om det er på vej til at forandre den finansielle sektor i Danmark i en fornuftig retning, eller om det bare er redning på redning.
Jeg har tidligere brugt et billede, som jeg selv synes er fortræffeligt, nemlig at man ser, at cyklen punkterer, så pumper man den op, og så cykler man lidt videre uden at lappe cyklen.
Og så ved alle og enhver, hvordan det går.
Og vi ved ikke, hvor mange pakker vi ender med.
Vi ved bare, at vi har europarekord i antallet af bankpakker.
Der er ikke noget andet land i Europa, der har haft så mange sager nede i Kommissionen til godkendelse, med hensyn til om det, vi gør for at redde bankerne, er i orden, eller om det er ulovlig statsstøtte.
Når jeg tager ordet i dag, er det bare for at sige, at måske skulle regeringen og oppositionen til højre, som altså har et massivt flertal i den her slags sager, tage sig sammen til at overveje, om det bare skal blive ved med nummer 23, 24, 25, 26, hvad ved jeg.
Vi har i øjeblikket, på torsdag, et forslag til behandling i Finansudvalget, som er det sidste af de 22.
Jeg må ikke fortælle, hvad det går ud på, for det er fortroligt.
Men det går ud på at købe en frygtelig masse ejendomme af et selskab, der er falleret, for et eller andet stort milliardbeløb.
Men jeg kan love for, at det under en eller anden form alligevel kommer til debat hernede i Folketingssalen, for Enhedslisten vil sørge for, at det kommer herned.
Der skal man bare vide, også dem, der sidder uden for, at når de nogle gange hører det med alle partier på nær Enhedslisten, så er det altså rigtig godt, at der er et parti, der ikke er med i de der forlig, for ellers var tingene overhovedet ikke kommet til forhandling i Folketingssalen.
Stem for det her.
Det er klogere.
Det gør man nok ikke, men så får man chancen en gang mere.
Tom Behnke (KF), 2012-03-20:
Sagen er, at svaret på spørgsmål 2 netop har taget højde for, at ændringsforslaget ikke er det ændringsforslag, der i første omgang blev bedt om.
Det næste er, at hvis det er sådan, at der virkelig er tale om, at der er tekniske problemer, når forældrene skal have lov til at se en videoafhøring – hvis det er teknikken, ministeren henholder sig til – men i øvrigt er enig med Det Konservative Folkeparti og hele den borgerlig side af Folketinget i, at vi skal tage bedre hånd om de her børn og unge, altså, at børn og unge ikke skal udstilles i et mediecirkus, de har i forvejen været misbrugt og udsat for overgreb, de skal ikke udsættes for yderligere overgreb; hvis der er enighed om den politiske holdning til at beskytte børnene, så bør regeringen hjælpe Retsudvalget med at stille de rigtige ændringsforslag til det her lovforslag, så vi får beskyttet børnene og vi gør det på den rigtige måde, og at der bliver taget højde for alle de juridiske forbehold.
Derfor skal jeg bede om, at forslaget kommer tilbage til udvalget, for jeg kan forstå, at vi politisk er enige om at beskytte børnene, så hvis det er teknikken, det handler om, må vi kunne snakke os frem til det.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Det er jo tankevækkende, at hr. Jacob Bjerregaard i sin ordførertale siger, at Socialdemokratiet går ind for en stram udlændingepolitik, og så står og roser et lovforslag, der lemper udlændingepolitikken.
Det lyder ikke særlig stramt i mine ører i hvert fald, det hænger ikke rigtig sammen, synes jeg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det her med danskkundskaber, for hr. Jacob Bjerregaard sagde, at det var vigtigt, at man havde gode danskkundskaber.
Det er jeg sådan set enig i, og det er Dansk Folkeparti enig i, men hvordan kan det så være, at Socialdemokratiet bakker op om et lovforslag, der fjerner kravet om, at man deltager i et danskkursus i forbindelse med tilknytningskravet?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-03-20:
Jamen i Socialdemokratiet støtter vi forslaget om, at man skal lære dansk, og at man skal bestå en danskprøve for at kunne blive familiesammenført, og det er også det, der ligger i vores lovgivning.
Så vil jeg bare sige til det første spørgsmål, hr. Martin Henriksen kom med, at den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, jo pralede med en stram og god lovgivning før juni 2011, hvor man, kan vi sige, lavede pointsystemet og på den måde overrulede sin hidtidige udlændingepolitik.
Vi vender jo i store træk tilbage til det, og det synes jeg stadig væk var og er en stram udlændingepolitik.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Man lemper jo længere tid tilbage end pointsystemet.
Altså, indvandringsprøven eksisterede f.eks. før pointsystemet.
Gebyr på det at søge om familiesammenføring eksisterede også før pointsystemet, så man lemper altså på en række områder.
28-års-reglen ændrer man til en 26-års-regel, der går man også endnu længere tilbage.
Jeg fik i øvrigt ikke svar på – og det kan hr. Jacob Bjerregaard så svare på nu i anden omgang – hvorfor man fjerner kravet om deltagelse i et danskkursus for at kunne leve op til tilknytningskravet, hvis det er, man synes, det her med danskkundskaber er så vigtigt.
Så kunne jeg også godt tænke mig at vide: Hvad sker der, hvis man ikke består de danskprøver, som regeringen og Socialdemokratiet agter at indføre?
For det står i bemærkningerne til lovforslaget, at hvis man ikke består danskprøverne, aktualiseres spørgsmålet om, hvorvidt opholdstilladelsen skal inddrages.
Hvad betyder det?
Altså, bliver den inddraget eller ikke inddraget?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-03-20:
Jamen man skal sådan set for at kunne blive familiesammenført deltage i de her danskkurser, og man skal også bestå en mundtlig prøve.
Må jeg så ikke sige til hr. Martin Henriksen, at det, vi gør her, jo er, at vi gør lidt op med tankegangen om, at det er meget fint at have en eller anden lang uddannelse og på den baggrund have et cv, der er prangende, hvorimod man med en lavere uddannelse ikke med det nuværende system har en jordisk mulighed for at komme ind i Danmark.
Vi gør rent faktisk op med den tankegang, fordi vi mener, at f.eks. en håndværksmæssig uddannelse kan være præcis lige så god som en ph.d. fra et fint universitet.
Det synes vi er vigtigt at holde fast i.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-20:
Jeg synes, det er nogle rigtig fine ting, ordføreren for Socialdemokraterne siger om uddannelsessnobberi, og jeg og Enhedslisten er meget enige i, at det pointsystem, som vi heldigvis afskaffer i dag, i meget høj grad bar præg af uddannelsessnobberi.
Men Dansk Flygtningehjælp og i øvrigt en række andre organisationer anslår i deres høringssvar, at mellem en tredjedel og to tredjedele af dem, der ikke kan læse og skrive, der ikke kender det latinske alfabet, og som ikke taler andre sprog end modersmålet, ikke vil kunne nå at bestå en danskprøve på A1-niveau inden for den tidsramme, som regeringen lægger op til.
Betragter ordføreren det ikke som udtryk for uddannelsessnobberi, at man altså laver en sorteringsmekanisme, som i den grad giver bedre muligheder til dem, der kommer med en uddannelse, end til dem, der ikke kommer med en uddannelse?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-03-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt for at kunne blive en integreret borger i Danmark, at man kan lære dansk, og at man kan begå sig.
Derfor mener vi også, at det er nogle rette og rimelige krav, vi kommer til at stille, i forhold til at man bliver forpligtet på at følge de her kurser, og at man bliver forpligtet på at bestå den her danskprøve, som man jo så kan gå op til igen, hvis det er, man ikke klarer den første gang.
Det må vi så indrette systemet efter, sådan at man får mulighed for at få det udbytte, der skal til for at bestå den her danskprøve.
Det helt afgørende for Socialdemokratiet, at man lærer dansk, når man skal bo og være borger i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-20:
Jeg synes også, det er meget vigtigt, at man lærer dansk, det er helt afgørende for muligheden for integration i det danske samfund, at man kan sproget.
Problemet er bare, at der altså er en række fagfolk, som siger, at det for en gruppe borgere, der ikke har nogen uddannelse med sig i forvejen – og sådan nogle kan man jo også forelske sig i – simpelt hen ikke vil være muligt at leve op til de her danskkrav, som regeringen lægger op til med det her lovforslag.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis nu det viser sig, at den her prøve ikke rigtig fungerer, altså at det her uddannelsessnobberi, som man nok godt kan sige der er tale om også i den her forbindelse, ikke går, vil man så fra Socialdemokraternes side genoverveje det her prøvesystem?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-03-20:
Jeg synes ikke, der er tale om uddannelsessnobberi her.
Det syntes jeg i den grad der var før, for der blev der simpelt hen gjort meget stor forskel på, hvilken uddannelsesbaggrund man havde, og hvilken erhvervsmæssig baggrund man havde, og det var ud fra nogle kriterier, hvor jeg syntes at nogle universiteter f.eks. blev gjort meget finere end andre.
Det syntes jeg var det, vi kalder uddannelsessnobberi.
Jeg synes ikke, det er uddannelsessnobberi, at man skal lære dansk, og at man skal forpligtes på at være en aktiv borger her i landet.
Det kan man altså kun, hvis man kan det danske sprog, og det vil jeg faktisk ikke kalde for uddannelsessnobberi.
Tværtimod vil jeg sige, at det er et integrationsmæssigt sigte, vi har her.
Så spørger fru Johanne Schmidt-Nielsen, om vi vil genoverveje det, hvis det er, det viser sig, at der er mange uhensigtsmæssigheder i det.
Vores udgangspunkt er, at det lovforslag, vi har fremsat, hænger sammen, og at man har ½ år til at lære dansk.
Jeg har også selv læst nogle høringssvar, og jeg ved godt, at der er nogle, der er bekymrede over det.
Selvfølgelig skal man altid lytte til bekymringer, men vi synes, det er vigtigt at holde fast i en lovgivning, hvor man rent faktisk bliver forpligtet på at lære dansk, og hvor man får den tid, der bør være rigelig til, at man kan lære dansk.
Inger Støjberg (V), 2012-03-20:
Jeg har fuld forståelse for, at det her er en meget svær situation for ordføreren.
Ordføreren siger det sådan set også meget klart, i og med at han siger, at Socialdemokratiet går ind for en robust og retfærdig udlændingepolitik.
Nu er et jo, hvad Socialdemokratiet går ind for, og noget andet, hvad støttepartiet og resten af regeringen går ind for.
Jeg er helt med på, at ordføreren er i en meget, meget klemt situation, og det kunne man jo også høre på fru Johanne Schmidt-Nielsens indlæg her.
Men man kunne også høre på svaret fra ordføreren, at det er en meget, meget svær balancegang.
For da hr. Martin Henriksen spurgte, om man blev sendt ud af landet, eller om man fik inddraget sin opholdstilladelse, hvis ikke man bestod danskprøven, var svaret, at det gjorde man måske nok.
Da så fru Johanne Schmidt-Nielsen spurgte, var svaret: Nej, nej, der er flere forsøg.
Nu må ordføreren beslutte sig, for det er jo ikke, ligesom når man diskuterer internt i regeringen og med støttepartiet, at man bare kan lave et kompromis.
Nu er det lovgivning, nu fanger bordet.
Hvilket svar vil ordføreren give?
Var det rigtige svar det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen fik, eller var det det, som hr. Martin Henriksen fik?