runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2015-02-19:
Jeg synes, ministeren under de mange svar har forsøgt at skabe et billede af, at Venstre sådan set ikke har forståelse for, at landbrugspolitik og vores arealer i Danmark lige præcis er et spørgsmål om at finde den rette balance mellem benyttelse og beskyttelse.
Det anerkender vi fuldt ud.
Grunden til, at vi er modstandere her, er bl.a. det, som fru Mette Bock var inde på tidligere i sine spørgsmål, nemlig at ministeren jo også selv her meget tydeligt gør rede for, at her kan der være tale om en landmand, som får et meget, meget stort tab.
Vedkommende kan ikke længere dyrke jorden.
Ergo er der ikke længere forretning i det stykke jord, fordi det skal overgå til beskyttet natur.
Fred være med det, det er beskyttelsen.
Men ministeren redegør så for, at der vil være mulighed for at søge en erstatning.
En mulighed er ikke en ret, og det er derfor, diskussionen jo hele tiden handler om, hvordan den ekspropriationsforretning foregår.
Kan ministeren komme det nærmere?
Ministeren siger: For 80 procents vedkommende er det kun 7.000 kr.
Hvad med de sidste 20 pct.?
Hvilken betydning har det?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
For når vi taler om den § 3-beskyttede natur, er det allerede beskyttet natur.
Det er ikke intensivt dyrkede arealer.
Jeg håber, at også den tidligere miljøminister anerkender, at der ikke er tale om intensivt dyrkede arealer her, og at der ikke er tale om, at vi tager den her jord ud af produktion.
Man vil fortsat kunne anvende den til f.eks. afgræsning eller høslæt.
Der er bare ikke mulighed for længere at sprøjte og gødske den jord.
Så det er ikke sådan, at vi tager den ud af produktion, sådan som det bliver lagt frem.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Ja, det er en af de store udfordringer, der er, nemlig at vi naturligvis kan se, at mange af de job, der er på de danske handelsskibe og i flåden generelt, jo er besat med udenlandsk personel.
Det er også folk, som ikke er under dansk overenskomst.
Så der er en masse udfordringer i det, og jeg har ikke nogen klar løsningsmodel for, hvordan man får ændret det.
Jeg vil næsten sige, at hvis jeg sådan lige pludselig her i 2015 kunne komme med en fantastisk løsningsmodel for det, ville jeg da være dagens mand.
Det vil jeg næsten vove at påstå.
Men så nemt er det altså ikke, det ved hr. Henning Hyllested jo også udmærket.
Det er ikke sådan lige at få ændret på de arbejdsbetingelser.
Vi skal ikke glemme – og det kommer man ikke uden om – at den danske handelsflåde jo ikke opererer i Danmark.
Det er jo ganske få af de skibe, der kommer til Danmark.
De opererer alle mulige andre steder, og de er i en stærk international konkurrence og agerer på det marked, der nu engang er.
Så det er ikke noget, man sådan lige kan ændre hen over en formiddag eller eftermiddag her i Folketinget.
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
Nu er der jo ikke nogen forslag i det, som Dansk Folkepartis ordfører listede op, vi ikke har kigget på.
Det er jo derfor, jeg kan sige, at det forslag, der ligger, vil det koste 140 mio. kr. at gennemføre.
Så jeg synes, at Dansk Folkeparti med deres forhistorie med at stille et helt ufinansierede forslag, altså skattelettelser for 46 mia. kr., jo skylder at sige til danskerne – bare for en gangs skyld – hvor man vil finde de penge.
Er det her f.eks. vigtigere for Dansk Folkepartis ordfører end skattelettelser i bunden?
Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Arbejdspladserne udgør jo en stor del af diskussionen omkring Det Blå Danmark, og der vil jeg gerne vide, hvordan Dansk Folkeparti egentlig stiller sig til den sociale dumping, som jo finder sted i kraft af DIS-loven.
Her tænker jeg på den store beskæftigelse af billig arbejdskraft fra Asien og Østeuropa, som jo er på rigtig mange danske skibe under DIS-flaget, og som jo udkonkurrerer danske søfolk, således at det, tror jeg, er en tredjedel af søfolkene på skibene under DIS-registeret i dag, som er danske søfolk.
Hvad vil man gøre her?
Er det acceptabelt?
Det er selvfølgelig sagt med henvisning til, at Dansk Folkeparti jo normalt slår sig vældigt op på kampen mod social dumping og indvandring af østeuropæisk arbejdskraft, og jeg skal give dig, skal jeg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Altså, vi kan jo se, at den regering, vi har nu, har øget udgifterne til flygtninge fra 3 til 9 mia. kr. over de seneste år, så man kan jo spørge: Hvad er 140 mio. kr.?
Ja, det er mange penge, hvis man spørger hr. og fru Danmark hjemme ved kaffekopperne, men hvis man kigger på statens finanser, så kan man sagtens flytte 140 mio. kr., hvis man vælger målrettet at prioritere de initiativer, som er til gavn og glæde for væksten her i Danmark.
Så jeg køber ikke præmissen med tulliarder og alt muligt andet, som kommer fra regeringens medlemmer.
Det er en skrøne.
Sådan er det.
Og det er man nødt til at forholde sig til.
Jeg vil da gerne kvittere for fru Ida Aukens store kapacitet til at kunne tallene på forhånd.
Det synes jeg selvfølgelig er utrolig spændende.
Men nu synes jeg måske, at ordføreren skulle have en kopi af det, der blev læst op før, for lige at læse, hvad konklusionen er, for den er jo ikke, at vi anviser finansiering af de 140 mio. kr.
Det, vi ønsker, er sådan set en analyse af, hvad det også vil skabe af udfordringer med at tilvejebringe de økonomiske midler, men så sandelig også hvad det vil kunne få af andre afledte konsekvenser.
Der er jo også nogle positive ting, man ikke må glemme, og det er bl.a., at det også kan generere job i den private sektor i Danmark.
Så det der med bare at rejse sig op og sige, at det koster 140 mio. kr., anerkender jeg ikke som en præmis fra starten.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får det her analysearbejde sat i gang og så selvfølgelig derefter diskuterer, hvordan pengene skal findes.
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
De forslag, som Dansk Folkepartis ordfører oplistede, koster 140 mio. kr.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Jeg vil sige til hr. Hans Kristian Skibby, at det her jo altså ikke er et nyt problem.
Det har sådan set eksisteret, lige siden DIS-loven blev vedtaget i 1988, det har løbende været til debat, og vi er løbende stort set hvert andet år blevet kritiseret af ILO, altså FN's arbejdsorganisation, for at bryde grundlæggende konventioner om grundlæggende arbejdstagerrettigheder.
Så der har egentlig været tid til at tænke over det.
Det havde man jo rent faktisk for skibsførere frem til 2011, hvor man om ikke fjernede det, så trods alt modererede det.
Hvad med at opstille et nationalitetskrav?
Det kunne jo være som modydelse for, at man i forvejen forkæler rederierhvervet ganske voldsomt herhjemme.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Men jeg vil gerne sige, at hvis hr. Steen Gade så læser det forslag til vedtagelse – jeg ved også, at hr. Steen Gade har fået en kopi af Socialdemokraternes ordfører på mail, så jeg ved, at ordføreren har den – kan han se, at der kun er et sted, så vidt jeg kan se, der står »pålægger«, og det er i pind nr. 2: »Folketinget anerkender regeringens indsats, men pålægger i den forbindelse regeringen at skærpe initiativerne for at fjerne intern konkurrenceforvridning i EU omkring havneudvikling og infrastrukturprogrammer«.
Jeg indrømmer gerne, at det at pålægge noget er mere end at anbefale noget eller at stille noget i udsigt.
Det anerkender jeg blankt.
Steen Gade (SF), 2015-02-24:
Jeg er da glad for svaret.
Det er jo fuldstændig ærligt, men det betyder jo også, at ordføreren ikke fortalte hele sandheden i de andre svar, hvor han bare sagde: Jamen det er kun analyser og analyser.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Jeg ved ikke, om man forkæler rederierhvervet herhjemme.
Vi har mange danske rederier, som slås utrolig meget med lave tonnageindtægter for tiden.
De er under et massivt internationalt pres.
Som ministeren også sagde, er der nogle steder et decideret overskud i flåden, og de har ikke noget at sejle med.
Og så synes jeg jo egentlig, at det er den typiske sang, vi får fra Enhedslisten, nemlig at vi bare kan tage fra rederne.
Så nemt er det ikke.
Hvis det var så nemt, var der måske nogle, der havde gjort det før, men det er det altså ikke, for man skal altså huske, at de her virksomheder jo er med til at generere penge hjem til den danske stat.
De er bl.a. med til at generere, at der er penge til mange af de udgifter på det sociale område, vi har i Danmark, og alle mulige andre udgifter, som ligger i Danmark.
Det kan vi ikke sådan lave om hen over en eftermiddag.
Jeg ville ønske, at ordføreren ville stille de samme spørgsmål, når man diskuterer finanslovens udgiftsstigninger til flygtninge og indvandrere.
På 3 år er de steget fra sådan ca. 3 mia. kr. til godt og vel 9 mia. kr.
Der er da ingen, der har diskuteret, hvor de 6 mia. kr. kommer fra.
De er kommet som sendt fra himlen, kunne man næsten sige.
Så nemt går det jo trods alt ikke med at tilvejebringe 6 mia. kr.
Lad os så holde fast i optikken om, at det her forslag koster 140 mio. kr., men det, der bliver foreslået, er, at det bliver analyseret og konkretiseret, og at det bliver beskrevet, hvad vi vil få af afledte effekter ved de forskellige individuelle forslag.
Det betyder ikke, at alle de her forslag bliver vedtaget fra dag et; det betyder sådan set bare, at vi begynder at prioritere dem, og at vi får dem præciseret.
Så vil gerne sige, at jeg som erhvervsordfører i hvert fald ikke har været med i nogen forhandlinger om eksempelvis særlige skatteordninger for maritime montører.
Thomas Jensen (S), 2015-02-24:
Det, jeg ligesom prøver at tage fat i, er, at det her er velkendte forslag vedrørende borerigge, boreskibe og de maritime montører.
Derfor er mit korte og klare spørgsmål: Når Dansk Folkeparti engang vil have det her gennemført, hvis man får mere indflydelse, end man har i dag,
hvor er det så, der skal skæres ned?
Er det f.eks. ældrechecken, der skal skæres ned fra den ene milliard kroner, som regeringen har afsat, til 860 mio. kr., eller hvor er det, at f.eks. de ældre skal stå for skud i den offentlige sektor?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Nu vil jeg gerne endnu en gang præcisere, at hvis man som politiker gør sig den ulejlighed at læse det forslag, som jeg ved at ordføreren har fået af mig – jeg har selv sendt det til ham – så kan man se, at det jo ikke er sådan, at vi siger, at alle de her forslag skal blive til virkelighed fra dag et.
Det kunne jo være, at nogle af dem blev prioriteret højere end andre i forbindelse med den udredning og det analysearbejde, der skal foretages for at se, hvor vi får mest for pengene, hvor vi får mest vækst, hvordan vi bedst får genskabt konkurrenceevnen for vores danske rederierhverv.
Ordføreren siger, vi har haft debatten før, og nu kommer den så igen her op til valget.
Jamen vi har jo også haft debatten om boligjobordningen mange gange i Folketinget, og hvorfor var det, vi fik videreført boligjobordningen?
Så det er der ikke noget nyt i, og sådan skal det også være.
Altså, oppositionen har lov til at stille nogle spørgsmål og stille nogle forslag, og så kan regeringen og ministrene selvfølgelig vælge enten at skyde dem ned eller klappe i hænderne – det må de sådan set selv om.
Thomas Jensen (S), 2015-02-24:
Jeg synes jo altid, det er godt at tage en god debat her i Folketingssalen.
Som fru Ida Auken har anført her, vil det, der står i det her forslag til vedtagelse, jo komme til at koste omkring 140 mio. kr. Jeg vil bare gerne kort og klart have at vide af hr. Hans Kristian Skibby
: Hvor i de offentlige budgetter skal de 140 mio. kr. tages?
Er det f.eks. ældrechecken, der lige pludselig skal skæres ned til 860 mio. kr., eller hvor er det, Dansk Folkeparti vil spare?
Steen Gade (SF), 2015-02-24:
Nu lyder det, som om forslaget, der blev læst op, kun handler om analyser, og jeg skal medgive, at der er et par analyser.
Men hvis jeg nu har fat i den korrekte udgave, står det jo sort på hvidt at ligestille alle søfartsaktiviteter og lade DIS-beskatningen gælde for søfolk på disse skibe, altså at udvide DIS-beskatningen og DIS-ordningen; det står ikke som en analyse.
Er det noget, jeg har misforstået, eller er det korrekt, at der faktisk er et helt konkret forslag, som også koster penge?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-24:
Man kan sige, at penge, der skal tilbage til landbruget, jo også kommer tilbage til landbruget.
Så har vi nogle pesticidafgifter, hvor man kan sige, at vi ønsker at fremme en bestemt udvikling.
På den måde mener vi jo ikke, at der er noget fordækt i, at man politisk ønsker at fremme en bestemt udvikling.
Man kan sige, at hvis regeringen skulle skifte efter næste valg, hvor DF vil støtte en borgerlig statsminister, så kunne man da blive bekymret for, hvad den minister så ville gøre, men det er jo den risiko, vi må leve med, når vi ønsker, at noget skal bindes op på nogle politiske rammer.
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Det vil komme meget bag på mig, hvis erhvervet arbejder med en plan for at hæve pattegrisedødeligheden, for der er faktisk lavet en politisk aftale om, at den skal ned.
Det har man så fået en årrække til.
Der er også lavet en politisk aftale med erhvervet om, at sodødeligheden skal ned.
Der, hvor jeg sagde man har nået det, var eksempelvis med skuldersår.
Dem ser vi jo praktisk talt ikke mere.
Det var meget oppe førhen.
Tilbage til spørgsmålet igen: Er ordføreren slet ikke nervøs for, at – hvad skal man sige – politiske målsætninger nu meget bliver en diskussion om, hvor mange penge der er sat af i fonden, hvor vi jo aldrig tidligere har haft den politiske diskussion her i Folketingssalen?
Den kommer meget, meget tættere på nu, i forhold til hvordan man hænger de politiske visioner og økonomien op i fonden.
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Jeg må jo indrømme, at når jeg hører hr. René Christensen beskrive udviklingen i dansk landbrug i forhold til dyrevelfærdsområdet, genkender jeg ikke beskrivelsen.
Jeg genkender ikke beskrivelsen af, at vi har løst problemerne med pattedyrsdødelighed.
Svineproducenterne er faktisk ved at planlægge at øge tallet for pattedyrsdødelighed ganske voldsomt.
Vi kan næppe heller tale om, at den generelle velfærd i fødevareproduktionen sådan er blevet radikalt forbedret ud over de lovgivningsmæssige tiltag, vi har gennemført, hvoraf Dansk Folkeparti har støttet nogle og ikke støttet andre.
Så vil jeg bare sige, at jeg også synes, det er fornuftigt nok, at det er den til enhver tid siddende minister, som godkender de overordnede strategier.
Det giver jo, går jeg ud fra, et rigtig stort frirum til bestyrelserne, da det jo er dem, der formulerer strategierne, som efterfølgende skal godkendes, men det giver også et rigtigt stort frirum, med hensyn til hvordan det skal implementeres og føres ud i livet.
Jeg har ikke noget ønske om, at der skal være en snæver statslig styring af de her penge, men er selvfølgelig med på, at der er en overordnet ramme, som også fastlægges i en strategi, som den til enhver tid siddende minister – og det er jo nogle gange godt og andre gange mindre godt – kommer til at have et afgørende ord i forhold til.
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Jeg vil lige komme med en rettelse til ordføreren, for der står netop, at Fødevareministeriet skal godkende fondens flerårige strategier, så det bliver jo derovre, man sådan får det sidste stempel på, at det er den vej, vi skal.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge ordføreren om – og nu ved jeg godt, at Enhedslisten gerne vil have, at alt ligger i staten – er, at der jo også har været nogle synergier i, at man fra politisk hold har kunnet sige: Vi vil have sodødeligheden ned, vi vil have pattegrisedødeligheden ned, vi vil have liggesårene væk – og de er faktisk forsvundet.
Man har kunnet sige til erhvervet: Det må I løse.
Vi har kunnet stille krav, og så har man i erhvervet haft noget muskelkraft, også økonomisk, til at løse den opgave, der er blevet pålagt dem politisk.
Er ordføreren ikke lidt bange for, at der nu bliver sådan en debat om, at når vi stiller faglige krav bl.a. om sodødelighed eller pattegrisedødelighed, bliver det også meget et spørgsmål om, hvordan strategien nu er lagt, hvor mange penge der så er sat af?
Den diskussion har vi jo ikke haft nu.
Der har vi jo haft
en, hvad skal man sige, faglig debat med erhvervet og sagt: Vi vil gerne have det her.
Og så har der altid ligget den der skjulte trussel: Hvis I ikke selv kan finde ud af det, skal vi nok hjælpe jer med det efterfølgende.
Er ordføreren ikke bange for, at vi mister det der momentum?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-24:
Det vil jeg ikke sige at jeg er tæt nok på til, at det retfærdigvis er mig, der skal stå og kommentere det heroppe, men jeg vil gerne sige, at jeg ønsker, at der bliver en klarere politisk retning.
Jeg synes også, at den måde, bestyrelsen bliver sammensat på, er rimelig.
Der er jo også blevet lavet nogle ændringer, og samlet set har der været rigtig mange høringsberettigede, der har afgivet svar.
Jeg synes ikke, det er noget problem, at det bliver bundet op på en politisk kontekst, når der er pesticidafgifter, der kommer ind, og vi bruger dem til at forfølge nogle mål.
Samtidig vil jeg sige til ordførerens første pointe om, at det er landbrugets penge, at de penge jo netop kommer tilbage til landbruget.
Der bliver ikke taget noget fra landbruget på den måde.
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Det er det, der er udfordringen ved ministerbeføjelser.
De er der nemlig hele tiden, og det oplever man på tværs af regeringer.
Men når man nu læser forslaget, kan man se, at der står, at det skal sikres, at der er det her samarbejde mellem regeringen og fondene, og det er vi sådan set enige i i Dansk Folkeparti.
Selvfølgelig skal der være det.
Man kan jo ikke have så mange penge i en fond, der kører i en fuldstændig modsat retning, end hvordan andet kører.
Men har SF en oplevelse af, at det fungerer skidt i dag, altså at der er en skidt dialog mellem skiftende regeringer og promillefondene?
Det er egentlig kun til den sidste bemærkning, ellers havde jeg ikke ret meget til ordførertalen.
Hvis man kigger tilbage i historien, kan man se, at det her jo faktisk er frivilligt, netop at landbruget betaler for, at det også går tilbage til landbruget.
Det har fungeret rigtig godt, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, som jo også siger, at det her skal være tættere på regeringen: Er man ikke bange for fra SF's side, at nu bliver det her meget mere betragtet som en skat, man betaler, end det bliver betragtet som, at det er nogle penge, man betaler til noget innovation i sit eget erhverv?
Det er jo i hvert fald det, der ligger lidt i, at man kan komme til at frygte det.
Frygter SF ikke det, når man nu har haft noget, der har fungeret godt i så mange år?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-24:
SF støtter også det her lovforslag.
Det undtager f.eks. produktionsfondene, som SF tilbage i folketingsåret 2009-10 i L 144 ønskede omfattet af større åbenhed.
Det vil vi gerne stille nogle spørgsmål om under udvalgsarbejdet.
Ministeriet begrunder undtagelsen med, at midlerne herfra stammer direkte fra landbrugets produktion.
Selv om produktionsfondene stadig væk ligger i landbruget, hvad angår sekretariat m.m., med samme bestyrelsessammensætning, er spørgsmålet om åbenhed og anvendelse af midlerne i et bredere samfundsmæssigt perspektiv stadig relevant.
På samme måde vil vi også rejse anbefalingerne fra Natur- og Landbrugskommissionen vedrørende landbrugets fonde, herunder i hvilket omfang fondene får øgede muligheder for at støtte bredere samfundsmæssige formål på f.eks. klima-, natur- og miljøområderne inden for og ud over det, der ligger i styrkelsen af den overordnede udvikling og af samtænkningen mellem fondene, landdistriktsprogrammets ordninger og det grønne udviklings- og demonstrationsprogram, som alle også har til formål at løfte og fremtidssikre erhvervet.
støtter vi lovforslaget, og vi er også glade for, at Danmarks Naturfredningsforening og Dyrenes Beskyttelse har fået en repræsentation.
Vi synes ikke, det er så mærkeligt, at nogle fonde, som skal have et samfundsmæssigt sigte, og hvor vi har nogle ønsker om, hvor vi skal hen, også kommer til at ligge hos en minister, som selvfølgelig skal have opbakning fra Folketinget til at udstikke nogle retningslinjer om, hvordan vi bedst muligt bruger de penge, som vi får ind.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Jeg skal nok overholde den uskrevne regel om ikke at drive hr. Erling Bonnesen ud i noget, han måske har svært ved at svare på.
Det ærgrer mig selvfølgelig bare, at det ikke er Venstres normale ordfører, for jeg ville have spurgt til den passus i forslaget til vedtagelse, men måske kan de ordførere for forslagsstillerne, der endnu ikke har været på talerstolen, komme ind på, hvad der menes med, at man vil fjerne intern konkurrenceforvridning i EU omkring havneudvikling.
For som gammel havnearbejder kan jeg jo ikke lade være med at tænke, om det her er en genoptagelse af de havnepakker, som det endte med at parlamentet stemte ned i to omgange.
Jeg forventer ikke noget svar, men det er selvfølgelig bare for at få det nævnt i debatten.
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
Hr. René Christensen siger, at man ikke kan få at vide hvorfor.
Altså, jeg har udtalt mig mange steder i den offentlige debat.
Jeg har lige holdt en ni sider lang tale, som jeg også godt kan oversende til hr. René Christensen, hvis han vil læse den.
Deri redegjorde jeg da sådan set ret detaljeret for, hvorfor jeg mener, at det her er alvorligt.
Så kan hr. René Christensen da godt sige, at man sådan set ikke er imod, at Dyrenes Beskyttelse og Danmarks Naturfredningsforening skal have indflydelse, og det er da muligt, men det er det, I kommer til at stemme imod.
Hvis I stemmer imod det her, stemmer I altså imod, at man får en mere ligelig fordeling af vægten af stemmerne i de her fonde.
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Jeg kan ikke mindes, at vi har haft nogen som helst diskussion, som har vedrørt noget som helst problem i forhold til landbruget, hvor det ikke fra landbrugets side har handlet rigtig meget om penge, og hvem der skulle betale.
Jeg har ingen erindring om, at vi har haft nogen diskussioner, hvor omkostninger, og hvem der skulle betale osv., ikke har spillet en uhyre central rolle.
Jeg har den klare forventning til Landbrug & Fødevarer, at det vil de også holde fokus på i fremtiden.
Det vil jeg bare sige.
Jeg kan forsikre hr. René Christensen om, at det har været en rigtig, rigtig hård politisk kamp at få den sag løst.
Og Landbrug & Fødevarer har ikke sådan hele vejen igennem ligefrem været en positiv medspiller.