runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Det klinger jo ufattelig hult.
Kan fru Trine Bramsen ikke selv høre det?
Vi sikrer nogle udrejsecentre, sådan at dem, der skal udrejse, kan bo der.
Jamen det rejser de da ikke ud af.
De rejser da ikke ud, fordi de får et nyt sted at bo, vil jeg sige til fru Trine Bramsen.
Det, der sådan set gør, at de rejser ud af landet, er jo f.eks., at regeringen sørger for at indgå aftaler med andre lande, der sikrer, at vi også har mulighed for at tvangshjemsende afviste asylansøgere.
Det er også, at når der er lande, der misligholder de aftaler, som Danmark har med dem i forvejen om at tvangshjemsende afviste asylansøgere, skal regeringen banke i bordet over for de lande og sige: Ved I hvad, I bliver nødt til at leve op til de forpligtelser, I har over for Danmark. Når man ikke gør det, er det jo simpelt hen sådan, at området stille og roligt begynder at sejle.
Og det er jo det, vi ser nu.
Men jeg vil godt kvittere for det ærlige svar.
Det illustrerer jo sådan set meget godt, at regeringen ikke prioriterer arbejdet godt nok.
Trine Bramsen (S), 2013-02-08:
Det er korrekt, når hr. Martin Henriksen siger, at VKO ikke gjorde det store for at få hjemsendelsesaftaler på plads med de lande, hvor der sidder asylansøgere i udsendelsesposition.
Den handske har regeringen taget op.
Vi arbejder hårdt på at få istandsat de hjemsendelsesaftaler, som den tidligere regering svigtede fuldstændig.
Samtidig sætter vi ind med en bedre incitamentsstruktur, som altså giver et incitament til at samarbejde med myndighederne.
Vi indfører udrejsecentre, sådan at vi klart signalerer, at når man er afvist asylansøger, skal man hjem.
Vi har også skærpet indsatsen, og det ved hr. Martin Henriksen udmærket godt, på en lang række asylcentre med samarbejdet med politiet, så vi får fat på de her kriminelle, der ikke ved, hvordan man opfører sig i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Jeg vil bare sige, at når det er partier som Enhedslisten, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance, som er bannerførere for den udlændingepolitik, der bliver ført, så kan det jo næsten umuligt være på midten af dansk politik.
Der er mange ting, man kunne spørge ind til.
Jeg er ikke sikker på, at det får ministeren til at ændre kurs, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvorfor vi ikke må få at vide, hvor meget regeringens udlændingepolitik rent faktisk koster.
Det kunne jo være interessant at få at vide.
Altså, de her lempelser af asylpolitikken vil jo med stor sandsynlighed desværre blive gennemført af et flertal i Folketinget.
Men det kunne jo være interessant, hvis vi også løbende kunne lave beregninger af, hvad det rent faktisk koster det danske samfund at føre den udlændingepolitik, som regeringen har valgt at føre.
Så hvorfor må vi ikke få det at vide?
Morten Bødskov (S), 2013-02-08:
For så vidt angår det lovforslag, som jeg har ansvaret for, og som behandles her i dag, så står det bagest i lovforslaget, hvad de estimerede omkostninger ved lovforslaget er.
Hvis man ellers vil vide, hvordan økonomien er på integrationsområdet, og hvilke udfordringer der er, må man henvende sig til den minister, der har ressortansvaret for området.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Jeg er helt med på, at de økonomiske konsekvenser af det her lovforslag står i bemærkningerne til lovforslaget.
Det har jeg stillet masser af spørgsmål om til forskellige ministre, og der er ingen af dem, der kan svare på det.
Derfor er spørgsmålet bare, om ikke justitsministeren synes, det er rimeligt, at befolkningen får at vide, hvad prisen er for den udlændingepolitik, som regeringen fører på asylområdet, på familiesammenføringsområdet osv.
Det skulle også inkludere de langsigtede konsekvenser.
Det er der jo før lavet beregninger af, og regeringen har så sagt, at den ikke vil fortsætte med de beregninger, og så spørger jeg bare, om det ikke var en ide, at regeringen genoptager de beregninger, så vi alle sammen kunne blive lidt klogere.
Det kunne måske være meget godt.
Morten Bødskov (S), 2013-02-08:
Det kunne nemlig være rigtig godt.
De udfordringer, der er for Danmark og andre lande på udlændinge- og integrationsområdet, er kendte.
Vi ved, hvilke værktøjer der skal til, vi ved, hvordan vi griber en effektiv integrationspolitik an.
Der har min kollega social- og integrationsministeren lanceret et meget stort anlagt arbejde med det.
Der er lavet et integrationsbarometer, som alle kan gå ind at kigge på, så man kommune for kommune kan se, hvordan det går med integrationen.
Det er nye, gode skridt fremad
Udfordringerne er kendte, det mener jeg sådan set ikke vi behøver flere langsigtede beregninger af.
I øvrigt må man tage en snak med social- og integrationsministeren om, hvordan det går på integrationsområdet.
Der er sat nye, stærke initiativer i gang, som jeg er overbevist om vil rykke integrationen i en klart bedre retning.
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Det er jo noget sniksnak.
Det er desværre det, der har været kendetegnende længe: at det aldrig nogen sinde er en bestemt ministers ansvar, fordi det altid er en anden ministers ansvar.
Hvis man spørger justitsministeren, er det integrationsministerens ansvar.
Jeg må da indrømme, at jeg da fuldstændig deler hr. Martin Henriksens frustration over, at vi har en regering, der end ikke vil regne på, hvad det her kommer til at koste for samfundet.
Det er jo det hele samlet, vi beder om at få beregninger på: Hvad koster det, når man fjerner kontanthjælpsloftet og starthjælpen i øgede omkostninger, fordi folk ikke kommer ud på arbejdsmarkedet længere? Hvad koster det, når man på den her måde lemper de vilkår, asylansøgere har i Danmark?
Det er da en mærkelig form for politik, at man ikke engang vil regne på det, at man ikke engang vil forsøge at give et tal, men altid bare henviser til en anden. Så det, man må forstå, er, at justitsministeren gennemfører alle ændringerne, alle lempelserne, men der er ingen, der vil regne på, hvad det koster, og da i hvert fald slet ikke justitsministeren, fordi det ikke er justitsministerens ansvar.
Morten Bødskov (S), 2013-02-08:
De afledte udgifter, der er af det forslag, vi behandler her i dag, fremgår af det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Jeg tror nu nok, at de fleste kan forstå, at det måske lige er en kende opskruet at bede undertegnede her om at drage større arbejdsmarkedspolitiske konsekvenser af bredere politiske tiltag.
Men det er klart, at vi skal have fokus på integrationen.
Vi skal have fokus på at sikre et effektivt asylsystem, og på alle områder har regeringen taget initiativer.
Jeg må forstå det, som fru Inger Støjberg sagde heroppe, sådan, at under den tidligere regering gennemførte man, som det blev sagt, en stribe forbedringer på asylområdet – en stribe forbedringer på asylområdet!
Dengang gav det åbenbart ikke nogen problemer.
Nu justerer vi lidt her, men binder det op på, at folk samarbejder om deres egen hjemsendelse, og så må man forstå, at jorden nærmest går under.
Det, fru Inger Støjberg glemmer at fortælle, er, at fra 2007 til 2010 steg antallet af asylansøgere i Danmark med mere end 100 pct. – med mere end 100 pct.!
Så der er mange ting, der hører med til det samlede billede, som bør siges, hvis vi skal have en ordentlig debat om det her område.
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Man kan i hvert fald ikke ligefrem beskylde justitsministeren for at være med til at føre en ordentlig debat, i og med at justitsministeren aldrig nogen sinde vil svare, men altid bare stiller modspørgsmål.
Jeg er godt klar over, at for det lovforslag, der ligger her, er den øgede omkostning ca. 220 mio. kr. – det står der; det er jeg godt klar over – isoleret set, men der er alle mulige andre omkostninger, der følger med.
Der er jo alle mulige andre konsekvenser, der følger med, når det er sådan, at man siger til asylansøgere, at de bare kan prøve at skaffe job ude i det lokalsamfund, de er i.
Hvad er det for nogen job?
Hvordan skal det her komme til at fungere?
Hvad kommer det til at koste?
Isoleret set 220 mio. kr., ja, men det griber jo ind i mange andre ting.
Isoleret set betyder det et eller andet, men når man lægger det i forlængelse af hinanden, og det er jo det, der sker med regeringens udlændingepolitik, får man en meget stor lempelse til sidst.
Det er sådan set det, vi gerne vil have beregnet omkostningerne på.
Det gjorde vi nemlig i den borgerlige regerings tid.
Så kan vi godt diskutere tallene for, hvor mange der kommer hertil og sådan noget, men justitsministeren kan jo altså ikke løbe fra, at den øgede tilstrømning af somaliere ikke kan begrundes i, at der er øget krig og ufred i Somalia, for der er mere fred nu, end der var før, men der kommer flere somaliere til.
Så den argumentationsrække holder ikke, vil jeg sige til justitsministeren.
Morten Bødskov (S), 2013-02-08:
Den holder ganske udmærket.
Det, det tidligere store regeringsbærende parti, løber uden om, er et meget berettiget spørgsmål om, hvordan man har tænkt sig at forholde sig til en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Vil man undsige den, frasige sig den?
Det er jo det, der er årsagen til, at vi ikke kan sende tilbage til Somalia, og det er det, der er pointen.
I øvrigt i forhold til Somalia, som jeg sagde i spørgetimen i onsdags, har Udlændingestyrelsen rent faktisk nu ændret afgørelser, og der sker forhåbentlig en ændring der.
Når det handler om tal, synes jeg, det hører med til billedet, at der under den tidligere regering fra 2007 til 2010 er sket en mere end 100 pct. stigning i antallet af asylansøgere.
Det hører med til billedet.
Med hensyn til familiesammenføringer, hvor fru Inger Støjberg også nævnte det, den nuværende regering har gjort, er det rigtigt nok, at vi har fjernet pointsystemet, som var forhadt langt ind i borgerlige rækker.
Det, vi derudover har sagt, er jo, at på ægtefællesammenføringsområdet, fører vi groft sagt reglerne tilbage til det, de var i 2010.
Det er det, vi taler om.
Derfor synes jeg jo, at når man ligesom skal have perspektiverne ind i debatten, skal man først sige, hvordan virkeligheden var i ens egen regeringsperiode; det glemmer man behændigt at sige.
Man laver nogle sammenstillinger, som af den årsag på ingen måder kan siges, og man tegner et billede af det her som noget, der ligger helt ved siden af skiven.
Det her er en velafbalanceret aftale, som tager fat på at løse nogle af de problemer, som i særlig grad også startede med at udvikle sig under den tidligere regering, eksempelvis at for få afviste, som ikke har opholdsgrundlag i Danmark, rejser hjem.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-08:
Jeg vil holde en tale på vegne af vores retsordfører, hr. Jeppe Mikkelsen, som beklageligvis ikke kan være her i dag; men jeg vil som sagt læse hans tale op.
Vi Radikale kan bakke op om dette tiltag til at begrænse konkursrytteri, som jo bygger på Konkursrådets betænkning om konkurskarantæne.
Konkurskarantæne kan hjælpe til at begrænse antallet af svindlere, der via selskab på selskab udnytter uskyldige forbrugere og virksomheder samt udgør en stor udgift for det offentlige.
En virksomhed kan gå konkurs, uden at der er noget fordækt i det, naturligvis, det er jo ikke en forbrydelse i sig selv.
Men en person kan nu få karantæne mod at drive forretning, hvis vedkommende gør det på en groft uansvarlig måde – det, der på godt dansk kaldes svindel.
Denne karantæne gælder i en afgrænset periode, og den vil ikke blive offentliggjort.
Der kan således være en risiko for, at de vil være online, mange år efter at selve karantæneperioden var ophørt.
Forslaget vil få nogle merudgifter for det offentlige i første omgang, men det forventes, at der på sigt vil være økonomiske fordele for både borgere, erhvervsliv og det offentlige.
Sidst, men ikke mindst,
kommer lovforslaget under lovrevision.
Så samlet set er det et godt lovforslag, og der er derfor radikal opbakning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-08:
Nej, jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke har løsningen på alt, og at jeg ikke har det store columbusæg lige i forhold til dette spørgsmål.
Jeg støtter sådan set også lovforslaget, netop fordi det går noget af vejen.
Jeg tror, vi i hele Folketinget er enige om, at de her stråmænd er vi selvfølgelig også nødt til at komme efter.
Jeg er godt klar over, at det med hensyn til dem, som over en bred kam hjælper folk ud af det, når de har de virksomheder – jeg ved ikke, om man kan bruge udtrykket systematiske stråmænd – er fint, at man kommer efter dem.
Men man løser desværre ikke problemet helt, og jeg har ikke selv det columbusæg, som man kan sige lige nøjagtig er det, der løser det.
For så tror jeg også, at ministeriets folk havde regnet det ud.
Men det er et problem, som stadig væk er derude.
Men det er jo klart, at stråmændene er der heller ikke så mange af, så det største problem med de her folk, som er konkursryttere, rammer man selvfølgelig med det her lovforslag.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-08:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
For Dansk Folkepartis ordfører tager jo fat i noget, som jeg tror bekymrer os alle sammen, nemlig det her med stråmænd.
Der er i det her lovforslag også taget højde for, at man skal kunne ramme de stråmænd, som simpelt hen hjælper konkursrytterne videre, selv om de får en karantæne; de vil kunne blive straffet, også efter straffeloven.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om det, for ordføreren siger, at der løser vi det ikke godt nok.
Det er jeg meget interesseret i at vi kan komme til.
Så har ordføreren nogle konkrete forslag til, hvad vi mere skal gøre for at ramme stråmændene?
Ole Hækkerup (S), 2013-02-08:
Tak, formand.
Jeg er i præcis den samme situation som Venstres ordfører, nemlig at vores normale ordfører i de her spørgsmål, fru Mette Reissmann, ikke har mulighed for at være her i dag.
Det ville hun ellers rigtig gerne have været.
For midt i kampen mod bander, narkotika og vold må vi ikke glemme, hvad der også kan foregå på direktionsgangene i erhvervslivet, f.eks. har der været historier om, at visse erhvervsledere har kunnet finde på at bortskaffe vigtige dokumenter i forbindelse med en virksomhedskonkurs.
Med denne form for kreativ bogføring har de pågældende personer kunnet begrænse eller måske helt undgå konsekvenserne af deres egne uansvarlige virksomhedsdispositioner.
Med forslaget lægger vi op til at sætte en stopper for denne og anden skadelig adfærd i dansk erhvervsliv.
Mere konkret vil vi bekæmpe konkursryttere, der spekulerer i at bruge virksomheders konkurser til at tjene penge til sig selv.
Ofte med den konsekvens, at forbrugere og kreditorer ender med at stå tilbage med økonomiske tab.
Socialdemokraterne mener, at der igennem alt for mange år har været for få konsekvenser for hensynsløse direktører og andre erhvervsledere, der svindler med deres virksomheder.
Det skal der strammes op på, og med regeringens lovforslag tager vi endnu et skridt i den retning.
Vi vil indføre en konkurskarantæne, som kan pålægges personer, der har været medlem af ledelsen i en virksomhed, der er gået konkurs.
Det vil sige, at en leder, der har udvist yderst uansvarlig forretningsførelse og efterfølgende er gået konkurs med sin virksomhed, fremover kan få forbud mod at drive ny erhvervsvirksomhed i en årrække.
Det gælder så også personer, som reelt har været medlem af ledelsen i en virksomhed uden at være registreret som leder.
Forslaget sigter dermed også mod at bekæmpe de såkaldte stråmandsvirksomheder.
Økonomisk kriminalitet er et stigende problem, som har alvorlige samfundsmæssige konsekvenser.
Jeg er derfor glad for, at vi i dag får sendt et skarpt signal om, at vi ikke vil lukke øjnene for kriminel adfærd – heller ikke i erhvervslivet.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig på Socialdemokraternes vegne anbefale forslaget til vedtagelse.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-08:
Nu mener jeg ikke, at der er noget gudgivent princip for, at folk, der får ophold i Danmark, eller folk, der bliver familiesammenførte til Danmark, skal leve deres liv i passivitet og ikke komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg mener faktisk godt, at man kan implementere nogle politiker, som gør op med det.
Når det så er sagt, synes jeg stadig væk, det er en lidt sjov ting, at vi diskuterer det her i den her forbindelse, for det her lovforslag, som skaber bedre forhold for asylansøgere i Danmark, sigter netop på de mennesker, som samarbejder om deres hjemsendelse.
Jeg understregede også i min tale, at vi faktisk er optaget af, at de mennesker, som ikke har et beskyttelsesbehov, sendes hurtigere ud af Danmark.
Derfor er det sådan en mere differentieret tilgang til det her område.
Og ja, jeg medgiver, at det er omkostningsfuldt at tage imod folk, der har et beskyttelsesbehov.
Det skal vi stadig væk gøre.
Det gjorde vi også, da VKO sad ved magten, så jeg tror egentlig ikke, at vi er så uenige i det principielle i det her.
Men når det så er sagt, så ja, flygtningeområdet er et område, der skal findes penge til som alle andre, og det ansvar har vi selvfølgelig tænkt os at leve op til.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Det ved jeg godt.
Det ved vi af erfaring.
Derfor er der også på sigt en masse ekstraudgifter forbundet med at vedtage ikke bare det her lovforslag, men at føre den asylpolitik, som regeringen og Radikale Venstre generelt gør.
Det betyder så, at man ved, at vi på sigt skal forsørge en masse af de her mennesker i Danmark.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at vide, om Det Radikale Venstre har nogle langsigtede ideer og strategier, der går på, hvor man så bliver nødt til at tage penge fra for at forsørge den her gruppe af mennesker, der kommer til Danmark i disse år.
Det synes jeg kunne være interessant at få at vide.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-08:
Nu mener Radikale Venstre jo altid, at det er vigtigt at tage prioriteringsdiskussionen.
Eksempelvis har Radikale Venstre og den regering, Radikale Venstre er en del af, lagt op til et kæmpestort reformprogram, som vi også er ved at implementere.
Man må formode, at det frigiver nogle ressourcer på sigt, men ellers er det jo sådan, at man diskuterer budget hvert år, når man laver finanslov, og der prioriterer man naturligvis også mellem de forskellige politikområder.
Det ved hr. Martin Henriksen jo også godt.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Det er jo ærlig snak, at man mener, man skal bruge flere penge på udlændingeområdet fra Det Radikale Venstres side.
Det er jo fair nok.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor skal vi så spare henne?
Det Radikale Venstre er jo et økonomisk ansvarligt parti, har jeg forstået, og man må prioritere osv., så hvor skal man spare henne?
Er det, fordi vi skal låne flere penge, at Danmark skal optage mere gæld, skal vi spare på ældreplejen, skal vi spare på pengene til de handicappede?
Hvilke andre grupper skal vi så spare på, fordi Det Radikale Venstre mener, at det her område er så vigtigt?
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Jamen det er udmærket, at man forkorter sagsbehandlingstiden.
Man kan så undre sig lidt over, at man på den ene side siger, at man vil forkorte sagsbehandlingstiden, og på den anden side siger man, at der skal oprettes en masse nye initiativer for de udlændinge, der kommer til at være her i rigtig, rigtig lang tid.
Hvorfor skal de være her i rigtig lang tid, hvis man ønsker at forkorte sagsbehandlingstiden
Men det er sådan set udmærket.
Men regeringen skulle bare have ladet være med at gøre det i første omgang og lyttet til Dansk Folkeparti.
Hvis nu regeringen og Liberal Alliance ville lytte lidt til Dansk Folkeparti, så kunne det være, vi kunne få sat lidt skik på den dybt uansvarlige udlændingepolitik, som der føres for tiden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-08:
Hr. Martin Henriksen gennemgik jo det meste af lovforslaget.
Jeg synes sådan set, det er fint, at der også er plads til politiske uenigheder.
Den ene er halveringen af sagsbehandlingstiderne.
Hvad mener Dansk Folkeparti om det?
Hvad synes Dansk Folkeparti om det?
Kan vi få et svar?
Mai Henriksen (KF), 2013-02-08:
Jeg oplæser den her tale på vegne af hr. Tom Behnke, Konservatives retsordfører: Samlet set kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Vi kan for så vidt godt støtte den del af forslaget, der handler om at halvere sagsbehandlingstiden, vi er også med på, at der kan gøres mere for de uledsagede mindreårige børn.
Vi finder det også rigtigt at styrke indsatsen med tilbud om hjælp i forbindelse med hjemsendelsen.
Men vi er imod, at afviste asylansøgere kan bo uden for centrene.
Når man har fået afslag på sin ansøgning, har man ikke noget opholdsgrundlag i Danmark, og så skal man naturligvis forlade landet hurtigst muligt.
Med sit forslag sender regeringen desværre det helt forkerte signal til hele omverdenen, nemlig at man bare kan komme til Danmark, for uanset om man får asyl eller ej, kan man få lov til at bo og arbejde her, og børnene kan gå i skole.
Det vil friste rigtig mange til at drage mod Danmark og søge asyl, uanset om man er berettiget eller ej.
Der er ikke noget at tabe, for selv om man får afslag på sin ansøgning, kan man få lov til at blive i Danmark, og man kan endda få lov til at bo og arbejde uden for centrene, og hvem vil sige nej tak til sådan et tilbud?
Derfor kan De Konservative som nævnt ikke støtte lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-08:
Det ligger simpelt hen som en del af den aftale, vi har, at der skal yderligere gang i hjemsendelsen af de afviste, og hvis den nuværende politik ikke virker, så skal vi drøfte det igen i forligskredsen.
Så der synes vi egentlig vi har godt fat med hånden om regeringen, så at sige.
Om den anden ting, hr. Martin Henriksen spurgte til, altså beregningen af, hvad herboende udlændinge koster, vil jeg bare sige, at det ikke er noget, vi har drøftet i forbindelse med den her aftale.
Men vi er sådan set med på, at man kan lave slige beregninger, hvis der opstår et flertal i Folketinget, der ønsker det.
Vi vil så være en del af det flertal.