runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Det her beslutningsforslag fra SF går ud på at øge den offentlige støtte til almennyttige boliger til et endnu højere niveau, end det er i dag.
Med det her forslag skal det beløb så gøres endnu større.
Det er ikke den vej, Liberal Alliance ønsker at gå i boligpolitikken.
Vi ønsker det modsatte, vi ønsker en normalisering af de almennyttige boligforeninger, så de opererer på samme måde som andre udlejere af boliger.
Det, vi foreslår, er, at de ikke fremover skal have offentlig støtte, men de skal til gengæld have frihed til at drive sig selv, som de ønsker det, og de skal have ret til at beholde det overskud, som de genererer, når de ikke har udbetalt deres lån, i stedet for at de tvinges til at sende pengene ind i Landsbyggefonden.
Det er vores forslag.
Forslaget her lægger så op til, at kommunalbestyrelser skal kunne favorisere boligselskaber og sælge billigere til dem end til alle mulige andre.
Hvis der f.eks. er et rødt flertal i en kommunalbestyrelse, kan det røde flertal beslutte at favorisere almennyttige boligforeninger i kommunen, ved at de kan få grundene billigere, end alle mulige andre kan, som ikke er røde.
Det er jo en velkendt sag, at boligbevægelsen i Danmark er rød, det er velkendt, så det her er sådan set røde partiers måde at kunne begunstige en rød boligbevægelse med skatteyderpenge via en ordning, hvor grundene kan sælges billigere end markedsprisen.
Man kunne forestille sig, at man, hvis man var åben over for så meget kommunalt selvstyre, også skulle give mulighed for, at borgerlige kommunalbestyrelser kunne favoriser bestemte virksomheder med billige grunde, afhængig af om de er venner med de virksomhedsejere.
Hvis man ønsker, at nogle skal kunne favorisere deres venner, er der også andre, der skal kunne favorisere sine venner, og det er så spørgsmålet, om venstrefløjen er villig til det, eller om det kun handler om, at det er dem selv, der skal have lov til at favorisere deres egne venner.
I forhold til selve boligaspektet i det bliver konsekvensen af det her jo, at der vil være nogle meget attraktive boliger, som er til rådighed til en meget lav husleje i nogle områder, som er attraktive at bo i.
Det siger sig selv, at attraktive boliger i attraktive områder til en meget lav husleje er noget, som rigtig mange mennesker gerne vil i nærheden af.
Så der skabes her et boliglotteri.
Dem, der har kontakterne, dem, der ved, hvordan man skal gebærde sig i systemet, får en meget attraktiv bolig til en meget lav husleje, mens alle andre, som også gerne ville have den bolig, fordi den er så attraktiv og er så billig, må nøjes med bare at være med til at finansiere det.
Det er selvfølgelig noget, der også kan være med til at opbygge den røde boligbevægelse, altså at de har det tilbud, at hvis man står i kø til en bolig hos dem ved at være medlem hos dem, kan man være så heldig at vinde i et boliglotteri.
Jeg er helt tilhænger af, at folk skal kunne oprette lotterier og deltage i lotterier, hvis man gerne vil det, men jeg synes ikke, der skal være statsstøtte til lotterier, heller ikke til boliglotterier.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Nu er det jo en verden, der er meget langt fra SF's, nemlig at det kan betegnes som en eller anden form for underlig støtte, at man giver mennesker mulighed for at få noget så elementært som en bolig, også på et attraktivt sted, selv om de ikke har råd til det, altså med hensyn til at købe en bolig, sådan som direktøren har.
Men på den måde er Liberal Alliances verdensbillede og SF's verdensbillede jo nok så forskellige, som to verdensbilleder kan være.
Liberal Alliance vil jo bare altid lade pengene bestemme.
Er Liberal Alliance klar over, at kommunalbestyrelserne i dag i Danmark har mulighed for at bestemme, om der skal betales den skat, der hedder en dækningsafgift af forretningsejendomme; at de har ret til at give erhvervslivet en begunstigelse, ved at det er en lav dækningsafgift, eller at den er helt væk?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Det er jo sådan, at en kommunalbestyrelse selv bestemmer, om der skal være dækningsafgift i kommunen, men det er jo ens for alle virksomheder – mig bekendt.
Altså, alle virksomheder i kommunen har den samme dækningsafgift.
Det er ikke sådan, at en kommune, mig bekendt, kan beslutte, at en form for virksomhed skal have en lavere dækningsafgift end en anden form for virksomhed, ellers må hr. Eigil Andersen i hvert fald oplyse mig om det, hvis det er tilfældet.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Jeg tror, at Liberal Alliance har ret i det, der her er sagt, altså at det gælder alle erhvervsejendomme, og det gælder i hvert fald de butikker, der er, men jeg tror, at det er rigtigt, at det dækker alle.
Men det, jeg vil frem til, er bare, at når Liberal Alliance nu yder modstand imod, at man skulle have lov til at begunstige nogle almindelige mennesker med almindelige indtægter, der kunne få en bolig, de kan betale også på et godt sted, og når man kritiserer det for det, er det jo underligt, når man tænker på, at kommunalbestyrelsen i forvejen netop har en ret til f.eks. at begunstige erhvervslivet, altså en anden gruppe i samfundet.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Det ikke at opkræve en skat
er ingen begunstigelse.
Hvis det var en begunstigelse, ville det være sådan, at de ca. 45 pct. af hr. Eigil Andersens løn, som hr. Eigil Andersen ikke betaler i skat, er udtryk for en begunstigelse af hr. Eigil Andersen.
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Hvordan skulle almindelige mennesker så kunne bo der, hvor det er attraktivt, f.eks. inde i bykernen i København?
Hvordan ser hr. Ole Birk Olesen et København om 20 år, hvis det var, hr. Ole Birk Olesen fik ret, så det var det frie marked, der bestemte?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Jeg tror, at udviklingen i København vil gå i retning af, at det bliver dyrere og dyrere at bo der, og det vil det gøre, uanset hvad Folketinget her vedtager.
Hvis det er sådan, at Folketinget lykkes med at regulere huslejen for bestemte boliger ned på et niveau, der er meget lavere end det niveau, som resten af boligerne i København vil have, når den her udvikling for alvor slår igennem, så vil det misforhold, der er mellem huslejerne de to steder, i den regulerede boligmasse og i den ikkeregulerede boligmasse, føre til, at der vil komme et endnu større omfang af penge under bordet, altså at folk kun kan komme ind i de her boliger, hvis de har særlige kontakter, og at boligerne købes af andelsboligforeninger og omdannes til andelsboliger.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-15:
Tak for det.
Grundlæggende er Radikale Venstre for privates mulighed for at levere ydelser, også på plejehjemsområdet.
Det er væsentligt for mig og Radikale Venstre at slå fast, at når private aktører løser sociale opgaver, skal det foregå på ordentlige vilkår og i lige konkurrence.
Vi må også sikre, at det offentliges penge bliver forvaltet på bedste vis.
Således er ideen med friplejeboliger, at de skal konkurrere under samme forudsætninger som den kommunale plejeboligforsyning, og det har således aldrig været meningen, at friplejeboliger skulle have bedre betingelser end kommunerne, men vi er fra Radikale Venstres side naturligvis klar til at kigge på friplejeboligleverandørernes afregningssystem, når der nu er rejst tvivl herom.
Når det er sagt, er vi som sagt åbne over for at kigge på, hvorvidt afregningen er i orden.
Dette er en af grundene til, at regeringen har nedsat en arbejdsgruppe.
Vi kan nemlig også se på den evaluering, der har været af loven, at der findes udfordringer med afregningssystemet, hvilket både kommuner og friplejeboligleverandørerne har pointeret.
Tilmed har de påpeget andre udfordringer og uhensigtsmæssigheder ved loven.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Jeg mener slet ikke, der er tale om en overbetaling.
Så kommunerne skal først vide, hvad deres eget tilbud koster, før de kan sammenligne det.
Så vi skal først lige have fundet ud af, hvor meget kommunernes tilbud koster, før vi kan se, hvor meget det koster.
Og så tror jeg ikke på, at det er spor dyrere.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg har tillid til, at når Dorthe Laustsen og socialrådmanden i København vurderer, at det er et beløb fra 20.000 kr. til 100.000 kr. pr. plejehjemsplads, så er der lidt hold i det.
De har i hvert fald et embedsmandsapparat bag sig, som sikkert ikke overser den slags ting.
Med hensyn til det med årsagen til, hvorfor man bor på friplejehjem, er det sådan, at det geografiske scorer over alt det andet.
Så med hensyn til det der med værdierne vil jeg da gerne høre, om Venstre har noget at have det i.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Jeg tror, der er meget forskellige årsager til, at man vælger de forskellige tilbud.
For lige at vende tilbage til, hvorvidt det er helt korrekt med det tal, man har lagt frem, vil jeg sige, at så må man jo vise beregningerne bag det.
Så må man vise, hvordan man beregner sine egne priser, og hvordan man beregner de andre priser, for så har vi da noget at forholde os til.
Det der med bare at slynge et eller andet tal ud kan man jo ikke forholde sig til.
Lad os få nogle helt klare retningslinjer for, hvordan vi skal beregne de her ting, så der er et sammenligneligt grundlag.
Med hensyn til det der med bare at slynge et eller andet ud: Jeg er ked af at sige det, men jeg er ligeglad med, hvor mange embedsfolk de har; jeg vil gerne have nogle tal på bordet, der beviser deres påstand.
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Dette forslag fremsat af Enhedslisten pålægger regeringen at ophæve loven om friplejeboliger og igangsætte en proces for afvikling af friplejeboliger.
Friplejeboligloven fra 2007 gør det som bekendt muligt for private at etablere og drive friplejeboliger i konkurrence med de kommunale plejetilbud.
Socialdemokraterne kan ikke støtte forslaget fra Enhedslisten om at afvikle vores friplejeboliger.
Som det tidligere er nævnt, lægger regeringen i stedet op til en revision af loven om friplejeboliger her til efteråret.
I evalueringen af loven er der fra både kommuners og leverandørers side peget på en række problemstillinger og udfordringer, herunder afregningsmodellen, som Enhedslisten også fremhæver i deres forslag.
Afregningsmodellen er derfor også en del, som vi vil kigge på, når der skal laves en revision af loven.
Vi mener ikke, at private leverandører skal stilles bedre end kommunale i forhold til at drive et plejehjem, men eksemplet fra Enhedslisten med, at der skulle være sket en overbetaling på 100 mio. kr. til de private friplejeboliger, mangler dog dokumentation.
Vi har i hvert fald ikke kunnet få nogen.
Vi kan som sagt ikke støtte forslaget om afskaffelse af friplejeboliger, men vi ser frem til en revision af loven, der kan imødegå nogle af alle de udfordringer, der er fremhævet i forbindelse med evalueringen.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Tak for det, formand.
Det her beslutningsforslag handler om at ophæve loven om friplejeboliger.
Lov om friplejeboliger trådte i kraft i 2007, og formålet med loven var at skabe rammerne for mere valgfrihed for dem, som bliver visiteret til en plejebolig eller lignende boligform, hvortil der er tilknyttet omsorgs- og plejefunktioner med tilhørende personale. Dansk Folkeparti går ikke ind for at ophæve loven om friplejeboliger, da vi mener, at det er en styrkelse af borgernes valgmuligheder.
Borgerne i Danmark er glade for at have valgmuligheder.
Det viser evalueringen af lov om friplejeboliger også.
Det synes jeg Enhedslisten glemmer i det beslutningsforslag, de fremsætter i dag.
Evalueringen peger på, at det er ildsjæle, der er med til at etablere de her friplejeboliger, og som ønsker at etablere et særligt tilbud til fysisk og psykisk handicappede.
For de egentlig kommercielle aktører vurderer evalueringen, at rammebetingelserne giver dårlige muligheder for at opnå et tilstrækkeligt økonomisk afkast af den investerede kapital, og bl.a. derfor finder vi heller ikke noget behov for at afvikle loven om friplejeboliger.
Dansk Folkeparti finder det positivt, at man har et alternativ til almindelige plejeboliger.
Derudover står der jo også i regeringsgrundlaget, at regeringen fremsætter et lovforslag på området på baggrund af evalueringen af friplejeboliger.
Der står godt nok også, at det skulle komme i marts, men marts er jo passeret, og som jeg har forstået, er det udskudt, og her vil jeg også gerne appellere til ministeren om, at vi i Dansk Folkeparti kommer til at indgå i drøftelserne af det, da evalueringen viser, at der er nogle udfordringer med takstsystemet, at kommuner og leverandører kan have forskellig opfattelse af servicelovens § 83, så der kan være forskellige opfattelser af plejebehovet, og at loven kan virke kompleks.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, men vi vil gerne være med til at se på, om vi skal effektivisere lovgivningen og gøre lovgivningen mere gennemskuelig.
Tak for ordet.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Nu siger ordføreren, at det her giver flere valgmuligheder.
Hvis man f.eks. tager Vejle Kommune, ser man, at de meddeler, at det, at der er friplejehjem i deres kommune, har medført, at der blev åbnet 10, men de bliver nødt til at lukke 15 kommunale pladser.
Det vil sige, at i Vejle Kommune er der blevet færre valgmuligheder.
Hvem er det lige, der kan bestemme, hvem der må optages?
Er det ansøgeren, eller er det friplejehjemmet?
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Det er meget sjovt, at ordføreren stiller et spørgsmål, som han selv kan svare på.
Altså, man plejer at stille spørgsmål, som man ikke selv kan svare på.
Det, jeg vil sige, er, at det jo giver flere valgmuligheder for borgerne.
Man kan vælge, om man ønsker en friplejebolig, eller om man vil bo på et alment plejehjem.
Det synes vi er godt.
Vi synes, det er godt, at man har den mulighed.
Jeg ved godt, at Enhedslisten synes, at man heller ikke skal kunne komme på privathospital eller andet, men vi synes, at når man har mulighed for måske at kunne få en anderledes service, der passer til ens behov, er det vigtigt.
Angående sygehuse, for det vil Enhedslistens ordfører sikkert komme ind på, mener vi, at borgerne har brug for den behandling.
Hvis ikke man kan få den det ene sted, er det godt, at man kan få den det andet sted.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg har et spørgsmål.
Den altovervejende grund til, at ældre søger plejehjem, er den geografiske grund.
De andre ligger på næsten ingenting.
Når det er sådan, siger det så ikke lidt om, hvor meget idé der ligger bag det her?
Nu har ordningen kørt i en række år og bliver benyttet stadig mindre og mindre.
Er det her ikke noget VKO-vraggods, som vi skal se at komme af med?
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Det er jeg ikke enig med hr. Lars Dohn i.
Evalueringen viser jo netop, at mange af dem, der grundlægger friplejeboliger, er jo ildsjæle.
Det står også i evalueringen.
Der er jo ikke noget kommercielt i det her.
Som ministeren og andre ordførere har sagt, mangler vi også evidens for Enhedslistens overbetaling, som de hele tiden henviser til.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Ja, det er et rigtig fint system at stille sig op i en kø et sted, hvor der er 10 års ventetid.
For når dem, der har en bolig, ønsker at flytte fra den, så sørger de via kreative byttearrangementer for at bytte med en datter eller en niece eller en søster eller lignende.
Og således kommer der aldrig nogen sinde nye mennesker ind i det her system.
Det er rigtig fint.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Nu ligger det jo lidt i Venstres nyere historie, at overbetaling ikke er partiet fremmed.
Så jeg vil spørge med hensyn til den holdning til vækst i den offentlige sektor, altså nulvækst, som man melder ud, om det så er passende at køre med en overbetaling på det her område.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Enhedslisten foreslår med dette forslag at ophæve lov om friplejeboliger og afskaffe friplejehjem.
Det vil først og fremmest ramme alle de borgere, der i dag har stor glæde af deres friplejebolig.
Det kan f.eks. være borgere, der ønsker at bo på et plejehjem med et bestemt værdigrundlag, f.eks. kristne diakonhjem, eller borgere, som ønsker at bo på et plejehjem, der tilgodeser deres særlige behov, f.eks. Dansk Blindesamfunds specialplejehjem for blinde og svagtseende, eller borgere, hvis lokale kommunale plejehjem er blevet lukket, men hvor ildsjæle så har valgt at etablere et lille friplejehjem, så beboerne kan forblive tæt på familie og venner.
Alle disse borgere skal, hvis det står til Enhedslisten, finde sig et andet sted at bo.
Enhedslistens forslag vil dog ikke kun ramme alle dem, der i dag drager nytte af friplejeboliger, men forslaget vil også helt generelt forringe plejeområdet.
Friplejeboligloven blev i sin tid indført, fordi vi mener, at borgere, der har brug for pleje, selv bør have mulighed for at bestemme, hvor de skal bo.
De skal ikke bare visiteres til det lokale kommunale tilbud, men de skal i stedet have mulighed for selv at vælge den bolig, som de mener passer lige præcis til deres ønsker og behov.
I en evaluering af friplejeboligloven fra 2012 foretaget af Rambøll til Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter nævnes det ikke overraskende, at alene denne tilstedeværelse af et frit valg vægtes rigtig højt, uanset hvad man ender med at vælge.
Men dette frie valg vil Enhedslisten udhule ved at fjerne mange af valgmulighederne.
Samtidig vil en afskaffelse af friplejehjem også fjerne en vigtig kilde til nytænkning på plejeområdet.
Friplejehjem har nemlig lettere ved at afprøve nye ideer og arbejdsgange.
Det er også til gavn for de kommunale plejehjem, der jo efterfølgende kan overtage og videreudvikle disse succesfulde praksisser.
Enhedslisten kender formentlig godt de negative konsekvenser af sit forslag.
De er bare ligeglade.
De har nemlig læst, at pladserne på friplejehjem er dyrere end på de kommunale plejehjem.
Problemet er, at det er meget svært at lave den slags sammenligninger.
Kommunerne kender nemlig ikke altid de fulde omkostninger ved at drive deres egne plejehjem.
Dansk Erhverv har f.eks. vist, at kommunerne en gang imellem glemmer at medregne husleje, vedligeholdelse, administration osv.
Og så vil det jo åbenlyst være en misvisende sammenligning.
Dermed er ikke sagt, at friplejeboligområdet fungerer problemfrit.
Det er også meget muligt, at der er behov for en revision af lovgivningen.
Venstre vil da også meget gerne være med til at udvikle området, men i modsætning til Enhedslisten vil vi ikke afvikle området.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Altså, hvis man skulle løse alle de problemer – og det mener hr. Ole Birk Olesen jo ikke man skal – så skulle man jo have en helt kolossal almen sektor i Danmark, hvad jeg ikke tror vi har råd til.
Der er da nogle forskellige problemer, og der bør da bygges flere almene boliger.
Men betingelserne er ens for alle, og det rokker altså ikke ved, at jeg synes, det er en rigtig dårlig ide, at det – som Liberal Alliance mener – kun er dem med penge på lommen, som skal have lov til at bo de attraktive steder.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Jeg har lidt svært ved at forstå SF.
Den ene dag byder de Dansk Folkeparti op til dans, og den næste dag er vi dobbeltmoralske.
Jeg hørte ordføreren sige, at Københavns Kommune simpelt hen har penge nok i kassen.
Men hvis penge er det?
Det er jo borgerne, der har indbetalt dem, og der vil hr. Eigil Andersen så have, at der skal bygges almene boliger for dem.
Men hvad med det sociale?
Der har faktisk i forbindelse med Handicap Center København været en række familier, der ikke har kunnet få den hjælp, den rådgivning og de hjælpemidler, de skulle have til deres handicappede børn.
Så jeg synes, det lyder lidt underligt, når ordføreren står på talerstolen og fremfører det på den måde, at Københavns Kommune har penge nok.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Jeg tror, at Københavns Kommune har penge nok til sagtens at løse problemerne – både for de handicappede og med hensyn til at sælge nogle byggegrunde under markedsværdien til opførelse af almene boliger.
Angående Dansk Folkeparti og SF lægger vi op til at forsøge et parløb vedrørende beskæftigelsesreformen, hvor vi har hørt Dansk Folkeparti sige noget rigtig fornuftigt.
Men det er jo ikke sådan, at vi samarbejder med Dansk Folkeparti på alle områder.
Det gør vi f.eks. ikke med hensyn til udlændinge- og integrationspolitik, og det tror jeg heller ikke vi kommer til, men heldigvis kan det jo godt lade sig gøre at samarbejde om visse emner.
Det betyder ikke, at man så samarbejder om alle emner.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Man kan vel godt samarbejde, selv om man ikke er enige – det er vi vel enige om.
Hvis det her var så vigtigt for SF, bliver jeg nødt til at spørge: SF har været en del af regeringen, hvorfor har de så ikke taget det her med i det høje tårn?
Jeg synes, SF i øjeblikket har det med at undsige snart alle de aftaler, de har været med i, men hvorfor har de så ikke fremført det her noget tidligere, da de sad i regering?
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Altså, jeg vil sige, at SF's holdninger er uændrede.
Den holdning er uændret, og det var den, før SF kom i regering, mens vi sad i regering, og også nu her efter vi ikke længere sidder i regering.
Så med hensyn til hvad SF's politiske linje har været, er den ikke forandret i forhold til det spørgsmål, som vi drøfter i dag.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg beklager, hvis det tal på 100 mio. kr., som vi har angivet i vores bemærkninger, ikke er korrekt.
Det har været fremført i dagspressen, men der har ikke været noget dementi af det fra KL, for det kunne jo selvfølgelig have hjulpet lidt.
Derimod har en række kommuner været ude med at nævne nogle meget store beløb – Aarhus, Vejle og en enkelt anden af de større kommuner – så mig ville det ikke undre så meget, hvis 100 mio. kr. er den overbetaling, der er sket.
For der er jo sket det, at samtidig med at man har sparet på ydelser til flertallet af ældre, har der siden 2009 været en stigning på friplejehjemsområdet på 5 pct.
Carsten Hansen (S), 2014-05-15:
Altså, jeg vil godt sige, at jeg ikke har set, og jeg sagde det også i min tale, nogen dokumentation for den overbetaling, som Enhedslisten nævner her.
Man skal jo i hvert fald, når man er der, hvor jeg er, passe på med at have institutioner, hvis der så at sige ikke er hold i billetterne.
Derfor er jeg også ud fra evalueringen af loven godt bekendt med, at der er både kommuner og leverandører, som er utilfredse med afregningssystemet.
Det er også derfor, at vi har adresseret den her udfordring i økonomiaftalen for 2014, ligesom vi også har igangsat et arbejde med at finde et nyt afregningssystem.
Dette arbejde tager altså tid, da det har vist sig, at det at finde en god løsning ikke er så enkelt endda.
Arbejdet regner vi med, som jeg sagde, at kunne afslutte – undskyld, jeg har fået lidt næseblod, så det skal jeg lige have klaret – inden sommer.
Jeg forventer også, at det så kan indgå i det lovforslag, som jo er det samlede lovforslag om revision af den samlede ordning, som jeg vil fremsætte til efteråret.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Jeg ved godt, at jeg også spurgte til det før, men jeg hænger altså lidt fast i den gevaldige inkonsistens, der er i synspunkterne fra Dansk Folkeparti angående det såkaldte retsforbehold.
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at tingene grundlæggende skal forankres i nationalstaterne.
Med andre ord: Vi skal bestemme ting selv, fordi vi måske ikke har så stor tillid til beslutningstagerne i EU.
Sådan har jeg hidtil opfattet Dansk Folkepartis syn på det her.
Men når det så kommer til retsforbeholdet, er situationen jo den, at vi har muligheden for en tilvalgsmodel, hvor vi herinde bestemmer, hvad vi er med i.
Men den vil man ikke have.
Så her stoler man så pludselig ikke på Folketinget.
Hvem stoler Dansk Folkeparti egentlig på?
Er det kun Dansk Folkeparti eller hvad?