runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
I Enhedslisten er vi skeptiske i forhold til det samlede lovforslag af nogle af de årsager, som andre ordførere også har været inde på.
Vi mener, der er en række spørgsmål, der er nødt til at blive afklaret i det arbejde, der kommer i udvalget.
Først og fremmest er vi faktisk bekymret for, om lovforslaget åbner flere nye muligheder for aggressiv skatteplanlægning, end det lukker.
Vi er meget positive over for to elementer, der omhandler håndtering af udbyttebeskatningen, punkt 2.4. og 2.5.
Vi har jo set, at udbytteskatten har været misbrugt til at snyde statskassen for et enormt beløb, men man vil næsten ikke tænke på den historie, for så forsvinder forårshumøret i hvert fald.
Og det er selvfølgelig helt afgørende, at der bliver lukket ned for den slags svindel over for vores fælles kasse.
Så den del af det vil Enhedslisten gerne stemme for, såfremt det kunne splittes ud fra det resterende lovforslag.
Vi ser det basalt som udtryk for, at lovgivningen lempes, og at det vil betyde, at vi i højere grad bliver afhængige af andre landes kontrolsystemer.
Men det vil vi stille en række spørgsmål til under udvalgsbehandlingen. Vi vil også spørge ind til den del, der handler om genbeskatning af udenlandske underskud fra før 2005.
Det er lidt uklart for os, hvordan SKAT nu skal kunne kontrollere underskud fra før 2005, som nu kan undgå genbeskatning, uden at der også i den forbindelse kan åbnes for skatteplanlægning.
Så er vi heller ikke enig i at nedsætte indkomstbeskatningen af udbytter til visse udenlandske selskaber.
Det fremgår af lovforslaget, at der er et estimat på, at det kommer til at koste 25 mio. kr. om året, men der foreligger ikke oplysninger om omfanget af den begrænsede skattepligt i forbindelse med de udbytter, så jeg antager – det kan skatteministeren sikkert bekræfte – at de 25 mio. kr. er et slag på tasken, som både kan være større og mindre.
Det er jo i sig selv lidt bekymrende.
Men uanset om vi tager udgangspunkt i det her, snakker vi jo altså over en årrække om et relativt stort millionbeløb, som det koster Danmark at komme i samklang med de her EU-pålæg, og derfor vil vi gerne i Enhedslisten appellere til, at man søger alle muligheder fra regeringens side for at ændre eller fravælge den del af EU-lovgivningen, som har de her økonomiske konsekvenser.
Villum Christensen (LA), 2016-04-28:
Tak for det.
Jeg skal i fravær af vores ordfører på det her område kommentere lovforslaget.
Og det kan af gode grunde stort set kun blive nogle nedslagspunkter.
Man kan i hvert fald notere sig, at der er en række interessante elementer kogt sammen, selv om de ikke rigtig har så meget med hinanden at gøre.
Først vil jeg sige, at vi ikke ser de store problemer med de dele, der handler om at tilpasse sig EU-domme på skatteområdet, eller mange af de andre småjusteringer.
Der, hvor det primært bliver problematisk for os, er afsnittene 2.4 og 2.5.
Grundlæggende er det jo selvsagt ulogisk at beskatte avancer og udbytter forskelligt.
De to ting er i virkeligheden helt ens, men vil for en udenlandsk investor blive beskattet forskelligt.
Indtil nu har en udenlandsk investor relativt simpelt kunnet konvertere et udbytte til en avance ved at lade investeringsforeningen tilbagekøbe investeringsbeviset, inden et udbytte udbetales – eller alternativt ved at ombytte beviset til et såkaldt ex-kuponbevis.
Denne mulighed udelukkes.
Men som det også fremgår af forslaget, vil det stadig være muligt at konvertere et udbytte til en avance ved at frasælge værdipapiret inden udbyttebetaling.
Nu skal værdipapiret bare sælges til en tredjepart – aha!
Man kalder det at lukke et skattehul, men i virkeligheden gør man det vel bare mere bøvlet for udenlandske investorer at opnå en symmetrisk betaling af deres afkast.
Det har jo været sådan en grundpille i investeringsforeningernes måde at arbejde på, at man altid kunne komme af med sit investeringsbevis.
Der er også nogle problemer i forbindelse med de her ex-kuponer.
For hvis man køber et investeringsbevis tidligt på året til f.eks. 100.000 kr. og der så er generalforsamling lidt senere, som udlodder de 20.000 kr., så skal man altså betale skat af de 20.000 kr., og så har man en værdi på 80.000 kr.
Det vil sige, at man ret hurtigt kommer til at betale skat af et udbytte, som nogle andre i den samme investeringsforening har optjent.
Det er altså ikke ens egne 100.000 kr., der er tale om.
Der er en diskrepans her, som jeg tror vi bliver nødt til at kigge på i udvalgsarbejdet.
For det er jo ganske almindelige danske investorer, som nu bliver ramt og kommer til at betale skat af noget, de ikke engang har tjent.
Jeg synes, det bliver vigtigt i udvalgsarbejdet at få kigget på de her ting, så vi ikke skyder gråspurve med kanoner – eller så vi ikke får bygget en skattemur op, som bliver alt for høj i forhold til den almindelige investeringslyst, for uden et ordentligt investeringsklima, går det selvfølgelig ud over vækst og beskæftigelse.
Umiddelbart er vi lidt skeptiske over for det her, og vi har i hvert fald en række spørgsmål om, hvad det betyder for den almindelige dansker, som tidligere har kunnet investere.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, indeholder ændringer på en lang række områder, bl.a. konsekvensændringer på baggrund af domme fra EU-Domstolen, som Danmark er forpligtet til at rette ind efter, sammen med en række andre ting.
Det er selvfølgelig noget, som Alternativet ser positivt på.
Som de øvrige ordførere har været inde på, er der en lang række ting, man kan sætte spørgsmålstegn ved.
Vi har også stillet en række spørgsmål, som vi endnu ikke har fået svar på, og derfor vil jeg sige her fra talerstolen, at umiddelbart er Alternativet positive over for forslaget, men ser frem til udvalgsbehandlingen, og forhåbentlig kan udvalgsbehandlingen afklare de ting, der er problematiseret her fra talerstolen, og som der er sat spørgsmålstegn ved.
Og så må vi se, hvad udvalgsbehandlingen leder frem til.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-28:
Der er mange gode elementer i det her bunkebryllupsforslag fra regeringens side både med hensyn til opfølgning på EU-sagerne, men også med hensyn til den tilkendegivelse fra ministeren om at undgå dobbeltbeskatning efter punkt 2.4.
Vi synes stadig væk, at der er brug for at bore punkt 2.5 ud.
Hvis man ser på, hvordan investeringsforeninger fungerer, ser man, at de jo er anderledes end helt almindelige aktieselskaber.
De forvalter jo penge for dem, som har penge i investeringsfonde.
Når man så modtager opsparingen, får man et investeringsbevis, og man har ret til at indløse det som så at sige kunde i den investeringsforening.
Det er nogle regler, som har været uændrede i mange år.
Så sikrer man, og det er jo sådan set kun fair nok, at investorerne kun beskattes af deres avance.
Og udbyttet beskattes så separat, som det nu engang skal.
Det, der i hvert fald er tvivl om med L 123, er jo, at man ikke her helt respekterer kundernes ret til at få pengene tilbage.
Så undergraver man jo et af hovedprincipperne for investeringsfonde.
I stedet bliver tilbagesalg til investeringsfonden anset for at være mulig spekulation i, at udenlandske investorer kan undgå beskatning i Danmark.
Der synes jeg det strider lidt imod den intention, som vi bør have i Danmark, nemlig at man kan sælge investeringsfonde i udlandet.
Omvendt synes jeg også vi skal give bedre plads til investeringsfonde herhjemme, så der bliver mere konkurrence om pris og kvalitet.
Men vi skal i hvert fald sikre størst mulig transparens og størst mulig konkurrence, så man får prisen ned på produktet og forhåbentlig højst muligt afkast. Nu gælder det her jo ikke alle mulige investeringsfonde.
Det er ministeren så også inde på i sine bemærkninger til forslaget.
De mest almindelige investeringsforeninger går jo fri.
Også fonde, som er børsnoterede.
Men der er stadig væk immervæk omkring 400 mia. kr. af danske og udenlandske investorers penge i danske investeringsforeninger, som kan blive ramt.
Der er så også lavet en dispensationsadgang her i forslaget, men det ser ikke ud til, at det helt er lykkedes.
Så jeg synes, der er brug for, at vi får boret det her ud under udvalgsbehandlingen.
Vi er positive over for forslaget og vil også stemme for L 123 for at få lukket et skattehul.
Der er også rigtig mange gode elementer i forslaget her, så derfor skal vi nok støtte forslaget, men der er altså brug for at få boret den del ud, som sikrer, at investeringsfonde i Danmark stadig væk har nogle muligheder for at kunne sælge deres produkter på et konkurrencedygtigt niveau, at de kommer ud til flest mulige danskere, så vi får noget konkurrence på det her område.
I næste skridt skal vi så have givet mulighed for, at vi også får givet nogle udenlandske foreninger mulighed for at komme ind i Danmark, så de kan konkurrere.
Så med de her tilkendegivelser vil jeg sige, at vi godt kan støtte forslaget, men vil gerne under den yderligere udvalgsbehandling have boret ud, hvordan vi kan sikre, at punkt 2.5 bliver så moderniseret eller så meget ajourført, at man stadig væk har mulighed for at have nogle fornuftige investeringsfonde og salg af dem i Danmark.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-28:
Tak for det.
Alternativet har med det her beslutningsforslag stillet forslag om, at hensyntagen til social og miljømæssig bæredygtighed ved danske pensionsselskabers investeringer.
Konkret opfordres regeringen til at fremsætte lovforslag om ændring af lov om finansiel virksomhed, så hensynet til social og miljømæssig bæredygtighed bliver et krav til pensionsselskabernes investeringer på lige fod med kravet om risikospredning og finansielt afkast af investeringerne.
Som lov om finansiel virksomhed er indrettet i dag, skal et pensionsselskab sikre, at de midler, selskabet råder over, investeres på en måde, der er i pensionsopsparernes interesse.
Det betyder, at der skal være sikkerhed for, at selskabet til enhver tid kan opfylde sine forpligtelser over for kunderne, samtidig med at pensionskunderne sikres det bedst mulige afkast.
De pågældende investeringsregler er ikke til hinder for, at selskaberne kan fastsætte en investeringsstrategi, som fokuserer på ansvarlige investeringer herunder social og miljømæssig bæredygtighed.
Det står pensionsselskaberne frit at tage sociale og miljømæssige hensyn i forbindelse med deres investeringer, men det bør være et ønske, der er drevet af kunderne.
Det er regeringens klare opfattelse, at det er det enkelte selskab, der skal fastlægge investeringsstrategien, så den bedst muligt flugter med kunderne interesser.
Jeg mener derfor ikke, at vi som lovgivere skal sætte konkrete rammer for pensionsselskabernes investeringer, som der foreslås i det her beslutningsforslag fra Alternativet.
Omvendt skal det være klart for kunderne, hvordan selskaberne håndterer spørgsmål om social og miljømæssig bæredygtighed.
For at sikre et større incitament til at have fokus på og åbenhed om samfundsansvar indførte vi allerede i 2008 under den tidligere VK-regering krav om, at større virksomheder samt livsforsikringsselskaber skal redegøre for deres politik og for samfundsansvar, herunder sociale og miljø- og klimamæssige forhold.
Som et nyt tiltag på området har jeg netop nedsat et dialogforum for samfundsansvar og vækst.
Dialogforummets formål er bl.a. at understøtte virksomhedernes arbejde med at tage samfundsansvar på en måde, der skaber størst mulig værdi for den enkelte virksomhed og samfundet.
Dialogforummet har bl.a. FN's bæredygtighedsmål på dagsordenen, og jeg kan sige, at jeg lige netop i dag har været til det første møde med dialogforummet, som netop er trådt sammen, og har dermed startet op på arbejdet.
Med de bemærkninger, jeg har givet her, mener regeringen ikke, at der skal indføres en lovmæssig pligt for pensionsselskaberne om at investere mere socialt og miljømæssig bæredygtigt, og regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Jeg ved ikke rigtig, om det var et spørgsmål, men jeg tager det som en kommentar.
Og så vil jeg bare sige til fru Josephine Fock, at allerede i dag investerer pensionsselskaberne altså for 42 mia. kr. i bæredygtige virksomheder, og det er altså over 80 pct. af den samlede pensionsformue, der i dag investeres af de pågældende aktører i vedvarende energi.
Så for mig at se sparker Alternativets ordfører åbne døre ind i den her sammenhæng.
I dag er samtlige danske pensionsselskaber tilknyttet det, der hedder PRI, bl.a. også under FN, og der hyldes lige nøjagtig de principper, som handler om bæredygtighed, menneskerettigheder osv.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak til ordføreren.
Man kunne også stille Venstre det spørgsmål, om der ikke skal udvises rettidig omhu.
I dag investerer vi jo i virkeligheden på rigtig kort sigt, og vi investerer udelukkende ud fra en økonomisk hensyntagen.
Og jo nærmere vi kommer på ikke at leve op til COP21-målene, når det gælder de her temperaturstigninger, som vi gerne skulle holde os under, jo mere kan vi risikere, at vores pensionskunder står med et rigtig dårligt økonomisk afkast.
Så man kunne også se det her som en hjælp til pensionsselskaberne til at sadle om og udvise rettidig omhu.
Anerkender ordføreren, at vi har set eksempler på pensionsselskaber, der mener, at de ikke kan gå den vej, deres medlemmer i virkeligheden ønsker – det er så arbejdsmarkedspensionsselskaber – fordi de føler sig bundet af, at der skal være en maksimal økonomisk profit, hvilket betyder, at de ikke kan investere, som de ønsker det?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Nu har vi heldigvis det system i Danmark, som jeg bakker op om, at vi har arbejdsmarkedspensioner.
Der kan kunderne så faktisk ikke flytte deres penge.
Men jeg synes jo, at jeg vil stille det spørgsmål, om det, at vi gennem vores pensionsselskaber i Danmark investerer for 2.000 mia. kr., ikke gør, at vi som Folketing kan kræve, at de tager et samfundsmæssigt ansvar i forhold til at lave en bæredygtig omstilling.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-28:
Det er rigtigt, at når det gælder arbejdsmarkedspensioner, kan man ikke bare lige flytte pengene, fordi man er afhængig af sin overenskomst, men der har man jo medbestemmelse, for der er demokrati i et arbejdsmarkedspensionselskab.
Så der kan man have indflydelse den vej igennem og bestemme, hvilken retning der skal investeres i.
Jeg ved, at det er en løbende diskussion, man har.
Jeg har selv arbejdet i et arbejdsmarkedspensionselskab, og jeg ved, hvor meget det ligger dem på sinde.
Så jeg ved i hvert fald, at det er noget af det, som man lægger stor vægt på.
Så vil jeg sige til det med, at vi skal pålægge dem det: Jeg mener stadig væk ikke, at det er en opgave for staten.
Vi har et arbejdsmarkedspensionselskab og et pensionsmarked, hvor folk frit kan vælge.
Jeg synes jo, at det er den vej, vi skal gå, og så må man lade dem bestemme selv.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Jeg tror sådan set, jeg er enig i, at det primære mål med en pensionsopsparing er at sikre en pension – det ligger ligesom i sagens natur – men jeg synes ikke, at det betyder, at man ikke også kan indtænke andre mål, så længe de ikke kolliderer med det første mål, og det behøver de ikke at gøre.
Med mit spørgsmål er egentlig bare: Mener Venstres ordfører, at enhver form for investering fra pensionskasserne er o.k., så længe medlemmerne bare kan vælge de steder, hvor det kan gøres?
Skal der ikke være nogen som helst rammer for det efter ordførerens mening?
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-28:
Der er jo allerede visse rammer, og derudover er det også min opfattelse, at mange af de her pensionsselskaber er meget følsomme over for den debat, der er.
Derfor stopper mange af dem mange af de investeringer, der har været kritiseret åbent og offentligt.
F.eks. har det jo ikke været forbudt at investere i klyngebomber, men jeg tror stort set ikke, der er nogen pensionsselskaber tilbage, der investerer i klyngebomber.
Jeg har ikke tallene på mig, men jeg ved i hvert fald, at det er noget, som de nærmest alle sammen er flygtet fra, fordi det er så tabubelagt, og fordi de har taget et etisk valg og sagt: Vi vil ikke investere i klyngebomber.
Det viser jo også, at systemet virker, at det pres, der bliver lagt fra kundernes side, fra befolkningens side, har en indflydelse.
På den måde synes jeg faktisk, at systemet virker, som det er.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Vi ser jo så desværre gentagne gange, at hvis det ikke er klyngebomber, så er det de her bloddiamanter, blodobligationer eller andre ting.
Desværre ser vi altså en udvikling, hvor der bliver opmærksomhed på et felt, og så flytter investeringerne sig måske i en periode væk fra de områder og så over på nogle andre områder.
Men jeg tror ikke, jeg fik et helt klart svar på, om ordføreren mener, at der er en grænse eller ej.
Altså, må vi gerne lovgive indtil et eller andet niveau?
Handler det om omfanget af Alternativets forslag eller om selve princippet i, at man siger, at der er nogle investeringer, som man simpelt hen ikke vil acceptere?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Det er jo det, der er konsekvensen af det.
Det nytter ikke at ryste på hovedet af det.
For hvis man bliver tvunget til at skulle lægge flere bindinger på, hvad pengene må investeres i, er det meget svært at lave langsigtede investeringer, også for en pensionsbranche.
Derfor er der selvfølgelig sund fornuft i, at dem, der beslutter det her, er dem, der har sparet pengene op, og dem, de har ansat til at kapitalforvalte dem.
Der ligger bolden altså rimelig godt, og det er jeg ganske tryg ved.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Jeg tror ikke, jeg fik noget svar.
Til gengæld fik jeg en masse løse påstande om Enhedslistens politik.
Nej, vi synes bestemt, at befolkningen skal have gode pensionsvilkår.
Arbejdsmarkedspension er et relativt nyt fænomen, og det betyder altså, at der opspares meget, meget store milliardbeløb, hvoraf en del af pengene jo er udskudt skat.
Vi synes, at den diskussion, som Alternativet rejser, er relevant, nemlig det, at man spørger: Kan vi sikre, at de penge ikke bare virker med henblik på at skabe en god alderdom?
Det skal de selvfølgelig, men kan vi også lægge nogle rammer, der gør, at de sikrer samfundshensyn på en række andre områder?
Mette Reissmann (S), 2016-04-28:
Jeg har bemærket, at forslagsstillerne i bemærkningerne til beslutningsforslaget netop fremfører det synspunkt, og jeg må indrømme, at jeg overhovedet ikke finder evidens eller dokumentation for det synspunkt.
Så nej, det anerkender jeg ikke.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare høre, om Dansk Folkeparti anerkender, at vi har lavet en COP21-aftale.
Eller er det også en fuldstændig uansvarlig aftale?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Jeg ved egentlig ikke, hvad COP21-aftalen har med det her beslutningsforslag at gøre.
Men jeg kan i hvert fald sige, at de aftaler, der ligger herinde i Folketinget om vores måde at regulere de danske pensionsmidler på, står vi helt inde for og fast på. Vi synes, det er sund fornuft, at dem, der indbetaler til kapitalpension og ratepension og alt muligt andet, selv er med til at bestemme, hvordan deres penge bliver anvendt.
Det er det, det her beslutningsforslag går ud på.
Det er altså en glidebane af de helt store.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Så vil jeg bare gøre opmærksom på, at COP21 handler om, at vi har forpligtet os til, at temperaturen i verden ikke skal stige mere end de her maksimalt 2 grader.
Det er sådan set det, det her forslag skal være med til at hjælpe med til.
Med det her beslutningsforslag sætter vi ikke nogen grænser for, hvad det enkelte pensionsselskab kan investere i.
Det kan selskabet fuldstændig selv beslutte.
Vi siger bare, at der skal være balance på alle tre bundlinjer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Man må have mig undskyldt.
Om vi så vedtog det her beslutningsforslag, hvor meget indflydelse ville det så have på den gennemsnitlige temperatur i verden?
Altså, vi er godt nok langt ude, skulle jeg hilse og sige.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Det er lidt modigt, synes jeg, af en ordfører for Dansk Folkeparti at pege på, at et forslag er det mest skøre, der nogen sinde er fremsat i Folketinget.
Men lad nu det ligge.
En del af de her penge, vi snakker om, som ligger i de her pensionskasser, er jo udskudt skat.
Altså, det er, fordi man har et skattefradrag.
En stor del af dem bliver jo senere beskattet, og det vil sige, at det dybest set er nogle penge, som lige så godt kunne have ligget i statskassen og dermed være nogle, vi rådede politisk over.
Mener ordføreren ikke, at det spiller en rolle, at en stor del af de midler, vi snakker om, er udskudt skat, altså som senere betales i skat, fordi vi har indrettet vores pensionssystem på den måde, vi har, for at tilskynde til pensionsopsparing?
En stor del af dem er jo sådan set samfundets penge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-28:
Nu er Enhedslisten jo mig bekendt stor fortaler for, at vi har overenskomster i Danmark.
Så det undrer mig da meget, hvis Enhedslisten nu lige pludselig ikke synes, det er helt i orden, at man følger de overenskomster, der er.
Det er altså nu engang sådan, at en lang række af danske lønmodtagere, også offentligt ansatte og alle mulige andre, jo har en aftale tilknyttet deres ansættelse, hvori der indgår en vis del penge, der bliver tilført en pensionsordning.
Er Enhedslisten pludselig blevet modstandere af det?
Det håber jeg naturligvis ikke er tilfældet.
Men det er da rigtigt, at man selvfølgelig har en råderet over, hvordan ens pensionsmidler bliver brugt.
Dansk Folkeparti ser helt klart sådan på det, at de pensionsmidler, man får som en del af sin løn – hvis man f.eks. tjener 50.000 kr. om måneden og får 8.000 kr. til sin pension – altså er en del af ens indkomst for at være på arbejdsmarkedet og passe ens arbejde.
Så hedder noget af det en udskudt skat – det ved jeg godt – og det er der selvfølgelig en synergi i, set i forhold til at hvis pengene bliver investeret optimalt, så falder der en større pension af til den enkelte lønmodtager.
Men er Enhedslisten nu pludselig blevet modstandere af, at folk også skal kunne være heldige at få en god alderdom?
Altså, jeg synes, det virker meget, meget beundringsværdigt, men jeg er bare ikke enig i den præmis.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-28:
Jo, absolut.
Der er ingen tvivl om, at det kunne være bedre på mange af de ældre skoler, men det er stadig væk en kommunal prioritering, hvordan man vil bruge sit driftsbudget og sine anlægskroner – om man vil bygge nye rådhuse for dem eller lave andre nyetableringer af anlæg, eller om man vil renovere sine skoler.
Det er jo en prioritering, som ligger ude i kommunerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-28:
Nu er det ikke mit indtryk, at alle kommuner bygger nye rådhuse, og hvis kommuner bygger nye rådhuse, håber jeg, de har en rigtig god plan for at afhænde gamle rådhuse eller at sælge rådhuse, som måtte være blevet tilovers i forbindelse med kommunesammenlægninger.
Så jeg mener ikke, det er et generelt billede, at kommunerne bruger alle deres anlægsmidler på at bygge flotte bygninger til borgmestre, men at man har et højt fokus på at sikre et ordentligt indeklima til børnene i skolerne.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at det er et stort problem for mange ældre skoler, at indeklimaet ikke er i orden?