runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2014-05-08:
Jeg er simpelt hen nødt til at gå tilbage til det spørgsmål, som er blevet rejst flere gange af kollegaerne.
Vi har hørt hr. Torsten Schack Pedersen sige, at inden man fremsatte forslaget, lå der en vurdering af, at det var inden for EU-retten.
Det er ikke det, vi spørger om.
Vi spørger: Blev der undervejs tændt advarselslamper?
Kan hr. Torsten Schack Pedersen garantere, at embedsmændene ikke fik besked på at finde en løsning inden for EU-retten?
Det er det, vi spørger til.
Det er det, der virker interessant, for det tyder jo ærlig talt på, at man har prøvet at påvirke embedsværket til at finde en løsning, som man ønskede rent politisk, også selv om man vidste og havde fået at vide, at den var over stregen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Jeg gentager gerne, at inden lovforslaget bliver endeligt fremsat, ligger der en accept af, at det holder sig inden for EU-retten.
Det ville da også være mærkeligt, hvis man fremsatte et lovforslag, der ikke kunne få den blåstempling – og den forelå.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-08:
Siger ordføreren så, at det, der står i den artikel, som Berlingske kom med i går, hvori der står, at kronjuristerne i Justitsministeriet advarede regeringen, få dage før det her blev vedtaget, om, at det her var ulovligt, er forkert?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Jamen jeg konstaterer, at inden et lovforslag bliver fremsat, skal der ligge en positiv tilkendegivelse fra Justitsministeriet, og den forelå.
Det har jeg sagt flere gange, og det gentager jeg stadig væk gerne, nemlig at der var en accept af det, inden forslaget blev fremsat.
Lotte Rod (RV), 2014-05-08:
Jeg vil gerne følge op på spørgsmålet ved at bede ordføreren sige, om ordføreren kan garantere, at den daværende justitsminister ikke bad embedsmændene om at finde en kreativ løsning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Det er sådan, at der skal ligge en accept fra Justitsministeriet, inden det bliver fremsat, og den forelå, og længere er den ikke.
Det er igen påfaldende, at det her skal være en juridisk diskussion.
Det drejer sig jo stadig væk om det politiske i det.
Jeg kan godt forstå, at det for De Radikale er interessant at dreje det over på det juridiske, for Det Radikale Venstre har jo været imod optjeningsprincippet, og derfor er det jo belejligt for De Radikale at sige, at nu kommer der en henvendelse fra EU-Kommissionen, så kan man få noget, man har været imod, til at gå væk uden at skulle gå ud og tage det i en åben og ærlig diskussion og sige: Vi er grundlæggende imod optjeningsprincippet, og derfor vil vi afskaffe det.
Lotte Rod (RV), 2014-05-08:
Det svar har vi hørt det 10 gange nu, men det er bare ikke svar på mit spørgsmål, og derfor gentager jeg det: Kan ordføreren garantere, at den daværende justitsminister ikke bad sine embedsmænd om at finde en kreativ løsning – ja eller nej?
Hvis ikke ordføreren kan sige ja nu, må vi jo tage det som et nej.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Det, der er afgørende, er, om der ligger en indstilling om, at det er i overensstemmelse med Justitsministeriets vurdering.
Det gjorde der, og det er det, jeg forholder mig til, og det er grundlæggende det, der er det afgørende, nemlig om der blev nikket til, at det var i overensstemmelse med EU-retten – og det gjorde der.
Det er igen et udtryk for, at regeringspartierne åbenbart synes, at den juridiske diskussion er mere interessant, for det er jo det, der har præget hele debatten, det er det, der har været afgørende, når vi har hørt, at der er tale om et juridisk problem, men ikke et politisk problem.
Det understreger den her debat jo med al tydelighed.
Mette Reissmann (S), 2014-05-08:
De står altså ikke for flere offentlige ydelser end alle andre danskere, jeg vil næsten sige tværtimod.
I kampen for ikke at skulle prøve på at tale ordentligt, har man åbenbart lige pludselig en debat, hvor Venstre er bannerfører for, at de østeuropæiske indvandrere ikke er nogen, som vi sætter pris på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Jeg tror, at den socialdemokratiske ordfører får svært ved at finde eksempler på, at vi fra Venstres side ikke sætter pris på folk, der arbejder.
Men det er jo et spørgsmål om, hvorvidt konsekvensen af at man kommer til Danmark for at arbejde, skal være, at man fra den første dag skal optjene ret til en dansk velfærdsydelse som børnechecken, som jo er ment som en økonomisk håndsrækning til danske børnefamilier, og som afspejler det leveomkostningsniveau, vi har i Danmark.
Vi må bare sige, at vi der åbenbart har en forskellig opfattelse af, hvornår man skal kunne trække på en sådan ydelse.
Vi synes fra Venstres side, at der skal man – det kommer næsten til at lyde som noget, fru Mette Reissmann kan nikke genkendende til – have ret og pligt, altså at man må have leveret i en periode, inden man kan få lov til at trække fuldt ud på ydelserne.
Det synes vi faktisk er rimeligt.
Det har jeg da i al stilfærdighed også bemærket at en del socialdemokrater synes, altså at det princip er rimeligt.
Mette Reissmann (S), 2014-05-08:
Ret og pligt går vi bestemt ind for i Socialdemokratiet, men nu står ordføreren jo og taler om rimelighed og angler ligesom efter forståelse fra dem, der lytter til den her debat, nemlig en forståelse for Venstres opfattelse af ordet rimelighed.
Så vil jeg bare høre, om ordføreren synes, at det er rimeligt, at Venstres partiformand, hr. Lars Løkke Rasmussen, går ud og anvender stærkt nedværdigende og i socialdemokratiske ører uacceptable vendinger om østeuropæiske arbejdere, som kommer hertil.
Et eksempel er: De kræver altid noget, så snart de får sat træskoene i et jordbærbed.
Er det den tone, som Venstre igen i kampen mod det her ønsker at benytte sig af over for østeuropæiske indvandrere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Jeg synes, det afgørende er at spørge: Hvad er konsekvensen af, at der kommer en borger fra et andet EU-land og arbejder i Danmark?
Det er godt.
Det er arbejdskraftens fri bevægelighed.
Det er vi stor, stor tilhænger af i Venstre.
Men vi er ikke tilhængere af, at arbejdskraftens fri bevægelighed og det indre marked skal udvikle sig til en social union.
Det er jo det, det hele drejer sig om her.
Det er det, som den socialdemokratiske formand for Europa-Parlamentet jo siger, nemlig at det er helt rimeligt, at landene skal have værnsmekanismer med hensyn til velfærdsydelserne.
Men jeg kan så forstå, at det mener Socialdemokratiet i Danmark ikke.
Christian Juhl (EL), 2014-05-08:
Jeg er da vist nødt til lige at rette hr. Christian Friis Bach bare en lillebitte smule.
At dagpenge ikke er for folk, der ikke bidrager, ikke arbejder og ikke betaler skat, passer jo ikke.
Dagpenge er netop for folk, der arbejder – det er en forudsætning for at få dagpenge – bidrager ved at lave noget, ved at være til stede, ved at betale til a-kassen og for det tredje betaler skat.
Det gør man, når man tjener penge i Danmark og arbejder i Danmark.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål.
Når vi nu skal høre den her meget jubelagtige, næsten fejlfrie fremstilling af EU, så vil jeg gerne høre: Når den frie bevægelighed, som tilsyneladende efter hr. Christian Friis Bachs mening er en forudsætning for velfærdsstaten,
tørner sammen med dansk sociallovgivning, er det så den frie bevægelighed, der har forrang, eller er det den danske lovgivning?
Eller hvordan bør det være efter hr. Christian Friis Bachs mening?
Er det altid den frie bevægelighed, der har forrang i hr. Christian Friis Bachs bevidsthed?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Tak til hr. Christian Juhl.
Dagpenge udbetales, især når man er arbejdsløs, vil jeg godt understrege, og dermed adskiller det sig fra en børnecheck, som man får, uanset om man er i arbejde eller ikke er i arbejde.
Det var det, der var min stilfærdige pointe: at de to ydelser er fundamentalt forskellige.
Den frie bevægelighed er en forudsætning for den danske velfærdsstat på sigt, fordi vi får dygtige mennesker herop, der bidrager til at skabe ideer i medicinalindustrien eller i vindmøllebranchen; fordi vi får arbejdere fra resten af Europa, der kommer op og knokler løs i de danske svinestalde og skaber arbejdspladser i slagterier og i hele følgeindustrien.
Det er til gavn for Danmark, det skaber arbejdspladser, at europæiske borgere gør os den tjeneste at komme op og bidrage til vækst og velfærd i Danmark.
Så svaret er ja.
Til spørgsmålet om, hvad der har forrang, vil jeg sige: Det har vi fundet en løsning på, en formulering om i forordningen, og den forordning skal vi respektere, og den forordning skal vi overholde.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Jeg kan kun gentage omkring processen i november 2010, at i sidste ende foregår det på den måde, at en regering jo kun fremsætter et lovforslag, hvis det er foreneligt med EU-retten, ellers betvivler man jo Justitsministeriets lovkontors autonomi.
Det er man da velkommen til, og det må man jo så tage en diskussion af også i den nuværende regering, hvis man betvivler, om de kan udsættes for pres eller ej.
Her er kendsgerningen den, at i sidste ende træffer Justitsministeriets lovkontor den konklusion, at det er foreneligt med EU-retten og med dansk lov.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-08:
Ja, og med den respekt for juristerne, og hvor man ikke presser dem til noget som helst, hvordan kan det så være, at i den vurdering, der ligger den 5. november, skriver Beskæftigelsesministeriet, at de kræver, at Folketinget i lovforslaget bliver advaret om, at optjeningsprincippet medfører en ikke uvæsentlig procesrisiko.
Det kræver Beskæftigelsesministeriet.
Alligevel bliver den advarsel redigeret ud, fordi det ikke ser hensigtsmæssigt ud, som en embedsmand skriver.
Hvordan kan det ske med det, vi nu har hørt fra ordføreren?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Som sagt kommer der jo et væld af forskellige meninger og holdninger til forskellige lovforslag.
Jeg husker for nogle af de lovforslag, jeg selv behandlede på forskellige ministerområder, at der måske var 1.000 dokumenter i sagen, og så må man jo forholde sig til både den politiske del, det gjorde jeg som minister, og den juridiske del, det var så i det departement, jeg nu engang var i på det tidspunkt, og så i sidste ende i Justitsministeriets lovkontor.
Sådan er processer.
Det er demokratisk, det er en god proces, for det betyder, at man når frem til de rigtigste resultater, når der kommer forskellige meninger ind hele tiden.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Tak for det.
Jeg har noteret mig, at hr. Brian Mikkelsen drikker en hel del vand.
Det er faktisk temmelig køligt hernede i salen, men det er måske varmere oppe på talerstolen.
Nu var hr. Brian Mikkelsen jo centralt placeret som minister i den tidligere regering og i den periode, hvor det her lovforslag bliver behandlet – skål! – og dermed har han haft kendskab fra regeringens centrale udvalg til de notater, går jeg ud fra, som der har været.
Men der lå jo ikke i det notat en klar vurdering af forholdet til forordningen, og det er jo det centrale, hvilket jeg tror spørgeren er klar over.
Jeg forstår, at hr. Brian Mikkelsen udmærket kendte til de klare juridiske notater, der sagde, at det var i strid med forordningen, og det vil jeg bare bede om at få bekræftet en gang til, altså at det kendte hr. Brian Mikkelsen til.
Der var en klar vurdering af, at det var i strid med forordningen, og den vurdering blev endda fastholdt til allersidste sekund.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Altså, processen er jo ikke afgørende for det, vi diskuterer nu og her, men det er jo resultatet.
Jeg kan godt se det interessante i at diskutere en proces, når vi nu diskuterer, om man vil følge et folketingsflertal og lave nogle værnsregler for at beskytte den samfundsmodel, vi har i Danmark.
Men det, der er interessant, er jo, at en regering – og det er grundlæggende, og jeg bliver nødt til at gentage mig selv – kun kan fremsætte et lovforslag, hvis det er godkendt af Justitsministeriets lovkontor.
Alt andet ville jo være fuldstændig håbløst og ville vise sådan nærmest bananrepubliktilstande.
Jeg er helt sikker på, at den nuværende regering har den samme opfattelse, og at det er det samme system.
Det er præcis det samme system, vi havde i VK-regeringen gennem 10 år, som den nuværende regering har haft nu her i 2½ år.
Det er præcis samme system, og der er jo ikke ændret ved det.
Så der er altså samme processer, samme formalia, og det er samme konklusion.
Hvis man politisk har truffet beslutning om, at man vil gennemføre et lovforslag og det så bliver godkendt af Justitsministeriets lovkontor, så er det ud over stepperne med det.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-08:
Det her handler helt basalt om, om man ønsker, at vi skal følge EU-retten eller ej.
Det mener De Konservative så at vi ikke skal, og det er måske ikke så overraskende, når vi nu kigger de tidligere handlinger efter i kortene, fordi det står jo i Berlingske, at den 5. november 2010 får man den juridiske vurdering fra tre ministerier om, at en 2-årig optjeningsperiode er ulovlig.
3 dage senere, den 8. november, indgår man en finanslovsaftale med Dansk Folkeparti, som strider imod den juridiske vurdering, og så er spørgsmålet jo sådan set bare helt enkelt: Hvorfor var det, at man overhørte den juridiske vurdering?
Og hvorfor er det, at man mener, også i forlængelse af hr. Joachim B. Olsens spørgsmål, at det er rimeligt, at den nuværende regering også skal sidde juridiske vurderinger overhørig?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Hvad der har været af spørgsmål på det tidspunkt, og hvad der er blevet svaret,
har jeg ikke styr på, for jeg var ikke ressortminister på det tidspunkt.
Der har vi ikke fået de notater.
Vi har ikke fået at vide, hvilke overvejelser man har haft i de forskellige ministerier, som har kigget på det her.
Vi har åbent og redeligt sagt, at jamen der har været forskellige meninger om det i processen i november 2010, men at konklusionen var klar.
Den var, at det var foreneligt med EU-retten og med gældende dansk lov.
Det er sådan set sådan, processer normalt foregår i regeringer – i den nuværende og i den tidligere regering.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Selv om vi har diskuteret det her rigtig mange gange, er jeg stadig væk i tvivl om ministerens og regeringens holdning på det her punkt.
Synes regeringen og ministeren, at det er fornuftige regler, vi har i dag, altså at man kan optjene retten til offentlige ydelser i Danmark, fra man kommer til Danmark, eller synes ministeren, det er regler, som skal ændres?
Det er den ene del af spørgsmålet.
Den anden del er et helt konkret spørgsmål: Kan ministeren erindre nogen tilfælde sådan i en horisont, som ministeren i hvert fald kan huske, hvor en regering har siddet et flertal i Folketingssalen overhørig?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-08:
Regeringen har sendt et lovforslag i høring, som bringer det optjeningsprincip, der blev indført, i overensstemmelse med de regler, som sikrer borgerne visse rettigheder, når de bevæger sig frit inden for EU, ved at observere det såkaldte sammenlægningsprincip.
Dermed også bare være sagt, at vi jo kunne have valgt mange andre løsninger.
Men der har det jo været meget svært at få også Venstre og Konservative ud af busken til konkret at sige, hvad der egentlig skal til, for at man vil være med til noget så naturligt som at sikre, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med EU-retten.
Vi har kigget på det her spørgsmål, om man skulle indeksere efter købekraften i de lande, hvor børnene opholder sig.
Det synes vi i regeringen sådan set godt man kunne arbejde for, men det har ikke været tilstrækkeligt for Konservative, og derfor er det overraskende jo, at man i den her sag vil opfordre regeringen til at gøre noget ulovligt.
Vores reaktion må jo blive den samme, som den var, da hr. Lars Barfoed modtog en tilsvarende opfordring som minister, nemlig at vi ikke har mulighed for at følge opfordringen, vi kan ikke begå ulovligheder – heller ikke på opfordring af et flertal i Folketinget.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Jamen en ting bliver jo ikke bedre af at blive gentaget.
Jeg spørger helt konkret: Har der været nogen eksempler på, at en regering har siddet et flertal i Folketingssalen overhørig?
Det var mit spørgsmål.
Det var ikke en henvisning til, hvad man har haft af udvalgskonstruktioner – og dem har der sandsynligvis været en del af – hvor regeringen har været i mindretal i udvalg osv.
Men har ministeren noget kendskab til, at en demokratisk valgt regering i Folketinget i de sidste 25 år har siddet et flertal i Folketingssalen overhørig?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-08:
Jeg kan så konkludere, at ordføreren kendte til de juridiske notater, der sagde, at det var i strid med forordningen.
Jeg vil så blot opfølgende høre, hvordan det kan være, at man så ikke fremlagde også den vurdering, altså vurderingen i forhold til forordningen, for Folketinget i de drøftelser, der var om optjeningsprincippet og børnechecken.
Hvorfor fremlagde man det ikke åbent i Folketinget: Der er en potentiel klar konflikt her med forordningen, men vi vurderer, at det er i overensstemmelse med traktaten?
Hvorfor kom den del med forordningen ikke til Folketingets kendskab?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
De processer, der siden har været, foregik jo i det pågældende ressortministerium, hvor jeg ikke selv var på det tidspunkt.
Men det, der er konklusionen, er, at når en regering godkender et lovforslag, har det været igennem Justitsministeriets lovkontor, sådan som det er den tidligere justitsminister bekendt.
Nu kan vi jo godt udveksle justitsministererfaringer, men jeg har ikke i min tid som justitsminister en eneste gang anfægtet en vurdering fra Justitsministeriets lovkontor, og jeg går ud fra, at det har den tidligere justitsminister heller ikke gjort i sin tid som justitsminister.
Lotte Rod (RV), 2014-05-08:
Det er ret interessant med det sidste, ordføreren siger her, for det er jo ikke almindelig praksis at bede Justitsministeriet om at komme med en ny vurdering, som viser, at det er inden for reglerne.
Så derfor vil jeg gerne bede ordføreren om at svare på spørgsmålet: Kan ordføreren afvise, at en VK-minister har bedt embedsmændene om at komme med en ny vurdering, som var til fordel for VK-regeringen?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Jeg kan fuldstændig anskueliggøre for ordføreren, hvordan processen med et lovforslag er.
Vi ville have et optjeningsprincip.
Det var et VK-forslag.
Så er der nogle forhandlinger med Dansk Folkeparti, som vil have optjeningsperioden til at være længere.
Udgangspunktet er, at V og K vil have et optjeningsprincip, og at Dansk Folkeparti vil have, at perioden skal være længere end den, regeringen vil have.
Vi finder frem til, hvad der kan lade sig gøre i den proces, hvad der er lovligt, og hvad der er muligt.
Det er det, der kommer et forslag ud af.
Og det er det forslag, som Justitsministeriets lovkontor har godkendt.
Lotte Rod (RV), 2014-05-08:
Det er jeg helt med på, og derfor er jeg interesseret i lige præcis det øjeblik, hvor man har en vurdering, som viser, at det her er i strid med reglerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Det er jo interessant at høre alle de her radikale spørgsmål om det her.
Jeg ved ikke, om man selv har oplevet noget tilsvarende i regeringen, siden man betvivler, hvordan regeringsprocesser er.
Og jeg kan kun gentage det:
En regeringsproces er sådan, at man har en politisk drøftelse af, om man vil have et forslag eller ej.
V og K finder frem til, at vi synes, det er ret og rimeligt, at man har et optjeningsprincip i Danmark.
Det får vi udarbejdet et forslag til.
Under en finanslovsdrøftelse er der et ønske fra Dansk Folkeparti om, at man forlænger den optjeningsperiode.
Vi finder ud af, hvad der kan lade sig gøre inden for lovens rammer.
Så er der en masse processer om ting, der går frem og tilbage, og som der har været begæret aktindsigt i.
Men i sidste ende er konklusionen den, at det forslag, der bliver fremsat, er foreneligt med gældende dansk lov og med EU-retten.
Det, som er min vurdering, også i forhold til de diskussioner, der har været, er, at man ikke kan præge Justitsministeriets lovkontor.
Det har jeg ikke, som jeg også nævnte før, oplevet en eneste gang selv som minister, og jeg vil også tro, at man ikke ville kunne det, hvis man var minister.
De træffer uafhængige, autonome beslutninger ud fra den højeste sagkundskab.
Og de vurderede, da vi lavede optjeningsprincipaftalen, at det var foreneligt med EU-retten.
Astrid Krag (S), 2014-05-08:
Tak for det, og tak til hr. Brian Mikkelsen for de mange meget lange og detaljerede gennemgange af interne regeringsprocesser.
Det, der er det interessante at få svar på her, er ikke, hvad der står på bundlinjen i sidste ende – det hørte vi også Venstres ordfører snakke utrolig meget om – men om Konservatives ordfører vil afvise, at undervejs i den proces, vi nu har hørt beskrevet så malerisk så mange gange, var der ikke bare advarselslamper, der blinkede.
Nej, der brændte advarselslamperne fra juristerne rødglødende for, at det her ikke var et lovligt forslag, at det her forslag var i strid med forordningen.
Afviser De Konservatives ordfører det?
Er det en and, som vi kunne læse i Berlingske i går – ja eller nej?
Det er sådan set bare det svar, jeg leder efter.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Så laver man en politisk aftale, og før den politiske aftale så at sige kan verificeres, og før det bliver et egentligt lovforslag, skal den godkendes af Justitsministeriets lovkontor.
Den stillingtagen, som vi har skullet forholde os til i den daværende regering, har været, at Justitsministeriets lovkontor sagde god for det endelige forslag.
Astrid Krag (S), 2014-05-08:
Jamen der er kun ét problem ved det svar, og det er, at det overhovedet ikke var det, jeg spurgte om.
Jeg spørger: Var der i løbet af den proces – tak for redegørelsen igen, jeg kender godt den normale regeringsproces, før et forslag bliver fremsat – klare ord fra Justitsministeriet, eventuelt også fra andre, f.eks. Beskæftigelsesministeriet, der slog fast, at det, man havde gang i, ikke var i overensstemmelse med forordningen, altså var ulovligt – ja eller nej?
Er det forkert, hvad vi kunne læse i Berlingske i går?
Var det en and?
Skal de komme med et dementi?
Eller er det rigtigt nok?
Det er et meget enkelt spørgsmål: Var der i løbet af den proces, hr. Brian Mikkelsen nu har beskrevet for os, jeg ved snart ikke, 8, 10 eller 20 gange, advarselslamper, der blinkede, eller var der ikke?
Var det en and i Berlingske?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Altså, jeg vil meget gerne beskrive processen en gang til, for det lader ikke til, at fru Astrid Krag helt har forstået det, som jeg forsøger at sige heroppe, nemlig at det, som er interessant for en regering i sidste ende, er, om Justitsministeriets lovkontor siger o.k. for forslaget eller ej.
Så var vi selvfølgelig meget opmærksomme på, at der ville være nogle udfordringer med det, som jeg også selv nævnte i min tale.
Vi var også opmærksomme på, at det var en meget politisk betændt sag, så derfor var det afgørende vigtigt, at Justitsministeriets lovkontor sagde o.k. for det.
Det gjorde de så, og det er jo det, der er sagens kerne.
Men jeg konstaterer, at resultatet var, at Justitsministeriet lovkontor sagde o.k. for det lovforslag, som blev vedtaget af det danske Folketing.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-08:
Det er jo en interessant debat at følge, tidligere ministre, der udspørger hinanden her.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Nej, så fremsætter man ikke forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-08:
Nu kan jeg så forstå, at juristerne i dag vurderer, at det her optjeningsprincip var ulovligt.
Mener ordføreren så, at det er et udtryk for, at den nuværende regering lægger pres på juristerne for at få en bestemt politik gennemført?
For det må det jo så være.