Lars Barfoed (KF), 2012-03-23:
Da den konservative uddannelsesordfører, fru Mai Henriksen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at holde hendes tale.
Et af de temaer, der fylder rigtig meget i debatten ude i kommunerne i øjeblikket, er, hvordan folkeskolen kan rumme alle elever, også elever med specielle behov.
Specialundervisning og vidtgående specialundervisning fylder stadig mere i budgetterne, og Konservative har flere gange konstateret, at det ikke er hensigtsmæssigt.
For midlerne kan bruges mere hensigtsmæssigt og til bedre gavn for eleverne, ved at man undlader at udskille så mange elever til specialundervisning og i stedet integrerer disse elever i normalklasserne.
Dette lovforslag er en ny afgrænsning af specialundervisningsbegrebet.
I dag træffes afgørelse i forhold til den enkelte elev, som visiteres til det antal timer, eleven har behov for.
Med dette forslag bliver eleven først udskilt til specialundervisning, når eleven har behov for støtte i mindst 9 ugentlige undervisningstimer.
Det giver god mening at holde igen med udskilningen af børn til specialundervisningen for at inkludere flere børn i folkeskolen.
Men samtidig er det vigtigt at sige, at ikke alle børn vil kunne blive inkluderet.
Der er børn med så specielle behov, at de ikke kan rummes.
Det er f.eks. børn med store handicap, som vil profitere af at være i en specialklasse, fordi det ikke giver mening for dem, at de går i en almindelig klasse.
Men hvis flere børn skal flyttes fra specialområdet til almenområdet, kræver det nogle ændringer i folkeskolen.
Og der er rigtig mange elever, som ikke får ret meget specialundervisning.
En rapport fra Undervisningsministeriet fra 2010 viser, at knap 49.000 elever fik specialundervisning i mindre end 9 undervisningstimer ugentligt.
De elever vil nu følge den almindelige undervisning i skolen.
Men dette lovforslag rummer også en række udfordringer, for det vil blive en større udfordring at være lærer og undervise en hel klasse og fortsat møde alle elever på deres niveau.
Det giver stor spændvidde – også for stor en spændvidde.
For hvordan skal en lærer kunne differentiere sin undervisning så meget inden for de samme fire vægge på én lektion?
Der er behov for at tage udgangspunkt i eleverne, og det gøres ved i højere grad at bruge både nye muligheder for holddannelse og niveaudeling.
Med niveau- og holddeling vil folkeskolen i højere grad anerkende og tage udgangspunkt i elevernes forskelligheder, så flere elever kan få realiseret deres fulde potentiale.
For problemet med folkeskolen i dag er, at for mange ikke får realiseret det potentiale, de rent faktisk har.
Det gælder både eleven i klassen, der har svært ved at følge med i det faglige og ikke kan følge med i klassens niveau, såvel som det gælder den dygtige elev, som ikke føler sig udfordret nok.
Resultatet er, at ingen af dem får udnyttet de talenter, de har, og det er ærgerligt for alle.
Skal flere elever inkluderes i folkeskolen, kræver det derfor et opgør med tænkningen om, at alle skal være ens.
Dette lovforslag er første skridt på vejen mod en mere rummelig folkeskole.
Øget holddannelse og niveaudeling vil bidrage til en bedre undervisning og indlæring, hvor alle elevers potentiale realiseres, og det må være næste skridt på vejen.