runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Skal vi så ikke være enige om at sige, at hvis man er sygemeldt, er man med inde i den her gruppe, og så er man syg og kan ikke arbejde.
Hvis man er på efterløn, er det, fordi det er en rettighed, man har fået ved betale til det; det er en lov, vi har vedtaget her i Folketinget, om forskellige muligheder, men det er også en rettighed, man har, og så skal man ikke arbejde.
Hvis man er i fleksjob, er man faktisk i arbejde, men tæller også med i den her gruppe.
Og hvis jeg laver mit regnestykke, så er vi måske i nærheden af 200.000 og ikke flere.
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Jamen det er jo et faktum, at der er omkring 800.000 i den arbejdsdygtige alder, som er på overførselsindkomst.
Det tror jeg sådan set er et faktum.
Så kan vi jo dele dem op i forskellige kategorier.
Det er alle sammen mennesker, som burde være en del af arbejdsstyrken, og mange af dem vil sådan set gerne være det.
Der findes både mennesker på førtidspension og mennesker på sygedagpenge, der gerne vil være med.
Det handler blot om, at de skal have en henvendelse, og det kan være fra kommunen, det kan være fra a-kassen, der skal hjælpe dem tilbage på arbejdsmarkedet.
De vil sådan set gerne være med, og det er det, det handler om, og vi skal have flere af dem med.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om det egentlig ikke føles lidt underligt at stå på talerstolen og så blive angrebet af Socialdemokraterne for, at man er imod det her forslag om at afskaffe den gensidige forsørgerpligt, med tanke på at det var Socialdemokraternes eget forslag.
Det var ikke noget, de borgerlige bragte til bordet, da der blev lagt en kontanthjælpsreform frem, det var Socialdemokraterne selv.
Jeg vil gå så langt som at kalde det hykleri.
Hvad vil Venstres ordfører kalde det?
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Jeg er godt klar over, og det er hr. Joachim B. Olsen jo også, at det her indgik i regeringens udspil, da beskæftigelsesministeren hed fru Mette Frederiksen.
Og jeg har en række citater fra fru Mette Frederiksen, der sådan set argumenterer voldsomt for, at det her er en rigtig fornuftig løsning, altså at vi har gensidig forsørgerpligt i det her land.
Derfor kan man sige, at det jo er noget af en studehandel, der er indgået, og brud på mange principper, når man den ene dag siger, at det her er den bedste kontanthjælpsreform, der er lavet i mange, mange år, hvorefter der kun skal en lille finanslovsaftale til at bryde med helt grundlæggende sunde principper.
Jeg siger bare tak for kaffe.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Det er jo en helt ufattelig zigzagkurs, Socialdemokratiet er ude på her.
Det er et parti, som tilsyneladende ikke kan finde ud af, hvad for et ben det skal stå på, og det tror jeg også vælgerne har fået øje på.
Det er jo noget, Socialdemokratiet selv må ligge og rode med, men det, der står tilbage, er, at man har udvandet den reform, som man talte så meget om dengang.
Man har reduceret dens effekt, reduceret antallet af mennesker, som vil komme i beskæftigelse i fremtiden på grund af den her reform, ikke kun med det her forslag, men også med andre elementer i det her lovforslag.
Er det ikke utrolig utroværdigt, at man på så kort tid kan skifte så fundamentalt holdning til et så stort element i en reform?
Og det er endda noget, man selv har fremlagt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
For lige at tage det sidste først vil jeg næsten sige, at det jo ville være endnu mere tåbeligt, hvis ikke man var i stand til at se, når der skulle laves ændringer, og hvis man som politiker bare kørte videre ad det samme spor, som man altid har gjort, for det plejer man at gøre.
Som jeg sagde før i min ordførertale, er det klart, som det står nu, halvandet år efter vi har lavet aftalen, at definitionen af, hvornår man er samlevende, er uklar, og at der stadig ikke er mulighed for at lave en reel ligestilling mellem samlevende og gifte, fordi der ikke er mulighed for at overføre skattefradraget.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Nu var der ingen, der kunne vide, hvad der ville være sket, hvis man havde taget sagen ind i finanslovsforhandlingerne.
Det er vel ikke helt urealistisk at forestille sig, at vi undervejs i de forhandlinger nok kunne have fundet 15 mio. kr. til at løse det her på en mere solidarisk måde.
Jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål: Altså, når man dykker ned i den her satspulje, er det så, fordi man faktisk har brugt de besparelser, der var inden for kontanthjælpssystemet, på lettelser i selskabsskatten?
Er det derfor, og synes man så, at man lige måtte lade de fattige selv betale for det her?
Det vil jeg da gerne høre en kommentar til; jeg fik den jo ikke.
Det vil jeg så også gøre.
Jeg vil bare ikke dykke langt ned.
Jeg vil kun gå tilbage til 2008, hvor Socialdemokraternes kongres besluttede, at det her med satspuljen var en uretfærdig mekanisme, som skulle afskaffes.
Men nu står ministeren og siger, at det er en vældig god mekanisme.
Er den socialdemokratiske minister så i overensstemmelse med sit eget bagland?
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis man kunne tænke sig den situation, hvor Socialdemokraterne kom i opposition sådan inden for relativt kort tid og der igen skulle indgås en aftale om en kontanthjælpsreform, hvori der så indgik et element, der hed gensidig forsørgerpligt, hvordan ville Socialdemokraterne så stille sig til et sådant forslag?
Jeg tror sådan set, at rigtig mange af de 800.000 mere eller mindre kan arbejde.
Der er faktisk også en del, som er ret tæt på arbejdsmarkedet.
Men det handler jo også om, at vi i fællesskab har lavet ordninger, der betyder, at mennesker i den arbejdsdygtige alder faktisk er uden for arbejdsmarkedet: Det handler om mennesker på efterløn, det handler om mennesker på sygedagpenge, og der er jo her en række overførselsydelser, som tælles med, når vi siger, at 800.000 er uden for arbejdsstyrken.
Men det handler jo om at få dem med.
Det er det, vi er optaget af.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Det er vel halvandet år siden, vi lavede en kontanthjælpsreform.
Den tidligere beskæftigelsesminister, Mette Frederiksen, lagde reformen frem.
Et af elementerne var den gensidige forsørgerpligt.
Hun argumenterede med, at i 2014 var der mange mennesker, der levede sammen, havde fælles økonomi, børn sammen osv. uden at være gift, og derfor fandt man det urimeligt, at der skulle være forskel på det at være samlevende og at være gift.
Nu afskaffer man så den gensidige forsørgerpligt, og det betyder for et samlevende par, at hvis den ene bliver arbejdsløs, vil den person være berettiget til en kontanthjælp til en værdi af godt 120.000 kr. brutto om året, hvis vedkommende er over 30 år, hvorimod et fuldstændig sammenligneligt gift par med samme lønforhold, som ender i samme situation, ikke vil have adgang til de penge.
Kan ordføreren ikke forklare, hvad det rimelige i det er?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Det er da godt nok noget af en gang padlen, vi hører her fra Venstres ordfører i dag, hvad angår nogle meget konkrete spørgsmål, i forhold til hvad der skal ske, hvis, såfremt, ifald Venstre nogen sinde skulle få magt, som de har agt, eller hvad man nu skal sige.
Jeg kan kun tolke det sådan, at Venstre vil genindføre den gensidige forsørgelsespligt.
Jeg kan også forstå, at Venstre tror blindt på teoretiske beregninger og ikke lytter til det, som min gode kollega, hr. Eigil Andersen, siger er sund fornuft, altså, at hvis man ikke længere bliver berørt af hinandens overførselsindkomst, har man et større incitament til at tage et arbejde eller gå i gang med at arbejde.
Nå, ikke mere om det!
Så jeg skal bare lige have en helt klar definition af, hvem af dem der så er i stand til at arbejde.
Det kunne jeg godt lige tænke mig af få ordførerens definition af.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-02:
Jeg er ikke i uoverensstemmelse med nogen overhovedet.
Jeg påpeger bare det faktum, at hvis man ikke erstatter den satspuljeordning, som vi har i dag, med noget andet, som er mindst lige så holdbart, er det jo dem, der er på overførselsindkomst, som kan komme til at betale prisen.
Jeg tror ikke, der ville være solidarisk udvikling i det danske samfund, hvis det var sådan, at det var noget, vi skulle afgøre fra finanslov til finanslov, hvor der kunne være andre ting, som – ligesom i dette års finanslov – var vigtigere.
Dermed har vi med den mekanisme, der er nu, sikret, at de, der er på overførselsindkomst, får en regulering, der svarer til alle andres i samfundet.
Så må jeg sige, at man godt kan lave den kobling mellem kontanthjælp og skattelettelser og kontanthjælp og vækstpakker og førtidspension.
Det, der er det afgørende, hr. Finn Sørensen, er at se, hvad det er for et samlet billede, der står tilbage, og det er, at med de reformer, som regeringen har gennemført, de vækstpakker, som vi har gennemført, ja, så har vi skabt en bedre og mere stabil situation i Danmark.
Og den har også den meget vigtige ting i sig, at vi har fået flere i arbejde – og det er også nogle af dem, som vi taler om her i dag at vi egentlig gerne skulle have endnu tættere på arbejdsmarkedet.
Så jeg står gerne på mål for det hele.
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Tak for det.
Lovforslag L 81 er led i udmøntningen af finanslovsaftalen for 2015, der som bekendt er indgået af regeringen, Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti.
I lovforslaget foreslås det bl.a., at kravet om gensidig forsørgerpligt for samlevende i konstanthjælpssystemet afskaffes, hvilket vil betyde, at den ene person i et papirløst parforhold kan modtage kontanthjælp, selv om den anden part er i vellønnet beskæftigelse.
Ydermere indeholder forslaget en afskaffelse af laveste forsørgersats, højere boligsikring til unge par med børn, særlig støtte for unge under 30 år, ingen fradrag for lejeindtægter for logerende i egen bolig m.v.
Næsten 800.000 danskere er i dag på offentlig forsørgelse, og de er i den arbejdsdygtige alder.
Det er en væsentlig byrde for vores samfund, og samtidig har det jo store menneskelige omkostninger at være placeret uden for det arbejdende fællesskab.
Det må og skal vi kunne gøre bedre.
Det er derfor helt afgørende, at det for fremtiden skal kunne betale sig at arbejde, og dette lovforslag peger i den helt forkerte retning.
Helt grundlæggende er de penge, som regeringen, Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti bruger på at afskaffe den gensidige forsørgerpligt, givet rigtig dårligt ud.
Forslaget får ikke flere i arbejde – tværtimod.
Afskaffelsen reducerer faktisk beskæftigelsen med 1.100 job, og desuden vil forsørgerpligten jo fortsat gælde for ægtepar.
Det er jo en urimelig forskelsbehandling af gifte og samlevende.
I lov om børnetilskud opereres der allerede i dag med begrebet reelt enlig, som kriterie for tildeling af børnetilskud.
Det samme gælder børneloven, hvor man har udvidet de papirløst samlevendes rettigheder i forhold til fælles børn.
Afskaffelsen af gensidig forsørgerpligt vil givet få flere par, der i dag har papir på hinanden, til at lade sig skille uden at flytte fra hinanden.
Lovforslaget, regeringens finanslovsaftale i det hele taget, er mildest talt ikke en løsning, der vil sikre flere private job og mere vækst i Danmark.
Regeringen vil en finanslov, der aktivt trækker folk væk fra arbejdsmarkedet.
Venstre vil modsat skabe flere arbejdspladser og gøre det mere attraktivt at arbejde, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Tak til ordføreren.
Det kommer ikke bag på mig, at Venstre, så snart det lykkes at forbedre vilkårene en lille smule for nogle af de mennesker, der har det sværest i det her samfund, står parat til at stemme imod.
Det, jeg gerne vil vide, er: Vil Venstre genindføre den gensidige forsørgerpligt for samlevende kontanthjælpsmodtagere, hvis det går så galt, at Venstre kommer til at bestemme noget efter det næste folketingsvalg?
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Vi synes, det er et meget sundt princip, at hvis man kan, skal man forsørge sig selv og sin familie.
Og det skal ske, hvad enten man har papir på hinanden, eller man ikke har.
Det kan godt være, det er et gammeldags princip, men det er jo et meget fornuftigt og sundt princip.
Dermed er også svaret til hr. Finn Sørensen, at vi da vil tage gensidig forsørgerpligt med, når vi fremlægger vores forslag til en reform af kontanthjælpssystemet.
Så vil vi tage det med i den diskussion, der skal foregå.
Vi er først og fremmest optaget af at lave et moderne kontanthjælpsloft, men vi vil da tage det her element med, for vi mener, det er en urimelig forskelsbehandling, som partierne i regeringen, SF og Enhedslisten lægger for dagen.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Jeg synes, det var et meget klart svar.
Jeg vil tillade mig at konkludere – sådan forstod jeg svaret, ellers må ordføreren jo rette mig – at Venstre vil genindføre den gensidige forsørgerpligt for samlevende kontanthjælpsmodtagere, hvis de får magten efter det næste folketingsvalg.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Det er meget uklare svar, der her kommer, på det klare spørgsmål, der bliver stillet.
Derfor vil jeg supplere ved at stille det igen: Vil Venstre gå til valg på at genindføre den gensidige forsørgerpligt for mennesker på kontanthjælp – ja eller nej?
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Det stemmer bare meget dårligt overens med de beregninger, der er givet for, hvad beskæftigelseseffekten af det her forslag er.
Det, hr. Eigil Andersen siger nu, stemmer meget dårligt overens med det.
1.100 mennesker – det er det tal, beskæftigelsen vil blive reduceret med næste år, hvis man følger regeringen, SF og Enhedslistens forslag her.
1.100 mennesker vil blive trukket ud af den strukturelle beskæftigelse.
Det er da ikke den vej, vi skal gå.
Vi skal da sikre, at det kan betale sig at arbejde, og der er det her element i hvert fald ikke en del af det.
Venstre vil foreslå et moderne kontanthjælpsloft.
Vi foreslår en jobreform, hvor det ene element er et moderne kontanthjælpsloft, og hvor det andet element er, at vi vil sætte skatten ned for de mennesker, der har de laveste lønindkomster.
I diskussionen af kontanthjælpssystemet vil genindførelse af gensidig forsørgerpligt ifølge os indgå, fordi vi mener, at det er urimeligt at lave den forskelsbehandling.
Vores udgangspunkt er et moderne kontanthjælpsloft, og i den diskussion, vi skal have, hvis Venstre sidder for bordenden efter næste valg, skal vi da diskutere, hvordan vi indretter et kontanthjælpssystem således, at der ikke er forskelsbehandling, og at vi ikke, hvad skal man sige, trækker mennesker ud af arbejdsmarkedet, men sikrer, at der er et incitament til faktisk at tage et arbejde.
Jeg synes, det er mærkværdigt, at der nu skal være den her forskel mellem gifte og samboende, altså at man nu vil sikre, at for dem, der lever som samboende, kan den ene tjene en formue, samtidig med at den anden kan modtage kontanthjælp.
Det håber jeg også at Enhedslisten en skønne dag vil se urimeligheden i.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Det var så det tredje uklare svar på et meget klart spørgsmål.
Jeg vil advare enhver, der ønsker rimelige sociale forhold i Danmark, mod at stemme på Venstre, for jeg tror, der bagved det skjuler sig, at man vil genindføre den gensidige forsørgerpligt.
Men jeg vil gerne stille et andet spørgsmål.
I dag er det sådan, at hvis der er et samboende par, hvor begge er på kontanthjælp, og den ene får arbejde, vil den, der er på kontanthjælp, miste sin kontanthjælp.
Ved at lave den lovændring, vi behandler i dag, vil der jo faktisk ske det, at hvis der er et par, der er på kontanthjælp, og en af de to får arbejde, vil vedkommende på kontanthjælp beholde sin kontanthjælp.
Altså er der i højere grad et incitament til, at kontanthjælpsmodtagere kommer i arbejde.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Det bliver jo lidt udstillende for finansministeren, for man vælger at ændre den her engrosmodel eller i hvert fald indfasningen af den, fordi man siger: Okay, vi er under pres fra EU, og vi skal opfylde nogle forpligtelser.
Det sker jo, samtidig med at finansministeren indleder finanslovsforhandlingerne med at sige, at man har 1-1,5 mia. kr., som Enhedslisten og SF kan få lov at lege med.
Det er den økonomiske prioritering, som finansministeren kommer med, og det siger jo lidt om, hvor udsat regeringen er, og hvor desperat regeringen er, at man er nødt til at udskyde ordninger for ikke at komme ind i en kontrolprocedure, fordi man lige skal have sovs nok til sit parlamentariske grundlag.
Synes finansministeren ikke, at det er at gamble lidt med dansk økonomi at sige, at man er nødt til at udskyde nogle ting, fordi man lige skal please sit parlamentariske grundlag?
Det er da et tegn på, at der er lidt usundhed i dansk økonomi, når man er nødt til at lave sådan nogle fiksfakserier for at komme i mål med sin finanslov.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Det er åbenbart noget, vi skal gøre til en fast vane her om onsdagen, at partiet Venstre skal forsøge sig med lidt valgkampsretorik omkring den økonomiske politik i Danmark.
Det ændrer jo overhovedet ikke på fakta.
Der er ikke nogen, der har pleaset nogen i den her forbindelse.
I øvrigt tror jeg slet ikke, at det kan lade sig gøre at udløse en egentlig pleaserstemning i forhold til regeringens parlamentariske grundlag.
Der er prioriteret inden for ansvarlige rammer med penge til f.eks. bedre kræftbehandling, bedre behandling af kronikere og et stærkere sundhedsvæsen.
I forhold til om det er økonomisk ansvarligt eller ej, vil jeg sige, at det jo holder sig helt inden for de rammer, vi har bundet os til, fordi man evner at prioritere.
Den virkelig skarpe kontrast, der, hvor man politisk kan gøre en forskel gældende, er jo mellem det, der nu gøres ansvarligt, og det, der førhen blev gjort uansvarligt.
Man kan jo stille alle de spørgsmål, man vil, lige så mange onsdage der er tilbage, inden der måtte blive afholdt valg, men det, der hele tiden vil stå tilbage i spørgsmålene fra Venstre, er det her med, at det, man kræver af regeringen og får fra regeringen, nemlig at vi overholder grænserne, var man ikke i stand til at levere selv.
Det er en af årsagerne til, at vi har haft så stramme rammer for den økonomiske politik de senere år.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Når finansministeren taler om tidligere uansvarlige økonomiske planer, går jeg ud fra, at han refererer til den 12-minuttersplan, han selv var med til at udarbejde.
Men jeg synes da, det er lidt tankevækkende, at man er så langt ude for at please sit parlamentariske grundlag, at man siger: Her er 1 mia. kr., I kan lege med op til finanslovsforhandlingerne.
For at finansiere det skal man ind at lave nogle fiksfakserier, så man ikke bringer dansk økonomi ud over afgrunden.
Det synes jeg da er bekymrende, hr. finansminister.
Så vil jeg oplyse finansministeren om, at han stadig kan nå at please mig med det ritzautelegram om reklameafgiften, hvis vi kan nå at få den afskaffet, inden spørgesessionen her er overstået.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jeg har jo ikke ry for at være en pleaser, så mon ikke det bliver til en skuffelse på det punkt.
Jeg vil bare sige, at jeg gerne diskuterer alle de her ting i enhver sammenhæng.
Der er den forskel på os og den økonomiske politik og Venstre og den økonomiske politik, at vi holder os inden for grænserne af kravene.
Det er vel også det, der har gjort, at en lang række uafhængige økonomer den ene gang efter den anden har vurderet, at det, der foregår økonomisk nu, er noget mere ansvarligt end det, der foregik økonomisk, før vi fik et regeringsskifte, altså under den tidligere regering.
Så mon ikke det bliver slutpunktet på alle de her diskussioner, uanset hvilken vinkel man tager dem fra.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-03:
Jeg synes jo, at det centrale er, at det lovkatalog, som regeringen har oversendt til Folketinget, gennemfører man måske.
I den forbindelse vil jeg da bare vide, om finansministeren påtænker at udskyde andre af de forslag, som regeringen har meddelt Folketinget at man har til hensigt at fremsætte her i den indeværende folketingssamling – hvoraf en lang række også er udgiftskrævende for næste års finanslov – fordi gennemførelse af det, der var planlagt, vil bringe Danmark i konflikt med stabilitets- og vækstpagten.
Altså, det er okay at skyde en gros-modellen, fordi det sikrer, at vi ikke bryder stabilitets- og vækstpagten.
Jeg skal bare høre finansministeren, om der er andre elementer af lovprogrammet, som kan lide samme skæbne.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jeg ved ikke, om spørgeren kan høre, hvad spørgeren egentlig selv er ved at rode sig ud i her.
Det, der foregår fra regeringens side, er det, man kalder for prioritering.
Det er det, hele resten af Folketinget ønsker sig at se fra Venstres side, altså et bud på, hvordan man prioriterer de mange ting, der siges fra Venstres side om den økonomiske politik.
Det gør regeringen fra dag til dag, fra år til år og fra måned til måned, sådan at vi holder os inden for rammerne af det, vi har bundet os til.
Det er desværre helt forkert.
Altså, regeringen sørger for, at vi holder os inden for de grænser, vi har bundet os til.
Det gjorde den borgerlige regering, vi overtog fra, ikke.
Det er den grundlæggende forskel.
Derfor kan man sige, at hvad enten det er den her sag eller en anden sag, hvor ting udvikler sig i en anden retning, end man havde skønnet, håbet, planlagt efter, vedtaget, aftalt, hvad det kan være, der sker jo ting i virkeligheden og i politik, så er det, man altid kan læne sig op af, at vi sørger for, at vi samlet set holder sig inden for de grænser, vi har bundet os til – i modsætning til den borgerlige regering, vi overtog efter.
Det er jo i sandhed sådan, at vi har måttet handle, endda ganske aktivt, for at sikre, at Danmark traf de beslutninger, der skulle træffes, for at vi kom ud af den henstilling, hr. Claus Hjort Frederiksen havde påført os.
Næh, der er fuldstændig styr på den økonomiske politik i Danmark nu i modsætning til førhen.
Men vi holder os jo løbende inden for de grænser, vi har bundet os til, og det vil sige, at vi prioriterer løbende.
Det håber jeg da er gældende, også hvis vi engang skulle få en borgerlig regering.
Ellers ville man da i hvert fald krænke den budgetlov, man selv har indgået aftale med mig om og stemt for her i Folketinget.
Så det vil jeg da meget håbe man tager med sig hjem i Venstres gruppelokale – at budgetloven til enhver tid skal overholdes, også når det kræver prioritering.
Og kigger man kritisk på det, Venstre selv har fremlagt, har jeg meget svært ved at se præcis, hvordan man vil evne det.
Mads Rørvig (V), 2014-12-03:
Man skal bare lige huske, at det, som finansministeren siger at hverken Lars Løkke Rasmussen eller Claus Hjort Frederiksen kunne løse som finansministre, er det, finansministeren kunne løse på 12 minutter.
Og vi ved jo alle sammen, hvordan det gik med den plan.
Men synes finansministeren ikke, det er problematisk, at man starter med at budgettere med, at det her vil indbringe 400 mio. kr., og at vi nu ikke engang kan få et svar på, hvor meget man regner med kommer ind på den her reklameafgift?
Vi ved, at det er blevet halveret en gang, vi ved, at Post Danmark i mandags sagde, at det også ville komme til at koste staten 70 mio. kr.
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Det kommer sandelig an på, om man har styr på den økonomiske politik som sådan.
Vi kan jo tage et andet nærliggende eksempel: Venstres finanslovsforslag, hvor man budgetterer med, at man kan skaffe 1,5 mia. kr. ved med meget kort varsel at bede regioner og kommuner om at udlicitere noget mere, hvilket de alle sammen siger nej til, og hvilket ville fordre, at man genåbnede den kommuneaftale, der er indgået, og de budgetter, der er lagt.
Der ville jeg da personligt, hvis jeg var i den situation – altså havde engageret mig i Venstre – være dybt bekymret for, om min økonomiske politik hang sammen, for jeg kan ikke se, hvordan det hul skal dækkes med andre initiativer.
Men i min situation som repræsentant for regeringen har jeg styr på tingene.
Vi overholder de grænser, vi har bundet os til, i modsætning til vores forgængere.