runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2010-10-29:
Som den første ordfører synes jeg sådan set, at jeg lidt har pligt til at forklare lovforslaget, ikke bare over for ordførerne fra de forskellige partier, som selvfølgelig er fuldt inde i, hvad der står i lovforslaget, og hvad der er meningen med det, men måske også for, at de enkelte tilhørere, der skulle være, forstår lidt om, hvad det i grunden er, vi diskuterer.
Derfor er det, at jeg som den første ordfører sådan set ligesom går ind i, hvad der i grunden er formålet med lovforslaget.
Formålet med det lovforslag er at udvide EUDP, Energiteknologisk Udviklings- og Demonstrationsprogram – det kræver et ekstra luftindtag – i loven med det udtrykkelige formål at understøtte det langsigtede mål om at gøre Danmark uafhængigt af fossile brændsler.
Ved en sådan udvidelse af formålet skabes bedre mulighed for, at EUDP kan støtte den omstillingsproces, der er nødvendig for det danske energisystem for at nå målet om uafhængighed.
Kravet om at have hjemsted i Danmark har vist sig at være alt for restriktivt over for potentielle udenlandske deltagere i programmet.
Ved at lempe hjemstedskravet gives der mulighed for at inkludere flere fagligt relevante projekter.
Hovedansøgeren til et projekt skal dog stadig have hjemsted i Danmark.
På den måde sikres det, at Danmarks rolle som grønt teknologilaboratorium i den absolutte verdensklasse bibeholdes.
Endelig indeholder lovforslaget en ændring af EUDP-loven, hvorved denne kommer til at indeholde en hjemmel for alle aktiviteter under Green Labs DK-programmet.
EUDP-bestyrelsen får hermed hjemmel til på baggrund af fastsatte kriterier at foretage en endelig prioritering og udmøntning af tilskud fra Green Labs DK-programmet.
Med disse ændringer sikres EUDP-lovens overordnede mål om at sikre, at teknologiudvikling i Danmark kan indfries på bedste vis.
Grønne virksomheder får således nogle rigtige rammebetingelser og en uafbrudt innovationskæde fra forskning og udvikling over demonstration og i sidste ende videre ud til markedet.
Dette lovforslag omfatter desuden en tilpasning til aftaleordningen med hensyn til statsstøtte til energiintensive virksomheders energi og effektivisering.
Tilpasningen sikrer, at aftaleordningen opfylder betingelserne i EU's generelle gruppefritagelse.
Herved sikres, at aftaleordningen kan fortsætte efter juni 2011, hvor Europa-Kommissionens godkendelse udløber.
Der er i den forbindelse allerede på finansloven taget højde for, at aftaleordningen kan fortsætte.
Med disse ord kan Venstre tilslutte sig det samlede lovforslag.
Lykke Friis (V), 2010-10-29:
Jeg vil selvfølgelig først og fremmest takke ordførerne for bemærkningerne til det fremsatte lovforslag og vil ikke gentage argumentationen bag forslaget som sådan.
Jeg er enig i de grundsynspunkter, der også er blevet fremført om, at vi jo kun kan blive uafhængige af fossile brændsler, hvis også vi knækker kurven inden for transport, så derfor er det her jo selvfølgelig kun et delelement af vores overordnede politik, men det er jo så det, vi forholder os til i dag, altså EU-direktivet som sådan.
Så er der bl.a. blevet fremført nogle bemærkninger af hr. Per Husted om, at vi skal sikre os, at de biobrændstoffer, der bliver benyttet, så er bæredygtige og miljøvenlige – det er jeg fundamentalt enig i.
Jeg kan også bekræfte, at Kommissionen jo er i fuldt sving med at udarbejde en analyse af det her, som kommer den 31. december, og det er jo også sådan, at Kommissionen allerede har givet tilsagn om, at hvis det skulle vise sig, at der bliver behov for at rette op på nogle ting, så vil man naturligvis gøre det.
Så var der også diskussionen om arbejdspladser, og hvad det nu kommer til at koste, og at der jo ikke er noget, der er gratis på nogen som helst måde, men jeg vil dog lige trods alt her fremføre eller minde om, at det her jo altså også er et felt, hvor Danmark virkelig har nogle markante styrkepositioner, altså inden for produktion af biobrændsler som sådan.
Så blev der spurgt til, om vi ville være ambitiøse med hensyn til implementeringen af dette direktiv, og det kan jeg kun bekræfte at vi vil være, både herhjemme og på EU-plan som sådan.
Vi er også i fuldt sving med diskussioner med Kommissionen, også med hensyn til om det er muligt at øge iblandingskravet herhjemme, og især også der at se på, om man i højere grad så kan betinge sig, at det skal være andengenerationsbiobrændstoffer.
Så med de her ord ser jeg frem til en velvillig behandling af lovforslaget.
Jens Kirk (V), 2010-10-29:
Jeg er selvfølgelig glad for, at fru Margrethe Vestager meget hurtigt er klar over, hvilke ting der skal sættes i værk, for at vi kan bevare både arbejdspladser, effektivitet og, kunne vi sige, BNP og det hele i Danmark.
Men fru Margrethe Vestager må jo også indrømme over for regeringen, at det her er meget væsentligt at sige, for de virksomheder, der skal investere i de ting her, skal have en langstrakt bane at køre på.
Det er jo ikke et spring herfra og så 2 år ud i fremtiden; det er langsigtet, der skal investeres, og jeg er sikker på, at fru Margrethe Vestager vil blive meget overrasket næste gang, for der vil blive gjort brug af Klimakommissionens rapport i det tilfælde her.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-29:
Vi lærer i hvert fald meget hurtigt, og det, vi har lært af regeringens gøren og laden, er, at det der med, hvad kommissioner mener, ikke plejer at være særlig vigtigt.
Regeringen har for længst gjort sin holdning op.
Det gjaldt Arbejdsmarkedskommissionen, Skattekommissionen, Strukturkommissionen og Velfærdskommissionen i sin tid: Regeringen har altid en holdning, og de udmærkede og dygtige mennesker, der sidder i kommissionsarbejdet og gør et fantastisk stykke arbejde, som er lærerigt for os andre, må som regel se sig enten overhalet eller lagt i skuffen, når det kommer til regeringens overvejelser.
Derfor konstaterer jeg egentlig bare meget nøgternt, at vi er rigtig, rigtig mange, der gerne ville have været i gang for længe siden, ikke kun af hensyn til, at Danmark kan give sit bidrag til en mindre CO2-udledning, men også fordi der er masser af job i det, der er masser af vækst i det, og begge disse to ting er noget, som Danmark mangler i meget akut grad.
Per Dalgaard (DF), 2010-10-29:
Igen er teknikaliteterne i det her forslag fremlagt, så dem vil jeg afholde mig fra at gentage, bortset fra at det her Green Labs DK jo netop er med til at sikre måske primært en dansk udvikling af vedvarende energi-teknologier, hvilket vi finder ganske fint og godt.
Forslaget er så også en målsætning om på lang sigt at blive fri for fossile brændsler.
Jeg har tit i forbindelse med det at blive fri for fossile brændsler nævnt, at det skal være fri for importerede fossile brændsler, for jeg mener, den olie og naturgas, vi har i Nordsøen, er der ingen grund til at lade som om vi ikke har, den kan vi lige så godt bruge af, når den er der.
Vi er også meget tilfredse med, at der i lovforslaget åbnes mulighed for at give tilskud til energitunge virksomheders energiforbrug.
Danmark har allerede i dag verdens mest energieffektive virksomheder, og det vil være lidt dumt at pålægge dem yderligere afgifter, som medfører, at de flytter til udlandet, som jeg også omtalte tidligere i dag.
I udlandet er det rent faktisk sådan, at mange virksomheder, der bruger ret meget energi, får tilskud til det.
Det gør man ikke i Danmark.
Men her åbnes der så en mulighed for, at nogle virksomheder, specielle virksomheder, kan få et tilskud, fordi man erkender, at energiafgifterne i Danmark er meget høje.
Det er i øvrigt så en aftale, der er indgået med virksomhederne, som EU har accepteret, og det er jo ganske godt.
Hensigten med Green Labs DK har to vinkler: for det første at etablere nogle testfaciliteter, hvor man kan demonstrere og teste sine nye klimateknologier, og for det andet at støtte samarbejde mellem offentlige og private aktører i en form for konsortium.
Det har vi nogle gange brug for, altså at erhvervslivet ofte er med inde i billedet.
Testfaciliteterne skal så etableres hos nogle af de eksisterende videninstitutioner, sikkert Teknologisk Institut og måske DTU eller andre, hvor man også har en lidt mere, hvad skal man kalde det, videnskabelig tilgang til de forhold, der bliver fremlagt af folk, som kommer med gode ideer.
Det kan alt andet lige kun blive godt.
Så kan jeg næsten ikke lade være med at nævne en anden lille ting, når vi nu taler om, at en af årsagerne er, at Danmark skal være fri for fossile brændsler så hurtigt som muligt.
Jeg har faktisk ofte udtalt, at vi har verdens mest effektive kulfyrede kraft-varme-værker.
Jeg kan overhovedet ikke se nogen idé i, at vi skal lukke dem ned i morgen eller i overmorgen.
De fungerer fortrinligt, de forurener stort set ingenting.
Den eneste forurening, der kommer ud af dem, er CO2, og der findes jo en teknologi, der arbejdes en hel del på, der hedder CCS, Carbon Capture and Storage, hvor man tager den CO2, gemmer den i f.eks. undergrunden, således at vi der, hvor der er eksisterende oliekilder, kan pumpe mere olie og gas op.
Det synes jeg er en god idé.
Så faldt jeg over en artikel for et stykke tid siden, sågar skrevet af Claus Andreasson, administrerende direktør for B&W Energy, og Claus Jensen, næstformand for Dansk Metal, der siger, at modstanden mod kulkraftværker ofte er baseret på fordomme og misforståelser.
Jeg kan overhovedet ikke være mere enig.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-10-29:
Jeg nævner Kina, fordi Kinas nye kulkraftværker på bemærkelsesværdig vis ligner danske fjernvarmeværker.
Det eneste, man fjerner, er svovl, resten går direkte op i luften.
Så der er altså ingen grund til at satse yderligere på det.
Der er nogle andre muligheder for kul, og dem bør vi måske se tættere på, og det er det, der hedder syngas.
Man er altså i stand til at udvikle en gas – ikke en biogas, men en ganske almindelig metangas – og brint af kul, og det kan godt være, at det vil være en rigtig god idé.
Så lad os se lidt mere på det.
Per Dalgaard (DF), 2010-10-29:
Det er jeg helt enig i, men det vil jo sådan set kræve, at vi stadig væk har nogle folk, der beskæftiger sig med det, og med den hast, man vil lukke de eksisterende værker med, forsvinder de folk, og så kan vi ikke få den teknologi, og det finder jeg er synd og skam.
Jeg kan næsten ikke forestille mig, at det er rigtigt, at fjernvarmeværkerne herhjemme har så elendige værker, at de forurener så meget, som hr. Lundsgaard siger.
Har de det, så må det – håber jeg – være nogle bittesmå nogle på nogle bestemte steder, men jeg er slet ikke bekendt med, at det forholder sig sådan.
Men det ved hr. Lundsgaard måske mere om.
Jens Kirk (V), 2010-10-29:
Nu ved jeg godt, at oppositionen jo læser meget hurtigt – det har vi set før, i hvert fald i den tid jeg har været i Folketinget – men jeg ved også, at oppositionen har fremlagt deres plan, før Klimakommissionen kom med deres plan.
Det vil sige, at vi i grunden slet ikke behøvede at have nedsat en Klimakommission.
Mener fru Margrethe Vestager i sådan en væsentlig sag som den her ikke, at det nu er de rigtige værktøjer, vi skal finde, når vi ser sigtet helt frem mod 2050 – selvfølgelig med delmål undervejs? Der skal være tid til at gennemgå Klimakommissionens rapport, og den skal kunne bære, når vi når frem.
Og jeg er helt sikker på, at vores klima- og energiminister vil fremlægge noget, som selv oppositionen vil rose, når vi kommer hen omkring juletid eller lidt derefter.
Men er det ikke rigtigt, at oppositionen somme tider læser meget hurtigt?
Lykke Friis (V), 2010-10-29:
Det er da i hvert fald ikke noget, hvor jeg på nogen som helst måde har gået ind og har prøvet at pinpointe, hvem der skulle have pengene.
Igen, dette er armslængdeprincippet.
Jens Christian Lund (S), 2010-10-29:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod det, men det skyldes jo nok mine manglende evner.
Har jeg forstået det rigtigt sådan, at ministeren siger, at hun, når hun skal til at fastsætte kriterier og et eventuelt tilskudsområde, så vil inddrage de øvrige partier i den fastsættelse?
Svaret på det her behøver kun at være et ja eller et nej.
Lykke Friis (V), 2010-10-29:
Tak for spørgsmålet.
Det var jo det, som jeg prøvede på at redegøre for før, men så åbenbart ikke klart nok.
Jeg skulle måske ikke have rodet mig ud i lange citater af Angela Merkel, men jeg syntes bare, det var sådan et glimrende citat.
For det, som Angela Merkel også gør, er ikke at skelne fuldstændig mellem forskning og anvendt forskning og for den sags skyld også test.
Det skal man i høj grad se i forlængelse af hinanden, som en kæde, som en værdikæde, så derfor synes jeg stadig væk, det er en relevant betragtning at indføre her.
Vedrørende Green Labs DK er det sådan, at jeg ikke har lavet nogen specifik detaljeudmøntning af det, hvor jeg så har udvalgt nogle bestemte områder som sådan.
Det vil sige, at det går udelukkende overordnet på en målsætning om, at Danmark skal blive uafhængig af fossile brændsler.
Hvordan man så skal gøre det fremover, ja, det må man selvfølgelig så se på, men jeg synes netop, at det i første omgang er vigtigt, at vi ikke på forhånd afgrænser os og udskiller nogen.
Jens Christian Lund (S), 2010-10-29:
Jeg vil gerne være sikker på, at jeg har forstået det, som ministeren siger.
Ministeren henviste til Merkel, og som jeg forstår det, Merkel har sagt, er det vel noget om forskning; det går jeg ud fra at ministeren er enig med mig i.
Det, som jeg prøvede at sige i mit indlæg, og det, som fru Anne Grete Holmsgaard har sagt, var noget om, hvor Green Labs skal placeres.
Der får ministeren efter den her lov en beføjelse, og det er det, jeg prøvede diskret at sige til ministeren, og som andre også har prøvet: Når ministeren skal til at bruge den ministerbemyndigelse, bør ministeren inddrage de andre partier.
Er ministeren enig i, at når vi taler om Green Labs, vil der ikke ske det, at ministeren fastsætter nogle kriterier, som vi ikke er med i?
Lykke Friis (V), 2010-10-29:
Ja, nu er det jo rigtigt nok – og det vil jeg da også godt sige her fra talerstolen – at jeg personlig også synes, det var en trist, trist dag vedrørende Vestas.
Jeg vil dog også sige, at jeg kunne glæde mig over – det går jeg også ud fra at fru Margrethe Vestager gør – at vi konstaterede, at Siemens nogle dage efter var i stand til at trække en stor ordre hjem.
Det er i hvert fald et tegn på, at vi stadig har styrkeposition, ikke mindst når vi ser på vindindustrien som sådan.
Igen tilbage til spørgsmålet: Danmark skal være uafhængig af fossile brændsler, og Danmark skal så også formå at bruge hele den omstilling til at få endnu flere styrkepositioner.
Det er i øjeblikket sådan, at 12 pct. af vores samlede vareeksport er inden for det her felt, og derfor er der altså også sådan, at når vi udmønter et forslag som det her, nemlig EUDP eller Green Labs som sådan, skal fokus naturligvis være på, hvor der er de bedste perspektiver for Danmark, og hvor der er de største vækstmuligheder.
Og igen skal det altså være sådan, at det skal vi ikke sidde her og regulere.
Det skal vi overlade til dem, der rent faktisk ved det, det må være en uafhængig bestyrelse.
Og så er det jo altså også sådan, som jeg allerede har sagt, at de ansøgninger, som er kommet ind, dækker bredt over landet, så det regionale kommer jo til at indgå under alle omstændigheder.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-29:
Jamen jeg forstår sådan set til fulde ministerens overvejelser, når det kommer til, hvilken konkret teknologi det handler om.
Jeg skal slet ikke gøre mig til dommer over, om det er den ene eller den anden teknologi, der lige pludselig flytter sig, for det er sikkert ligesom med børn.
De vokser et skonummer i løbet af én nat, og så sker der ingenting de næste år.
Men det, jeg overhovedet ikke forstår, er, at ministeren på den måde fuldstændig blankt afviser diskussionen om geografisk lokalisering af testfaciliteter, der alt andet lige må skulle kunne benyttes af flere virksomheder, og at ministeren ikke vil gøre sig til dommer over, hvor der geografisk kan ske gennembrud.
Her tror jeg, man med fuldstændig sikkerhed kan sige, at hvis der ikke er en demokratisk diskussion og en politisk vilje, så sker de geografiske gennembrud altid der, hvor man har fordelene i forvejen, og derfor undrer det mig – men det må vi jo vende tilbage til i udvalgsbehandlingen – at ministeren ikke er åben for en diskussion af, hvor der her geografisk kan bidrages til, at der bliver bygget på noget, som er et potentiale, men måske har vanskelige vilkår, bl.a. set i lyset af Vestas' fyringer.
Lykke Friis (V), 2010-10-29:
Jo, men det jo så en lidt principiel drøftelse, om vi skal være i stand til på forhånd at pinpointe, hvor de områder er henne, eller om vi skal lave et udbud, der er så bredt, så det ifølge de overordnede principper bliver armslængdeprincippet, der træder i kraft, så det netop er bestyrelsen som sådan, der skal finde ud af, hvilke ansøgninger der er de mest perspektivrige
Jeg har nu engang den, synes jeg selv, sunde indstilling, at det ønsker jeg altså ikke at blande mig i, fordi jeg synes, det er meget vanskeligt at se og afgøre, hvor vi får de store gennembrud.
Lad os dog overlade det til en uafhængig bestyrelse.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-29:
Jeg kan godt forstå, at ministeren ikke kan lade sig overraske af Folketingets behandling, for hvis udbuddet allerede er gennemført, og ministeren blot venter på, at Folketinget blåstempler ved at vedtage for slaget, hvad i himlens navn skal hele denne her behandling så gøre godt for?
Det synes jeg er meget overraskende.
Spørgsmålet er: Når der skal etableres testfaciliteter, som man må antage kan være relevante for en række forskellige virksomheder i Danmark og for en række forskellige universiteter i Danmark, kan man så have en diskussion om, hvor deres geografiske placering skal være.
Det skal ses i lyset af, at Danmark er i en særdeles vanskelig situation, og at det kan være fornuftigt at gøre en overvejelse over, om man kan lave en særlig geografisk præference, vel vidende at der skal være plads til, at de forskellige teknologier kan konkurrere med hinanden.
Her havde jeg sådan set
forventet en langt mere offensiv holdning i regeringen, når man hører, hvad regeringen i øvrigt har at sige om, hvad der skal gøres og sættes i værk i de områder i Danmark, som er særlig udfordrede.
Lykke Friis (V), 2010-10-29:
Nu har vi jo løbende diskussioner i kredsen som sådan, og lad os da bare tage den diskussion.
Det har jeg da ikke nogen problemer med at diskutere.
Nu er det bare sådan, at jeg syntes, det klogeste på det her tidspunkt var at lave et bredt udbud, så vi ikke på forhånd begrænser os, men det er klart, at når vi diskuterer længere frem og skal diskutere energiforlig som sådan, lad os så diskutere, om vi kan se nogle områder, hvor der er et efterslæb, og områder, som vi kan se der er et særligt perspektiv i.
Det vil jeg da selvfølgelig meget gerne diskutere.
Jeg synes, den tyske kansler Angela Merkel har sagt det bedre end nogen anden, og hun har jo mildest talt også erfaring inden for grundforskning.
Hun siger, at man fra politisk hold ikke skal gå ind og blande sig, man skal derimod lade sig overraske over, hvorfra de store gennembrud kommer i sidste instans.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-29:
Jamen så forstår jeg ikke, hvad ministeren skal med den bemyndigelse.
For en bemyndigelse beder man om, når man vil bruge den til et eller andet på et tidspunkt.
Det er sådan set at sige, at ministeren gerne vil have muligheden for at detailregulere, og at Christiansborg skal blande sig uden om.
Nu skærer jeg det bare ud, så det er klart.
Og det her handler ikke om forskningsdelen, men det handler om testfaciliteter.
Vi har masser af love, hvor der er bemyndigelser, og det er hver gang klogt lige at spørge om, hvorfor der her er en bemyndigelse.
Det er vel, fordi man kunne tænkes at bruge den til f.eks. at indsnævre området.
Så siger jeg bare: Vi vil gerne have en politisk diskussion om, hvor der især kunne være perspektiv i at lave testfaciliteter.
Lykke Friis (V), 2010-10-29:
Man må jo bare sige, at der har vi netop valgt at lave et bredt udbud for også ikke på forhånd at indsnævre det.
For jeg ved ikke, hvor de store gennembrud kommer til at ske henne.
Man kan sige, at vi jo har mange forskellige styrkepositioner, og hvorfor skulle vi så fra politisk hold på forhånd udelukke nogle?
Der vil jeg da hellere overlade det til bestyrelsen, der skal træffe den beslutning, altså hvor den ser de mest perspektivrige ansøgninger henne.
Hvem har så også formået at etablere den stærkeste klynge, ved netop at man får lokale myndigheder ind og samarbejder med universiteter osv.?
Det synes jeg ikke vi skal sidde og detailregulere her fra Christiansborg.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-29:
Klima- og energiministeren siger, at hun ikke har forholdt sig til, hvad det er for nogle områder, når vi snakker testfaciliteter.
Den del af lovforslaget, der handler om det program, der hedder Geen Labs, er jo testfaciliteter.
Men der står faktisk i lovforslaget, at ministeren får en bemyndigelse til at kunne fastlægge særlige tilskudsområder.
Det er det, jeg synes man skal have en politisk diskussion om.
For i mine øjne er der forskel på at sige: Ja, det kan ministeren gøre ovre i sit ministerium.
Eller sige: Det vil vi gerne have en politisk diskussion om.
Der er altså kun 210 mio. kr. i det her.
Det kan lyde af mange penge for nogle, men det er ikke ret meget, når man snakker testfaciliteter.
Og man må jo diskutere, om man bare skal sprede det her rundt alle mulige steder, eller man skal koncentrere det omkring nogle styrkepositioner, hvor det er afgørende, at vi får udviklet, altså hvor vi har nogle platforme for yderligere udvikling af det, der endnu er styrkepositioner i Danmark.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-10-29:
Jeg har været i Kina, og vi skal altså ikke tro, at Kina er et uudviklet land, heller ikke på energiområdet.
De laver faktisk udmærkede kulkraftværker.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-10-29:
Jeg siger tak for de venlige ord.
Vi er jo vel vidende om, at vi har begået en fejl, som vi også heldigvis selv har fundet, for ellers kunne det jo godt være, at tingene havde taget længere tid.
Derfor har jeg også for nogle måneder siden til Kirkeudvalget sendt en skrivelse om det og også inden mundtligt orienteret et par ordførere om, at det ville komme, så man var orienteret, og jeg takker for forståelsen.
Det er teknisk lidt indviklet, der har været forskellige tidsrum og overgangsbestemmelser, og det er derfor blevet vanskeligt.
Vi har så fået en ny kontorchef, som er meget dygtig, og som fandt fejlen.
Jeg har så spurgt, om hun er så dygtig, at hun kan finde andre fejl i huset, men det har hun heldigvis ikke fundet.
Men jeg takker for, at vi hurtigt kan få det her igennem og få det vedtaget, inden det bliver aktuelt, at det skal i brug.
Så vil jeg i forbindelse med moms til den konservative ordfører sige, at det jo er en gammel sag, og hvor jeg jo kan svare, at det ikke er mig, men min kollega.
Jeg tror, at det indtil flere gange har været prøvet at få momsfritagelse.
Nu ser jeg, at formanden som tidligere skatteminister ser interesseret ud.
Det tror jeg altså ikke at der er noget at gøre ved.
Men hvis man stiller spørgsmål i udvalget, vil jeg selvfølgelig bede skatteministeren om et svar.
Dog vil jeg så henstille, at vi kan skrive betænkning, inden svaret fra skatteministeren kommer, for det vedrører ikke det her lovforslag.