runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Det er korrekt forstået, at jeg er tilfreds med den indsats, medarbejderne i SKAT gør, også de medarbejdere, der er ansat på toldområdet.
Det er sådan, at vi gjorde en ekstraordinær indsats på toldområdet, fordi påstanden fra en række forskellige kilder var, at det flød ind med våben over grænserne.
Jeg synes, det er meget tilfredsstillende at kunne konstatere, at efter en periode med et forhøjet beredskab og en ekstra indsats er det altså ikke lykkedes at påvise, at det er på grund af en manglende toldindsats, at der er våben i Danmark.
Det er korrekt, at der er fundet en række andre elementer.
Det giver næsten sig selv, at når man gør en øget toldindsats, vil der komme andre elementer med.
Jeg synes, at det, der er værd at holde fast i her, er spørgsmålet om: Hvad er der så sket på de områder, som vi har fjernet ressourcerne fra?
Er der sket noget der, som vi godt nok kan glatte ud, fordi det har været en periode, hvor vi har flyttet ressourcerne rundt?
Og er vi nu nødt til at sikre, at toldkontrollerne omkring EU's statsstøtteordninger igen er oppe på et højt niveau?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Det var til spørgsmålet om toldindsatsen og ressourcesituationen om, hvorvidt den er tilfredsstillende eller ej.
Jeg hørte næsten ministerens svar sådan, at det, at man over en periode ikke har fundet nogen skydevåben ved en intensiveret toldindsats, er udtryk for, at toldindsatsen og ressourcesituationen på toldområdet i SKAT er tilfredsstillende.
Er det ikke korrekt forstået?
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Hvis hr. Klaus Hækkerup havde været ordfører på lovforslaget, ville hr. Klaus Hækkerup have vidst, at jeg ikke i det her lovforslag, men i tidligere lovforslag faktisk har fremsat dette forslag tre gange tidligere: Der var et forslag i foråret 2007, som ikke blev gennemført, et forslag lige umiddelbart inden valgets udskrivelse i efteråret 2007 og igen et forslag, efter at vi var tilbage i arbejdstøjet igen, og ingen af delene er desværre blevet vedtaget.
Senest ligger forslaget som en del af L 63, som det ikke er lykkedes mig at skaffe flertal for i Folketingssalen, og som jeg derfor forventer ikke bliver vedtaget.
Så jeg skal gerne medgive, at hr. Klaus Hækkerup har været tidligere ude med forslaget, end jeg har været, men det er altså ikke med lovforslaget her, at holdningen er skiftet.
Det skete allerede tidligere.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Så vil jeg gøre noget, jeg ikke så tit gør.
Jeg vil gerne sige tak til skatteministeren.
Jeg synes, det er en stor, stor imødekommelse og en stor, stor ændring af det standpunkt, ministeren havde, da jeg i september 2004 stillede spørgsmål om lige præcis det område og foreslog, at man gennemførte lige præcis den ordning.
Så tak for det.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Hvis hr. Niels Helveg Petersen vil slå op på side 33 i lovforslaget og se på skemaet over de samlede økonomiske virkninger af lovforslagets elementer, så kan han se, at indberetning af aktieavancer f.eks. giver 275 mio. kr. i ekstra provenu.
SKAT har gennemført en ganske omfattende undersøgelse af, hvor gode danskerne er til at efterleve reglerne - en complianceundersøgelse, som er på vej til at blive offentliggjort og oversendt til Folketingets Skatteudvalg.
Det er ikke grebet ud af himmelsk inspiration, eller hvilket Jens Otto Kragh-citat, hr. Niels Helveg Petersen kan finde på.
Det er konkret, faktuel viden baseret på mange, mange årsværks arbejde foretaget af skattemedarbejdere.
På spørgsmålet om gæld og restancer vil jeg sige: Ja, jeg forventer, at der vil være en stigning i gæld og restancer, og derfor er der allerede taget initiativer, herunder at skabe landsdækkende inddrivelsescentre, da vi kan se på erfaringer fra SKAT, at de er mere effektive end den hidtidige organisering.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Ja tak.
I starten af skatteministerens svartale her til sidst fik han det til at lyde, som om der kun var kommet kritik og ingen overhovedet havde berørt elementerne i lovforslaget.
Det kan jeg helt afvise.
Jeg står her med min tale, som jeg sådan rimelig ordret holdt mig til, og der er adskillige rosende bemærkninger til flere elementer i lovforslaget, også til nogle af dem, som vi tidligere har foreslået, og som regeringen nu gennemfører.
Det kan man jo kun være tilfreds med.
Man kan sige, at det var på tide, at nogle af tingene blev gennemført, men generelt skal regeringen ikke have stor kritik for at lave de her ting, ud over at provenuet bliver brugt på skæve skattelettelser.
Men jeg synes, det er rimeligt, at vi, når vi diskuterer en lovgivning om skattekontrol og om at få den korrekte efterlevelse af lovgivningen, så vi ikke har et stort skattegab, også ser på de andre problemer, der er.
Jeg anede i skatteministerens tale en tilnærmelse til, at der vil komme en øget bevilling næste år, altså at den nedskæringsplan, man har nu, vil blive standset eller lavet om, så vi kan komme ud over de store problemer, som er i SKAT i dag.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Der var ikke noget i min tale, der lagde noget som helst spor ud for, hvordan SKAT's økonomi måtte ændre sig i forhold til de nuværende rammer, for det er noget, som skal drøftes og besluttes i forbindelse med næste års finanslov.
Derfor skal man hverken tillægge det betydning i opadgående eller nedadgående retning.
Vi skal fortsætte i et effektiviseringsspor, hvor vi øger effektiviteten i SKAT gennem digitalisering, gennem serviceforbedringer, gennem en bedre struktur og gennem at sikre, at vores it-udstyr giver medarbejderne i SKAT bedre og bedre værktøjer til at løfte de opgaver, de har.
Når jeg måtte konstatere, at SF ikke fandt grundlag for at kritisere lovforslaget, kan jeg også sige, at spørgsmålet fra hr. Jesper Petersen ikke har noget som helst med L 201 at gøre, men et andet forhold, som jeg naturligvis, som jeg sagde, sagtens kan drøfte.
Det er bare pudsigt, at det, vi drøfter, ikke er lovforslaget, men alt muligt andet.
På toldområdet kan man konstatere, at den påstand, der har været, om, at vores toldindsats betød, at skydevåben flød ind over grænserne, og at der derfor var mulighed for at fortsætte den bandekrig, der udspiller sig i øjeblikket, fordi vi ikke fik stoppet skydevåbnene ved grænserne, nu efter 4 ugers ekstra kontrol har ført til, at vi godt nok har fået mange andre mindre fangster med, men ikke et eneste skydevåben.
Det passer sammen med, at SKAT faktisk planlægger rationelt efter, hvor risikoen er størst, og hvor det er, man skal bruge sine kræfter, om det er ved grænsen, ved lufthavnene, ved containertrafikken eller andre steder.
Jeg har fuld tillid til, at SKAT's medarbejdere stadig væk er klogere end både skatteministeren og Skatteudvalget til at vurdere, hvor indsatsen skal være.
Jeg skal bare gentage, at vi fortsætter med at effektivisere og udvikle SKAT for at få mulighed for at flytte ressourcer til andre dele af den offentlige sektor, hvor vi har brug for at styrke mulighederne, inden for vores socialvæsen, vores sundhedsvæsen eller andre områder.
Derfor fortsætter vi arbejdet med at effektivisere i SKAT.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Nu er det jo ikke mig, der er ordfører på det her lovforslag, så jeg skal beklage min uvidenhed.
Men ministerens svar til hr. Niels Helveg Petersen bragte mig lidt i tvivl, så jeg vil bare spørge ministeren, om der med det her lovforslag sikres en automatisk opgørelse af avancen ved salg af aktier m.v., således at indberetningspligten udvides til også at omfatte indberetning af erhvervelsestidspunktet og anskaffelsessummen, så man automatisk kan gøre det op, og om det i givet fald i ministeriet er blevet overvejet at lave en sådan indberetningspligt elektronisk, så det foregår automatisk uden den store manuelle kontrol, så der kan frigøres ressourcer til at sætte ind på andre områder.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Det er netop sådan, at det bliver en elektronisk indberetning baseret på, at aktierhandlerne indberetter, således at det ikke er den enkelte aktiekøber, men den enkelte aktiehandler, der indberetter.
Vi får i dag indberetninger om aktiesalg, men ligesom man ikke kan måle et længdespring på nedslaget uden at vide, hvor afsættet har været, kan man heller ikke måle en fortjeneste på salgsværdien uden at vide præcis, hvad købsværdien har været.
Der har været nogle problemer vedrørende opgørelsesmetoder, muligvis fordi danskerne troede, at vi havde oplysningerne i forvejen, muligvis fordi de har forlagt købsnotaen, men det er i hvert fald et problem, som vi nu afhjælper ved at lave en elektronisk behandling.
Det forslag er noget af det, der er med til at frigøre de 93 årsværk, der står nævnt i lovforslaget, til andre opgaver.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Det, som jeg tog fat på, var, at jeg på slutningen af skatteministerens tale forstod, at der i finansloven for næste år kunne blive behov for at se på nogle justeringer.
Jeg ville bare blive meget glædeligt overrasket, hvis man faktisk indså, at man var nødt til at standse den nedskæringsplan, som ligger nu, og det ville jeg gerne have bekræftet fra skatteministeren.
Når jeg spørger, er det jo, dels fordi Ole Kjær selv i interviews har sagt, at det altså bliver svært at leve op til de skattegældsmålsætninger, som der er, at det er mere eller mindre umuligt, ikke mindst som finanskrisen klemmer nu, dels fordi andre, altså ministerens egne forligspartnere, siger, at hvis der er problemer, bør der ses på dem, og der blev henvist til skatteministeren.
Vi kan jo konstatere problemer med skattegælden, med inddrivelse, med skattegabet, at toldindsatsen er behæftet med store problemer, og så var det jo rart at få et svar under debatten i dag fra hestens mule, når forligspartnerne åbenbart lader det være op til skatteministeren.
Så vil skatteministeren tage initiativ f.eks. på toldområdet til at gøre noget ved de store problemer, der er der?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
Det varige finansieringsbidrag, er da i høj grad en del af lovforslaget, og det var det, jeg rejste spørgsmål om over for ministeren.
Jeg tager afstand fra forestillingen om, at det her lovforslag kan give et varigt finansieringsbidrag på oven i købet 1,6 mia. kr. med de initiativer, der er i lovforslaget.
Og hvis ministeren har den forventning, er der så ikke ting, man skal sætte i værk allerede nu, også specielt for at tage højde for den udvikling?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Som jeg forstår hr. Anders Samuelsens case, tror jeg, det er meget vigtigt at sige
: Folk, der investerer, etablerer virksomheder, starter op, er med til at tiltrække kapital, er med til at få skabt noget, gør det gennem selskaber, der ikke er noteret til handel på en reguleret markedsplads.
Derfor er det i unoterede aktier, og der er der altså en frivillighed i, om man vælger at bruge lagerbeskatning eller beskatning ved realisation.
Jeg indrømmer, at det er et af de elementer, der er blevet justeret i efter høringsrunden for netop at sikre, at vi kan tilvejebringe den kapital, der er nødvendig for vækstiværksættere.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-30:
Jeg vil sige til Venstres ordfører, at det er hundrede procent notorisk forkert.
Der er folk, der kommer i klemme på det her.
Hvis det er sådan, at Venstres ordfører åbenbart ikke er bevidst om, at det er forkert, og jeg kan dokumentere, at det, som jeg siger, er rigtigt, er Venstres ordfører så villig til at få rettet det her lovforslag, så man ikke på ganske urimelig vis bliver beskattet af en gevinst, man aldrig nogen sinde har haft?
Det er en gevinst, som ikke er til stede.
Altså, man er gået fra f.eks. her at have investeret 500.000 kr., til at det nu kun er 100.000 kr. værd.
Så genvinder man en lille smule af det tabte, så det bliver 200.000 kr. værd, og så skal man pludselig beskattes af den værdistigning fra de 100.000 kr. til de 200.000 kr. Hvis jeg kan dokumentere det her over for Venstres ordfører, altså at det er rigtigt, at det forholder sig sådan her, og ikke sådan, som Venstres ordfører fejlagtigt har fået en opfattelse af, er Venstres ordfører så helt klart villig til at rette op på den her dybe uretfærdighed?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg synes, det er en fornøjelse at skulle lægge øre til en påstand, som ordføreren ved er dokumenterbart forkert.
Der er ikke tale om stigninger på 510 kr.
Det er ca. 20 kr. om måneden.
Lad mig bare sige klart over for lejerne i Danmark: Med den her skattereform sikres lejerne flere penge mellem hænderne.
Vi sikrer, som jeg sagde, at der er en indkomstfremgang.
Lad mig tage en enlig med ét barn i en lejebolig med en indkomst på 250.000 kr.; her er der en fremgang i rådighedsbeløbet på knap 5.200 kr. Og for et par med to børn i en lejebolig er der altså en indkomstfremgang på 4.600 kr. Jeg må sige, at jeg har svært ved at se, at det er at komme efter lejerne, når vi med en skattereform sikrer, at lejerne får flere penge mellem hænderne.
Det synes jeg er helt åbenbart; det er fakta; og det skulle man tage at forholde sig til.
Nanna Westerby (SF), 2009-04-30:
Tak for det.
Det er jo en skattereform med en klart skæv social profil til fordel for de mest velstillede i det her land.
Og en af de ting, der rammer helt skævt, er jo det her finansieringsforslag om at indføre moms på ejendomsadministration, der vil hæve huslejerne i den almene sektor for op imod halvdelen af beboerne i den almene sektor – det er mere end 250.000 mennesker – med 510 kr. om året.
Som ordføreren også har været inde på, har hr. Anders Fogh Rasmussen flere gange gentaget, at Venstre og regeringen har en huslejegaranti, og i en mail, som jeg har her, citerer Jens Skipper Rasmussen, Venstres partisekretær, hr. Anders Fogh Rasmussen for at sige: »Jeg kan sige det samme som jeg sagde i 2001 og 2005: Vi har ingen planer om at huslejen skal stige.«
Så vil jeg bare gerne spørge Venstres ordfører: Er det her så ikke et brud på den huslejegaranti, hvis man på den ene side siger, at man ikke vil have, at huslejen skal stige, og på den anden side hæver huslejen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Skattereformen ligger i fuld forlængelse af det, vi har stået for.
Den er en fuld sikring af, at de ekstra penge, vi hiver ind som en del af skattereformen, fører vi tilbage til borgerne i form af lavere skatter.
Det må da være helt åbenbart, at den finansiering, vi skaber, bruger vi til at sænke skatten på arbejde med.
Det er vi sådan set ganske godt tilfredse med, for i Venstre er vi sådan set stolte af skattestoppet.
Vi står vagt om det, vi har ikke fiflet med skattestoppet, og vi har ikke haft ambitioner om at slække på vedholdenheden i forsvaret af det.
Jeg kan selvfølgelig blive lidt i tvivl om, hvor Socialdemokratiet står nu, men jeg må bare konstatere, at i de perioder, hvor Socialdemokratiet har sagt, at partiet bakker op om skattestoppet, har det jo været en meget, meget tøvende opbakning - en opbakning, som løbende er blevet undermineret af forslag på forslag, hvor man har været efter danskernes penge og har haft lyst til at bruge pengene på alt muligt andet.
Så nej: At skulle høre på forsvar for skattestoppet fra en Socialdemokrat er besynderligt.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Det var jo rimelig klar tale, så lad mig følge op med et andet spørgsmål, som det også skulle være muligt at svare rimelig klart på: Er sådanne skattestigninger, som der er tale om her, og som Venstre lægger sig i selen for at gennemføre, i overensstemmelse med skattestoppet - ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Ja, det er korrekt, at de to forslag, som er med til at finansiere skattereformen, selvfølgelig bidrager til finansiering af en skattereform, som samlet set jo er fuldt finansieret og samlet set sænker skatten på arbejde med 29 mia. kr. Men jo, her er tale om et finansieringsforslag, og det startede jeg sådan set min ordførertale med at sige, så det er da besynderligt, hvis hr. Nick Hækkerup ikke forstod det til at starte med.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Nu har hr. Torsten Schack Pedersen jo et par gange bedt om klar tale og har så fået to spørgsmål, først et fra hr. Anders Samuelsen og så et fra hr. Klaus Hækkerup, hvor han har stået og set en anelse fåret ud, og vi har fået alt andet end klar tale.
Derfor vil jeg stille et ganske simpelt spørgsmål, som det skulle være muligt at svare helt klart på i klar tale: Er det rigtigt, at de to lovforslag, L 202 og L 203, som vi behandler nu, isoleret set hæver skatter - ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Der er ikke tale om noget løftebrud.
I valgkampen i 2001, i valgkampen i 2005 og i valgkampen i 2007 gav vi løfte om, at vi ikke giver huslejerne fri.
Det står vi ved, og det bliver der intet lavet om ved.
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet gerne vil have det til at fremstå, som om regeringen kommer som en tyv om natten hos lejerne.
Men det er altså bare en mærkelig tyv om natten, og det ville den socialdemokratiske ordfører også kunne have haft fornøjelsen af at høre, hvis han havde været til stede ved debatten i går her i Folketingssalen, for det er jo altså en tyv om natten, der efterlader penge på bordet hos lejerne.
Det her er en skattereform, der sikrer, at også lejerne får flere penge mellem hænderne, og jeg har altså svært ved at se, hvordan en skattereform, der sikrer flere penge til lejerne i Danmark, kan være et løftebrud.
Det overstiger min fantasi.
Thomas Jensen (S), 2009-04-30:
Det er jo en ren tilståelsessag, Venstres ordfører står med.
Venstres ordfører bekræfter, at der kommer huslejestigninger for lejerne i både den almene sektor og den private sektor, og hvordan hænger det sammen med, at op til folketingsvalget i 2007 kom Anders Fogh Rasmussen med dette løfte:
Jeg kan sige det samme, som jeg sagde i 2001 og 2005: Vi har ingen planer om, at huslejen skal stige.
Det er jo et eklatant løftebrud, vi er udsat for her i dag.
De danske lejere er blevet lovet og er gået til folketingsvalg på, at de har fået et løfte fra landets statsminister om, at huslejen ikke vil stige, og nu står Venstres ordfører så her i dag og bekræfter, at huslejen rent faktisk stiger.
Samtidig står Venstres ordfører og snakker udenom og begynder at tale om alle mulige andre tiltag, men det er kort og godt det her isolerede forslag, der sikrer, at de danske lejere får en huslejestigning.
Det er et løftebrud, og hvad har Venstres ordfører at sige til det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg er nødt til at understrege, at det ikke er en problemstilling, der gælder for unoterede aktier, for selskabers beholdning.
Der siger vi, at det altså må være sådan, at det ikke er afgørende, om man ejer sine aktier personligt eller gennem et selskab.
Det må være det samme, der må skattemæssigt være ligestilling.
For det er sådan i dag, at hvis man ejer aktierne personligt, så udløser avancerne beskatning.
Så må man jo træffe det valg, om man ønsker en lagerbeskatning i eksempelvis et holdingselskab, eller om man ønsker at have dem som personligt ejede aktier og ingen lagerbeskatning.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Det fremgår af det her lovforslag, at grundlaget for tonnageskatteordningen sættes op med 15 pct., men det fremgår samtidig af oversigten over de økonomiske konsekvenser af forslaget, at det betyder, at den danske handelsflåde - dem, der gjorde sig så hæderligt bemærket under anden verdenskrig, dem, der tjener masser af valuta ind til Danmark, dem, der er havets stolte svaner - med en forhøjelse på 15 pct. i tonnageskatten kommer til at betale 5 mio. kr. mere til det danske samfund.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg vil ikke kaste mig ud i en lang beregningsteknisk diskussion, men jeg tillader mig at tage hr. Klaus Hækkerup på ordet og tro på, at hvis provenuberegningen fremkommer til det beløb, er det jo nok korrekt.
Jeg må sige, at vi synes, det er naturligt, at vi finder finansieringsmuligheder til at sikre et af erhvervslivets store ønsker, nemlig lavere skat på arbejde.
Der har det også vist sig, at ved en hævelse af tonnageskatteordningen kunne der frembringes finansiering til det, der har været det afgørende, nemlig lavere skat på arbejde.
Jeg synes jo, at svaret er givet.
Vi forhøjer tonnageskatten.
Det giver et provenu.
Jeg må sige, at jeg jo synes, det er vigtigt, at vi har et skattesystem i en stolt flådenation og søfartsnation som Danmark, som gør, at vi kan opretholde nogle attraktive vilkår, som gør, at vi ikke flager vores handelsflåde ud, at folk ikke sejler under bekvemmelighedsflag og synes, det er mere interessant at registrere sig i andre lande og aflevere skattebetaling og de fordele, der i øvrigt ellers følger med det.
Derfor er vi nødt til at se beskatning af skibsfarten på internationalt plan.
Hvis vi vil køre sololøb med meget, meget høje beskatningsregler i Danmark, vil det nok være så som så med en handelsflåde under dansk flag.
Derfor er det naturligt, at der er en hensyntagen til, hvad der er muligt for at opretholde konkurrenceevnen.
Men vi lader også tonnageskatten være med til at finansiere lavere skat på arbejde.
Thomas Jensen (S), 2009-04-30:
Jeg tror, der er mange lejere, som sidder derhjemme og følger debatten her, der vil undre sig over, at Venstres ordfører slet ikke har nævnt den huslejestigning, de bliver udsat for som følge af lovforslaget her.
Det forventes, at momsbelastningen efter en korrektion for lønsumsafgift på 240 mio. kr. vil blive overvæltet på de leje- og ejerboliger, som administration af fast ejendom vedrører, således at det i sidste ende vil være lejere og ejere, der bærer momsen.
Er det korrekt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Det er korrekt, at når vi ophæver momsfritagelsen for ejendomsadministration, får det en effekt.
Beløbet drejer sig om 20 kr. om måneden for lige knap halvdelen af den almene sektor, tror jeg det er, og 25 kr. for ejerboliger og private udlejningsboliger.
Men jeg synes også, at Socialdemokratiets ordfører skulle kigge på skattereformens hovedforslag, L 195, som vi behandlede i går.
Lad mig bare give et eksempel på, hvad skattereformen samlet set betyder for en enlig forælder med ét barn i en lejebolig med en lønindkomst på 250.000 kr. om året.
For den pågældende betyder skattereformen en ændring af rådighedsbeløbet på plus 5.190 kr., så jeg har lidt svært ved at se, at det er et angreb på danske lejere - tværtimod.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Nu bad jeg ikke om nogen tekniske beregninger.
Jeg bad sådan set om en common sense-forklaring på, hvordan det kan være, at den flåde, der tjener masser af penge ind, den flåde, der sejler på alle verdens have, og som er kendt fra Singapore til Danmark, fra Los Angeles til Vladivostok, kun bidrager til finansiering af en nedsættelse af skatten på arbejde med 5 mio. kr., når skattegrundlaget forhøjes med 15 pct.
Jeg bad bare om en forklaring, man kunne nikke til og sige: All right, det lyder fornuftigt.
Er Venstres ordfører overhovedet i stand til at give det?
Nanna Westerby (SF), 2009-04-30:
Det bliver 250 kr. årligt, hvis man får boligstøtte, men nu er det altså mig bekendt ikke alle lejere i den almene sektor, der får boligstøtte, ligesom mange af dem, der får boligstøtte, jo faktisk er ramt af et loft, der gør, at de ikke kan få yderligere boligstøtte.
Så det vil sige, at for en rigtig stor andel af lejerne betyder det 510 kr. årligt.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Når man nu på den ene side hæver huslejen og på den anden side har en garanti om ikke at hæve huslejen, er det så ikke et brud på den garanti?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at så kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren måske udstedte en anden garanti, nemlig at der ikke er nogen lejere, der kommer til at tabe på det her.
For så vidt jeg ved, har man jo ikke regnet det her forslag om at hæve huslejen i den almene sektor med ind i fordelingsvirkningerne af skattereformen.
Og derfor vil jeg da bare gerne være sikker på, at der ikke er nogen lejere, der kommer til at tabe på det her.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jeg går ud fra, at Dansk Folkepartis ordfører er enig i, at reguleringen selvfølgelig skal holdes op mod den virkelighed, som den skal fungere i.
Sådan må det altid være, når man laver lovgivning.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål i forlængelse af det, nemlig om Dansk Folkeparti mener, at der er tilstrækkelige ressourcer til at sikre en ordentlig toldindsats i Danmark i øjeblikket.