runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2010-11-10:
Som statsministeren givetvis husker, var der jo landsmøde i Venstre i den seneste weekend, hvor statsministeren i sin tale henvendte sig til de hårdtarbejdende mennesker i sundhedsvæsenet.
Til dem sagde statsministeren, og jeg citerer fra talen: »Tak, I gør et kæmpe stykke arbejde for mennesker, som er dybt afhængige af jer.
I har oplevet mange omvæltninger gennem de seneste år.
Og nu fortjener I de bedst mulige arbejdsbetingelser.«
Det var et rigtig godt citat.
En af de største omvæltninger, som personalet ude på sygehusene har oplevet, er sket med de store fyringsrunder, som kom, efter at de i 2009 havde leveret en historisk vækst i antallet af behandlinger til danskerne.
De fyringer ville regeringen ikke gøre noget for at stoppe.
Nu står sygehusene så, efter en rundspørge fra Danmarks Radio, over for at skulle miste yderligere næsten 3.000 stillinger over det næste års tid.
Og så vil jeg gerne spørge: Vil statsministeren den her gang gøre noget for at forhindre de mange nye stillingsnedlæggelser? Eller mener statsministeren, at nedlæggelsen af op mod 3.000 stillinger vil give de bedst mulige arbejdsbetingelser for personalet på vores sygehuse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-10:
Tak for det.
Når der nu bliver sagt, at jeg ikke vil møde op i samråd, så er det jo nok lidt på kanten af sandheden, al den stund at jeg sådan set har været i samråd om de pågældende spørgsmål.
Jeg har deltaget i samråd i Finansudvalget, og efter min bedste erindring strakte det sig over et antal timer, der handlede om den her sag i sin substans.
Siden det samråd, som har fundet sted for lang tid siden, er der jo på substansen ikke tilføjet sagen noget nyt.
Jeg har været til møde i Folketingets Udvalg for Forretningsordenen om det samme.
Jeg har gentagne gange både i spørgetid og ved besvarelse af skriftlige spørgsmål forholdt mig til de her ting.
Derfor er sagen i sin substans belyst.
Men det er jo sådan set heller ikke det, der nu spørges til.
Der spørges til spørgsmål om, hvilke svar ministre skal give.
Det har jeg sådan set også svaret på ved flere tidligere lejligheder, nemlig at ministre, når de svarer, skal svare præcist, sanddrueligt.
Det mener jeg, det mener regeringen, og det mener udenrigsministeren også selv.
Det er jo sådan set baggrunden for, at udenrigsministeren – for vel hen ved en måned, hvis ikke det er mere siden – i et brev til Folketingets formand har beklaget en konkret besvarelse, som så siden har været genstand for stor drøftelse, og hvor Finansudvalget så her for nylig har skrevet en beretning, som regeringen, der både inkluderer udenrigsministeren og jeg selv, har taget til efterretning.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-11-10:
Jamen jeg kan jo trække det, for vi har trukket spørgsmålet ind i det foregående.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-11-10:
Mener ministeren, at han har sikret, at Kystbanen kører til tiden og stopper på alle stationer?
Skriftlig begrundelse
Ministeren lovede ved sin tiltrædelse i februar 2010, at nu ville Kystbanen komme til at køre til tiden og stoppe på alle stationer.
nr. S 341
Hvad vil ministeren gøre for at afhjælpe den manglende kapacitet på Kystbanen, herunder sikre mod tog med blot én togstamme?
Morten Bødskov (S), 2010-11-10:
Nu er det jo ikke hver dag – og jeg har godt nok kun været i Folketinget i 9 år, men jeg tror ikke, at jeg har oplevet det før – at der bliver givet så kraftig en kritik af en minister, som der blev givet her i sidste uge af Folketingets Finansudvalg af vicestatsminister Lene Espersen.
Mit spørgsmål var jo bare ganske enkelt, om statsministeren er enig med Folketingets Finansudvalg i, som der står i beretningen, at udenrigsministeren ikke har udtalt sig i tråd med ministeransvarsloven.
Det spørgsmål kan man jo svare ja eller nej på.
Venstres folketingsgruppe er jo også med bag beretningen.
Derfor igen: Er statsministeren enig med Folketingets Finansudvalg i, at da udenrigsministeren udtalte sig her i Folketingssalen den 13. maj 2009, udtalte hun sig ikke i tråd med ministeransvarlighedsloven?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-10:
Altså, hvis svarene er så åbenlyse, er der jo ingen grund til at stille spørgsmålene, kunne man jo modsat sige.
Det korte af det lange er, at udenrigsministeren på eget initiativ, da den her sag opstod omkring upræcise, ikke fuldt tilstrækkelige, udtømmende svar, af egen drift skrev til Folketingets formand og beklagede det.
Det forhold, som så har fyldt meget i debatten efterfølgende, er så mundet ud i, at et enigt Finansudvalg har kritiseret udenrigsministeren for det, hun selv har beklaget.
Det har udenrigsministeren taget til efterretning, og det tager jeg altså også til efterretning, og så er der egentlig ikke mere at tilføje i den sag.
Morten Bødskov (S), 2010-11-10:
Spørgsmålet er jo selvfølgelig relevant, for statsministeren har jo – og det tror jeg heller aldrig nogen sinde jeg har set før – sådan på række meldt afbud til tre yderst relevante samråd i Folketinget.
Statsministeren vil ikke møde op i Folketingets Finansudvalg og svare på regeringens holdning til Rigsrevisionens og rigsrevisors alvorlige kritik af hans muligheder for overhovedet at udføre sit arbejde.
Statsministeren vil ikke møde op i Folketingets såkaldte PØ-udvalg, Det Politisk-Økonomiske Udvalg, for at svare på rammerne for de særlige rådgiveres arbejdsvilkår i forlængelse af mistanken om, at der skulle være slettet mails i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Ej heller vil man møde op i Sundhedsudvalget for her at svare på de principielle spørgsmål, der er vedrørende overbetaling.
Derfor møder vi op her i dag for gerne at ville have statsministerens svar på, om man er enig med et totalt enigt Finansudvalg i Folketinget, som har udtalt, at udenrigsminister Lene Espersen ikke har udtalt sig i tråd med ministeransvarsloven.
Tak for det, og tillykke til statsministeren med, at det jo er lykkedes at få sammensat en finanslov.
Men der sker meget her i Folketinget, og noget af det er statsministeren jo også selv heftigt involveret i eller i hvert tilfælde har været heftigt involveret i.
Eksempelvis vedtog et enigt Finansudvalg og dermed jo i hvert tilfælde det meste af et helt Folketing i sidste uge en kraftig beretning, hvor man giver en usædvanlig alvorlig kritik af statsministeren og regeringens vicestatsminister, nemlig udenrigsminister Lene Espersen.
Den sag er jo den første og er kulminationen på en lang sag om regeringens overbetaling af privathospitalerne, hvor væsentlige problemstillinger jo virkelig er bragt i spil, benspænd for Rigsrevisionen, misbrug af skatteydernes penge og ministre, som ikke fortæller sandheden, hverken til Folketinget eller til Folketingets udvalg.
Derfor vil jeg gerne starte med at høre, om statsministeren er enig med Folketingets Finansudvalg i, at – som der står i beretningen – udenrigsministeren ikke har udtalt sig i tråd med ministeransvarsloven, da hun fik stillet spørgsmål i Folketingets spørgetime den 13. maj 2009.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-10:
Men selv om det ligger i periferien af det, der kan skrives ned i det første spørgsmål, skal den dialog, vi har her for at fremme folkestyret og den gode indretning af vores samfund, jo ikke bare være en gentagelse af kendte positioner.
Den skulle jo gerne udvikle vores fælles forståelse af, hvordan vi kan håndtere samfundet, og derfor synes jeg da, det er relevant nok at stille skatteministeren dette spørgsmål: Er det forslag, som Venstres trafikordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, har stillet, og som jeg har hørt ministeren er uenig i, også i strid med skattestoppet?
Er ministeren enig med sin partifælle, Venstres skatteordfører, Mads Rørvig, i, at indførelsen af kørselsafgifter vil medføre en dobbeltbeskatning af bilisterne?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Jeg er ikke klar over, helt præcis hvad hr. Mads Rørvig har sagt.
Men jeg kan bare sådan bemærke, at hvis provenuet fra danske biler forudsættes anvendt til nedsættelse af registreringsafgiften og der ikke laves en kompensationsordning, vil forslaget indebære en vis dobbeltbeskatning af ejere af biler, hvor der er betalt registreringsafgift efter de nuværende afgiftssatser, ligesom disse også vil opleve et værditab.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-10:
Når jeg rejser spørgsmålet, er det selvfølgelig, som vi jo diskuterede i det foregående spørgsmål, fordi Venstres trafikordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, har foreslået, at man uden i øvrigt at gøre noget skulle indføre betaling for at køre på motorvejene allerede fra 2012.
Det er naturligvis betryggende, jeg tror ikke bare for os i oppositionen, men også for danskerne i almindelighed, at vide, hvad politikken på det her følsomme afgiftsområde er.
Jeg er i øvrigt fuldstændig enig i, og Socialdemokratiet er fuldstændig enig i, at forslaget på de præmisser vil føre til en uheldig dobbeltbeskatning.
Men man kunne jo også spørge – og det vil jeg gerne høre ministerens kommentarer til – om det her forslag, som venstres trafikordfører har stillet, er i strid med skattestoppet.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Ja, nu er vi jo igen uden for, hvad der bliver spurgt om.
Jamen jeg har sådan set ikke tænkt mig at gå længere ind i den diskussion.
Jeg vil bare sige, at jeg er uenig i det, hr. Kristian Pihl Lorentzen har sagt.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-10:
Jeg fornemmer, at der er en vis opblødning i forhold til forståelsen af skattestoppet og en vis fleksibilitet i forhold til, om man nu vil fastholde skattestoppet eller ej.
Alene den finanslov, som netop er forhandlet på plads, bryder jo med skattestoppet ved at øge afgiften på fjernvarme, ved at stramme reglerne for registreringsafgiften og ved at forhøje vinafgiften, og derfor er det jo interessant at vide, om ministeren ser på samme måde på den fleksibilitet, der arbejdes med på området.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Jeg kan kun anbefale hr. Nick Hækkerup at blive mere konkret i sine spørgsmål.
Nu er vi kommet til et spørgsmål om en vis fleksibilitet i skattestoppet, og til det vil jeg da være så flink og imødekommende at sige, at regeringen absolut ingen planer har om at bløde op på skattestoppet.
S og SF har jo den dagsorden, der hedder over 30 mia. kr. ekstra i skatter og afgifter.
Det er jo noget, der kan mærkes af den enkelte dansker, og her kan jeg bare sige, at VK-regeringens klare holdning er den modsatte.
Vi mener ikke, man skal brandskatte folk yderligere, for vi har jo tidligere set eksempler på, at det fører til stagnation og fører til, at arbejdspladser flytter ud af Danmark.
Jeg kan så også slå fast, at skattestoppet på ingen måde er brudt med den finanslovaftale og det forlig, der er blevet indgået i denne uge.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-10:
Vil ministeren medgive, at momsen på boligadministration og køb af nye byggegrunde rammer lejere hårdt?
Tak for det.
Vil ministeren medgive, at momsen på boligadministration og køb af nye byggegrunde rammer lejere hårdt?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Nu skal jeg ikke blande mig i, hvad der bliver spurgt om, men spørgsmålet, der blev stillet her, er jo noget andet end en skrotningspræmiediskussion, som spørgeren nu vil tage.
Det synes jeg jo er helt fint, men det er jo ikke en diskussion, jeg har forberedt mig på her i detaljen i dag, og derfor har jeg sådan set heller ikke tænkt mig at gå videre.
Spørgsmålet er, om jeg er enig med hr. Kristian Pihl Lorentzen, og det kan jeg sige nej til.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-10:
Jeg har fulgt meget godt med i, hvad den pågældende generalsekretær for OECD har sagt, også det her i relation til den grønne vækst, hvilket i øvrigt fik ham til, bl.a. i et interview til Børsen, at rose den skatteaftale, som regeringen indgik sidste år, og som netop har det sigte at fremme det grønne ved at beskatte det, vi gerne vil have mere af, mindre, nemlig arbejde, og beskatte det, vi gerne vil have mindre af, mere, nemlig forurening og energiforbrug.
Det fremhævede han som et meget positivt eksempel.
Hvad angår en meget specifik debat omkring taxametersammensætning etc., er jeg nok nødt til at henvise til henholdsvis videnskabsministeren og undervisningsministeren.
Helt overordnet har vi jo ønsket at kunne håndtere den situation, at et rekordstort antal unge har lyst til at uddanne sig, tage en ungdomsuddannelse, tage en universitetsuddannelse.
Det skal vi gøre i en situation, hvor vi samtidig skal have udgifter og indtægter til at passe sammen.
Det stiller krav til alle, og derfor stiller det også naturlige krav til vores uddannelsesinstitutioner helt overordnet om at få ressourcerne til at række lidt længere.
Det kan ikke være anderledes, og det er i øvrigt også muligt.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-10:
Er ministeren enig med sin partifælle, Venstres trafikordfører, Kristian Pihl Lorentzen, i, at bilister fra år 2012 skal betale 1.500 kr. om året eller 60 kr. for 10 dage for at køre på motorvejene?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Nej, det er jeg ikke enig med hr. Kristian Pihl Lorentzen i.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-10:
Er ministeren så enig i, at der er et problem med bilforureningen, som skal håndteres, og at en af vejene til at håndtere det kunne være at lave en omlægning af de danske bilafgifter, sådan at man gjorde det dyrere at køre på vejene, men til gengæld i et lukket system satte registreringsafgiften ned, så det blev billigere at anskaffe sig en bil?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Men det er jo et lidt mærkværdigt spørgsmål, for jeg tror udmærket, at hr. Nick Hækkerup er klar over, at der jo er diskussioner, og at det også fra regeringens side er sagt, at vi vil undersøge muligheden for at lave grønne kørselsafgifter, også for biler.
Nu starter vi med lastbiler i 2012.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-10:
Når jeg interesserer mig for det, er det, fordi vi jo ved – og det ved ministeren også – at de store forureningsområder, som vi har brug for at få fat på, og som er uden for EU's kvotesystem, for så vidt angår CO2-udledningen, altså bønderne, bilerne og boligerne, kommer vi til at håndtere over de kommende år for at sikre, at vi får lavet de reduktioner i CO2-udledningen, som er ønskværdige, hvis vi skal kunne give et ordentligt, rent og fornuftigt samfund videre til de generationer, som kommer efter os.
Det her kunne jo være et af initiativerne.
Kunne det tænkes at være et initiativ, som regeringen ville se på?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Hvis det var et initiativ, vi ville se på, havde vi jo taget det med i det finanslovforlig, der netop er indgået.
Så det er ikke et initiativ, som vi for nærværende diskuterer.
Jeg har heller ikke noteret mig, at Socialdemokratiet har det med i deres finanslovudspil.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-10:
Men jeg forstår det sådan, at det ikke er en vej, regeringen vil betræde for at sikre, at vi får udskiftet dele af den meget gamle bilpark, som vi har i Danmark.
Vi har jo en situation, hvor de 300.000 biler, der udleder mest CO2, udleder lige så meget, som 4 millioner nye biler ville gøre.
Så der er jo, må man sige, et rimeligt ønske og, synes jeg, en fælles interesse i at sikre, at det her bliver et af de elementer, som man kunne bruge til at føre en miljøpolitik, som fører til et renere og mere CO2-frit samfund.
Er ministeren enig med sin partifælle, Venstres trafikordfører, Kristian Pihl Lorentzen, i, at bilister fra år 2012 skal betale 1.500 kr. om året eller 60 kr. for 10 dage for at køre på motorvejene?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Et grundlæggende princip bag skattereformen var at fjerne undtagelser og særregler, således at skattegrundlaget bredes ud med lavere beskatning også for lejerne til følge.
Dele af erhvervslivet modtager i dag erhvervsstøtte indirekte gennem særlige undtagelser i momssystemet, f.eks. ejendomsadministration og levering af fast ejendom.
Det er regeringens politik, at disse danske særregler fjernes, hvilket sikrer et bidrag til nedsættelse af skatten på arbejde og overførsler – et bidrag, som også lejerne vil få stor glæde af.
Med skattereformen er der med virkning fra den 1. januar 2011 indført moms på ekstern ejendomsadministration.
Der er ikke indført moms på intern ejendomsadministration, hvilket alt andet lige begrænser de økonomiske konsekvenser for lejerne.
Det er samtidig ikke alle lejere, der vil få en huslejestigning.
Bl.a. vil ca. 58 pct. af den almene boligsektor slet ikke blive berørt.
De, der potentielt kan få en huslejestigning, vil i gennemsnit få en huslejestigning på mellem 20 og 25 kr. om måneden, når der korrigeres for, at huslejestigningerne automatisk medfører højere boligstøtte.
Der er altså tale om relativt små beløb for den enkelte, som jo også skal ses i sammenhæng med de markante skattelettelser, der blev givet og er blevet givet, som dermed også sikrer, at lejerne får ekstra meget ud af den skattelettelse, der er givet.
Med virkning fra den 1. januar 2011 skal der betales moms ved erhvervsmæssigt salg af nye byggegrunde.
Som jeg jo allerede har berørt i spørgsmål nr. S 308 og S 309, er det i bemærkningerne til lovforslaget forudsat, at der sker nedvæltning af momsen, da markedet ikke kan bære yderligere omkostninger.
Når moms på byggegrunde bliver nedvæltet i lavere priser, vil lovændringen ikke påvirke muligheden for at opføre mere alment byggeri, da grundpriserne vil forblive uændrede. Lad mig afslutningsvis også understrege, at også lejerne som gruppe vil få en indkomstfremgang som følge af skattereformen.
Indførelsen af moms på ejendomsadministration og fast ejendom tilpasser det danske momssystem i forhold til det indre marked, men bidrager samtidig til finansiering af lavere skat på arbejde og overførsler, som også kommer lejerne til gode.
Søren Krarup (DF), 2010-11-10:
Det er klart, at sproget er et meget, meget konservativt element, fordi det er det, der sikrer forbindelsen imellem generationerne, og derfor er tradition noget helt afgørende.
Jeg vil sige, at jeg meget vil advare ministeren imod at tage det der sprogbrugsprincip alvorligt, for det er jo ensbetydende med, at man netop for at være med på moden svigter det, som er sagen, nemlig at fastholde, at dansk siger noget ganske bestemt, og at ikke alting er rigtigt.
Jeg kommer til at tænke på, da fru Pia Kjærsgaard anlagde injuriesag, fordi hun blev kaldt racist.
Racist er jo, hvis man taler dansk, noget, der har et forhold til begrebet race.
Næh, sagde Dansk Sprognævn, det kan bruges overalt, hvor der er tale om at være i modsætning til andre.
På den måde ophæver man sprogets betydning, og det kan et folk ikke leve med.
Derfor vil jeg foreslå ministeren, at han for det første tager Dansk Sprognævn kraftigt i nakken og for det andet måske laver en konkurrent til dem, som kunne hedde noget i retning af et dansk sprogakademi, som kan gøre det, som Dansk Sprognævn åbenbart ikke tør, nemlig fastholde, at det danske sprog har et ganske bestemt indhold, som skal respekteres.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-10:
Jamen jeg har også set det forslag om at lave et sprogakademi fremsat i Berlingske Tidende i dag i en kronik.
Altså, jeg synes faktisk, at vi med den kombination, der nu er lavet med Sprognævnet og Det Danske Akademi, for så vidt har lavet noget, der kunne ligne det sprogakademi, for Det Danske Akademi har en speciel opgave inden for sproget, og de skal altså nu holde møder med Sprognævnet i forbindelse med udvikling af sproget eller om accepten af udvikling af sproget.
Så skal jeg minde om, at Sprognævnet fremlægger sine resultater for et bredt sammensat repræsentantskab, og derefter skal deres resultater godkendes af kulturministeren, der så indhenter en udtalelse fra undervisningsministeren.
Så vi godkender altså ikke hvad som helst, men til gengæld kan vi jo ikke bare afgøre, at ting ikke må skrives sådan eller sådan; vi kan ikke gribe ind over for forfattere og forlag.
I den forbindelse vil jeg gøre opmærksom på, at nogle af vores største forfattere jo også har stavet anderledes, end retskrivningen var på det tidspunkt.
Altså, tag Johannes V. Jensen: Jeg kan huske, når jeg som skoledreng brugte stavemåder fra Johannes V. Jensen, så fik jeg minus, for han stavede ikke efter retskrivningsordbogen.
Så sproget udvikler sig altså, og sproget forandrer sig.
Men det vigtige er at fastholde sprogets og ordenes betydning og også opbygningen af grammatikken.
Og det svigter.
Der er mange ting, der svigter.
Man kan jo læse stort set hver anden dag eller i hver anden artikel, at forskellen mellem ligger og lægger er forsvundet, på trods af at den er væsentlig.
Ligger man i ovnen, eller lægger man ovnen?
som jeg plejer at spørge, når folk ikke kan stave.
Søren Krarup (DF), 2010-11-10:
Det betød, at han gav det den særlige duft, som himmerlandsk indeholdt.
Og der kommer jeg jo så også til at tænke på ordet dufte.
Det er jo også et af de ord, der er blevet misbrugt.
Man tror, at man »dufter til« – nej, det er planten, der giver en duft; det er ikke personen, der dufter til noget.
Jeg synes, der finder et sådant forfald sted af det danske sprog, at der faktisk er brug for et par ministre, både kultur- og undervisningsministeren, som tør tage dem i nakken, der løber fra at hævde, at sproget betyder noget bestemt.
Jeg får lyst til lige at nævne et eksempel, i øvrigt fra den samme artikel fra Berlingske Tidende i dag, som ministeren nævnte, hvor en sød, gammel bedstemor har bagt nogle boller.
Men i dag kan man ikke stave, så der står »bedstemor«, nyt ord, »boller«.
Jeg synes, der er brug for et virkelig fyndigt og myndigt ord fra ministeren til Dansk Sprognævn: I skal sørge for, at der tales dansk, og at vi respekterer det sprog, vi er fælles om.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-10:
Nu forstod jeg ikke rigtig det der sprogbillede, som hr. Søren Krarup kom med.
Men så kan jeg sige om »dufter«: Der kommer jeg jo til at tænke på »Rosen dufter alt i Danas have«.
, undskyld
Tak, det var 1-0 til hr. Søren Krarup.
Jeg vil sige tak til hr. Søren Krarup.
Men vi er stadig væk enige om, at rosen kan dufte.
Jeg er enig i betydningen af det danske sprog.
Det er jo sådan, at i sproget ligger bevidstheden; bevidstheden kan ikke tænkes uden sprog.
Vi kan ikke tænke, vi kan ikke tale, vi kan ikke forestille os noget uden sprog.
Og derfor er sprogets rigdom helt afgørende for vores evne som tænkende mennesker.
Så derfor skal jeg gerne lægge mig mere i selen, hvis det er nødvendigt.
Men jeg har haft nogle gode møder med Sprognævnet, Sprognævnet kender sine opgaver, og jeg har nu koblet Det Danske Akademi på.
Mogens Jensen (S), 2010-11-10:
Er ministeren enig i, at det er vigtigt, at der opretholdes et armslængdeprincip mellem politikere og DR, således at det forhindres, at politikere søger at udøve pression mod DR's programvirksomhed?
Per Stig Møller (KF), 2010-11-10:
Jeg mener naturligvis, at der skal ske en opretholdelse af armslængdeprincippet i forhold til Danmarks Radio, sådan som det er fastlagt i radio- og fjernsynsloven og i DR's public service-kontrakt.
Det er meget vigtigt, at man respekterer Danmarks Radios uafhængighed i programspørgsmål, men samtidig må der jo være en adgang for alle borgere, alle, herunder altså også politikere og ministre, for det er ikke en speciel dyreart i en zoologisk have, der er afsondret fra omverdenen, til at tilkendegive en holdning til, hvad DR bringer, og en opfattelse af programvirksomheden; det må de jo også have lov til, det er tilladt for alle.
Det afgørende er, om Danmarks Radio føler, at de er tvunget til at følge kritikken, men hvis de selv kan føle, at der er noget i kritikken, er det jo deres egen suveræne sag.
Det helt afgørende er, om armslængden betyder, at de ikke er suveræne, eller om de er suveræne.
Armslængden betyder, at de er suveræne, og det betyder så også, at hr. Mogens Jensen har lov til at mene, hvad han vil, om Danmarks Radios programmer, og sige det.