runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-22:
Liberal Alliances sundhedsordfører, hr. Joachim B. Olsen, kan ikke være her i dag, så jeg holder talen på mit partis vegne, men det skal ikke forhindre folk, der har principielle spørgsmål til det her, i at stille spørgsmål, for dem burde jeg nok kunne svare på.
Hvis jeg ikke lige kan de præcise takster i hovedet, bør man have mig undskyldt.
Det her lovforslag er jo et resultat af, at prisen på høreapparater er faldet markant de senere år.
Det betyder, at det offentliges tilskud til høreapparater kan falde tilsvarende, uden at det af den grund bør blive dyrere for dem, der får et høreapparat udleveret privat.
Det er jo glædeligt, når teknikken på den måde gør det muligt at producere hjælpemidler til os billigere end tidligere, og der er ingen grund til, at dem, der betaler regningen, nemlig i det her tilfælde skatteyderne, ikke også skal nyde gavn af den udvikling.
Derfor støtter vi det her forslag, som vil give en besparelse til det offentlige på i omegnen af 130 mio. kr. hvert år fra 2013 og frem.
Det er blevet anført af Venstre og Konservative i debatten i dag, at det offentlige får mange flere penge for at udføre høreapparatbehandling, end de private høreklinikker gør.
Det er rigtigt.
Det er jo ikke sikkert, at det er det optimale at have læger til at foretage høretestning og justering af høreapparater.
De private klinikker har måske vist vejen frem til en billigere måde at gøre det på ved at bruge audiologer.
Så den overbetaling, som de mener der har fundet sted, ved at man har givet det samme tilskud, til trods for at høreapparaterne er blevet billigere i det private, finder jo sådan set også sted i dag i det offentlige, men måske på en anden baggrund.
Det offentlige kunne nemlig godt gøre tingene billigere ved brug af andre personalegrupper og en mere rationel tilrettelæggelse af arbejdet.
Så jeg ser sådan set ingen grund til, at vi skal stoppe her og kun lave besparelsen i det private.
Så vi støtter lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Jeg skal nok spørge om noget, som jeg går ud fra at ordføreren kan svare på, for jeg ved godt, at det er en anden, der står der i dag.
Mener Liberal Alliance, at det her lovforslag er konkurrenceforvridende, og at det er i overensstemmelse med Konkurrencestyrelsen, eller vil Liberal Alliance først stemme for det her, når de har fundet ud af, at det ikke er konkurrenceforvridende?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-22:
Liberal Alliance har jo fået indføjet en passus i aftaleteksten, som handler om netop dette aspekt, nemlig at aftalen ikke må gøre, at konkurrencen mellem private og offentlige leverandører på en eller anden måde bliver forvredet.
Jeg kan ikke sådan redegøre for de nærmere aspekter af den del af aftalen, men det er en del af aftalen.
Og så er der en aftale om, at man skal kigge på det efter noget tid, og hvis det er sådan, at Liberal Alliance ikke er tilfreds med de forhold, som er på området, så giver det os mulighed for at sige, at så står vi altså ikke bag det her længere, medmindre de andre partier er villige til at lave om på tingene, så vi bliver tilfredse igen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Er det korrekt forstået?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-22:
Afstemningen er jo nu her, og jeg tror ikke, det når at komme igennem Konkurrencestyrelsen inden.
Men der må jeg så erkende at jeg kommer lidt til kort i forhold til at svare ordentligt på spørgsmålet.
Aftalen er den, at hvis man ved en evaluering finder ud af, at tingene ikke foregår på den rigtige måde, så trækker Liberal Alliance støtten til forslaget og er ikke sådan bundet af et forlig – tror jeg.
Mike Legarth (KF), 2012-11-22:
Tak til ordføreren for Dansk Folkeparti.
Dem er der redegjort rigtig godt for, og det skal jeg selvfølgelig nok selv følge op på i min egen ordførertale.
Nu har jeg jo selv siden 2007 gået til valg på at løse de problemer, som grænsehandelen giver i Sydjylland, uden at have fået meget støtte.
Nu glæder jeg mig meget over det positive, at Dansk Folkeparti er kommet med på banen og fuldt og helt støtter, at det er en sag, vi er nødt til at gøre noget ved, sådan at vi kan få lagt et pres på skatteministeren, som ikke synes at have forstået problemets omfang.
Så vil jeg godt lige høre til sidst: Når nu ordføreren for Dansk Folkeparti siger, at vi skal have afgifterne på øl og vand ned til tysk niveau – det er jo en konservativ mærkesag, som vi tidligere på året fremsatte forslag om, og det er jeg glad for at Dansk Folkeparti bakker hundrede procent op om, sådan som jeg forstår det – er vi så enige om, at det er noget, Dansk Folkeparti vil give støtte til, når vi engang igen erobrer regeringsmagten?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er nok ikke der, vi kan have den største uenighed.
Som hr. Mike Legarth også kunne høre i min ordførertale, er vi jo enige i problemstillingen og enige i, at afgifterne skal ned.
Og det er også derfor, vi er blevet enige om et fælles forslag til vedtagelse.
Jeg kan i øvrigt nævne over for hr. Mike Legarth, at et af Dansk Folkepartis ni krav til finanslovforhandlingerne faktisk også var, at vi skulle have afgifterne ned på specielt øl og sodavand, fordi det er magnetvarerne.
Og jeg kan klart bekræfte, at når vi forhåbentlig får en ny regering efter et valg, vil vi meget gerne være med til, at man får afgifterne ned, så vi kan holde mere omsætning i de danske detailbutikker og dermed også holde nogle flere danske arbejdspladser hjemme i landet.
Mike Legarth (KF), 2012-11-22:
Jo, jeg hæftede mig også godt ved, at Dansk Folkeparti i finanslovforhandlingerne havde indtaget samme synspunkt som Det Konservative Folkeparti, og det glæder jeg mig over.
Det kan man kun betragte som godt.
Jo flere vi er om samme synspunkt, jo større er sandsynligheden for, at vi får det vedtaget.
Så det er jeg glad for.
Jeg kan så også, må jeg formode, betragte det her som en aftale, et håndslag på, at den dag, vi igen har regeringsmagten – forhåbentlig sker det meget hurtigt – så vil Dansk Folkeparti med sine mandater medvirke til, at vi med et slag laver afgifterne om til samme størrelse som i Tyskland, sådan at der ikke er forskel på afgifterne i forhold til Danmark, når man køber øl og vand i Tyskland.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Så vi har faktisk interesseret os for det.
Men jeg vil gerne lige nævne, også bare over for de andre, at det kan godt være, De Konservative i den offentlige debat i lang tid har sagt, at de vil have afgifterne ned, men man medvirkede altså til en skattereform, hvor man hævede afgifterne på alverdens nydelsesmidler med 1,59 mia. kr.
Så hvis man meget gerne ville have afgifterne ned, skulle man nok ikke have indgået aftale om en skattereform, hvor man satte dem op.
Men jeg vil meget gerne give håndslag på, at vi efter et valg får sat afgifterne ned.
En af grundene til, at vi ikke var med i en skattereform, var også, at man netop gennemførte en afgiftsstigning på grænsehandelsfølsomme varer.
Men vi vil selvfølgelig gerne indgå i et samarbejde, og jeg synes ikke, man skal skælde ud over, at der er to partier, der har de samme holdninger.
Det gør jo bare, at man har nemmere ved at mødes, og det er jeg sådan set ganske positiv over for.
Frank Aaen (EL), 2012-11-22:
Bare to små spørgsmål: Når nu ordføreren siger meget dramatisk, at dankortomsætningen er steget med 24 pct., er det så ikke bare akkurat den samme udvikling, som vi har set i detailhandelen i øvrigt, hvor folk har flyttet deres indkøb væk fra mastercard og de andre købekort, som blev pålagt en afgift af bankerne, og er gået over til dankortet?
Er det ikke bare det, vi har set?
Det var den ene ting Den anden ting: Hvordan var det nu, den der grænsehandelspakke på 500 mio. kr. skulle finansieres?
Astrid Krag (S), 2012-11-22:
For at tage det sidste først: Fru Karina Adsbøl ved det efterhånden, for vi har diskuteret det her mange gange, nemlig at borgerne jo kun bliver ramt, hvis de private ikke er ansvarlige.
Hvis de private siger, at, hov, nu kan vi få billigere høreapparater, men vi lader ikke vores priser følge med ned, vi scorer en større avance selv, så ville det være uansvarligt, og det vil jeg holde meget øje med, for så vil borgerne komme til at betale en overpris for det her.
Men jeg antager, at når de private siger, at de kan købe ind lige så godt som det offentlige, så vil de også kunne få billigere høreapparater, og det vil selvfølgelig også betyde, at de har brug for et mindre offentligt tilskud.
Jeg vil bare sige, at det godt kan være, at Dansk Folkeparti gerne vil udskyde det her, men for hver måned vi udskyder det her, finder der altså en overbetaling sted, og jeg vil ikke være med til at overbetale de private.
Jeg mener, at vi, særlig i en økonomisk krisetid, har et meget stort ansvar for at sørge for, at de offentlige kroner bruges bedst muligt.
Og det er ikke bedst muligt at bruge offentlige kroner på at hæve en avance hos nogle private høreklinikker.
Så jeg synes, det er rigtigt og vigtigt, at vi har en arbejdsgruppe, der sidder og kigger på bl.a. den problemstilling, om der er sket et indikationsskred, for mens jeg tidligere i debatten kunne høre, at fru Karina Adsbøl mener at kunne konkludere håndfast, at der ikke er sket et indikationsskred, og at der er flere mennesker, der får brug for hjælp til høretab, ja, så er det jo faktisk noget af det, som fagfolk er ved at undersøge nu – altså om der er sket et indikationsskred, om der virkelig er så mange flere mennesker, der oplever høretab, som den her meget voldsomme vækst i udleveringen af høreapparater giver udtryk for.
Jeg vil meget gerne støtte, at det arbejde foregår i fagligt regi, og at vi kan drage den slags konklusioner på et oplyst grundlag og ikke gribe dem ud af den fri luft.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Det her er jo et ganske lille lovforslag, men der er mange små ting, der bliver ændret med det.
Det er 18 forskellige ting, så man kan næsten kalde det en slags opsamlingsheat, hvor man får justeret en masse gennem småændringer, hvoraf vi kan støtte langt de fleste.
Jeg synes, at hr. Torsten Schack Pedersen redegjorde meget grundigt for lovforslaget, så jeg skal ikke kede forsamlingen med at gennemgå de samme ting, men kan nævne et par få punkter.
Det ene af dem, som der også er lidt økonomi i, dog begrænset, er det, hvor man vil ændre reglerne for godtgørelse af elafgift, el forbrugt til erhvervsmæssig opladning af batterier til elbiler.
Her kan man stille spørgsmålet, hvor behovet egentlig ligger henne i, at man skal lempe på den afgift.
Men det er en beskeden sum, og jeg tror også, det er den, der gør, at lovforslaget giver et mindre provenu på 5 mio. kr. Jeg vil sige, at mange af de andre ændringer, f.eks. den om afgift for airconditionanlæg, som udelukkende producerer kulde i varme måneder, støtter vi også.
Det gælder også for nogle tekniske ændringer i forhold til affaldsforbrænding osv.
Jeg synes, det er ændringer, som lyder udmærket, men ligesom Venstre vil jeg også gerne påpege de ændringer, der er i forhold til gulpladebiler, altså biler, der bruges i erhvervsmæssig sammenhæng, for det ville være mere oplagt, at man fjernede det firmanavn osv., som vi har vedtaget en lov om de skal have påtrykt på siden.
Det er måske ikke altid så smart, at det står på siden af firmabilen, hvad der sælges – det kunne være dyrt lysudstyr eller andre store, dyre ting – og det kunne måske være en lille ændring, man skulle have taget med i sådan et opsamlingsheat som det her, så man fik justeret det til.
Det kunne også være i forbindelse med andre ting, hvor det ikke er særlig hensigtsmæssigt at reklamere med, hvor man kommer fra.
Men alt i alt er der tale om en masse små tekniske ændringer, som vi kan støtte fra Dansk Folkepartis side.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-22:
Tak for det.
Jeg står her med en bunden opgave, som handler om at kunne fremføre en meget kort ordførertale, men jeg er lidt nervøs ved tanken om, om jeg overhovedet kan få mælet et ord.
Det er måske Venstres nye stil.
Nej, spøg til side.
Både regeringen og Det Radikale Venstre er meget optaget af at sikre initiativer, der understøtter den grønne omstilling.
Med dette lovforslag, L 52, tager vi så et lille, men vigtigt skridt i den retning.
Formålet med lovforslaget er overordnet at sikre justeringer og præciseringer samt lempelse med hensyn til reglerne for godtgørelse af elafgift af el, som vel at mærke er medgået til konsum af erhvervsmæssig opladning af batterier til registrerede elbiler.
Desuden giver L 52 anledning til en generel øget fleksibilitet.
Samlet set er der ikke signifikante effekter af lovforslaget, selv om elementet om elbiler vurderes at medføre et marginalt mindre provenu frem mod 2015.
Det Radikale Venstre støtter forslaget, og så skal jeg også lige understrege, at jeg på vegne af det største parti i regeringen, Socialdemokraterne, skal sige, at de også støtter forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-22:
Tak for det.
De ting, der sker med lovforslaget her, er jo først og fremmest, at vi lemper reglerne vedrørende godtgørelse af elafgifter og el forbrugt til erhvervsmæssig opladning af batterier.
Det giver mere fleksibilitet og forhåbentlig øget brug af elbiler i forskellige erhvervssektorer.
De øvrige dele af lovforslaget er nogle forskellige tekniske tilpasninger.
Der er meget få provenumæssige konsekvenser ved dem, men det er jo vigtigt, at vi holder skattelovgivningen ved lige, foretager de justeringer og tilpasninger, der skal til, når vi undervejs opdager forskellige uhensigtsmæssigheder, der uden problemer kan fjernes til gavn for de virksomheder, der arbejder på det område.
Så jeg skal ikke forlænge det yderligere, men bare sige, at SF støtter lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-11-22:
Andre partier har på glimrende vis gennemgået lovforslaget og oven i købet udtalt sig rosende om det.
Det vil Enhedslisten også gøre.
Vi støtter.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-22:
Lovforslaget er for størstedelens vedkommende punkter, som er rene tekniske justeringer af eksisterende lovgivning.
Lovforslaget indeholder to elementer, som man kan kommentere selvstændigt på.
Det ene er en godtgørelse for energiafgift til elbiler, som er en lille lempelse af energiafgiften.
Vi har lige to betænkeligheder ved det, nemlig at det jo favoriserer elbiler på en måde, som jeg måske ikke nødvendigvis synes elbiler skal favoriseres på.
Og så er der det forhold, at det også favoriserer en bestemt måde at købe elbiler på, nemlig at købe dem via et elbilselskab frem for selv at købe dem privat og selv sørge for at opsætte en ladestander.
I det første tilfælde er der en godtgørelse, i det andet tilfælde er der ikke en godtgørelse for elafgiften.
Vi forstår sådan set ikke, hvorfor der skal være den favorisering af en bestemt måde at købe sin elbil på frem for en anden måde.
Men det er jo en lille skattelettelse, og vi har svært ved at sige nej til dem.
Så vi tager den, og så håber vi, at vi senere kan lette skatten på andre elementer i samfundet.
Så er der en lempelse af elafgiften på airconditioning, som man bruger i sommermånederne, og også det kan vi støtte.
Så vi støtter lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Tak for bemærkningerne, som jo var meget positive.
Det er rigtigt, at det er et meget teknisk forslag med mange forskellige elementer i sig.
Jeg skal ikke gå ind på dem alle sammen og heller ikke særlig mange i virkeligheden.
Men lad mig lige tage to ting.
Først det sidste, som hr. Ole Birk Olesen nævnte vedrørende elbilerne: Det har baggrund i en konkret skatterådsafgørelse, og vi mener, at det vil blive for vanskeligt at administrere, hvis man gjorde det bredere, end tilfældet er her.
Det er baggrunden for, at det er så begrænset, som det er.
Men jeg er da glad for, at hr. Ole Birk Olesen erkender, at der er tale om en mindre lempelse.
Så er der inkassobilerne.
Det er klart, at jeg har set, at der er en række høringssvar på det også, hvor der er nogle, der spørger: Hvorfor skal vi ikke også være omfattet af det?
Og det kan man altid diskutere.
Det, som har været baggrunden for, at vi undtager inkassobiler er simpelt hen den lovgivning, der er på området.
Altså, der er simpelt hen en lovgivning på inkassoområdet, ifølge hvilken det ikke vil være tilladt, at man skriver, at der er tale om en inkassobil.
Der er forskellige menneskelige grunde til, at det er sådan.
Men vi vil finde det meget betænkeligt, hvis man begynder at tage en stor diskussion om, hvilke andre erhvervsområder der også skal undtages fra det her.
Men ellers regner jeg selvfølgelig med, at vi kan tage spørgsmål i udvalget.
Og hvis der er nogle mere tekniske ting, så tager vi det der.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Tak for det.
Grunden til, at vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat, er bl.a. at give regeringen mulighed for at melde ud, hvilke initiativer de vil tage for at nedbringe den stigende grænsehandel, men også for at åbne op for en bredere debat blandt Folketingets partier for forhåbentlig at kunne finde frem til nogle fælles løsninger her i forhandlingen på, hvordan man kan få den stigende grænsehandel ned og dermed få mere omsætning placeret i Danmark og derved få flere arbejdspladser i detailleddet.
For vi kan jo se, at der er et stigende problem med grænsehandelen, bl.a. hævede man i finansloven for 2012 en række afgifter, men man valgte også i skattereformen at indeksere en række afgifter, så de løbende kommer til at stige de næste mange år.
Og det gør jo, at problemet vil tage til i omfang.
Og det kan man også se i grænsehandelsrapporten, som kom her for få uger siden.
Her kan man bl.a. se, at dankortomsætningen er steget i 2012 med hele 24 pct., og her skal man have med i tankerne, at stigningen i dankortomsætningen i Danmark faktisk er langt lavere.
Man har fået et svar fra erhvervsministeren i dag om, at den kun er steget med 3 pct. i samme periode.
Så der er altså en voldsom stigning i grænsehandelen.
Kigger man alene på nydelsesvarer, altså slik, sodavand, øl, chokolade osv., kan man se, at der er en stigning i 2012 på 25 pct., en stigning på 1 mia. kr., og det er altså omsætning, som ryger direkte i de tyske grænsebutikker, og dermed ryger der arbejdspladser ud af landet.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-22:
Ministeren gør jo det, som man gør, når man har en dårlig sag.
Så stiller man flere spørgsmål og angriber sin modpart i stedet for at svare på det, der bliver spurgt om.
Ministeren sagde i sin ordførertale – og det kan vi jo kigge på efterfølgende – at ministeren var modstander af at indgå de her bilaterale aftaler, som ligger i beslutningsforslaget.
Og hvis ministeren reelt ønsker, at Polen skal tage imod afsonere, bliver man nødt til at lave en bilateral aftale, for den EU-lovgivning, som ministeren synes er fantastisk og vi andre er skeptiske over for – vil jeg sige til ministeren – har Polen fået en 5-årig udsættelse med.
Det vil sige, at Polen ikke er forpligtet af de EU-regler, der ligger, som ministeren synes er fantastiske, og som vi andre er skeptiske over for.
Og det vil sige, at den eneste vej til at sikre, at polske kriminelle, der sidder i danske fængsler, afsoner i Polen i stedet for i Danmark på de danske skatteyderes regning, er ved at lave en bilateral aftale.
Men det skal man så forstå at ministeren er imod.
Tom Behnke (KF), 2012-11-22:
Er det ikke korrekt?
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-22:
Nej, det mener jeg faktisk ikke.
Jeg er godt klar over, at man kan få tilskud til nødvendig tandrensning.
Jeg går selv personligt til tandlæge to gange om året.
Jeg er helt sikker på, at min tandlæge vil mene, at den ene gang er overflødig.
Det mener jeg ikke.
Det kan man jo være for eller imod, men når det offentlige er med til f.eks. at betale for, at nogle går til lægen ti gange om året, så sker det jo også.
Det tilskud, der er til den offentlige tandpleje, er så lille, og det har historiske årsager.
Der er ikke nogen logisk grund til det, det har historiske årsager.
Og så kan man jo synes, at det er helt o.k. at tage fra dem, men det synes vi altså ikke i Dansk Folkeparti.
Tom Behnke (KF), 2012-11-22:
Det har jeg forstået, men det, der undrer mig, er, at man vil fastholde, at der skal være et offentligt tilskud til noget, som er unødvendigt.
Vi havde også gerne set fra konservativ side, at de penge, man sparede der, var blevet i tandsektoren, så vi kunne gøre endnu mere for dem, der har paradentose osv., give noget mere i tilskud der.
Det vil vi også gerne fra konservativ side, men det kan vi jo stadig væk gøre; så skal vi bare finde pengene et andet sted.
Men når man nu – også som jeg – to gange om året får lavet en tandrensning, hvor det den ene gang sundhedsfagligt er fuldstændig overflødigt, skal vi så beholde det?
Kunne man forestille sig, at jeg gik ind til min nabo og ringede på og sagde: Goddag, kære nabo, jeg skal ned og have foretaget en tandrensning, den er fuldstændig overflødig og unødvendig.
Giv mig lige et tilskud.
For det er jo naboen, der betaler.
Det ville man da aldrig nogen sinde være bekendt at gøre.
Endnu en gang må jeg understrege, at alle, der har behov for en tandrensning, får det og får tilskud til det.
Er det ikke det, der står på bundlinjen?
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-22:
Endnu en gang må jeg bare understrege, at jeg er uenig.
Det er vi i Dansk Folkeparti.
Og det er lige præcis finansieringen, der har været problemet.
Det er fint, at De Konservative synes, at det er nok med en tandrensning om året.
Det er fint.
Det synes vi så altså bare ikke i Dansk Folkeparti.
Og ja, der er andre problemer, men jeg er også helt sikker på, at offentlige unødvendige udgifter findes rigtig mange steder, og der er nok også nogle, som vi alle sammen er gået med til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-22:
Jeg har så forstået, at der er et problem med finansieringen.
Jeg kan nu ikke forstå, hvorfor det skulle være nødvendigt at fylde tilskudskroner ned i private tandlægers lommer, uden at det er nødvendigt.
Men der kan jeg så forstå at der er uenigheder.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti ellers er enige i alt indholdet i kriminalforsorgsaftalen.
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-22:
Jeg tror, at vi langt hen ad vejen kunne have støttet en stor part af den.
Må jeg så ikke godt opponere imod udtrykket private tandlægers lommer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-22:
Nej, men jeg må bare sige, at det her er et fuldstændig unødigt tilskud, som – det kan vi så være uenige om – i hvert fald i min optik er et spild af offentlige kroner.
Og jeg er også glad for, at vi så med finansloven faktisk får gjort noget for udsatte.
Det synes jeg er mere relevant.
Jeg må jo konstatere, at man i en eller anden udstrækning er glade for de initiativer, som regeringen har taget på det her område.
Man har været med hele vejen, man har haft mulighed for at have indflydelse, men så, fair nok, sprang man fra, da man ikke kunne få nogen finansiering på det her område.
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-22:
Fordi de ikke gør det.
Det er jo meget simpelt.
De gør det jo ikke.
Og så kan det være fint nok, at vi sidder og har et EU-system, som skulle sørge for, at de gør det, men de gør det jo ikke.
Det er jo det, der er hele problemet, og så må vi altså løse problemet selv.
Det bliver vi nødt til.
Jeg tror nok, jeg sagde, at vi en stor del af vejen kunne være enige.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at noget af det, der sker, er godt.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at vi gerne havde set, at man havde været noget hårdere med hensyn til at sende udenlandske afsonere hjem.
Det ser vi gerne går meget hurtigere, og at det sker meget mere.
Det er den ene ting.
Må jeg så godt sige i forhold til det her med finansieringen: Det er fint, at man sidder herinde og synes, at der er en offentlig unødvendig udgift, men jeg kan finde de første ti punkter inden for EU, hvor man bruger langt flere af skatteborgernes penge – og det er bare den danske andel – til noget, som i hvert fald er unødvendigt.
Vi kan tale om 736 postkort til 1,3 mio. kr.; det er 1.800 kr. stykket, som man har brugt via EU.
En del af de penge kunne vi måske have brugt på tandbehandling herhjemme.
Så hvis det drejer sig om unødvendige offentlige udgifter, så kom til mig, for så skal jeg finde nogle, og så kan vi jo i øvrigt også få sat budgettet i EU ned.