Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Det er begyndt at lysne i dansk økonomi.
Vi har fremrykket offentlige investeringer i svære tider netop for at sætte gang i økonomien.
Vi har sikret, at flere har beholdt deres arbejde.
Forhåbentlig kan vi snart vriste os helt fri af finanskrisens eftervirkninger, som alene i Danmark har kostet 200.000 arbejdspladser.
Et begyndende opsving stiller også nye krav, og derfor skal vi allerede nu tænke fremad.
Vi kommer om kort tid til at mangle faglært arbejdskraft.
Samtidig vil tusindvis af ufaglærte få mere end vanskeligt ved at finde sig et arbejde.
Det er en katastrofe, hvis vi ikke finder en løsning, så flere vælger at gå fra at være ufaglært til at være faglært.
Derfor må målet med den nye beskæftigelsesreform også være, at man som arbejdsløs kan bruge tiden til at blive faglært.
Den arbejdsløse gartnerimedarbejder skal nemt og hurtigt kunne blive gartner.
Det samme gælder den ufaglærte arbejdsmand, som skal have mulighed for at blive tømrer eller murer.
Og pædagogmedhjælperen skal kunne blive pædagog.
De har jo masser af erfaring at trække på og kompetencer at byde ind med.
SF foreslår derfor, at det fremover skal være muligt at løfte ufaglærte til faglærte inden for samme branche, mens man er arbejdsløs, på fulde dagpenge.
Det er en gevinst for den enkelte, det er en gevinst for virksomheder, og ikke mindst er det en gevinst for samfundet.
Beskæftigelsesministeren er kommet med et rigtig godt udspil til beskæftigelsesreformen, men det interessante bliver jo, hvem regeringen vil lave en aftale med.
Jeg frygter, at regeringen indgår en aftale med højrefløjen, hvor de gode forslag i udspillet forsvinder og der føres penge væk fra indsatsen til de arbejdsløse over i erhvervslivets lommer.
Det ville være en katastrofe for de arbejdsløse, det gryende opsving og for sammenhængskraften i vores land.
Der mangler også en side i beskæftigelsesministerens oplæg til en bedre beskæftigelsesindsats over for dagpengemodtagerne.
Det er den side, hvor der står, at vi samtidig finder en holdbar og permanent løsning på dagpengeproblemet.
Vi skal have halveret genoptjeningsperioden, så man efter 6 måneders arbejde har ret til dagpenge.
så skal det trejde dækningsår gøres permanent.
Sidste år faldt 34.000 mennesker ud af dagpengesystemet, og i år står 12.000-14.000 mennesker til at ryge samme vej.
Det gør de ikke, fordi de er dovne eller uduelige.
Det gør de jo, fordi der ikke er noget arbejde.
Det er mennesker, der har bidraget aktivt til samfundet, det er mennesker, der har været så uheldige, at deres job forsvandt under den økonomiske krise.
Den far eller den mor skal da have muligheden for at tage et sæsonarbejde eller vikariat og vide, at de har en realistisk mulighed for at genoptjene retten til dagpenge og have et økonomisk sikkerhedsnet under deres familier.
Det kan ikke være rigtigt, at en socialdemokratisk ledet regering ikke er i stand til at finde en permanent løsning på det her kæmpe problem.
Jeg vil derfor kraftigt opfordre regeringen til at benytte den gyldne mulighed i forhandlingerne om en ny beskæftigelsesreform, som er til stede netop nu.
Man skal smide Venstre på porten og lave en bred aftale om både en beskæftigelsesreform og en permanent og holdbar løsning på dagpengeproblemet sammen med SF, Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Det vil være en aftale, som vil trække forskellene op i dansk politik mellem dem, der ønsker nulvækst, pisk til de arbejdsløse og vil forgylde dansk erhvervsliv, og dem, der vil opkvalificere de arbejdsløse, udvikle velfærden og genskabe trygheden på arbejdsmarkedet.
Det vil samtidig også være en langtidsholdbar løsning, som rækker langt ind i de næste valgperioder.
Det lysner som sagt i dansk økonomi.
Nøgletallene for USA ser lovende ud, men vi er samtidig nødt til at lære at handle på baggrund af den dybe økonomiske krise, vi har gennemlevet siden 2008.
Det er en krise, som i høj grad skyldes årtiers borgerlig deregulering af den finansielle sektor og fokus på hurtige penge og kreative handler.
Der er ved at ske en farlig skævvridning, der gør, at folk på bunden af samfundet får færre og færre muligheder og samtidig mister troen på politikere og udvikling i samfundet.
Samtidig bliver enorme summer hobet op i kæmpe formuer, kapitalfonde og selskaber.
Det er penge, som i alt for ringe grad bliver brugt til at skabe vækst og arbejdspladser.
De bruges i stedet på kortsigtet spekulation og hurtige handler på verdens børser.
Vi er nødt til at intensivere arbejdet imod skattely, stramme reguleringen af finanssektoren og brede kriseregningen ud, så banker og kapitalfonde bidrager til den økonomiske genrejsning og stabilitet.
Det har foreløbig ti lande set.
De er helt konkret gået sammen for at indføre en lille skat på finansielle handler.
Det er en skat, som skal lægge en dæmper på hurtige og kortsigtede handler og i stedet flytte fokus hen på de mere langsigtede og holdbare investeringer.
Ifølge Europa-Kommissionen vil en finansiel skat indbringe Danmark ca. 7 mia. kr. årligt, som så kan bruges til at sætte gang i reel vækst og beskæftigelse.
De ti lande, som er gået foran, er ikke ligegyldige lande.
Det er bl.a. Tyskland, Frankrig og Italien.
De udgør to tredjedele af EU's BNP, og de lande mener altså, at den finansielle sektor også skal bidrage til økonomisk genopretning.
Danmark deltager ikke i arbejdet.
Regeringen har reelt meldt Danmark fuldstændig ud af kampen.
For mig virker det ærlig talt lidt dumstædigt at fastholde modstanden, når så centrale lande vælger at gå videre.
Jeg vil gerne opfordre regeringen til hurtigst muligt at forlade den bagstræberiske politik og tilslutte sig arbejdet for en europæisk finansskat.
Det er en helt afgørende indsats for at balancere kriseregningen og give folk en fornyet tro på det politiske system.
Vi skal stoppe med at udnytte billig udenlandsk arbejdskraft, stoppe med at flytte jobbene syd for grænsen bare for en hurtig profit.
De skal tage deres samfundsansvar på sig.
Vi ser presset på danske slagteriarbejdere.
De presses af slagterierne i f.eks. Tyskland, hvor man systematisk udnytter kolonnearbejdere fra Østeuropa, der får 50 kr. i timen.
De får ingen løn under sygdom, de får ingen løn under ferie, og de har en arbejdsdag på 10-11 timer dagligt.
Lige så er den danske transportbranche under voldsomt pres fra udenlandske chauffører.
De lever under kummerlige forhold rundtomkring på landets rastepladser.
På simple gasblus må de lave dagens aftensmad.
Og lønnen kommer reelt ned på 30-40 kr. i timen.
De er i Danmark 2-3 måneder ad gangen og ikke til danske løn- og arbejdsvilkår.
Det var ikke ideen med den frie transport over grænsen.
Det er ikke et arbejdsmarked, SF eller jeg ønsker.
Det skal vi finde holdbare løsninger på både i EU og Danmark.
For SF vil den kommende tid handle om at sikre en fornuftig beskæftigelsesreform med fokus på opkvalificering og bedre jobmuligheder for de arbejdsløse og at få løst dagpengeproblemet en gang for alle.
Vi skal understøtte det spirende opsving, ikke mindst ved at fokusere på bæredygtig vækst, grønne arbejdspladser og en ambitiøs klimapolitik.
Vi skal rette op på skævhederne i kontanthjælpsreformen og tilføre folkeskolen de fornødne ressourcer, så det lykkes for os at skabe mere rummelighed uden at lade børn, forældre og lærere i stikken.
Vi skal styrke indsatsen mod skattely og social dumping og stramme reguleringen af bankerne, så vi ikke står i samme suppedas om ganske få år igen.
Det kan kun gå for langsomt med at slutte Danmark til arbejdet med at indføre en europæisk finansskat.
SF ser frem til de kommende forhandlinger og til at bidrage med at få vristet Danmark helt ud af krisen og til at genskabe trygheden på det danske arbejdsmarked og videreudviklingen af vores stærke velfærdssamfund.