runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2008-01-15:
Det er nok ikke noget, der kan afføde den store politiske debat, og jeg agter ikke at stå og gentage de to udmærkede foregående ordførerindlæg.
Jeg synes, det er glimrende og kun passende, at vi får nogle minimumsstandarder, som i øvrigt er gældende i dag; nu bliver et direktiv bare implementeret.
Med hensyn til betalingssystemerne er det jo helt rimeligt at fastsætte nogle tekniske standarder, således at vi sikrer mobiliteten på de europæiske veje, der, hvor der er betalingssystem.
Så Dansk Folkeparti kan naturligvis støtte forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-15:
Jeg fremlægger denne sag på vegne af socialdemokraternes sædvanlige sædvanlige ordfører på området, hr. Jens Christian Lund.
Med vedtagelse af dette lovforslag bliver ministeren bemyndiget til at fastsætte regler til opfyldelse af internationale konventioner og EU-regler på vejområdet.
Når det presser på med lovforslaget skyldes det de to direktiver, nemlig direktivet om tunnelsikkerhed og direktivet om interoperabilitet mellem de elektroniske betalingssystemer på vejområdet.
Vi har ikke nogen bemærkninger til de to direktiver og ministerens bemyndigelse på de to områder.
Tunneldirektivet er allerede gennemført, og direktivet om interoperabilitet vedrører udelukkende den tekniske måde, som betalingen opkræves på, så man kan nøjes med en enkelt abonnementsaftale, som giver adgang til alle betalingssteder i EU.
Det kan også konstateres, at den brobizz, som vi eksempelvis anvender på Storebælt, kan overholde reglerne i dette direktiv.
Forslaget indeholder ikke noget om, hvorvidt der skal indføres betalingsordninger for benyttelse af andre dele af vejnettet end forbindelserne over Storebælt og Øresund.
De indkomne høringssvar giver heller ikke grund til betænkelighed.
Det, som vi i Socialdemokratiet naturligvis vil være opmærksomme på, er, at lovændringen også i fremtidige sager om internationale konventioner og EU-regler giver bemyndigelse til ministeren.
Vi forventer derfor, at ministeren i sådanne sager er opmærksom på at orientere Folketinget på passende vis.
Jeg kan afslutningsvis meddele, at Socialdemokraterne stemmer for ændringen af loven.
Henriette Kjær (KF), 2008-01-15:
Det er allerede blevet fremført af tidligere ordførere, hvad lovforslaget indeholder, og jeg skal fra De Konservative sige, at vi fuldt ud kan støtte det.
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Nu er det selvfølgelig forhandlinger, som vil foregå i finansministerens regi, nøjagtig som der er tradition for.
Det er traditionen, at det sker på den måde.
Derfor vil det foregå nøjagtig som tidligere år, hvor alle partier naturligvis indbydes til drøftelser i Finansministeriet.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-15:
Jeg har netop bidt mærke i den formulering i regeringsgrundlaget, nemlig at det er noget, der er til forhandling hvert år, og det er også derfor, jeg er meget optaget af, at det ikke kun er Dansk Folkeparti, der skal sidde og forhandle med udviklingsministeren om udviklingsbistanden, for så tror jeg, det bliver et problem.
Det, jeg bare er optaget af at få ministerens svar på i dag, er, om vi så kan forvente, at samtlige partier vil blive indbudt til de forhandlinger fremadrettet.
Sådan som der lægges op til det af ministeren, bliver det jo nødvendigt at få andre partier med ind over i forbindelse med finansloven, hvis regeringen vil leve op til sit regeringsgrundlag om at øge bistanden, for vi har hørt ganske klart i dag, at det vil Dansk Folkeparti ikke lægge stemmer til.
Derfor håber jeg bare, ministeren i dag kan give os sit ord på, at vi kommer til at være en del af de forhandlinger.
Jeppe Kofod (S), 2008-01-15:
Det ved jeg ikke om man skal græde eller grine over.
Jeg vil så blot som opfølgende spørgsmål til det her spørge, om det så er ministerens opfattelse, at når Dansk Folkeparti stemmer for det her fantastiske forslag til vedtagelse, som man har lavet i fællesskab, jamen så har de også godkendt, stemt for, bakket op om regeringens ønske om en større ulandsbistand.
For sådan må jeg jo forstå ministerens svar; ellers kan ministeren jo ikke være så begejstret over, at man stemmer for noget, som er en konstatering af, hvad der står i regeringsgrundlaget, altså en tekst, som man bare kan konstatere er korrekt.
Eller er det sådan, at der er en politisk binding for Dansk Folkeparti, når de nu stemmer for det her forslag til vedtagelse?
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Jeg har bestemt ingen grund til som medlem af regeringen at fortryde noget som helst.
Jeg er umådelig tilfreds med formuleringerne i regeringsgrundlaget, og jeg er umådelig tilfreds med, at det nu bliver bekræftet af et flertal i Folketinget.
Så jeg har bestemt intet at fortryde.
Regeringens holdning, for så vidt angår bistandens størrelse, er fuldstændig krystalklar.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, og det vil fra i dag, her lige om lidt, også fremgå af en vedtagelse i Folketinget.
Så jeg fortryder absolut intet.
Jeppe Kofod (S), 2008-01-15:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en meget alvorlig sag, vi har debatteret i dag, nemlig hvordan vi når de her 2015-mål.
Der var en enkelt ordfører, der tvivlede på, om det overhovedet kunne lade sig gøre, og det kan man selvfølgelig sige er deprimerende.
Jeg håber, ministeren og regeringen er opsat på, at vi skal nå de mål, og at Danmark skal kaste sig ind i den kamp.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om ministeren synes, det er en særlig god udgang af den her debat.
Altså, alle partier minus Dansk Folkeparti har stillet en fælles forespørgsel til regeringen, hvor vi har været enige om teksten, og så ser vi altså et forløb, hvor V og K aftaler en vedtagelse med Dansk Folkeparti uden overhovedet at forsøge at lave et bredt samarbejde i Folketinget med de partier, man har stillet forespørgslen sammen med.
Hvordan synes ministeren det ser ud?
Er det ikke noget, man fortryder?
For her havde man altså en chance for at kunne efterleve det, som rent faktisk står i regeringsgrundlaget, nemlig at regeringen vil øge bistanden i de kommende år.
Frank Aaen (EL), 2008-01-15:
Det er korrekt, at de rige lande i OECD er blevet enige om, at det er en snedig måde at opgøre hjælpen på, for så ser den bedre ud end den er, og det er desværre også korrekt, at statsministeren gør det på akkurat samme måde som George Bush.
Men det er ikke korrekt, at det altid er sket sådan.
Det er noget, der blev indført for nogle få år siden, og det er til stor skade, for det er at tage penge fra de fattige og give dem til landenes finansministre, og det skal man ikke gøre.
Karsten Lauritzen (V), 2008-01-15:
Jeg takker for svaret fra ordføreren.
Jeg har fået indtryk af, at det, Danmark gør, faktisk er almindelig praksis og det samme, som andre lande gør, når de opgør deres udviklingsbistand.
Jeg skal spørge, om hr. Frank Aaen er bekendt med, at OECD har en normal praksis, der går ud på, at gældslettelse opgøres som en del af udviklingsbistanden.
Frank Aaen (EL), 2008-01-15:
Det er desværre ikke sådan, at alle ulykker her i samfundet er skabt af denne regering.
Nogle af de dårlige traditioner, der er blevet opbygget gennem tiderne, er skabt under tidligere regeringer, og det beklager jeg.
Men vi har været imod det hele tiden og har stemt imod, hver eneste gang vi har haft mulighed for det, fordi vi synes, det er at snyde de fattige, at bare fordi en dansk virksomhed engang har fået støtte til eksport til en eller anden diktator et eller sted af måske en luksusyacht, eller hvad ved jeg, skal den gave betales af de fattige i det samme land.
Karsten Lauritzen (V), 2008-01-15:
Jeg vil bare for god ordens skyld bede hr. Frank Aaen bekræfte, at han er af den opfattelse, at gældslettelse som en del af bistanden er noget, som denne regering har fundet på.
Frank Aaen (EL), 2008-01-15:
Tak for svarene.
Men helt ærligt altså, i hvert fald det ene af svarene var, må jeg desværre sige, rent sludder: at påstå, at handelspolitik og udvikling af landenes økonomi ikke har noget med 2015-målene at gøre.
For dem, der ikke ved, hvad 2015-målene går ud på, kan jeg oplyse, at de f.eks. går ud på at halvere fattigdommen i verden, og man kan ikke halvere fattigdommen i verden uden mere økonomisk udvikling, og det er afgørende for den økonomiske udvikling i de fattige lande, at de har nogle mere retfærdige handelsvilkår, end de har i dag.
Så selvfølgelig hænger det sammen.
Det andet, jeg vil sige, er - og der er jeg enig med ministeren - at selvfølgelig hænger klima og udvikling sammen, men problemet er jo, at hvis man tager det inden for rammen på de 0,8 pct., betyder det jo, at hver gang man gør noget for klimaet i den tredje verden, så tager man pengene fra de fattigste, for så er der færre penge til at hjælpe de fattigste.
Det er da helt absurd, når klimaproblemerne er skabt af de rige lande, at man så siger, det er de fattige lande, der med nedskåren bistand skal betale, for at vi kan gøre noget ved klimaet.
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Jeg tror måske ikke, det er så tosset endda, at vi her i dag får bekræftet, hvad der står i regeringsgrundlaget.
Jeg må jo konstatere, at fru Kirsten Brosbøl i hvert fald ikke kender til formuleringerne i regeringsgrundlaget, for i sætningen efter den sætning, der fremgår af vedtagelsen her, står der lige præcis, at udviklingsrammen fremover skal drøftes i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger.
Det er fuldstændig korrekt, som fru Kirsten Brosbøl nævner, at man ikke har haft det for vane tidligere, fordi man har arbejdet på en procentsats, der var 0,8.
Det vil sige, det har været givet, hvor mange penge der år for år blev afsat til udviklingsbistand.
Som noget nyt ønsker vi en decideret politisk stillingtagen, og jeg er meget spændt på her at høre partiernes bud på, hvordan man finansierer de op til 5 mia. kr., som vedtagelsen her alene vil beløbe sig til.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-15:
Vi har jo hørt fra ministeren nu, fra Venstres ordfører og fra den konservative ordfører, at regeringen agter at leve op til det, der står i regeringsgrundlaget.
Det er jo derfor, vi i dag er så optaget af at finde ud af, hvordan regeringen agter at gøre det, når man i dag binder sig op på et parti, som i dagspressen i dag præcist har sagt, at de vil den stik modsatte vej.
Det er faktisk det ordvalg, som Dansk Folkeparti i dag har brugt, og de har gjort meget klart - synes jeg - også fra talerstolen, at de vil en helt anden vej.
Nu siger ministeren så lige før i svaret til hr. Jeppe Kofod, at man agter at gøre det her til en forhandling, hver gang man skal forhandle en ny finanslov.
Det bekymrer mig dybt, for det, som regeringen jo indtil videre har haft af praksis vedrørende finansloven, er, at vi overhovedet ikke har diskuteret udviklingsbistand på finansloven, vi har aldrig været til forhandlinger om det her overhovedet.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om det her så er noget nyt, man vil komme med nu.
Skal vi forhandle reelt med alle partierne vedrørende ulandsbistanden, når vi skal forhandle finanslov til næste gang?
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Så vil jeg bare sige til hr. Steen Gade og de andre ordførere, som har deltaget i debatten her, at det forslag til vedtagelse, som SF med hr. Steen Gade i spidsen har fremsat sammen med hr. Jeppe Kofod og hr. Morten Helveg Petersen, punkt for punkt koster i størrelsesordenen 3-4 mia., hvis Danmarks bistand igen øges til 1 pct. af BNI.
Renses bistanden for andre formål som f.eks. gældslettelse, koster det i størrelsesordenen 1 mia. kr., hvis man tager præasyludgifterne med.
Klimabistanden skal gives ud over ulandsbistand, men der angives ikke nogen størrelsesorden for klimabistanden.
Men man kan altså konkludere, at det, som de tre partier her vil, er noget, der ligger i størrelsesordenen 5 mia. kr.
Det hænger ikke sammen!
Socialdemokratierne har i deres finanslovforslag alene anvist finansiering for 400 mio. kr.
Der er altså lang vej op til 5 mia. kr.
Steen Gade (SF), 2008-01-15:
Nu er der jo ikke nogen mennesker i Danmark eller i hele verden for den sags skyld, der ikke synes, at det ville være godt, hvis det gik bedre for Afrika.
Så slemt står det jo ikke til, så det er jo meget let at glæde sig over, kan man sige.
Men det hovedproblem, regeringen står med, og som ministeren så på en måde får tæskene for i dag her i salen, er jo, at man i dag har allieret sig med Dansk Folkeparti og givet Dansk Folkeparti den position op til finanslovforhandlingerne på ulandspolitikken.
Det er jo regeringens eget valg, men det er i hvert fald ikke det lange lys, der er tændt - efter min opfattelse.
Det er faktisk næsten at slukke lyset og prøve at se, hvordan det her så ser ud ved vejs ende.
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Hvis man lyttede til Dansk Folkepartis ordførertale fra fru Tina Petersen, ville man høre, at der faktisk var en reel interesse i at drøfte, hvordan vi kan skabe bedre vilkår for udviklingen i Afrika, herunder også hele spørgsmålet om øget samhandel, nemlig hvordan vi kan sikre, at de barrierer, der er, fjernes.
Så jeg synes faktisk, at det går udmærket.
Det har været grundlaget, det har været det mandat, som vi har arbejdet ud fra, og af det mandat fremgår det klart og tydeligt, at de økonomiske partnerskabsaftaler skal være udviklingsvenlige, at de altså skal være et udviklingsinstrument.
Jeg er af den opfattelse, at var der ikke blevet indgået aftaler, ja, så ville de fattigste lande være blevet stillet ringere.
Men vi får jo lejlighed til at drøfte det i Folketingets Udenrigsudvalg.
Frank Aaen (EL), 2008-01-15:
Problemet er jo, at i den gamle regerings tid sammen med SF og Enhedslisten var målsætningen at komme op på 1,5 pct. af BNI inklusive miljø, klima og katastrofer.
Når man så har halveret den ramme og vil proppe det hele ind i den halverede ramme, så er det jo, at det går galt, og det er derfor, vi er nødt til at sige, at der skal ske en udvidelse af rammen, hvis vi effektivt skal gøre noget ved klimaet.
Til det andet spørgsmål om den økonomiske udvikling vil jeg så sige, at der er vi på linje.
Hvordan har ministeren det så med, at EU har indgået handelsaftaler med nogle af de fattigste lande i Afrika, aftaler, der efter alle ngo'ers opfattelse betyder, at deres økonomiske udvikling skades til fordel for vores industri og til fordel for vores landbrug?
Er det ikke en katastrofe, at EU har gennemtvunget det?
Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Det er ikke så tit, jeg er enig med hr. Frank Aaen, men lige for så vidt angår 2015-målene og behovet for økonomisk vækst, er vi tilsyneladende helt enige, og så synes jeg, det vil være ærgerligt, hvis vi taler os fra hinanden.
Det, der er pointen her, er en midtvejsstatus over, hvor langt vi er kommet med 2015-målene.
Jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at fattigdommen ikke kan halveres, uden at der skabes økonomisk vækst, men det er bare sådan, at i den måde, som FN har opstillet 2015-målene på, er der ikke et egentligt måltal for økonomisk vækst.
Men jeg er enig i med hr. Frank Aaen i, at forudsætningen for fattigdomsbekæmpelse er økonomisk vækst.
Så vil jeg bare sige om klima og miljø og indsatsen på det område, at jeg synes, det er meget vanskeligt at skelne mellem, hvad der er det ene, og hvad der er det andet.
Og derfor ønsker jeg at se det i en sammenhæng, og jeg synes, det ville være meget kedeligt, hvis man kom i en situation, hvor det blev et spørgsmål om: Nå, skal det nu finansieres under den ramme, eller skal det nu finansieres under en anden ramme?
Det er på alle måder uhensigtsmæssigt, for det skal ses i en sammenhæng.
Lars Barfoed (KF), 2008-01-15:
Jeg vil da gerne kvittere for det, fru Pia Olsen Dyhr siger.
Jeg tror også, at Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti på en lang række områder har fælles opfattelse af, hvad vi skal gøre på det her område.
Jeg synes faktisk, det er et meget ambitiøst forslag til vedtagelse, der er lagt op til.
Vi taler om øget bistand fra de donorlande, der endnu ikke opfylder en FN’s målsætning.
Det skal vi gøre noget ved.
Et er, hvor meget vi løfter vores udviklingsbistand, men det helt afgørende er jo, at resten af verdens rige lande gør det samme som os.
Hvis de alle sammen gjorde det, ville det løfte udviklingsbistanden til den tredje verden massivt, og derfor er det jo fantastisk ambitiøst.
Vi siger, at vi skal sætte fokus på Afrika, hvor fattigdommen er størst; vi vil gøre mere omkring klima og miljø; vi vil særlig sætte fokus på ligestilling; og vi vil samarbejde med de lande, der som Danmark ønsker en forstærket indsats.
Og så konstaterer Folketinget, at det er regeringens hensigt at øge den danske ulandsbistand over en årrække.
Det er da egentlig ganske ambitiøst.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-15:
Jamen så må de, der sidder og lytter til den her debat, bare konstatere, at det er ren varm luft, når Venstre siger, at man ønsker at øge udviklingsbistanden, for man kan ikke anvise, hvor man vil finde flertallet, og man kan ikke anvise med hvor meget.
Det siger ordføreren jo ganske klart her fra talerstolen.
Man vil ikke fortælle os, om det er 0,81 pct., eller om det er 0,85 pct., vi skal op på.
Det er jo ikke bare oppositionen, det er sådan set også den organisation, hr. Karsten Lauritzen selv har været formand for, som har sagt, at det var den ene procent, man ville anbefale.
Kan vi få en plan for, hvorledes regeringsgrundlaget vil blive opfyldt, og i hvilken takt man vil øge udviklingsbistanden?
Hvad er målet med det her?
Det, vi kan konstatere, er, at Venstre åbenbart synes, at beløbets størrelse betyder noget, ellers havde man vel ikke skrevet det ind i regeringsgrundlaget.
Men når det så kommer til handling, når det så kommer til at skulle udfylde rammerne, kan vi ikke få nogen klare svar fra Venstre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-15:
Jeg er helt enig, når ordføreren siger, at vi bruger meget tid på at drille hinanden.
Jeg ser gerne, at vi lægger det til side og taler mere straight, for det er faktisk det, vi har brug for at gøre i den her debat.
Jeg har noteret mig, at Det Konservative Folkeparti i sit udviklingsprogram taler for, at dansk bistand skal øges til 1 pct., at I ønsker, at dansk bistand skal være mere effektiv, og at I er interesserede i, at danske ngo'er skal bruges mere aktivt.
Alle tre synspunkter er jeg ikke i tvivl om at SF godt kan dele med Det Konservative Folkeparti.
Jeg ville ønske, at vi i dag kunne stå med et forslag til vedtagelse, som SF og Det Konservative Folkeparti kunne være enige om, for der er mange lighedspunkter mellem nogle af disse ting.
Derfor undrer det mig, at I vælger at lave et forslag til vedtagelse, der er så uambitiøst, som I har lagt op til.
Det handler jo i virkeligheden om, at vi skal sætte en ny dagsorden, og at vi skal sætte fodaftryk på den globale bistand, og hvis I ønsker det, handler det vel om at få involveret flest mulige mennesker i det her projekt i Danmark og derfor også flest mulige partier.
Karsten Lauritzen (V), 2008-01-15:
Som jeg har redegjort for tidligere og også gerne vil redegøre for igen over for hr. Steen Gade, så er størrelsen af udviklingsbistanden jo op til forhandling i finanslovforhandlingerne.
De ligger lige forude, og jeg glæder mig da til at se resultatet af de forhandlinger og se, hvad man kan finde ud af.
Det kan også være, at der er, men det er så kommet frem nu.
Jeg vil sige, at jeg ikke føler, at jeg står i noget dilemma.
Jeg har fremsat et forslag til vedtagelse, som alle Folketingets partier er velkomne til at stemme for, og i den vedtagelse konstaterer man så, at det er regeringens politik at øge udviklingsbistanden, og det synes jeg da er en god konstatering.
Det vil jeg gerne have sat fokus på, og jeg tilkendegiver også, som jeg har gjort tidligere, hvad Venstre mener.
Steen Gade (SF), 2008-01-15:
Det er lidt bekymrende, at Hr. Karsten Lauritzen synes, at han absolut hele tiden skal sige, at han er en glad mand lige netop i dag, hvor han fremsætter det her forslag.
Jeg kan forstå det, hvis det var et forslag, hvor der ikke stod, at man bare skulle konstatere, at det står i regeringsgrundlaget.
Sagen er jo, at det, som hr. Karsten Lauritzen har foreslået os andre at stemme for, er, at vi sådan set skal acceptere, at vi kan læse.
Og det er jo derfor, at vi selvfølgelig stemmer imod det forslag, for det kan man jo ikke stemme for, medmindre det er vigtigere for Venstre, for regeringen at have alliancen med Dansk Folkeparti frem for løftet om ulandspolitikken.
Det er det dilemma, hr. Karsten Lauritzen står i, og ikke et spørgsmål om effektivitet.
Jeg kunne da også spørge til sidst: Hvis vi nu fjernede den 1 pct. og bare fjernede det, at det absolut skulle være 1 pct. inden for de næste 4 år, ville hr. Karsten Lauritzen så være med til det i dag?
Karsten Lauritzen (V), 2008-01-15:
Jeg kan glæde hr. Steen Gade med, at det, der står i oplægget »Større og bedre« står jeg stadig væk ved og kan også glæde mig ved, at en hel del af det jo er skrevet ind i regeringsgrundlaget, fordi der som sagt står, at vi vil give mere i udviklingsbistand.
Der er også en øget fokus på Afrika.
Noget af det, der bliver lagt vægt på i det oplæg, og som jeg var særlig glad for, er jo den her fokus på uddannelse, og det er jo netop et af de områder, hvor vi fokuserer, altså hvor regeringen fokuserer i forhold til opfyldelsen af 2015-målene, nemlig med hensyn til penge til uddannelse.
Så jeg er faktisk glad for det, der står i oplægget, og jeg er også glad for og tilfreds med det samarbejde.
Jeg ved ikke, om det er det, der er blevet lyttet til, men det i hvert fald gået i den retning i forhold til det, der står i regeringsgrundlaget.
Jeg mener, at det har rykket noget, og jeg står bestemt ved, hvad der står deri, men jeg har også respekt for, at man ikke sådan bare fra den ene dag til den anden kan øge udviklingsbistanden med 4 mia. kr. og samtidig være i førertrøjen i forhold til kvalitet.
Det bliver nødt til at gå hånd i hånd, og det er det, der er lagt op til i regeringsgrundlaget.
Steen Gade (SF), 2008-01-15:
Jeg vil sige velkommen til hr. Karsten Lauritzen som ordfører for Venstre, for sidst jeg mødte hr. Karsten Lauritzen var han VU-formand og overrakte mig det her fine papir som formand for Folketingets Udenrigsudvalg og insisterede på, at det skulle gennemføres.
Men jeg ved godt, hvad det handler om - jeg har også været politik.
Så det handler selvfølgelig om, at hr. Karsten Lauritzen nu er kommet ind i Venstres mølle, og nu skal han så sige det, Venstre mener.
Jeg håber, at han stadig mener det, som han mente før.
Det behøver han ikke at kommentere her fra talerstolen.
Jeg vil bare sige: Er det ikke en elendig situation, hvis man nu mener, at man går ind for øget ulandsbistand - nu går jeg ud fra, at man virkelig mener det - at man så fremsætter et forslag til vedtagelse, som i realiteten handler om, at man allierer sig med det eneste parti i Folketinget, der i sit principprogram og i sin aktive handling siger, at der skal være mindre ulandsbistand, altså at man gør en alliance med Dansk Folkeparti til det vigtigste redskab i den her diskussion i dag.
For det er jo det, der sker i dag.
Det er jo ikke, at vi snakker om tal.
Det er, at Venstre, regeringen allierer sig med Dansk Folkeparti og siger: Jamen det der almindelige politiske, taktiske spil er det, det handler om.
Det ikke ulandsbistanden.
I gamle dage var det sådan noget med, at statsministeren sagde: Hvad jeg sagde før valget, er også det, vi siger efter valget.
Nu siger statsministeren noget før valget - nu snakker vi ikke om hr. Karsten Lauritzen, men om statsministeren - og ved den første debat, vi får om det her, handler den om noget helt andet, nemlig at Dansk Folkeparti skal være med til at bestemme.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-01-15:
Jeg forstår da godt, at hr. Karsten Lauritzen foretrækker at diskutere kvalitet frem for kvantitet, når sagen nu er den, at hr. Karsten Lauritzen og Venstre ikke har det flertal, man åbenbart praler af at have på det her område i forhold til at hæve ulandsbistanden.
Altså, det, der sker i dag, er, at man siger et og gør noget andet.
Man siger, at man vil øge udviklingsbistanden jævnfør regeringsgrundlaget, og når det så kommer til den første konkrete anledning til at vise i praksis, hvordan man kan få et bredt samarbejde, der gør, at man kan øge udviklingsbistanden, hvad sker der så?
Så trækker regeringen et dårligt forlig i automaten ovre hos Dansk Folkeparti, og det er vel det mest ærgerlige ved debatten i dag.
Hr. Karsten Lauritzen havde haft muligheden for at få et bredt flertal til gavn for de fattigste på kloden.