runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Der er jo her tale om et lovforslag, som vi allerede har haft mulighed for at drøfte én gang her i Folketinget, da justitsministeren havde en lidt mere rød kasket på.
Det er et vigtigt lovforslag, og derfor er vi glade for, at V-regeringen har valgt at genfremsætte det.
I Danmark skal man kunne føle sig tryg.
Derfor er vi Socialdemokrater meget optaget af, at vores politi har de nødvendige ressourcer og redskaber til at forhindre terrorister i at komme til Danmark og lykkes med deres usmagelige attentater og gerninger.
Fordi terroristerne konstant udvikler nye metoder og bevæger sig over grænser, skal vi selvfølgelig sikre, at vores politi har de nødvendige kompetencer og redskaber til konstant at være to skridt foran.
Terroristerne skal stoppes, før de forvolder skade.
Det er baggrunden for det forslag, som vi diskuterer her i Folketingssalen i dag, og det er baggrunden for, at vi Socialdemokrater støtter forslaget.
Lovforslaget indebærer en ændring af toldloven, så luftfartsselskaberne får pligt til at give told- og skatteforvaltningen oplysninger om passagerer og besætning på luftfartøjer, som virksomhederne er i besiddelse af.
Desuden ændres lov om Politiets Efterretningstjeneste, så told- og skatteforvaltningen skal videregive oplysninger om passagerer og besætning på luftfartøjer til PET, hvis tjenesten vel at mærke vurderer, at oplysningerne kan have betydning i forhold til terrorbekæmpelse, jævnfør overtrædelser af straffelovens kapitel 12 og 13, så de kan gøre brug af disse.
Når vi giver politiet og PET nye beføjelser, skal vi naturligvis altid afveje sikkerheden og beskyttelsen af danske statsborgere over for retssikkerhedsaspektet.
Lad mig i den forbindelse slå fast, at vi i Socialdemokratiet mener, at det her forslag ligger inden for rammen af denne afvejning, og lad mig også gentage, at vi i Socialdemokratiet er yderst optaget af tryghed for danskerne.
Derfor kan vi støtte forslaget her i dag, og derfor indgår vi gerne i aftaler, der giver politiet og PET de bedst mulige forudsætninger for at bekæmpe den ondskab, som terror er udtryk for.
Det har jeg selvsagt intet grundlag for at konkludere, i og med at PET's efterforskningsmetoder ligger i PET, og jeg tror sådan set, det er meget fornuftigt, at de ikke deler deres efterretninger med offentligheden.
Men det, der jo også står klart, er, at det er et af de redskaber, som der er blevet peget på var et effektivt redskab i forbindelse med at bekæmpe terror; som en del af pakken var det et stærkt værn mod terror.
Det er jo i den forbindelse, vi diskuterer det her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Jeg tror, jeg vil fortsætte lidt i det spor, som min kollega fra Liberal Alliance lagde ud, nemlig omkring EU-dommen fra april sidste år, hvori man sagde, at det er klokkeklart ulovligt at masseopbevare personoplysninger uden grund.
Og den grund kunne man jo have, hvis man specifikt fra efterretningstjenestens side sagde: Vi har en konkret mistanke.
Men det er jo ikke det, der ligger i forslaget her.
Så hvad mener fru Trine Bramsen, set i lyset af at der ligger en klokkeklar dom fra EU-Domstolen om, at man ikke må masseopbevare generelle personoplysninger uden grund?
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Jeg vil bare spørge om noget.
Når ordføreren henviser til, at det ikke er godt med sådan en generel bestemmelse, og at man i stedet bør gå i retten og få en kendelse, når der er grundlag for det, har ordføreren så gjort sig nogen forestillinger om effektiviteten i det system?
Jeg tænker på, at det jo ikke er sådan, at man bare lige render forbi Københavns Byret.
Nej, man går ned med en retsmødebegæring med dertil hørende bilag for at bede dommeren om at indkalde til et retsmøde, beskikke en forsvarer og efterfølgende – forhåbentlig – få afsagt en editionskendelse på, at man kan få de og de ting udleveret.
Kan det ikke give ordføreren stof til eftertanke, at det måske kan komme til at gå så langsomt, at der kan smutte nogle terrorister igennem, for at sige det rent ud?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Jo, det er fuldstændig korrekt.
Og det er også derfor, retsplejeloven indeholder en mulighed for, at man foretager edition, altså at der indhentes oplysninger uden en kendelse, og så får man ikke lov, men tilgivelse eftefølgende.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Det anede mig nok, at det var det svar, vi ville få, og jeg må sige, at jeg er målløs.
Jeg har fuld forståelse for, at Enhedslistens ordfører har fine retssikkerhedsmæssige betragtninger her i Folketinget.
Men tænk, at man under en behandling af en lov, der skal give en generel hjemmel til PET til at indhente de her oplysninger, siger: Jamen der er da den mulighed, at de bare gør det på øjemed og ikke spørger nogen.
De kan da bare tage ud at gøre det og så gå i retten bagefter.
Ja, men ordføreren ved jo lige så godt som jeg, at selv om dommeren måtte underkende det, der er fremskaffet, så er det jo fremskaffet én gang på, om jeg så må sige tvivlsom vis.
Det er dog en underlig argumentation imod denne generelle lov.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Man kan jo undre sig over, hvorfor ordføreren spøger, hvis han havde gættet, hvad jeg ville svare.
Men ikke desto mindre vil jeg sige, at enten står hr. Preben Bang Henriksen og argumenterer for, at man skal fjerne muligheden for at foretage tvangsindgreb på øjemed og få få godkendelse efterfølgende.
Eller også står hr. Preben Bang Henriksen og argumenterer for, at retssikkerhed altid er ligegyldigt i forhold til effektiviteten.
Det er jo sådan, at man skal finde en balance mellem de ting, og det er derfor, man efterfølgende, når øjemedet ellers forspildes, kan få tilgivelse frem for godkendelse i retten.
Og det betyder selvfølgelig, at når politiet tilstrækkelig mange gange har fået et rap over nallerne ved at få et nej, så retter de forhåbentlig ind i fremtiden.
Så det er en generel retssikkerhed, vi skal tage i betragtning her.
Hvis det var så nemt, kunne vi jo bare indføre den retssikkerhed også i det her tilfælde, vil jeg sige til hr. Preben Bang Henriksen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Når jeg lytter til ordføreren, får jeg egentlig lyst til at spørge, om ordføreren har den oplevelse, at Politiets Efterretningstjeneste har interesse i eller for den sags skyld ressourcer til at overvåge Åse og Vagn på charterferie til Alanya.
Kunne det ikke være, at det her, ud over konkrete personer, handler om, at det er vigtigt at kunne overvåge nogle mønstre, også nogle mistænkelige rejsemønstre, og dermed kunne gribe ind?
Det fører mig også til at spørge om: Hvor i Enhedslistens tankesæt hører nationens sikkerhed til?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Selvfølgelig kan man argumentere imod sådan nogle ting her ud fra en fuldstændig blind tillid til politi og efterretningstjenester eller øvrige myndigheder.
Man kan altid sige, at PET da ikke har nogen interesse i at gøre noget imod Åse og Vagn.
Men det ændrer jo ikke på, at Åse og Vagn, når de skal til Alanya, stadig væk bliver overvåget.
En del af deres ret til privatliv er jo netop, at de har lov til at tage til Alanya uden at blive overvåget af staten, og uden at staten skal granske i, hvad de går og laver, fordi de ikke er mistænkt for noget kriminelt.
Det er det helt, helt principielle i det.
Dernæst må man jo sige, at netop det, at nogen vil bruge det her til at analysere rejsemønstre, kombineret med at man også logger vores telefondata og sms'er og vores biler med nummerpladescannere og meget, meget andet, gør, at vi får det, der hedder et masseovervågningssamfund.
Jeg vil sige det sådan, at nationens sikkerhed står mig meget nær, og demokratiet står mig meget nært.
Derfor er jeg imod, at det skal udvikle sig til et masseovervågningssamfund, og derfor kerer jeg mig også om vores frihedsrettigheder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Vi kan så have forskellige holdninger til, hvor grænsen går, og hvad man skal gøre.
Men jeg er nødt til at holde fast i, om det ikke betyder noget, at Politiets Efterretningstjeneste har en mulighed for at kunne se på rejsemønstre?
Så er der det her med, at vi alle sammen bliver registreret, og det næste spørgsmål kunne så næsten være: Vil ordføreren fremsætte et forslag om, at luftfartsselskaber heller ikke må indsamle oplysninger om, hvem der rejser med deres fly, fordi de oplysninger lige pludselig kunne blive lækket?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Først vil jeg kommentere det sidste.
Jeg synes da, det er rigtig godt, at vi har en persondatalov, som bl.a. siger, at virksomheder ikke må indsamle persondata i for lang tid ad gangen, og uden at det har et formål.
Den lov eksisterer, og den har jeg selvfølgelig tænkt mig at holde fast i.
For det betyder noget, at man har ret til egne data og eget privatliv.
For det første vil jeg sige, at man nok skal passe på med at fæstne al for stor lid til hele det her med big data og tro, at man kan forudse, hvem der er kriminel, og hvem der ikke er kriminel, ud fra hvad de spiser om bord på flyveren og hvilke lufthavne de mellemlander i.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det mest effektive samfund da selvfølgelig ville være et, hvor vi hele tiden kunne holde øje med, hvor alle individer var henne.
Men det samfund ønsker jeg ikke at leve i.
Det tror jeg sådan set heller ikke hr. Søren Pape Poulsen ønsker.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
I Liberal Alliance er vi som andre naturligvis meget optaget af, og det har debatten her i salen også båret præg af, at der træffes de nødvendige foranstaltninger, der kan medvirke til at sikre vores samfund og vores borgere imod terrorangreb
Vi er ligeledes, og det skal man ikke tage fejl af, dedikerede i bekæmpelsen af enhver form for radikalisme uanset retning, ikke mindst bekæmpelsen af den meget nærværende og aktuelle islamiske terrorisme.
Terrorisme er det ultimativt onde, det truer vores sikkerhed og vores tryghed, og vi skal bekæmpe det med alle midler.
Og det er i virkeligheden dem, altså midlerne, denne debat og dette lovforslag handler om.
Den aktuelle situation kræver, at vi går imod terrorisme med alle de redskaber, der er nødvendige.
Det kan der ikke være nogen tvivl om, og vi så gerne en meget rigid og konsekvent overvågning af de mennesker, som gennem adfærd, ytringer eller handlinger kan kædes sammen med eller konkret mistænkes for at ville begå forbrydelser imod staten, danskerne eller disses sikkerhed.
Det har vores retsordfører også udtrykt meget klart under den foregående behandling af dette lovforslag i sidste folketingssamling.
Vi ønsker ikke at masseovervåge den danske befolkning, og det er præcis det, der er tale om i det her forslag.
Forslaget her handler om oprettelse af et såkaldt PNR-register, hvor det uden forudgående begrundelse eller konkret mistanke vil være muligt at registrere oplysninger om danskerne af den ene grund, at de foretager en flyrejse.
Forslaget giver derfor anledning til bekymring, endog meget stor bekymring.
Med lovforslaget gives SKAT mulighed for at indhente passageroplysninger om alle danskere, der rejser med fly, og efterfølgende videregive disse oplysninger til Politiets Efterretningstjeneste uden en retskendelse.
Det er nærliggende for nogle her i salen, hvilket også er kommet frem, at indvende, at vi må acceptere de her indskrænkninger i vores frihedsrettigheder, og at det er en nødvendig pris for at garantere vores sikkerhed og bekæmpe terrorisme.
Det er et grundlæggende dilemma, og vi anerkender i Liberal Alliance til fulde dette dilemma.
Det er derimod efter vores opfattelse et eksempel på en lovgivning, der skal give os en følelse af, at vi bliver sikrere og mere trygge, men det vil i sidste ende være en falsk tryghed.
Det vil ikke have den store effekt og vil i virkeligheden være en indskrænkning af vores frihedsrettigheder.
Vi er tilhængere af, at politi og efterretningstjenester gives de bedst tænkelige redskaber og muligheder for at sikre vores grundlovssikrede rettigheder.
Og vi finder egentlig, at disse – med alle de lovforslag, som har været behandlet her i salen – efterhånden er ved at være hjemlede og på plads, hvorfor vi ikke kan støtte det nuværende forslag i dets nuværende udformning.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Tak for ordet.
Jeg vil forsøge at undlade at tage billeder heroppefra.
Det her lovforslag går ud på, at PET-loven og toldloven vil indebære, at SKAT får en særskilt hjemmel til at modtage og videregive oplysninger om flypassagerer og -besætninger, som luftfartsselskaberne er i besiddelse af, til PET, også i de situationer, hvor SKAT ikke har nogen selvstændig interesse i at få oplysningerne til brug for toldkontrol.
Når man så dykker ned i, hvad det er for nogle oplysninger, så ser man, at det er en rigtig lang liste, og den vil jeg tillade mig at læse op.
PET kan få adgang til oplysninger såsom navn, køn, fødselsdato, nationalitet, pasnummer, pasudstedelsesland, passets udløbsdato, booking- og reservationsnummer, reservations- og udstedelsesdato, rejsebureau, rejsedato, rejseplan, herunder forudgående og efterfølgende flyvninger, det, der også hedder connecting flights, tidligere reservationer, eventuelle oplysninger om medrejsende, kontaktoplysninger, oplysninger om betaling, pladsnummer, bagage, kreditkort, og så står der m.v.
Det er ikke uddybet i bemærkningerne, hvad det m.v. dækker over.
I Alternativet er vi grundlæggende imod den voksende overvågningstendens, der, som vi ser det, er båret af frygt for terror.
Vi synes, man glemmer ukrænkeligheden af vores personlige frihedsrettigheder, som er meget vigtige.
I Alternativet er vi af den opfattelse, at vi ikke skal lade os skræmme og dermed underminere de helt fundamentale værdier, som vi har i det danske samfund.
Og det er retssikkerheden for den enkelte og det helt fundamentale princip, at der skal en retskendelse til, hvis man har en mistanke om, at en person er i færd med at begå noget kriminelt.
Det er en svær afvejning, og det har debatten heroppe på talerstolen også vist: Det der med, hvor meget man skal tillade PET og politiet at overvåge os, er en svær afvejning.
Men Alternativet er af den opfattelse, at det angreb, som terrorister laver på vores demokrati, skal vi ikke selv lave på vores eget demokrati.
Og det er det, Alternativet er bekymrede for vil ske med det her forslag, altså at vi i virkeligheden går videre ad den vej og underminerer vores demokrati.
Overvågning er et nødvendigt redskab.
Men det kan vi kun tillade i tilfælde, hvor man konkret er mistænkt for at planlægge kriminalitet.
Overvågning af almindelige borgere derimod synes vi overskrider vores grundlæggende frihedsrettigheder som borgere i det danske demokrati, og derfor er Alternativet ikke til sinds at støtte lovforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Jeg vil blot høre, om ordføreren kan bekræfte, at den lange liste, som der blev læst op fra med navn og pasnummer, sådan set bare svarer til de oplysninger, som et luftfartsselskab har om den rejsende, og at det er det, man får adgang til.
Man får adgang til de oplysninger, et luftfartsselskab i forvejen har.
Jeg vil også gerne høre, om ordføreren ikke forstår, at der kan være en interesse i at kende nogle rejsemønstre, der kan stykkes sammen, også for at kunne undersøge, hvilke typer man har at gøre med her.
Så vil jeg også gerne høre, om ordføreren virkelig mener, at PET har en interesse i eller ressourcer til at overvåge helt almindelige danskere.
Det er jo også PET-loven, det hører ind under.
Så hvad er det lige, som ordføreren er særlig bange for der?
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Der bliver spurgt: Hvorfor er der behov for denne masseindsamling af data osv.?
Jamen jeg så da også gerne, at PET bare sagde, at det lige nøjagtig er nr. 487 eller ham på det sæde der, vi skal have fat i.
Men problemet er, at sådan fungerer efterforskning ikke.
Det her er jo en efterforskning med så mange ubekendte i, at man næppe har nogen helt konkret mistanke.
Men på grund af at man kan sammensætte forskellige ting, rejsemønstre og andre ting, kombinere dem med hinanden, så får man måske et billede af, at der er en person, som kunne være under konkret mistanke.
Men når ordføreren spørger, hvorfor man ikke bare tager og, om jeg så må sige, beder om en kendelse på den konkrete person, så er det netop, fordi puslespillet skal sættes sammen, før man finder ud af, hvem det egentlig er man konkret har under mistanke.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
For lige at følge op på det sidste spørgsmål her vil jeg sige, at ordføreren specifikt nævner PET's mulighed for at følge op og lægge puslespillet på plads.
Men spørgsmålet er jo i virkeligheden, om det her forslag vil give mulighed for det.
I og med at man masseindsamler data om os alle, risikerer vi så ikke, at dem, som vi i virkeligheden interesserer os for, forsvinder?
Det, som jeg i lighed med andre spørgere ligesom fisker lidt efter, er altså: Hvorfor er det, at vi ser behovet for at masseindsamle nogle data, når PET jo udmærket ved, hvem de har i kikkerten?
I lighed med det lovforslag, som blev sat til første behandling i sidste uge om en udvidelse af FE's beføjelser, hvor er det så, at ordføreren ser det her behov for at skærpe lovgivningen, også i forhold til den terrorlovgivning, som eksisterer allerede?
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Det er to forskellige diskussioner.
Lad os endelig tage den diskussion på et senere tidspunkt.
Den anden handler jo om oplysninger, der allerede i dag opbevares.
Der er jo ikke tale om nye oplysninger.
Der er tale om oplysninger, som virksomheder ligger inde med allerede i dag, men at de så deles med efterretningstjenesterne, så de kan fange det, hvis der er potentielle terrorister rejsende på tværs af landene.
Og det synes vi Socialdemokrater er rigtig fornuftigt, altså at de bliver delt med PET.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-10-29:
En efterretningstjeneste kan kun leve op til sin forpligtelse om at gøre danskerne trygge, hvis vi løbende kigger på de betingelser, der skal til for effektivt at kunne indhente relevante efterretninger.
Forslaget, vi behandler nu, er et klart skridt i den rigtige retning i forhold til at sikre PET muligheden for at tilvejebringe oplysninger, der kan sikre Danmark og danskerne bedre imod trusler fra kyniske terrorister, for dem skal vi selvfølgelig give kamp til stregen.
Et vigtigt skridt i denne kamp er at sikre muligheden for at spotte faren, inden den bliver livstruende.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at et forslag om et PNR-register er vand på Dansk Folkepartis mølle, for det er noget, vi har ønsket os og set frem til længe.
Det er vores indtryk, at et PNR-register vil vise sig som et vigtigt redskab i kampen mod terror og kampen for danskernes tryghed, da det øger efterretningstjenestens mulighed for at få adgang til informationer, der kan varsle, at en trussel er på vej i vores retning.
Vi ser derfor frem til at få gennemført forslaget, som vi er sikre på vil være til gavn for PET i arbejdet på at eliminere eventuelle sikkerhedsrisici og dermed til glæde for danskernes tryghed.
Jeg kan derfor på Dansk Folkepartis vegne anbefale forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Tak for det.
Meget havde set anderledes ud, hvis vi havde stået her før 2001.
Vi har i den grad fået andre ting at spekulere over, siden terroren satte sit skrækkelige præg på hele verden.
Det lovforslag, vi behandler i dag, er som bekendt en genbehandling af det forslag, vi ikke blev færdige med i sidste samling.
Forslaget giver PET adgang til at indsamle oplysninger, som flyselskaberne i forvejen registrer om passagerer og besætningsmedlemmer, de såkaldte PNR-oplysninger.
Forslaget vil styrke PET's mulighed for overvågning af, om personer med tilknytning til terrorvirksomhed er på vej til eller fra Danmark.
Det vil gøre PET's forebyggende og efterforskningsmæssige indsats mod terrorisme mere effektiv.
Vi kan sagtens have et samfund, hvor alting er baseret på ethundrede procent retssikkerhed, og hvor der overhovedet ikke er overvågning, men vi har altså også – undskyld, jeg siger det – i 2015 en deraf følgende risiko.
I det her tilfælde foreslår vi en ændring af toldloven, så flyselskaberne får pligt til at give SKAT oplysninger om passagerer og besætninger på fly.
SKAT skal videregive oplysningerne til PET, hvis tjenesten vurderer, at oplysningerne kan have betydning for varetagelse af PET's opgaver vedrørende forebyggelse og efterforskning af bl.a. terrorisme og spionage.
Det vil altså sige, at PET via SKAT kan få adgang til PNR-oplysningerne om navn, rejserute, destination, dato, flyselskab, medrejsende, kontaktoplysninger osv.
Venstre finder, at lovforslaget er et nyttigt redskab i kampen mod terroristernes krydsning af grænserne og planlægning af aktiviteterne.
Desuden har vi et PET-tilsyn, der skal kontrollere, at oplysningerne kun vil blive brugt til det, som vi har givet mandat til her i Folketinget.
Oplysningerne bruges i forvejen i dag af de danske toldere; de har adgang til dem, og dansk politi har også adgang til en række af oplysningerne, og nu får PET dem også med dette forslag.
Venstre kan hundrede procent støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Jeg kunne godt tænke mig helt kort lige at få opklaret – nu ved jeg, at ordføreren har en juridisk uddannelse bag sig – hvad det betyder, at man ikke har hjemmel til noget.
Ordføreren kan vel lige starte med at bekræfte over for mig, at hvis en myndighed gør noget, som de ikke har hjemmel til, så betyder det, at myndigheden gør noget, der er ulovligt.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Jeg kan sige, at de aktiviteter, som en myndighed foretager sig, skal myndigheden på den ene eller den anden måde have hjemmel til.
Fru Pernille Skipper gav sin udlægning af det, og hun har været lidt mere forberedt på det, end jeg har, så jeg vil ikke gå videre end at sige, at aktiviteterne bør myndighederne selvfølgelig have hjemmel til, ja.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Det er godt, vi får det på plads, for det er jo nemlig sådan – kan vi læse i det her lovforslag – at PET i en årrække uden at have hjemmel til det har indhentet personfølsomme oplysninger om borgerne via SKAT, og det er jo ulovligt.
Sådan er hovedreglen.
Så hvad har Venstre som regeringsparti egentlig tænkt sig at gøre ved, at PET øjensynligt i årevis har indhentet ulovlige oplysninger om borgerne, ud over selvfølgelig at give dem lov til det, kan vi se – det er det, der sker nu med lovforslaget?
Har man på nogen måde tænkt sig at reagere over for, at der er foregået ulovligheder i forbindelse med borgernes personfølsomme oplysninger i årevis?
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Nu må fru Pernille Skipper selv belægge sine ord, som hun vil, selvfølgelig, men der bliver spurgt, hvad Venstre egentlig har tænkt sig at gøre ved den her situation, og det kan jeg svare på meget simpelt: Venstre har faktisk tænkt sig at fremsætte L 23, og det er lige præcis det forslag, vi behandler i dag.
Så det er det, vi gør ved situationen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Nu kender jeg jo ordføreren rigtig godt og ved, at ordføreren både har indsigt i den juridiske verden og i reglerne, men også har et liberalt hjerte, der banker for retssikkerhed.
Derfor vil jeg spørge om noget, for jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at man sagtens kan have et samfund med hundrede procent retssikkerhed og ingen overvågning, og at det selvfølgelig også ville have nogle konsekvenser i form af manglende retssikkerhed.
Men man kan jo også have det modsatte samfund, og jeg kan huske, at ordføreren og jeg for nogle år siden talte om en bog, som vi begge sætter meget højt, nemlig »1984«.
Sådan et samfund kan man jo også have.
Derfor vil jeg egentlig gerne stille det samme spørgsmål, som fru Pernille Skipper stillede til Socialdemokraternes ordfører, nemlig om der er grænser for et overvågningssamfund i forhold til tryghed på den ene side og sikkerhed på den anden side.