runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Jeg er sådan set ikke uenig i beskrivelsen af, at der findes betydelige prisforskelle.
Der, hvor kæden hopper en lille smule af, er, når hr. Per Ørum Jørgensen siger, at det er uforklarligt.
Det er jo det interessante.
Derfor er det jo sådan, at det forslag, Det Radikale Venstre har fremsat, nemlig at man lavede obligatorisk miljøledelse og certificering af selskaberne kombineret med en benchmarking, jo ville give den indsigt fuldt ud, som nogle ønsker sig, og som vi også synes er helt fornuftig, men man undgik så det fordyrende og bureaukratiske led, der hedder et statsstyre, og man undgik den beskatning, som det hele jo handler om, nemlig penge i statskassen.
Hr. Per Ørum Jørgensen har jo også i sin ordførertale sagt, at det handlede det om for ham.
Det ville man så kunne undgå.
Jeg ved jo, at der undervejs i den her proces f.eks. var nogle, der ikke kunne forstå, at der kunne være forskelle på priser i sammenlignelige kommuner i Midtjylland.
Det viste sig jo, når man fik forklaringen, at så var den ene kommune en kommune med meget store geografiske højdeforskelle og en anden en meget flad kommune.
Det betyder f.eks., at der, når man lægger kloakledninger ud, skal investeres rigtig meget der, hvor der er store niveauforskelle, i de anlæg, der skal gøre, at man kan pumpe op og ned, og det skal man ikke i de andre kommuner.
Det var forklaringen på det.
Sådan er der hver eneste gang en forklaring på forskellige priser i det, man ellers kalder sammenlignelige kommuner.
Det er den overfladiskhed, som vi egentlig burde væk fra.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-26:
Jeg er nødt til at høre, om ikke hr. Johs. Poulsen kan bekræfte, at vi har et regime, som vi gør op med nu, støttet af et bredt flertal i Folketinget, hvor der er kæmpestor forskel på prisen.
For sammenlignelige kommuner er det meget svært at finde en naturlig forklaring på, hvorfor der er den her kæmpestore forskel.
Hr. Johs. Poulsen må også have overvejet, om ikke det er et problem i forhold til den gennemsigtighed, som borgerne fortjener i forhold til offentlige selskaber.
Det må da også være noget, der har bekymret hr. Johs. Poulsen, ville jeg tro.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Nu er det jo normalt ikke den bedste forudsætning for at få en god debat om et lovforslag, at man, inden man overhovedet får startet debatten, påstår, at dem, man eventuelt skal debattere med, er gamle, sure mænd.
Men det er jo nu engang hr. Jørn Dohrmanns stil, det vi ved jo.
Han forsøger at gøre, hvad han kan for at afspore debatter, og det er han selvfølgelig velkommen til.
Det, jeg vil spørge hr. Jørn Dohrmann, om, er: Forekommer det ikke hr. Jørn Dohrmann at være en lille smule selvmodsigende, når han påstår, at forbrugerne ikke skal betale to gange for det vand, de jo har betalt én gang, samtidig med at man vil indføre en beskatning efterfølgende i sektoren – og samtidig vil indføre en statsafgift, hvis det f.eks. går fra at være andelsejet til at være kommunalt ejet eller den modsatte vej?
Det er jo netop at betale flere gange.
Steen Gade (SF), 2009-03-26:
Som jeg før sagde til hr. Johs. Poulsen, mener jeg altså ikke, at det er et totalt centralistisk makværk, men jeg skal da medgive, at der sker nogle ændringer her.
Jeg sagde heller ikke, at det kun var en taktisk betragtning for at undgå privatisering, men jeg er da glad for, at hr. Johs. Poulsen medgiver, at det var en sådan situation, og at vi har været udsat for et pres.
Jeg er også glad for, at hr. Johs. Poulsen kan se, at vi har hegnet det så godt ind, som vi i hvert fald har kunnet for nuværende.
Det, jeg ville være mere bekymret for, hvis jeg må være så åben her, ville være, om vi har penge nok til renovering, om vi har penge nok til teknologiudviklingen i fremtiden, og derfor nævnte jeg også nogle af de ting, som vi vil arbejde videre med, når der skal skrives en betænkning og vi får nogle tilkendegivelser, eller i hvert fald senest når vi udsteder bekendtgørelser.
Jeg kom til at sige »vi«.
Det er jo ikke os, men ministeren, der udsteder bekendtgørelser, men det er jo sådan, at når man er med i et forlig - og det ved hr. Johs. Poulsen alt om - er man også med til at drøfte bekendtgørelserne.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Det er rigtigt, at det fremgik af regeringsgrundlaget i 2005, at man ville lave det, der hed et serviceeftersyn af vandsektoren.
Og det er jo også rigtigt, at det i starten udviklede sig sådan, at det serviceeftersyn lignede et serviceeftersyn, som svarer til, når man sælger bilen hen på mekanikerværkstedet: Så ser man den aldrig mere.
Sådan er det jo ikke fuldstændig blevet, men det er dog blevet noget i den retning.
Der er i hvert fald kommet en fremmed chauffør på og fremmede ejerforhold til bilen.
Det kan godt være, at man stadig væk må benytte den lidt, men det er en helt anden situation, og det synes jeg stadig væk er underligt at SF vil medvirke til.
Jeg forstår, at det er en taktisk vurdering, og at man mener, at man kunne have fået noget, der var værre.
Nu deltog jeg jo også i de indledende forhandlinger, og derfor vil jeg sige, at det er min opfattelse, at hvis et stort mindretal i Folketinget havde sagt, at vi ikke skulle gå den her vej, så var den her lovgivning ikke kommet.
For når det har taget lang tid, er det jo bl.a., fordi rigtig mange i sektoren har advaret imod det, der nu er i gang med at blive lavet, og rigtig mange har sørget for, at selv ind i regeringspartierne har man været meget, meget usikker.
Jeg er sikker på, at hvis man lukker hovederne op på nogle af regeringspartiernes ordførere, kan man se en skepsis, der er langt større end den, de tilkendegiver i dag.
Er den ikke til stede hos en så erfaren miljø- og demokratiforkæmper som hr. Steen Gade?
Steen Gade (SF), 2009-03-26:
Nu vil jeg ikke beskrive lovforslaget, som hr. Johs. Poulsen gør det, men det, der er grunden til, at vi har indgået den her aftale, er, at vi har været optaget af, at man ikke fik en proces, hvor man nu gik i gang med at lave en omfattende privatisering af hele den her sektor.
Det er efter vores opfattelse hegnet så godt ind, som det kan hegnes ind.
Så har vi, som også hr. Johs. Poulsen ved, arbejdet for, at teknologiudvikling ikke skulle blive - hvad vi skal sige - taber i det her projekt.
Det er i hvert fald to af de vigtige grunde, og for at komme tilbage til den første grund vil jeg sige, at hr. Johs. Poulsen jo godt ved, at på det tidspunkt, hvor de her forhandlinger startede, var der et vældigt pres, for at man skulle privatisere på området, og det synes jeg vi har fået forhindret med aftalen.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Ja, nu undskylder jeg over for vikarordføreren, da vi jo normalt ikke går ind i dybe debatter, når der er vikar på, og det har jeg heller ikke tænkt mig.
Men hr. Steen Gade er jo ikke nogen novice ud i miljøpolitikken, og som formand for Miljøudvalget og mangeårig debattør på området går jeg også ud fra at hr. Steen Gade på sit partis vegne kan svare på, hvad der er baggrunden for, at SF i den her sag har valgt at gå med i en aftale, der jo reelt flytter den helt afgørende sidste magt fra den decentralt, demokratisk styrede sektor enten i kommunerne eller i andelsvandværkerne til et centralt embedsmandsudvalg, der nu ligger i regeringsregi og består af embedsmænd, som ikke kan stilles til demokratisk ansvar, men som har det sidste ord at skulle have sagt, når man skal forholde sig til prisdannelse og indsats i de enkelte vandværker.
Steen Gade (SF), 2009-03-26:
Da mit partis ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, ikke kan være til stede, skal jeg bare kort fremføre mit partis synspunkter.
Det er klart, at vi også i udvalgsarbejdet vil tjekke de her ting i selve lovforslaget, men ellers er det som forligsparti for os spørgsmålet om, hvordan vi kommer vi videre, som måske mest er i fokus, og det, vi vil arbejde for, er fire ting: at vand- og spildevandsselskaberne sikres tilstrækkelige ressourcer til at kunne handle hensigtsmæssigt i forhold til behov for klimatilpasninger i de kommende år, at loven og de bekendtgørelser, der nu kommer bagefter, tilskynder til, at man gør en målrettet indsats mod specielle forurenere, miljøfremmede stoffer, særlig belastende affald m.m., at loven og kommende bekendtgørelser tilskynder til nyttiggørelse af slam fra centrale rensningsanlæg, og endelig regner vi med, at vi også i løbet af behandlingen her kan få nogle klare meldinger ind i en betænkning vedrørende rensning af spildevand fra det åbne land, så vi også har taget det tema med og fået det sat på skinner.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Jeg tager det jo som en halv indrømmelse af, at her er man så i gang med at lave et system, der betyder, at man får dobbelt betaling i en række tilfælde.
Når hr. Jørn Dohrmann siger, at han ikke kan følge min tankegang, vil jeg sige, at så kan jeg bedre forstå, hvorfor man kan finde på at lave det her lovforslag.
Min tankegang er jo sådan set bare at fastholde det udgangspunkt, man har haft, nemlig at pengene bliver i vandsektoren, og at pengene bliver hos forbrugerne.
Har hr. Jørn Dohrmann slet ikke forståelse for de synspunkter, som ikke bare er nogle, som jeg fremfører, men som fremføres stort set næsten fra alle leder og kanter af vandsektoren?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-26:
Altså, hvis man ikke rigtig får en fortjeneste ud af det, hvorfor så sælge?
Det her er forbrugernes vandsystem, og derfor er det jo vores opgave at sikre, at der ikke er et incitament til at sælge ud.
Vi så, at der var nogle kommuner, der solgte ud af selskaberne.
Der vil jeg bare spørge hr. Johs. Poulsen: Tror hr. Johs. Poulsen, at vandet er blevet billigere, fordi man har solgt vandværker?
F.eks. solgte Kolding Kommune et vandværk til 39 mio. kr., men samtidig var der en klausul på, at vandets pris skulle stige med ca. 25 pct
Er det at give det billigst muligt til forbrugerne?
Vi var nødt til at skulle lave noget, vil jeg sige til hr. Johs. Poulsen.
F.eks. solgte Svendborg sin vandforsyning for et millionbeløb til et andet selskab.
Man må sige, at noget, som forbrugerne jo har betalt for én gang, går kommunen så hen og indkasserer ekstra penge for.
Der kan man spørge: Er det en vindersag for forbrugerne, at de nu skal til at betale for det samme anlæg en gang til med afskrivninger, og hvad der ellers følger med?
Jeg må bare sige til hr. Johs. Poulsen, at det ikke var særlig smart.
Der var en åben kattelem – eller en åben ladeport må vi hellere kalde det - for, at de her selskaber kunne sælges.
Dermed var vi nødt til at lave en stopklods, sådan at de her anlæg ikke bare blev solgt.
Og det har man gjort effektivt ved at sige til kommunerne: Hvis I sælger, så skal I altså betale penge til statskassen af det salg.
Helle Sjelle (KF), 2009-03-26:
Jeg vil blot sige, at jeg synes, jeg understregede i min tale, at vi er glade for at have fået Bulgarien og Rumænien med.
Det understregede jeg først og fremmest, men jeg understregede også meget nøje, at der er en udvikling i gang mod, at man i højere grad får stoppet kriminalitet, får stoppet korruption.
Og det er en udvikling, som vi støtter, bl.a. ved at være med i EU.
Der er jo heller ikke nogen tvivl om, at når der har været problemer, så har man f.eks. også valgt at gribe meget hårdt ind og stoppe bl.a. tilskud til landene.
Så jeg synes bestemt, at man følger det her meget nøje, og jeg synes bestemt også, at man må sige, at det har nogle konsekvenser, når landene ikke følger det, de bør følge, og det, de har lovet EU at følge.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Jeg vil da godt svare på det spørgsmål, som fru Helle Sjelle stiller: Hvorfor skal man overhovedet blive klogere af sine erfaringer?
Ja, det skal man jo, bl.a. fordi jeg er ret overbevist om, at de partier, der stemte ja til at få Bulgarien og Rumænien ind, i dag må sidde med en noget kedelig fornemmelse, når vi altså har tusindvis af kriminelle folk fra netop de to lande, som agerer helt frit i Danmark.
Politiet står næsten magtesløst.
Hvis man ser på, hvor mange der bliver sendt ud, i forhold til hvor mange der kommer ind, og hvis man ser på, hvordan de så i øvrigt bare strømmer tilbage igen, fordi vi ikke har en jordisk chance for at få dem stoppet ved grænsen, fordi fru Helle Sjelle med sine venner også har forbudt politiet overhovedet at patruljere ved grænsen, så burde de fleste mennesker sådan set have en rimelig dårlig smag i munden over, at det er det, man har stemt ja til.
Og så ville det måske ikke være for meget forlangt, at man i hvert fald i forhold til fremtidige udvidelsesprocesser med spændende lande som Albanien og Tyrkiet, prægtige, hæderlige demokratier, som fru Helle Sjelle sikkert vil tale lige så varmt for som for Bulgarien og Rumænien, så snart hun har fået et talepapir fra Kommissionen, skulle overveje konsekvenserne.
Hanne Agersnap (SF), 2009-03-26:
Altså, for at man kan hjælpe hinandens lande og retsvæsener med at få styr på organiseret kriminalitet og grænseoverskridende kriminalitet i det hele taget, er Schengen jo også en fordel.
Men det er klart, at i forhold til grænseoverskridende kriminalitet kan Schengen jo styrke de enkelte politikorps, eller hvad det hedder, i det grænseoverskridende samarbejde.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Jeg synes da, at vi skal tage at kigge på forretningsordenen, hvis forretningsordenen efter ordførerens vurdering, som jeg kan forstå, forhindrer folk i at se tingene i et større perspektiv.
Så er der jo noget galt med forretningsordenen i Folketinget.
Det må man jo bare sige.
Ordføreren kan ikke forholde sig til, at når et land kommer ind i EU, og når man eksempelvis vil ophæve begrænsningerne for den frie bevægelighed i forhold til Rumænien og Bulgarien - det er der også et lovforslag på vej igennem Folketinget om - så kan ting, der ikke fungerer så godt i Rumænien, også have en afsmittende effekt på ting, der fungerer i Danmark, når nu bevægeligheden bliver mere fri.
Det kan man ikke forholde sig til, for det forhindrer forretningsordenen.
Det er en vurdering, og det er så fair nok.
Når nu ordføreren ikke kan forholde sig til det, vil jeg bare høre, om man så ikke kunne prøve at komme det lidt nærmere, når man taler om Rumænien og Bulgarien i forhold til Schengensamarbejdet, om der er nogle af de ting, der foregår - vi kan se, at der er kriminelle aktiviteter i Danmark, som kommer fra de her lande, og vi kan se, at der er problemer med mafia, korruption osv. i Rumænien og Bulgarien - der gør, at Socialistisk Folkeparti er lidt mere betænkelig i forhold til at indlemme dem i Schengensamarbejdet.
Eller kører det bare som hidtil?
Hanne Agersnap (SF), 2009-03-26:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan forretningsordenen helt præcist, med hensyn til om man kan tage en hvilken som helst debat under en hvilken som helst forespørgsel.
Men jeg forholdt mig til, at jeg har forberedt mig på én forespørgselsdebat, og jeg forstår, at det er noget andet, der interesserer.
Jeg synes sådan set, at man kan sige, at det er meget passende at se ting i et større perspektiv, og grænsekontrol og politisamarbejde vil kræve lidt forberedelse fra min side at tale om.
Det er jo derfor, jeg holder mig til det, jeg havde forberedt til forespørgselsdebatten.
Det andet spørgsmål var Schengenaftalen.
Der er jo så stadig væk et par år til, at Bulgarien og Rumænien skal optages i Schengensamarbejdet, og det vil også bero på en vurdering af, hvordan det går med politisamarbejde og forholdene på det retslige område.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Så det er trøsten.
Når man vågner op en morgen og har været offer for en af de 4.000-5.000 personer, der farer rundt i landet og begår indbrud, laver tricktyverier, biltyverier, stjæler fladskærme, computere, alle de her ting, i private menneskers hjem, mennesker, som fru Helle Sjelle og undertegnede, så er trøsten: Det går fremad.
I øvrigt tager man også lidt i landbrugsstøtten, hvis ikke de kan administrere den ordentligt.
Så kan vi lære det.
Hvad er det for noget at sige fra Folketingets talerstol?
Hvorfor indrømmer man ikke, at det, man har stemt ja til, har været fatalt?
At tage Bulgarien og Rumænien med, var en helt katastrofal beslutning på det tidspunkt.
Alle mennesker, der taler med politiet, der taler med efterforskningsenheden, der taler med straffedomstolene rundtomkring i landet, kan jo konstatere, at konsekvenserne har været fatale.
Det må man da i det mindste lære af i forhold til de fremtidige beslutninger.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-26:
Jeg kan forstå, at ikke bare den socialdemokratiske ordfører, men også Socialistisk Folkepartis ordfører har svært ved at forholde sig til, at problemer i Rumænien og Bulgarien også kan resultere i problemer i Danmark, og derfor kan man ikke rigtig forholde sig til sådan noget med grænsekontrol.
Men måske ordføreren kunne uddybe lidt, hvordan det kan være, at man ikke mener, det er passende at have en diskussion om forholdene i Danmark, som bliver påvirket af forholdene i Bulgarien og Rumænien.
Hvis ordføreren kunne forklare, hvorfor det ikke er passende set i lyset af den her diskussion, ville det være alle tiders.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge lidt ind til - når vi nu ved, at der er de her problemer i Rumænien og Bulgarien, som hr. Morten Messerschmidt har skitseret, men som andre også har forsøgt at skitsere - om det giver SF, Socialistisk Folkeparti, nogen overvejelser, med hensyn til at Rumænien og Bulgarien indtræder i Schengensamarbejdet.
Giver det anledning til nogen betænkeligheder, eller kører det bare?
Hanne Agersnap (SF), 2009-03-26:
Som jeg også sagde i min tale, er jeg enig i, at det måske var lidt af et eksperiment og hasarderet, at man havde optagelsesforhandlingerne med fast bagkant eller fast resultat.
Det vil sige, at der var et pres der, som man har spillet sig af hænde.
Vi har så til gode at se, hvordan EU-Kommissionen og de enkelte lande kan fastholde et pres, selv om de er optaget.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi arbejder for at fastholde det pres, for at problemer med korruption og med retsvæsen og andre udestående problemer bliver løst.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Men ville det ikke have været på sin plads, at man havde sikret sig, at de ting ligesom var ordnet, inden man lukkede dem ind i klubben?
Nu er det mere end 2 år siden, at de kom med, og vi hører udenrigsministeren stå og glæde sig over, at der sandelig også nu er fremsat forslag om en eller anden hasteprocedure - mere end 2 år efter.
Er fru Hanne Agersnap ikke enig i, at det, at de to lande er kommet med ind i EU, inden man har løst alle de her problemer, regulært har ført til, at det er blevet en ren sovepude?
Der er ikke noget, man kan blive truet med, så tingene kører uanset hvad, så hvorfor skulle man egentlig tage det enorme opgør, som det vil være at tage et opgør med f.eks. mafiaen, der jo mere eller mindre styrer de her to lande?
Er fru Hanne Agersnap ikke enig i det?
Hanne Agersnap (SF), 2009-03-26:
Jeg har sådan set heller ikke det meget optimistiske billede.
Fremgang handler jo også om reformer i øvrigt.
Det er rigtigt, at der er problemer med korruption, og jeg synes, det er vigtigt, at vi både fra EU og fra dansk side fastholder presset på, at de her korruptionsproblemer skal løses.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-26:
Jeg var glad for, at fru Agersnap kredsede om korruptionsbekæmpelsen.
For hvis man ser de opgørelser, som det danske udenrigsministerium leverer, og de tal, der kommer fra Transparency International, vil jeg sige, at jeg ikke deler det optimistiske billede, som fru Hanne Agersnap forsøger at male.
Hvis man tager den seneste opgørelse, som altså er printet i går fra Udenrigsministeriets hjemmeside, kan man konstatere, at både Bulgarien og Rumænien befinder sig på dybt kritisable niveauer.
De indtager pladserne henholdsvis 70 og 72 i Transparency Internationals indeks og er altså endnu mere korrupte end lande som Ghana, Columbia, Tyrkiet, Cuba, Tunesien osv.
Så hvor er det præcist, at fru Hanne Agersnap ser den fremgang, hun taler om?
Hanne Agersnap (SF), 2009-03-26:
I lighed med forrige ordførere og med ministeren har jeg den forestilling, at denne forespørgsel handler om forhold i Bulgarien og Rumænien og ikke om det, der nu viser sig at interessere forespørgerne mest, nemlig kriminalitet, bandekriminalitet og grænsekontrol i Danmark.
Jeg vil i min tale holde mig til det, der var temaet i forespørgslen.
Da Bulgarien og Rumænien kom med i EU i 2007, havde de begge skrøbelige retsvæsener og problemer med korruption, og Bulgarien kæmpede også med at få den organiserede kriminalitet under kontrol.
De fik jo besked på at rette op på situationen, og deres fremskridt bliver løbende vurderet.
I de seneste år op til optagelsen foregik forhandlingerne mellem Kommissionen og henholdsvis Bulgarien og Rumænien med en fast dato for optagelse.
De havde så at sige en optagelse i udsigt uanset udfaldet af forhandlingerne.
Den proces ville de fleste nok fraråde i dag, og det er heller ikke den proces, man følger med Tyrkiet som optagelsesland.
Det betyder så, at nogle af de udfordringer med hensyn til retsvæsen og korruption stadig forestår, nu hvor de er medlemmer, og som ministeren redegjorde for, overvåger og rapporterer Kommissionen tæt, og der har også været grebet ind med tilbageholdelse af midler.
Det er vores opfattelse, at begge lande reelt har gjort en indsats, også med reform af retsvæsenet, og at der er gjort fremskridt.
Men der er stadig mere at tage fat på, hvilket også er blevet påpeget tidligere.
Som det er blevet sagt, advares Bulgarien om, at indsatsen for at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet ikke har været tilstrækkelig, og at der f.eks. også mangler tilsyn med finansieringen af de politiske partier.
For begge lande gælder, at der skal være et fortsat pres på dem.
Rumænien skal sørge for at bekæmpe korruption i de lokale forvaltninger, og Bulgarien er jo, som det også er blevet sagt, blevet stillet over for det her forslag om forfatningsændringer, så der ikke længere hersker tvivl om retsvæsenets uafhængighed og ansvarlighed.
I SF synes vi, det er vigtigt, at Danmark er med til at sætte fokus på problemerne i Bulgarien og Rumænien og på de tilfælde, hvor der mangler reformer.
Det handler især om, at vi skal sikre, at det juridiske system fungerer ordentligt, vi skal sikre åbenhed og gennemsigtighed i forvaltningen, korruption, organiseret kriminalitet og trafficking skal bekæmpes, og vi skal fremskynde integrationen af minoriteter - og det er særlig romabefolkningen, jeg tænker på her.
Samtidig er det vigtigt for EU-samarbejdet med de to lande, at landbrugsstøtten og udviklingsstøtten til Bulgarien og Rumænien hurtigst muligt bliver fokuseret på bæredygtige udviklingsprogrammer, som både inkluderer befolkningen og den offentlige og private sektor, for på den måde at sikre en modernisering af landenes landbrugssektorer.
Vi er i SF sådan set glade for udvidelsen af EU, også med Bulgarien og Rumænien, men vi vil gerne fastholde presset på, at de udeståender med hensyn til retsvæsen og korruption bliver rettet op.
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-26:
Jeg kan undre mig lidt over, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti har tænkt sig at bruge den her forespørgselsdebat til.
Er det spørgsmålet om bandekrigen på Nørrebro?
Er det generelt Schengenspørgsmålet?
Eller er det det, som forespørgslen går ud på, hvor der ordret står, at man skal se på udviklingen i Bulgarien og Rumænien?
Jeg vil også gerne sige: Ja, der sker en del spekulation, hvad kriminaliteten angår, og netop derfor bør vi også samarbejde på tværs af grænserne.