runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-15:
Spørgsmålet overrasker mig ikke.
Jeg vil sige, at den fattigdomsgrænse, der henvises til, jo er en fattigdomsgrænse, der, som vi har hørt tidligere i debatten, for det første er relativ, og for det andet er bygget op over, at man uafbrudt i en 3-årig periode skal have ligget under nogle bestemte beløbsgrænser.
Det, der er meget væsentligt for os med hensyn til det forslag, som debatteres nu, er, at vi skaber mere dynamik, både i henseende til at man kan komme i beskæftigelse med få eller mange timer, og at man kan få den støtte, man har behov for, i ressourceforløb eller i andre ordninger, og det vil sige, at vi ønsker at gøre op med den passive parkering på kontanthjælp.
Med det afsæt er vores hensigt ikke, at mennesker skal komme under den fattigdomsgrænse.
Den eksisterer så ikke længere, men hvis vi relaterer til den og respekterer den som en tidligere besluttet fattigdomsgrænse, er det ikke vort ønske, at en del af denne population kommer under den fattigdomsgrænse.
For vi ønsker ikke, at man uafbrudt i en længere periode bare passivt skal blive stående på kontanthjælp.
Det kommer jo an på, hvordan man gør det op.
Altså, hvis det er sådan, at mennesker uafbrudt i mere end en 3-årig periode bare forbliver passivt på kontanthjælp, så er det korrekt, at man godt kan konstruere sig til nogle situationer, hvor bestemte familietyper i bestemte situationer kommer under den grænse, som der spørges til.
Men igen: Intentionen er jo at få brudt op i det, som vi har fået illustreret meget godt i de sidste måneder, hvor vi har debatteret det her lovforslag, nemlig at alt for mange mennesker desværre bare er blevet placeret i kontanthjælpssystemet i årevis, uden at nogen har hjulpet dem, og her håber jeg, at alle er opmærksomme på de bemærkninger, vi har skrevet i lovforslaget.
Vi ønsker, at kommunerne skal tage deres forpligtelse til at hjælpe disse mennesker alvorligt, og vi vil måle kommunerne på det.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Vi ønsker alle mulige ting alle sammen, men her har vi jo med noget at gøre, hvor det alt sammen ikke er i vores hænder.
Det er kommunerne, der afgør nogle af tingene – om de overhovedet vil undtage folk i de situationer, hvor de skal undtages, osv.
Det er politik, vi taler om her.
Den nuværende statsminister har jo klart sagt i valgkampen: Man kan mene, hvad man vil, om jeres fattigdomsgrænse, men jeg kommer aldrig til at føre en politik, der bringer børn under fattigdomsgrænsen.
Det er jo et løfte, der er afgivet i valgkampen.
Hvis vi nu kan dokumentere – og jeg har stillet ministeren et spørgsmål på baggrund af artiklen i dag i Ugebrevet A4 – at der rent faktisk er børnefamilier, der kommer under fattigdomsgrænsen i kraft af det her lovforslag, vil ministeren så være med til at efterleve statsministerens valgløfte og ændre lovforslaget?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-15:
Vi gennemfører det her lovforslag, fordi vi mener, at det er rigtigt at gennemføre det, fordi det vil bringe en meget stor gruppe mennesker i en langt bedre situation end den, de har været i – også i henseende til fattigdom – i de senere år.
For vi kan konstatere, at alt, alt for mange forbliver på kontanthjælp i alt for mange år og ikke får hjælp, som de har krav på.
Derfor ønsker vi at få tyndet ud i mængden af kontanthjælpsmodtagere, enten gennem at de kommer i hel eller delvis beskæftigelse, eller ved at de kommer i ressourceforløb eller andre af de ordninger, der er etableret, for at give dem den støtte, de skal have.
Vi kan ikke være bekendt bare at se passivt til med den udvikling, vi har kunnet se i de sidste år.
Det kan vi ikke være bekendt af hensyn til deres indkomst, af hensyn til deres situation og af hensyn til deres børns situation.
Det, vi gør med dette forslag, er langt mere ansvarsfuldt end det, der er blevet gjort i de sidste år, når vi ser på, hvordan tallene har udviklet sig, og ser på gennemslaget i den sociale arv, når forældrene får lov til passivt at opholde sig på offentlig forsørgelse i årevis uden at komme i beskæftigelse eller få hjælp.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jo, tak, men med al respekt, hr. beskæftigelsesminister, så har vi jo hørt den remse 20 gange
Og jeg ved godt, at ministeren gerne selv vil tro på det, men det er ikke det, jeg spørger om.
Hvis det nu viser sig, at det rent faktisk er det, man er i gang med, vil ministeren så sørge for, at regeringens valgløfte – for det er det nu – bliver overholdt, sådan at lovforslaget bliver ændret?
Det kan man for søren da svare ja eller nej til.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-15:
Jeg mener, at jeg tidligere har svaret på spørgsmålet.
Og den tidligere fattigdomsgrænse var bygget op over, at man uafbrudt i en længere periode skulle opholde sig under en bestemt indkomstgrænse.
Og jeg mener ikke, at det er det, der kommer til at ske med gennemførelsen af dette lovforslag.
Til spørgsmålet om, hvad vi vil gøre, hvis tingene ikke udvikler sig, som vores intentioner er med lovforslaget, så fremgår det af lovforslagets bemærkninger.
Det er beskrevet.
Og vi vil følge kommunerne, og vi vil måle dem på deres handlinger allerede fra 2017.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jeg har virkelig stor respekt for ministerens intentioner, og jeg har også et stort håb om – det har vi vel alle – at det ikke kommer til at ske, men er det ikke korrekt, at der med indførelsen af dette kontanthjælpsloft vil være flere familier under den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering havde defineret?
Tak for anerkendelsen af, at Det Radikale Venstre er et gennemgående ansvarligt parti, som netop har været med til at drive reformdagsordener i Danmark.
Men vi arbejder med reformer, fordi de er et middel til at nå nogle mål.
Det er nogle mål om at udvikle Danmark, skabe mere social mobilitet, få råd til at investere i uddannelse og forskning og grøn omstilling – ikke til at afvikle Danmark.
Vi går ind for reformer, der virker.
Det helt gennemgående ved et kontanthjælpsloft er jo, at det ikke virker.
Det får ikke flere mennesker i arbejde.
Det beviste det helt gennemgående under den tidligere VK-regering.
Det er meget, meget få mennesker, der kommer i arbejde, fordi man tager ydelser fra dem, når det er mennesker, der er på kontanthjælp, som ikke er i stand til at få et arbejde, hvis ikke de får anden hjælp inden.
Det er jo meget det, det her handler om, og derfor er det for mig helt grundlæggende at klippe hul i sikkerhedsnettet.
Jeg behøver ikke at overdramatisere og kalde noget armod, men vi har defineret en fattigdomsgrænse i den tidligere regering, og den handler jo om, hvad det vil sige at være under fattigdomsgrænsen i Danmark, og det vil langt flere familier og børn komme nu.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Altså, hvis man vil forsøge at korrigere nogen, skal man gerne have styr på sine fakta.
Det var ikke rådighedsbeløbet, jeg talte om – jeg talte om, hvor meget man får udbetalt efter skat.
Så jeg kan ikke acceptere sådan et forsøg på at irettesætte mig, når hr. Finn Sørensen åbenbart ikke har hørt ordentligt efter, hvad jeg sagde.
Efter husleje, el, vand og varme vil den her familie have 14.400 kr. om måneden.
Efter skat, men før de faste udgifter er betalt,
er beløbet 21.700 kr.
Jeg kan se, at formanden rejser sig, så jeg når desværre ikke svare på det andet.
Beklager.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Det der rådighedsbeløb, som ordføreren nævner, har jo nok den størrelse, fordi der ikke er blevet betalt husleje endnu, og derfor er det jo heller ikke et reelt billede på rådighedsbeløbet.
Så det er det, jeg vil bede ordføreren om at gå hjem og studere, men det har ministeren svaret på, så det er bare at læse det svar.
Jamen hør nu engang, den lavtlønnede bliver da ikke rigere af, at kontanthjælpsmodtageren bliver fattigere, og det bliver den lavtlønnede specielt ikke, hvis den lavtlønnede går hen og havner i samme situation som kontanthjælpsmodtageren, for så bliver den lavtlønnede jo straffet efter de samme regler.
Det hænger jo slet ikke sammen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Med kontanthjælpsloftet opnås tre mål: Det får lidt flere mennesker i arbejde, det sparer nogle penge i statskassen – vi skal også passe godt på skatteydernes penge – og så sikrer det, at der ud fra en rimelighedsbetragtning er en forskel mellem ikke at være i arbejde og have et lavtlønsjob.
Og nu kender jeg ikke detaljerne i den tidligere regerings fattigdomsgrænse, det må jeg erkende, men jeg kan ikke forstå, at man synes, at en familie med to børn, som har 22.000 kr. efter skat, virkelig ligger under en fattigdomsgrænse.
Er det virkelig De Radikales holdning, at så er man fattig på en måde, så det sådan nærmest er forkasteligt, at man er helt dernede?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jeg er ked af at sige det, men jeg synes da, det siger lidt om ordførerens spørgsmål, at han ikke har noget begreb om, hvordan fattigdomsgrænsen er blevet defineret.
Det koster en hel del at have en bolig i Danmark, hvis man er en familie med to eller tre børn.
Og det er ud fra disse kriterier, at en sådan fattigdomsgrænse defineres.
Og det betyder jo: Hvad kan man i forhold til alle andre i Danmark?
Jeg synes, det er helt fair, at ordføreren har nogle andre betragtninger om det, men det er jo helt grundliggende politiske forskelle: Mener vi, at det her kommer til at virke, og at flere børn skal leve under fattigdomsgrænsen, når vi også ved, at det betyder marginalisering og reproduktion af de samme vilkår?
For det ved vi også fra forskningen.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Jeg vil bare gerne lige bede ordføreren om at bekræfte, at den fattigdomsdefinition, som den tidligere regering anvendte, indebærer, at hvis alle danskere fik fordoblet deres indkomst i morgen – de kunne købe dobbelt så mange varer, som de kunne i går – så ville vi med den definition have lige mange fattige.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at en fattigdomsgrænse aldrig er konstant.
Det er en relativ definition, som blev lavet af de eksperter, som vi i den tidligere regering satte til at definere: Hvad mener vi, hvad mener økonomer er grundlæggende fattigdom i Danmark?
Det er ikke det samme som fattigdom i Afrika eller fattigdom i Syrien, og det tror jeg, håber jeg, at ordføreren er enig med mig i ikke kan defineres sådan.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Altså, det er jo absurd.
Det er jo fuldstændig absurd at sige, at man har et stort problem, og at man er nødt til at måle, hvor stort det er, og at man så laver en definition, der gør, at om vi så alle sammen blev hundrede gange rigere og alle sammen kunne køre rundt i Bentleyer – de rigeste kunne så have ti, og de fattigste kunne have én – så ville I gå og sige: Der er mange fattige i Danmark, og det er et stort problem.
Det er det, den definition indebærer.
Er det – for at være helt ærlig – ikke lidt gak?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jeg tror, ordføreren er udmærket klar over, at hvis det var der, vi var, så havde vi en anden debat.
Når vi i den tidligere regering definerede en fattigdomsgrænse, var det for at have et mål om hele tiden at være skarpt opmærksomme på og arbejde for, at de dårligst stillede får bedre muligheder, at der er mulighed for at skabe social mobilitet i Danmark, at man reelt og ikke kun på papiret har mulighed for at flytte sig.
Det er faktisk for mig kerneliberalt.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Kunne vi dog bare på et tidspunkt få højrefløjen til at komme med nogle ærlige meldinger om den virkelige grund til, at forholdene skal forringes for tusindvis af mennesker.
Er det for at skaffe flere i job?
Det er det næppe, for selv ministeriets egne optimistiske tal viser jo ikke nogen effekt af betydning.
Er det for at skaffe 500 mio. kr., som man kan grave ned, og som man så bagefter her engang til efteråret kan grave op igen og bruge som bestikkelse til Liberal Alliance, som de kan give til deres rige venner, så vi kan få et finanslovsforlig?
Sandsynligvis.
Er det for at presse mindstelønningerne nedad?
Det er det sikkert, men så sig det dog.
Jeg synes måske også, at debatten her i salen nogle gange har været lidt urimelig.
Det er, som om man har fået det indtryk, at det er den samlede opposition sammen med stort set alle organisationer ude i samfundet, der er imod regeringen og den her lovgivning.
Men sådan er det jo ikke.
Ret skal være ret
Der er faktisk en enkelt organisation, der er for den her lovgivning.
Det er Dansk Arbejdsgiverforening.
De sidder lige nu ovre i deres hovedkontor og slikker sig om munden.
Men det er måske i virkeligheden ikke nogen af de her tre grunde, der er den vigtigste.
Det handler måske i virkeligheden bare om, at når borgere, der ikke er i stand til at få et arbejde, får penge af det offentlige, får borgerlige ondt i den legemsdel, der er højest, når man plukker jordbær.
Og hvis man ønsker at hjælpe mennesker til at flytte sig, kan det faktisk nogle gange hjælpe at give dem et skub.
Så hvis man er i stand til at flytte sig, gør man det.
Men hvis man af forskellige grunde ikke kan flytte sig, vælter man.
Langt hovedparten af kontanthjælpsmodtagerne er ikke i stand til at indrette sig efter et økonomisk pres.
Det fører bare til fattigdom, apati, opgivenhed og isolation.
Det at få et job er ikke bare en mulighed for alle.
Man kan være holdt fast af mange forskellige lænker.
Hvis du sådan en mørk aften møder to bredbringede rockere på fortovet og de råber til dig, at du skal flytte dig, er det med at komme væk.
Men hvis du ikke er i stand til at flytte dig, måske fordi du er lam i benene eller bundet på hænder og fødder, får du øretæver.
Jeg bliver da helt trist over, at vi har en lidt ømskindet spørger derovre, der synes, at sproget er groft.
Jeg tror, spørgeren må leve med det.
Jeg tror bare, at det er nogle rige mennesker, der godt kunne klare sig uden.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Jeg vil prøve igen, for jeg synes egentlig, at det også er en meget stor udfordring sådan at prøve at se tingene lidt fra en anden synsvinkel end bare at komme op og holde sådan et meget, meget farvet indlæg, hvor man bare fokuserer på, at den politik, der bliver vedtaget her, nok skyldes dårlige intentioner.
Er hr. Karsten Hønge i stand til at se nogle fordele ved sådan en reform som den her, der får lidt flere mennesker i arbejde, som skaber en større forskel mellem at være på passiv forsørgelse og være i arbejde, og som sparer statskassen for lidt penge, eller tror han bare, at det er dårlige intentioner fra borgerlig side, der ligger bag ved?
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Nej, nu ved jeg ikke, om hr. Rasmus Jarlov bare vil kalde det dårlige intentioner.
Jeg tror, det er en borgerlig intention, at man ønsker at presse mindstelønningerne nedad, og derfor ønsker man også at presse de sociale ydelser nedad – det tror jeg rent faktisk.
Jeg tror, at man her er i gang med at grave 500 mio. kr. ned ude i skoven, som man så kan grave op igen og give til Liberal Alliance, når de skal give skattelettelser til deres rige venner i Nordsjælland engang til efteråret.
Jeg ved ikke, om det er ondt.
Det er vel for så vidt bare et forsvar for de privilegeredes interesser, som både Konservative Folkeparti og Liberal Alliance finder stor ære i.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg vil bede ordføreren gå hjem og læse ministerens svar på spørgsmål nr. 63, for så vil ordføreren kunne se, at det der rådighedsbeløb, ordføreren står og nævner på talerstolen, er helt i skoven.
Jeg skal ikke trætte forsamlingen med at sige en gang til, hvad jeg allerede har sagt.
Jeg vil bare bede ordføreren gå hjem og læse på lektien.
Mit spørgsmål til ordføreren handler om det med rimelighed.
Kan ordføreren ikke godt forklare mig, hvorfor en lavtlønnet, der ikke får så pokkers meget ud af at gå på arbejde, skulle få det bedre af, at en arbejdsløs kontanthjælpsmodtager får det værre?
Hvad er det, der er så fantastisk rimeligt i det?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-15:
Det tal, jeg citerede før, var inde fra Beskæftigelsesministeriets egen hjemmeside, hvor man kan se, at et ægtepar med to børn, hvor begge er på kontanthjælp, vil have 21.700 kr. efter skat.
Jeg ved ikke, om der er behov for, at hr. Finn Sørensen går hjem og læser på lektien, men medmindre der står noget forkert på Beskæftigelsesministeriets hjemmeside, var det, jeg sagde før, korrekt.
Vi mener faktisk, at det er væsentligt, at der er en forskel på, hvad man får, når man er på kontanthjælp, og når man går på arbejde.
Altså, der er jo oftest en række udgifter forbundet med at skulle gå på arbejde – man kan have behov for noget bestemt tøj, man kan have nogle transportudgifter, og man kan en gang imellem også have nogle andre udgifter til f.eks. en babysitter eller andre ting, som man kan få brug for, fordi man har et arbejde.
Det er bare mærkeligt, at Enhedslisten har den der holdning, at folk, der sidder og arbejder 8 timer om dagen, ikke skal have noget ud af det i forhold til at være på kontanthjælp.
Jeg forstår simpelt hen ikke den tankegang.
Jeg synes ud fra en rimelighedsbetragtning, at der skal være en forskel.
Jeg undskylder til formanden for den sene indtegning.
Men jeg undrer mig over, at hr. Karsten Hønge altid har den her meget grove retorik, når vi snakker her i Folketingssalen: Det er bare borgerlig politik, det handler bare om at give skattelettelser til nogle onde mennesker, og borgerlige har sådan generelt dårlige intentioner.
Kan hr. Karsten Hønge overhovedet se nogle fordele ved, at man forsøger at holde udgifterne lidt nede her i landet, og at man forsøger at sikre, at det kan betale sig at arbejde?
Eller er man fuldstændig blind for de perspektiver og de motiver, som ligger fra borgerlig side?
Altså, hvis man nu skulle udfordre hr. Karsten Hønge lidt, kan han så overhovedet se noget positivt i det her kontanthjælpsloft, eller er det bare ren koncentreret ondskab?
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Jeg tænker, at når nu hr. Hans Andersen binder så meget af sin argumentation op på, at man skal øge de økonomiske incitamenter til at komme i arbejde, om det så ikke ærgrer ordføreren, at effekten stort set ikke kan måles.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jeg er helt overbevist om, at de fleste af dem, der er på kontanthjælp, også ønsker et job.
De er også klar.
Men når vi spørger og også kan se i statistikkerne, at en fjerdedel af de jobparate reelt ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, så er vi simpelt hen også nødt til at tage bestik af det.
Vi ønsker så, at der skal være en forskel ved at bevæge sig fra kontanthjælp og ud på arbejdsmarkedet, men den forskel ønsker Enhedslisten ikke, og der er vi så grundlæggende set uenige.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Noget, jeg særlig bed mærke i i forhold til den høring, vi holdt, var den pointe, at økonomiske incitamenter også virker.
Det var noget af det, jeg særlig lagde vægt på og hørte ved den høring, og det blev jeg sådan set bare bekræftet i ud fra de erfaringer, man ellers gør sig, bl.a. i forhold til personer, som modtager uddannelseshjælp.
Jeg vil gerne igen sige, at det altså skal være sådan, at det skal kunne betale sig at tage et ordinært arbejde frem for at være på kontanthjælp.
Alt andet lige må det være sådan.
Jeg ved godt, at man fra Socialdemokraternes side ønsker noget helt andet.
Fra Socialdemokraternes side er det tilsyneladende sådan, at man ser det som et mål i sig selv, at så mange mennesker som muligt er på kontanthjælp, men sådan ser vi det bare ikke i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker at have det her sociale sikkerhedsnet, så hvis man bliver ledig og ikke kan forsørge sig selv, så kan man blive taget vare på, i hvert fald økonomisk set.
når det så er sagt, skal man også ud på arbejdsmarkedet igen, så snart det er muligt, selvfølgelig hvis man har en arbejdsevne, der svarer til det arbejde, man kan tage.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-15:
Det kan jeg fortælle at vi sådan set ikke har.
Men jeg tænkte nok, at ordføreren ikke ville svare på det.
Det, som vismændene har sagt ganske tydeligt mange gange, det, som Torben Tranæs mindede os om under høringen for Beskæftigelsesudvalget her i Folketinget, er, at når man sænker ydelserne, så følger lønningerne i den nederste del af arbejdsmarkedet med.
Dem med de laveste lønninger vil opleve, at lønniveauet falder, fordi ydelsesniveauet danner
... en form for bundniveau under lønningerne.
Så det vil sige, at der ikke ...
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Altså, nu er det jo ikke sådan, at vi går og blander os i, hvad det er, man forhandler sig frem til fra arbejdsmarkedets parters side i forhold til overenskomster.
Det vil jeg gerne lige have lov til at sige.
Men det er klart, at man fra Socialdemokraternes side stadig væk desværre har en vis form for naivitet, synes jeg, i forhold til det her område.
Jeg synes ikke, at man tager stilling til, at der rent faktisk er rigtig mange mennesker, som har en ikkevestlig oprindelse, som er i kontanthjælpssystemet, og som man så bare efterlader der frem for at stille de rigtige krav om at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
De her mennesker skal tage et arbejde, siger ordføreren for Dansk Folkeparti – tage et arbejde.
Det lyder, som om arbejde er noget, man går ned og plukker på træerne.
Er Dansk Folkeparti opmærksom på, at vi har haft en finanskrise, som har ramt Danmark, at der forsvandt tusindvis af arbejdspladser, særlig i landdistrikterne uden for de store byer, at mange af de mennesker, der blev arbejdsløse, er dem, der siden er havnet på kontanthjælp, fordi der blev skåret ned i dagpengeperioden på initiativ af Dansk Folkeparti?
Er Dansk Folkeparti klar over, at der er langt flere ledige danskere, end der er ledige job?
Man kan ikke bare tage et arbejde, vil jeg sige til ordføreren.
Vi har en arbejdsløshed i Danmark, og det at gøre mennesker fattigere skaber ikke et eneste job mere – det gør bare mennesker fattigere.
Vil ordføreren ikke erkende, at resultatet af det her ikke er, at der skabes job i Danmark, ikke er, at arbejdsløsheden bekæmpes, men er, at man bekæmper de mennesker, som er ramt af arbejdsløshed?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Vi hører ofte i den her debat – og det er fuldstændig fejlagtigt – at der ikke er nogen jobs at få, at der ikke er nogen jobs, man kan søge.
Så vil jeg bare gerne lige informere bl.a. Enhedslisten på det her område om, at vores beskæftigelse rent faktisk er i vækst med p.t. sådan ca. 5.000 jobs om måneden.
Og man har regnet sig frem til, at der på et år var over 700.000 jobåbninger i Danmark.
Men den der beskæftigelse, der er i vækst, er jo rigtig, rigtig positivt, og jeg synes lidt, at man skal tage jahatten på og sige: Hvor er det godt, vi har fremgang på det her område.
Men det gør man ikke.
Og man erkender heller ikke og indser heller ikke, at der rent faktisk er ret mange af de her jobs, der besættes af østeuropæisk arbejdskraft, når vi rent faktisk har ledige danskere, der kunne besætte de jobs.
Det er da mærkværdigt, at man i stedet for at sikre, at ledige danskere kommer i arbejde, importerer østeuropæisk arbejdskraft – det er da mærkværdigt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Ja, det sidste kan vi blive fuldstændig enige om.
Men Dansk Folkeparti er jo ikke parat til at gøre det, der skal til, nemlig at sige, at danske arbejdsgivere ikke skal have lov at importere arbejdskraft udefra, i tilfælde af at der går ledig arbejdskraft herhjemme.
Det er da lige præcis de samme grupper, som er dem, der er allermest udsat for selv at blive ramt af arbejdsløshed, som bliver hurtigst nedslidt, som er dem, der kommer til at ende i kontanthjælpssystemet.
Jeres lovforslag er ikke bare et angreb på arbejdsløse, det er et angreb på alle lønmodtagere i Danmark.