runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2016-01-27:
Jeg synes sådan set, at det er en nødvendig diskussion, men jeg venter lige med det sidste om, hvornår vi så kan forvente at der sker en forhandling om den her konvention.
Det, som jeg synes er det forargelige, er, at konventionerne i det her tilfælde kommer til at stå over vores grundlov.
Har det nogen sinde været meningen, at det skulle være sådan?
Det mener jeg bestemt ikke.
Jeg mener helt afgjort, at grundloven må stå øverst, og så må man navigere inden for de konventioner, der måtte være.
Det mener jeg simpelt hen er udgangspunktet.
Og der står i grundloven, at det er Folketinget, der tildeler statsborgerskab.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Jeg er bare nødt til at sige, at så enkel er verden jo ikke.
Hr. Rasmus Prehns regeringsfæller var da, før de gik af, med til at indføre brugerbetaling oppe ved Frederikssundsbroen.
Sådan er det jo.
Den nye bro kommer du jo til at betale noget for at køre over, og her er det så en tunnel.
Jeg har bare sagt, at jeg hverken lægger mig fast på det ene eller det andet, for jeg synes ikke, at vi ved nok om tingene.
Men jeg tror bare, at jeg godt kan sige meget præcist, at de fleste hen ad vejen vil lære, når de arbejder med sådan noget, at man er nødt til at tage alle ideer og prøve at kigge på dem og se, om man kan bruge dem til noget.
Det er bare det, jeg har en imødekommenhed over for.
Malte Larsen (S), 2016-01-27:
Har ministeren en samlet plan for afhændelse eller nyttiggørelse af Banedanmarks ledige arealer, hvoraf en del har en tendens til at fremstå som tilgroede arealer nær vores jernbaner, specifikt ønskes svar på ministerens planer vedrørende godsbanearelerne ved Randers Station?
Mange tak.
Og det er igen et spørgsmål til transport- og bygningsministeren: Har ministeren en samlet plan for afhændelse eller nyttiggørelse af Banedanmarks ledige arealer, hvoraf en del har en tendens til at fremstå som tilgroede arealer nær vores jernbaner?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-27:
Da staten i 1997 adskilte DSB og Banestyrelsen, nu Banedanmark, blev det aftalt, at alle arealer, som indgik i drift og vedligehold af banen, skulle tilgå Banedanmark, mens alle øvrige arealer, herunder særlige kunde- og ventearealer og kommercielle arealer, i udgangspunktet skulle tilgå DSB.
Ud fra de kriterier har der periodevis været justeret på ejerskabet af arealerne.
Dette er bl.a. sket ud fra et ønske om byudvikling, flere pendlerparkeringspladser eller behov for udvidelse af jernbanen.
De arealer, Banedanmark disponerer over, er helt overvejende arealer med skinner og perroner.
Det er enten de skinner, som anvendes i den daglige drift af både passager- og godstransport, eller såkaldte sidespor.
Sidespor anvendes til opstilling af materiale eller som arbejdsplads ved større sporarbejder.
Hvis arealer ikke længere anvendes, f.eks. efter nedlæggelse af en banestrækning, bliver de naturligvis vedligeholdt mindre intensivt, end det sker for de spor, som er i drift.
Det betyder så, at nogle arealer henligger i kortere eller længere perioder, da det vil være unødig brug af ressourcer at pleje arealerne på lige fod med eksempelvis sporbelagte arealer, som er i drift.
Når disse arealer tages i anvendelse til eksempelvis større anlægs- og fornyelsesprojekter, klargøres de til formålet.
Hvis et areal ikke længere anvendes, afhændes det, såfremt det ikke længere skal anvendes til jernbaneformål.
I mindre sager, hvor prisen ikke overstiger 3 mio. kr., sker afhændelsen ved Banedanmarks egen foranstaltning.
I alle tilfælde skal prisen godkendes af SKAT og eventuelt vurderes af en ejendomsmægler.
Vedrørende det konkrete areal i Randers har Banedanmark oplyst, at der for nylig er fjernet en række spor, som ikke længere er efterspurgt.
Og det betyder, at der er frigjort et større areal, som primært tænkes anvendt til arbejdspladsareal i forbindelse med udrulning af signalprogrammet, elektrificering af strækningen Aarhus-Aalborg og baneudretninger m.v.
Malte Larsen (S), 2016-01-27:
Det imødekommer spørgsmålet en del af vejen, og jeg er sådan set rigtig glad for, at der er tanker om, hvad der skal ske.
For det er jo desværre sådan, at vi i Randers synes, det ser rigtig træls ud med det areal.
Jeg synes også, det var rigtig fint, hvis det kunne bruges til noget byudvikling, men jeg kan forstå på ministerens svar, at det kan det ikke lige i øjeblikket, fordi det skal bruges til materialer.
Jeg er også glad for, at ministeren gav udtryk for, at der rent faktisk er en samlet plan for området.
Jeg efterlyste selvfølgelig svar på, hvor vi i Randers går hen med vores ønsker, og det har jeg så også fået svar på.
Så jeg vil bare sige tak for svaret fra ministeren.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-27:
Det er godt nok nogle meget bløde svar, vi får her, som kan tolkes i mange forskellige retninger.
Lad os være lidt mere konkrete.
Hvis vi antager, at vi nu her om nogle uger, når vi skal i gang i den grønne forligskreds, sidder og kigger på to forskellige forslag, nemlig det socialdemokratiske forslag, som jeg har lanceret, om, at vi deler det op i nogle overskuelige bidder, hvilket så gør, at vi arbejder i den rigtige retning hen imod en tredje Limfjordsforbindelse, eller Venstres nye – kan jeg forstå – eller i hvert fald Preben Bang Henriksens forslag om, at man skal lave brugerbetaling, hvor brugerne skal betale 20 kr. for at passere Limfjorden, hvilket et af forslagene hælder ministeren så mest til?
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Jeg er glad ved at høre, at både udenrigsministeren og EU har påtalt det over for Tyrkiet, for jeg synes, det er ganske alvorligt.
Det er også alvorligt, når de blander sig og lader pengestrømmene flyde.
Vi er nødt til at have alle parter med i en indsats for at lukke de pengestrømme, der er.
Det sidste, jeg gerne vil spørge om, drejer sig om, at der i næste uge er en donorkonference, hvor bl.a. Norge og England og selvfølgelig FN har bedt om, at man fordobler bidragene til nærområderne, fordi der ikke er de penge til rådighed, der skal bruges.
Når der ingenting er der, hvor flygtningene er, så flygter de selvfølgelig videre til andre steder.
Hvad er regeringens standpunkt i det spørgsmål?
Kristian Jensen (V), 2016-01-28:
Vores standpunkt er, at Danmark allerede er blandt de lande i verden, der har givet allerallermest.
Bortset fra Luxembourg er vi det EU-land, der pr. indbygger har givet mest hjælp i nærområderne, og vi er også klar til at give en massiv hjælp i nærområderne i 2016.
Men jeg synes, at der, når jeg kigger ned over listen af lande, er endog store og noget større økonomier end Danmark, som burde levere noget mere.
Vi skal nok levere vores del, og det skal vi også tilkendegive på konferencen i London, men jeg håber, at der er andre lande, der kommer ind i kampen og bidrager mere, end de har gjort hidtil.
Jeg kender ikke alle folkeslag i verden.
Jeg har snakket med mange, men jeg har ikke snakket med repræsentanter for alle folkeslag, så jeg vil ikke sådan med noget fagligt belæg kunne sige, at der ikke findes et eneste folkeslag, der ikke ønsker demokrati.
Jeg vil bare sige, at hvis man kigger rundt i verden, er der ikke noget, der hverken geografisk, etnisk, religiøst eller udviklingsmæssigt siger, at der er grupper, som ikke kan have demokrati, eller som ikke kan håndtere demokrati.
Vi har kæmpestore muslimske demokratier.
Vi har rigtig store hinduistiske demokratier.
Vi har rigtig store kristne demokratier.
Vi har demokratier, der har en høj levestandard.
Vi har demokratier, der har en lav levestandard.
Vi har demokratier over hele verden, hvor magten skifter på fredelig vis.
Jeg tror på, at det som led i den menneskelige udvikling er rigtig godt, at borgere får lov til at træffe deres egne beslutninger om, hvem der skal lede dem.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Hvad så hvis den beslutning, man træffer, strider imod Vestens interesser?
Det var faktisk det, der var pointen i mit indlæg.
Hvad nu hvis?
Er det en lykke igen at få frie valg i Egypten?
Vil det være en stor lykke, eller vil man ende med islamisme, som man gjorde sidst?
Først lige en glad konstatering af, at det, der hedder forøget flådeaktivitet i Arktis fra dansk side, ikke nødvendigvis er en militarisering, men at man løser en masse opgaver.
Det tror jeg allerede man gør i dag.
Prøv at spørge Grønlands Selvstyre og Grønlands kommuner, hvor meget gavn de egentlig har af søværnet.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er med hensyn til demokrati, som udenrigsministeren også nævner: Er det ikke sådan, at der er folkeslag i den her verden, som ikke ønsker demokrati, som foragter demokrati, og hvor ethvert frit valg ville ende i islamisme?
Kristian Jensen (V), 2016-01-28:
Nu er der ikke noget problem i at vente med at træffe beslutningen, eftersom vi ikke har fået en forespørgsel.
Så lige nu er der ikke nogen beslutning at træffe fra dansk side.
Det, vi har valgt at gøre, er at sige, at vi mener, det er noget, der skal vurderes også i forhold til EU's samlede energipolitiske strategi på præcis samme måde, som man gjorde det, dengang man vurderede South Stream og kom frem til, at det ikke var foreneligt med EU's energipolitiske strategi at åbne op for South Stream.
Så jeg mener, at man skal lave den samme vurdering, den samme overvejelse.
Der er selvfølgelig forskellige holdninger.
Bl.a. er Tyskland meget tilhænger af en ny linje, mens andre lande er meget modstandere.
Vi mener, at diskussionen skal tages i Rådet.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Tak for det.
Jeg er helt på det rene med, at kurderne er forskellige, men det ville lige i øjeblikket da vist være ganske forkert at sige, at det er kurderne, der udøver terrorvirksomhed i Tyrkiet, hvor Erdogan jo netop har besluttet, at nu vil han have dem udryddet, og nærmest kører noget, der ligner statsterror, over for kurderne.
Det burde udløse ret alvorlige påtaler fra vestlige udenrigsministre og statsministre.
Så vil jeg gerne sige med hensyn til ISIL: Er ministeren ikke enig i, at den økonomiske blokade af ISIL er hullet som en si, og at Tyrkiet er med til at hjælpe med at sælge olie for ISIL til f.eks. Israel, og at det er en meget, meget væsentlig flanke at få dækket af, så de ikke har råd til at købe topmoderne våben?
Vi kan jo nærmest blive ved i en uendelighed, hvis vi ikke får lukket af for dem og udsulter dem økonomisk.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Ja, men lad os så bare koncentrere os om den anden del.
Skal jeg forstå det sådan, at den danske regering så hører til blandt de lande i Rådet, altså når det både er statsministeren og udenrigsministeren, som argumenterer for det, som siger, at man måske lige skulle klappe hesten og sende det signal, at man måske synes, det ikke er den helt rigtige timing for Nord Stream 2?
Det kunne jo være interessant at høre, om Danmark nu melder sig i koret af lande, der siger: Lad os nu lige vente med at træffe den beslutning, til vi måske har fundet et partnerskab med Rusland igen.
Kristian Jensen (V), 2016-01-28:
Vi har ikke fra regeringens side taget stilling til, hvorledes en eventuel stigning i de fremadrettede flygtningeudgifter skal have indflydelse på en bund, som det kaldes, på udviklingsbistanden.
Vi håber sådan set på, at det vil være muligt for os at kunne styre og kontrollere de elementer i verden, der producerer flygtninge, og få styrket EU's ydre grænser, således at vi ikke står i den situation, hvor det måtte blive relevant.
Så jeg vil egentlig hellere forholde mig til den anden del af spørgsmålet, nemlig Nord Stream 2.
Det er sådan, at det blev drøftet senest på det europæiske rådsmøde i december måned blandt stats- og regeringslederne, hvorledes man skal håndtere det her.
Jeg tror, det er noget, der vil komme til at blive diskuteret videre, for i min optik kan man ikke træffe en beslutning alene på de internationale konventioner uden at sammenholde det med, hvorledes det spiller ind i forhold til EU's energipolitik og den diversitet og den forsyningssikkerhed, som vi ønsker på området.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Mange tak.
Jeg har to spørgsmål til udenrigsministeren.
Det ene er i forlængelse af det med, hvor meget udviklingspolitikken betyder også for Danmarks sikkerhedspolitik, og hvor meget vi får for den.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen dramatisk har skåret udviklingsbistanden ned til 0,7 pct., men at den nuværende flygtningesituation også betyder, at bistanden bliver spist nedefra, om jeg så må sige, sådan at vi i år sikkert lander et eller andet sted mellem 0,4 og 0,5 pct., der ryger ud over landets grænser.
Er der en bund for, hvor lidt bistand ministeren synes vi kan være bekendt at sende ud over grænsen?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er omkring Nord Stream 2, fordi jeg ikke helt hørte, om det er udenrigsministerens opfattelse, at det er den rigtige timing for EU at sige ja til det projekt.
Det bliver jo diskuteret meget, både i Ministerrådet og i Kommissionen.
Jeg er helt med på, at vi selvfølgelig skal overholde havretskonventionen og det der, men det friholder jo ikke Danmark fra at have en politisk holdning til projektet.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-28:
Tak for det.
Når vi i Dansk Folkeparti har stillet det her spørgsmål til ministeren, kommer det sig af, at vi, eller i hvert fald jeg, igennem de seneste års tid har beskæftiget os ret meget med kystsikring og også haft et indtryk af, at det var lidt op ad bakke, hvis man som grundejer, som i øvrigt selv skal betale for kystsikringen, skulle have lov til at gøre forskellige ting.
Derfor falder mit spørgsmål sådan set også i to tempi, nemlig hvilke initiativer regeringen vil tage i forhold til at hjælpe de her grundejere, som har brug for kystbeskyttelse, og om man som regering vil give mulighed for andre typer af kystsikring end sandfodring, som er det, der bliver brugt mest af i Danmark, som f.eks. hård kystsikring eller eventuelt drænrør.
Jeg ved, at brugen af drænrør jo har givet anledning til en gevaldig debat – nogle tror på det, andre tror ikke på det.
For mig at se er det et spørgsmål om, at når grundejere selv betaler og det ikke generer andre, kunne man vel give lov til det.
Jeg ser i hvert fald meget frem til at høre ministerens svar på forespørgslen her, for det er jo aktualiseret meget lige nu, i form af at der er nogle husejere, der har fået et påbud om at rive deres ejendom ned, og som simpelt hen står i en kattepine, i og med at de, i samme øjeblik ejendommen er revet ned, også skal indfri deres realkreditlån, da der så ikke længere er sikkerhed for det lån, de har osv. osv.
Så jeg synes, det her er en vigtig diskussion.
I Dansk Folkeparti er vi ikke med i selve kystbeskyttelsesloven, for den sagde vi jo nej til ud fra en idé om, at vi mener, at kystbeskyttelse skal være et nationalt anliggende, men ikke desto mindre er vi interesseret i at finde ud af, hvordan vi kan hjælpe de borgere, der kommer i klemme og er kommet i klemme.
Jeg vil også godt, inden vi går i gang med selve forhandlingerne og i forbindelse med begrundelsen, lige rose ministeren.
Det vil jeg, da jeg, i og med at jeg har siddet med de her ting så længe, også har en helt klar fornemmelse af, at der er sket en ændring.
Jeg kan godt mærke, at der er kommet et ministerskifte, og det synes jeg jeg vil give ros for, for det kan man også mærke ude i landet, altså at der er sket en holdningsændring.
Det har noget at gøre med, at folk tit og ofte taler hinanden op i hvert sit hjørne, og det mener jeg ikke nødvendigvis er et gode for nogen, uanset uenighed.
Tværtimod skal man forsøge at hjælpe hinanden, for det er vel i bund og grund det, vi er her for.
Så jeg glæder mig til den debat og de forhandlinger, vi får i dag, og til ministerens svar.
Kristian Jensen (V), 2016-01-28:
Jeg tror ikke, man kan skubbe værdier ned i halsen på andre.
Men man kan insistere på at blive ved med at tale om dem, så folk bliver klar over, at grundlaget for, at vi i vores samfundsudvikling er kommet derhen, hvor vi er nu, er de værdier, der ligger bag ved.
Vi er ikke kommet frem til det Danmark, vi kender i dag, sådan bare på grund af en eller anden teknokratisk løsning, eller fordi det var sådan, et tilfældigt flertal i Folketinget valgte.
Vi er netop kommet hertil, fordi der, som hr. René Gade siger, er nogle fælles, grundlæggende værdier, vi alle sammen står bag ved.
Og når jeg snakker med min kinesiske kollega og andre, kan jeg se, at de faktisk ønsker at lære vores samfundsmodel at kende.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Det er jo glædeligt at høre her i debatten i dag, at værdierne generelt egentlig er så ens på tværs af mange af partierne.
Vejen derhen kan så være forskellig.
Jeg kunne godt tænke mig at bringe et eksempel ind, som vi i Alternativet synes er et problem i den udenrigspolitik, Danmark fører, nemlig at man i højere grad pusher end lader folk selv pulle.
Altså, vi skubber vores værdier frem, frem for virkelig at lade folk eftertragte det, vi har her i Danmark.
Der kunne jeg måske godt tænke mig at fredsministeren ville prøve at tage til sig, at når vi går ud med vores værdier, er det ikke noget, vi putter på som etikette, altså noget, man skal være, men at man beder folk om at kigge på Danmark, for at de kan se, om det var noget for dem.
I Alternativet har vi i øjeblikket en stor udfordring med at få vist, at vores progressive visioner rent faktisk også er realistiske.
Humanisme og realisme bliver ofte sat op som hinandens modsætninger, og derfor er jeg også meget obs på, at der skal være nogle trin eller steps på vejen, før vi når vores visioner.
Og hvis vi kunne gå fra det her møde med en fredsminister, så ville jeg være solgt på stedet, for selv om det kun er ord, tror jeg rigtig meget på, at ord er med til at skabe virkeligheden.
Ud over at udenrigsministeren – nu også fredsministeren – har været rigtig god til at lytte og anerkende nogle af de ting, der er blevet sagt undervejs,
så har jeg også hæftet mig ved en anden ting.
Og det er, at det er blevet sagt, at det også er i Danmarks store interesse, at danske værdier bliver udbredt i verden.
Det er ikke, fordi vi nødvendigvis skal ud at tvinge folk til at synes det samme som os, men jeg kunne godt tænke mig at spørge sådan helt kort: Er der ikke også noget i den ledelse, der kommer fra regeringens side, når den udtrykker vores værdier, som måske kan få verden til at se på Danmark på en uhensigtsmæssig måde?
Kristian Jensen (V), 2016-01-28:
Det at eksportere uran er en ret alvorlig sag.
Det er noget, som kan falde i hænderne på forkerte mennesker, der kan bruge det til ret farlige ting.
Derfor var det nødvendigt for os at få lavet en meget stærk aftale mellem Danmark og Grønland, i forhold til hvordan man sikrer kontrollen af den uran, der bliver taget ud af minerne, helt fra så at sige første spadestik til slutdeponeringen bagefter.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-28:
Mange tak.
I forhold til uran, som jeg var inde på i min ordførertale, er der jo nogle bekymringer, i hvert fald fra dele af den grønlandske befolkning, i forhold til at Grønland og indirekte også rigsfællesskabet bliver uraneksporterende.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens overvejelser i forhold til, hvad det betyder for rigsfællesskabet, at man nu går ud og promoverer sig, hvis man vil bruge det ord, i forhold til at være uraneksporterende.
Kristian Jensen (V), 2016-01-28:
Jeg mener sådan set, at fred er forudsætningen for vækst, så jeg tror, at det er en god idé at være fredsminister og vækstminister, men bortset fra de mange titler, der kan være spændende at give sig selv, holder jeg meget af titlen som udenrigsminister.
På det område arbejder vi jo meget tæt med Grønland og Færøerne på at koordinere stemmerne i Arktisk Råd.
Det er sådan, at rådets konstruktion er bygget op på stater, og det betyder, at det danske kongerige taler som én stat og dermed med én stemme i Arktisk Råd, og det betyder, at den måde, som vi har gjort det på hidtil, er, at den del af kongeriget, for hvem det er mest relevant at byde ind, er den, der fører ordet.
Det er på den måde, jeg ser at vi kan lave både én fælles stemme, der er koordineret på forhånd, men at der også er plads til selvstændige roller for de tre dele af kongeriget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-28:
Mange tak.
Det er meget sympatisk, at udenrigsministeren også anser sig selv som fredsminister, også set fra et arktisk synspunkt, men jeg ved også, at udenrigsministeren i andre sammenhænge har udtalt, at man også ser Udenrigsministeriet som et vækstministerium, så jeg håber, at ministeren selv har styr på, hvad man så er minister for.
Med hensyn til de nordatlantiske mandater vil jeg sige, at vi jo netop har været til et møde i Udenrigsministeriet i forhold til Arktisk Råd, og noget af det, som nogle gange kan være en udfordring i det internationale arbejde, er jo at sikre, at man taler med én stemme, når der bag linjerne godt kan være forskellige holdninger til tingene.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens overvejelser i forhold til, hvordan man kunne forestille sig fremadrettet i Arktisk Råd at der var mulighed for, at Grønland og Færøerne fik en mere selvstændig stemme.
Kristian Jensen (V), 2016-01-28:
At der var islamister i Egypten, forsvandt jo ikke ved, at der kom et militærkup den anden vej rundt.
Det har gjort, at man ikke kan få bearbejdet og ansvarliggjort de ting, der sker.
Jeg tror på, at man er nødt til at bekæmpe islamisme på andre måder end ved at nægte islamister retten til at lede de lande, hvor de er.
Vi, der er opvokset i Grundtvigs hjemland, ved, at ordet skaber det, det nævner, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi både taler om vores værdier og om, at den langsigtede strategi for vores udenrigspolitik er at gøre verden til et mere fredeligt sted.
Jeg har det sådan, at Danmark skal deltage med de værdier og det ansvar, som vi nu engang har.
Jeg mener, at vi har evner til at række langt længere ud, end hvad der svarer til vores lands størrelse eller befolkningsantal.
For vi kommer med en samfundsmodel, som er attraktiv for mange andre.
Vi kommer med en samfundsopbygning, som mange gerne vil kopiere og gøre til deres og indkorporere noget af i deres samfund.
Og ved at fortælle, hvilke værdier der ligger bag ved den måde, vores samfund er bygget op på, kan vi faktisk gennem vores værdier og gennem vores samfundsmodel præge andre lande, på trods af at de ikke nødvendigvis går ind for ligestilling mellem mænd og kvinder, homoseksuelles rettigheder, ytringsfrihed osv. osv. For når vi fortæller, at de værdier er grundlaget for, hvor langt vi er kommet, så er det, de begynder at lytte med interesse til, hvad vi kan.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-28:
Mange tak.
Jeg vil gerne lige først sige, at jeg tror, at netop det her med at have lokalkendskab både til naturen og geografien og kendskab til sproget er en rigtig stor fordel i forhold til have grønlændere i forsvaret, særlig i Grønland og på samme måde i Færøerne.
Jeg tror, det er vigtigt, at man opbygger det hen ad vejen.
Jeg ved, at forsvaret har lavet en oplysningskampagne, som der faktisk har været rigtig stor interesse for i Grønland blandt unge folk fra Grønland, så jeg tror egentlig bare, man skal bygge videre på den gode tone, som der har været.
Jeg mener, det er et lille års tid siden, den var der sidst, så der er måske behov for at tage det op igen.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Jamen man må starte med sig selv, og jeg og mit parti har flere gange sagt, at man kun kan bekæmpe Islamisk Stat ved at konfrontere dem på landjorden, især i Syrien.
I Irak er vi så heldige, at vi har kurderne på landjorden, og de skal roses for at gøre en enorm indsats.
Men man kan altså ikke bruge dem til at bekæmpe Islamisk Stat andre steder i Syrien.
Der er der behov for landtropper til at bekæmpe Islamisk Stat, men også til at kontrollere de områder, der bliver befriet, og den slags tropper har vi altså ikke nogen af.
Militæreksperterne siger også, at man ikke kan vinde en krig fra luften.
Man er nødt til at konfrontere dem på landjorden.
Derfor har vi sagt, at vi er parate til at sige ja til at bidrage med landtropper.
Men det bedste ville være, at de muslimske og de arabiske lande gik forrest.
Det er vigtigt, at det er internationale tropper, der gør det.
Men man har taget en politisk beslutning om, at man ikke vil bruge landtropper.