runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-26:
Det har jo været spændende at følge diskussionen mellem den røde fløj i Folketinget og fru Sophie Løhde.
Men jeg er ikke helt klar over, hvor Venstre egentlig står.
Altså, hvad er argumentet for, at et liberalt parti som Venstre overhovedet vil indføre en aldersgrænse?
Hvis man nu selv kunne vælge og ikke var bange for, hvor man kunne finde flertallet osv., kunne man så ikke helt lade være med at fremsætte det her forslag, som jo dybest set bare er at belemre borgerne med mere regulering?
Sophie Løhde (V), 2010-04-26:
Jeg vil endnu en gang gerne understrege, at i Venstre støtter vi regeringens overvejelser om at stille et ændringsforslag, så alkoholprocentgrænsen sættes ved de 22 pct. Så sagde jeg i min tale, at vi ikke kan forbyde os ud af alle verdens problemer, men der er ikke noget i vejen for at være liberal og samtidig være med til at forsøge at påvirke de ting, man gerne vil, i retning af en udvikling – og i det her tilfælde se på forskellige initiativer, som kan medvirke til, at vi i Danmark måske om nogle år slipper for at have den lidt kedelige rekord, som Danmark har i ungdomsdrikkeri.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-26:
Det kan selvfølgelig godt være, det bare er mig, men jeg synes, at det her med at være liberal og reguleringsivrig burde være modsætninger.
Det synes jeg var mere naturligt.
Nu er der mange, der har talt om, hvilke partier man skal tale med i Folketinget, og hvad ved jeg, men man kunne jo vælge at tale med de to partier, der faktisk støtter regeringen, nemlig Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, og som vel begge to kunne være med til at levere et flertal for, at man slet ikke behøver at genere almindelige mennesker med regler, med unødig ny regulering.
Så kunne man faktisk have nogle og halvfems mandater, ikke et bredt, men i hvert fald et klart flertal i Folketinget, som ville være imod, at man overhovedet regulerede, og det burde da kunne appellere til det liberale hjerte både hos ordføreren og hos det store regeringsparti.
Der burde da være så meget fornuft i det borgerlige Danmark, at man kunne slippe for at putte endnu en regel oven i hovedet på den danske befolkning.
Sophie Løhde (V), 2010-04-26:
Så kan vi jo hurtigt mødes på halvvejen, tror jeg.
Men igen vil jeg sige, at jeg ikke ser noget modsætningsforhold imellem at være liberal og at ville påtage sig ansvaret for at opstille nogle rammer, der kan sende et kraftigt signal til de unge og deres forældre.
Jeg tror, jeg brugte udtrykket i min ordførertale, at hovedessensen i det her spørgsmål er, at vi sørger for, at unge mennesker og deres forældre nu engang har et ansvar for i en drøftelse at finde ud af, hvad en god alkoholkultur er, hvornår man må begynde at drikke, hvor meget man må drikke osv.
Det er et anliggende mellem de unge og deres forældre.
Sophie Løhde (V), 2010-04-26:
O.k., så det er de pågældende journalister fra Ritzau og fra Politiken, som fuldstændig uafhængigt af hinanden komplet har misforstået, hvad den socialdemokratiske ordfører, hr. Flemming Møller Mortensen, har udtalt til dem.
Det sidder de nok og prøver at tage til efterretning og prøver at spole båndet tilbage.
Det er bare meget mærkeligt, at der kan komme sådan nogle artikler ud af det, hvor man siger ét, og at man nu lige pludselig siger noget andet.
Det forekommer mig en anelse bemærkelsesværdigt.
Så har jeg et spørgsmål om det socialdemokratiske forslag om at lave et forbud mod de såkaldte alkoholsodavand.
være EU-stridigt.
Agter Socialdemokraterne alligevel at fremsætte et forslag om at undtage alkoholsodavand, sådan at de bliver forbudt for unge under 18 år, så man dermed fra socialdemokratisk side vælger at gå med armene udstrakt fuldstændig imod EU-retten, for at tage en sag om et sådant spørgsmål, eller hvad?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-26:
Tak for spørgsmålene.
Dansk Ungdoms Fællesråd har lavet et godt høringssvar, men som politiker må jeg også tillade mig at have en holdning til tingene, og øget tilgængelighed er et spørgsmål om, at der bliver drukket mere.
Vi har fra socialdemokratisk side argumenteret både internt i vores parti og udadtil for, at unge fra 16 til 18 år skal have lov til at drikke noget alkohol, de skal have lov til at drikke en øl, de skal have lov til drikke et glas vin, det mener vi.
Hvad angår hele skismaet om ægget eller hønen – hvad der kommer først – vil jeg sige, at vi ikke tror, at det er skadeligt, at unge kan få lov til at få deres eget stille og rolige og opbyggelige forhold til alkohol.
Men stærk spiritus er et stort problem, og rigtig mange menneskers krop og organisme kan simpelt hen ikke klare de store mængder af stærk spiritus, og derfor ser vi de meget skadelige effekter af det.
Så svaret til hr. Per Clausen skal være: Nej, naturligvis er der en prægning fra voksenliv til børne- og ungdomsliv, men der er også helt klart videnskabelige beviser på, at jo tidligere man starter med at drikke, jo mere fører man med ind i voksenlivet i forhold til alkoholmisbrug.
Per Clausen (EL), 2010-04-26:
Det spørgsmål, der står tilbage, er jo, om regeringens forslag eller for den sags skyld Socialdemokraternes forslag vil ændre på, at der er unge, som drikker alene med det formål at blive beruset og miste kontrollen over sig selv, og om mennesker både på 15, 16 og 17 år ikke også fremover forholdsvis nemt vil kunne fremskaffe den nødvendige alkohol til at opnå den effekt.
Mens vi så bruger tiden på at diskutere et forslag, der formentlig ikke løser nogen problemer overhovedet, får vi aldrig taget fat på de grundlæggende problemer.
Hvad er det for nogle livsbetingelser, vi skaber for unge mennesker, der gør, at det bliver et særligt formål at drikke udelukkende for at tabe kontrollen med sig selv?
Det, og hvad der skal til der, synes jeg vi skulle bruge meget mere tid på at diskutere, i stedet for at vi nu bruger meget lang tid på at diskutere et forslag, der efter min opfattelse i bedste fald ikke forandrer noget som helst.
Sophie Løhde (V), 2010-04-26:
Tirsdag den 20. april fremgik følgende af et telegram på Ritzau, hvor hr. Flemming Møller Mortensen fra Socialdemokraterne udtalte sig: »På mandag førstebehandler vi i Folketinget et lovforslag om ændring af loven om forbud mod salg af alkohol.
Her foreslår vi, at den nuværende grænse sættes op fra 16 til 18 år ved køb af sprut over 22 procent og alkoholsodavand, siger Socialdemokraternes forebyggelsesordfører, Flemming Møller Mortensen.«
Så sent som i torsdags fremgik det af en artikel i Politiken, at Socialdemokraterne gik ind for de 22 pct.
Er der tale om, at der er to journalister fra to forskellige medier, som helt uafhængigt af hinanden fuldstændig har misforstået, hvad hr. Flemming Møller Mortensen har udtalt til dem i telefonen?
Har de fuldstændig fordrejet det hele og fuldstændig misforstået det hele, eller er det her i virkeligheden udtryk for, at der er fuldstændig slinger i valsen hos Socialdemokraterne?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-26:
Der er ingen slinger i valsen hos Socialdemokraterne.
Vi har sagt, at med hensyn til stærk spiritus og alkoholsodavand skulle aldersgrænsen være 18 år.
Og når vi har diskuteret, hvad stærk spiritus er, har vi hele tiden forholdt os til, at man har to grænser, som giver et naturligt skel mellem produktgrupperne, og det er 15 pct., og det er 22 pct.
Vi har hele tiden sagt, at vi ikke har lagt os fast på, hvilken procentsats det skal være.
Men at det er blevet meldt sådan ud og taget sådan til referat, kan jeg kun nikke til og sige, at det er fuldstændig korrekt.
Men jeg har givet svaret på, hvad der er socialdemokratisk politik.
Per Clausen (EL), 2010-04-26:
Det er vel det eneste, som forholder sig seriøst til det ud fra en interesse, der i hvert fald ikke handler om at tjene penge.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Flemming Møller Mortensen: Når et af formålene med det her lovforslag er at gribe ind over for unge, som drikker alene med det formål at blive beruset og miste kontrollen over sig selv, hvad tror hr. Flemming Møller Mortensen så forklaringen kan være på den adfærd, og på hvilken måde tror han at et lovforslag som det her eller som det, Socialdemokraterne forestiller sig, skulle løse det problem?
Det andet spørgsmål er: Tror hr. Flemming Møller Mortensen, at det er de unges drikkevaner, som skaber alkoholkulturen i Danmark, eller er det snarere omvendt, altså at det er alkoholkulturen i Danmark, som gør, at unge mennesker drikker, og at det er den fantastiske modsætning mellem det, folk siger, og det, folk gør, som måske i virkeligheden er et af problemerne her?
Sophie Løhde (V), 2010-04-26:
Jeg finder det helt naturligt, at en evaluering ser bredt på hele det her område, og på det punkt vil vi i Venstre meget gerne være imødekommende over for de synspunkter, som også Det Radikale Venstre måtte have på området.
Så det er i den grad en udstrakt hånd.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-26:
Det er et spørgsmål om at sætte ind med en bred palet.
Problemet her har et omfang og en alvorlighedsgrad, så vi bør sætte ind.
Derfor synes jeg også, at man, når man diskuterer aldersgrænse – det synes vi fra socialdemokratisk side er helt reelt at gøre – skal sætte den rigtigt, og man skal også sætte alkoholprocentgrænsen rigtigt.
Vi siger jo ikke til forældrene, at de ikke kan give deres børn lov til at drikke, heller ikke noget stærkere alkohol.
Men det er i forhold til salget til unge, at vi vil lave reguleringen, og vi mener, at hvis vi regulerer tilgængeligheden på det her område, vil vi være med til at få en adfærdsforandring, som er den, vi synes er politisk ønskelig.
Flemming Bonne (SF), 2010-04-26:
Jamen jeg skal jo svare så klart, jeg kan, og det er, at jeg absolut ikke har noget kendskab til, at der er klingende mønt imellem SF og Det Radikale Venstre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-26:
Så vil jeg da anbefale Socialistisk Folkepartis ordfører at læse Politiken fra juni måned sidste år.
Der står bl.a.: »Vælgernes stemmer ved Europaparlamentsvalget på søndag …
Socialdemokraterne og SF f.eks. har lovet at udbetale økonomisk kompensation til de radikale for at overtage deres stemmer efter valget, hvis det viser sig, at det lille midterparti ikke selv får nok stemmer til at blive valgt ind«.
Så står der, citat: »Den slags stemmevandring sikres gennem valgforbund mellem partierne og har før sikret partier et mandat, som de ellers ikke ville have fået.
Derfor er det helt naturligt at betale for de ekstra stemmer, mener Socialdemokraternes partisekretær Lars Midtiby.
« Det er en aftale, man har lavet mellem de tre partier.
Nu spørger jeg så kommunalordføreren for det parti, som har været med til det
: Hvor mange penge har man givet til De Radikale?
Og det kan man ikke svare på.
Flemming Bonne (SF), 2010-04-26:
Jamen jeg må så give det samme svar, som jeg gav i første omgang, nemlig at så vidt jeg er orienteret, er der ikke penge mellem SF og Det Radikale Venstre.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-26:
Da den konservative ordfører desværre ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på ordførerens vegne fremføre følgende: Det Konservative Folkeparti mener ikke, valgforbund er udemokratiske.
Valgforbund sikrer, at små partier ved at slå sig sammen i et valgforbund kan få mulighed for deltagelse i Europa-Parlamentet, som det selv for større etablerede partiers vedkommende er svært at blive valgt til.
Valgforbund er også med til at sikre, at ens stemme bliver brugt på den side af det politiske spektrum, man ønsker, så stemmespild dermed undgås.
Valgforbund er en mulighed, partierne kan benytte sig af, ikke en pligt.
Partierne kan indgå i valgforbund, hvis de mener, at det gavner dem i forbindelse med at opnå et mandat ved det pågældende valg.
Det Konservative Folkeparti er derfor imod dette forslag.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-26:
Dansk Folkeparti argumenterer først for brugen af valgforbund i sine bemærkninger til beslutningsforslaget.
Et valgforbund er et teknisk samarbejde mellem to eller flere partier med det formål at maksimere antallet af mandater til valgforbundet.
Det betyder, at man i videst muligt omfang undgår stemmespild.
Så langt, så godt.
Vi kan bruge valgforbund ved kommunal- og regionsvalg og også ved europaparlamentsvalget, men ikke ved et folketingsvalg.
Når det gælder valg til Europa-Parlamentet, skal man huske, at vi i Danmark kan vælge 13 medlemmer til det.
Det er et landsdækkende valg til et mindre antal pladser, så der skal noget til for at sikre et bredt politisk fundament bag valget.
Så langt er vi enige med Dansk Folkeparti.
Men herfra argumenterer Dansk Folkeparti imod valgforbund til Europa-Parlamentet.
Der er ikke noget krav om, at partierne i et valgforbund skal være enige med hinanden, men i praksis er det sådan, hvilket jo også er praktisk, skriver DF, for så har vælgerne noget klart at vælge imellem.
Nu er det bare sådan, at Dansk Folkeparti ikke har noget andet parti eller en bevægelse at være enig med, og som de dermed kan indgå i et valgforbund med.
DF lister valgforbundene ved valget i 2009 op; et, som bestod af S, SF og Det Radikale Venstre, et, som bestod af V og K og Liberal Alliance, og et, som bestod af JuniBevægelsen og Folkebevægelsen mod EU.
Så DF havde ikke nogen venner at gå valgforbund med.
V og K er for glade for EU til DF’s smag, og de to bevægelser ligger politisk og ideologisk for langt fra DF.
Endelig mener DF, at det måske alligevel ikke er så demokratisk.
Et mandat til Europa-Parlamentet koster 7,7 pct. af stemmerne.
Hvis to små partier får henholdsvis 3,8 pct. og 3,9 pct. af stemmerne, har de stemmer til 1 mandat, mens DF ved at hente 7,5 pct. af stemmerne ikke vil få 1 mandat.
En sådan situation er vel heller ikke særlig demokratisk, slutter DF sine bemærkninger med.
DF demonstrerer først alle de demokratiske værdier i muligheden for valgforbund, men når DF ikke kan få nogle at være valgforbund med, er det ikke længere demokratisk.
Det taler for sig selv.
Efter Det Radikale Venstres opfattelse er der ikke nogen alvorlig grund til at afskaffe muligheden for valgforbund, så vi kan ikke støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-26:
Nu ville jo være oplagt at spørge ordføreren, hvor mange penge De Radikale så havde fået.
Men det skal jeg nok lade være med, for jeg ved jo, at fru Erika Lorentsen er herinde som stedfortræder, og jeg går ikke ud fra, at man har fået så stort et kendskab på så kort tid i Folketinget.
Så nok om det.
Synes De Radikale virkelig, at det er demokratisk fuldstændig forsvarligt, at nogle stemmer på den måde fuldstændig bliver fejet af bordet, fordi andre partier har indgået taktiske valgforbund på kryds og tværs og så oven i købet garneret det med aftaler, der nogle gange handler om økonomi, om penge, man flytter fra det ene parti til det andet, og andre gange handler om at få busture og praktikophold til gengæld?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-26:
Altså, jeg synes jo, det er en god ting, at små partier også har mulighed for at blive repræsenteret.
Jeg synes egentlig, det er en god ting, at man i de små partier er nødt til at samarbejde med hinanden, for hele vores demokrati bygger jo på samarbejde.
Så det ser jeg som et gode.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-26:
Altså, man kan konkludere, at det er samarbejdet, som betyder, at man gør, hvad man kan for at holde et flertal af vælgerne ude og for at holde et mindretal af vælgerne inde.
Det er det, man får ud af, at 7,5 pct., som stemmer på én liste, ingen indflydelse får, mens et andet parti, som får 3,5 pct. af stemmerne, får en masse indflydelse.
Det er den måde, man agiterer for demokrati på hos Det Radikale Venstre, og det synes jeg er lidt underligt.
Jeg vil gerne spørge ind til et andet område i det her.
Der var en valgforsker, Kasper Møller Hansen, som var ude med et debatindlæg i Politiken før sidste europaparlamentsvalg, hvor han jo netop udtrykte en sund skepsis over for det manglende demokrati, der er i vores forældede valgsystem, når det gælder om at besætte de her 13 pladser i Europa-Parlamentet.
Anerkender De Radikale ikke, at når selv valgforskere, som sidder med det her som speciale, siger, at der her er et grundlæggende demokratisk underskud, skal vi som demokrati og som folkestyre gøre noget for at ændre det til det bedre?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-26:
Altså, de to små partier har jo tilsammen flere stemmer end det store parti.
Jeg tror, at der altid vil være forskellige opfattelser af det her spørgsmål – det kan være min kommentar til det andet.
Line Barfod (EL), 2010-04-26:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Vi synes, at det er fornuftigt, at partier har mulighed for at indgå valgforbund.
Det ser vi i meget stort omfang ved kommunal- og regionsvalg.
Så kan man gå ind og sige noget om de enkelte aftaler, og det kan man jo diskutere i den politiske debat, som jeg kan forstå Dansk Folkeparti kaster sig ud i, men det, der undrer mig, er, at Dansk Folkeparti her vælger at gå efter spørgsmålet om valgforbund, fordi det i denne konkrete situation ikke tilgodeser Dansk Folkeparti.
Men man går ikke ind i den grundlæggende diskussion om, hvor udemokratisk EU er, og om, hvor problematisk det er, at så mange beslutninger træffes helt uden demokratisk kontrol i lukkede komiteer og alle mulige andre steder, hvor befolkningen ikke har nogen som helst mulighed for at vælge, hvem der sidder der, og ikke engang kan få oplyst, hvem det er, der sidder og træffer beslutningerne.
Man har valgt en konstruktion, hvor borgerne stort set ikke har nogen mulighed for at følge med i, hvad der foregår, eller for at påvirke de beslutninger, der tages, fordi det er så indviklet at følge med i, og fordi meget af det først kommer til offentlighedens kendskab, når beslutningerne allerede er truffet.
Det Parlament, som hr. Hans Kristian Skibby her er så meget ude efter at få en plads i, er jo et Parlament, som har meget begrænset indflydelse, i forhold til hvor de store beslutninger bliver truffet.
Derfor holder vi fra Enhedslisten side fast i, at vi synes, at man hellere skulle lave grundlæggende om og få et demokratisk samarbejde i EU, hvor man så også skulle se på, hvordan vi sikrer en god demokratisk valgprocedure i forhold til at få sikret, at borgerne har en reel indflydelse på, hvad der foregår i en international organisation som EU, ligesom borgerne har mulighed for at følge med i, hvad der foregår i det nordiske samarbejde og i alle mulige andre internationale organisationer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-26:
Altså, nu var det jo ikke overraskende, at det her forslag ville blive skudt ned; det havde vi sådan set også forventet, så jeg er ikke nogen skuffet mand.
Men jeg vil gerne sige, at jeg er lidt rystet over, at bl.a. netop SF nu slår til lyd for, at vi skal have partidating, kan man sige, i et demokrati som det danske, altså at partier skal begynde at date med hinanden for at søge alliancer på kryds og tværs for at gavne deres egen sag.
Der vil jeg gerne spørge: Hvor mange penge har man fra Socialistisk Folkepartis side givet til Det Radikale Venstre – et klart svar?
Flemming Bonne (SF), 2010-04-26:
Dansk Folkeparti vil afskaffe muligheden for at indgå valgforbund i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet.
Forslagsstillerne redegør på udmærket vis for teknikken bag valgforbund.
Et valgforbund er et valgteknisk samarbejde mellem flere partier, og det er et samarbejde, man bl.a. laver for at undgå stemmespild og også for at sikre, at mindre partier har mulighed for at få valgt en kandidat.
Forslagsstillerne bemærker, at der ikke kan indgås valgforbund i forbindelse med folketingsvalg, og det er jo rigtigt.
Det spørgsmål er, som jeg ser det, ikke relevant i den her sag, for ved folketingsvalg er der en spærregrænse på 2 pct., og det vil sige, at der i de eksempler, som nævnes i forslagsstillernes bemærkninger, er valg til samtlige partier.
Der skulle være mulighed for at indgå landsdækkende valgforbund, bl.a. for at sikre mindre partier mulighed for at opnå valg.
SF er meget enig i, at sådan skal det være.
Dansk Folkeparti er undtagelsen, og derfor er det nuværende valgsystem udemokratisk, siger Dansk Folkeparti.
Så spørger jeg bare: Forestiller Dansk Folkeparti sig virkelig, at valgloven skal ændres, fordi Dansk Folkeparti har en anden EU-politik end flertallet i dette Ting?
Det er jo ganske enkelt usagligt.
Dansk Folkeparti indgik som det eneste parti ikke i valgforbund, fordi de andre borgerlige partier ligger for langt fra Dansk Folkeparti i deres holdning til EU.
Mener forslagsstillerne virkelig, at valgloven skal ændres, fordi man ikke er enig med de andre borgerlige partier i EU-politikken?
Igen vil jeg sige, at det er et usagligt argument.
Danmark har blot 13 medlemmer i Europa-Parlamentet.
Det betyder, at der skal 7,7 pct. af stemmerne til at opnå et mandat, hvis der ikke er mulighed for at indgå valgforbund.
Der kan opstå den situation, at to partier i et valgforbund, som får henholdsvis 3,8 pct. og 3,9 pct. af stemmerne, vil opnå et mandat på bekostning af et parti, der får 7,5 pct. af stemmerne, men som står uden for et valgforbund.
Forslagsstillerne finder, at dette ikke er demokratisk.
For SF viser det her jo blot, at den mindretalsbeskyttelse, der ligger i valglovgivningen, virker efter hensigten, og vigtigheden af, at små partier kan gå sammen og sikre sig mandater og indflydelse.
Partiet med de 7,5 pct. vil formentlig overveje ved næste valg at finde en partner at indgå et valgsamarbejde med.
Derfor opfordrer vi partierne til på forhånd inden et valg at blive bedre til at informere og tydeliggøre, hvem man danner teknisk valgsamarbejde med, således at vælgeren kender konsekvenserne af sin stemmeafgivning.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-26:
Forslagsstillerne ønsker at afskaffe muligheden for at indgå valgforbund ved valg til Europa-Parlamentet.
Ifølge forslagsstillerne er det et problem, at der findes visse situationer, hvor et parti ikke ønsker at gå i valgforbund med nogle af de andre opstillede partier og bevægelser, og forslagsstillerne mener derfor, at muligheden for at indgå valgforbund bør afskaffes.
Som reglerne er i dag, er der vid adgang for alle partier og bevægelser til at indgå i et valgforbund bl.a. til europaparlamentsvalg.
At et enkelt parti til et enkelt valg ikke i praksis har kunnet eller ønsket at indgå i et valgforbund, gør ikke muligheden for valgforbund udemokratisk, men afskaffelse af muligheden for valgforbund vil derimod risikere at gøre valgene og dermed repræsentationen i Europa-Parlamentet mere skæv.
Det ville reelt betyde en forringelse af repræsentationen af danskernes holdninger og meninger i Europa-Parlamentet, og mindre partier ville generelt få svært ved at blive repræsenteret i Europa-Parlamentet.
På det grundlag afviser Venstre forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-26:
Det var en meget, meget kort ordførertale fra Venstre.
Det er utroligt, at man ikke har flere ord i sin mund, når man på vegne af så stort et parti skal retfærdiggøre, at man står bag en valglov, som er aldeles hamrende udemokratisk.
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål, som er ret simpelt.
Vi havde en meningsmåling frem til sidste EU-valg i juni måned 2009, hvori der stod, at Socialistisk Folkeparti ville få tre mandater med 17,4 pct. af stemmerne, og Dansk Folkeparti ville med 12,0 pct. få et mandat i Europa-Parlamentet.
12,0 pct. er lig med et mandat, 17,4 pct. er lig med tre mandater –
vil Venstre ikke anerkende, at der er en bundhamrende udemokratisk substans i den her valglov, som er helt tilbage fra 1977, og at vi trænger til at få ændret på det?
Erling Bonnesen (V), 2010-04-26:
Som det allerede tidligere har været markeret i debatten, er der jo redegjort for valgforbundenes tekniske sammensætning, altså hvis to partier går sammen og så at sige lægger sig sammen, så vil der i regnestykket mangle en enhed.
Det giver sådan set forklaringen på det.
Så vi mener ikke, at det er udemokratisk, og derfor afviser vi også forslaget her.
Det har spørgeren ret i kan gøres med ret få ord.