Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Tak for det.
Det har vi en lang historisk tradition for, og det er fortsat sikret med kommunalreformen.
En lang række opgave er overført til kommunerne, og regionerne har fået ansvar for sygehus- og sundhedsområdet samt en række regionale udviklingsopgaver.
Der er skabt klarhed i ansvarsplaceringen af opgaverne.
Aftalesystemet medvirker til at sikre, at den samlede samfundsøkonomi holdes på sporet, samtidig med at der skabes gode muligheder for lokal indflydelse og udvikling.
Det lokale selvstyre er sikret, og »Mulighedernes Samfund« kan realiseres med lokal foretagsomhed og gode ideer, men det kræver naturligvis, at man har vilje til at gøre en indsats og tage et ansvar.
Det er der heldigvis også mange lokale politikere der gør; hvert år er der mange eksempler på budgetforlig i kommunerne, hvor de forskellige politiske grupper melder ud, at de er gået med i budgetaftalerne, med begrundelse i, at man har fået forskellige forbedringer og nye tiltag med.
Et godt eksempel på en sådan melding kom f.eks. fra den socialdemokratiske Århusborgmester om sidste års budgetter i Århus.
Her gav han tydeligt udtryk for, at man i Århus kunne omsætte de rammer, man havde aftalt med staten, til ægte velfærdsbudgetter.
Det er en klar og tydelig melding, som sætter en tyk streg under fakta, netop at VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti har sikret, at budgetterne til borgernær service er steget med mere end 60 mia. kr. siden 2001.
Det svarer til, at budgetterne er løftet med, hvad der svarer til mere end to storebæltsbroer.
Det er et markant løft, og det dokumenterer, at vi netop nu har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter.
Fakta er, at VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti har slået venstrefløjen i velfærdsbudgetter, og det er vel i grunden det, der frustrerer venstrefløjspartierne.
Så det er fattigt, når man her i Folketinget skal høre på en masse falske påstande om generelle nedskæringer.
Det er faktisk politisk utroværdigt, når vi ved, at vi har den største offentlige sektor nogen sinde og aldrig før har haft så mange offentligt ansatte, og man samtidig går ud og taler om nedskæringer.
Men så er det meget godt, at tilfredshedsundersøgelser blandt de borgere, der bruger velfærdstilbuddene, viser, at det er man faktisk meget godt tilfreds med.
Også påstandene om øget centralisering kan tilbagevises; der har faktisk aldrig været så meget at være kommunalpolitiker for som nu, og vi hører tit fra kommunalpolitikere, at de har travlt og har så mange opgaver, at de faktisk har vanskeligt ved at nå det.
Det danske samfund er et velfærdssamfund, og hvis man skulle blive ramt af sociale problemer, skal man faktisk være glad for, at man bor i Danmark.
Kommunalreformen er således kommet godt fra start, og Venstre ser lyst på regionernes og kommunernes fremtid med den nuværende regering ved roret.
Men med en socialistisk regering ville det straks se værre ud, så er det de centralistiske minimumsrettigheder, der skal tvangsgennemføres rundt i hele landet, ligesom jeg også kan forstå, at venstrefløjen vil afskaffe det frie valg.
Men det er måske, fordi det i sidste ende er LO, der sætter dagsordenen på rød stue.
Med kommunalreformen fik kommunerne ansvaret for flere opgaver.
Denne decentralisering er fortsat med samlingen af beskæftigelsesindsatsen i kommunerne.
Det offentlige forbrug til sundhed, uddannelse og socialområdet er steget betydeligt, og med kvalitetsfonden sikres et betydeligt løft af de fysiske rammer i folkeskolen, dagtilbud, idrætsfaciliteter til børn og unge samt på ældreområdet.
Samtidigt investeres der i en ny og moderne sygehusstruktur.
Folketinget pålægger derfor regeringen at afgive en fornyet statusredegørelse for kommunalreformen og det kommunale selvstyres vilkår i foråret 2013.«