runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-16:
Men der er jo en række dispensationer, uanset om den kroniske sygdom, man har, er uden – hvad skal man sige? – udsving.
Dispensationerne er jo f.eks. længere forberedelsestid.
Det er f.eks. det udstyr, man kan få stillet til rådighed, såsom en computer, der kan læse teksten op, hvis man er svært ordblind.
Der er en række dispensationsmuligheder.
Og hvis man er så uheldig at have en kronisk sygdom eller et handicap, betyder det jo ikke nødvendigvis, at man ikke kan starte på sin uddannelse inden for 2 år.
Jeg synes også, at vi ikke skal tale det for meget ned.
Det at have handicap kan være rigtig, rigtig hårdt, men mange mennesker lærer jo også at leve med det, specielt hvis de får redskaber stillet til rådighed for netop at blive stillet lige.
Så forfordeler man nogle for netop at stille folk mere lige, men man skal heller ikke stilles mere fordelagtigt.
På den måde siger man jo egentlig også, at vi regner med, at vi med de her hjælpemidler stiller studerende lige ved at forfordele nogen.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jeg kan huske tilbage til, da Dansk Folkeparti skulle ind og forhandle den SU-reform, som et flertal her i Folketinget er blevet enige om.
Da var det en vigtig sag for Dansk Folkeparti, at de studerende med handicap ikke ville blive ramt af den her SU-reform.
Hvordan mener ordføreren at det blevet opfyldt?
Nu har Danske Handicaporganisationer og Sammenslutningen af Unge Med Handicap jo været ude og kritisere reformen og sige, at de er overbeviste om, at den vil forringe mulighederne for unge med kronisk sygdom eller med handicap.
Så jeg vil gerne høre Dansk Folkepartis ordførers egen opfattelse af, hvordan SU-reformen hjælper den her gruppe studerende.
Mads Rørvig (V), 2013-05-16:
Jamen der er 4.500 studerende på revalideringsydelse i dag, der vil kunne være med til at besvare det spørgsmål, for det er jo netop et billede af, at vi tager højde for den gruppe, ligesom vi tager højde for den gruppe, der har et handicap, som har mulighed for at få ekstra SU-beløb hver måned som kompensation for, at de ikke kan tage et arbejde.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jeg synes, det er rigtig dejligt, at Venstre nu anerkender, at studerende er forskellige.
Det har ikke været tydeligt i Venstres uddannelsespolitik de sidste 10 år i hvert fald, så det er jo dejligt med den anerkendelse.
Jeg er glad for, at hr. Mads Rørvig siger, at man tager højde for studerende med handicap og med kroniske sygdomme i vores SU-system.
Kan hr. Mads Rørvig så ikke forklare, hvordan man tager højde for studerende med handicap eller kroniske sygdomme i den reform, man lige har lavet, hvor man jo, som fru Stine Brix rigtigt påpeger, kun kan få dispensation, hvis det er akut opstået?
Hvis det er noget, som man har haft i længere tid eller i hvert fald har haft kendskab til i længere tid, som ikke er blevet forværret, eller som ikke er akut opstået, så kan man ikke få dispensation.
Kan hr. Mads Rørvig ikke gøre det helt klart: Hvordan tager man højde for studerende, der er født med en kronisk sygdom eller et handicap?
Mads Rørvig (V), 2013-05-16:
Nu tror jeg, man skal passe på med at skære alle studerende over en kam og også skære alle handicappede studerende over en kam, for det er jo i sagens natur forskelligt, hvilket handicap man har, og hvilke behov man har.
Og der er handicappede, der gennemfører på normeret tid og får det ekstra SU-klip, som de er berettiget til.
Så vi tager højde for studerende i SU-systemet med handicap, og vi tager højde for handicappede studerende i andre systemer, for handicappede er ligesom studerende generelt meget forskellige, og det er også de behov, de har for at kunne gennemføre deres uddannelse.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Der er jo en forskel på at være på SU og på at være på revalidering, der er en forskel på, hvilke friheder man har og hvilke rettigheder man har.
Så jeg vil gerne høre Venstres ordfører, så det bliver helt klart for os i Enhedslisten: Mener Venstre, at studerende med handicap, studerende med kroniske sygdomme skal være på revalidering, eller skal de være på SU ligesom alle andre studerende?
Mads Rørvig (V), 2013-05-16:
Jeg mener faktisk, at vi begge deler de bekymringer, og at det skal være muligt for handicappede at gennemføre et studie.
Vi har jo alle sammen en interesse i, at de bliver imødekommet i det system, vi har i dag, også med den reform, som vi laver.
For hvis man ikke har mulighed for at gennemføre efter de regler, der er, har man jo den mulighed, som 4.500 handicappede benytter sig af i dag, nemlig at bruge revalideringssystemet til at gennemføre en uddannelse.
Stine Brix (EL), 2013-05-16:
Tak for det.
O.k., vi husker at trykke os ind fremover.
Først bliver jeg nødt til at sige til ordføreren, at det jo ikke er korrekt, at et handicaptillæg betyder, at man får et ekstra klip, sådan at man kan forlænge sine studier.
Et handicaptillæg betyder, at man får en højere SU som kompensation for, at man ikke kan have et studiejob.
Så det er jo ikke rigtigt, at man kan forlænge sine studier med et handicaptillæg.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at Venstres ordfører så siger: Det er jo ikke mig, der skal bestemme, hvilke afgørelser man træffer i studienævnet.
Det er rigtigt.
Men det er ordføreren, der er med til at lave en reform, som regulerer, hvad det er, studienævnet kan afgøre.
Man kan ikke give dispensation, når der er tale om en kronisk sygdom eller et handicap, som gør, at man ikke kan studere på fuld tid.
Så lad mig prøve at spørge på en anden måde: Mener Venstre, at man skal kunne have lov til at studere på nedsat tid, hvis man har et handicap?
Altså, skal vores SU-system være indrettet, så der er et hensyn til studerende, som ikke kan studere på fuld tid?
Mads Rørvig (V), 2013-05-16:
Nu er det jo ikke Venstre, der skal afgøre, hvordan udfaldet af en afgørelse i studienævnet skal være, men hvis man ikke har mulighed for at gennemføre et studie på normeret tid efter de krav, der bliver stillet op, er man ovre i revalideringssystemet.
Ellers har man jo mulighed for at få handicaptillæg i forbindelse med sit studie.
Tager det længere tid, har man også mulighed for at få ekstra klip, på grund af at man har et handicap, som systemet er i dag, og det vil det også være fremadrettet.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Så jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan der er noget administration, der kan tage længere tid, fordi der er noget, der skal undersøges mere.
Altså, hvis en læge har givet en studerende eller en elev en diagnose, er den diagnose der, uanset hvor lang eller hvor kort tid en administration tager.
Så jeg vil også mene, at 3 måneder er for lang tid.
Jeg vil bare hurtigt spørge til dispensationerne, som SF's ordfører også var inde på i sin tale.
Bør vi ikke lave dispensationerne sådan, at de ikke kun gælder, når der er forværringer af noget, eller når der er noget, der er akut, men at de også gælder, når man har en diagnose, eller når man har et handicap, altså når det er noget, man ligesom ved, man har, og det er noget, man er født med?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-16:
Det er rigtigt, at der har været rigtig lang ventetid på at få besked på, om man kunne få et handicaptillæg eller ej, og den er heldigvis blevet nedbragt ret markant siden 2011.
Målsætningen, som det også ser ud til vi når her i 2013, er jo, at ventetiden skal ned på 3 måneder, og det vil jeg også mene er en o.k. rimelig tidsgrænse i forhold til den administration, der nogle gange skal til.
Nogle gange er det meget åbenlyst, at der er et handicap, og nogle gange er det måske lidt sjældnere lidelser, som man skal lidt mere ind i for at vurdere, om der skal et handicaptillæg til.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Igen er jeg utrolig glad for sympatien, og jeg vil da sige, at jeg glæder mig til den dag, hvor vi tager alle vores ambitioner og al vores sympati og gør det til handling.
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at det nuværende system er fair med handicaptillæg.
Er det fair, at man som studerende med handicap eller med en kronisk sygdom venter enormt lang tid på at få svar på, om man kan få det her handicaptillæg – altså venter enormt lang tid på at finde ud af, om man faktisk kan tage den uddannelse, om man kan overleve økonomisk, hvis man tager en uddannelse?
Er det fair?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-16:
I dag behandler vi et beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten angående SU for studerende med handicap og kroniske sygdomme.
Beslutningsforslaget er – som flere også har sagt – i sig selv meget sympatisk, og jeg vil ikke bruge min taletid på at tale forslaget ned.
At studerende med handicap og kroniske sygdomme skal have hjælp til at gennemføre studiet er vi helt enige i.
Jeg vil derfor gerne bruge tiden på at forklare, hvilke muligheder der er i dag, og hvad der gør sig gældende med SU-reformen, for at demonstrere, at vi i forvejen gør meget, og at der ikke er brug for en lovændring.
Først og fremmest er det jo muligt for de studerende på videregående uddannelser at søge handicaptillæg, og tillægget er p.t. 8.180 kr. før skat.
Tillægget gives til studerende, der på grund af handicap eller kroniske sygdomme muligvis ikke har mulighed for at have et studiejob.
I SF synes vi, at den nuværende ordning med handicaptillæg er fair og stiller de handicappede studerende på lige fod med andre studerende rent økonomisk.
Det kan som sagt være meget svært eller helt umuligt at have et studiejob, og der kan være udgifter forbundet med den studerendes handicap eller sygdom.
En dårlig økonomi er en belastning, som i mange tilfælde kan forværre psykisk sygdom.
Derfor finder vi i SF den nuværende ordning fornuftig og helt i tråd med ønsket om at støtte de studerende, der har et fysisk eller psykisk handicap.
Jeg vil gerne påpege, at en økonomisk håndsrækning naturligvis ikke altid er nok.
Det er Enhedslisten også tilsyneladende enige i i det her beslutningsforslag.
I SF mener vi dog ikke, at der er grund til at ændre i SU-klippene for at hjælpe de studerende gennem uddannelsen.
Der findes i forvejen flere muligheder for dispensation, hvis man har en kronisk sygdom eller et handicap.
Derudover får man 12 måneders ekstra SU med den nye SU-reform, hvis man som studerende starter senest 2 år efter afslutningen af sin ungdomsuddannelse.
Og skulle det ikke være tilfældet, er der, som det også er blevet nævnt, stadig mulighed for dispensation, selv om der er gået mere end 2 år.
Derudover er der plads til 6 måneders forsinkelse på studiet, lige som uddannelses- og SU-systemet tager hensyn til en forværring i den studerendes sygdom eller handicap.
Af hjælpemidler kan nævnes specialpædagogisk støtte, SPS, som også er blevet nævnt heroppefra, som kan hjælpe med it-udstyr.
Ordningen har vist sig at være rigtig gavnlig for ordblinde, som ikke bare får stillet it-udstyr til rådighed, som kan gøre det nemmere at komme igennem pensum, men også får mulighed for længere forberedelsestid til eksamen.
SF kan altså ikke støtte beslutningsforslaget, men ønsker samtidig at understrege, at vi ønsker, at studerende med handicap og kroniske sygdomme fortsat har gode og fair betingelser for at gennemføre en uddannelse.
Uffe Elbæk (RV), 2013-05-16:
Jamen det er jo netop det, der er.
Hvis der er unge, som har særlige handicap og er kronisk syge, er der som sagt den her række af muligheder.
Jeg har nævnt dem tidligere, altså specialpædagogisk støtte, handicaptillæg og så i sidste ende jo også dispensation i forhold til studienævnets mulighed for at vurdere det.
Det kan igen godt lyde lidt som gentagelser, men når man får specialpædagogisk støtte, er der jo mulighed for at få bevilget praktisk medhjælp, tegnsprogstolke, kurser, hjælpemidler, sekretariatsbistand etc.
Det rammer jo netop ind i forhold til de her unge, der som sagt har et handicap eller er kronisk syge.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Ordføreren siger, at det ligger i en dispensation, at der skal være sket noget særligt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad så med de studerende, hvor det ikke er noget særligt, mens de læser?
Hvad med de studerende, som har fået konstateret muskelsvind eller sclerose, da de var 12-15 år, altså inden de startede på en videregående uddannelse?
Har de ikke også behov for at have nogle lidt andre rammer end de rammer, som regeringen har været med til at opsætte i sin SU-reform?
Uffe Elbæk (RV), 2013-05-16:
Der skal være en særlig begivenhed, der ligger til grund for, at man kan dispensere.
Det er som sagt Det Radikale Venstres vurdering, at de tiltag, der allerede er på området, møder de behov, som der er i forhold til målgruppen.
Men kan man kan jo altid se på det.
Vi må jo også se, når SU-reformen bliver indfaset og gennemført, om der er nogle barrierer, som vi ikke har haft skarpt nok øje for.
Og forslaget er jo også ude i høring nu, og vi vil selvfølgelig læse høringssvarene grundigt og vurdere, om de skal have effekt på reformen.
Men dags dato er det min vurdering, at de muligheder, der rent faktisk er i forhold til specialpædagogisk støtte og handicaptillæg, møder behovene.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jeg vil gerne igen takke for, at man deler intentionen i det her beslutningsforslag.
Jeg kunne ønske mig, at man så også ville sætte handling bag intentionen.
Ordføreren for Det Radikale Venstre nævner, at der er dispensationsmuligheder i dag, og det er der jo også.
Mener Det Radikale Venstre, at de dispensationsmuligheder, der er i dag, er tilstrækkelige – altså nogle dispensationsmuligheder, hvor man kun får dispensation, hvis der er tale om noget akut eller en forværring af ens handicap eller kroniske sygdom?
Uffe Elbæk (RV), 2013-05-16:
Allerførst vil jeg sige, at Det Radikale Venstre selvfølgelig har stor respekt for den intention, der ligger bag Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning.
Den intention handler jo om at give unge med handicap eller kronisk sygdom gode vilkår på deres uddannelsesinstitutioner.
Så intentionen kan vi selvfølgelig godt identificere os med og også forholde os til.
Så hvordan sikrer vi, at der ikke er barrierer?
Der, hvor vandene skilles, er selvfølgelig i vurderingen af, om de muligheder så eksisterer eller de ikke eksisterer.
Det Radikale Venstre mener, at der allerede nu er en lang række gode tiltag, som bakker op om den her gruppe af unge.
Det har også været nævnt af de andre ordførere, der har stået her, og jeg skal ikke trætte med at gentage det, men gør det så alligevel: Vi har specialpædagogisk støtte, vi har handicaptillæg, der er dispensationsmuligheder, og endelig, hvis det ikke er nok, er der i sidste ende en mulighed for at få revalidering.
Der skal vi forhåbentlig ikke hen, men der er altså en lang række tiltag.
Som det også er blevet sagt flere gange, går vi jo ikke i den her SU-reform ind og ændrer den del af mulighederne for unge handicappede.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Og tak for svaret.
Det er rigtigt, at der jo står i forligsteksten for SU-reformen, at man på en eller anden måde vil tage hensyn til studerende med handicap i forbindelse med 2-årsreglen.
Men hvad med studerende med kroniske sygdomme?
Det er slet ikke nævnt i forligsteksten noget sted.
Hvad med de studerende?
Er ordføreren ikke enig i, at det forslag, som vi har fremsat i Enhedslisten, faktisk vil give studerende med handicap eller med kronisk sygdom bedre muligheder, end de har i dag?
Så hvis Dansk Folkeparti er interesserede i at gøre livet lidt lettere for den her gruppe studerende, var det så ikke en idé at støtte forslaget?
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Tak for det.
SF's ordfører var inde på CO2-kvoteprisen og den beslutning vedrørende backloading, som EU-Parlamentet traf for uger tilbage.
Jeg vil godt spørge SF's ordfører til det forhold, at CO2-kvoteprisen er gået fra ca. 140 kr. pr. ton, da vi lavede energiaftalen, til, at den nu er på den anden side af 30 kr. og måske endda lavere pr. ton.
Giver det ikke anledning til at gøre sig overvejelser om nogle af de danske målsætninger?
Jeg tænker på, at vedvarende energi jo bliver ganske meget dyrere som følge af den meget, meget lave CO2-kvotepris.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-16:
Jeg er fundamentalt uenig i den præmis, at det er meget omkostningsfyldt og forbundet med store problemer at lave den omstilling, som vi har fuld gang i nu.
Det baserer jeg sådan set ikke på eksperter eller andre.
Det baserer jeg på elpriserne på de europæiske børser, hvor jeg bare må konstatere, at Danmark, Sverige, Norge og Finland, som har et fælles nordisk elmarked baseret i meget vid udstrækning på vedvarende energi, har nogle af de laveste elpriser i Europa.
Det vil sige, at jeg ikke køber præmissen om, at det her er dyrt.
Jeg køber ikke præmissen om, at det har kæmpe omkostninger for vores vækst og job osv.
Jeg synes, at når man kigger på, hvordan det ser ud, er det også svært at finde noget, der bekræfter det indtryk.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at jeg desværre tror, at hr. Villum Christensen har ret i, at vi også kommer til at bruge rigtig, rigtig mange penge på at forebygge de rimelig dramatiske konsekvenser, som den globale opvarmning har her og andre steder i verden.
Steen Gade (SF), 2013-05-16:
Jo, jeg gør mig mange overvejelser om den lave CO2-kvotepris.
Samtidig skal vi sørge for, at vi ikke skal vente, til vi har haft et parlamentsvalg og fået en ny Kommission, men at vi allerede nu får sat målene for 2030 – ambitiøse mål for både vedvarende energi, energibesparelse og CO2-forpligtelser på EU-plan.
Så den vigtigste ting, vi kan gøre, er da at få CO2-kvoteprisen op og så få repareret på kvotesystemet.
Jeg har lige været i Kina, hvor de nu starter en række kvoteforsøg i syv store områder.
De starter i Shanghaiområdet nu.
De har altså ikke lavet et system, der er lige så dårligt som vores; de har sørget for at have en minimumspris i det kinesiske kvotesystem.
Så vi er også nødt til at kigge på selve kvotesystemet i Europa.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Jeg spurgte tidligere i dag den socialdemokratiske ordfører om klimaloven.
Der blev jeg oplyst om, at ordføreren ikke ville svare på det i dag.
Det var en gave, jeg måtte vente på, omend det er en gave, jeg bekymrer mig stærkt over.
Så vil jeg godt høre ministeren: Er klimaloven på vej, eller hvad forestiller ministeren sig der?
Hvornår kommer den?
Kommer den overhovedet?
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Jeg vil tillade mig at bruge den snusfornuft, som jeg er i besiddelse af.
Den fortæller mig, at det ikke hænger sammen, så længe vi kan se så kæmpe ændringer i prisudviklingerne på de forskellige energiformer, som alle sammen påvirker hinanden – det tror jeg ordføreren er ret enig med mig i.
Og vi kan ikke lave politik, som om vi lever på en øde ø.
Det giver simpelt hen ikke mening for mig, at vi skal have en meget, meget ambitiøs politik og en meget dyr politik, hvis bagsiden af den medalje er, at industrierne og arbejdspladserne og CO2'en flytter til udlandet.
Derefter, som jeg sagde i min ordførertale, importerer vi de samme varer.
Der er formentlig ikke ret mange, der kan mene, at det er sund fornuft i energipolitikken.
Så kan der blive lavet rigtig mange regnestykker, og hr. Steen Gade ved nok også godt, at de analyser skifter, ligesom vinden gør.
Så en gang imellem må man som politiker have lov at bruge sin snusfornuft.
Det er ikke et købmandskab, som jeg synes vi skal forfølge i dansk energipolitik.
Steen Gade (SF), 2013-05-16:
Vi kunne jo læse den rapport sammen.
Men det er jo trods alt den største samling af ekspertise på energiområdet, og de ved også noget om forudsigelser om både kul og gas osv.
Det er jo folk, som historisk har været modstandere af udbygningen af vedvarende energi.
De siger jo, at hvis vi skal klare udfordringen med klimaet, ville det være forkert at investere.
Det er simpelt hen uøkonomisk at investere i det fossile efter 2017.
Det er det, der står i citatet her, for så skal man til at afvikle et kraftværk, som ikke er blevet afskrevet.
Nu argumenterer jeg altså rent økonomisk for det her, og det er det, de gør.
Man kunne så spørge, hvis jeg skal spørge: Mon hr. Villum Christensen er fuldstændig sikker på, at han er klogere end Det Internationale Energiagentur?
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Et sådant statement baserer sig jo altid på nogle forudsætninger.
Man kan se det, der er sket bare de allerseneste dage, og hvad der kommer af skøn over prisudviklinger, hvor vi nu er i en situation, hvor gassen i USA koster en fjerdedel af råolieprisen, og de enorme ændringer, gasudviklingen vil betyde.
Hvis det handler om, at vi reelt vil gøre noget ved CO2-udslippet, tror jeg, det er vigtigt at have for øje, at fossile brændsler ikke bare er fossile brændsler.
Der er fantastisk meget at hente ved at kunne flytte fra kul til gas i de store økonomier.
De antagelser, der ligger til grund for det statement, vi lige har hørt, tror jeg ikke i tilstrækkeligt omfang – det er min vurdering – tager højde for de utrolig store fremskridt, der er i teknologien og dermed også for den prisudvikling, der vil følge med de fossile brændsler, som er de mindst ringe.
Steen Gade (SF), 2013-05-16:
Jeg forstår, at det er økonomi, som er hovedproblemet for Liberal Alliance i forbindelse med energipolitikken, og at vi ikke tager højde for makrobevægelser i økonomien.
Det Internationale Energiagentur sagde i sin rapport december 2011 – og nu citerer jeg: Det er en falsk økonomi at forsinke handling i investeringer i renere teknologi.
Det er altså præcis det modsatte, ekspertisen på det her område siger, end det, som hr. Villum Christensen siger.
Vi skal jo netop investere her, for det er god økonomi.
Det vil koste fire gange så meget at lade være.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-16:
Jeg vil gerne sige lige ud, at hvis der er noget, der har glædet mig specielt meget i dag, er det den meget stor interesse, store iver, som Venstre lægger for dagen her i forhold til klimaplanen og -loven.
Jeg ved, som hr. Lars Christian Lilleholt sagde, at hr. Lars Christian Lilleholt hver morgen står op og kigger i postkassen, afventer, hvornår min klimaplan kommer, og jeg vil gerne garantere hr. Lars Christian Lilleholt for, at han får et signeret eksemplar, og der går ikke længe.
Men lige for opklaringens skyld: Det første, der kommer, er en klimaplan.
Det er en slags katalog over alle de gode muligheder, der er, som netop ikke koster dansk erhvervsliv penge, og som netop har jobmuligheder i sig og ikke det modsatte.
Det er det første, der kommer: Det er en klimaplan.
Klimaloven kommer først i næste folketingssamling, og det har også været planen hele tiden.
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Jeg synes, at den største risiko i virkeligheden er, at vi går hen og ruller nogle investeringer ud over det ganske land og over hele kloden, som måske viser sig at hvile på et meget, meget usikkert grundlag med det resultat, at vi får mindre velstand, og dybest set er velstanden jo det, som er med til at kunne afbøde klimaændringerne.
Vi bliver fattigere, hvilket har betydning for bygningen af ekstra diger.
Man kan se, at Holland f.eks. kan lægge en ekstra meter på digerne, men det kan de ikke i Bangladesh, for det har de ikke råd til.
Så min pointe er, at der altså også er en risiko ved, at vi sætter den økonomiske vækst i stå på grund af de her ting, som gør, at vi netop ikke har de samme muligheder for at foretage de investeringer, som kunne afbøde konsekvenserne.
Der er jo rigtig meget, der tyder på, at omkostningerne ved de her omstillinger er rigtig, rigtig store i forhold til den lillebitte ændring om 80 eller 100 år, vi kan se i krystalkuglen.
Vismændene har i hvert fald været inde på, at der er et kæmpe paradoks på det her område.