runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Jo, jo, men en korrekt udmøntning af en aftale pålægger jo ikke regeringen at fremsætte det her lovforslag, og jeg tror egentlig, det var det, hr. Mads Rørvig fiskede efter.
Så hvorfor er det, at man fremsætter det her?
For jeg kan jo næsten fornemme, at ministeren ikke sådan er helt så begejstret for det her lovforslag, som jeg f.eks. er.
Mette Frederiksen (S), 2011-11-25:
Vi gjorde det meget klart for danskerne – både fra Socialdemokratiets og fra SF's side – at såfremt der ville være et flertal efter det nyligt afholdte folketingsvalg for at gennemføre tilbagetrækningsreformen og der samtidig ville være mulighed for at få et regeringsskifte, ville tilbagetrækningsreformen blive gennemført.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Så vil jeg opfordre hr. Henning Hyllested til at læse finanslovforslaget igen, for en kickstart indgår ikke i finanslovforslaget.
Men jeg kan konstatere, at finanslovberegninger på konsekvenserne af finanslovforslaget viser tab af 4.000 job næste år.
Vi kan så konstatere, at man ikke vil være med til at gennemføre en efterlønsreform – det har vi debatteret til hudløshed med Enhedslisten –
men man har så et alternativ, hvor man vil skabe 100.000 job, hvoraf en del af dem skal skabes i 2012.
Man vil i 2012 sørge for bedre velfærd i kommunerne, hvor der skal skabes 30.000 job, og så fortsætter listen ellers.
Vi kan så læse i finanslovforslaget, at Enhedslisten lægger stemmer til, at finansloven for 2012 koster 4.000 job, så mit spørgsmål til hr. Henning Hyllested er: Hvordan synes man egentlig selv, det går?
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Det, jeg sagde, var, at vi deltager i en finanslov, der som et af sine elementer har en kickstart, som tager sigte på at skabe et antal arbejdspladser, samtidig med at man jo gerne vil skabe nogle grønne arbejdspladser hen ad vejen.
Det står stadig væk ved magt, og det deltager vi gerne i.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Tak for det.
Hr. Henning Hyllested nævner en kickstart i finansloven, men den kan jeg nu ikke få øje på.
Mig bekendt viser Finansministeriets beregninger, at finansloven vil koste 4.000 job.
Vil hr. Henning Hyllested ikke bekræfte det?
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Det kan siges ganske kort: Vi synes faktisk, det går godt.
Det er klart, at når vi går til valg på at skabe en række job i det her land, så er det jo vores politik, og vi må jo altså også konstatere, at Enhedslisten ikke har 90 mandater, så vi kan ikke få flertal for vores politik, og så kan det ikke lige blive til det antal job, vi gerne vil have.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Det er jo mærkværdigt, at LO går ud og siger, at ni ud af ti har fordel af at blive i ordningen.
For de højestlønnede er det rigtigt nok, at det ikke kan betale sig at være i ordningen.
Det er rigtigt nok, det vil jeg blankt erkende.
Man siger, at af akademikerne er der kun 50 pct., der kan have noget ud af at blive i ordningen.
Det kan godt være, at hr. Henning Hyllested her fra talerstolen siger en de facto afskaffelse, men jeg vil garantere for, at arbejderne ude omkring fanger det, hr. Henning Hyllested siger, som om ordningen bliver afskaffet, og det er en usandhed uden lige at sige det fra talerstolen.
Samtidig er det mærkværdigt, at vi skal høre de usandheder om, at efterlønnen bliver afskaffet, når vi ved, at Enhedslisten med finansloven gå ud og fjerner arbejdspladser for ufaglærte med de afgifter, der bliver pålagt.
Det koster ufaglærte arbejdspladser rundtomkring i Danmark.
Det gør det i Nordjylland, i Vestjylland, på Sjælland, på Lolland – alle de steder, hvor virksomheder bliver påvirket af de afgifter, som Enhedslisten har fået gennemtrumfet.
Enhedslisten afskaffer arbejdspladser for ufaglærte.
Det er en kendsgerning.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Det, jeg sagde, hvilket hr. Bent Bøgsted havde hørt, hvis han havde hørt efter, var netop, at ordningen de facto bliver afskaffet.
Det betyder selvfølgelig, at der er så få, der til sidst anvender ordningen, at den ikke eksisterer.
Den er de facto blevet afskaffet, fordi ordningen bliver så ringe, fordi man modregner for pensioner, der endog ikke udbetales.
Det er beløb på helt op til lige knap 100.000 kr. ud af et samlet beløb på lige knap 600.000 kr. på 3 år.
Man fjerner bundfradraget, og man forkorter perioden til 3 år.
Det bliver så ringe et tilbud, at der vil være så få, der benytter sig af det, at det de facto er en afskaffelse.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jeg kan jo konstatere, at hr. Henning Hyllested er inde på det samme, som vi blev udsat for i valgkampen: Løgn efter løgn.
Det bliver sagt fra talerstolen her, at ordningen bliver afskaffet.
Der er ikke tale om, at ordningen bliver afskaffet.
Det vil sige, at det er en usandhed, som hr. Henning Hyllested kommer med fra talerstolen.
Når vi så samtidig kan konstatere, at LO erkender, at det er en fordel for ni ud af ti at blive i efterlønsordningen – det er et citat fra den 10. november 2011 – er det mærkværdigt, at vi skal stå og høre på den ene usandhed efter den anden fra talerstolen.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Når LO siger, at det er en god idé at blive i ordningen, er det naturligvis set i forhold til, at det beløb, man så kan få udbetalt, jo altså er af en størrelse, så det ikke kan betale sig.
Men jeg tror ikke, at hr. Bent Bøgsted kan tage LO til indtægt for, at de synes, at det, der sker i dag, er rigtig godt, at de forringelser, der sker af efterlønnen, er gode.
Det tror jeg ikke at hr. Bent Bøgsted kan tage LO til indtægt for.
Tværtimod har LO jo i deres høringssvar advaret imod at afskaffe efterlønnen de facto.
Med hensyn til skabelse af arbejdspladser så deltager vi i en finanslov, som jo bl.a. indeholder en eller anden kickstart, som jo i høj grad tager sigte på at skabe nye arbejdspladser, herunder grønne arbejdspladser, og det vil vi naturligvis gerne være med til.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg vil gerne starte med at sige velkommen til Folketinget til hr. Henning Hyllested.
Jeg vil gerne spørge hr. Henning Hyllested, om ikke det er korrekt, at det faktisk kun er en tredjedel af de ufaglærte, som i dag indbetaler til efterlønsordningen.
Jeg forstod på hr. Henning Hyllesteds meget følelsesladede indlæg, at det her ville være et hårdt slag imod de ufaglærte i Danmark.
Men kan hr. Henning Hyllested ikke bekræfte, at det rent faktisk kun er en tredjedel af de ufaglærte, der indbetaler til efterlønsordningen?
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Jamen der er jo ikke nogen, der har pålagt ministeren at fremsætte det her lovforslag.
Det kan være, det ville ske, hvis ministeren ikke gjorde det, men der er ikke nogen, der har pålagt ministeren at fremsætte det her lovforslag.
Så jeg går ud fra, at ministeren fremsætter lovforslaget for Folketinget, fordi man mener, det er den politik, der skal gennemføres.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvorfor skal den her politik gennemføres?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-25:
Jeg har ikke behov for at udpege gode ting i den her lovgivning.
Jeg tror, det står klart for enhver i Danmark, at det her er lovforslag, der udmønter et politisk forlig om tilbagetrækning, og som vi vælger at fremsætte som regering, fordi det er indeholdt i vores regeringsgrundlag.
Vi gjorde det meget klart for danskerne før folketingsvalget og undervejs i valgkampen, at såfremt man sammensatte et Folketing sådan, at der ville være et fortsat flertal for det, ville det også gå igen i vores regeringsgrundlag.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Tak for det.
Hvad mener ministeren er de tre bedste ting i den lovgivning, som hun i dag præsenterer for Folketinget?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-25:
Tak for ordet og tak for en god, lang debat.
Det har selvfølgelig været fuldstændig nødvendigt, fordi vi i dag har behandlet et lovkompleks, som er af meget, meget stor betydning både for indretningen af det danske arbejdsmarked og for rigtig, rigtig mange mennesker, som får ændret deres vilkår for efterløn.
Jeg kan jo efter dagens debat konstatere, at der er et endog meget bredt og stort flertal for lovforslagene her, og det er jeg selvfølgelig glad for, i og med at det er mig, der har fremsat forslagene.
Jeg vil komme med nogle få ord om indholdet af de lovforslag, der har været til behandling.
De betyder jo nu, at velfærdsaftalen fra 2006 fremrykkes, at efterlønsperioden forkortes fra 5 til 3 år, at efterlønnen forhøjes, og at pensionsmodregningen tilsvarende skærpes.
Det er, som det er blevet nævnt af flere, en lidt særlig politisk situation.
Fra socialdemokratisk side gjorde vi det meget klart før det nyligt afholdte folketingsvalg, at såfremt der efter folketingsvalget ville være et fortsat flertal for tilbagetrækningsreformen, ville vi gennemføre den og indskrive den i et regeringsgrundlag.
Og man må jo sige, at danskerne ved folketingsvalget traf en beslutning med åbne øjne.
Danskerne har således sammensat et Folketing, som har en sammensætning, der gør, at der er et flertal for tilbagetrækningsreformen.
Jeg skal også afslutningsvis sige, at de her lovforslag medfører nogle ret store ændringer både i efterlønsordningen og fleksydelsesordningen.
Personer, der har betalt til ordningerne, vil derfor i perioden fra den 2. april 2012 til den 1. oktober 2012 få mulighed for at fravælge ordningerne og få deres indbetalte bidrag udbetalt kontant og skattefrit.
Lovforslagene medfører også store ændringer i tilbagetrækningssystemet, og jeg synes, det er meget, meget vigtigt at understrege, at de borgere, der bliver berørt heraf, skal tænke sig rigtig, rigtig godt om.
Hvad enten man overvejer at blive i ordningen eller melde sig ud, kan det få rigtig store konsekvenser for det enkelte menneske.
I de kommende måneder skal der derfor igangsættes en stor informations- og vejledningsindsats ude i a-kasserne – det er også præciseret i lovforslagene –
og det er klart, at Beskæftigelsesministeriet er i tæt dialog med a-kasserne om deres vejledning af medlemmerne.
Tak for indlæggene, jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Den første er, at vi fik bekræftet, at Dansk Folkeparti, der jo er en nøglespiller i den her debat, fastholder deres synspunkt om, at de skam ikke har forrådt noget, og at de ikke har ændret standpunkt i den her sag.
Hvis Dansk Folkeparti havde holdt fast i det synspunkt, havde der ikke været noget flertal for at forringe efterlønsordningen.
Så enkelt er det, og derfor må det store politiske ansvar for, at vi nu får et angreb på efterlønsordningen og folkepensionsalderen, placeres hos Dansk Folkeparti.
Det andet, vi har fået ud af debatten, er en meget vigtig afklaring.
Der er ikke nogen, der i debatten har bestridt den oplysning, som hr. Christian Juhl kom med, hvor han henviste til, at de økonomiske vismænd siger, at i år 2020 vil en afskaffelse af efterlønsordningen – eller en forringelse; man skal nødig hidse nogen op på det her tidspunkt – betyde, at vi har ca. 25.000 flere arbejdsløse.
Og det bekræfter den analyse, som Enhedslisten hele tiden har haft af det, nemlig at bevæggrunden for at lave det her angreb på efterlønsordningen er at gøre arbejdsløshedskøen længere, for man ved, at jo flere arbejdsløse, der kæmper om det samme job, jo bedre muligheder har arbejdsgiverne for at trykke lønningerne.
Det er kernen i hele det angreb, som vi er udsat for her.
Til sidst vil jeg bare sige, at der er nogle, der undrer sig over, at Enhedslisten kan stemme for en finanslov, når der i finansloven er indbygget en virkning af den her efterlønsforringelse, nemlig udbetalingen af efterlønsbidrag med x antal milliarder kroner.
Vi bliver ligesom beskyldt for løftebrud og for, at vi så ikke har væltet regeringen på det grundlag og undladt at medvirke til en finanslovaftale.
Der er jo kun én ting at sige til det, nemlig at hvis vi havde haft muligheden, og hvis det havde været sådan, at ved at sige nej til at lave en i øvrigt udmærket finanslovaftale med regeringspartierne kunne det medføre, at vi fik stoppet dette uhyrlige angreb på efterlønsordningen og folkepensionen, ja, så havde det bestemt været værd at overveje, men debatten her i salen viser jo med al tydelighed, at den mulighed har vi ikke haft.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Jo, det er den.
Den er et rigtig godt instrument, og som jeg har sagt og vil gentage, bruges efterlønsordningen først og fremmest af dem, som den var tiltænkt, nemlig de faglærte og ufaglærte arbejdere.
Når der måske er en faldende tendens, er det altså også, fordi det i det her land er sådan, at der jo bliver færre og færre ufaglærte arbejdere.
De bliver arbejdsløse, de er under rigtig hårdt pres, og i virkeligheden betyder det egentlig, at de har mere brug for efterlønsordningen.
Men når man er under hårdt økonomisk pres, vælger man jo også at afstå fra nogle ordninger og ikke indbetale til dem, og hvis man er ung, ufaglært og bliver arbejdsløs og kan se, at det her ingen steder fører hen, og at den ordning bliver afskaffet, så stopper man måske også med at indbetale til den eller begynder slet ikke at indbetale til den.
Det er der sådan set ikke noget mærkeligt i.
Men det ændrer ikke ved, at ordningen bruges af dem, som den var tiltænkt, at der har været hårdt brug for den, at den har været elsket og velkommen hos dem, som har haft et hårdt arbejdsliv, og som jo gerne ville have lov at trække sig tilbage i god ro og orden, også på et tidspunkt, hvor de ikke var fuldstændig nedslidte.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Men det forholder sig jo sådan, at det er blandt folk med en videregående uddanelse, at stigningen blandt dem, der indbetaler efterlønsbidraget, finder sted.
Jeg forstår på hr. Henning Hyllesteds indlæg, at hr. Henning Hyllested sådan set er meget optaget af de ufaglærtes vilkår, men det er nu engang sådan, at man, hvis man ser på tallene, kan se, at der er en faldende tilslutning til efterlønnen blandt lige præcis de ufaglærte.
Vil hr. Henning Hyllested ikke erkende det?
Efterlønnen er altså med andre ord ikke det instrument, som hr. Henning Hyllested gør det til, blandt de ufaglærte i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at det af dem, som anvender ordningen, er over 80 pct., som er faglærte og ufaglærte arbejdere, og som jeg sagde i mit indlæg, betyder det jo rent faktisk, at den ordning, man her har fået skabt, anvendes af dem, som den var beregnet på.
Om folk så indbetaler til ordningen, er jo et frit valg.
Nogle vælger at betale til den ordning og deltage i den, og det er fint nok, der er også nogle, der vælger at sige, at de vil spare de penge, og at de vil stå udenfor, og det er fint nok for mig.
Jeg synes, det er dumt, men det er der jo altså en del der vælger at gøre.
Det ændrer jo ikke ved, at ordningen har en udmærket karakter, og at det er en rigtig god ordning.
At folk så vælger at stå uden for den, er folks eget valg.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Det her bliver mere og mere mystisk.
Altså, man er imod forslaget.
Man stemmer for det, fordi det står i regeringsgrundlaget, men man er egentlig imod.
Så vil jeg høre: Hvis ordføreren er imod det, som ordføreren står og siger man vil stemme for,
hvad er så ordførerens tanker om grundlovens § 56, netop at man som folketingsmedlem alene er bundet af sin egen overbevisning?
Der står ikke, at man er bundet af et regeringsgrundlag eller 90 mandater i Folketinget.
Man er bundet ene og alene af sin egen overbevisning.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren, hvad der står i grundloven?
Maja Panduro (S), 2011-11-25:
Grundloven gør meget stort indtryk på mig, og det synes jeg den skal gøre på ethvert folketingsmedlem, også på spørgeren.
Min faste overbevisning er, at dette land – og også de mennesker, som efterlønsforringelserne og tilbagetrækningsreformen går ud over – er væsentligt bedre tjent med en socialdemokratisk ledet regering og dermed den regering, som vi har nu, end med den regering, som har siddet i de sidste 10 år.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Tallet kan jeg ikke bekræfte; jeg kan heller ikke afkræfte det.
Så spørgeren har da muligvis ret i, at det forholder sig sådan.
Det, der i øvrigt er tale om, for så vidt angår, hvad regeringen vil gøre, er jo i første omgang, at man vil lave en mere effektiv ligning, altså at skattevæsenet bliver bedre til at kontrollere, at der bliver betalt den skat, som allerede de eksisterende regler siger at firmaerne skal betale.
Og der kan jo ikke – håber jeg da ikke – være nogen uenighed om, at det selvfølgelig er en god ting at få det gennemført.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Kan ordføreren bekræfte, at hver femte arbejdsplads i det her land er skabt af multinationale selskaber, og hvis man sætter beskatningen op for de multinationale selskaber, forventer økonomer, at der vil blive flyttet arbejdspladser ud af Danmark?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Nu skal man jo passe på og nævne de rigtige navne, og der vil jeg så være ærlig og sige, at i det her øjeblik står det ikke klart for mig, så jeg nævner ikke nogen, for jeg vil være sikker på ikke at nævne nogle forkerte.
Men der har jo været adskillige eksempler fremme på, at der er multinationale firmaer, som i årevis ikke har betalt skat i Danmark, formentlig fordi man placerer sit overskud i nogle andre lande.
Og det, man gør fra den nye regerings side, er jo, at man vil ansætte flere medarbejdere inden for skattevæsenet med henblik på, at der bliver lavet en mere effektiv ligning af de pågældende virksomheder.
De driver selvfølgelig ikke virksomhed i Danmark for vore blå øjnes skyld, men fordi de tjener penge på det.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Jeg vil gerne høre: Hvad er det for multinationale firmaer, der ikke betaler skat, altså dem, der skal beskattes hårdere?
Vil ordføreren være sød at nævne, hvilke selskaber der tænkes på?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Ligesom under det foregående punkt vil jeg sige, at det er velkendt, at SF gik til valg på at bevare efterlønnen, som vi kender den.
Vi kaldte det endda valget for en folkeafstemning om efterlønnen.
Men vi sagde også, at vi ville acceptere vælgernes dom, og desværre tabte vi folkeafstemningen.
De partier, der indgik forliget om tilbagetrækningsreformen, og som bl.a. vil indføre seniorførtidspension, har stadig flertal blandt vælgerne.
Det respekterer vi i SF, og det fremgår da også af regeringsgrundlaget, at tilbagetrækningsreformen skal gennemføres, og derfor stemmer vi for.
Nu er det igen blevet nævnt i debatten, at det skulle være hensynet til at kunne komme til at køre i ministerbiler, der skulle være årsagen til, at Socialdemokratiet og SF har accepteret et regeringsgrundlag, hvori tilbagetrækningsreformen indgår.
Jeg vil gerne sige, at intet kan være mere forkert!
Ministerbiler er jo i den sammenhæng fuldstændig ligegyldige, og derfor vil jeg gerne forklare, hvordan det hænger sammen.
Det hænger sammen med det, at hvis man danner en regering og man har nogle ministerposter og man udgør et andet flertal, kan man altså gennemføre nogle ting til gavn for den brede befolkning i Danmark.
Noget af det, som den her regering gennemfører, er en uddannelses- og praktikpladsgaranti; det er 10.000 nye uddannelsespladser; det er, at ulandshjælpen over en årrække hæves til 1 pct.; det er, at CO2-udslippet skal nedbringes endnu mere, end den borgerlige regering ville gøre – vi siger, det skal nedbringes med 40 pct. i 2020, Lars Løkke Rasmussens regering sagde 30 pct.
Der er blevet 90.000 flere fattige under den borgerlige regering i Danmark i løbet af de 10 år.
Vi gør noget ved fattigdommen ved at afskaffe fattigdomsydelserne, hvilket i hvert fald er at bidrage til at nedbringe fattigdommen.
Vi vil afskaffe meningsløs aktivering af arbejdsløse og indføre en aktivering, som hjælper den enkelte.
Det er nogle af de ting, som folk går og sukker efter.
Det synes folk er forargeligt, og jeg må sige, at jeg er fuldstændig enig med dem.
Det er nogle eksempler på den politik, som vi kan gennemføre med en regering, der ligger på en centrum-venstre-position i det politiske spektrum, og som har et flertal bag sig også i kraft af Enhedslisten.
Det er det, det drejer sig om rent politisk.
Derfor er det så, at bl.a. SF har accepteret et regeringsgrundlag, hvori det også indgår, at man skal gennemføre tilbagetrækningsreformen.
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-11-25:
Jeg er meget opmærksom på KL's høringssvar.
Det har været meget der, hvor man har sagt: Hvad er forskellen på at tilkende en førtidspension på det foreliggende grundlag og en seniorførtidspension?
Og det er selvfølgelig hele arbejdsprøvningsdelen.
Hvis man på det foreliggende grundlag i dag vælger at sige, at man søger en førtidspension, så skal det indgå som en del af sagsbehandlingen, at man har valgt ikke at blive arbejdsprøvet.
Det skal det ikke, når man ansøger om en seniorførtidspension.
Der er det alene lægeerklæringer og dokumentation for, at man er syg eller nedslidt.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Der fremhæver Kommunernes Landsforening det som et eksempel på eller som en sandsynlighed for, at kommunerne netop giver afslag på seniorførtidspensionen, fordi de ikke kan få tilvejebragt den nødvendige dokumentation for det krav, man skal leve op til, nemlig en væsentlig og varigt nedsat arbejdsevne.
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-11-25:
Og i høringssvarene kan vi se, at der er en del af høringssvarene, hvor der bliver stillet nogle spørgsmål, især til, hvordan det så er, lovforslaget helt konkret skal udmøntes.
Der er en bekymring for, om sagsbehandlerne præcis ved, hvordan det skal udmøntes.
Den tvivl må selvfølgelig ikke være til stede, når man sidder og skal afgøre de her sager, og derfor er det så vigtigt at få udarbejdet en bekendtgørelse, som jo netop redegør for, hvordan lovgivningen skal udmøntes i praksis.
Og det er jo i en bekendtgørelse, hvor de politiske intentioner med hensyn til smidighed og med hensyn til enkel og hurtig sagsbehandling helt tydeligt skal fremgå.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg vil ikke trække tingene i langdrag, men jeg vil gerne høre, om ordføreren vil oplyse hr. Joachim B. Olsen om, at han bare kan læse på Enhedslistens hjemmeside www.multinasserne.dk, hvem der ikke betaler skat.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Jamen jeg vil da gerne bekræfte, at man der formentlig kan hente nogle oplysninger om de her navngivne multinationale selskaber, som ikke betaler skat – uden at jeg dermed vil tages til indtægt for alt, hvad der står på Enhedslistens hjemmeside i øvrigt.
Karen Hækkerup (S), 2011-11-25:
Jeg vil gerne sige tak for partiernes bemærkninger til lovforslaget.
Sammen med de tre lovforslag, L 19-21, som Tinget har behandlet i de sidste 10 timer, udmønter lovforslag L 22 den aftale om senere tilbagetrækning, som Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgik fredag den 13. maj i år.
Lovforslaget er udarbejdet i overensstemmelse med aftalen, og der er ikke ændret i det materielle indhold.
Lovforslaget har således også været drøftet med forligspartierne op til fremsættelsen, og der er i forligskredsen nikket til fremsættelsen af de konkrete forslag.
Lovforslaget indebærer, at velfærdsaftalens forhøjelse af folkepensionsalderen fremrykkes med 5 år.
Folkepensionsalderen hæves med ½ år om året fra 2019 til 2022.
Folkepensionsalderen vil dermed være 67 år i 2022.
Desuden lempes indtægtsreguleringen af folkepension ved arbejdsindkomst, så folkepensionister kan tjene op til 60.000 kr. om året, uden at det får betydning for pensionstillægget, den supplerende pensionsydelse, helbredstillægget og varmetillægget.
Samtidig nedsættes beskæftigelseskravet ved opsat pension til 750 timer årligt.
Endelig indføres der med lovforslaget en seniorførtidspension, som ikke er en ny førtidspension, men som er en ny ansøgningsmulighed.
Jeg takker for bemærkningerne til lovforslaget her i salen og ser frem til behandlingen i udvalget.