runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2016-05-10:
Og tak for bemærkningen.
Spørgeren vil jo måske så også være bekendt med, at vi i Liberal Alliance ikke er meget for radikale ændringer.
Men jeg kan da give dig ret i, at det sådan lige umiddelbart kan virke, som om en koncentrering af kvoterne kan være et problem.
Jeg husker tilbage i min ungdom, hvor formanden for Dansk Fiskeriforening, så vidt jeg husker, hed Bendt Rulle, og han står meget klart i min erindring, selv om jeg i min ungdom overhovedet ikke interesserede mig for politik.
I dag er jeg medlem af Folketinget og må desværre indrømme, at jeg ikke kender navnet på fiskeriforeningens nuværende formand.
Det fortæller mig, at vi med det nuværende kvotesystem formentlig har skabt et rentabelt fiskeri, hvor der ikke – ifølge erhvervet selv i hvert fald – er problemer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Jeg er da glad for at høre, at Liberal Alliances ordfører ikke er ultraliberal.
Der er jo også visse kredse i Liberal Alliance, som har sit udspring i De Radikale, så det kan godt være, at der er nogle rester tilbage.
Jeg synes, at det da er værd at tænke på den der – hvad skal man sige? – parallel over til landbruget.
Altså, vi kan jo komme i en situation, hvor man er nødt til at bryde nogle systemer op.
Da var man i en situation, hvor man godt kunne se, at der sådan set skulle skaffes mulighed for, at flere kunne dyrke jorden.
Det er jo sådan set den samme situation, vi kan komme i, her med kvoterne.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er enig i, at det billede kunne være dækkende for den situation, vi er på vej ud i.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-10:
Jeg kan give nogenlunde samme svar, som min folketingskollega fru Trine Bramsen gav.
Det har spørgeren helt ret i.
En ting er dog klart: Efter de internationale regler, der gælder, vil et indrejseforbud ikke omfatte offentlige tjenester og hverv og altså heller ikke militærtjeneste i andre landes hære.
Så det kommer lidt an på, hvem man har været nede at kæmpe for.
Der er nogle internationale regler, som skal være opfyldt, og det er noget, vi meget gerne kigger på i udvalget.
Så det kan jeg bekræfte, ja.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Vi støtter jo også varmt det her forslag.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Men jeg vil egentlig godt stille det samme spørgsmål til Venstres ordfører, som jeg gjorde til Socialdemokratiets ordfører:
Hvis man nu bliver dømt for at tage ned og kæmpe i hellig krig i Syrien, kan det så have indflydelse på ens opholdsgrundlag i Danmark?
Det virker lidt bizart, hvis man kommer hertil som flygtning f.eks., at man bagefter tager ned og kæmper i hellig krig i Syrien.
Så jeg vil stille ordføreren det samme spørgsmål.
Bør det her have konsekvenser for ens opholdsgrundlag i Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
For det første mener jeg, at Venstre og Dansk Folkeparti altid har en rigtig, rigtig god dialog, når det kommer til at lave stramninger sammen.
Vi har som sagt gennemført op mod 40 stramninger på 10 måneder, og det synes jeg godt vi kan være stolte af.
For det andet er jeg sikker på, at vi også gerne tager en god snak med Dansk Folkeparti om, hvad vi kan gøre for at få flere hjem.
Det er i hvert fald det, jeg ønsker at vi skal gøre.
Hvis det er ordførerens tilgang, hvorfor ønsker ordføreren så ikke, at de skal bidrage, hvis det er sådan, at de skal være her hele livet?
Det er jo lidt en selvmodsigelse.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Jo mere jeg hører ordføreren, jo mere forstår jeg, at man for alvor mener det her med, at flygtninge skal integreres i samfundet på lige fod med indvandrere.
Man har så søsat et uddannelsesforløb.
Der tænker jeg: Hvorfor greb man ikke anledningen til at lave uddannelsesforløb, som var målrettet behovene i hjemlandet?
Man kunne lave små uddannelser, som var designet til det, der er behov for i Syrien, der på et tidspunkt skal genrejses.
Ville det ikke give langt mere mening, og ville det ikke anspore folk til i langt højere grad at vende hjem, i stedet for at de rettede deres fokus mod Danmark og det danske arbejdsmarked?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Først og fremmest vil jeg gerne takke ordføreren for på Dansk Folkepartis vegne at komme med et interessant tiltag til, hvordan vi kan forbedre integrationen.
Det er jo sjældne ord fra Dansk Folkepartis side.
Men derudover mener jeg ikke, at det ville være så praktisk.
Lad os igen bruge det tænkte eksempel fra før, nemlig at der kommer en tømrer hertil fra Syrien.
Jeg ved ikke, hvordan vi skulle sammensætte et særligt syrisk tømrerprogram – eller et særligt afghansk program til en afghaner.
Der tror jeg altså det nemmeste er at bruge de færdigheder, vi har i Danmark, som ofte er af en teknisk højere kvalitet, end de er i de lande, som folk kommer fra.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-05-10:
Jeg tror måske, at ordføreren lidt overvurderer kvalifikationsniveauet hos de flygtninge, som er her.
Jeg er ikke sikker på, at der er så rasende mange syriske tømrere.
Jeg synes, det ville være værd at overveje at kigge på, hvad der var behov for i Syrien, når det skulle genrejses.
Er det ikke en tanke, som man har haft i regeringen?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Tanken i regeringen er, at vi på rigtig mange områder, også de ufaglærte områder, som mange af flygtningene hører til, har en suverænt højere uddannelse, altså bedre erfaring f.eks. inden for byggeri, inden for landbrug, inden for lager.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Igu'en er ikke et sted for resten af livet, siger ordføreren.
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til, om Danmark er et sted for resten af livet, for det lyder jo, som om ambitionen er sænket noget i forhold til at sende folk tilbage, når det er muligt, og at ambitionen om at integrere folk er steget gevaldigt, fordi man ønsker dem varigt her i Danmark.
Altså, vil regeringen garantere, at man virkelig vil lægge sig i selen for at få sendt folk hjem, så snart det er muligt, og hvilke initiativer påtænker regeringen at tage?
Jeg hører, at ordføreren indbydende til Dansk Folkeparti spørger: Hvad kan vi gøre for at få flere hjem?
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad regeringen vil gøre for at få flere hjem.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Men langt, langt størstedelen af dem, der får asylstatus, vender jo aldrig tilbage igen.
Når man kigger på, hvor mange om året der får inddraget deres opholdstilladelse, kan man jo se, at det er en håndfuld, og nogle år er det færre.
Vi er virkelig langt nede, hvad angår folk, der får inddraget deres opholdstilladelse.
Det er jo det, vi efterlyser fra Dansk Folkepartis side.
Vi havde jo gerne set, at man havde brugt tiden på at se, hvordan man kunne blive klogere på, hvordan man kunne inddrage flere opholdstilladelser, og undersøge, hvordan man kunne inddrage flere opholdstilladelser.
Det har man ikke brugt tiden på.
Man har brugt tiden på mere af det, som vi ved ikke virker, nemlig at forsøge at få dem integreret i det danske samfund.
Det har man jo ikke brugt tid på indtil nu.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Det er ufattelig dyrt, siger ordføreren, men det er integration også, kan jeg garantere for, og det er jeg sikker på at hans partifælle, finansministeren, vil være enig i.
Jeg kunne ønske, at man i den her situation havde lyttet mere til min partifælle hr. Martin Henriksen, der er inde på noget af det helt rigtige.
Jeg vil spørge lidt mere ind til det.
Tror ordføreren, at det, hvis man får folk i arbejde og påbegynder en integrationsindsats her i landet, får folk tættere på en hjemsendelse eller tættere på permanent ophold her i Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Ordføreren rammer jo lige præcis ned i det spørgsmål, hvor vi er meget uenige, for jeg mener ikke, at de to ting har noget med hinanden at gøre.
Hvis det er sådan – og nu bruger jeg eksemplet med Syrien igen – at der bliver fred i Syrien i morgen eller om et år, vil dem, der har været her indtil i dag eller til om et år, jo så blive sendt hjem igen.
Og i den periode har de været ude at bidrage til det danske samfund, de har været en mindre økonomisk byrde, og de kommer hjem og er mere opkvalificerede.
Så længe man er her på midlertidig opholdstilladelse, skal man hjem, når der kommer fred i hjemlandet, uanset om man har været i Danmark i 1 år eller 3 år, og så er det kun spørgsmål om i mellemtiden at have lavet noget, der er så produktivt som muligt.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Altså, der er nogle elementer i den tale, som vi er enige i, og så er der noget, vi bestemt ikke er enige i.
For jeg vil sige, at det har jeg ikke hørt før.
Jeg ville gerne have, at det var sådan, men det er ikke sådan.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Der er lige så meget evidens i den, som der er i ordførerens opfattelse af, at de alle sammen vil blive her.
Jeg sagde ikke, at de alle sammen ville tage hjem.
Jeg tror, at mennesker er bundet til det sted, de er vokset op, og hvor de har deres familie og venner, hvis der ellers er nogen af dem tilbage efter den krig, de har været udsat for.
Det er jo i høj grad syriske flygtninge, vi har fået her på det seneste, og dem får vi jo sikkert desværre mange flere af.
Jeg tror, de fleste mennesker gerne vil hjem, tilbage til der, hvor de kommer fra.
Og så vil der være nogle, der bliver integreret i det danske samfund og bliver her.
Og så spørger jeg: Hvad er problemet i det?
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jamen jeg kan i hvert fald se, at vi angriber tingene fra to forskellige sider.
For hvis de mennesker, der kommer her, som det første siger, at det, de gerne vil, er at have en fremtid i Danmark, kommer de så, fordi de søger ly for krudt og kugler og alt muligt andet, eller kommer de, fordi de faktisk gerne vil være i Danmark i al fremtid?
Og så vil jeg i øvrigt sige, at en tredjedel af dem, der kommer – sådan rundt regnet – er syriske flygtninge, og så er der to tredjedele, der ikke er det.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
I forhold til spørgsmålet om flere tiltag for at få folk hjem, så sagde jeg mere hypotetisk, at vi altid gerne tager en god snak med Dansk Folkeparti om alverdens punkter, og det er også det, vi har gjort hen over efteråret, i løbet af vinteren, i løbet af foråret.
Vi har jo gennemført lovforslag efter lovforslag sammen og siddet i forhandlinger sammen, og det gør vi fortsat.
Men som ordførerens kollega sagde før, så lever vi nu engang i en verden, hvor der er krig, og hvor der er ødelæggelse, og hvor det ikke er muligt at sende alle hjem, og derfor kommer nogle til at være her i meget, meget lang tid – nogle endda for resten af livet – og vi mener så, at man ikke bare kan parkere folk i en lejr på livstid.
For det første vil det undergrave det danske velfærdssamfund, fordi det vil være ufatteligt dyrt, og for det andet vil det heller ikke være menneskeligt over for de mennesker, der er tale om.
Men det ændrer jo ikke på, at vi ønsker at få folk hjem hurtigst muligt.
Mig bekendt har vi ikke nogen tiltag, ud over at vi selvfølgelig løbende vurderer situationen.
Nu brugte jeg Afghanistan som eksempel før.
Vi sender folk tilbage til Afghanistan.
Vi sender folk tilbage til en lang række lande rundtomkring i verden, så snart vores myndigheder ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt vurderer, at det er sikkert både i landet og for den enkelte person.
Det, der skal ændre sig, er jo sikkerhedssituationen derude.
Det er jo også derfor, jeg er stolt over, at regeringen har optrappet kampen mod Islamisk Stat, således at vi forhåbentlig kan få udraderet dem og få fred i Syrien.
Jamen incitamentet er jo netop, at man gerne skulle bibeholde og styrke de kompetencer, man har fra sit hjemland.
Så hvis man kommer til Danmark fra Syrien som f.eks. tømrer, kan man fortsat arbejde og måske også blive bedre kvalificeret som tømrer.
Hvis der så bliver fred i Syrien, kan man tage hjem.
Det, som ordførerens parti ønsker at gøre, er bare at placere folk i en lejr, hvor de sidder og kigger ud i luften.
Det tror jeg ikke er særlig sundt for de mennesker.
Og som ordføreren for Socialdemokratiet tidligere har påpeget, viser tallene fra Balkan i 1990'erne i hvert fald, at der var flere af dem, som rent faktisk lavede noget fornuftigt i den periode, hvor de var i Danmark, der rejste hjem til hjemlandet, end af dem, der bare sad parkeret på høje sociale ydelser.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-10:
Der var engang, hvor Venstre kom til at love danskerne en straksopbremsning på asylområdet.
Jeg skal bare lige høre, om det stadig væk er Venstres politik at ønske en straksopbremsning?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Venstre ønsker at reducere antallet af asylansøgere til et absolut minimum.
Vi kan godt tage en længere diskussion om, hvordan der gik hul på Europa sidste efterår og der kom mange hundredetusinder flere til, end man overhovedet havde forventet.
Men jeg mener, at de mange, mange stramninger, vi har lavet, bl.a. med ordførerens parti, har været med til, at der, som jeg husker det, i marts, april og maj er kommet det laveste antal asylansøgere i 5 år.
Det er i hvert fald det, som DR har meldt ud.
Det synes jeg godt vi kan være stolte af.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-10:
Så vil jeg bare lige høre ordføreren om noget.
Man siger ude i den store verden: Vi ønsker, at så få som muligt skal komme her til Danmark, men hvis I nu alligevel kommer, så laver vi et uddannelsesforløb til jer, vi finder et sted, I kan bo, sørger for noget uddannelse til jeres børn og sørger for, at det bliver trygt og rart, altså hvis I nu alligevel kommer, selv om vi ikke ønsker det.
Tror ordføreren, at det bidrager til, at flere eller færre kommer til Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jamen jeg håber, at vores samlede program gør, at der kommer færre hertil.
Altså, som jeg lige har sagt, har DR meldt, at der i de to foregående måneder er kommet det laveste antal asylansøgere i 5 år.
Så jeg vil nærmere sige, at tallene vel taler for sig selv.
Man kunne også vende det om og spørge
: Tror ordføreren for Dansk Folkeparti ikke, at hvis vi melder ud i verden, at man bare kan komme til Danmark og blive parkeret på offentlig forsørgelse – man behøver ikke at lave noget, det er et hotelophold – så kunne det måske blive endnu mere attraktivt at komme til Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Når man ser på, hvordan den her ordning er skruet sammen, og hvor billig den arbejdskraft kan blive – arbejdsgiverne får oven i købet en bonus – anerkender ordføreren så ikke, at der er et problem her?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Måske er det, fordi jeg ikke forstår spørgsmålet, i forhold til at arbejdsgivere vil misbruge flygtningene ved at give dem et arbejde.
Så længe det arbejde foregår inden for lovens rammer, er der jo tale om en gevinst.
Der er tale om en flygtning, der kommer ud og får et reelt arbejde – vel at mærke et arbejde, der er skruet sammen efter et egu-forløb, som danskere er på.
Det her er jo altså noget, som er aftalt mellem arbejdsmarkedets parter, kommuner, regeringen.
Altså, jeg har svært ved at se, hvordan det kan udvikle sig til misbrug – medmindre man går ud og bryder loven.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Men nu er det jo ordføreren, der vil lave en lov, der gør det muligt at misbruge flygtninge som billig arbejdskraft – f.eks. inden for det offentlige med ned til 49 kr. i timen.
Der er jo ingen begrænsninger i den her lov i forhold til arbejdsgivernes muligheder.
Når ordføreren ikke kan se det som et problem, er det så, fordi ordføreren har så stor tillid til virksomhederne, altså til, at de ikke kunne drømme om at tage en meget, meget billig flygtning, som de oven i købet får en bonus for, i stedet for at tage en af de 170.000 ledige, vi har i forvejen?
Er det det, der stikker under, altså at ordføreren simpelt hen mener, at det kunne arbejdsgivere aldrig drømme om?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jeg tror, at vi ligger meget langt fra hinanden i forståelsen her.
For vi ønsker jo netop, at virksomhederne skal have et incitament til at tage en flygtning og få vedkommende i arbejde.
Det er derfor, at aftalen i høj grad matcher det danske egu-forløb.
Hvis det er sådan, at det danske egu-forløb misbruger unge danskere, der kommer i arbejde, så har vi da et problem.
Men det er bare ikke sådan, jeg ser situationen.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Hr. Marcus Knuth nævnte flere gange i sin tale og også i nogle af svarene »tårnhøje sociale ydelser«.
Det ligger måske meget godt i tråd med den måde, man i øvrigt taler til en forsamling på fra Folketingets talerstol, hvor adskillige medlemmer tjener over 1 mio. kr. om året.
Jeg synes, det sætter det meget godt i relief.
»Tårnhøje sociale ydelser« over for en forsamling, hvor adskillige tjener over 1 mio. kr. om året.
Det er det ene.
Det andet er i forbindelse med Venstres tanker om det her med, at det skal kunne betale sig at arbejde og at tage en uddannelse.
Med den her lave sats i igu ville en enlig forsørger på integrationsydelse tabe 2.100 kr. om måneden.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Som jeg forstår det, så berører lige præcis det spørgsmål med de 2.100 kr. kun den allerallerlaveste takst.
Jeg har listen her, men vil nødig læse den op, men der er jo altså takster, der går fra, som jeg husker det, noget med 49 kr. i timen op til over 100 kr. i timen.
Så er det rigtigt, at den allerlaveste kategori vil blive berørt, men jeg vil jo mene, at i stedet for at sidde parkeret på offentlig forsørgelse til lidt mere, er det en gevinst at komme ud og få et arbejde, således at man kan komme ud og gå fra igu'en til et rigtigt arbejde bagefter og tjene endnu mere.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Jo, jo, hr. Marcus Knuth kan have ret i, at det kan virke som et incitament til at tage en uddannelse, som så kan give adgang til arbejdsmarkedet
Det hænger da bare svært dårligt sammen med den argumentation, vi almindeligvis hører fra Venstre, nemlig at man via økonomiske incitamenter skal gøre det attraktivt.
Og her går man hen og laver en lønsats, hvor det vil være meget lidt attraktivt at gå over og tage det her arbejde, så hvorfor tror man ikke i den her sammenhæng på incitamenter?
Er hr. Marcus Knuth ikke enig med mig i, at langt de fleste aftaler sandsynligvis ville blive inden for det område, som er omfattet af aftalen med de 49 kr., fordi netop det offentlige der vil trække igennem, og i den forstand vil vi få det her dilemma, og vi vil også få den her afstand mellem det, man normalt tjener, og så den her meget lave igu-sats?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jeg har ikke på stående fod det præcise tal for, hvor mange man forventer vil havne i den allernederste kategori.
Jeg ved bare, at den nederste kategori er en ud af en lang, lang række af kategorier, og det tal, som ordføreren taler om, som jeg husker det, berører altså kun den nederste kategori.
Men i det store hele, hvis man er her som flygtning, og hvis man gerne vil integreres, hvis man gerne vil ud på det danske arbejdsmarkedet, er igu'en jo ikke et sted, man er resten af sit liv
Det er jo et trinbræt videre til det rigtige arbejdsmarked, hvis man kan kalde det det, altså uden for igu, som er en slags praktikforløb.
Så det er kun et skridt hen imod en højere løn, som giver en bedre forsørgelse end at være parkeret på offentlig forsørgelse.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at hr. Marcus Knuth sagde, at Venstre gerne ville sende flygtninge hjem, og det lyder jo rigtig godt.
Så derfor tænkte jeg på, om Venstre havde nogle nye tiltag på vej til at sende udlændinge med asylstatus hjem igen.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
For jeg tror, at for vores begge tos vedkommende – når det drejer sig om fremtiden og om, hvor mange af de nuværende flygtninge, der hellere vil blive end at tage hjem osv. – bygger vores opfattelse på gætterier og et forskelligt menneskesyn.
Så skal vi ikke bare forholde os til, hvordan lovgivningen er skruet sammen?
Og den er sådan, at hvis man kommer fra et tredjeverdensland, kan man ikke få opholdstilladelse i Danmark, bare fordi man gerne vil have en bedre tilværelse, en bedre løn osv. Man kan få det, hvis man opfylder nogle ret strenge krav til at få flygtningestatus.
Og hvis de er her med flygtningestatus, er det jo muligt for det danske samfund at sende dem hjem igen, altså når der er mulighed for at sende dem hjem.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-10:
Det var lige den sidste bemærkning, der fik mig op af stolen.
For det undrer mig såre, at vi for ganske kort tid siden behandlede et beslutningsforslag fra Enhedslisten, hvor man ville begynde at genopbygge Syrien, fordi det nu gik så godt i dele af Syrien, når ordføreren så står her og argumenterer for, at det nærmest ville være forkasteligt at sende folk tilbage til Syrien.
Hvad er Enhedslistens synspunkt egentlig i den her sag?
Er Syrien et sted, der skal genopbygges, eller er det et sted, der er så forfærdeligt, at vi ikke kan sende folk tilbage dertil?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Ja, bestemt.
Det er jo derfor, vi har problematiseret forslaget her.
Det er jo netop bl.a. den bonus, som der bliver spurgt til som det ene, og det andet er det her med, at man kan gå op på en højere passiv forsørgelse bagefter.
Vi synes jo, at man i det hele taget fra arbejdsmarkedets parters side skulle tage fat om problemerne på det danske arbejdsmarked og i langt større grad åbne op for indslusningsløn, sådan at alle, der ikke har tæt tilknytning til arbejdsmarkedet, kunne få mulighed for at få en fod indenfor.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, om oprettelsen af en integrationsgrunduddannelse er en del af trepartsaftalen mellem arbejdsmarkedets parter.
I Alternativet er vi positive over for, at det er lykkedes parterne i trepartsforhandlingerne at skabe bedre rammer for integration af flygtninge på det danske arbejdsmarked.
Det nuværende system halter på flere områder – det er også noget af det, vi skal behandle senere i dag – og erfaringerne har vist, at vi er nødt til at gøre noget mere aktivt.
Denne aftale om et igu-forløb, som vi forkorter det, virker som udgangspunkt som en god mulighed for, at flygtninge kan få en periode, hvor de introduceres til det danske arbejdsmarked, og hvor de har mulighed for at kombinere erhvervserfaring med kurser, der kan styrke kvalificeringen til det danske arbejdsmarked.
Uanset hvor god en uddannelse en flygtning er kommet med, er det helt naturligt svært at konkurrere på lige vilkår med andre arbejdssøgende fra dag et, og derfor har mange flygtninge måttet bruge mange af deres første år i Danmark uden for arbejdsmarkedet, mens de lærte dansk og lærte om forhold på det danske arbejdsmarked, som er særegne eller kræver tilpasninger.
Med den her ordning ser Alternativet at der er en god mellemvej.
Der kan være bekymring for, om der overhovedet bliver åbnet tilstrækkeligt med igu-pladser hos virksomhederne, for det har også med hensyn til den finansiering, man giver virksomhederne, været diskuteret, om det er rimeligt, at vi skal finansiere, at virksomhederne tager imod de her flygtninge ude på arbejdspladserne.
Men omvendt er det en del af en trepartsaftale, og vi kan bakke op om, at der bliver givet et særligt tilskud til de virksomheder, der vil modtage de her igu-personer.
Men det er klart, at vi skal holde et vågent øje med, at den her model ikke skævvrider forholdene på arbejdsmarkedet, og der hæfter jeg mig ved, at det er en treårig forsøgsordning – og det synes jeg er fornuftigt – og det vil sige, at man selvfølgelig skal følge nøje med i, om det fortrænger anden arbejdskraft, og om ordningen i det hele taget fungerer.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jeg har et spørgsmål, der angår ordningens omfang.
Lad os nu forestille os, at der her i 2016 kommer 10.000-15.000, der kan tage et stykke arbejde, og det samme næste år og det samme næste år igen.
Hvad er så begrænsningen på det her?
For der er jo ikke nogen tvivl om, at jo flere, der kommer, des mere vil det også trykke arbejdsmarkedet.
Hvor mange skal der til, før man ikke synes, ordningen er god mere?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Jeg synes grundlæggende, at ordningen er god.
Det handler om at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet, for det er det, vi ved rent integrationsmæssigt virker, det er det, vi ved kan gøre dem til en del af det danske samfund og dermed også noget, som det danske samfund på længere sigt vil profitere af.