runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Nu står der jo i bemærkningerne til lovforslaget, at lovforslaget vil medføre en vis begrænsning i virksomhedernes tilskyndelse til at lade deres ansatte deltage i efter- og videreuddannelse.
Så er det ikke korrekt, at det står fuldstændig sort på hvidt i lovforslaget, at det her vil betyde et mindre incitament til at give ufaglærte en efter- og videreuddannelse?
Det signal, regeringen netop sender med det her lovforslag, er altså, at færre skal have en efter- og videreuddannelse som følge af det her lovforslag.
Kan vi ikke bare konstatere det, i stedet for at ordføreren står på talerstolen og kommer med sådan nogle meget mærkelige udtalelser om, at man bare skal tro på det?
For signalet med lovforslaget er altså et helt andet.
Man skal ikke regne med, at man får nogen hjælp fra regeringen til at få sig en voksen- og efteruddannelse.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Det er jo sådan, at den internationale krise, der er rullet ind over landet for et års tid eller halvandet siden, er vi ved at være godt igennem.
Der begynder at gry en lille smule optimisme derude, men vi er ikke igennem krisen, og vi har i den borgerlige side af den her sal valgt at være meget ansvarlige, hvad angår økonomien, og at få gjort klar til en genopretning nu.
Bl.a. må vi jo konstatere, at hvis vi intet gjorde, var det jo ikke 24 mia. kr., vi skulle ud at finde på hele det offentlige område.
Så var det jo 37 mia. kr.
Det er simpelt hen derfor.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Martin Luther King havde en drøm.
Det havde den nuværende statsminister Lars Løkke Rasmussen også – om at vi skulle være en af verdens bedst uddannede nationer; vi skulle have en konkurrenceevne, der lå i verdensklasse, og vi skulle være blandt de tre rigeste lande i verden, tror jeg det var.
Hvordan er det, vi laver omstilling på vores arbejdsmarked ved at spare næsten 1 mia. kr. på voksen- og efteruddannelsesindsatsen i Danmark?
Er det det, Venstre mener med drømmen om, at dem, der har, skal mere gives – nemlig at de rigeste skal have skattelettelser og de kortuddannede skal have frataget deres uddannelsesmuligheder?
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Ved ordføreren, hvor mange der modtager SVU til almen uddannelse, der faktisk ikke har nogen uddannelse ud over folkeskoleniveau?
Hvor mange er det i virkeligheden?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Jeg kan sige, at det er et antal på mellem 400-500, som får tildelinger, der varer længere end 40 uger, og der er for mig at se en mulighed for, at vi kan gå ind og hjælpe med SU på almindelige SU-vilkår.
Det er et råderum, der er til at overskue.
Derfor er vi gået ind og har sagt, at vi er nødt til at være meget præcise, med hensyn til hvor vi kan foretage de her tilskæringer, som vi er nødt til at foretage.
Vi er nødt til alle sammen at løfte i flok, og vi er nødt til at gå ind alle sammen.
Vi har jo altså lige i sidste uge lavet en plan ovre i Beskæftigelsesministeriet, som netop giver mulighed for uddannelse og giver mulighed for at finde dem, som ikke har nogen uddannelse i forvejen, og som har særlige behov, også for hjælp til uddannelse.
Der ligger mange muligheder også i den plan.
Så det er altså ikke sådan, at fordi det er i Undervisningsministeriet, så er der lukket fuldstændig af.
Det er der jo ikke, der er muligheder ovre i beskæftigelsen.
Christine Antorini (S), 2010-05-31:
Det er simpelt hen helt fantastisk at skulle høre, at det, der så skulle være grunden til, at det er helt i orden, at retten til, at man kan tage en voksenuddannelse over et helt livsforløb, halveres fra 80 uger til 40 uger,
er, at der er lidt flere inden for de sidste år, der har taget en voksen- eller efteruddannelse.
Undskyld mig, men jeg troede, at hele formålet med de fælles aftaler, vi har indgået i globaliseringsaftalen og andet, var, at de mest kortuddannede i det her samfund – og der er rigtig mange voksne mennesker, som ikke engang har folkeskolens afgangsprøve – skulle have en mulighed for at uddanne sig, så de kunne gå fra at være ufaglært til at blive faglært.
For det er det, der giver fodfæste på arbejdsmarkedet, og det er det, der i en krisetid er en investering, sådan at man er parat til det jobmarked, som jeg da håber at Venstre ser frem til måtte komme.
Så jeg vil gerne spørge: Hvad er det præcis for en voldsom stigning, der er, sådan at Venstre nu mener, at der bare skal skæres ned, fordi der ikke er brug for så meget voksen- og efteruddannelse?
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Jeg har det sidste års tid brugt rigtig meget tid på at diskutere med alle de mennesker, der skal fyres ude på Lindø.
Vi snakker om 2.600 mand derude, men faktisk om dobbelt så mange – godt og vel endda, 6.000-8.000 mand – der mister jobbet, på grund af at Lindøværftet lukker.
Det er folk, der er i beskæftigelse.
Der er lavet planer for, hvordan de kan komme videre med deres liv.
De mangler 40 ugers uddannelse, hvis de gerne vil være pædagoger eller skolelærere eller noget andet.
Hvad skal vi forklare dem, når man siger til dem, at uddannelse er nøgleordet og svaret på at komme videre?
Jeg vil gerne sige, at jeg er voldsomt indigneret over det her.
Jeg har næsten ikke oplevet noget, der er så usmageligt som at lade dem, der er kortest uddannet, dem, som er i job og bliver fyret og skal videre, betale prisen for de ufinansierede skattelettelser.
I 2012 mangler der 6.000-8.000 arbejdspladser på Fyn.
Jeg er nødt til at sige: Velbekomme.
Det var dog forfærdeligt.
Hvad skal vi sige til dem?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Sig endelig, at de skal gå i gang med en uddannelse.
Sig endelig, at de har mulighed for at komme godt i gang, at der vil findes veje i SU-systemet i det andet år, og at der ikke er noget, der er lukket af.
Og der er også mulighed for at udrede, om de har behov for hjælp, hvis de er ordblinde eller ikke kan regne.
Der er lavet tiltag i andre ministerier også.
Sig endelig til dem, at der er uddannelse.
Lad være at være så trist.
Det bedste, man kan gøre, er at vise en optimisme og tro på det.
Man afbryder ikke ordføreren.
Jamen jeg er færdig.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Tro på det!
Tro på det!
Hørte jeg rigtigt, at det var det, ordføreren stod på talerstolen og sagde til de mange mennesker, de voksne, som gerne vil tage en uddannelse nu og altså bliver mødt med det her lovforslag?
Der er beskeden fra Venstres ordfører: Ved I hvad?
I skal bare tro på det, så skal det sgu nok lykkes.
Undskyld, man må ikke bande her i salen, men jeg er faktisk ret rystet over, hvis det er Venstres besked til de voksne, som altså har kunnet få gavn af en efter- eller videreuddannelse med den her mulighed, som altså nu bliver beskåret så voldsomt.
Jeg skal bare bede ordføreren fortælle dem, der måtte lytte rundtomkring, præcis hvem det er, der har benyttet sig af det her tilbud.
Hvem er det, der bliver ramt af det her?
Kan vi ikke blive enige om, at det er ufaglærte, som skal gå over til at blive faglærte, der bliver ramt?
Og er det ikke netop også dem, som i den her tid mister deres job til udlandet, som altså vil blive ramt af det her forslag og vil få forringet deres muligheder for at tage en voksen/efteruddannelse?
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Der er simpelt hen så meget varm luft i det, som indenrigsministeren nu siger, at det er lige før, man får sved på panden.
Så varmt er der herinde.
Altså, der er da ikke noget som helst konkret om kroner og øre til kommunerne i det, ministeren står og siger fra Folketingets talerstol.
Jeg tror, at man vil kunne måle, at temperaturen er steget herinde i de 10-15 minutter, hvor ministeren har været på talerstolen.
Jeg står her med aftalen, og der står i den, at man fastholder udgifterne i den samlede offentlige driftsøkonomi i 2011 til 2013, og det giver 13,5 mia. kr.
Kommunerne skal så fastholde deres andel af driftsøkonomien i 2011 til 2013, et slag på tasken er cirka halvdelen, 6 mia. til 7 mia. kr., i 2013.
Hvor skal de penge findes?
For de indgår jo i regeringens såkaldte genopretningsplan, som jo er en spareplan.
Hvor skal de findes?
Kan vi ikke få et svar på det?
De falder vel trods alt ikke ned fra himlen.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg beklager selvfølgelig meget, hvis ministeren synes, at jeg er irriterende eller papegøjeagtig eller ødelægger debatten.
Det var sådan set ikke min hensigt.
Min hensigt var at få et klart svar.
Jeg bad om et ja eller et nej.
Det fik jeg så ikke, men jeg forstår på ministeren, at det var et nej: at der i aftalen står, at man ikke vil spare i kommunerne under et.
Så vil jeg bare gerne spørge ministeren, om hans partifælle, den tidligere formand for Kommunernes Landsforening Erik Fabrin, som nu er næstformand, lyver, når han siger, at det her kommer til at betyde massive serviceforringelser ude i kommunerne.
Det må jeg så forstå er løgn, fordi det ifølge ministeren ikke vil blive sådan, og det er jeg selvfølgelig utrolig glad for at vi har fået slået fast her.
Bertel Haarder (V), 2010-05-31:
Fordi jeg har hørt fru Maja Panduro stille det spørgsmål igen og igen og igen, og jeg kom altså til at tænke på en papegøje, undskyld, formand, så startede jeg med for fru Maja Panduros skyld at citere fra aftalen, og det, jeg citerede, var klokkeklart, og jeg kan godt gøre det en gang til
»Parterne er endvidere enige om, at der ikke samlet set skal spares i kommunerne i 2012 og 2013.
Den nuværende høje budgetramme … fastholdes«.
Det er det, der er aftalt, og det er det, hr. Morten Bødskov heldigvis også tog som udgangspunkt for den fornuftige debat, vi var i gang med, indtil fru Maja Panduro tog ordet.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg kunne godt tænke mig et meget klart svar fra ministeren.
Der kan svares ja eller nej, og det vil jeg gerne bede ministeren om at gøre.
Kommer den her såkaldte nulvækst til at betyde serviceforringelser i kommunerne under et?
Bertel Haarder (V), 2010-05-31:
Jeg har jo udtrykkeligt sagt, at jeg netop ikke siger, at kommunerne skal ned på gennemsnittet.
Det sagde jeg udtrykkeligt for 5 minutter siden, vil jeg gerne sige til hr. Morten Bødskov.
Det er ikke det, det handler om.
Det handler om, at kommunerne skal have lov til at være forskellige.
Nogle skal lov til at være dyre på visse punkter og billige på andre punkter, men det er da interessant, at der er nogle, som har satset på nedbringelse af sygefraværet og har haft succes med det, at der er nogle, som har satset på øget udbud og har haft succes med det.
Det er altså besparelser på udbud i størrelsesordenen 15-20 pct. i en række kommuner, inklusive et par socialdemokratiske kommuner.
Så er der en kommune som Nyborg Kommune, som var i tv i aftes, og som udbyder meget, meget lidt.
Det kunne jo være, at det var en af grundene til, at de hænger lidt i vandskorpen, når det gælder besparelser.
Jeg kunne også nævne lærerområdet, hvor lærernes undervisningsforpligtelse er utrolig forskellig fra kommune til kommune.
Det er jo ikke Vorherre, der har bestemt det; det er nogle beslutningstagere, der har bestemt det.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Det vil jeg gerne kvittere for, for det har faktisk været en mangel tidligere i dag.
Så godt ord igen.
At det måske har været lidt svært at få fat i afbureaukratiseringen på undervisningsområdet, kunne måske skyldes, at den pågældende har været undervisningsminister stort set lige så længe, som jeg kan huske i hvert fald.
Måske har man lidt af et eget ansvar for sagen også.
Men lad os tage et helt konkret eksempel vedrørende det, der bliver sagt nu, om, at man skal ned på landsgennemsnittet for serviceudgifter
f.eks. Hvis Århus Kommune skal ned på landsgennemsnittet for serviceudgifterne på ældreområdet, svarer det til, at Århus Kommune hvert år i de kommende år skal spare 160 mio. kr.
Når man så kommer med sådan nogle ideer fra regeringens side og udgiver fine pjecer, og finansministeren svarer Folketingets Finansudvalg, hvor det her tal fremgår, går jeg ud fra, at regeringen har en idé til, hvordan Århus Kommune skal spare 160 mio. kr. på ældreområdet for at komme ned på landsgennemsnittet og frigøre de mange penge, som man gerne vil frigøre fra regeringens side.
Kan vi ikke bare få ét eksempel på, hvor Århus Kommune skal spare henne for at komme derned?
Bertel Haarder (V), 2010-05-31:
Jeg står ikke her for at nedgøre hr. Morten Bødskov og håne det, han siger.
Jeg prøver at føre en ordentlig debat.
Jeg har citeret fra aftalen, som siger, at det er uændrede midler, uændret personale.
Vi har det samme til kærnevelfærd tillagt pris- og lønstigninger i de kommende år, som vi har i budgetterne for i år, og derfor må vi, hvis der så er områder, hvor udgifterne stiger, finde de penge på andre felter.
Her har vi jo kommunalt selvstyre, og det vil sige, at det, der er rigtigt for Nyborg, ikke nødvendigvis er det rigtige for Slagelse og for Hvidovre.
Det er derfor, man er nødt til at have hele dette katalog over vidt forskellige tangenter, som man kan spille på.
Derudover har jeg indbudt til afbureaukratisering, og det ville da være dejligt, hvis hr. Morten Bødskov kunne fortælle, om Socialdemokraterne nu langt om længe ville være med til afbureaukratisering, for det har det jo knebet kolossalt med, i hvert fald i min tid som undervisningsminister, hvor det jo ikke var til at slæbe Socialdemokraterne med til en stribe afbureaukratiseringer.
Jeg ved ikke, hvad han har skrevet og hvorfor han har skrevet det – og det er jo ham, der har skrevet det, og ikke mig.
Han taler ikke på regeringens vegne, heller ikke i denne sag, så det synes jeg ikke vi skal blande ind i denne debat.
Men det første, hr. Rasmus Prehn spørger om, kan jeg absolut ikke bekræfte.
Vi har udtrykkeligt aftalt, at der er det til kernevelfærden, som der var i budgetterne i 2010, altså i budgetterne for i år.
Det er det, der også er i de kommende år.
Besparelserne står staten for, og dem skal vi jo drøfte på andre tidspunkter, men kommunernes velfærdstunge områder skal klare sig for det samme personale og de samme bevillinger, tillagt pris- og lønstigninger, som de har haft hidtil.
Det er selvfølgelig de områder, hvor der er en opdrift, som er meget svær at styre, og folkeskolens specialundervisning er nok det største problem.
Her vil jeg bare minde om, at for ganske få år siden var det 1½ pct. af børnene, der fik specialundervisning.
Nu er det 4 pct., og det sluger 20 pct. af budgettet.
Mon ikke der er brug for i højere grad at benytte undervisningsassistenter i stedet for kostbar specialundervisning?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Jeg så også indslaget på 21 SØNDAG, og situationen var jo den, at de besparelser, der blev foreslået af de her hårde regnedrenge, var noget, man stort set allerede selv var nået frem til.
Man var altså i gang med at foretage de her spareøvelser.
Så når nulvæksten kommer, er det besparelser ud over det, der skal til.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Det næste er, om vi i virkeligheden ikke er ude i en mere ideologisk kamp her.
Handler det ikke om, at regeringen for alt i verden prøver at skjule, hvad det egentlig handler om, nemlig at man gerne vil have reduceret kernevelfærden?
Jeg står her med en artikel fra dagens Jyllands-Posten, hvor Venstres nyansatte chefstrateg, Christopher Arzrouni, skriver om den offentlige sektor, alle de offentligt ansatte, at det er en gøgeunge.
Han slutter så af med at skrive: »Gøgeungen må ud af reden inden den fortrænger de andre unger, som ikke bare automatisk kan gøre krav på skatteborgernes penge.«
Er det i virkeligheden ikke det, regeringens politik handler om, at man vil det offentlige, fællesskabet, velfærden til livs?
Det er jo det, Christopher Arzrouni direkte skriver her.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jeg har to bemærkninger til spørgsmålet.
Den ene er, at der aldrig opstod den der grundlæggende mistillid imellem de regeringer, jeg var medlem af, og KL, som er opstået under denne regering.
Der er simpelt hen mangel på tillid mellem parterne, og det viser sig jo i en række forskellige sammenhænge.
Det er sådan set det meget væsentlige.
Noget andet væsentligt er jo, at man ikke, som denne regering har gjort det, forsøgte med et skattestop principielt at låse det fast og dermed sætte den finansieringsmulighed, som kommunerne havde haft indtil da, ud af kraft.
Det var ikke som her, hvor regeringen kommer og siger: Hvis I hæver skatterne, kommer vi efter jer og tager jeres bloktilskud.
Det er jo en helt anden mekanisme.
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Vi har jo igennem de senere år haft mange debatter om det kommunale selvstyre, og i den seneste debat for et par uger siden gik det langt om længe op for mig, hvorfor vi snakker fuldstændig forbi hinanden.
Det er jo to grundlæggende forskellige opfattelser af, hvad kommunalt selvstyre er, og af, hvad demokrati er.
I Enhedslisten har vi altså den opfattelse, at kommunalt selvstyre og demokrati går ud på, at borgerne i kommunen skal have mulighed for at være med til at bestemme, hvad der sker i kommunen, og skal kunne vælge nogle politikere, der kan beslutte, hvad der skal foregå, og som kan beslutte, at der f.eks. skal være en god velfærd, og at kommunen ikke skal være detailstyret af regeringen.
Det, regeringen og Dansk Folkeparti gennemfører med det her forslag, er endnu mere detailstyring af kommunerne.
Det er oven i købet en detailstyring på et tidspunkt, hvor kommunerne i forvejen er i gang med at fyre rigtig mange mennesker.
For første gang nogen sinde oplever vi massefyringer af folkeskolelærere, hjemmehjælpere, sygeplejersker, HK’ere, socialrådgivere, gartnere og af alle de andre mange mennesker, der er nødvendige for at drive en kommune med et ordentligt serviceniveau.
Det er altså ikke, fordi de her mennesker er overflødige.
De laver alle sammen et kæmpe stykke arbejde.
Jeg var til det store tillidsmandsmøde, som for nylig blev holdt i Fredericia.
Der var 3.500 tillidsfolk fra det offentlige fra hele landet, og den ene efter den anden stillede sig op og fortalte om, hvordan de ikke kan få lov til at gøre deres arbejde, og hvordan det går ud over borgerne.
Det er lige fra den, der gør rent i en børnehave, som ikke kan få lov at gøre rent og derfor kan se, at børnene bliver mere syge end ellers, til pædagogen, der må lade børn sidde med lort i bleen, fordi hun er alene med 24 børn på stuen og ikke kan lade de andre børn være alene.
Det er socialrådgiveren, der ikke kan få lov til at tage sig ordentligt af de socialt udsatte børn osv.
Det er den hverdag, der er ude i kommunerne, som regeringen og Dansk Folkeparti nu lægger op til skal blive endnu værre over de kommende år, men de har den frækhed at påstå, at det er kommunalbestyrelsens skyld, når der skal skæres ned derude.
Fra Enhedslistens side håber vi meget og opfordrer kraftigt til, at kommunerne siger nej til at gå med til noget, der kaldes en aftale, men som reelt er et diktat fra regeringen og Dansk Folkeparti om, at der skal skæres yderligere ned.
Hvis regeringen og Dansk Folkeparti vil skære mere ned ude i kommunerne, må de selv tage ansvaret.
Det skal kommunalbestyrelserne ikke længere være med til, for det, der foregår i øjeblikket, har intet med kommunalt selvstyre og demokrati at gøre.
Det er ren detailstyring af regeringen og Dansk Folkeparti med henblik på at undergrave den offentlige velfærd.
Det ønsker vi ikke at man er med til.
Bertel Haarder (V), 2010-05-31:
Jeg kender jo Erik Fabrin vældig godt og taler faktisk meget jævnligt med ham og holder møde med ham.
Derfor ved jeg præcis, hvad han mener.
Det, han peger på, er det, som jeg også pegede på i mit indlæg: at der er visse områder, hvor der er en opdrift i udgifterne, bl.a. på specialområderne – jeg tror oven i købet, at jeg har listen over de områder med opdrift med her på talerstolen – og det er jo den opdrift, som man skal have fokus på, fordi enten må man finde ud af at begrænse den opdrift, f.eks. når det gælder folkeskolens specialundervisning, eller også er man nødt til at spare andre steder.
Det er jo meget enkelt.
Jeg kan fortælle, at når det gælder opdrift, er det bl.a. udsatte børn og unge, hvor der er en stigning, og det er også ældreområdet.
Men det er også sådan, at der er en ganske stor almindelig opdrift i dagpasningen og i folkeskolen, og det er lidt mindre forklarligt, synes jeg nok.
Så det gælder om at løbe disse områder igennem og sætte fokus på de områder, hvor der er stigning, og enten få det modvirket eller finde steder, hvor man til gengæld kan spare, f.eks. ved udbud eller administration.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Liberal Alliance er ikke med i regeringens genopretningsplan, men det er nu ikke på grund af det pågældende lovforslag, vi har her, som vi har tænkt os at støtte.
Der er to elementer i forslaget.
Det ene er i forhold til, hvordan man straffer de kommuner, der sætter skatten op, hvor man ændrer lidt på den måde, det sanktioneres på.
Det kan vi sådan set fint leve med.
Det andet er, at man forstærker frit lejde-ordningen, sådan at kommuner kan sætte skatten ned, men på et senere tidspunkt har mulighed for at sætte den op igen.
Det er jo især en meget god ting, fordi det giver et incitament for kommunerne til at sætte skatten ned, når der er lidt ekstra at gøre godt med.
Liberal Alliance synes sjovt nok og ikke overraskende, at det er en rigtig god idé, at man laver en struktur, hvor det vil være fordelagtigt for kommunerne at sætte skatten ned.
I det hele taget synes jeg faktisk, at den debat, vi har haft her om L 218, har været noget overraskende.
Vi har aldrig haft flere offentligt ansatte i det her land, vi har aldrig brugt flere penge på den offentlige sektor, end vi gør i dag, og alligevel har vi ikke hørt andet end klynk og klynk og jammer fra Folketingets talerstol og fra den ene spørger efter den anden.
Det er simpelt hen ikke rimeligt!
Der er masser af muligheder for at spare og effektivisere, der er et kæmpe bureaukrati, som man bare kunne tage fat på, og der er et kæmpe udliciteringspotentiale, hvor man kunne skovle milliarder ind, hvis man ellers var parat til det.
Så fra Liberal Alliances side synes vi, vi skal få debatten ned på et lidt mere realistisk niveau i stedet for at prøve at tale verden om til noget, som den i virkeligheden ikke er, og i stedet for at fremstille det, som om der var kæmpe nedskæringer over hele linjen, for det er jo ikke tilfældet.
Står det til Liberal Alliance er der brug for færre offentligt ansatte og ikke flere offentligt ansatte – for nu at sige det helt firkantet.
Man kan sagtens have en identisk om ikke bedre service med færre offentligt ansatte og færre udgiftskroner, end vi har i dag.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Det var også det, vi oplevede, da vi så indslaget fra Nyborg Kommune i går, hvor man havde taget fem af de absolut skarpeste økonomiske hjerner, virkelige regnedrenge, og ladet dem bruge adskillige dage på at lede med lys og lygte, og alligevel fandt de frem til, at det var ganske få millioner kroner, der kunne spares.
Noget af det var f.eks., at man skulle samtale med de ældre over video.
Det var altså meget begrænset, hvad der kom af reelle besparelsesforslag her.
Jeg vil spørge helt konkret: Er situationen ikke den, at når man skal leve op til nulvækst, kommer det til at gøre ondt på kernevelfærden?
Bertel Haarder (V), 2010-05-31:
Så vidt jeg forstod på indslaget, som jeg selv var med i, havde disse eksperter på ganske kort tid fundet, var det ikke 25 mio. kr., på Nyborg Kommunes budget, og borgmesteren anerkendte, at i hvert fald den største del af de besparelser, de havde fundet, kunne han godt gå med til.
Dem regnede han med at de ville realisere, og det synes jeg egentlig var ret godt.
Det understreger da min pointe: at der er noget at hente.
Så skal hr. Rasmus Prehn jo huske, at det ikke handler om, at staten nu har pålagt Nyborg Kommune en besparelse.
Jeg synes, det er godt, at hr. Skibby læser det op, for det er jo sandheden.
Der var også en overgang, hvor Socialdemokraterne foreslog besparelser, som svarede til mere end 30.000 afskedigelser, og sådan er der jo så meget, som gør, at det ikke er troværdigt, når man her i salen himler op over hver eneste mulighed for, at der bliver svingninger i budgettet, altså hvor nogle går op og nogle går ned.