runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2009-11-12:
Tak, formand.
Jeg vil starte med at rose den sidste taler, ministeren; det var noget af en tale, hold da op!
Det må være velkendt for alle, at vi i Venstre lægger stor vægt på, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det skal kunne betale sig at forsikre sig imod arbejdsløshed.
I dag er de maksimale dagpenge næsten 190.000 kr. om året eller ca. 16.000 kr. pr. måned.
Dagpengenes størrelse udgør 90 pct. af den hidtidige arbejdsindtægt, dog højst den maksimale dagpengesats på 725 kr. om dagen, og det er altså i 2009-niveau.
Og indrømmet: Det er ikke nogen bondegård.
Og så er vi tilbage ved diskussionen om, om det er højere overførselsindkomster eller en hurtigere beskæftigelsesindsats, der hjælper.
Venstre er ikke i tvivl.
Jeg vil dog glæde mig over ministerens svar på spørgsmål 144 stillet i Arbejdsmarkedsudvalget, hvoraf det fremgår, at købekraften for dem, der er på dagpenge, stiger.
Dette Folketing har efter min mening håndteret krisen sikkert.
Man har iværksat en ansvarlig og veldoseret finanspolitik.
Jeg kan nævne: Hjælpepakke til erhvervslivet, bankbakke I og II, skattelettelser, en forøgelse af det kommunale anlægsloft med 2 mia. kr. i 2009 og en kommuneaftale med KL, der giver et markant løft af de kommunale investeringer i dagtilbud og folkeskoler, på ældreområdet og på de øvrige kommunale serviceområder.
Hertil kommer så finansloven for 2010, som der blev indgået aftale om i går nat.
Disse initiativer har styrket købekraften, stimuleret økonomien og øget beskæftigelsen til gavn for alle borgere i Danmark.
På Venstres vegne skal jeg afvise forslaget.
Inger Støjberg (V), 2009-11-12:
Selvfølgelig er den altovervejende grund, at jobsituationen er blevet anderledes, og derfor har det selvfølgelig også øget folks bevidsthed, og derfor er der selvfølgelig flere, der melder sig ind i en a-kasse nu.
Men grundlæggende har jeg det sådan, at det må være op til folk selv, hvorvidt de vil tegne forsikringer eller ej.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Vi er helt enige om, at der skal gøres en lang række tiltag for at få folk i arbejde, og det er rigtig vigtigt.
Men indtil folk kommer i arbejde, er de arbejdsløse og skal leve af dagpengene.
Og jeg kan forstå, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at hæve dagpengemaksimum , så en almindelig, faglært LO-arbejder kan få 90 pct. af sin løn.
Men er Socialdemokraterne villige til at se på, at vi hæver niveauet i forhold til det nuværende dagpengemaksimum, fordi det er blevet voldsomt udhulet i de senere år?
Hvor man tidligere kunne regne med at have omkring 70 pct. af sin løn som almindelig arbejder, er det i dag for en dels vedkommende kun omkring 50 pct., og det er altså et kæmpe problem, hvis man bliver arbejdsløs, og der er mange, der er nødt til at gå fra hus og hjem.
Vil Socialdemokraterne være med til at se på at sikre, at vi sørger for, at dagpengene begynder at følge med den almindelige udvikling i samfundet, og at man får en kompensation, der er højere end den, man får i dag?
Torben Hansen (S), 2009-11-12:
Det, der ligger fuldstændig klart på det her område – og det ligger også i det fælles skatteoplæg, som Socialdemokratiet har lavet sammen med SF, »Fair forandring« – er en beskeden forhøjelse af dagpengene, men dog en forhøjelse på 2.000 kr., og det er inden for den ramme, vi bevæger os nu.
Det her, som der ligger fra Enhedslisten, er altså 30.000 kr. om måneden i dagpenge.
Og så bliver der hele tiden argumenteret med, at dækningsprocenten ligger på omkring 50.
Ja, men for nogle grupper ligger den også omkring 70-75, så den ligger inden for det spænd.
Men det, der har været Socialdemokratiets tilgang til det her, står i »Fair forandring«, som jeg også tror at fru Line Barfod kender til, og det er vores indgangsvinkel til den her diskussion.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg kender godt til Socialdemokraternes oplæg, men jeg synes, at 2.000 kr. om året er meget, meget lidt for de arbejdsløse.
Jeg går ud fra, at Socialdemokraterne sådan set stadig væk er enige i målsætningen om, at man bør have 90 pct. af sin hidtidige indkomst, når man går på dagpenge.
Alle de mange, der har fået tilkæmpet sig en løn, der ligger over 17.500 kr., får ikke længere 90 pct. af dagpengene.
Torben Hansen (S), 2009-11-12:
Arbejdsløsheden stiger voldsomt i de her måneder.
I 2010 og 2011 kan den meget vel være i underkanten af 200.000 ledige.
Det er voldsomt for den enkelte, det går ud over, og jo selvfølgelig også voldsomt for de mange, mange tusinde familier, der bliver berørt af det.
Socialdemokratiet har fremlagt flere vækstpakker til at afbøde den økonomiske krise, vækstpakker, der indeholder massive offentlige investeringer i skoler, plejehjem, daginstitutioner, infrastruktur, energirenoveringer, renoveringer i den almene sektor m.m.
Og Socialdemokratiets vækstpakker indeholder også investeringer i uddannelse, herunder uddannelse til ledige.
Det skal simpelt hen være muligt at tage uddannelse på dagpenge.
Det vil sikre både tilknytning til arbejdsmarkedet og en bedre samfundsøkonomi.
Desværre har regeringen valgt at ignorere alle de økonomiske råd om vækstpakker.
Så sent som for et par uger siden sagde de økonomiske vismænd, at fremrykningen af offentlige investeringer i 2010 på 10 mia. kr. og en eventuel fremrykning i 2011 ville være både rigtigt og vigtigt.
Desværre betyder regeringens passivitet, at der ikke bliver gennemført de helt nødvendige offentlige investeringer, og passiviteten betyder også, at ledigheden stiger markant.
Det er en meget voldsom begivenhed for dem, det går ud over, og en begivenhed, der medfører indtægtstab, der også for mange er store.
Der udbetales rigtig mange milliarder i dagpenge, efterløn, sygedagpenge osv. hvert år, men Enhedslistens forslag er overbud.
Man kan ikke sikre en fuld kompensationsgrad på 90 pct. og op til en grænse på 30.000 kr. Det ville fuldstændig undergrave den offentlige økonomi.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget.
Til gengæld vil Socialdemokratiet fortsat argumentere hårdt for, at der gennemføres massive offentlige investeringer i skoler, veje, infrastruktur, klimarenoveringer og ældrecentre.
Det kan sikre mange arbejdspladser og holde hånden under dansk økonomi.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-12:
Der er et enkelt aspekt i ministerens indlæg, som jeg gerne vil spørge til, og det handler om de nævnte private tillægsforsikringer, man kan tegne.
Mener ministeren, at det fungerer godt?
Grunden til, at jeg spørger om det, er, at man forleden dag i DR1's Pengemagasinet kunne se en række eksempler på, at nogle havde tegnet de her tillægsforsikringer hos private firmaer, men de fik ikke nogen penge udbetalt, og der gik adskillige måneder og halve år, hvor de ikke modtog nogen penge, og det betyder jo, at de så ikke kan betale nede i supermarkedet og de ikke kan betale deres husleje.
Så mener ministeren, at de her private tillægsforsikringer fungerer godt?
Per Løkken (KF), 2009-11-12:
Jeg skal igen gøre opmærksom på, at ordføreren ikke kan være til stede, og derfor læser jeg ordførertalen op.
Ægtefælleafhængigheden ønsker Enhedslisten at få ophævet i tilfælde af tildeling af kontanthjælp.
Enhedslisten vil igen fratage borgerens ret til selv at hjælpe og forsørge hinanden i de situationer, hvor man kan det, for i de tilfælde, hvor det ikke er muligt, har det offentlige en forpligtende hjælp.
Set i ægteskabssammenhæng forpligter mand og hustru sig til i fællesskab at bidrage til hjemmets og familiens underhold, og det er det, som Enhedslisten nedprioriterer endnu en gang.
Det fremføres også i beslutningsforslaget, at der er mange mennesker, som ikke er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, og forklaringen herpå er, at de pågældende ikke er forsikret til en sådan ydelse, og det undrer mig, at forslagsstilleren ikke er vidende om dette.
Det mål når vi ikke ved at overføre flere på offentlig forsørgelse og dertil medfølgende øgede omkostninger for landet som helhed – et forslag, som er lige modsat regeringens politik.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-12:
For det er jo selvfølgelig rigtigt, at der er nogle, der bliver ramt på deres indkomst, fordi deres ægtefælle har en høj indkomst, men kontanthjælpssystemet er et sikkerhedsnet, der er spændt ud under familierne.
Vi synes, der er mange problemer i regeringens politik i forhold til det sikkerhedsnet, men vi mener ikke, at ægtefælleafhængigheden er en af dem.
De væsentligste problemer – synes vi – er den tidligere 300-timers-regel, nu 450-timers-regel, som er målrettet de allerfattigste familier, hvor begge parter er på kontanthjælp, og hvor man simpelt hen med kirurgisk præcision har udvalgt de mest fattige familier og klippet et hul i sikkerhedsnettet, som de kan falde igennem.
Her så vi meget gerne en ændring.
Jeg synes også, at man de steder, hvor man har udvalgt nogle grupper, som man ønsker skal leve under det, som vi altså i almindelighed opfatter som forsørgelsesgrundlaget i Danmark – her tænker jeg selvfølgelig på starthjælpen – burde spænde sikkerhedsnettet noget bedre; det drejer sig om dem, som først lige er kommet til landet eller har været ude af landet i mange år.
Men forslaget om at ophæve ægtefælleafhængigheden synes vi altså ikke er hensigtsmæssigt.
Dog vil jeg sige, at en overvejelse, man kunne gøre sig, var, om der skulle være en anden type graduering i forhold til sammenhængen med dagpengesystemet.
Men det ville selvfølgelig kræve, at man så tingene i et helt og samlet perspektiv.
Men i hvert fald må vi sige, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Vores dagpengereformforslag skal i almindelighed sikre et større arbejdsudbud og skabe en større holdbarhed, og de forslag, vi har, som handler om dem, der skulle fanges af sikkerhedsnettet, handler altså om dem, der falder igennem, fordi de enten bliver ramt af 300-timers-reglen eller 450-timers-reglen, eller dem, der er på starthjælp.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Sikke en gang talmagi for at fortælle, at det er dybt, dybt uansvarligt ifølge regeringen, hvis man giver penge til de arbejdsløse.
Men regeringen synes jo ikke, at det er dybt, dybt uansvarligt med de milliarder i skattelettelser, man har hældt ud til de rigeste i samfundet, og som jo absolut ingen indvirkning har haft på den økonomiske krise, ikke har skabt nogle nye job.
De mange, mange penge, man har givet i skattelettelser, har tværtimod givet et kæmpe hul i statskassen.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om ministeren synes, det er rimeligt, at en faglært murer, der bliver arbejdsløs, står til en indtægtsnedgang på 50 pct. i stedet for at kunne få de 90 pct., der jo egentlig er det, man siger man skal have i dagpenge.
Det andet, jeg vil sige, er: Når ministeren siger, at købekraften for dagpengene i dag er den samme som for 20 år siden, og ministeren har opdaget, at huspriserne er steget siden, og de fleste mennesker i dette land har oplevet, at de har kunnet få flere ting i deres privatforbrug, så mener ministeren åbenbart, at arbejdsløse ikke skal have råd til at have den samme stigning i forbruget, som ministeren og mange andre mennesker i samfundet har.
Inger Støjberg (V), 2009-11-12:
Jeg synes personligt ikke, at det er dybt, dybt uansvarligt at aflevere nogle af de skattekroner tilbage til folk, som de har indbetalt til statskassen.
Og i øvrigt vil jeg lige gøre fru Line Barfod opmærksom på, at den store skattelettelse jo af gode grunde ikke er slået igennem endnu, i og med at den først får virkning efter nytår, men det er selvfølgelig den slags små faktuelle ting, som jo kun interesserer nogle.
Som jeg nævnte i mit indlæg, faktisk helt i starten af indlægget, er det sådan, at jeg ikke vil stå her og sige, at det er en fyrstelig sats, man får, når man er på dagpenge, men jeg synes omvendt, at det er rimeligt, og jeg har den helt generelle opfattelse, at det meget godt svarer til det lønniveau, der er i samfundet, og at det i det hele taget svarer meget godt til det niveau, som vi ønsker på det her område.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg har forstået, at det svarer til det niveau, ministeren ønsker.
Det er vel så også et spørgsmål om, om det er det niveau, ministeren også mener lønnen skal ned på.
Vi har tidligere hørt, også fra nationalbankdirektøren, at det er rigtig godt, hvis der er noget arbejdsløshed., for det kan også få indflydelse på lønnen.
Er det derfor, ministeren synes, at man ikke skal have en dagpengedækning på mere end omkring 50 pct., når man bliver arbejdsløs som faglært?
Er det, fordi det så kan være med til at få lønningerne ned, samtidig med at regeringen deler milliarder ud i skattelettelser?
Det er altså 223 mia. kr., regeringen har givet i skattelettelser indtil nu.
Det er muligt, at ministeren ikke synes, at det er særlig meget, men jeg synes, at det er et temmelig højt beløb, og jeg synes, at det ville være fuldt ud rimeligt, hvis de arbejdsløse også fik lov til at få en stigning i deres indkomst.
Inger Støjberg (V), 2009-11-12:
Jeg kan sige, at jeg også synes, at det er et højt beløb, jeg synes faktisk, at det er et rigtig flot resultat, regeringen har opnået, og derfor er det et resultat, som jeg er utrolig glad for.
Men jeg vil da meget gerne have mig frabedt at få skudt i skoene, at regeringen ikke har gjort noget for netop at manøvrere Danmark igennem den internationale finanskrise.
Fru Line Barfod har nævnt skattelettelser som en del af det, der er SP-pengene, som man kan få udbetalt, der er renoveringer af skoler og dagplejer og sygehuse, der er trafikinvesteringer og kreditpakker, så regeringen har jo gjort en lang række ting,
vil jeg godt sige til fru Line Barfod.
Så synes jeg i øvrigt, at det er noget underligt at skulle høre fru Line Barfod stå og sige, at det kunne virke, som om regeringen godt kunne tænke sig, at der kom flere arbejdsløse.
Hvis der er en regering, der har gjort alt, hvad den overhovedet kunne for at dæmme op for den øgede arbejdsløshed, er det den nuværende regering, vil jeg godt sige til fru Line Barfod.
Torben Hansen (S), 2009-11-12:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, som det også er blevet sagt af andre her fra talerstolen, at man jo ikke kan stille sig op og sige, at det ligefrem er fyrstelige beløb, man får i dagpenge.
Men det, det vil indebære, hvis man følger Enhedslistens tankegang, er jo netop, at man skal op på de 30.000 kr. om måneden, hvis man skal følge de 90 pct., og det er skudt langt, langt over målet.
Så synes jeg faktisk også, at der er en anden ting i det her forslag, som ikke har været berørt særlig meget: Det ville jo også i mit perspektiv, i et socialdemokratisk perspektiv, betyde en form for en omfordeling fra dem, der i forvejen er de relativt lavtlønnede – og som jo skal betale det samme a-kasse-bidrag – til dem, der så er højtlønnede, men som så samtidig kan få det dobbelte ud af deres a-kasse-medlemskab.
Vi har i vores »Fair forandring« fremlagt vores bud på det her, og det vil vi selvfølgelig forsøge at arbejde fremad med og sige, at det er det, der så er buddet i de kommende måneder og de kommende år.
Men at det skal være nu, og at det er 90 pct. – med de konsekvenser, der er af Enhedslistens forslag – kan Socialdemokratiet ikke under nogen omstændigheder tilslutte sig.
Vi kan ikke have dagpengesatser på op til 30.000 kr. om måneden.
Det tror jeg også selv fru Line Barfod kan se måske er at skyde lige en anelse over målet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Man kan jo altid diskutere, om dagpengesatserne er fulgt med udviklingen,
og jeg synes faktisk også, de andre ordførere har sagt, at det kan man godt tage en principiel diskussion om.
Men det, der ligger i forslaget her, er efter Dansk Folkepartis opfattelse skudt langt over målet, når man vil sætte en øvre grænse på 30.000 kr. om måneden for dagpenge.
Hvis vi tager udgangspunkt i en slagteriarbejder, som tjener 400.000 kr. om året, vil det jo betyde, at han kunne få det nye dagpengemaksimum på 90 pct. af de 400.000 kr., præcis 360.000 kr. om året.
Hvis det blev virkelighed, mener vi i Dansk Folkeparti, at vi ville få en utrolig stor forklaringsproblematik over for mange, mange grupper på det danske arbejdsmarked, som får en væsentlig lavere løn.
Hvad med SOSU-assistenten, som arbejder 25-30 timer om ugen og har en bruttoløn på 200.000 kr. om året?
Eller hvad med kassedamen, som arbejder 37 timer om ugen og har en årsløn på 240.000 kr.?
Mange af de samfundsgrupper ville jo synes, det er ganske underligt, at nogle kan gå hjemme på dagpenge og have 30.000 kr. brutto om måneden, når andre skal tage på fuldtidsarbejde og tjene langt, langt mindre.
Ikke alene ville det give et utrolig stort forklaringsproblem over for dem, der har et arbejde, det ville også betyde, at mange af dem, som bliver ledige og ligger i en højere lønramme, som jeg skitserede med slagteriarbejderen, ville have et endnu dårligere incitament til at gå ud og søge et nyt arbejde.
Måske ville man faktisk vælge at gå derhjemme og luge lidt i haven og nyde det gode vejr om foråret i stedet for at gå ud og søge et nyt arbejde, og det kan jeg sådan set godt forstå at man kunne finde på som almindelig lønmodtager, hvis man kunne gå derhjemme og få 90 pct. af 400.000 kr. om året.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det, som beskæftigelsesministeren også var inde på, reelt er at spille roulette med den samlede danske samfundsøkonomi, for det er utrolig store milliardbeløb, der er på spil.
Jeg ved ikke, om det er 65 mia. kr. eller mere eller mindre, det skal jeg ikke gøre mig klog på, men alt andet lige må man sige, at det ville skabe nogle utrolig store økonomiske problemer i det danske samfund.
Så vil jeg også sige, at når man fremsætter denne type beslutningsforslag, er det sådan set som at åbne Palles gavebod, som man siger i Jylland.
Det er ren og skær overbudspolitik, og det er noget, som ikke har nogen gang på jorden.
Derfor vil jeg gerne sige, også på vegne af Dansk Folkeparti, at hvis man skulle tage de her beslutningsforslag mere seriøst, tror jeg, at man skulle komme med nogle finansieringskilder og pege på, hvordan man vil finde de mange, mange milliarder, der skal til, og samtidig måske lidt ambitiøst vælge at sætte ønskerne lidt ned.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Vi synes, at det er vigtigt, at man har et a-kassebidrag, som ikke er alt for højt.
Der er jeg enig i de bemærkninger, der kom fra en tidligere ordfører, om, at hvis vi skal have rigtig mange til at være i a-kassesystemet, er der mange ting, vi skal se på.
En af tingene er også, at a-kassebidraget efterhånden er blevet meget, meget højt.
Så det mener jeg bestemt er noget, man skal se på generelt, men jeg mener ikke, at det er noget, man specifikt skal gå ind at graduere.
Jeg mener, som jeg sagde før, at vi skal kæmpe for, at dem, der får alt for lidt i løn, skal have en højere løn, og jeg synes, at det var ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke stod ved de løfter, man gav til social- og sundhedsassistenterne, om, at man ville være med til at sikre, at de fik en lønstigning ved de offentlige overenskomstforhandlinger.
Hvis man havde villet holde fast i sine valgløfter, havde de også fået en stigning i lønnen.
Det blev desværre ikke til særlig meget; noget fik man ud af strejken, men langtfra så meget, som man kunne have fået, hvis Dansk Folkeparti havde holdt fast i sine valgløfter om at sikre, at der kom penge til at kunne give de lønstigninger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Jamen vil det virkelig sige, at ordføreren mener, at det er utrolig solidarisk, at kassedamen, som tjener 200.000 kr. om året, skal betale den samme forsikring for at kunne opnå 90 pct. af de 200.000 kr., som en slagteriarbejder, som tjener 400.000 kr., og som så kan være berettiget til at få et dagpengebeløb på 360.000 kr. om året?
Synes Enhedslisten, at det er solidarisk, altså at man skal betale det samme, men man ikke har ret til det samme?
I mine øjne stikker dette fuldstændig imod principperne, hvis man tænker rigtig socialisme med hjertet.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Nu går vores forslag her ikke ud på at indføre socialisme.
Vi kan godt tage en debat en dag, hvor vi diskuterer, hvordan arbejdsløshedssystemet skal se ud i et socialistisk samfund.
Der håber jeg på, at det vil lykkes slet ikke at have nogen arbejdsløshed, at alle kan få lov til at være med til at bidrage til samfundet.
Men det, vi har foreslået her, er såmænd ganske beskedent en forbedring for de arbejdsløse, der er i det nuværende system, hvor folk ofte bliver kastet ud i arbejdsløshed og vi lige nu har en eksploderende arbejdsløshed, fordi det nuværende system overhovedet ikke er i stand til at sikre, at der er nogle ordentlige levevilkår, og at der er arbejdspladser til alle, men tværtimod har spillet fallit på en lang række områder.
Så det her er ikke et forslag om at indføre socialisme i Danmark, hvis det her blev vedtaget.
Det er et forslag om, hvad vi gør for at afbøde nogle af de værste konsekvenser af det kapitalistiske system, som Dansk Folkeparti er med til at støtte, og som betyder, at folk bliver kastet ud i arbejdsløshed.
Peter Juel Jensen (V), 2009-11-12:
Jeg noterede mig, at ordføreren for Enhedslisten citerede ministeren for at sige, at købekraften for dagpengene var den samme for 20 år siden, men det er målt i faste priser.
Det er målt i 2009-priser.
Det er bare, for at ordføreren for Enhedslisten ikke løber med en halv vind, men har hele sandheden med.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg er godt klar over, at det ikke er niveauet, altså det samme beløb i kroner og øre, som ministeren peger på.
Det er købekraften, altså hvor meget man kan købe for pengene, der er den samme.
Men jeg ved ikke, om hr. Peter Juel Jensen har opdaget, at mange mennesker altså i dag har meget større købekraft; ikke bare – hvad skal man sige? – er den økonomiske købekraft mere værd, men den enkelte kan også købe meget mere.
Boligerne er blevet meget, meget dyrere.
Det er en meget større andel af det, man skal betale af sin indkomst, der i dag går til boligen, end det var for 20 år siden, fordi boligpriserne er eksploderet.
Det er muligt, at hr. Peter Juel Jensen ikke har opdaget, at boligpriserne er eksploderet, men det er der en række andre, der har.
Det er også blevet helt sædvanligt i dag for rigtig mange mennesker, at man har udgifter til computer, internet, mobiltelefon osv., som der ikke var i et almindeligt budget for 20 år siden.
Peter Juel Jensen (V), 2009-11-12:
Ja, og jeg går ud fra, når man sammenligner købekraften i dag med for 20 år siden, at der er taget højde for sådan nogle ting.
Men der er jo også udgifter, som man havde dengang, som man ikke har i dag.
Det er de færreste familier, der betaler til mælkemanden.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg må indrømme, at for 20 år siden betalte jeg heller ikke til mælkemanden.
Der fandtes han altså ikke længere der, hvor jeg boede i København.
Men det er muligt, at han gjorde det der, hvor hr. Peter Juel Jensen boede.
Der er for de fleste i dette samfund sket en udvikling i løbet af de seneste 20 år, og den mener jeg også at de arbejdsløse skal have ret til at være en del af.
Jeg mener ikke, at det er rimeligt at sige, at fordi man er arbejdsløs, skal man kun have det samme niveau, som folk generelt havde for 20 år siden eller for 50 år siden, eller hvor langt Venstre nu mener man skal tilbage i tiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Med hensyn til det her med, hvis det her forslag eksempelvis blev vedtaget, og man kunne opnå en månedsløn på 30.000 kr. på dagpenge, og der så var nogle, der tjente mindre end det og selvfølgelig fik 90 pct. dækning, og så ville de derved kun kunne opnå en mindre del end de 30.000 kr. i dagpenge,
der vil jeg så gerne spørge fru Line Barfod: Er det så noget, som Enhedslisten synes man skal ordne, ved at man så, når der betales a-kassekontingent, bidrag til forsikringsordning, vil gå ind for, at den skulle være gradueret efter, hvor stor en forsikringsdækning vedkommende ville være berettiget til, eller ville den med den lave indkomst skulle betale det samme som den, der kunne se frem til den store indtægt?