runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-02-01:
Nej, for undersøgelseskommissioner skal ikke bruges til hvad som helst, hvor man på fuldstændig urimelig vis rejser mistanke og så skal hive alle mulige mennesker igennem en undersøgelseskommission.
Det fremgår ikke af loven, og det har heller aldrig været meningen med den.
Næ, det er hr. Høgni Hoydal, der påtager sig en magt som anklager.
Men det får han jo så ikke held med i denne sag.
Høgni Hoydal (T), 2007-02-01:
Jeg vil gerne spørge, hvordan det at nedsætte en undersøgelseskommission i henhold til en dansk lovgivning, som har til formål at undersøge fremmede magters virksomhed på dansk territorium og den udøvende magts kendskab hertil, kan være udtryk for manglende retssikkerhed og en politistat.
Jeg har altid opfattet retssikkerhed som borgerens værn imod magten og imod magtmisbrug.
Er fru Birthe Rønn Hornbech enig med mig i, at en undersøgelseskommission i henhold til dansk lov vel aldrig kan være et brud på retssikkerheden eller udtryk for en politistat?
For så er selve loven vel et udtryk for en politistat.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-02-01:
Der var engang en dommer, der sagde til en tiltalt: Den anklager er ikke bange for noget.
Det var mig, der var anklager.
Men her er det jo altså hr. Bjarne Laustsen, der er anklager.
Og jeg vil gerne have en sandsynliggørelse for, at Danmark er involveret i denne her sag, før jeg tager stilling til noget som helst.
Den sandsynliggørelse har jeg ledt efter i alle de spørgsmål, der er stillet undervejs, og de svar, der er givet, og jeg har lyttet til debatten i dag, og jeg har læst beslutningsforslaget.
Og der er ikke noget at komme efter i det forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2007-02-01:
Der står, at det har været anvendt 1.245 gange i europæisk luftrum.
Og jeg synes, jeg har set andre ting, der også viser, at dansk luftrum og danske landingspladser har været brugt her.
Men det er jo bl.a. noget af det, undersøgelsen skulle afdække, nemlig præcis hvor mange gange man har landet på dansk jord, og hvor mange gange man har overfløjet.
Har der været fanger om bord?
Det er jo det, det handler om.
Derfor er det jo også sandsynliggjort, og andre lande kommer også med undersøgelser af det.
Er fru Birthe Rønn Hornbech bange for, at der fra dansk side kommer en rapport, der siger, at der altså var noget at komme efter, og derfor vil fru Birthe Rønn Hornbech hellere føre strudsepolitik og så ikke være med til at lave noget?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-02-01:
Ja, egentlig blev det jo kun lige kort berørt, men jeg spørger alligevel.
Jeg synes, det var meget relevant, at hr. Søren Espersen netop talte om Socialdemokratiet og kæresteriet, for jeg ved ikke, om hr. Søren Espersen kan forstå, at jeg bl.a. kommer til at tænke på en anløbssag, på en lang række fodnoter i 1980'erne, hvor der netop var et kæresteri, og hvad det betød for Danmarks anseelse i udlandet.
Er det ikke rigtigt, at det fTTM050.fm Page 3738
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM skadede Danmarks anseelse i udlandet dybt, den periode, hvor der var det samme kæresteri mellem de samme partier?
Jan Petersen (S), 2007-02-01:
Jamen jeg tror sådan set ikke, der er en eneste kommunalpolitiker i Danmark, der vil betale mere end nødvendigt for de ydelser, der udbydes i kommunen, og indimellem vurderer man også, om noget må koste en smule mere, fordi det er bedre.
Det er vel det demokratiske lokale rum, der skal være.
Men det, der er interessant i det svar, jeg får, er jo, at den her aftale forudsætter, at vi øger det konkurrenceudsatte fra 20 pct. til 25 pct. frem til 2010.
Kan jeg tage det svar, jeg lige har fået, til indtægt for, at en sådan bestemmelse sådan set er til debat næste gang og eventuelt også kunne tages helt ud, fordi det kan kommunerne sådan set godt selv finde ud af – under den forudsætning, at jeg sådan set ikke tror, at der er en eneste kommunalpolitiker, der frådser med pengene?
Det gik igennem ikke bare hr. Bonnesens indlæg, men også indenrigs- og sundhedsministerens indlæg, at der er et stort lokaldemokratisk rum, og nu er det bare at spille bolden korrekt.
Så faldt jeg over det spørgsmål om, hvorvidt det nu gælder i alle situationer.
Der er jo kraftige bindinger på, hvad de her kommuner må gøre, og vi finder et meget konkret udtryk for det i kommuneaftalen, hvor man jo direkte har dikteret de enkelte kommuner, at de skal øge andelen af aktiviteter, der konkurrenceudsættes.
Hvorfor ikke bare lade de enkelte kommuner selv afgøre, hvad de synes er klogt på det her punkt, frem for at man via en aftale fastlægger bestemte mål fra Venstres side for, hvordan landets kommuner skal tilrettelægge deres aktiviteter?
Der kunne godt være forskel på, hvad man ville, og der er selvfølgelig også forskel på, hvilke muligheder man har for at konkurrenceudsætte på et højt kvalitativt niveau.
Allan Niebuhr (KF), 2007-02-01:
Her lige kort før jul sad jeg og var deltager i den kommunalpolitiske konference oppe på Den Kommunale Højskole i Grenå.
Kan hr. Ole Stavad fortælle mig, hvorfor det nu skulle være nødvendigt, at man laver et indgreb i det kommunale selvstyre ved at komme med nogle minimumsstandarder?
Så siger hr. Ole Stavad: Jamen det er på så lavt et startniveau, at det ikke betyder noget for det kommunale selvstyre; det er bare noget, kommunerne skal operere ud fra og opefter.
Hvis det er tilfældet, at der ikke er mere indhold i det med minimumsstandarder, kan jeg kun betragte det – som andre også har sagt – som en gang varm luft.
Så er det jo ikke nogen revolution, der kom fra Socialdemokraterne i sidste uge.
Alternativet er, at der virkelig er en sikring af borgernes ret til velfærd og til kvalitet.
Og så vil jeg gerne spørge: Hvilke af de to ting er rigtig?
For hvis det er det sidste, så er det jo et indgreb i det kommunale selvstyre.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Derudover kan jeg sige, at jeg ikke har fået en eneste mail fra en eneste medarbejder.
Så det eneste, der overhovedet er af uro om den sag,
er den, som Venstre gerne vil skabe.
Og hidtil er det ikke rigtig lykkedes at komme uden for murene her.
Derfor tror jeg ikke, at der er nogen som helst risiko for, at nogen medarbejdere vil føle sig utrygge ud over den utryghed, som hr. Jens Hald Madsen forsøger at sprede sammen med sine kolleger her i Folketingssalen.
Jens Hald Madsen (V), 2007-02-01:
Jeg kunne jo bare sige, at hr. Ole Stavad har brugt utrolig meget tid på at prøve at dementere den overskrift, der har været.
Så der må jo tilsyneladende være et problem.
Det, jeg blot beder hr. Ole Stavad om, er at prøve at berolige de medarbejdere, der efter den overskrift har været usikre på, hvad hr. Ole Stavad mener.
Altså, det er da enkelt at lave et dementi, det kunne hr. Ole Stavad have gjort for lang tid siden.
Jeg vil bede hr. Ole Stavad om i stedet at svare på mit spørgsmål.
Hr. Ole Stavad sagde, at hvis et kommunalt flertal ikke gør noget, som ikke er godt for borgeren, så har borgeren nogle rettigheder, og mit spørgsmål var: Hvem er det, der bestemmer de rettigheder?
Hvem er det, der bestemmer, hvad der er godt for borgerne?
Hvis det ikke er beton, gammel centralistisk socialdemokratisk betonpolitik, så ved jeg ikke, hvad det er.
Det har i hvert fald ikke noget med lokalt demokrati at gøre.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Nu vil jeg gerne holde benhårdt fast i den påstand, hr. Jens Hald Madsen havde om den pågældende artikel.
Hr. Jens Hald Madsen har en kort bemærkning mere.
Vil hr. Jens Hald Madsen nævne et eneste citat, et eneste momentum, der er noget, jeg har sagt i den artikel, og som giver grundlag for den påstand og den uro, hr. Jens Hald Madsen forsøger på bekostning af mig at skabe ude i landet?
Kom med citatet.
Kom med, hvor det står.
Og jeg vil ikke høre om journalistens overskrift; det tror jeg hr. Jens Hald Madsen ved alt om at vi politikere intet herredømme har over.
Det tror jeg heller ikke selv med statsministerens hjælp at vi skal have.
Det tror jeg ikke.
Men hvor har jeg sagt noget i den artikel, som hr. Jens Hald Madsen mener han kan bruge til at skabe den uro, som han tilsyneladende gerne vil have, ude hos medarbejderne?
Jens Hald Madsen (V), 2007-02-01:
Hr. Ole Stavad sagde selv, at enten kan man være en dårlig pædagog, eller også kan man være en dårlig lytter, og jeg må sige, at med den artikel er der virkelig noget, der er gået galt – virkelig noget, der er gået galt.
For det, som hr. Ole Stavad har formået, er jo at skabe en usikkerhed hos medarbejderne ude i kommunerne med hensyn til: Hvad betyder det her?
Det er altså en vigtig kommunalreform, hvor vi er ved at få ro, og så skaber man den her uro.
Jeg vil gerne sige, at det er ærgerligt, og det burde hr. Ole Stavad forsøge at lappe sammen.
Men det, der er interessant, er, at hr. Ole Stavad siger, at de her rettigheder er baseret på, at et kommunalt flertal ikke må gøre noget, som fTTM050.fm Page 3666
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM ikke er godt for borgerne.
Hvem er det, der skal definere de rettigheder, og hvad der er godt for borgerne?
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Jeg ved godt, at det er svært at være opmærksom, når man sidder i salen under længere debatter, men hvis hr. Poul Nødgaard havde lyttet efter, ville han have hørt, at jeg til tidligere spørgere meget klart og meget utvetydigt har sagt, at der ikke i det interview, jeg har givet, og ikke i den tale, jeg har holdt, findes udtalelser om flytning af en eneste opgave eller en eneste medarbejder.
Jeg tror ikke, det kan siges ret meget tydeligere.
Derimod har jeg sagt, at vi selvfølgelig alle har et ansvar for tæt at overvåge, hvad resultatet bliver af de her mange, mange ændringer, og vi må også påtage os ansvar for, at borgere – måske ikke mindst vore allerallersvageste borgere, f.eks. på de tunge sociale områder – får en ordentlig behandling.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Jeg synes, det var lidt af et tåget svar, og det havde jeg måske også forventet.
Men jeg vil godt lige bore lidt i hr. Ole Stavads udtalelser her i dag om, hvad der skal ske fremover.
Hvis f.eks. Socialdemokratiet – nogen forbyde det – skulle få magten her i landet igen, hvad er det så egentlig, man vil lave om?
Hr. Ole Stavad siger, at regionerne skal styrkes.
Vil det sige, at regionerne så fremover skal til at udskrive skat ligesom de gamle amter?
Er det det, Socialdemokratiet vil?
Er der tale om, at mange af de miljøopgaver, der nu er placeret i kommunerne, skal rykkes over til regionerne, så vi mere eller mindre i stedet for de 13-14 amter, vi havde, nu skal have 5 regioner, der stort set efterhånden skal til at lave det samme, som de gamle amter lavede?
Det synes jeg hr. Ole Stavad og Socialdemokratiet skylder at forklare.
Jeg vil lige hæfte en bemærkning på.
Er hr. Ole Stavad klar over, at det giver en enorm uro hos de personalegrupper, som nu er ved at indfinde sig i kommunerne, og som skal lave henholdsvis socialopgaver, miljøopgaver osv., at man har de overvejelser, hvis der sker et regeringsskifte?
Jeg synes, det er meget, meget uheldige signaler.
Personalet er hårdt nok trængt i forvejen af kommunalreformen for at få det til at køre, og så skal man ydermere have koblet ovenpå, at Socialdemokratiet, det store oppositionsparti, agter at få flyttet en lang række opgaver tilbage til regionerne.
Jeg synes, det er meget, meget uheldigt.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Som hr. Poul Nødgaard ved, indgik Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre med regeringspartierne og Dansk Folkeparti en aftale omkring hele inddelingen.
Altså det, at vi ønskede større og stærkere nye enheder, er vi en del af.
Jeg mener sådan set også, at vi har ydet ret kraftige bidrag til, at det lykkedes på en fornuftig måde i forhold til det, der foregik ude i landet.
Derimod må jeg sige, at jeg har følt mig meget bekræftet i, at det var meget rigtigt, at vi ikke tog et medansvar for den måde, man har håndteret det her med økonomien på, og at vi forlangte at få at vide, inden vi bandt os til en samlet reform: Hvad sker der økonomisk?
Hvad bliver det for vilkår?
Der er vi bestemt – desværre – blevet bekræftet i, at det var helt nødvendigt.
Dertil kommer så, at der er en række af de opgaver, der er flyttet rundt, som vi stadig væk mener kan være meget bekymrende.
Men når man har lavet så stor en reform, skal man ikke starte med at sige: Nu laver vi det om.
Nu ser vi, hvad der kommer ud af det.
Det, der kommer til at fungere godt, skal selvfølgelig ikke laves om, men jeg tror, at både hr. Poul Nødgaard og jeg har behov for at følge det her tæt for at se, hvor der kan være behov for ændringer.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Det er jo ikke så tit, det sker her i Folketinget, men jeg vil da gerne udtrykke lidt ros til hr. Ole Stavad, for jeg sad og nærlyttede til den tale, der blev holdt, og jeg synes, det var en ret forsonende tale, og det skal hr. Ole Stavad have tak for.
Men det bringer mig så desværre tilbage til at ville spørge hr. Ole Stavad, og jeg synes, det ville være rimeligt, at det blev afsløret her i dag også over for de mange seere, der sidder ude i landet, hvorfor Socialdemokratiet egentlig i sin tid afstod fra at være med i den her reform.
Når der nu er en slags status over kommunalreformen, hvor den lige er startet, synes jeg, det ville være rimeligt, at hr. Ole Stavad forklarer både os ordførere, der er i salen, og naturligvis også hele den danske befolkning: Hvad er egentlig forklaringen på, at Socialdemokratiet stod af i sin tid?
Jeg tager hr. Ole Stavads indlæg som et udtryk for, at han faktisk på sit partis vegne har lidt tømmermænd.
Det var jo hr. Ole Stavad, der stod i spidsen for Socialdemokratiet i relation til de kommunalpolitiske forhandlinger omkring reformen, som nu, som hr. Ole Stavad også gav udtryk for, faktisk ser ud til at krones med held.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Jeg tror såmænd, der er mange, der kommer til at udtale sig på et grundlag, som er forkert.
På samme måde som jeg jo har oplevet med artiklen, interviewet til dknyt, at Venstres folketingsgruppe tilsyneladende har fået alting galt i halsen, fordi man er startet sin gennemlæsning ved overskriften, og der kunne jeg måske anmode om, at man læser det hele igennem, på samme måde kan det også være, at der er andre, der kommer til at udtale sig på et forkert grundlag.
Jeg er helt sikker på, at der vil være en bred tilslutning i befolkningen – og jeg vil såmænd også tro hos Venstres vælgere – til, at hvis vi skal sikre det lokale, skal det ske i en tryghedsramme for befolkningen, så de ved, at de kan få en ordentlig ældreomsorg, de ved, de har en ordentlig folkeskole, de ved, at der er en ordentlig børnepasning, og de ved, at vores sygehuse står til rådighed, når der er behov for dem.
Det er derfor, vi siger, at vi vælger velfærd, men vi vælger også lokalt selvstyre og demokrati, og hvis vi skal kunne sikre det, er forudsætningen, at borgerne kan være trygge ved, at de har rettigheder.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-02-01:
Det er jo meget nysprog.
Hvad er det så for nogen rettigheder?
Hvordan er det helt præcis, de rettigheder skal udformes?
Hvordan skal de være for den enkelte borger?
Det må hr. Ole Stavad jo kunne give et meget klart svar på, når det er så enkelt, det, hr. Ole Stavad står og siger.
Derudover vil jeg spørge hr. Ole Stavad, om det ikke gør indtryk, at SF's formand er ude at tage meget skarpt afstand fra de her minimumsstandarder, som man frygter bliver til maksimumsstandarder.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Der kan sikkert hentes inspiration mange steder fra.
Det er jo helt bevidst, at når vi ser på udviklingen af kvaliteten og borgernes rettigheder, ligger det meste af det ude i vore kommuner; det er kommunerne, der har ansvaret for at sørge for, at den service, borgerne med rette kan forvente, også bliver leveret.
Derfor er det jo ikke tilfældigt, at vi har sat kommunale folk i spidsen for det her arbejde.
På samme måde som regeringen rejser rundt i øjeblikket og diskuterer kvalitetsreform, har vi også en hel masse diskussioner, som der ikke er endelige konklusioner på, men vi ser det sådan, at hvis vi skal udvikle det lokale selvstyre, det lokale demokrati, selvbestemmelsesretten, muligheden for metodevalg, muligheden for, at man rent faktisk også har noget at vælge mellem ude i kommunerne, så forudsætter det, at borgerne kan være trygge ved, at der, uanset hvilken farve flertallet i kommunen har, er nogle rettigheder, som den enkelte borger kan regne med.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-02-01:
Der er grund til at rose den socialdemokratiske ordfører, for nu fik hr. Ole Stavad jo for alvor talt sig varm.
Det, der må stå tilbage her, er jo sådan set, at skal man leve op til det skønmaleri, som hr. Ole Stavad gerne vil skabe, skal der jo flyttes nogle opgaver fra kommunerne til regionerne.
Det er jo fint nok, så er det jo sagt.
Det er ikke sådan helt klart, hvordan det skal defineres.
Det kan jeg forstå at der er et udvalg der nu sidder og skal komme med nogle bud på.
ikke bare sige åbent, at det er fuldstændig det samme, som den daværende formand, hr. Svend Auken, lancerede i 1991 bare med nogle helt andre ord, lidt nysprog tror jeg hr. Ole Stavad kaldte det tidligere?
Er det sådan set ikke bare det forslag, man vil tilfTTM050.fm Page 3664 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM bage til, det, man lancerede i 1991
Det minder meget om det.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Der er jo altid to muligheder: Enten er jeg en ualmindelig dårlig pædagog, eller også er hr. Jens Vibjerg en meget, meget dårlig lytter.
Jeg skal ikke være dommer i, hvad der er tilfældet her.
Men det er jo ikke rigtigt, at det, hvis vi giver de nye regioner en større regionalpolitisk kraft, skal ske på bekostning af kommunerne; det kan lige så godt ske på bekostning af staten.
Det er jo samspillet mellem regionerne og staten.
Kommunerne skal da have deres fulde mulighed for at varetage den enkelte kommunes udviklingsmuligheder.
Det er ikke regionerne, der skal ind og forhindre det.
Nej, det er forholdet mellem staten og regionerne og den regionale udvikling på landsplan, så vi sikrer, at vi, hvad enten det er den vestjyske del, eller det er den nordjyske del eller den sønderjyske del, har udviklingsmuligheder, har en stærk, folkevalgt politisk kraft, der repræsenterer hele regionen, og som kan gå i spidsen for, at der skal ske en regional udvikling i vores områder.
Vi kan vel ikke have en lovgivning, der forbyder vore regionalpolitikere at tilrettelægge deres arbejde på en fornuftig måde, og som gør, at man ikke må lave stående udvalg, men skal finde på mærkelige modeller for, at man laver etårige ad hoc-udvalg og afskaffer dem, selv om alting jo ikke kan planlægges eller laves på 1 år.
Det er helt grotesk.
Vi kan glæde os over og rose os af, at vi måske er det land i verden, hvor forskellen mellem hovedstaden og provinsen er mindst.
Vi lavede, mens jeg var erhvervsminister, en større undersøgelse og udredning af det her, som viste, at når vi sammenligner os med andre steder, er vi lykkedes bedre med at have muligheder i hele landet.
Der har de gamle amter spillet en central rolle, og den rolle har man frataget regionerne.
Den vil vi gerne give tilbage til dem.
Jens Vibjerg (V), 2007-02-01:
Jeg må sige, at af hr. Ole Stavads tale her og af avisartikler tidligere får man den opfattelse, at hr. Ole Stavad ikke er uddannet i et pengeinstitut, men ved forsvaret, for hr. Ole Stavad har en fantastisk evne til at lægge et røgslør ud over, hvad Socialdemokraterne vil.
Det eneste, der er kommet frem nu, er vel, må vi konkludere, at det ved man heller ikke selv hos Socialdemokraterne, og derfor har man nedsat et udvalg, der skal prøve at komme med nogle ideer til, hvad Socialdemokraterne vil.
fTTM050.fm Page 3663 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
Jeg havde forventet, at vi her i dag med hr. Ole Stavads ordførertale ville få klarere lys på, hvad det er, Socialdemokraterne vil, men det er altså ikke lykkedes.
Godt nok siger hr. Ole Stavad, at man vil styrke regionerne, men ikke noget om på bekostning af hvad.
Hvis vi nu har en samlet mængde på 100 pct., skal vi så op på 120?
Ellers må man jo tage et eller andet sted fra.
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Jeg har ikke noget grundlag for at sende noget dementi ud, da der ikke findes noget citat i interviewet, der danner grundlag for det, hr. Michael Aastrup Jensen siger.
At journalister strammer en overskrift er ikke ukendt, men jeg kan ikke dementere en overskrift, jeg ikke har nogen indflydelse på.
Man kan ikke vælte rundt på noget, der er flyttet, men vi vil selvfølgelig holde under overvågning, at den fungerer.
Det går jeg også ud fra at den nuværende regering vil.
Og hvis der er noget, der viser sig at skabe flere problemer, end det skaber løsninger, så har vi behov for at vende tilbage til det.
Jeg tror i øvrigt, uanset hvem der er i regering, og hvem der er i opposition, at når man laver en så omfattende reform, som det er sket her, så bliver der behov for at samle op, når vi ser, hvordan ting virker i det virkelige liv.
Men hr. Aastrup Jensen har ikke grundlag for at føre nogen skræmmekampagne over for nogen medarbejdere.
Der er ikke i det, jeg har sagt, flyttet en eneste af dem.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-02-01:
Jeg kan forstå, at hr. Ole Stavad er godt i gang med at løbe fra den artikel, og det synes jeg jo på sin vis kun er godt, for jeg har fået mange e-mail fra mine tidligere medarbejdere i Randers, som blev meget utrygge over at læse det her.
Desværre har jeg jo så ikke set et dementi endnu på dknyt, som jo er det, man normalt udsender, hvis man føler sig totalt fejlhørt af journalisten.
Så lad os få et klart svar i dag fra hr. Ole Stavad på, hvad Socialdemokratiet vil.
Vil Socialdemokratiet skabe utryghed for de mange kommunale medarbejdere, der er rundtom i kommunerne, ved hele tiden at være usikre på, hvad man vil eller ikke vil efter et valg, eller kan vi få en garanti for, at den omfattende reform, som var vigtig og nødvendig, så også er den reform, der gælder, hvis Socialdemokratiet kommer til magten engang?
Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Der findes ikke i det interview noget belæg for at flytte en eneste medarbejder.
Det, der er sagt, er, at kommunerne skal sikre deres økonomi, så de for borgerne kan løse opgaverne på en bedre måde, end det sker i dag.
Og det andet: Vi skal have en stærkere regionalpolitisk kraft, sådan at det her land ikke skævvrides.
Med hensyn til udtrykket kommunalreform må jeg jo sige, at det, jeg har sagt, er, at jeg har rost kommunerne, men jeg vil godt sige, at statens, regeringens måde at håndtere det på synes jeg ikke der er grund til at rose.
Vi begynder allerede nu – jeg kan ikke vurdere omfanget endnu – at få mail ind med bekymringer for vores sociale institutioner, de tunge sociale institutioner.
Vi begynder at få bekymringer ind med hensyn til genoptræning og også i forbindelse med økonomien til genoptræning.
Så der er masser af ting, vi skal holde nøje under opsyn, og lad os sige det klart og tydeligt: Regeringen skal ikke få lov til at løbe fra sit ansvar, som ministeren forsøgte allerede i det første nummer af Søndagsavisen ved at sige: Nu er det kommunernes ansvar.
Nej, vi vil holde regeringen fast på det, regeringen har ansvaret for.
Jeg kan i hvert fald forsikre hr. Niebuhr om, at jeg ikke har talt om, at borgerne kun har ret til offentlig service på et meget, meget lavt niveau, men jeg tror, at det her er helt afgørende, hvis vi skal kunne sikre et ordentligt kommunalt selvfTTM050.fm Page 3667
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM styre, og at folketingsmedlemmer ikke, hver gang man oplever et eksempel, forlanger en ny regel.
Lad os bare være ærlige, det har jo været situationen, uanset hvem der har været i regering, at når eksemplerne er dukket op i pressen, har oppositionen forlangt, at nu skal ministeren lave en ny regel; det gjorde Venstre og Konservative, dengang der sad socialdemokratiske regeringer, og vi ser tilsvarende det samme ske i den nuværende situation.
Derfor har vi en fælles interesse i at sikre det kommunale selvstyre.
Den kvalitetsdebat har vi i gang på samme måde, som det foregår ovre hos regeringspartierne, og jeg tror, vi skal prøve at give hinanden lov til at føre de debatter og også komme med nogle konklusioner.
Jeg synes egentlig også, det ville være positivt, hvis vi kunne diskutere på et lidt – om jeg så må sige – ordentligt grundlag, hvor vi ikke mistænker hinanden for at ville ødelægge noget, men tværtimod bygger noget godt op og tager debatten med hinanden.