runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (NY), 2008-05-13:
Jeg er lige så skuffet som hr. Peter Skaarup over, at den store demonstration åbenbart ikke bliver til noget.
Jeg havde ellers glædet mig til at skulle ud og demonstrere mod ekstremisme.
Dansk Folkeparti har jo et stort partiapparat og er dygtige til kampagner, så vil Dansk Folkeparti overtage opgaven?
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Den lovgivning, jeg vil indføre, er jo en lovgivning, der indebærer et lovforslag, der ændrer den juridiske stilling, altså styrker den juridiske stilling i forhold til at kunne forbyde den slags organisationer.
Og det er jo ikke ubekendt i en tid, hvor der er et forhøjet trusselsniveau, og hvor vi har måttet lave to meget omtalte terrorpakker, at man tager bestik af den nuværende situation i vores land og konstaterer, at der altså er brug for, at vi præciserer, at visse voldelige organisationer, der opfordrer til vold - det tror jeg at hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig i at de gør - er ulovlige.
Og det vil som sagt være en præcisering af vores lovbestemmelser, der kan hjælpe domstolene i deres fortolkning af grundloven, hvilket jo altså er vigtigt, hvis vi vil videre med den her sag.
Men SF vil åbenbart ikke gennemføre den demonstration, de har talt om, så jeg ved ikke, hvor klart det står, men det må vi jo se nærmere på ved en anden lejlighed.
Men jeg kan i hvert fald sige, at der ikke sås nogen tvivl om grundloven fra Dansk Folkepartis side - tværtimod.
Vi bruger nøjagtig grundlovens § 78 til at sige, at det er en forpligtelse for os at forbyde en forening, der virker ved eller opfordrer til vold.
Jeg kender ikke fru Karina Lorentzens holdning til det, men jeg synes ikke, der skal særlig megen læsen indenad til for ud af de initiativer og de udtalelser, der er kommet fra Hizb-ut-Tahrir, at se, at man opfordrer til vold, opfordrer til vold mod jøder, drab på jøder.
Så jeg mener klart, der er belæg for - selvfølgelig også inden for grundlovens rammer - at man kan gennemføre det forbud, vi har talt om.
I forslaget fra Dansk Folkeparti har vi også foreslået, at man skal forbedre psykologbistanden til voldtægtsofrene.
Lene Espersen (KF), 2008-05-13:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at en del af beslutningsforslaget i princippet ikke hører under mit ressortområde, for det er ministeren for sundhed og forebyggelse, der forestår den del af det.
Mig bekendt plejer regeringen at lave rigtig, rigtig gode finanslovaftaler med Dansk Folkeparti, og jeg vil i hvert fald sige til hr. Peter Skaarup, at jeg er helt enig med Dansk Folkeparti og hr. Peter Skaarup i, at det ikke er der, samfundet skal stå og mangle midler.
Hvis der er behov for psykologbistand, skal den naturligvis være til rådighed, og jeg vil derfor på regeringens vegne tilkendegive, at vi med stor velvillighed vil se på, at det er noget som man søger løst endnu bedre i forbindelse med kommende finanslovforhandlinger.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Som sagt mener jeg, at vi i det hele taget på det område, der hedder seksuelt misbrug, har meget tilbage at gøre i Danmark.
Når det gælder incest, er det forfærdeligt, hvad der foregår, og derfor skal vi selvfølgelig i forbindelse med udvalgsbehandlingen finde ud af, om der er ting, der kan gøres, og som vi ikke gør godt nok i dag.
Så det synes jeg vi skal gå sammen om at følge nærmere.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-13:
Jeg har et spørgsmål, der drejer sig om kvinder, som har været udsat for incest - det kan jo sådan set også være mænd, der har været udsat for incest.
Der er ligesom for voldtægtsofre et utroligt behov for at få en efterfølgende behandling, og enhver kan vel sætte sig ind i, hvor forfærdeligt det er, at voldtægtsmanden endda er en, man er i familie med.
Derfor vil jeg bare spørge Dansk Folkeparti, om det tilsagn, der var til øget støtte til ofrene og til psykologbistand, og som primært var rettet mod voldtægtsofre, også er et, vi kan regne med, når der skal forhandles bevillinger til incestofre.
For der er altså derfra et utrolig stort udtalt ønske om at få mulighed for at få hjælp i længere tid, end man kan i dag.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Jeg synes, at man skal lade det udspil, der kom fra regeringen, virke og se, hvordan det går med det, og så hele tiden have fokus på området og sikre sig, at der bliver givet den rigtige behandling, og at der bliver set lige så alvorligt på voldtægt over for handlede kvinder som over for andre.
Det er i det hele taget en oprustning, vi skal foretage, og selv om nogle fra regeringspartierne har sagt, at der er gjort meget, og at de er helt enige i forslaget, fordi det hele er gennemført, er det ikke mit indtryk.
Jeg tror, at vi er nødt til at kigge mere på det.
Line Barfod (EL), 2008-05-13:
Det glæder mig at høre, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti også vil gøre noget for at hjælpe ofrene for menneskehandel.
Hvor længe skal der gå, før Dansk Folkeparti vil se på, om der er behov for et længere ophold end de 30-100 dage, som der er mulighed for i dag?
Hvor længe mener Dansk Folkeparti der skal gå?
Hvor mange skal have risikeret at blive handlet igen, før man vil gå ind og se på muligheden for et længere ophold?
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Det sidste med hensyn til et længere ophold kan jeg ikke give tilsagn om her og nu, men jeg kan sige, at perioden jo er blevet forlænget.
Det er sådan, at regeringen kom med et omfattende udspil for ca. et år siden, og vi forventer, at det udspil kommer til at virke.
I det omfang at det ikke virker godt nok, må det kigges efter i sømmene, for jeg er helt enig med fru Line Barfod om, at det er et område, vi ikke skal forsømme.
Det er et område, vi skal holde øje med hele tiden.
En voldtægt er lige så alvorlig for en handlet kvinde som for andre.
Det er lige alvorligt, det er lige galt, og derfor skal man selvfølgelig bruge de paragraffer, man overhovedet kan, for at få dømt gerningsmændene bag voldtægter.
Vi vil på det her område ligesom på en række andre områder bede om udførlige svar fra ministeren i Retsudvalget på de spørgsmål, der er relevante i forbindelse med beslutningsforslaget, og så må vi vende tilbage til, hvordan man præcis kan lave opsplitninger, og hvordan man kan gå til tingene på den rigtige måde.
Line Barfod (EL), 2008-05-13:
Det glæder mig selvfølgelig, hvis Dansk Folkeparti vil se på en opsplitning af forslaget, så vi kan se, hvad vi kan få flertal for.
Jeg vil gerne spørge til den del af min ordførertale, der handlede om de mange voldtægter, der finder sted over for ofre for menneskehandel, og høre, hvad Dansk Folkepartis holdning er til, hvad vi skal gøre dér for at hjælpe ofrene.
Det er jo ikke i centre for voldtægtsofre, at de hører hjemme, men i særlige centre, hvor man hjælper ofre for menneskehandel.
Problemet er jo, at som det er i dag, kan de være her i en ganske kort periode, og så bliver de sendt ud af landet.
Det fremgår af et svar fra regeringen, at man ikke har kunnet garantere, at en eneste af dem, vi har sendt ud, ikke er blevet handlet igen.
Vil Dansk Folkeparti være med til, at vi skal gøre en større indsats for de her ofre for menneskehandel, der bliver udsat for gentagne voldtægter, herunder også sikre, at de kan få et længere ophold i Danmark?
Tom Behnke (KF), 2008-05-13:
Voldtægt er en særdeles alvorlig forbrydelse, som indebærer en meget grov krænkelse og ydmygelse af offeret, og derfor er voldtægt en meget alvorlig forbrydelse, som man skal se på med meget stor alvor, og man skal sørge for, at vi kommer efter gerningsmanden, og at gerningsmanden får en konsekvent og hård straf for sin ugerning.
Når vi så alligevel ender med at sige nej til forslaget her fra Dansk Folkeparti i den sidste ende, er det, fordi vi alligevel har en række indvendinger imod de ting, der bliver foreslået, primært fordi en lang række af de ting, der bliver foreslået, faktisk allerede i dag er en realitet.
Vi har f.eks. styrket ofrenes retsstilling ganske betydeligt ved at indføre obligatorisk bistandsadvokat i alle sager, således at offeret får en god og en saglig og en nødvendig bistand under hele sagsforløbet.
Derudover skærpede regeringen og Folketinget jo straffene tilbage i 2002, hvor opfordringen til domstolene var, at samtidig med at de skærpede, så man gerne fra Folketingets side ved strafudmålingen, at man lagde 1 år mere oven i straffen, og vi kan konstatere, at domstolene stort set har fulgt den opfordring, der kom her fra Folketinget.
Det er vi meget tilfredse med, for der er ingen tvivl om, at der skal straffes hårdt og konsekvent over for de gerningsmænd, som begår voldtægt.
Vi er ikke indstillet på at indføre et uagtsomhedsbegreb i de her paragraffer, af samme grunde som anført af ministeren,
og det skal jeg undlade at trætte yderligere med.
Men det, som jeg til gengæld gerne vil fremhæve, er, at i forhold til det at sikre, at politiet er specialiseret, klædt på til at varetage den her opgave, har vi jo sørget for, at man nu i dag har så store politikredse, at der er så mange betjente i hver kreds, at man faktisk har overskuddet til at kunne tillade, at nogle af betjentene er specialiserede på det her område, har særlige kompetencer, ved, hvad det er, der gør sig gældende, ved, hvordan sagerne skal efterforskes, og på den måde har vi sørget for, at politiet kan håndtere de her sager væsentlig bedre i fremtiden.
Derudover har vi også styrket anklagemyndigheden fagligt i forbindelse med politireformen, ved at også anklagemyndigheden sidder i større politikredse og har bedre muligheder for at tale sammen og koordinere, og vi har dermed også den faglige bredde her.
Så det er også nogle af de ting, som vi allerede har gennemført og lagt meget vægt på.
Det er jo sådan, at ved påtaleopgivelse skal ofrene jo allerede i dag orienteres om hvorfor, og der skal være en klar begrundelse, og det vil sige, at yderligere en af de pinde, som er nævnt fra forslagsstillernes side, faktisk allerede er opfyldt i dag.
Vi skal sørge for, når det alligevel sker, at gerningsmændene bliver straffet hårdt og konsekvent, men som jeg har nævnt her, har vi jo allerede vedtaget en lang række tiltag, og det er efter vores opfattelse det, der skal til, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
Seksuelle overgreb mod kvinder er aldeles uacceptable, fordi det som oftest udnyttes, at kvinden er fysisk mindre stærk, og efterlader offeret med store psykiske men for livet.
Vi vil selvfølgelig i SF gøre alt til, at der ikke sker voldtægter, men vi vender os imod en skærpelse af straffen og indførelsen af en minimumsstraf, dels fordi det formentlig ikke har en kriminalpræventiv effekt - en voldtægt er jo ofte en impulshandling - dels fordi strafferammerne for voldtægt i forvejen er meget vide og således egentlig er til rådighed.
Vi finder i stil med forslaget i forbindelse med hjemmerøverier, at det er rigtigst, at det er domstolene, der afgør straffen, og forslagsstillerne er jo også inde på, at der er mange årsager til, at strafferammerne ikke altid udnyttes.
Derfor er det absolut fornuftigt med en udvidet indberetningsordning, så vi kan få klarhed over, hvad årsagerne er, men også så vi kan få noget viden om, hvorfor der rejses tiltale i så få sager.
SF er meget positivt indstillet over for en indførelse af et uagtsomt voldtægtsbegreb, og vi ønsker under udvalgsarbejdet at få mere klarhed over de norske erfaringer med det.
Vi er i SF optaget af at beskytte kvinder, og vi ved, at bevisbyrden kan være meget svær at løfte i en voldtægtssag under hensyntagen til, at manden påberåber sig, at kvinden ikke tydeligt sagde nej eller gjorde tydelig modstand.
Vi mener faktisk også, at uagtsom voldtægt er en meget nødvendig bestemmelse i forbindelse med handlede kvinder, som tvinges til prostitution.
De kvinder er i en særlig forfærdelig situation og kræver en særlig beskyttelse.
Vi er dog afvisende over for at sætte os fast på bestemte strafferammer.
Vi så også gerne, at der var flere sager, der blev prøvet i systemet, og det er fint for os med en prøveordning for at finde ud af, hvor grænserne går for at prøve en sag, for det skal heller ikke udvikle sig til ressourcespild.
Vi kommer jo ikke uden om, at der skal visse beviser til.
Også her kan en indberetningsordning gøre os klogere.
Det er vigtigt, at kvinden møder de rigtige personer i en meget, meget sårbar situation, men som udgangspunkt kan SF altså ikke støtte forslaget på grund af ønsket om at indføre en minimumsstraf og skærpede straffe.
Kim Andersen (V), 2008-05-13:
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at voldtægt og andre former for seksuelle overgreb mod kvinder er ganske alvorlige forbrydelser og en rædselsfuld krænkelse af det menneske, som det går ud over.
Det skal der naturligvis tages afstand fra.
Vi skal gøre, hvad vi kan for at forebygge, at den slags overgreb sker.
Det er også i erkendelse af alvoren i disse sager, at denne regering i ganske betragteligt omfang har skærpet straffene for voldtægt.
I Venstre har vi haft stor fokus på, at vi virkelig gjorde det klart, at dette er en form for kriminalitet, som vi tager den største afstand fra, og som skal sanktioneres hårdt.
Vi ser rent faktisk, at der er afsagt domme for voldtægt og andre seksuelle overgreb, som klart reflekterer, at Folketinget har vedtaget strengere straffe på området.
Nu vil Dansk Folkeparti så yderligere skærpe straffen samt indføre minimumsstraffe, og man vil indføre strafansvar for uagtsom voldtægt.
Jeg vil gerne sige, at vi i de sammenhænge og de forhandlinger, hvor det er relevant, meget gerne vil være med til at se positivt på, hvordan vi støtter og hjælper mennesker, som har været udsat for voldtægt og andre former for seksuelle overgreb, herunder hvordan vi hjælper dem psykologisk.
Men vi mener ikke, at tiden er inde til at foretage yderligere generelle strafskærpelser.
Vi er i den sammenhæng heller ikke glade for Dansk Folkepartis forslag om minimumsstraffe.
Vi er nervøse for, at det vil medføre, at nogle personer, som notorisk er skyldige, og som inden for det nuværende strafudmålingssystem ville have fået en dom, ikke vil blive dømt, hvis vi har en minimumsstraf.
Vi er samtidig mere end almindelig skeptiske over for at indføre strafansvar for uagtsom voldtægt.
Ministeren har for et øjeblik siden redegjort for alle de betænkeligheder, regeringen har, ved at indføre et sådant begreb, og jeg synes, at det må stå klart for enhver, at vi der bevæger os ud på meget tynd is, hvor vi risikerer at så tvivl om kvindernes udsagn og risikerer, at gerningsmænd, der notorisk er skyldige og skulle have en straf, ikke får det, fordi det kan være vanskeligt at gøre argumenterne og beviserne for et strafansvar for uagtsom voldtægt gældende.
Derfor kan jeg desværre ikke give dette forslag fra Dansk Folkeparti så meget medvind, som jeg har ønsket at give de to foregående forslag.
Vi kan ikke støtte dette forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Jo, men hvis man går langt nok tilbage, kan man altid finde spændende ting
Engang var Dansk Folkeparti jo sådan et slags skattenægterparti, da det blev stiftet for 12-13 år siden, og det har jo i hvert fald i sandhed ændret sig.
Jeg citerede jo fra forespørgselsdebatten den 21. april 2005 tidligere i debatten - det ved jeg ikke om hr. Peter Skaarup bevidst valgte at overhøre eller bare ikke hørte.
Men hr. Peter Skaarup taler udenom.
Hvis et Hizb-ut-Tahrir-forbud falder ved domstolene, hvad er det så for en lovgivning, hr. Peter Skaarup vil indføre, og risikerer en sådan lovgivning ikke at lide samme skæbne som Tvindlovgivningen gjorde?
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Og det, man har sagt, er, som man også siger i den vedtagelse fra 2004, at man opfordrer regeringen til at udarbejde en grundig vurdering af, hvilke betingelser der skal være opfyldt, for at grundlovens § 78, stk. 2, om opløsning af foreninger kan finde anvendelse, herunder hvorledes domstolsprøvelse kan gennemføres.
Altså, det, der jo egentlig er øvelsen, er at finde ud af, hvad man så gør i den situation, og der er det så, at vi fra Dansk Folkepartis side synes, at nogle af de ting, som De Radikale slog til lyd for dengang, men som de åbenbart ikke rigtig mener længere, var interessante, for det er et nødværge, som vi er nødt til at have som politikere, hvis en sådan sag måtte blive tabt.
Vi er nødt til at finde ud af, hvad vi så gør, og svaret er jo, at vi må beskytte os mod voldelige organisationer, der bruger dansk grund til deres formål.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
Jeg tror, at det lidt er en krig om ord …
Kim Andersen (V), 2008-05-13:
Jeg forstår det sådan set udmærket, og det ville også undre mig, hvis ikke også SF som vi andre havde det synspunkt, men det var ikke lige det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om jeg havde forstået det rigtigt, jeg hørte SF's ordfører sige fra Folketingets talerstol for 5 minutter siden, nemlig at SF betragter foreningen Hizb-ut-Tahrir i Danmark, som en almindelig partiorganisation, som en almindelig partiforening, der virker som sådan, og at den, indtil den bliver erklæret for ulovlig, er lovlig.
Hørte jeg rigtigt?
Betragter SF den som en almindelig dansk partiforening?
Pyt med, hvad den arbejder for, og hvad SF er imod og ligesom os andre ikke kan lide.
Det her er et spørgsmål, der går på en præcisering af, hvordan SF i dag opfatter Hizb-ut-Tahrir i Danmark som forening og organisation.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
Vi er meget uenige i det politiske indhold i Hizb-ut-Tahrir, og det synes vi skal bekæmpes.
Som jeg sagde før, er det en antidemokratisk organisation, og derfor skal den bekæmpes med alle de demokratiske midler, som vi har, men vi kan altså ikke forbyde en organisation, som er lovlig.
Den har sin retssikkerhedsmæssige status, indtil den ikke har det mere, og sådan må det jo være, for vi har nogle principper, som vi er nødt til at overholde.
Vi er da glade for, at det foreløbig kun er en meget lille organisation, men det er da klart, at hvis vi ser en stor vækst i medlemstilgangen, vil vores bekymring da også tiltage.
Kim Andersen (V), 2008-05-13:
Jeg hørte hr. Naser Khaders spørgsmål, og jeg sad og blev helt vågen, da jeg hørte SF's ordfører sige, at indtil andet er bevist - det er sådan en fri oversættelse - er Hizb-ut-Tahrir en partiorganisation, som alle andre organisationer og foreninger i Danmark.
Hørte jeg rigtigt, og er det virkelig det, SF mener?
Mener SF, at det foreningsmæssigt er en fuldstændig sammenlignelig organisation med andre partidannelser i Danmark, og at den virker efter samme principper som andre foreninger og partier i Danmark?
Det bliver vi nok nødt til at få et præcist svar på fra SF.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
Med hensyn til udtrykket på lige fod med andre organisationer: Det kan godt være, at jeg har udtrykt mig uklart.
Jeg mener, at den, indtil den er forbudt, må være en organisation, der er lovlig, og så må den have de rettigheder, som alle andre organisationer har.
Det betyder ikke, at SF på den måde legitimerer Hizb-ut-Tahrirs udtalelser.
Vi er også stærkt bekymrede over deres antidemokratiske tankegang, og vi synes, at den skal bekæmpes, og at det vil virke bedst, hvis vi kan få muslimerne til at deltage i den debat om Hizb-ut-Tahrir.
Naser Khader (NY), 2008-05-13:
Det, der overrasker mig ved ordførertalen, er, at SF, indtil Rigsadvokaten har anbefalet en retssag, betragter Hizb-ut-Tahrir som en organisation på lige fod med alle andre organisationer - på lige fod med alle andre organisationer!
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
I betragtning af at de skulle gå ad helvede til, hvordan kan de så være på lige fod med alle andre organisationer?
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
Det er utroligt, at man er parat til at risikere at komme i konflikt med grundloven og den europæiske menneskerettighedserklæring, som jo tillader os at forsamle os og ytre os.
Indtil da er partiet en organisation på lige fod med alle andre og med de rettigheder, som det indebærer.
Vi kan dog godt følge Dansk Folkepartis bekymring i forhold til Hizb-ut-Tahrirs antidemokratiske tankegang, og vi har også selv for nylig talt imod organisationens virksomhed, og det ønsker vi sådan set at fastholde.
Men indtil Hizb-ut-Tahrir eventuelt opløses af Rigsadvokaten, må vi bekæmpe organisationen med demokratiske midler og lade omverden forstå, at det her ikke er et acceptabelt ståsted i livet.
I SF opfordrer vi alle demokratiske muslimer til at blande sig i debatten om Hizb-ut-Tahrir og være med til at synliggøre organisationens grundlag og tage afstand fra det.
Det virker bedst, hvis vi vil stoppe medlemstilgangen til Hizb-ut-Tahrir.
I Danmark har vi allerede bekæmpet nazisterne med dialog, og deres indflydelse er i dag meget begrænset.
Vi synes nærmest, at de er tosser i spejderuniformer, og den almindelige dansker kunne ikke drømme om at sympatisere med dem, og deres antal er stærkt begrænset.
Den samme behandling bliver vi nødt til at give Hizb-ut-Tahrir, og derfor kan vi ikke stemme for Dansk Folkepartis forslag.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-13:
Jeg tror, at jeg bryder mig mindst lige så lidt om Hizb-ut-Tahrir, som Dansk Folkepartis ordfører gør, men jeg mener altså bare, at vi i det her land har en grundlov - det står over døren, når vi går ind i Folketingssalen: »Med lov skal land bygges« - som vi skal leve op til.
Så må vi sige, at så er det sådan, det er.
Så må vi bekæmpe Hizb-ut-Tahrir på alle andre demokratisk mulige måder, vi overhovedet kan.
Hvis vi ikke kan opløse foreningen, kan vi stadig væk godt bekæmpe den på andre måder, men vi kan altså ikke gå ind og sige, at vi har en grundlov, og så i øvrigt ikke respektere den.
Det går ikke.
Vi har som folketingsmedlemmer skrevet under på, at vi vil overholde grundloven, og det synes jeg egentlig at vi skal huske hinanden på også sådan en dag som i dag.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Må jeg ikke godt spørge Socialdemokraterne, som jo må formodes at have en interesse i at bekæmpe Hizb-ut-Tahrir: Er det fornuftigt, at vi her i Folketinget deponerer vores handlefrihed hos Rigsadvokaten og siger, at vi nu beder Rigsadvokaten om at tjekke nogle ting, og vender Rigsadvokaten så tilbage og siger, at der ikke er noget at komme efter, eller at der i hvert fald ikke er nok at komme efter, så er vi ligeglade med det?
Er det reelt det, Socialdemokraterne står for på det her område?
Så synes jeg, at det er meget tyndt, og at det er meget uheldigt, at Socialdemokraterne ikke vil tage bestik af den situation, vi er i, hvor vi har et forhøjet trusselsniveau, hvor vi har en organisation, der opfordrer til drab på jøder - det er ikke kun formanden, der gør det, det er der mange andre, der gør - og hvor vi har en organisation, der på alle måder vil bekæmpe vores demokrati og indføre kalifatstaten.
Gør det slet ikke indtryk, eller skal vi bare sidde med armene over kors?
Karen Hækkerup (S), 2008-05-13:
Dansk Folkeparti opstiller her en eller anden forskel i forhold til, om man har mandsmod nok til virkelig at turde gå forrest i kampen mod Hizb-ut-Tahrir.
Og det skal der ikke være nogen tvivl om at Socialdemokraterne godt tør gøre.
Vi tør godt bekæmpe dem.
Vi tør godt sige, hvad vi mener om dem.
Vi tør godt sige, hvor lidt vi bryder os om, hvad de gør både ved hinanden og ved os andre og ved hele vores samfund.
Men vi har altså nogle principper omkring retssikkerhed, og der er en grundlov, som vi plejer at hylde, og som bl.a. har nogle bestemmelser om, hvordan man kan opløse en forening.
Og hvis de grundlovsbestemmelser ikke er opfyldt, kan vi ikke medvirke til at opløse en forening.
Men vi bliver altså nødt til at have beviser for, at foreningen kan opløses, før vi går med til det, ellers har det ingen mening at have et retssamfund, og derfor afviser vi forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Jeg skal spørge Socialdemokraternes ordfører, der åbenbart ikke vil støtte forslaget om et forbud mod Hizb-ut-Tahrir: Vil det sige, at det også gælder i en situation, hvor Rigsadvokaten vurderer, at der ikke er beviser nok mod Hizb-ut-Tahrir?
Skal vi så bare sidde med armene over kors og sige: Nå jo, men det er den der organisation, der stadig væk udsteder trusler mod Danmark, der stadig væk opfordrer til drab på jøder, og der stadig væk opfordrer til drab på vores soldater i Irak?
Skal vi sidde med armene over kors og så sige: Nå, men det kan vi ikke gøre noget ved?
Eller skulle vi måske sætte os sammen?
Skulle vi måske føre den sag, som kan fortælle os, hvad der skal til, for at vi kan få opløst den organisation, ligesom Sverige og Tyskland har gjort det?