runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
Jeg regnede sådan set heller ikke med at få et svar.
Jeg kan forstå, at forskellen på dagpengeforringelser, der er lavet under borgerlige regeringer, og dagpengeforringelser, der er lavet under socialdemokratiske regeringer, er, at socialdemokrater bedre kan lide dem, der er lavet under socialdemokratiske regeringer.
Det er så et fair synspunkt, hvis man er lidt ensidig i sin argumentation.
Og så må jeg bare gøre op med den fuldstændig ulidelige opdeling af mennesker i svage og stærke.
Problemet er jo, at den socialistiske politik fastholder folk som svage, fordi man har brug for nogle ofre til at legitimere sin politik.
Vi vil i stedet for give folk mulighed for at udnytte det potentiale, de har.
Vi vil sørge for, at der er arbejdspladser og vækst i det her samfund, så folk kan blive selvforsørgende.
Jeg tror faktisk på, at mennesker får mere selvrespekt og stolthed, hvis de i øvrigt er arbejdsdygtige, ved at forsørge sig selv ved at have et arbejde.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet er mest optaget af, at folk skal på understøttelse, og det er så en klar forskel mellem den røde vej og Liberal Alliances vej.
Vi vil gerne skabe vækst, velstand og arbejdspladser.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Så kommer hr. Simon Emil Ammitzbøll jo ind på noget, han ikke har forstand på og heller ikke har læst ordentligt på, for det, man også gjorde dengang, var, at man ikke skar ned på uddannelse – uddannelse af ufaglærte, uddannelse af de kortuddannede.
Det er det, som denne regering gør igen og igen, og det, som Liberal Alliance også gør igen og igen, og hvorfor gør Liberal Alliance det?
Er det, fordi de påstår, at de er et socialt parti?
Jeg vil nok nærmere kalde det et asocialt parti, for er man social, når man skærer i efterløn, man vil skære i dagpenge, man vil gøre alt det, der rører de svage, alt det, der rører dem, som ikke har ret meget i forvejen, til fordel for at give flere penge til de rige?
Er det det, hr. Simon Emil Ammitzbøll kalder socialt, eller aner hr. Simon Emil Ammitzbøll overhovedet ikke, hvad det ord betyder?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Jamen jeg er sikker på, at med den rette indsats skal vi nok hjælpe folk, der er kommet ud i ledighed, videre.
Der er ingen garanti for, at vi kan hjælpe alle.
Sådan er det heller ikke i dag, og sådan var det heller ikke for 10 år siden.
Men vi kan være med til at skabe det rigtige grundlag for, at man har en chance for at komme ud af dagpengesystemet og videre ud i et job.
Med den rigtige indsats for at skabe vækst vil der også blive skabt flere arbejdspladser, og det mener jeg så sandelig også vi sammen med regeringen har været med til at skabe.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-22:
Jeg havde faktisk sat næsen op efter at kunne få nogle svar, fordi jeg netop var sikker på, at hr. Bent Bøgsted med hans helt anderledes troværdige og konkrete forhold til arbejdsmarkedet faktisk kunne prøve at forklare nogle af de her mekanismer i stedet for med et skuldertræk at komme med den der arrogante henvisning til, at der er nogle rapporter, der viser noget, og så i øvrigt kaste tusindvis af mennesker ud i ledighed.
Men vi kom godt nok overhovedet ikke tingene nærmere.
Tværtimod vil jeg sige.
Jeg skal da ikke afvise selve det, at en større befolkning vil give flere job, i og med at det vil kræve flere boliger, at det vil kræve flere uddannelsespladser, at det vil kræve flere ting.
Men flere ledige skaber vel ikke flere job – eller hvad?
Det var da et underligt flugtforsøg af ordføreren her at prøve at komme væk ved at sige: Nu taler vi ikke om arbejdsløse, men om et større befolkningsgrundlag.
Det er jo rigtigt, at der er flere arbejdspladser i Tyskland, end der er i Danmark, fordi der er et større befolkningsgrundlag.
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted: Kom tilbage på sporet.
Giver flere ledige flere arbejdspladser?
Er det ikke kombinationen af angreb, der er problemet?
Man angriber dagpengeperioden, man angriber beskæftigelsesgrundlaget, man angriber optjeningsperioden.
I øjeblikket har vi færre unge, der får en ungdomsuddannelse.
Dansk Folkeparti er med på at spare 1 mia. kr. på voksen- og efteruddannelsen.
Hvordan kan svaret fra Dansk Folkeparti på den udfordring, vi står over for, være, at vi skal have et mere stift arbejdsmarked?
Rammer det her ikke lige nøjagtig den almindelige LO-arbejder?
Er det her ikke det mest åbenlyse højforræderi fra Dansk Folkepartis side over for kortuddannede LO-arbejdere her i landet?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Jeg skulle lige have på plads, hvad det var, hr. Karsten Hønge havde sagt.
Voodooøkonomi kender jeg ikke.
Jeg har aldrig været på Haiti eller derovre, hvor de dyrker voodoo.
Så det system kender jeg ikke.
Så bliver der sagt det her med at skabe arbejdspladser, og at flere ledige skaber arbejdspladser.
Jamen man kan sige det på en anden måde, nemlig at hvis nu Danmarks befolkning voksede med en million indbyggere, så ville hr. Karsten Hønge påstå, at der ikke blev flere arbejdspladser, end der er i dag.
Det er jo egentlig en konstatering.
Der vil ikke blive flere arbejdspladser, hvis nu Danmarks befolkning vokser med en million, for flere til at tage arbejde vil ikke skabe arbejdspladser.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-22:
Hr. Bent Bøgsted overværede jo debatten med De Konservatives ordfører, fru Helle Sjelle, og kan sikkert bekræfte, at det fik vi intet fornuftigt ud af.
Ikke engang i nærheden af nogen forklaring kom vi, andet end at vi fik et skuldertræk og en henkastet bemærkning om nogle OECD-rapporter.
Og så kan man i øvrigt på det grundlag kaste rundt med udsatte mennesker.
Til gengæld har jeg et indtryk af, at hr. Bent Bøgsted jo har et helt anderledes konkret og troværdigt forhold til virkeligheden ude på arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg spørge: Hvad med Dansk Folkeparti, tror de også på den her voodooøkonomi?
Så kunne jeg godt tænke mig, at hr. Bent Bøgsted gjorde et forsøg på at forklare sådan helt praktisk, hvordan mekanismen fungerer i, at flere arbejdsløse skaber job?
Nu er det ikke bare det med ansøgere, der ikke skaber job.
Hr. Bent Bøgsted strakte sig så langt, at han anerkendte, at det, at man bare sendte flere ansøgninger, ikke skabte job.
Anerkender hr. Bent Bøgsted også, at flere arbejdsløse ikke skaber job?
Hr. Bent Bøgsted sagde ordret: Vækst vil skabe job.
Det er fuldstændig rigtigt.
Mener hr. Bent Bøgsted, at flere ledige skaber vækst?
Hvor er hoved og hale i den argumentation?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Sagt til hr. Eigil Andersen: Lad os nu kigge på ledigheden og på dagpengesystemet.
Jeg er egentlig glad for, at hr. Eigil Andersen sagde, at der ikke var nogen, der mistede dem efter de nye regler før om 2 år.
For vi har da hørt her under førstebehandlingen af dagpengesystemet og det hele, at der har været mange påstande fremme om, at efter den 1. juli mistede man dagpengeretten efter de nye regler.
Så er vi trods alt et skridt længere.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Det system, vi har i dag i forhold til aktivering og hjælp til arbejdsløse, er utrolig dårligt, og det skal forbedres på mangfoldige punkter.
Men den indsats, man nu vil gøre over for langtidsledige, forslår jo for at sige det på populært dansk som en skrædder i helvede.
Så det er et meget fattigt svar til den arbejdsløse nordjyde.
Det er altså længe før om 3, 4, 5 år.
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted om noget.
Det var med de 4 års dagpengeperiode.
Er der så noget, der tyder på, at de nuværende regler på nogen som helst måde forhindrer, at folk kommer i arbejde?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Nu er det sådan, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, at modsat SF har Dansk Folkeparti været bannerfører for en ekstra indsats for de langtidsledige.
Det er det, der ligger i pakken om langtidsledige.
Vi skal yde en ekstra indsats for at hjælpe dem, der er i farezonen for at falde ud af dagpengesystemet.
Det er det, Dansk Folkeparti gør, modsat det, som Socialistisk Folkeparti gør.
De gør ingenting i den her forbindelse.
De klandrer så Dansk Folkeparti og mig personligt – og hvad siger jeg så til de ledige, der falder ud af dagpengesystemet?
Men hvad siger hr. Eigil Andersen til de ledige, der i dag falder ud af dagpengesystemet under de regler, som Socialdemokratiet har indført, og som SF støtter?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Det centrale her er jo, at Dansk Folkeparti simpelt hen er bannerfører for at ramme de arbejdsløse.
Det er jo en ganske uhyrlig tanke, at Dansk Folkeparti har set sig omkring i samfundet og spurgt sig selv: Hvor er der nogle, der har det for godt, hvor kan vi hente noget?
Jo, de arbejdsløse har det for godt, og dem slår vi så ned på.
Nordjylland har Danmarks højeste arbejdsløshed.
Hr. Bent Bøgsted er valgt i Nordjylland.
Arbejdspladserne er lukket på stribe.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-06-22:
Jeg har faktisk noteret mig, at hr. Bent Bøgsted i lighed med de andre borgerlige ordførere har mest travlt med at snakke om, hvad det er for nogle planer, S og SF har, og om »En Fair Løsning« i stedet for at forholde sig lidt til det, som vi reelt diskuterer her i dag.
Nu er det selvfølgelig blevet lidt bedre her på sidste, men der bliver stadig væk svaret udenom, for hr. Bent Bøgsted vil ikke forholde sig til, hvad konsekvensen af det forslag, vi behandler, egentlig er.
Hvem er det, der bliver ramt af det her, og hvilke muligheder har de?
Hr. Bent Bøgsted vil ikke forholde sig til, at dem, der bliver ramt, fortrinsvis er de ufaglærte; det er dem på deltid, sæsonarbejdere, korttidsansatte og kvinder.
Hvordan kan hr. Bent Bøgsted tro, at der er nogen af dem, der lettere får et job, fordi de bliver ledige?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Jamen sådan som jeg tolker det, hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, så er det, han siger, at de her grupper er dem, der ikke skal have et job.
Det er dem, der ikke har et job.
Det er dem, der ikke får et job.
Det er egentlig det, der bliver sagt.
Jeg kan ikke på forhånd stå her og sige, at det er nogle bestemte grupper, der bliver ramt af ledighed.
Det troede jeg egentlig heller ikke at hr. Lennart Damsbo-Andersen kunne gøre, men det lyder til, at man på forhånd har sagt, at det er de her grupper, der mister deres arbejde, at det er dem, der ikke har mulighed for at komme ind i et nyt arbejde, at det er dem, der ikke med en ekstra indsats kan hjælpes til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er egentlig det, der bliver sagt.
Jeg har ikke den opfattelse.
Jeg er sikker på, at vi kan hjælpe rigtig mange tilbage på arbejdsmarkedet, og som debatten også har vist, kommer vi jo til at mangle arbejdskraft.
Alle statistikker tyder på, at vi kommer til at mangle meget arbejdskraft.
Men lige her og nu skal vi også huske på, at hr. Lennart Damsbo-Andersen er en af dem, der har været med til at lukke op for arbejdskraft fra Østeuropa, hvilket har gjort, at der er mange håndværkere, der har klaget over, at de ikke kan få arbejde i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
Det er da klart, at når det offentlige driver virksomhed eller laver investeringer, skaber det selvfølgelig arbejdspladser.
Problemet er bare, at pengene skal være tjent først, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Det er, som om Socialdemokraterne tror, at pengene vokser på træerne, og at man bare kan bruge frit af dem – og så ender det som i Grækenland, men det er så åbenbart det valg, danskerne har.
Jeg er så også bare nødt til at sige, at det ikke nytter noget, at man slet ikke går ind på, hvordan pengene skal skaffes, hvordan vi får vækst, hvordan vi sørger for, at der er penge nok, hvordan der er rigdom nok i dette samfund.
Og så vil jeg egentlig gerne benytte mig af forretningsordenens mulighed for også at stille spørgsmål tilbage: Hvordan var det, de mange dagpengeforringelser under Poul Nyrup Rasmussen sørgede for at gavne folk, ved at de fik et arbejde?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Jeg er helt klar over, at Liberal Alliance ikke kerer sig om de svageste.
Det tror jeg ikke overrasker så meget.
Det er selvfølgelig sværere at finde ud af Dansk Folkeparti, men der er hr. Simon Emil Ammitzbøll meget, meget klar.
Jeg hørte, at hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde, at »En Fair Løsning« ikke giver nogen arbejdspladser.
Det er, fordi ordføreren overhovedet ikke har læst den, for der er jo offentlige investeringer, der er mere i offentlige investeringer end det her, og det giver da bestemt arbejdspladser eller hvad?
Mener hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke, at det giver arbejdspladser?
Så vil jeg spørge ordføreren: Hvor er det med sikkerhed – med sikkerhed og ikke alle de der floskler og alle de der tal og formodninger – at forringelse af dagpengesystemet, forringelse af det her, giver flere i arbejde og ikke flere ledige?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
»Det her er blodig alvor«, siger den socialdemokratiske spørger, og det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Efter i dag, og efter at det her bliver vedtaget, har vi stadig et af de mest attraktive dagpengesystemer i verden.
Hvis man ikke havde udsat skattelettelserne, ville der have været et arbejdsudbud på 10.000 flere, der ville have været mere omsætning i det danske samfund, der ville have været grundlag for øget vækst og dermed grundlag for ordentlig velfærd.
Det, Socialdemokraterne og de andre røde partier tilbyder, er i direkte modstrid med, hvad OECD anbefaler, men økonomer giver man jo ikke så meget for hos oppositionen i øjeblikket, har jeg forstået.
Sandheden er, at Liberal Alliance har en klar social profil, en klar social ansvarlighed.
Men hvis man vil dele penge ud, er det altså en god idé at have tjent dem først.
Det kunne Socialdemokratiet godt huske på en gang imellem.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jeg tror, hr. Simon Emil Ammitzbøll er gået forkert.
Det er jo først til efteråret, vi skal spille revy.
Det her er blodig alvor.
Det sker, samtidig med at man har givet massive skattelettelser – nogle bankdirektører, jeg kender ikke tallene for dem alle sammen, får 440.000 kr. mere om året på grund af skattelettelserne.
Men det er jo helt klart et udtryk for et valg af, hvad det er for et system, man vil have.
Man giver til nogle, der i forvejen har meget, og slår på dem, der i forvejen ligger ned.
Altså, folk er blevet arbejdsløse som følge af den her regerings politik.
Man har gjort nogle ting, som er skadelige for en lang række grupper af mennesker i dette land – de supplerende dagpenge har også været nævnt osv.
Vi ved udmærket, hvem det er, der har størst risiko for at blive ledig.
Med det forslag her, gør man det sådan, at folk mister dagpengene og ikke kan komme tilbage i dagpengesystemet igen.
Det er det, jeg synes er usympatisk ved det, og derfor vil jeg selvfølgelig håbe, og jeg skal bede til, at de partier, der står bag det her, vil besinde sig inden tredjebehandlingen.
Så derfor gør man alt, hvad man kan, hver gang der popper sådan et forslag op, uanset om det er ens eget eller ej, og siger: Yes, vi må genere folk, også dem, der ikke har fået glæde af skattelettelserne osv.
Det er jo helt tydeligt for enhver, at både Saxo Bank og alle mulige andre er interesserede i at fjerne efterlønnen og alle mulige forskellige ting, der er bygget op på arbejdsmarkedet.
Det er en af grundene til, at vi har et rigtig godt, fleksibelt arbejdsmarked.
Det er en massakre, der sker.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll var også oppe og sige, at der ikke skal betales skat.
Jamen hvad forestiller man sig med den politik, man vil lave?
Er det, at politiet, samtidig med at de anholder en forbryder, skal sige: Du skal også lige betale her?
Man kunne blive ved.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Selvfølgelig bekymrer vi os om dem, der er ledige.
Det er også derfor, vi laver den pakke med en ekstra indsats for de langtidsledige – en rigtig god pakke, som LO egentlig havde sagt god for, men som de ikke måtte sige ja til, på grund af at de havde en aftale med Socialdemokratiet.
Jeg synes ikke, der er noget forkert i at yde en ekstra indsats over for de ledige, dem, der er de svage på arbejdsmarkedet.
Jeg har svært ved at forstå det her med, at dem, der arbejder på deltid, dem, der tager 2-3 måneders arbejde indimellem, ikke har mulighed for at optjene deres dagpengeret.
Det har jeg svært ved at forstå.
Men jeg kan forstå, at hr. Lennart Damsbo-Andersen synes, at det er helt fint, at folk egentlig kun skal have 26 ugers arbejde for at få 4 års dagpengeret.
Når så dagpengeperioden er udløbet efter 4 år, skal man lige ud at have 26 ugers arbejde, og så kan man gå 4 år mere på dagpenge.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-06-22:
Nu snakker hr. Bent Bøgsted udenom igen.
Han vil stadig væk ikke forholde sig til, at de mennesker her er folk, der er i arbejde – på deltid, på nedsat tid, i sæsonarbejde.
De bliver jo ramt af genoptjeningsreglerne.
De kommer til at miste deres dagpenge.
Det er fortrinsvis dem, der kommer til at miste dem.
Hvorfor vil ordføreren ikke forholde sig til, at konsekvenserne for dem er reelle?
Hvorfor er der flere af dem, der skal være ledige?
Skaber det flere job?
Det var mit spørgsmål før.
Er det i virkeligheden ikke for at dække over det rigtige svar, nemlig at Dansk Folkeparti overhovedet ikke kerer sig om dem, der er svage, i det her samfund?
Det er jo ligegyldigt, for ellers havde svaret været klart for et øjeblik siden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-22:
Jeg har efterhånden forstået, at Socialdemokraterne mener, at det er ultraliberalistisk at have en ambition om, at Danmark kun skal have verdens femtehøjeste skattetryk.
Det er sådan set nogenlunde det, der er ambitionsniveauet i vores planer, så jeg kan godt se, at det virkelig ville være slemt, hvis det skete.
Så siger ordføreren, at vi gerne vil slå på dem, der ligger ned.
Nej, det vil vi faktisk ikke.
Jeg vil faktisk komme med den påstand, at Liberal Alliance er Danmarks mest socialt ansvarlige parti overhovedet, for vi er det parti, som kommer med en klar plan for, hvordan der bliver skabt økonomisk vækst, hvordan der bliver skabt arbejdspladser, hvordan der bliver skabt velstand og dermed råd til at have et ordentligt velfærdssamfund.
Hvis hr. Bjarne Laustsen ellers kendte vores program og ikke bare udspydede sine fordomme, ville hr. Bjarne Laustsen også vide, at vi ønsker, der skal flere penge til sundhedsvæsenet og flere penge til uddannelsessystemet her i landet.
Så vi har en klar social profil.
Det, vi bare siger, er, at vi ikke tror, at man får noget godt ud af, at vi alle sammen skal være lige fattige; vi synes i stedet for, at vi alle sammen kunne blive lidt rigere, og at vi burde sørge for, at der også var arbejdspladser til den del af befolkningen, der ikke er selvforsørgende i dag.
Line Barfod (EL), 2010-06-22:
Jeg synes jo, at det, der er afgørende for de mennesker, som bliver berørt af det her direkte, og for alle os andre, der også har en interesse i, hvad det er for et samfund, vi lever i fremover, er at høre, hvad det er for nogen job.
Vi har spurgt igen og igen, og jeg håber, at vi kan få et svar.
Er det slagteriarbejderjob, der kommer?
Er det bygningshåndværkerjob, der kommer?
Er det grafikere eller trykkere?
Eller hvad er det helt konkret for en type job, som De Konservative regner med kommer, når de arbejdsløse begynder at sende flere ansøgninger?
Det, der jo har været svaret, når vi har spurgt, er, at når de arbejdsløse bliver pisket, sender de flere ansøgninger, og så kommer jobbene.
Vi har også tidligere fået et svar fra fru Helle Sjelle om, at det ikke er meningen, at de skal være løntrykkere.
Så spørger jeg bare: Hvad er det så for nogen job, og hvordan opstår de pludselig, fordi der kommer flere ansøgninger?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Jeg prøver en gang til.
Det her er et forslag, som regeringen er kommet med i fællesskab.
Hvem der så har sagt hvad, og på hvilken måde, er jeg ikke vidende om, men jeg kan bare konstatere, at regeringen er kommet med det her forslag i fællesskab.
Vi mener bestemt ikke, at der er tale om noget løftebrud.
Vi har aldrig nogen sinde fra konservativ side lagt skjul på, at vi meget gerne ville have bl.a. en dagpengereform.
Så jeg mener slet ikke, at der er noget at komme efter, hvad det angår, sagt til hr. Bjarne Laustsen.
Peter Madsen (V), 2010-06-22:
Jeg kan konstatere, at hr. Eigil Andersen ikke kendte nogen eksempler på fagforbund, der støttede tanken om en 38-timers-arbejdsuge.
Derimod henvises der til mulighederne for at gå fra deltidsarbejde til fuldtidsarbejde, og det har jo netop været prøvet flere steder.
I Region Midtjylland har man tilbudt medarbejderne at komme op fra deltid til heltid, og det har man også gjort mange andre steder, men resultatet har hver gang været, at det har været ganske, ganske få medarbejdere, der overhovedet var interesseret i at øge arbejdstiden.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Nu er kravene til de kommende overenskomstforhandlinger, som ligger et stykke ude i tiden, slet ikke udtaget endnu, så derfor er det en mulighed at sige, om der er et fagforbund, som vil satse på, at man får det her gennemført.
Men fagbevægelsens top har jo udtrykt en velvilje over for forsøget på at undgå at skulle fjerne efterlønnen, at undgå at skære ned over for de arbejdsløse, at undgå at skulle skære ned over for kommunerne med hensyn til deres velfærd og fyre medarbejdere i daginstitutioner, som det sker i hobetal for øjeblikket.
Det er der udtrykt stor velvilje over for.
Så er det i øvrigt ikke rigtigt, at det er sådan, at der er en automatik i, at man skal arbejde 38 timer pr. uge.
Som jeg sagde i mit første svar, vil det være sådan, at man også kan arbejde med, at dem, der ønsker at gå på fuld tid, kan få mulighed for det, hvis de i dag er på deltid.
Det er en anden vej til at sætte arbejdstiden op, vel at mærke når arbejdsløsheden er væk.
Peter Madsen (V), 2010-06-22:
Alle lande i Europa har jo sådan set problemer, der ligner hinanden.
De danske problemer er dog ikke så store, som de er de fleste andre steder.
Socialdemokraterne i Danmark og SF har en helt unik plan i forhold til resten af Europa, man vil nemlig forøge de offentlige udgifter, hvor man i det øvrige Europa vil konsolidere de offentlige budgetter.
SF og Socialdemokraternes plan om 12 minutters merarbejde om dagen er her på det seneste blevet sablet ned af en række fagforbund, som har erklæret, at de ikke vil gå med til en 38-timers-arbejdsuge.
Har hr. Eigil Andersen nogle eksempler på fagforbund, der går ind for den her plan, støtter den og siger: Ja, vi vil gerne arbejde 38 timer om ugen?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Først vil jeg sige om Region Midtjylland, at det er et eksempel, som bliver brugt for ca. 17. gang her.
Men sagen er bare den, at Region Midtjylland og den undersøgelse, der er lavet der, jo altså ikke dækker hele det danske arbejdsmarked.
Der er i tusindvis af forskellige brancher og arbejdsområder, så derfor kan man ikke bruge det eksempel til at sige, at så kan det ikke lade sig gøre inden for noget som helst område.
Men i øvrigt vil jeg da gerne sige, at den her regering jo er kendetegnet, ved at den ikke indgår i nogen form for dialog.
Den her regering bestemmer selv efter en vi alene vide-holdning.
Det, som Socialdemokratiet og SF har lavet her, indgår i en dialog med fagbevægelsen, og jeg må sige, at efter mine oplevelser på de debatmøder, jeg har været til i fagbevægelsen, bl.a. i 3F, er jeg meget optimistisk, med hensyn til at den plan bliver virkeliggjort.
Man vil fra borgerlig side også komme til at opleve, at det vil ske, når flertallet skifter ved næste valg.
Det giver mig jo så en fin anledning til at fortælle lidt om Socialdemokratiet og SF's plan.
Den plan indeholder forskellige elementer, og et af elementerne er en omlægning af forskellige skatter og afgifter, skat på usunde fødevarer m.v., og en forøget selskabsskat, som eventuelt kunne få andre former, så der kommer flere penge ind, som kan bruges til at forbedre velfærden. Et andet element er forslaget om, at man ved overenskomstforhandlingerne kan arbejde med at få arbejdstiden sat op med i gennemsnit 12 minutter pr. dag.
Men det kan også være deltidsansatte, som kommer op på fuld tid, hvis de ønsker det.
Det er jo noget, man må forhandle om, vel at mærke på det tidspunkt, hvor vi kommer til at mangle arbejdskraft på arbejdsmarkedet, og det er jo ikke en aktuel situation.
Hvis man gjorde det i dag, ville det simpelt hen føre til fyringer.
Så det er jo i den situation, hvor de små ungdomsårgange medfører, at der kommer til at mangle arbejdskraft, at det bliver aktuelt.
Så det er bestemt stadig væk en del af SF's tanker.