runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2007-02-27:
Vi vil gerne være med til at forbyde, at man distribuerer billeder via video, internet, hvor f.eks. også børn kan komme i besiddelse af dem.
Vi skal selvfølgelig have undersøgt, hvilke muligheder vi har for det.
Vi ved også, at internettet er internationalt, men vi kan ikke se noget som helst problem i, at vi tager en indgående drøftelse af, hvilke muligheder vi har for, at en form for distribution af sådan nogle ting forbydes.
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Tak for svaret.
Jeg spurgte nemlig om det, for vi kunne jo høre for lidt siden, at Venstre havde samme holdning; så det kunne godt være, at De Konservative allerede havde købt den holdning.
Først siger man, at vi ikke skal have et forbud, bl.a. på baggrund af at det er svært at dokumentere, og samtidig siger man, at det ikke er nødvendigt med et forbud, fordi der i § 1 i dyreværnsloven er mulighed for sanktioner.
Det hænger jo ikke sammen, for hvis vi skal tro på det, hr. Allan Niebuhr lige før sagde, er der jo netop ikke mulighed nok, så er der netop behov for, at det bliver præciseret.
Er det ikke korrekt?
Må jeg sige, at der umiddelbart ikke står så meget i forslaget her om fødevaresikkerhed, så måske er det ikke lige det, vi skal drøfte i forbindelse hermed.
Sådan som jeg forstod ministeren, var det selvfølgelig en afvisning af forslaget her.
Så afvisende er jeg nok ikke, når jeg går på talerstolen lidt senere, men kunne det tænkes, at ministeren kunne gå ind for en model, hvis man sørgede for, at den retssikkerhedsmæssigt var i orden, nemlig sådan at dem, der blev offentliggjort, var der fældet dom over, før man gjorde det?
Det må være mit første spørgsmål, jeg har jo et mere.
Grunden til, at jeg lige vil stille SF's ordfører et enkelt spørgsmål, er jo, at jeg ved, at ordføreren ved siden af sit meget krævende folketingsarbejde også er landmand, og lidt før i dag hørte vi jo her i salen nogen sige, at det at inseminere et dyr faktisk var det samme som at have sex med et dyr, eller at det i hvert fald kunne sammenlignes.
Vi var i hvert fald nogle, der hørte det, der blev sagt, sådan.
Så må vi så se på båndudskriften, om det forholder sig sådan.
Men bare det, at vi fik rejst det spørgsmål, gør, at jeg egentlig vil spørge hr. Kristen Touborg som erfaren landmand: Kan det overhovedet sammenlignes?
Det er bare for at få dét fastlagt.
Det er bare lige for at være helt sikker, jeg spørger; det er jo ikke altid, man ved alt, og derfor skal man jo hjælpe hinanden en gang imellem.
Er det ikke korrekt, at hvis man inseminerer, er man uddannet til det?
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-27:
Angående politianmeldelse er det jo helt klart, at sådan noget er en alvorlig sag og derfor skal behandles efter disse principper.
Angående forbrugersynspunktet er det jo altså sådan, at det lægges på hele branchen at der er brodne kar, og det vil sige, at man på den måde så kan vinde modstand imod det, at man sådan set ønsker at spise svinekød, og man er også i den situation, at det her kan komme til at dreje sig om store eksportindtægter og den slags ting og dermed også mange arbejdspladser.
Er det slet, slet ikke indgået i ministerens overvejelser?
Lene Espersen (KF), 2007-02-27:
Jeg har to helt generelle indvendinger mod det her beslutningsforslag.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Vagn Christensen kunne forstille sig, hvor skadeligt det kunne være for hr. Ole Vagn Christensen, hvis der blev indgivet en politianmeldelse mod hr. Ole Vagn Christensen, og uanset hvor grundløs den var, var den ude at flagre på internettet, før politiet overhovedet gik i gang med at behandle den.
Det er et kæmpemæssigt problem, og jeg håber, det er et problem, som de retspolitisk kyndige, der er i Socialdemokratiet, på et tidspunkt kan interessere sig for, for det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at et parti, der trods alt har været regeringsbærende i mange år, kan komme med et så vidtgående forslag.
Det andet omkring forbrugersynspunktet er såmænd, at der jo kunne være god grund til at hænge pizzabutikken eller andre, som overtræder reglerne, ud.
Der kan forbrugerne nemlig sige, at så går de ikke mere i den butik.
Men når det drejer sig om landmænd, der producerer svinekød, så har forbrugeren ikke en mulighed for at fravælge det svinekød, for der står jo ikke på pakken, at den kommer fra præcis den bedrift.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-27:
Det vil jeg godt have at justitsministeren uddyber lidt nærmere.
Sådan som forslaget er lagt frem her, er det faktisk et forebyggelsesforslag, og det betyder, at man selvfølgelig kan kigge på alle de der bureaukratiske og juridiske spørgsmål, men det fjerner ikke det grundlæggende, som handler om fødevaresikkerhed, som handler om, hvordan forbrugerne oplever, at dyr bliver behandlet, og derfor også tager afstand.
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Jeg vil meget gerne svare på det.
Jeg tror ikke, at vi kan konstatere, at ca. 80 pct. af den danske befolkning er oppe i noget, der hedder massehysteri.
Jeg må sige til hr. Karsten Nonbo: Det er faktisk ikke så svært.
Det er faktisk bare at gå ind på en almindelig søgemaskine og så skrive »dyresex«.
Det tager et ganske kort øjeblik, så kommer det frem.
Det er ikke kun én side, det er mange sider, hvor der er masser af mulighed for at få afdækket noget af det, som hr. Karsten Nonbo søger.
Jeg er selvfølgelig villig til, at alle mulige, som kan få lov til at være sidde i panelet i sådan en høring, får lov til at deltage.
Men det er jo ikke noget, jeg suverænt bestemmer.
Når vi skal drøfte en høring i Retsudvalget, så synes jeg bestemt, at vi skal have så mange i panelet som overhovedet muligt.
Afstemning
Karsten Nonbo (V), 2007-02-27:
Nu har jeg ikke nogen privat computer, og jeg har en vis respekt for at gå ind gennem Folketingets computer og begynde at efterforske hjemmesider osv. på det her område, men jeg kunne da godt tænke mig at få lidt oplysning fra hr. Christian H. Hansen, og – hvis der skal være en høring – virkelig få, jeg tror ikke, vi kan få førstehåndsoplevelser og -oplysninger, det har jeg ingen ambitioner om, men i hvert fald nogle andenhåndsoplysninger.
Jeg ved ikke, om hr. Christian H. Hansen mener, at f.eks. den hr. Borch, som er omtalt her, og måske journalisten fra 24 Timer kunne komme med og ligesom i hvert fald på anden hånd tilføre os noget mere viden, for det er altså noget, vi skal have noget mere viden om, så vi ikke bliver ofre for en form for massehysteri.
Altså, vi kan jo skrue os op i et plan, hvor det her slet ikke hører hjemme, og det vil jeg nødig være med til.
Men jeg vil godt have nogle facts, og jeg håber på, at de kan fås af hr. Christian H. Hansen under en sådan høring.
Kristen Touborg (SF), 2007-02-27:
Efter min opfattelse kan det overhovedet ikke sammenlignes.
En inseminering af et dyr foretages med remedier, som er særdeles velegnede til dette formål, og det har ikke noget som helst at gøre med den form for dyremishandling, som jeg mener det i mange tilfælde må betegnes som, når mennesker har dyresex.
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Christian H. Hansen i, at der vil være ting, som voksne mennesker foretager sig med og mod hinanden som et led i en eller anden seksualakt, og som vi accepterer og aldrig kunne drømme om at forbyde, men som vi aldrig ville finde os i, hvis det var dyr, det handlede om.
Altså, sadomasochistiske forhold mellem mennesker kan man jo opfatte som både ulækkert og alt muligt andet efter temperament, men det er jo helt indlysende noget, som folk har mulighed for og skal have mulighed for at indgå i, men man kan jo ikke forestille sig sådan et forhold mellem et menneske og et dyr; der vil helt klart være tale om, at det vil være misbrug af dyret og dyrplageri.
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg jo kan mærke, at det er den vej, vinden blæser, og at det måske er der, vi skal sætte ind – det kan så være med den foreslåede høring – at vi simpelt skal hen gå den vej.
Jeg har et spørgsmål til hr. Per Clausen, som talte meget om, at man ikke skal gå ind i menneskers forskellige seksuelle lyster.
Det kan jeg kun give hr. Per Clausen ret i, men der er dog en undtagelse, og det tror jeg hr. Per Clausen vil medgive mig.
Hvis der er tale om en seksuel handling – af en hvilken som helst karakter – mellem to mennesker, og det kan være en handling, man kan lide eller ej, så har mennesker indbyrdes mulighed for at sige men nej, men det har dyr ikke.
Vil hr. Per Clausen ikke give mig ret i, at det gør en væsentlig forskel?
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Det, vi synes ville være meget mere interessant, hvis man skulle gå den vej, var at få en undersøgelse af, om dyreværnsloven faktisk i dag beskytter dyr i tilstrækkeligt omfang mod at blive udsat for misbrug, mishandling osv.
Vi synes, man skulle gå generelt til værks, for jeg har faktisk meget svært ved at forstå det – nej, jeg har ikke svært ved at forstå det, men så skulle jeg jo begynde at tro, at folk måske havde andet end en saglig tilgang til det her, for ud fra et sagligt synspunkt har jeg svært ved at forstå, hvorfor det lige præcis skulle være den seksuelle kontakt mellem dyr og mennesker, som skal udsættes for den her særlige undersøgelse.
Jeg tror, der er andre elementer, man med fordel kunne inddrage, så man kunne få skærpet dyreværnslovgivningen.
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Det, jeg forstår på Enhedslistens hr. Per Clausen, er, at det ligesom er lidt et show.
Man vil ikke indføre en speciel paragraf, som forbyder det.
Men hvis det nu viser sig, at man kunne løse mange af de her problemer med en præcisering af dyreværnslovens § 1, skal jeg så forstå det sådan, at så er Enhedslisten villig til det?
Kristen Touborg (SF), 2007-02-27:
Det er korrekt, at man i hvert fald har fået en vis uddannelse i at inseminere.
Det er dog sådan, at man som landmand kan gå hen og få et kursus i inseminering og dermed være godkendt til at foretage dette.
Men jeg vil godt gentage, at der er kolossal stor forskel på det at inseminere et dyr og så, at mennesker har sex med dyr.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-27:
Fru Pernille Frahm misforstår det fuldstændigt.
Jeg ønsker overhovedet ikke at høre, hvad fru Pernille Frahms synspunkt på tvangsægteskab eller dødsstraf er.
Det interesserer mig faktisk ret lidt.
Altså, jeg er grundlæggende ligeglad med, hvad SF mener, for jeg mener, det meste er noget vrøvl, men der må være en vis konsekvens i vrøvlet, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan man kan bruge en argumentation imod dette forslag, som man tidligere har fremført for andre forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-27:
Jeg kan da repetere, at SF's holdning fortsat er den samme, som den var under førstebehandlingen.
Vi er i virkeligheden lidt kede af, at det kommer til at trække i langdrag og vi ikke bare brugte det faktiske flertal, der faktisk var for at pege på nybygningsløsningen, og tog den, men vi accepterer fuldt ud, at man tager begge løsninger, og støtter op om forslaget.
Jeg er klar over, at det betænkningsbidrag, der er leveret, faktisk godt kan læses sådan, at SF er imod forslaget.
Det er vi ikke.
Vi støtter det forslag, som Enhedslisten har lavet, fordi vi tror, at det er lidt en fremtidssikring, når nu man skal lave en VVM-undersøgelse, idet der bliver inddraget nogle ekstra stationer, der bliver inddraget en alternativ linjeføring, og Københavns Hovedbanegård bliver inddraget.
I SF er vi ret sikre på, at debatten vil vise, at der vil blive brug for en hel del af de løsninger, der er i ændringsforslaget, og derfor vil det være godt at have dem med, så vi stemmer for det og håber, at der er en åbenhed for, at man breder VVM-undersøgelsen lidt ud.
Vi er fortsat forfærdelig interesserede i, at der kommer en fremtidssikret togløsning, og for historieskrivningens skyld vil jeg sige: Vi peger fortsat på nybygningsløsningen.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-27:
Jeg kan historisk bekræfte det, hr. Martin Lidegaard meddeler mig, for så vidt angår Venstres udmelding, ellers var der jo nok nogle ting, der havde set lidt anderledes ud i dag.
Med hensyn til Dansk Folkepartis overvejelser om det udspil, der er kommet fra den tyske trafikminister, Wolfgang Tiefensee, hvor han nedprioriterer Femern Bælt-projektet, ja, der må jeg bekræfte over for den radikale ordfører, at det er klart, at det projekt jo var en af de, mener vi, meget store forudsætninger for nybygningsløsningen.
Og den er efter Dansk Folkepartis mening formentlig faldet til jorden, medmindre der kan gøres nogle finansielle tiltag, og det har vi ikke set ske fra ministerens side om det endnu, så lad os tage den derfra, når de kommer.
Men det er rigtigt, at Femern Bælt-forbindelsen har en meget stor indflydelse på samfundsøkonomien i nybygningsløsningen.
Det er korrekt.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-27:
Det, der bringer mig herop, er, at jeg vil spørge, om Dansk Folkepartis ordfører måske kan være mig lidt behjælpelig med hukommelsen, for da hr. Karsten Nonbo var heroppe for at snakke om splittelse i Dansk Folkeparti vedrørende det her lovforslag, var det pludselig, som om der dukkede noget frem på min indre nethinde fra, da vi skulle beslutte, om vi skulle lave en VVM-undersøgelse af den ene eller den anden løsning.
Og som jeg husker det, var det faktisk en splittelse i Venstre, der betød, at vi nu er endt med to forskellige VVM-undersøgelser i stedet for at blive enige om én.
Er det helt forkert husket, eller var det ikke sådan, at fordi Venstres ordfører og Venstres gruppeformand på det område ikke var helt enige – eller hvad det nu var, der foregik i Venstres gruppe, jeg er ikke helt klar over det – står vi i den her situation?
Mit andet spørgsmål er: Gør det, at Tyskland nu har sagt nej til en Femernforbindelse, nybygningsløsningen mere eller mindre relevant?
Hvad mener hr. Walter Christophersen?
Rune Lund (EL), 2007-02-27:
Jeg synes, at det, transport- og energiministeren siger her, er meget interessant.
Vi er nogle, som rent faktisk går op i, hvilken linjeføring der skal laves, hvilken linjeføring der skal undersøges, for at man senere kan beslutte, hvilken linjeføring der til sin tid skal være.
Det bliver betegnet som, jeg kunne ikke lige huske den præcise formulering, men det var i hvert fald noget med et stort tidsforbrug, og det synes jeg er en besynderlig måde at se en debat i Folketinget på.
Jeg synes faktisk, det er en meget pinlig måde at se debatten på.
Jeg synes hellere, transport- og energiministeren skulle fortælle, hvad transport- og energiministeren rent indholdsmæssigt mener om det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet.
Den debat kunne jeg godt tænke mig at føre med transport- og energiministeren.
Kan vi få den debat, eller er det noget, ministeren ikke er interesseret i?
Walter Christophersen (DF), 2007-02-27:
Ja, men nu har Dansk Folkeparti nu altså draget den konklusion, at vi vil arbejde for femtesporløsningen, men vi har også konstateret med det her lovforslag, at vi selvfølgelig også får lov til at forholde os til en VVM-undersøgelse af nybygningsløsningen.
Nu er 100 år jo lang tid, og man må næsten håbe, at vi har fået en Femern Bælt-bro til den tid.
Det, der er sagen, er, at Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at femtesporløsningen løser vor kapacitet 30 til 40 år frem i tiden.
Såfremt vi skal have yderligere kapacitet, kan vi til den tid ekspropriere – godt nok i større målestoksforhold – og tage det sjette spor med i samme tracé, som vi har haft siden 1847, ud af København.
Det vil vi fortsat arbejde for i Dansk Folkeparti.
Men femtesporløsningen er på 30-40 års sigt lige så fremtidssikret som nybygningsløsningen, og den kan ændres til et sjette spor, således at vi løser det ad den vej kombineret med et dobbeltspor mellem Roskilde og Ringsted.
Det er Dansk Folkepartis mening om den ting.
Helge Adam Møller (KF), 2007-02-27:
Ordføreren gjorde opmærksom på, at hvis, og jeg vil hellere sige når vi vælger – det er i hvert fald mit håb – nybygningsløsningen i løbet af et par år, kan den meget vel komme til at koste adskillige milliarder mere end femtesporsløsningen, 5-6 mia. kr. blev der sagt, og det vil jeg da ikke udelukke.
Men kan hr. Walter Christophersen ikke også bekræfte, at den løsning, vi vælger, vil være en løsning, man sandsynligvis skal bruge de næste 100 eller 150 år, ligesom den jernbane, der i dag er fra København over Roskilde til Ringsted, som jo er 150 år gammel?
Set i lyset af den tidsperiode er det en meget, meget lille investering, og derfor er det vigtigt at vælge den rigtige og den fremtidssikrede løsning.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-27:
Det, vi forholder os til i Dansk Folkeparti, også i behørigt samråd med vore lokalmedlemmer rundtomkring i området, er, at vi nu må konstatere, at man med dette lovforslag får to VVM-undersøgelser, en af det femte spor og en af nybygningsløsningen, og at beslutningen, for så vidt angår den endelige linjeføring, først vil blive berammet til at blive truffet om små 2 år.
Til den tid er man meget klogere, og det er vi også i Dansk Folkeparti, således at vi kan forholde os til, hvilken linjeføring vi skal tage hensyn til.
Karsten Nonbo (V), 2007-02-27:
Det kan lige i starten være lidt svært at forstå, hvorfor hr. Walter Christophersen i den grad skruer sig op og går tilbage i tiden, han er jo faktisk helt tilbage til før førstebehandlingen – det her har været førstebehandlet.
Det, det drejer sig om nu, er at diskutere eventuelle ændringsforslag.
Jeg ved ikke, om der er nogen ændringsforslag, som hr. Walter Christophersen går imod, eller om han selv vil stille et gældende ændringsforslag nu, hvor nybygningsløsningen tages væk, sådan som han jo helt inderst inde gerne vil have.
Og hvis det er det, han vil, tror jeg, at hr. Walter Christophersen i stedet for at skrue sig op måske lige skulle tale med sit bagland.
Jeg har talt med regionsmedlemmer, jeg har talt med foreningsformænd for Dansk Folkeparti på Sjælland, som i høj grad går ind for nybygningsløsningen, så det var måske nok klogt at tage den debat internt i Dansk Folkeparti, for der er overhovedet ikke enighed.
Jeg håber, at hr. Walter Christophersen tager debatten der, hvor den hører hjemme, for gør han det, tror jeg heller ikke, at hr. Walter Christophersen vil være så skråsikker, som han er nu, hvor han jo nærmest vil pille nybygningsløsningen ud.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-27:
Jamen igen vil jeg meget kort sige til hr. Rune Lund: Nu bliver de her to VVM-undersøgelser bragt i spil, og så vil Dansk Folkeparti, når de foreligger om et par år, tage stilling til, hvordan og hvorledes vi vil forholde os til de to linjeføringer.
Rune Lund (EL), 2007-02-27:
Det er bare ikke godt nok, vil jeg sige til hr. Walter Christophersen, for med den her lov undersøger vi jo en bestemt linjeføring, og der er blevet lagt en bestemt linjeføring frem.
Og så er vi nogle stykker, bl.a. en lang række borgere i hele Køge Bugt-området, som siger, at der er nogle alvorlige problemer med den linjeføring – jeg vil redegøre nærmere for det i min egen ordførertale.
Vi står her og skal undersøge linjeføringer – det er jo det, den her lov går ud på.
Og vi siger: Lad os undersøge noget mere, lad os imødekomme det, folk siger, sådan at vi på et tidspunkt ude i fremtiden, når der fremsættes en anlægslov i Folketinget, også har den fornødne viden til rent faktisk at træffe den mest fornuftige beslutning.
Derfor forstår jeg bare ikke Dansk Folkepartis holdning i den her sag.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-27:
Til hr. Rune Lund kan jeg sige, at jeg har stor sympati for det, ordføreren fremhæver fra talerstolen, men Dansk Folkeparti holder sig altså alene til de VVM-undersøgelser, der nu bliver bragt på plads ved det her lovforslag.
Helge Adam Møller (KF), 2007-02-27:
Jeg kan så konstatere, at Dansk Folkeparti mener, at en femtesporløsning er fremtidssikret i 30-40 år.
Det er svært at finde mange andre, inklusive sagkundskaben, der er af den opfattelse.
Rune Lund (EL), 2007-02-27:
I Enhedslisten er vi både tilhængere af en nybygningsløsning og et femte spor.
Vi ser det ikke som et enten-eller, vi vil gerne have et ekstra spor mellem København og Roskilde, og vi vil gerne have en ny, dobbeltsporet jernbane fra København til Køge og videre til Ringsted.
Vi ser det ikke som et enten-eller, vi ser det som et både-og.
Jeg vil gerne spørge hr. Walther Christophersen: Når vi nu skal lave disse ting, hvorfor skal vi så ikke gøre det ordentligt?
Der har Enhedslisten jo stillet et ændringsforslag om at undersøge en alternativ linjeføring, når nu vi med det her lovforslag skal undersøge linjeføringen og lave en miljøundersøgelse.
Og den linjeføring, som vi foreslår, vil imødekomme alle de kritikpunkter, som har været rejst af folk, der bor i Køge Bugt-området.
Så hvis Dansk Folkeparti er for det her lovforslag, hvorfor er man så ikke med på også at undersøge den linjeføring, som vil imødekomme kritikken fra hele Køge Bugt-området?
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-02-27:
Med det lovforslag, vi her behandler, placerer vi den geologiske forskning for Grønland og Danmark i en selvstændig og uafhængig institution under Miljøministeriet.
Det finder vi i Venstre er en ganske fornuftig løsning, især fordi området her løser en række opgaver i forbindelse med Grønland, i forbindelse med soklen og den grønlandske undergrund.
Vi er også sikre på, at vi med den her løsning placerer Danmark langt fremme på det her område, i det internationale førerfelt med hensyn til forskning på området.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2007-02-27:
Jeg skal ikke skjule, at Enhedslisten normalt er meget skeptisk, når der kommer forslag om forenklinger for erhvervslivet, fordi der bag det tit gemmer sig, at det også bliver nemmere for dem at omgå reglerne.
Det tror jeg ikke er tilfældet her.
Jeg tror, at vi med sindsro kan stemme for det forslag, der ligger, og jeg tror oven i købet, at jeg med sindsro kan stemme for det med glæde, for jeg hører jo til en af de nok relativt få i Folketinget, der jævnligt beflitter mig med at søge oplysninger på virksomheder i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, og som har det som en del af mit politiske arbejde.
Den sag kunne vi i sin tid kun grave frem ved velvillighed fra den daværende regering, som gav os lov til at få en udskrift på papir ovre i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, som var den største udskriftsopgave på det tidspunkt – og formentlig nogen sinde – som Erhvervs- og Selskabsstyrelsen nogen sinde havde afleveret.
Og edb-udskrifterne kom over til os her på Christiansborg i flyttekasser, hvor vi ved at gå hver enkelt edb-udskrift igennem kunne se på papir, hvem det var, der havde solgt selskabet, der senere blev tømt, og snydt for skattekroner og altså dermed havde beholdt skattekronerne i egen lomme i stedet for at betale dem til skattevæsenet.
Det var en stor opgave, både for Erhvervsog Selskabsstyrelsen og for os, der sad herinde, at skulle mosle – det var så mest min sekretær – alle de her papirer igennem.
Der vil jeg sige: Det ser ud, som om det med det register, der her bliver lavet, og de muligheder for tilgængelighed, der her bliver skabt, altså fremover bliver noget nemmere at afsløre, hvis der en anden gang skulle komme en selskabstømmer forbi, og hvis det er korrekt – og det tror jeg det er – så vil vi ikke bare stemme for forslaget, så vil vi stemme for forslaget med glæde.
Nu er det jo ikke det største lovforslag, der kommer fra økonomi- og erhvervsministerens side i denne samling, men det er jo med baggrund i, at der i dag er en bred vifte af registreringsopgaver efter forskellige lovgivninger i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, og det er det, vi nu får styr på.
Så med de bemærkninger vil jeg sige tak for den positive modtagelse.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Steen Gade (SF), 2007-02-27:
Jeg skal på vegne af SF's ordfører på det her område, hr. Poul Henrik Hedeboe, blot meddele, at vi ser forslaget som en forenkling, og vi ser heller ikke nogen problemer i det, så vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet og medvirke til, at lovforslaget kan blive vedtaget.