runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Nej, det ved jeg ikke.
Altså, det er jo klart, at der, når det er, at der i en sag kommer nogle nye øjne på det, så også kan være nogle nye indtryk, der kommer ind i det.
Men som det gælder i forhold til så mange andre sager, gælder det også i den her sag, at det er en sag, der har flere sider, som vi også har måttet se på.
Der har f.eks. været virksomheder, der er kommet og har sagt, at det her er noget, der får nogle konsekvenser for dem, der er meget store, og at det er muligt, at de, hvis man fjerner § 33 A, så vil flytte de aktiviteter væk fra Danmark.
Der er også nødhjælpsorganisationer i den humanitære sektor, der har været hos os, og som har bedt om, at man fik genindført § 33 A.
Der må man som regering jo så foretage en samlet vurdering af det, hvor man ligesom siger det.
Der synes jeg stadig væk, at det, som min forgænger sagde, i og for sig er velbegrundet, altså at man, selv om man har et højtlønnet job i udlandet, så også skal betale skat til det danske samfund.
Det er sådan et eller andet principielt synspunkt, der er dér.
Det kan så komme til at stå over for det, at det er noget, der måske kan få nogle negative konsekvenser i forhold til jobbene, i forhold til nogle virksomheder, i forhold til nogle humanitære organisationer.
Der valgte vi så at lægge tilbageførelsen af § 33 A sammen med det, at vi afskaffer fedtafgiften, og det, at vi ikke gennemfører sukkerafgiften, og det, at vi i øvrigt også nedsætter elafgiften, så vi får det i form af den her lille fine pakke, som efter min vurdering er noget, der har en god social profil, og som ikke har en negativ effekt på arbejdsudbuddet.
Effekten af skatteomlægningen er neutral på arbejdsudbuddet.
Og så er jeg da helt overbevist om, at det, at man afskaffer fedtskatten og ikke gennemfører sukkerskatten, vil få en positiv virkning for beskæftigelsen.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-14:
Mener ministeren, at det er udtryk for kulturel udvikling, når en boligforening med muslimsk flertal i bestyrelsen vedtager at afskaffe julen i et bestemt boligområde, fastholder ministeren, at danske traditioner, herunder julen, er til forhandling, og hvilke grupper og personer mener ministeren at danskerne skal forhandle med?
Manu Sareen (RV), 2012-11-14:
Det var jo det, jeg sagde i min tale: Jeg sagde, at det har været sådan indtil nu.
Og indtil udvalget er færdigt, kan jeg ikke forestille mig, at det kan blive aktuelt andre steder end i København.
Men hvis det blev aktuelt, er det jo lige præcis det samme, som jeg sagde før: Selvfølgelig har jeg da respekt for det græsrodsdemokrati, som netop kendetegner menighedsrådene.
Men jeg synes, at spørgeren – ligesom spørgeren beskylder mig for at fordreje spørgerens ord – rent faktisk fordrejer mine ord.
Jeg er kommet med nogle eksempler på det.
Jeg har ikke sagt, og jeg mener heller ikke, at det skal være provstiudvalgene eller stiftsrådene, eller hvem det nu kan være.
Og i de tidligere eksempler, der har været – og det var også derfor, jeg nævnte det – har man jo netop gjort det sammen med menighedsrådene.
Man er gået i dialog med dem, og det er også det, der sker ifølge den pressemeddelelse, som jeg lige har læst op.
Det er jo fuldstændig det samme, der sker.
Det er også det, som Københavns biskop har sendt ud, og jeg kan læse det op en gang til: Det er afgørende, at menighedsrådene får god tid til at forholde sig til det uddybende materiale, som stiftet har brugt de seneste måneder på at udarbejde.
Den eneste grund til, at man har udvidet høringsperioden, er – så vidt jeg kan se, og så vidt jeg tolker det – ud fra respekt for det græsrodsdemokrati, der er i folkekirken.
Christian Langballe (DF), 2012-11-14:
Jeg vil gerne have, at kirkeministeren lader være med at fordreje mine ord.
Nu havde kirkeministeren så en mulighed for at forklare, hvilken holdning han har.
Det var en mulighed, som jeg lagde op til: Hvad er kirkeministerens holdning til det? Så begynder kirkeministeren at sige, at jeg pådutter ministeren noget.
Jeg prøver faktisk at høre, hvad det er, kirkeministeren mener.
Så kunne det være, at kirkeministeren måske kunne svare på, hvad kirkeministerens holdning er, og ikke tale om, hvad der ligger i udvalget, for det arbejder indtil sommerferien næste år.
Altså: Hvad er kirkeministerens holdning til det her?
Er kirkeministeren enig med mig i, at sognene så at sige udgør omdrejningspunktet for folkekirken, og at det er menighedsrådenes selv, der bestemmer, hvilke kirker der skal lukkes?
Det er mit spørgsmål.
Manu Sareen (RV), 2012-11-14:
Altså, det der med, at tingene løber af med os, er åbenbart noget, der ofte sker for ordføreren, for det er lige sket igen: Jeg har ikke sagt, at det skal være stiftsrådene.
Jeg har ikke sagt, at det skal være de forskellige provstiudvalg, der skal have kompetence til det.
Det har jeg ikke sagt.
Det kommer.
Det er fuldstændig rigtigt, at det jo er et græsrodsdemokrati, og jeg sagde i min indledende tale, at der, hvor man har gjort det, har man jo netop også gjort det i samarbejde med de enkelte menighedsråd.
Det var årsagen til, at jeg sagde det.
Lad mig lige læse op, hvad man gør i København: Der siger man jo netop, at det er afgørende, at menighedsrådene får god tid til at forholde sig til det.
Det er jo da netop at række hånden ud til menighedsrådene og netop have respekt for det græsrodsdemokrati, som oppe i ordførerens hoved åbenbart ikke eksisterer, fordi der er nogle, der har sagt, at det skal ske på et andet niveau.
Det kan godt være, at ordføreren tager afsæt i betænkning 1527 om provstiudvalg osv., men netop når det drejer sig om det at tage en kirke ud af drift, har vi jo i fællesskab nedsat et udvalg, som skal kigge på det, og spørgeren har været med til at bestemme, hvem der skal sidde i det udvalg, og der er også lavet et kommissorium , hvor spørgeren har været med til at bestemme, hvad der skal stå i det.
Der skal man netop kigge på det her.
At man lige pludselig begynde at hidse sig op og begynder at se spøgelser, forstår jeg ærlig talt ikke.
Christian Langballe (DF), 2012-11-14:
Det indrømmer jeg.
Men jeg vil stadig væk sige, at man jo er ansvarlig, hvis man går ud og siger noget.
Jeg mener, at man som kirkeminister jo også har en pligt til at beskytte sognene.
Det, jeg savner, er sådan set et ganske enkelt og klart svar på, hvem der er ansvarlig.
Hvad mener kirkeministeren?
Hvem er ansvarlig for lukning af sogne?
Jeg går ud fra, at folkekirken er et græsrodsdemokrati, hvor det så at sige styres nedefra.
Man er ansvarlig for sin sognekirke, og hvis der er en kirke, der skal lukkes, er det selvfølgelig menighedsrådet selv, der gør det.
Det synes jeg er meget naturligt.
Man så kommer der sådan en topstyring ind, hvor man siger: Jamen det kan godt være, det skal overgives til provstiudvalgene eller stiftsrådene at lukke kirker.
Og så mener jeg altså bare, at det ikke er i tråd med det der velordnede anarki, som man har kaldt folkekirken.
Det græsrodsdemokrati, der bare er begyndt i sognet, og hvor sognet er omdrejningspunktet.
Det er det, jeg spørger om, for jeg frygter virkelig, at der kommer en topstyring af folkekirken, hvor der så kommer nogle råd, der skal have kompetence til at træffe beslutning om at lukke kirker hen over hovedet på de enkelte sogne.
Det vil jeg meget nødigt have.
Altså, når kirkeministeren siger, at der inden for de sidste 40 år kun er lukket 4 kirker – jeg tror, det var det, kirkeministeren sagde – så lyder det nærmest som et mål i sig selv, at der nu skal lukkes kirker.
Jeg synes måske, det er en lidt mærkelig tilgang til det.
Jeg vil sige, at jeg ikke deler ministerens holdning om, at der ikke er nogen klar lovgivning om det.
Det er jo sådan set klart nok, og det er sådan set det, jeg taler for.
Jeg vil godt lige minde om, at der jo i dag både er 5-, 4- og 3-sogns-pastorater, hvor der engang var 1-sogns-pastorater,så der er jo sket sammenlægninger, sådan at man anvender kirkerne efter behov.
Så det passer jo ikke, når det bliver fremstillet, som om der overhovedet ikke er sket noget.
Det passer overhovedet ikke.
Selvfølgelig er der det.
Jeg mener faktisk ikke, at det i sig selv er noget mål at lukke kirker, og det kan da slet ikke være kirkeministerens mål.
Det, at der ligger nogle kirker, også i København, betyder jo, at folk kan komme et sted hen og fejre gudstjeneste.
Jeg mener da, at det er meget afgørende i et kristent land som Danmark, at den mulighed er der.
Så jeg må sige, at jeg har kirkeministeren lidt mistænkt for, at det så at sige skal være et mål i sig selv at få lukket kirker.
Sådan lød det i hvert fald.
Manu Sareen (RV), 2012-11-14:
Tak, formand.
Nu siger ordføreren ikke lige helt præcist, hvor det er blevet foreslået, men siger bare: »sådan som det er blevet foreslået.«
Men jeg går ud fra, at spørgeren tænker på den debat om kirkelukninger, der for tiden foregår i København, og der kan jeg oplyse, at den proces er blevet indledt for adskillige år siden, altså før jeg blev minister.
Grunden til, at jeg lige har brug for at understrege det, er, at sidste gang vi talte om det her i salen, gjorde ordføreren i sin vildfarelse mig ansvarlig for – og nu citerer jeg – massakren på de københavnske folkekirker og mente, at jeg stod bag lukningen af de 16 københavnske kirker.
Men lad mig lige understrege en gang til, at det er en proces, som blev indledt, adskillige år før jeg blev minister.
Når det er sagt, så er det sådan, at udspillet fra stiftet er i høring hos de berørte menighedsråd frem til januar 2013, og processen foregår således ved inddragelse af de lokale menighedsråd.
I øvrigt kan jeg også henvise til, at nedlæggelse af kirker sker ved kongelig resolution.
Hvis en kirke skal lukkes helt, forudsætter det altså, at ministeren godkender det og sender indstillingen til dronningen.
I løbet af de seneste 40 år er der kun lukket 4 kirker.
Det er i alle tilfælde sket efter ønske netop fra menighedsrådet og med opbakning fra biskoppen.
En beslutning om at lukke en kirke bør træffes på grundlag af en samlet vurdering af de befolkningsmæssige, kirkelige og økonomiske forhold omkring kirken.
Derfor bør lukningen af en kirke kun ske efter grundige drøftelser, der både inddrager menighedsråd, provstiudvalg og biskop.
Den aktuelle debat om lukning af kirker tyder på, at det vil være godt at få et lidt mere detaljeret regelsæt omkring processen, men det må i så fald komme som et resultat af udvalgsarbejdet omkring en mere sammenhængende støttestruktur, hvor man bl.a. skal se på stiftsrådets rolle og opgaver.
Det vil jeg selvfølgelig ikke forgribe mig på med en firkantet melding om, hvad der skal ske og hvem der bør have ansvaret.
Det tror jeg et eller andet sted også at ordføreren har stor forståelse for, for hvis jeg gjorde det, ville jeg også utidigt blande mig i et arbejde, som vi i øvrigt sammen har sat i gang.
Christian Langballe (DF), 2012-11-14:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at stiftsråd og provstiudvalg skal kunne lukke kirker hen over hovedet på de enkelte menighedsråd, sådan som det er blevet forslået?
Hvad er ministerens holdning til, at stiftsråd og provstiudvalg skal kunne lukke kirker hen over hovedet på de enkelte menighedsråd, sådan som det er blevet forslået?
Manu Sareen (RV), 2012-11-14:
Det er jo ikke det, jeg skal forholde mig til.
Jeg har en del gange prøvet at forholde mig til det spørgsmål, som ordføreren netop har stillet mig.
Men jeg vil da sige, at de almene boligselskaber og sektoren er organiseret sådan, at det er kommunalbestyrelsen, der fører tilsyn med boligselskaberne og boligsektoren derude.
Det er altså ikke Folketinget, der gør det.
Virkeligheden er jo også, at spørgeren vil have, at jeg skal forholde mig til et spørgsmål om et juletræ, men spørger om noget andet, og jeg svarer på det, som ordføreren rent faktisk spørger mig om.
Når det er sagt – og jeg har også sagt det et par gange – håber jeg da, at de vil genoverveje deres beslutning, for jeg mener helt oprigtigt, at vi på den ene side selvfølgelig skal have respekt for det lokale demokrati, for beboerdemokratiet, og så fremdeles, men at vi på den anden side også altid skal vise hensyn til mindretallet.
Derfor kan jeg igen kun opfordre dem til at genoverveje deres afgørelse, så julefreden kan sænke sig derude.
Tænk, at man får skudt så meget i skoene ud fra ingenting.
Som en ganske almindelig servicemeddelelse for at gøre ordføreren glad og for den gode stemnings skyld siger jeg blot, hvor mange kirker der sådan rent historisk er blevet lukket.
At det så bliver tolket, som at det skulle være et mål i sig selv – at det skulle være mit mål – er simpelt hen ikke til at fatte.
Det er jo også lige præcis derfor, jeg tog det her citat med, for det var fuldstændig den samme omgang, man kunne høre sidste gang, vi talte om det her.
Til trods for at den her proces blev startet, længe før jeg blev kirkeminister, skulle jeg – og jeg citerer igen – være ansvarlig for massakren på de københavnske folkekirker.
Det skulle altså være mig, der stod bag lukningen af de 16 københavnske kirker.
Helt ærligt, det er altså ikke til at holde ud.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-14:
Jamen jeg er helt med på, at man gør ét problem mindre, idet man fjerner fedtskatten og ikke gennemfører den planlagte tilsat sukker-afgift og ikke fjerner ligningslovens § 33 A.
Det er godt.
Men der er en problemstilling i den anden ende, når man så vælger at hæve en anden skat.
Vi har ét problem med afgifter, der er for høje, i det danske samfund.
Vi har et andet problem med skatten på den sidst tjente krone, som er for høj, et problem, som vi troede at regeringen anerkendte.
Og det problem, at skatten på den sidst tjente krone er for høj, vælger regeringen så at gøre endnu større med det her tiltag.
Så er spørgsmålet bare: Er vi gået galt af regeringens hensigter, når vi troede, at vi delte analysen med regeringen om, at skatten på den sidst tjente krone er for høj i Danmark?
Er det i virkeligheden sådan, at regeringen nu mener, at skatten på den sidst tjente krone er for lav, siden regeringen har besluttet at hæve den?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-14:
Tak for det.
Det er jo meget passende, at det er skatteministeren, der er i spørgetimen i dag, for efter at have læst Jyllands-Postens artikel fra i dag om effekten af den skattestigning, som regeringen og Enhedslisten har aftalt, og som danskerne oplever, ved at regeringen og Enhedslisten hæver bundskatten, kan man rolig sige, at der er grund til at spørge mere ind til det forløb og resultat.
Det er jo i dag kommet frem, at man, i forbindelse med at man hæver niveauet for bundskatten, også hæver det skrå skatteloft.
Det er altså ikke noget, der fremgår af den aftale, der er blevet offentliggjort.
Man kan sågar forstå, at Enhedslistens forhandler i finanslovforhandlingerne, hr. Frank Aaen, i dagens udgave af Jyllands-Posten virker overrasket over, at aftalen, der er blevet indgået, også betyder, at det skrå skatteloft forhøjes.
Det vil selvfølgelig være et brud med nyere dansk skattepolitik.
Jeg tror, at der har været en fælles forståelse de sidste 30 år i Folketinget blandt i hvert fald størstedelen af partierne om, at skatten på arbejde skulle ned, hvad der er god økonomisk og politisk grund til at sørge for.
Danskerne skal betale mindre i skat, når de arbejder, og derfor har man vel uden undtagelse de sidste 25-30 år sænket skatten på arbejde.
Man har sænket marginalskatterne, fjernet mellemskatten og gjort det sådan, at færre skulle betale de højeste marginalskatter.
Den tradition bryder man med nu.
Vi oplever så, at marginalskatten skal stige for alle danskere.
Den skal endda stige, således at de personer, der i dag bliver hjulpet af det skrå skatteloft der, hvor kommuneskatterne er højest, hvilket vel at mærke mest er i vores yderområder, ikke længere skal nyde den beskyttelse, der er i det skrå skatteloft.
Det synes jeg da at skatteministeren skal have lejlighed til at forklare og uddybe, så vi får at vide, hvorfor regeringen nu mener, at stigende marginalskatter er en god idé, og at det er fremmende for dansk økonomi, at danskerne skal opleve, at skatten på den sidst tjente krone sættes op.
Jeg synes, det vil være befriende, hvis skatteministeren kunne forklare, hvorfor regeringen har sadlet om i forhold til det, der har været den fælles tankegang i skattepolitikken herinde i mange år.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-14:
Jeg vil også gerne spørge ind til den oplysning, som er kommet frem i dag, om, at regeringen agter at forhøje skatten på den sidst tjente krone.
Skatten på den sidst tjente krone er jo, burde man mene, høj nok i Danmark, og det har været vores indtryk, at vi delte den opfattelse med regeringen, at det var et problem for det danske samfund, at skatten på den sidst tjente krone er så høj, at det for en del mennesker ikke kan betale sig at yde en ekstra indsats, når de skal opgive noget fritid til gengæld.
Det er jo derfor, regeringen har gennemført en skattereform, som for en forholdsvis stor gruppe af topskatteydere betyder, at de ikke længere skal betale topskat.
I den forbindelse fik vi at vide af regeringen, at man anså det for et problem, at denne gruppe af topskatteydere ikke havde et tilstrækkelig stort incitament til at påtage sig ekstra arbejde, fordi skatten på den sidst tjente krone var for høj.
Men der er jo stadig en lang række mennesker, der fortsat skal betale topskat, og for dem øger regeringen nu skatten på den sidst tjente krone, og det kan jo set fra vores stol se ud, som om det er en modsatrettet politik i forhold til det, man har kommunikeret ud tidligere.
Hvor man før har anerkendt, at skatten på den sidst tjente krone er for høj, bliver det nu til, at skatten på den sidst tjente krone angiveligt er for lav, hvorfor man øger skatten på den sidst tjente krone.
Mit spørgsmål til ministeren er sådan set bare: Hvordan hænger det hele sammen?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Det er rigtigt, at der er alle mulige mennesker, der kloger sig på alt muligt i den her sag.
Men jeg kan bare gentage, at skattemyndighederne arbejder hver dag for, at alle bliver behandlet ens.
Det har de gjort hele tiden, det gør de i øjeblikket, og det vil de også gøre fremover.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-14:
Jamen så må skatteministeren vel også kunne bekræfte, at det har man ikke gjort i den her sag, når man ikke har sørget for at informere bredt ud til befolkningen.
Det kunne man også se i medierne, da det kom frem.
I Berlingske Tidende var der flere skatteeksperter, lektorer osv., som sagde, at den store fejl i den her afsløring netop var, at man ikke havde informeret bredt, efter at man havde lavet en praksisændring.
Når skatteministeren så siger, at det er noget, man gør hver dag, må jeg sige, at det gjorde man åbenbart ikke i 2010.
Og der er det jo, jeg efterlyser et svar på, hvad man vil gøre fremadrettet, så vi sikrer, at alle får behandlet deres skattesager ens, så der ikke bliver tale om, at hr. Flydtkjær, fru Jensen eller skatteministeren får behandlet deres skattesager på forskellig måde.
Og der må ministeren da være indforstået med, at vi alle sammen kan have den tryghed, at vi altid kan regne med myndighederne, og at reglerne er ens for alle.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Jeg kan bare sige, at skattemyndighederne hver dag arbejder for, at alle borgere bliver behandlet ens.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-14:
Tak for svaret fra skatteministeren.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at skatteministeren ikke ville forholde sig til mit spørgsmål, for det handler sådan set ikke om den konkrete sag.
Det handler om det principielle i, at danskerne skal informeres, når der sker en praksisændring, med hensyn til hvordan vores skat nu skal behandles.
Der synes jeg at vi som danskere kan forvente at alle skattesager behandles ens.
Det kan godt være, at det udspringer af den konkrete sag med Kinnock og statsministeren, men det er sådan set ikke den, jeg spørger ind til; det er det principielle i, at vi skal sikre, at alle danskere får behandlet deres sager ens.
Det går jeg ud fra at skatteministeren er enig med mig i at man skal.
Der er det bare, at jeg gerne vil have et svar på, hvad regeringen agter at gøre for at sikre det fremadrettet.
Er det f.eks., som det ikke er sket i den her sag, at skatteministeren vil inddrage Landsskatteretten i sine overvejelser for at høre, om det nu er rigtigt?
I den her konkrete situation var det jo en Landsskatteretsafgørelse fra 1992, og senere i 2007 var det Skatterådet, som havde slået fast, at det var gældende praksis.
Det ændrer Skatteministeriet så midt i det hele uden at informere hverken Skatterådet eller Landsskatteretten.
Først tak til mine kollegaer for, at jeg måtte få lov til at springe foran i køen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til nogle principielle ting vedrørende ændringen af ligningsvejledningen i 2010.
Det handlede om, om man var skattepligtig i Danmark eller i udlandet, alt efter hvor lang tid man havde været uden for Danmark.
Jeg synes, det er en meget principiel sag, fordi Landsskatteretten ikke i samme omgang blev orienteret som den øverste skatteankemyndighed, og afgørelser, der kom fra Skatterådet, blev heller ikke respekteret.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad skatteministeren vil gøre, for at vi ikke fremover igen oplever sådan nogle sager, for jeg synes jo, at det er vigtigt, at vi som borgere i Danmark kan være sikre på, at vi får behandlet vores skattesager ens.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilke initiativer skatteministeren vil tage for at sikre, at man som sagt fremover bredt får informeret den danske befolkning om, at folk, der sidder i en lignende situation, nu også kan få behandlet deres sager ud fra den nye gældende retspraksis.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Jamen det er klart, at der her er en politisk uenighed, hvor jeg ved at Venstre godt vil gennemføre besparelser og nedskæringer for at finansiere de her ting.
Det ønskede vi ikke, og det er derfor, at vi fandt en – synes jeg – meget elegant løsning, som har en positiv fordelingsprofil og har en neutral effekt i forhold til arbejdsudbuddet.
Vi tager hensyn til begge forhold og får fjernet nogle afgifter, der var meget upopulære, og får genindført ligningslovens § 33 A, samtidig med at vi får løst det på en måde, så det ikke ødelægger arbejdsudbudseffekten og samtidig har en positiv fordelingsprofil.
Derfor er vi særdeles godt tilfredse med den løsning, vi fandt på det her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-14:
Jamen problemet er jo ikke, at skatter og afgifter bliver sat ned og bliver afskaffet.
Det er fuldstændig korrekt, at vi fra Venstres side jo i vores eget finanslovforslag havde lagt op til en fuldt finansieret afskaffelse af fedtafgiften og jo også havde taget højde for, at vi kunne genindføre ligningslovens § 33 A.
Forskellen er bare, at i Venstre mener vi, at der ikke er brug for at hæve andre skatter og afgifter for at finansiere det.
Vi vil følge det spor, som vi har lagt, nemlig nødvendige reformer og effektiviseringer i den offentlige sektor.
Vi kunne fra Venstres side undgå de skatter og afgifter, som er allermest problematiske, uden at skulle hæve bundskatten og nedsætte personfradraget, således at danskerne skal betale 2,4 mia. kr. ekstra i skat af deres indkomst.
Det er den politiske forskel, og selvfølgelig vil jeg da gerne kvittere for, at regeringen har lyttet.
Når det gælder ligningslovens § 33 A, tror jeg nok, at det har været hjælpsomt, at der er kommet en ny skatteminister.
Men det er uambitiøst, og det er det, vi anfægter fra Venstres side, altså at man finder pengene bare ved at gribe ned i borgernes anden lomme.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Jeg synes, at vores samlede løsning her hænger overordentlig godt sammen.
Og det synes jeg da at hr. Torsten Schack Pedersen og Venstre skulle glæde sig over.
Jeg mener, at når man tænker på den kampagne, der har kørt fra Venstres side imod fedtafgiften, imod sukkerafgiften, så burde man da være glad for, at vi nu får den afskaffet, måske på samme måde som Søren Gade, den tidligere forsvarsminister fra Venstre, der i dag sidder som direktør for Landbrug & Fødevarer.
Han har jo skamrost den her løsning.
Jeg kan ikke forstå, at det samme ikke kan være tilfældet for partiet Venstre herinde.
Efter vores opfattelse er det her en overordentlig god og elegant løsning på et problem, som mange mente skulle løses.