runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-12-17:
Jeg kan sige, at vi sådan set bekymrer os for de mange mennesker, der mangler et arbejde, både de mennesker, der er på dagpenge, og de mennesker, der også står uden dagpenge; de skal have et arbejde.
Det er derfor, vi bl.a. har været imod regeringens femdobling af NOx-afgiften, alle de tåbelige skatte- og afgiftstigninger, som regeringen har gennemført sammen med Enhedslisten, og som har kostet gode danske arbejdspladser, som er blevet flyttet til udlandet.
Det er sådan set det, vi kæmper for, nemlig at skabe arbejdspladser.
Men det er jo sådan set ikke det, debatten handler om; debatten handler om dagpengeperioden, det massive løftebrud, som regeringen også på det her område har begået, hvor man lovede, at man ville rulle dagpengereformen tilbage, og hvor man ikke har gjort det.
Og spørgsmålet er såre enkelt: Går Socialdemokraterne og regeringen ind for en 2-årig dagpengeperiode, sådan som beskæftigelsesministeren har sagt, eller er det den socialdemokratiske ordførers udsagn i dag, der er rigtigt?
Begge dele kan jo ikke være rigtigt.
Skal vi lytte til beskæftigelsesministerens 2 år, eller hvad er det, vi skal stole på?
Og hvad er det, danskerne skal stole på?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-17:
Nej, nu tror jeg bare, at de fleste her kan høre, at det skrider fuldstændigt, altså når man siger, det er et skuespil, jeg opfører, når jeg kan stå her med den danske lov, der fortæller, på hvilket grundlag man kan få børnecheck sendt til børn i udlandet, og så få en oplysning fra statsministeren, som er blevet bekræftet her i dag, om, at det ikke er de regler, der administreres efter, men at der administreres efter nogle andre regler, nogle ting, som Europa-Kommissionen har et ønske om, nemlig om, at man har skrottet den danske regel her.
Så spørger jeg bare: På hvilket hjemmelsgrundlag har man gjort det?
Ud fra hvilken lov har man gjort det?
Med hvilken juridisk ret har man ladet en henvendelse fra Europa-Kommissionen gøre, at man som mindretalsregering kan sidde dansk lov overhørig?
Jeg rejste det også for 14 dage siden, og det hånede statsministeren mig for, altså i forhold til det der med, om det bare var 1 måned, der var afgørende for, hvornår regeringen kom med et lovforslag.
For regeringen kunne så med det samme, den havde muligheden for det, være gået i Folketinget med et lovforslag, der ændrede på dansk lov, men det har man jo ikke gjort.
Og der henviste jeg jo sidste gang statsministerens opmærksomhed på regeringens eget lovprogram, hvor der stod, at man ville komme med et lovforslag i november måned, der rettede op på det her juridiske problem, men det har man ikke gjort.
Det sidste, den afgående skatteminister nåede at gøre, var at indkalde til forhandlinger om det her i det nye år, altså i 2014.
Så derfor vil jeg bede statsministeren forholde sig til spørgsmålet: Hvad er hjemmelsgrundlaget for at administrere i strid med dansk lovgivning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-17:
Når jeg betegner det som et skuespil, er det, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl simpelt hen må tale mod bedre vidende.
Hr. Kristian Thulesen Dahl må vide, at det ikke har opsættende virkning; når der er en forordning, skal man rent faktisk følge den.
Vi er en regering, som følger den lovgivning, der er.
Vi sidder ikke og venter på, at nogle skal opdage det, eller at vi får en dom, eller at vi får en åbningsskrivelse.
Når vi vurderer, at vi ikke har EU-retten på vores side, så følger vi selvfølgelig den lovgivning, der er.
Og det vil sige, at vi stadig har et optjeningsprincip for børnechecken og børnetilskuddet, men administrationen er ændret, sådan at den er i overensstemmelse med EU-retten.
Hr. Kristian Thulesen Dahl må jo vide, at EU-retten på det her punkt har forrang, og vi er ikke en regering, som handler i strid med lovgivningen.
Jeg ved ikke, om det er det, Kristian Thulesen Dahl gerne vil have fremadrettet, men det gør regeringen naturligvis ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-17:
Det er godt nok specielt at opleve, at en mindretalsregering ikke har kunnet konstatere at have et flertal her i Folketingssalen for at lave de danske lovregler for udbetaling af børnefamilieydelse til børn i udlandet om.
Det har man ikke kunnet finde et flertal for, og så administrerer man bare, som om loven ikke eksisterer, altså fordi man har fået en henvendelse fra Europa-Kommissionen, som man så har lagt ud på Skatteministeriets hjemmeside en sen aften tilbage i sommer.
Jamen det er da fantastisk.
Jeg vil sige til statsministeren, at jeg må insistere på, at regeringen fortæller Folketinget her i dag i den her spørgetime – nu har man haft 2 uger til at forberede den her diskussion, og jeg kan også se på statsministerens notater foran hende, at det har man også gjort, så derfor må man også kunne fortælle det – og på hvilket hjemmelsgrundlag man mener at kunne regere det her land i strid med dansk lovgivning.
Man kunne være kommet med et lovforslag i efteråret.
Man havde skrevet det i sit eget lovprogram.
Man har ikke gjort det, fordi der ikke på nuværende tidspunkt eksisterer et flertal her i Folketinget for at lave den danske lov om.
Men hvordan kan regeringen så som mindretalsregering administrere i strid med dansk lovgivning, når den ikke kan finde et flertal her i Folketingssalen for at lave dansk lov om?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-17:
Jamen hjemmelsgrundlaget er jo EU-retten.
Der er tale om en forordning, som har direkte virkning i Danmark, og det bør hr. Kristian Thulesen Dahl da også have sat sig ind i.
Og derfor administrerer vi naturligvis efter de regler, der er.
Alt andet ville jo være forkert.
Det kan i øvrigt ikke komme bag på hr. Kristian Thulesen Dahl, for regeringen har gjort sig umage med at fortælle det til Folketinget.
Nu sidder hr. Lars Løkke Rasmussen så og råber op, og på den måde kommer man jo ind i debatten, vil jeg sige til hr. Lars Løkke Rasmussen.
Ville hr. Lars Løkke Rasmussen som leder af en regering have gjort noget som helst andet end at forholde sig til EU-retten?
Er det den måde, man agerer på, altså at går den, så går den, altså at man venter på, at der er nogle, der opdager det, før man gør noget ved det?
Det er ikke den måde, vi administrerer på i regeringen.
Hans Andersen (V), 2013-12-17:
Tak for det.
Hr. Leif Lahn Jensen sluttede jo ikke af med at sige, at Socialdemokraterne derfor stiller forslag om, at dagpengeperioden så skal være 3 eller 4 år fremadrettet.
Det ene spørgsmål, jeg vil stille til hr. Leif Lahn Jensen, er: Skal dagpengeperioden være 3 eller 4 år, når vi nu så tydeligt får at vide, at Socialdemokraterne har fortrudt, at dagpengeperioden i det her land er blevet 2 år?
Skal den være 3 eller 4 år, før hr. Leif Lahn Jensen er tilfreds?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-12-17:
Jeg synes, vi mangler at få svar på det, der blev spurgt om tidligere, nemlig om det er 3 eller 4 år, der skal være den periode, som ordføreren ønsker regeringen skal stå på mål for.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Jamen det er jo netop derfor, vi åbent og ærligt siger, at vi er klar til at diskutere en kommende dagpengereform.
Det er jo sendt i udvalg, ligesom hele beskæftigelsesindsatsen er.
På et tidspunkt kan vi så – på tværs af alle partier herinde og interessegrupper, og hvad ved jeg, alle de mennesker, som har lyst til at diskutere det – diskutere det og sige: Hvad gør vi så?
Det stykke arbejde glæder jeg mig til, for det bliver rigtig spændende, og jeg synes, det er rigtig vigtigt.
Vi har jo også altid i det her parti sagt, at vi netop gerne vil have en fleksibel, god og moderne dagpengereform.
Og det er jo faktisk det, der lægges op til.
Christian Juhl (EL), 2013-12-17:
Men det er der, hvor Socialdemokraterne tager fejl.
Selvfølgelig skal der skabes arbejdspladser, men vi skal også skabe ordentlige og trygge forhold for de arbejdsløse.
For hvis ikke de har ordentlige og trygge forhold, smitter det direkte af på dem, der er i arbejde, og det er jo det, der er problemet: Det smadrer arbejdsmarkedet i meget, meget større omfang, end at folk bare mangler nogle penge i en kortere periode.
Derfor vil jeg gerne opfordre til, at man ikke bruger ordet indfasning.
Indfasning er en direkte accept af de borgerliges politik, og dermed bliver det, vi laver, jo mindre end lapperi.
Der må da forhåbentlig være en vision, en drøm, hos Socialdemokraterne om at lave en ordentligt, robust dagpengesystem, som folk kan være trygge ved.
30.000 venter altså i øjeblikket på at få ordentlige dagpenge.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Det er noget, som vi jo desværre er nødt til at acceptere, og som er en del af det her arbejde.
Der var da også klart et flertal, der efter folketingsvalget netop pegede på nogle af de borgerlige partier, som ønskede og var med til at forkorte dagpengeperioden.
For os drejer det sig jo ikke kun om at lave et fremtidigt dagpengesystem, der passer til det, vi gerne vil.
Det drejer sig mindst lige så meget om at få folk i arbejde.
Christian Juhl (EL), 2013-12-17:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for den meget præcise kritik af den tidligere borgerlige regerings asociale politik på det område.
Den rammer lige præcis plet.
Det var en skandale i dansk arbejdsmarkedspolitik, da det blev gennemført i 2010.
Men jeg er nødt til spørge ordføreren om noget, når ordføreren bruger ordet indfasning.
En indfasning betyder, at man accepterer tingenes tilstand, men accepterer det i et langsommere tempo end en kold tyrker.
Er det virkelig ordførerens mening, at man skal acceptere 2 års dagpenge og 1 års genoptjeningsret, eller hvorfor bruger man ordet indfasning?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Det, jeg sendte signal om, og som jeg tror var tydeligt for de fleste, var, at vi ikke kunne være med til så hård en indfasning.
Vi kunne ikke være med til, at folk ikke skulle have noget som helst at leve af efter den 1. juli 2012.
Derfor har vi netop fremsat det her forslag, som vi tredjebehandler i dag.
Vi synes, det er et rigtig godt forslag, der kan hjælpe de her mennesker, fordi indfasningen bliver mere human.
Vi syntes, at lovforslaget blev udformet forkert på daværende tidspunkt, og det var derfor, vi stemte imod.
Derfor synes jeg også, at det er at tænke fremad, når vi åbent og ærligt vil gå ind og snakke om et kommende dagpengesystem, så vi alle kan være en del af det, og så folk også kan vænne sig til det og blive klar til det.
Hans Andersen (V), 2013-12-17:
Beskæftigelsesministeren har sagt: Dagpengeperioden skal være 2 år, som den er i dag, for jeg vil hellere bruge pengene på noget andet.
Jeg vil hellere bruge pengene på at investere i menneskers fremtid, end jeg vil bruge pengene på at forlænge dagpengeperioden.
Citat slut.
Det hænger bare ikke sammen.
Jeg vil spørge hr. Leif Lahn Jensen: Skal den være 3 eller 4 år?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Det, som hr. Hans Andersen ikke hørte, var, at jeg jo netop sagde, at vi også har nedsat et udvalg, der skal kigge på det her.
For ja, jeg tror, at alle godt ved, at Socialdemokraterne stemte imod det her i 2010.
Jeg tror også, at alle godt ved, at vi har gjort alt, hvad vi overhovedet kan, for at hjælpe alle de her mennesker.
Man kan kalde det lappeløsninger – det har hr. Hans Andersen jo før gjort – men jeg vil kalde det nogle gode indsatser for at hjælpe de her mennesker.
Derfor har vi jo også set fremad og spurgt: Hvordan skal en kommende god og fleksibel dagpengeordning være?
Og det vil vi selvfølgelig kigge på, altså en dagpengereform, som netop skal være så tryg, at de her mennesker kan stole på den, men som også spejler sig i det danske samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Hr. Finn Sørensen siger, at den kommunale servicelov i dag ikke indskrænker det kommunale selvstyre, men det gør den da.
Man kan jo mene, at den skal gøre det alligevel, men der kan da ikke sættes spørgsmålstegn ved, at serviceloven indskrænker det kommunale selvstyre.
Den fortæller jo kommunerne, hvordan de skal servicere borgerne i nogle gange lidt voldsomme detaljer, så det indskrænker det kommunale selvstyre.
Og hvis man putter endnu mere ind i den servicelov, indskrænker man det kommunale selvstyre endnu mere.
Og det var det, som Enhedslisten var ude i under finanslovsforhandlingerne, og det er vi sådan set imod.
Vi er imod, at det kommunale selvstyre indskrænkes yderligere; vi vil tværtimod udvide det.
Vi synes godt, der i Danmark kan være plads til, at kommunerne er mere forskellige, end de er i dag, at de prioriterer forskelligt, og at det så er op til kommunens vælgere at afgøre, hvilke politikere der skal have lov til at lede kommunen.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Først vil jeg lige bede ordføreren forklare, hvorfor det skulle være i modstrid med det kommunale selvstyre at give borgerne nogle velfærdsrettigheder.
Serviceloven rummer i forvejen en stribe rimelig klare konkrete rettigheder, uden at der er nogen, der har brokket sig over, at det skulle gå ud over det kommunale selvstyre.
Hvorfor skulle det så betyde en begrænsning af det kommunale selvstyre at give borgerne rettigheder?
Det vil jeg gerne høre.
Derudover glæder jeg mig jo meget over ordførerens varme holdninger med hensyn til at i hvert fald sikre rammerne for, at de ældre kan få mindst et bad om dagen, hvis de har behov for det.
Det er nogenlunde nemt at sige, hvad det koster – det koster nok i omegnen af 3 mia. kr.
Vi har jo sammen med regeringen lavet nogle grundige regnestykker over, hvad det vil koste at sikre ret til to bade om ugen; det koster nemlig den milliard, og så er der taget højde for, at nogle får det i forvejen, så vi skal nok derop omkring.
Så spørger jeg bare, hvordan ordføreren vil gennemføre den fine hensigt – løfte, tør man næsten kalde det – i betragtning af at ordførerens parti vil fjerne 40.000 offentligt ansatte inden for den næste halve snes år.
Lone Loklindt (RV), 2013-12-18:
Nu kender jeg jo lidt til Frederiksberg, da jeg selv er borger derude, og det kan man jo være stolt af eller ej, men jeg vil bare sige, at man i Frederiksberg Kommune i 2012 brugte 61.369 kr. pr. ældre borger og landsgennemsnittet i virkeligheden kun er 53.568 kr.
Det er altså godt at være ældre på Frederiksberg.
Men derudover brugte Plejehjemmet Lotte altså 20 pct. mere end det, der blev brugt på det kommunale budget.
Kan det blive bekræftet her, at vi skal op i 20 pct. over det, der i forvejen er et højt gennemsnit?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Det, jeg kan bekræfte, er, at vi synes, den bevægelse, der fandt sted på Lotte, da man fik en ny plejehjemsleder, bør alle plejehjem og alle offentlige institutioner i det hele taget lade sig inspirere af.
Det kan godt være, at det tal var forholdsvis højt, men det ændrer ikke på, at inden fru Thyra Frank kom til, blev pengene ikke benyttet så godt, som de blev benyttet, da fru Thyra Frank var kommet til.
Og det er bare det, vi siger: Man kan godt gøre tingene bedre for de samme penge.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Det er jo en besynderlig modstilling af tingene, for formålet med serviceloven er jo at definere, hvad kommunernes opgaver er.
Sådan er det her samfund nu engang indrettet, altså at fællesskabet skaffer nogle midler til kommunerne, og at fællesskabet, der så er udmøntet i de her 179 personer, der sidder herinde og skal varetage den del af pengene, kommunerne får herfra, så udmåler, hvad det er for nogle opgaver.
Så det er sådan set bare at vejlede kommunerne.
Og hvad er formålet med en rettighed?
Det er at sikre, at der er en bund, at der er en grænse for, hvor ringe servicen kan blive.
Det burde jo ikke være i modstrid med kommunalt selvstyre.
Det blev en debat.
Jeg skal lige have svaret på det andet spørgsmål: Hvordan vil ordføreren indfri sit smukke løfte om at sikre de ældre mulighed for et bad om ugen?
Vi taler ikke om tvangsbad, det gør Enhedslisten heller ikke, men hvordan vil man sikre muligheden, når man samtidig vil skære antallet af offentligt ansatte ned med 40.000?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Hvis jeg sad ude i en kommune, ville jeg tage et vue over kommunens budgetter, og så ville jeg se, om der er lidt mange kommunikationsmedarbejdere i den her kommune, om der er lidt meget sygefravær blandt lærerne, om der er lidt mange øvdage i daginstitutionerne, om der er lidt mange mærkelige projekter, som man skal have finansieret.
Alt muligt kan man kigge på.
Når man har kigget på det og er nået frem til, at der bruges for mange penge i kommunen, kan man jo afsætte nogle af kronerne til, at de ældre får et bad oftere, end de gør i dag.
Lars Dohn (EL), 2013-12-18:
Ordføreren var inde på, at skat er af det onde, og ordføreren havde endda et citat af Piet Hein, som skulle være af samme mening.
Det, der får mig til at spørge, er, at der jo er en sammenhæng, for lykkeniveauet i lande med en høj grad af velfærd er højere.
Det er endda anerkendt af professor Bent Greve, som siger, at det, der er sammenfaldende for de lande, hvor menneskerne er mest lykkelige, er, at man har en høj grad af velfærd, som det f.eks. er tilfældet i de skandinaviske lande.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jeg tror, at statistikkerne skal læses på den måde, at i samfund, hvor der er stor tillid mellem mennesker, er der en høj grad af lykke, som også andre lykkeforskere har påpeget.
Hvis man stoler på hinanden og ikke er så bange for sine medborgere og ikke frygter kriminalitet så meget, er der en høj grad af lykke.
Samtidig er det sådan, at i de samfund, hvor der er en høj grad af tillid til hinanden, er der også en større lyst til at dele sin indkomst, som opkræves via skat, med ens medborgere.
Så det er selve tilliden til hinanden, der forårsager lykkefølelsen, men tilliden forårsager så også en lyst til at dele med hinanden.
Lars Dohn (EL), 2013-12-18:
Jo, men det er da underligt, at netop i de lande, som har udviklet velfærdssystemer, Canada, Schweiz, Østrig, Holland, de skandinaviske lande – vi er faktisk røget ned på en femte-, sjetteplads – er der en høj grad af lykke
Det har jo noget at gøre med, at man ofrer til fællesskabet, og at man ikke siger, at enhver er sin egen lykkes smed.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jeg er da glad for at høre, at hr. Lars Dohn mener, at Schweiz og Canada er udviklede velfærdssamfund.
Jeg kan oplyse, at jeg tror, at Schweiz har et skattetryk på lige godt 30 pct. af BNP.
I Danmark er vi på 48 pct. af BNP.
Så det vil sige, at man altså ifølge Enhedslisten kan have et udviklet velfærdssamfund, hvor man tager sig af de svage, med et schweizisk skattetryk på godt 30 pct. af BNP.
Det her giver jo helt nye vinger til Liberal Alliances skattepolitik.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-12-18:
Kan ordføreren bekræfte, at det er 25 år siden, at fru Thyra Frank blev ansat på plejehjemmet Lotte?
Det vil altså sige, at ordføreren står og refererer tal, der er 25 år gamle.
Kunne man forestille sig, at ordføreren kunne komme med tal for lavt sygefravær på andre private plejecentre?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jeg kender ikke, må jeg sige, tallene for, hvor mange penge Lotte har fået i forhold til de kommunale plejehjem i Frederiksberg Kommune.
Men man må også sige, at der også er nogle ting, der er blevet gennemført på Lotte for de penge, altså, man havde pengene, og derfor kunne man gøre det for de ældre.
Men om man på alle kommunale plejehjem ville sætte penge af til det på samme niveau, er ikke sikkert.
Altså: Det er ikke sikkert.
Vi siger bare, at det, man kan lave det, er, at da fru Thyra Frank kom til, havde man jo også de penge, som man havde, da fru Thyra Frank var der, altså før fru Thyra Frank kom til, og det, hun viste, var, at man med den samme bunke penge kunne gøre tingene betydelig bedre, så de ældre fik en bedre pleje.
Og det synes vi burde tjene til inspiration for alle, både offentlige institutioner og private virksomheder.
Zenia Stampe (RV), 2013-12-18:
Jo, men altså, man ved jo ikke, om man skal grine eller græde.
Liberal Alliances ordfører lægger ud med en harmdirrende tale, der handler om, at vi andre er så gode til at bruge penge, og at vi kan gøre så meget godt for flere penge.
Men man kan jo sige, at det gode ved os sådan set er, at vi indrømmer, at nogle ting koster penge.
For jeg må sige, at der er større syndere – synes jeg – og det er dem, der påstår, at man kan gøre så meget godt uden penge.
Først vil jeg gerne spørge: Jeg troede egentlig ikke, at det var Liberal Alliances politik at udlove eller at stille minimumsrettigheder i udsigt, for det er vel sådan, man skal forstå hr. Anders Samuelsens kommentarer – og det er også det, jeg hører fra ordføreren her i dag?
Man ønsker det faktisk som en minimumsrettighed lidt i forlængelse af det, Enhedslisten også har gjort sig til talsmænd for, nemlig en minimumsrettighed til et bad om dagen, hvis det er det, man har lyst til som ældre.
Det er rigtigt forstået?
Lone Loklindt (RV), 2013-12-18:
Jamen det er jo interessant at høre, hvordan man kan få det samme for mindre.
Jeg er med på, at man kan effektivisere meget, men det er jo også interessant at høre, at Liberal Alliance mener, at man i plejesektoren skal gøre, som man gør på fru Thyra Franks plejehjem på Frederiksberg, som jeg i øvrigt anerkender rigtig meget; der har der været lagt et rigtig flot stykke arbejde for dagen.
Men der er det jo interessant at se, at der har man haft et budget, der var 20 pct. over budgettet for kommunens øvrige plejehjem.
Er det så det, der skal til, for at sikre den pleje, der skal til for at være på Liberal Alliances plejeniveau?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Ja, Liberal Alliances ældrepolitik er da bestemt inspireret af plejehjemmet Lotte, som fru Thyra Frank så fint har stået i spidsen for, og som rigtig mange ældre mennesker gerne vil være ældre på.
Det synes vi da er en god model til inspiration, i forhold til hvordan man også i den offentlige sektor på offentlige plejehjem – for Lotte er jo et privat plejehjem, som ganske vist er finansieret af det offentlige – kan indrette sig på måder, der er mere hensigtsmæssige.
F.eks. lykkedes det jo fru Thyra Frank, mens hun var plejehjemsleder, at få de ansattes sygefravær på Lotte meget betragteligt ned.
Trine Bramsen (S), 2013-12-18:
Jeg vil gerne høre lidt mere om, hvad ordføreren mener den her ældrepolitik går ud på.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
En af tingene, en meget væsentlig ting, er jo, at man kan få bedre ældrepleje uden at bruge flere penge.
Det, der skete, da fru Thyra Frank kom til, var jo, at hun fik sygefraværet på Lotte meget betragteligt ned.
Og de sparede midler, som ellers skulle have været brugt på vikarer, blev bl.a. brugt på, at de ansatte tog med de ældre på ferierejser i både ind- og udland.
Det havde man penge til, fordi man fik sygefraværet ned.
Det er da et fint eksempel på, at man kan gøre tingene bedre med de samme penge.
Først vil jeg helt generelt sige, at hvis man ikke ved, om man skal grine eller græde, synes jeg, man skal grine.
Det er det sjoveste.
Angående minimumsrettigheder ville jeg ikke formulere det så bastant, og jeg er sådan set enig med regeringen i afvisningen af Enhedslisten, som havde kravet om, at det skulle være sådan en rettighed, som skulle efterleves ude i kommunerne.
Jeg og Liberal Alliance går ind for kommunalt selvstyre, og vi har den målsætning, som jeg har sagt tidligere, at de ældre skal kunne komme i bad, når de har lyst til det.
Det kan godt forenes.
Altså, man kan godt som parti både føre en politik på Christiansborg og en politik i kommunerne, hvor folk er blevet valgt, som gør, at man arbejder på, at de ældre skal have ret til at komme i bad, når de har lyst til det.
Zenia Stampe (RV), 2013-12-18:
Ja, det kan man jo sige, men altså hvis man gerne ikke bare vil have en målsætning, men rent faktisk også vil realisere den målsætning, er det som regel en rigtig god idé at finde ud af, hvor pengene til at realisere den målsætning så skal komme fra
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig – og jeg tror, der er andre, der sikkert kan følge op på det spørgsmål – at stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Dansk Folkeparti, nemlig om Liberal Alliances ordfører ikke er enig med mig i, at det er ordentlig politik, at man, når man lover gaver, også fortæller, hvor pengene kommer fra.
Er det ikke ordentlig politik?
Er det ikke at være ansvarlig og troværdig?
Kan ordføreren bekræfte det?