runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Jeg er helt overbevist om, at økonomien i busdriften vil komme mere i balance nu, hvor oliepriserne falder.
Og så mener jeg altså også stadig væk, at konstruktionen af trafikselskaberne er forholdsvis ny.
Det kan godt være, at der er nogle barrierer i den konstruktion, som gør det mere besværligt end som så at drive busdriften, og som måske også gør det dyrere.
Det kunne jeg godt tænke mig en analyse af, altså om der ligger nogle systembarrierer der, som vi kan være med til at ændre på herinde fra Christiansborgs side.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg bliver nødt til at få præciseret, hvordan det er tydeligt for ordføreren, at vi har gymnasier, der er lukningstruede.
Det er en ret alvorlig udtalelse at komme med at tale om at lukke gymnasier, som er velfungerende, som har et pænt elevgrundlag, og som oven i købet for nogles vedkommende ligger i udkantsområder og alligevel formår at være med til at bidrage til at få højnet uddannelsesniveauet i den del af landet.
Så jeg har virkelig behov for, at ordføreren præciserer i tal, hvorfor ordføreren siger, at der er gymnasier - eksempelvis det i Grenå - der er lukningstruede.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-18:
Jamen det synes jeg også er meget alvorlig sag, som vi skal tage alvorligt herinde.
Jeg synes, det er tankevækkende, at Grenå Kommune kommer med de her udtalelser.
Jeg har tallene derfra.
Jeg har også tallene fra Sydtrafik i forhold til Grindsted Gymnasium.
Der kommer hverken til at være gymnasiekørsel til Grindsted Gymnasium eller til Grenå Gymnasium, og det siger begge gymnasier højst sandsynligt vil betyde, at de ikke vil have et elevgrundlag.
Og hvis man ikke har noget elevgrundlag, har man ikke nogen forudsætning for at have et gymnasium.
Men lad os nu håbe, at det ikke bliver konsekvensen.
Lad os nu håbe, at der sker noget, som gør, at eleverne kan komme frem.
Men hvis ikke eleverne har nogen mulighed for at komme frem, fordi der ikke er nogen busser, så har vi et alvorligt problem.
Det er jeg helt enig med spørgeren i.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Nu er ordføreren jo selvfølgelig lovlig undskyldt for ikke at kunne være til stede til den infrastrukturdebat, der foregik på Djursland i onsdags, hvor der var repræsentation af regionsformanden, Midttrafik og borgmestrene fra både Nord- og Syddjursland, og hvor ungdomsuddannelserne havde repræsentanter til at tale deres sag.
Der var på det møde ikke en eneste, der udtalte, at der ville blive lukket for transport af elever til gymnasiet.
Der var tværtimod en klar melding om, at der her skal findes en løsning, og den bliver fundet, og det bliver ikke svært at finde den.
Man kan gå ind og læse i aviserne fra i torsdags, hvad der egentlig stod i referatet fra mødet.
Så jeg synes, det er et stort drama at sætte op om en sag, som der vitterlig er fundet en løsning på, og som derfor ikke bør indgå i ordførerens betragtninger i dag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-18:
Jeg synes, det er alvorligt, når vi rundtomkring i landet ser, at vi kan komme til ikke at have busdrift til vores gymnasier.
Derfor har jeg valgt at tage det op i min ordførertale, og derfor har jeg tænkt mig at gøre opmærksom på det, så længe problemet stadig væk eksisterer.
Det kan godt være, at man har haft en debat, jeg anerkender, at man har haft en infrastrukturdebat på Djursland, og jeg kan jo høre, at det tyder på, at man godt vil løse problemet.
Det synes jeg er glimrende.
Jeg har i går fået en melding om, at problemet eksisterer, og at det ikke kun eksisterer i Grenaa.
Jeg har fået en melding om, at problemet også eksisterer i Grindsted.
Det tager jeg selvfølgelig alvorligt.
Jeg forventer, at jeg af trafikselskaberne får at vide, at det problem er løst.
Det har jeg ikke fået at vide, jeg har fået det modsatte at vide, og det er jeg selvfølgelig nødt til at inddrage i debatten.
Andet ville jo være at skjule ting for borgerne.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Indledningsvis vil jeg gerne glæde mig over, at den konservative ordfører så eftertrykkeligt sætter Dansk Folkeparti på plads i forhold til den udmelding, der er fra Dansk Folkepartis side, om, at man skulle centralisere den kollektive trafik.
Det er jo en vanvittig tanke, og det er meget på sin plads, at også Det Konservative Folkeparti her på Folketingets talerstol tager afstand fra Dansk Folkepartis udmelding.
Så vil jeg gerne sige, at jeg nok synes, at den konservative ordfører i høj grad negligerer problemet, i forhold til hvad man oplever derude.
Vi står her med et brev fra en konservativ borgmester, endda en konservativ borgmester i en af de store byer, Odense Kommune.
Heri skriver hr. Jan Boye som noget af det første: Situationen er meget alvorlig, og vi frygter for den kollektive trafiks fremtidige sammenhængskraft.
Så der er altså virkelig alvor på spil her.
Der talte ordføreren så om nogle potentialer, der skulle kunne løse det hele.
Hvis det var sådan, at man fik noget dialog med uddannelsesinstitutionerne, og hvis man fik telebusser og mindre busser, ville det hele være løst, forstår vi på ordføreren.
Men kan ordføreren fortælle, hvad det er for regionale trafikselskaber, som ikke allerede har implementeret de her ting?
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Det var jo et spørgsmål, jeg havde forventet at få.
For først at kommentere en konservativ borgmesters henvendelse er det jo klart, at man selvfølgelig fra den stol, man sidder i, prøver at mele sin kage
bedst muligt.
Det ville da være rigtig, rigtig rart med nogle penge fra staten, uanset hvilken kommune eller hvilken region man sidder i, for så skal man ikke gå ind og prioritere i sin egen kommune.
Det ville da være nemmere med nogle statspenge, og det tror jeg ikke at man kan fortænke nogen borgmester i at arbejde for, uanset hvilken kommune denne kommer fra.
Det er da helt givet, at man har prøvet, altså at der har været forsøg, bl.a. i Nordjylland, med telebusser, men det er blevet ved forsøg og er ikke rigtig blevet praktiseret.
Det bliver skudt til side med, at det er for besværligt, at det kræver nye investeringer.
Men som jeg også nævnte, mener jeg, at løsningen nogle steder i meget tyndt befolkede områder er at sende en taxa, fordi det er meget, meget billigere.
For jeg er sådan set enig med nogle af de trafikselskaber, der anfører, at chaufførens løn jo også er dyr, og der kunne en taxa være en løsning.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Det er jo ikke bare i Nordjylland, at man har forsøgt sig med telebusser.
Det er altså også sket andre steder, og den reaktion, der har været fra passagerernes side, er, at de nærmest opfatter det som en nedlæggelse af ruten.
Og på sigt sker der det, at der er så få, der benytter sig af tilbuddet, fordi det på en eller anden måde er så utilregneligt, at det sådan set svarer til at nedlægge ruten.
Erfaringerne med de her ting har været ringe, og derfor synes jeg, det er lidt sørgeligt at høre, at det bedste, regeringspartierne kan komme frem med af ideer, er ting, som er forsøgt for både 10, 15 og 20 år siden og til og med med fiasko.
Selvfølgelig har man det, og det har man haft i mange år.
Med hensyn til henvendelsen fra Jan Boye: Mener den konservative ordfører virkelig, at der er tale om, at ærindet for den konservative borgmester i Odense er at mele sin egen kage?
Eller er det at sikre borgerne i Odense en ordentlig kollektiv trafik, og er det dermed også et nødråb om, at økonomien simpelt hen er for presset?
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Ja, selvfølgelig er det sådan, at hvis man indsætter telebusser, så nedlægger man dermed også rutebilskørslen, så nedlægger man ruten.
Det er kommunerne og regionerne, der har ansvaret for det.
Vi har sådan set ikke noget med det at gøre herinde, men vi kan undre os over nogle ting nu, de kommer og beder om nogle penge.
Årsagen til, at jeg ikke vil være med til at bevilge dem penge, er jo, at vi ingen indflydelse har på, hvordan de bruger dem.
Det er da den rene blankocheck, og det vil jeg ikke være med til.
Jeg vil så sige: Ja, selvfølgelig er det da at mele sin egen kage, at man forsøger at få nogle andre til at løse nogle af de problemer, man har, og har svært ved at få løst.
Sådan må det nu engang være.
Hanne Agersnap (SF), 2008-11-18:
Det er jo muligvis de mest fornuftige beslutninger, der bliver taget lokalt, selv om de går hårdt ud over servicen.
Alternativet havde måske været at skære steder, der var endnu værre.
Jeg ved ikke, om hr. Kim Christiansen tror, at en statslig eller en anden myndighed bedre vil kunne klare at regulere inden for samme serviceramme, eller om ordføreren forestiller sig, at det er rammerne om udgifterne, der skal lempes, sådan at det er muligt at levere en tilstrækkelig service.
Kim Christiansen (DF), 2008-11-18:
Jeg tror ikke, staten bedre kunne agere inden for de servicerammer.
For hvis det var sådan, at bustrafikken var en statslig opgave, var den jo ikke en del af kommunernes serviceramme.
Så jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-11-18:
Jeg er simpelt hen rystet.
Jeg synes, at det, vi hørte fra Dansk Folkepartis ordfører, er enormt arrogant over for det kommunale selvstyre.
Men når man så samtidig tænker på, at Dansk Folkeparti har lagt stemmer til at fjerne 300 mio. kr. om året, så hænger det jo simpelt hen ikke sammen, hvad ordføreren siger.
Mit spørgsmål er - også til Dansk Folkepartis ordfører: Er Dansk Folkeparti, såfremt det kan dokumenteres, at der er blevet fjernet 300 mio. kr. i taksttilskud, villige til at betale de penge tilbage til de regionale busselskaber?
Kim Christiansen (DF), 2008-11-18:
Jeg er da ked af, at jeg har rystet hr. Kenneth F. Christensen på den måde.
Det er jo ikke sådan, tingene fungerer.
Jeg har givet udtryk for, at hvis der er problemer, og de er dokumenteret fra trafikselskaberne, fra kommunerne, fra regionerne, så ser vi fremadrettet på det - os, som deltager i finanslovforhandlingerne.
Nu er jeg selv involveret i kommunalpolitik, og mig bekendt er der kompenseret krone for krone i forbindelse med kommunalreformen.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i, hvad det er, den her forespørgsel drejer sig om.
Den handler om nedskæringer på busdriften.
Det her drejer sig om, at alle de tusinder af mennesker, som lige nu står udenfor i regn og i blæst og kigger langt efter bussen, mennesker, som skal på arbejde, mennesker, som skal til fritidsinteresser, mennesker, som skal ud at handle, skal have en ordentlig busdrift.
Grunden til, at jeg bad om ordet, er faktisk, at jeg blev noget forundret over, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at det her problem alene er et spørgsmål om kassetænkning.
Det er ikke et spørgsmål om kassetænkning, det er et spørgsmål om, at der er sket en nedskæring på 300 mio. kr. om året.
Jeg vil gerne bede om Dansk Folkepartis ordførers bemærkninger til det.
Det er ikke kommuneaftalen, det er en klar nedskæring fra Folketingets side.
Kim Christiansen (DF), 2008-11-18:
Jeg er da glad for, at fru Mette Gjerskov vil tilbage på sporet, for jeg synes da egentlig, det ville være dejligt, om vi kunne få debatten derhen.
Jeg har ikke sagt, at det her problem alene var et spørgsmål om kassetænkning, jeg har bare sagt, at kassetænkning er et af de problemer, der gør, at man måske kunne vælge at lægge ansvaret ét sted frem for at have det fordelt mellem kommuner og regioner.
De 300 mio. kr. er jo taksttilskud, og det er jo ikke penge, der direkte er stjålet.
Det lyder hele tiden, som om vi har været ude at stjæle 300 mio. kr. ude ved trafikselskaberne, ude ved kommunerne, ude ved regionerne.
Det er et taksttilskud, der er fjernet, og mig bekendt er taksterne da steget så rigeligt i mellemtiden, så jeg har ikke indtryk af, at det lige er de 300 mio. kr., der mangler i kassen i dag.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Man kan få rigtig mange busser for 300 mio. kr. – de 300 mio. kr., som regeringen har skåret på busdriften; som har betydet, at billetpriserne til busserne er steget; som har betydet, at der kommer færre passagerer i busserne.
Og derfor står vi så nu i den dødsspiral, som vi står i.
Det kan da gøres meget bedre for 300 mio. kr.
Det er jo det, der bliver dokumenteret hver eneste dag ude i trafikken.
Jeg kan godt høre på Dansk Folkeparti ordfører, at der overhovedet ikke er noget at diskutere for 2009.
Vi skal jo anerkende, når der kommer en lillebitte åbning.
Kan vi så i 2010 forvente, at Dansk Folkeparti selvstændigt kommer med forslag om taksttilskud på 300 mio. kr. til busserne, så vi får nogle busser ud at køre, inden passagererne er helt forsvundet?
Kenneth F. Christensen (S), 2008-11-18:
Det, som er fuldstændig absurd i det her, er, man under kommunalreformen ændrer på hele busstrukturen.
Hvidovre Kommune, hvor jeg kommer fra, har det kostet ¾ mio. kr. ekstra om året, og jeg har ikke set den ekstra bus, vi i øvrigt har fået derude, og jeg tager jævnligt busser og tog.
Kan Dansk Folkepartis ordfører i det mindste erkende, at der er et eller andet, der er galt i hele den måde, som tingene er skruet sammen på?
Karsten Hønge (SF), 2008-11-18:
Det er vel naturligt, at ordføreren jo har en særlig interesse for det fynske område, hvor vælgerne har været så uforsigtige at indsætte en borgerlig borgmester i Odense.
Samtidig er formanden for Fynbus jo konservativ.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, at Odense Kommune jo har stået over for at skulle finde godt 26 mio. kr. her i 2008-2009 til busdriften, da det ellers ville havet betydet en stigning på 25 pct. i buspriserne, og at man i Middelfart Kommune seriøst overvejede at droppe den kommunale busdrift, men så i sidste øjeblik endte med at finde de 13 mio. kr., der skulle til for at undgå, at der ellers ville være kommet en forøgelse af omkostningerne på 35 pct.
Altså, kommunerne kæmper jo for at få både økonomi og busdrift til at hænge sammen.
Derfor kunne jeg tænke mig at høre ordførerens holdning til, om vi ikke her skulle bruge et år på at iværksætte en nødplan for kommunerne, så vi undgår den direkte nedsmeltning af den kollektive trafik?
Kim Christiansen (DF), 2008-11-18:
Nu har jeg ikke tænkt mig at stå her i dag og diskutere finanslov for 2010 og ligefrem sætte beløb på.
Men jeg har tilkendegivet, at det også ligger Dansk Folkeparti på sinde, at vi har nogle busser, der kører, også ude i yderområderne - også busser, der kører til tiden.
Derfor går vi også ind i de kommende forhandlinger om investeringsplanen med nogle store krav til, at der skal investeres massivt i den kollektive trafik.
Det gælder jo så også busserne, som er en del af den kollektive trafik.
Så vi er meget positive over for at se på det.
Men at stå her i dag og sætte beløb på, det vil jeg ikke.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Jamen jeg vil jeg sige, at det er rigtig dejligt, at der er kommet så mange konservative i Odense, at vi sidder på alle de vigtige poster.
Det er jo helt fantastisk.
Og det betyder så også, at man må tage sig af nogle af de sager, der er, og det er det, der er tilfældet her med busserne.
Men årsagen til, at man skal ud at finde de ekstra penge, er jo for det første, at det er en ny konstruktion, man har lavet med det nye trafikselskab.
Der er jeg helt sikker på, at man nu også får en ny direktør, der kan se på det med friske øjne, og at der kommer nogle gode forslag til, hvordan man kan rationalisere driften.
For det andet - som jeg også sagde i min ordførertale - er oliepriserne steget.
Det været dyrt at hælde brændstof på busserne, og folk har i højere grad fået deres egen bil, så de ikke er steget på de her busser og derfor ikke har bidraget til, at der kom nogle indtægter.
Og det er jo årsagen til den krise, der er nu.
Per Clausen (EL), 2008-11-18:
Man kan vel sige, at fru Henriette Kjær ligesom udfylder det hul, der er kommet i dansk politik efter i søndags, hvor Venstre holdt op med at være fodslæbende i de her spørgsmål.
Der skal måske være et borgerligt parti, der indtager det synspunkt.
Men fru Henriette Kjær siger meget klart, at der ikke skal gives en krone ekstra til busser, og hvis der så ikke er råd til at drive dem, må de holde op med at køre.
Henriette Kjær har så det rigtige synspunkt, nemlig at det kommer an på prioritering.
Jeg vil så bare spørge fru Henriette Kjær, om hun ikke er opmærksom på, at den konservative skatteordfører tidligere i dag til et forslag om, at man skal lave skattelettelser på omkring 40 mia. kr. om året, sagde: Det synes jeg lyder som en strålende idé.
Det er da alligevel lidt sjovt, at det sker, samtidig med at man siger, at det i hvert fald er helt muligt med 300 mio. kr. til busser.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Nu er det jo sådan, at skattelettelser har nogle effekter, der er gavnlige for samfundet.
Bl.a. kan de være med til at øge arbejdsudbuddet, så vi kan få folk til at arbejde mere, så vi kan blive opereret, når vi kommer på sygehus, og kan blive passet på plejehjemmene.
Det er sådan set det, det hele går ud på, og derfor er det jo en god og fornuftig investering.
Jeg har ikke lyst til at kaste penge efter noget, som jeg for det første ikke som politiker har indflydelse på, som jeg for det andet mener er på vej ind i en positiv udvikling nu, hvor oliepriserne er faldet, og som for det tredje er et lokalt ansvar, som man altså påtager sig i de aftaler, der ligger, og hvor staten i forvejen giver et bloktilskud.
Per Clausen (EL), 2008-11-18:
Jeg tror nok, at hvis man sådan foretager en analyse af busdriftens betydning i det danske samfund, kan der også anføres argumenter for, at den gør nytte.
Jeg ved godt, at det primært er uddannelsessøgende, ældre, kvinder og andre med lave indkomster, der bruger busser, og at det måske ikke er Det Konservative Folkepartis kernevælgere.
Men alligevel tror jeg, at det er nyttige mennesker, at deres aktiviteter er nyttige, og at det derfor er vigtigt, at de kan blive transporteret rundt.
Jeg vil bare spørge fru Henriette Kjær, om det ikke er rigtigt forstået, at regeringen bærer et vist ansvar for den kommunale økonomi, altså at den kommunale økonomi ikke bare aftales mellem KL og regeringen, men at regeringen faktisk lægger en overordnet økonomisk ramme.
Derfor er det jo regeringens ansvar, hvordan de økonomiske muligheder er i kommunerne.
Og derfor er det også regeringen, der her har foretaget en politisk prioritering.
Magnus Heunicke (S), 2008-11-18:
Debatten i dag har bl.a. handlet om det gode eksempel fra Helsingborg, som også den konservative ordfører har været inde på.
Det tror jeg faktisk hele Folketinget er enige i - lad os da endelig se på nogle, der har en positiv spiral frem for en mere eller mindre negativ spiral.
Så lad os endelig lære af det.
Men noget af det, som man kan lære af Helsingborg, er, at det jo ikke kun handler om incitamenter.
Det er en del af det; en helt anden del er jo det partnerskab, som ligger i Helsingborgmodellen, hvor man f.eks. investerer i at lave busbaner, så bussen kommer hurtigere frem.
Så der skal altså også investeres i f.eks. busbaner, hvad man gør i Helsingborg.
Men der kan vi jo desværre se, at regeringens anlægsstop forhindrer kommunerne i at investere i f.eks. busbaner.
Var det ikke en god idé, hvis regeringen ophævede anlægsstoppet, for så vidt angår klimafremmende initiativer, som en busbane jo er?
Der fik vi jo om ikke en indrømmelse, så i hvert fald et skridt på vejen fra et regeringsparti, og det vil jeg kvittere meget for.
Og i den forbindelse ved jeg, at der findes kommuner rundtomkring, som jo har planer og er i gang med arbejdet med enten at lave busbaner eller lave bedre busterminaler, som ministeren var inde på - som altså investerer virkelig massivt i at få det gjort eller har planer om at investere i få gjort det lettere, bedre og mere komfortabelt at sidde i og bruge busserne, bruge den kollektive trafik.
Nu hørte jeg den konservative ordfører sige, at hvis man gjorde det, skulle det være det, der kom i første række.
Kan vi komme det lidt nærmere?
For hvad så med næste år?
Er det noget, man fra konservativ side måske vil løfte med ind i regeringen og sige: Det er vores prioriteter?
For så kan man regne med støtte herfra.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Det kan jeg selvfølgelig ikke komme nærmere ind på.
Det er jo hele tiden et spørgsmål om, hvordan konjunkturtallene ser ud, om der er behov for mere aktivitet i samfundet.
Kommer der det, får vi en melding om det, vil jeg da som konservativ arbejde for, at hvis anlægsrammen i kommunerne skal udvides, så skal det være til klimavenlige formål med mere klimavenligt byggeri og i det her tilfælde selvfølgelig bedre forhold for den kollektive trafik.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Jeg bad om ordet, fordi jeg var ved at skvatte ned af stolen, da jeg hørte den konservative ordfører sige, at kollektiv trafik ikke nødvendigvis skal være en del af løsningen på klimaspørgsmålet.
Og så blev jeg vældig bekymret.
Heldigvis, heldigvis fortsatte ordføreren.
Jeg var så bekymret over, at vi alle sammen skulle sætte os ned med hænderne i skødet og vente på elbilerne, for der går nok et par år, før vi har hundrede procent elbiler i det her land.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i, at busdriften har brug for en håndsrækning og har brug for den nu.
De 300 mio. kr., som vi nu her fra Socialdemokratiets side flere gange har nævnt,
Det handler jo alene om at få tingene til at hænge sammen.
Så har vi ikke fået sænket priserne endnu.
Så kunne vi ikke bare blive enige om, at vi holder niveauet - det er de 300 mio. kr., så holder vi niveauet.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Den er på omkring 15 mia. kr., så der er plads til masser af anlæg.
Men ud over det vil jeg da gerne medgive spørgeren, at: Jo, hvis man skulle øge den ramme og give kommunerne lov til at bruge flere penge, så er det helt klart tiltag, der vil være venlige over for miljøet, som skulle have førsteprioritet.
Så deri er jeg enig.
Hvis der på et tidspunkt er behov for at udvide anlægsrammen, skulle det være til formål, som hr. Magnus Heunicke nævnte.
Det er det jo på ingen måde, og hvorfor skulle man lukke netop en rute til et gymnasium, hvor der i øvrigt ligger en handelsskole ved siden af, som der netop i morgentimerne og i aftentimerne vil være rigtig god musik i at have kørende der, eller god økonomi i, må man sige, fordi de busser jo må være så godt som fyldt op.
Derfor vil det jo være alt andet end fornuftigt at nedlægge netop en rute der.
Nu er mange af de her budgetter jo lavet, dengang dieselpriserne stadig væk var meget, meget høje, og nu er oliepriserne faldet, sådan at det bliver billigere at fylde brændstof på de busser, der skal køre.
Det er én ting.
En anden ting er, at man altså ikke må se bort fra, at det visse steder kan være fornuftigt at nedlægge ruter eller lade de busser, der kører på de ruter, køre mindre.
Hvis der ikke er passagerer, er det jo dybt, dybt ufornuftigt for miljøet at lade busserne køre tomme og sende CO2 ud i atmosfæren.
Jeg er enig i, at busserne gør masser af nytte.
Der er mange mennesker, der benytter dem hver dag, og vi skal blive ved med at have busser.
Vi skal have et fint forgrenet rutenet, og det har vi også langt de fleste steder.
Der er så nogle steder i yderdistrikterne, hvor man må skære ned.
Der er nogle ruter, hvor der bliver kørt for ofte, hvor der ikke er passagerer til det midt på dagen, eller hvad det end måtte være.
Det skal man selvfølgelig reducere.
Man skal være bedre til måske, hvis der kører en rutebil ud af en større by og ud på landet, at inddrage den i lokaltrafikken i stedet for også at have en bybus, der kører samme vej osv.
Som jeg sagde før, er det jo ikke os, der skal komme med de her gode ideer.
Det har vi kloge folk til ude lokalt, men jeg mener, at der er potentiale til at gøre det bedre.