runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2008-04-09:
Der er lige afsagt en dom i Sø- og Handelsretten, hvor en medarbejder netop har fået udbetalt erstatning for tort - jeg ved ikke, om jeg lige kan sige, hvad den medarbejder lavede, men vi ved det godt alle sammen og også, hvad virksomhed det var.
Så jeg vil bare sige, at det jo er i den gældende ret.
Hvorfor skal vi altid lave mere?
Med hensyn til autorisation til at sætte sådan noget op vil jeg sige, at ikke mindst virksomhederne er interesserede i, at de her videokameraer hænger korrekt, så de kun følger det, de skal følge.
Der er da ikke nogen, der er interesseret i at opsætte noget, der er galt.
Med hensyn til de mennesker, der sætter dem op, vil jeg spørge fru Line Barfod, om hun mener, det er mennesker, man bare tager ind lige fra gaden, eller er det teknisk personale, der kommer ind for at sætte sådan noget op?
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Jeg synes, det er en utrolig glædelig holdning, hvis fru Colette L. Brix mener, at der ikke er nogen i dette land, der er interesseret i at gøre noget galt.
Det synes jeg ville være rigtig godt, hvis det også gennemsyrede Dansk Folkepartis holdning på en række andre områder, nemlig at vi skal tage som udgangspunkt, at vi skal have tillid til vores medmennesker og ikke satse på, at der er nogen, der gør noget galt.
Det synes jeg er et godt udgangspunkt.
Jeg tror ikke altid, det holder.
Jeg mener, vi er nødt til have en eller anden balance mellem det, at der er en stor tillid til, at de fleste af os faktisk prøver at lade være med at gøre noget galt, og det, at der også skal være en mulighed for at komme efter dem, der så faktisk gør noget galt.
Jeg er enig i, at vi skal se på, hvor stor vores lovmængde skal være, hvor meget vi skal detailregulere, men jeg mener også, der er fornuft i, at vi går ind og ser på det, for det er altså på en række områder svært for mange at slå op i loven, og derfor er det nødvendigt at have nogle forskellige bestemmelser samlet i forskellige love.
Jeg synes, at det allerbedste ville være, hvis vi slet ikke havde den udvikling med alt den megen overvågning over det hele.
Jeg synes, det ville være meget bedre, hvis vi prøvede at se på, hvordan vi kan få samfundet til at hænge sammen, uden at vi skal være tv-overvågede hele tiden, så vi slet ikke behøvede at have alle de regler om tv-overvågning, men bare kunne sige, at vi slet ikke skal have det.
Det ville da være meget enklere.
Så jeg ser meget gerne, hvis fru Colette L. Brix er med på det, at vi sætter os ned og prøver at finde nogle muligheder for, hvordan vi kan indrette samfundet, så vi ikke har brug for alt det her tv-overvågning, så vi finder nogle andre løsninger på de problemer, man forsøger at løse med tv-overvågning.
Det synes jeg er en meget bedre vej at gå.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-09:
Jeg vil starte med at takke for alle de pæne kommentarer og tilkendegivelser af, at man gerne vil støtte Socialdemokraternes forslag.
Jeg kan jo konstatere, at der ikke vil være flertal for de ændringer, som vi foreslår.
Det synes jeg er trist, for jeg mener rent faktisk, at de her forslag ville gøre den tv-overvågningslov, som vi har, så meget bedre.
Jeg mener, at der er behov for, at vi får mere styr på de kameraer, der er sat op rundtomkring.
Det skal ikke forstås sådan, at vi ikke har tillid til, at folk gerne vil gøre det godt, men vi ved bare, at der er nogle, som enten ikke har sat sig ind i reglerne eller havner hos en virksomhed, som ikke er medlem af sikkerhedsbranchens certificerede ordninger, og som derfor kan komme i kløerne på nogle skidte karle og kan ende med at få sat nogle kameraer op, som ikke lever op til de gældende regler.
Jeg mener faktisk, at de tre forslag, som er indeholdt i det lovforslag, vi nu har behandlet, ville gøre loven meget bedre.
Jeg kan jo så konstatere, at der ikke vil være flertal for dem.
Jeg synes, at det er ærgerligt.
Forestiller man sig en situation som for nogle år siden, hvor der var de mange kødskandaler, hvor Fødevarestyrelsen ikke vidste, hvorhenne gryderne var i køkkenerne, hvor Fødevarestyrelsen og fødevaremyndighederne ikke vidste, hvorhenne der var lagre af råddent kød, hvor man ikke vidste, hvorhenne maden blev opbevaret, hvor den blev tilberedt, og hvor den blev serveret, er det i virkeligheden den situation, man skal sammenligne med, når Datatilsynet i dag af sig selv skal finde ud af, hvorhenne kameraerne er.
Det var da så meget nemmere, hvis man lige gav tilsynet besked, inden man satte dem op.
Som sagt mener jeg, at det i virkeligheden er svært at afvise forslaget.
Men det sker jo så alligevel.
Jeg synes egentlig, at det er udtryk for forholdsvis sund fornuft, og jeg er ærgerlig over, at der ikke er nogen, der har villet rykke sig.
En af årsagerne til, at vi genfremsatte forslaget, var jo lige præcis, at selv om Datatilsynet har mulighed for at føre kontrol med kameraerne, har det ikke gjort det.
Sidste år var der ikke ét eneste kamera, der er sat op hos en privat, som blev underkastet kontrol.
Hvis overvågningsteknikker og billeder fra overvågningskameraer skal virke kriminalpræventivt, er det nødvendigt, at man kan bruge de billeder, som kameraerne optager.
Det kan man ikke i dag.
Da vi behandlede det sidste lovforslag om tv-overvågning, kom det frem, at op imod 70 pct. af billedmaterialet ikke kunne bruges.
Det synes jeg er synd og skam.
Hvis man skal bruge de billeder, der fremkommer ved tv-overvågning, må vi stille krav om, at der er en autorisationsordning.
Der er kommet mange kommentarer fra forskellige partier.
Jeg vil slutte med at takke for de positive kommentarer.
Jeg synes, at vi med hensyn til det ændringsforslag, der blev annonceret af SF, skal tage den videre drøftelse i Retsudvalget, men jeg vil ikke på forhånd tilkendegive, hvad min holdning vil være til det.
Men jeg vil meget gerne snakke videre om det, for det kan selvfølgelig være, at også det er en god idé.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Jeg er lidt ærgerlig over, at ministeren ikke engang vil overveje at bruge guleroden over for de personer, som ikke begår ny kriminalitet, netop ved at eftergive straffesagsomkostningerne.
Det er altså et reelt problem, at det for nogle ikke kan betale sig at arbejde, hvis man har en massiv gæld efter endt afsoning.
Jeg synes, at det havde været meget fint af ministeren, hvis ministeren ville have overvejet den indgangsvinkel.
Jeg synes jo, at det primære formål med det danske fængselsvæsen og retsvæsen må være at resocialisere, og det her er virkelig en hindring for resocialiseringen.
Lene Espersen (KF), 2008-04-09:
Jeg vil sige til fru Karina Lorentzen, at jeg er meget enig i, at man naturligvis også skal bruge guleroden.
Det er også derfor, at regeringen har gennemført en række initiativer, som netop har det formål.
Her tænker jeg bl.a. på noget for noget-initiativet i forbindelse med kriminalforsorgen, hvor man kan få lov at blive prøveløsladt efter halv tid f.eks. med vilkår om behandling, hvis man følger den plan, der er lagt for en.
Men pointen her er jo, at regeringen allerede mener, at der er den mulighed for at tage hensyn til den pågældendes resocialiseringsforløb, med andre ord tage hensyn til, at en person ikke kan have betalingsevne i en årrække og derfor ikke er i stand til at afdrage den gæld, vedkommende har.
Så jeg vil sige, at det sådan set ikke er, fordi vi er så uenige om midlerne, men jeg synes, at der er nogle problemer med SF's beslutningsforslag og måden, det er skruet sammen på, som jeg også synes er helt legitimt at kræve en meget grundig diskussion om.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-09:
Jo, men fru Line Barfod må da snart give [Lydudfald] … vi snart har mærkater for alting.
I vinduet har vi mærkater for fødevarer, vi har en glad en, og vi har en sur en, og vi har mærkater på bilerne, for at vi skal køre på den og den måde, og vi får snart en i panden.
Altså, nu må det da snart holde op.
Et eller andet sted må der da være nogle ting, som man må overlade til borgerne og sige: Det her er jeres område.
Der skal da virkelig være rigtig, rigtig mange sager, før man går ind og lovgiver på det her område.
Man kan da ikke gøre det på grundlag af det, der foreligger indtil nu.
Denne lov har ikke engang virket et år.
Mener fru Line Barfod virkelig, at vi herinde som lovgivere nu også skal gå ind og lave administrativt bøvl på det her område, nu skal vi søreme se at få lavet noget ekstra her, så man skal udfylde nogle ekstra blanketter osv. osv. og have ekstra omkostninger?
Er det så slemt?
Hvor mange sager er der?
Kim Andersen (V), 2008-04-09:
Tak for ordet, hr. formand.
Ifølge Folketingets forretningsorden er det jo stadig sådan, at det er det største parti, der lægger for i ordførerrækken, og indtil videre er det jo stadig Venstre.
Men det er jo godt at være inde i sagerne, også for et præsidiemedlem fra Dansk Folkeparti.
Lad mig indledningsvis sige, at vi i Venstre naturligvis er tilhængere af, at der skal være regler for tv-overvågning; selvfølgelig skal der være det.
Men Danmark skal ikke omdannes til et overvågningssamfund, og borgernes ret til et privatliv ligger os også meget på sinde; det tror jeg også at forslagsstilleren bag dette forslag, fru Karen Hækkerup, er helt klar over.
Derfor er det også godt, at vi har regler, også fornuftige regler, som regulerer anvendelsen af tv-overvågning i Danmark.
Inden for disse fornuftige regler mener vi, at tv-overvågning kan tjene som et nyttigt redskab til forebyggelse og opklaring af kriminalitet, og det tror jeg sådan set også at fru Karen Hækkerup er enig med os i.
Det er vores opfattelse, at forslaget her vil medføre en begrænsning af denne fornuftige brug af tv-overvågning, da det vil medføre en unødvendig fordyrelse og en bureaukratisering af brugen af tv-overvågning.
Derfor er vi i Venstre gennemgående uenige i de initiativer, som forslaget indeholder.
For så vidt angår lovforslagets krav om autorisation for opsætning af overvågningskameraer og indberetninger til Datatilsynet, mener vi, at det er en unødvendig bureaukratisk foranstaltning.
Vi mener, at Socialdemokraterne undervurderer borgere, virksomheder og installationsfirmaer, hvis de tror, at man ikke er i stand til at gennemskue den lovgivning, vi har på området.
Reglerne er faktisk gennemskuelige, og det vil blot blive opfattet som et nyt bureaukratisk tiltag, som oven i købet er dyrt, hvis en borger f.eks. ikke selv må opsætte et overvågningskamera på sin ejendom.
Vi er overbevist om, at det kan virksomheder og borgere i fællesskab og samarbejde udmærket selv finde ud af, og det tjener altså ikke noget formål at lave yderligere regler på det område.
Datatilsynet skal heller ikke pålægges at foretage yderligere registrering af tv-overvågning, og vi hæfter os også ved, at tilsynet selv ikke ønsker en sådan registrering.
Indberetningspligten vil derfor bare pålægge borgere og virksomheder unødigt arbejde og blive opfattet som bureaukrati.
Vedrørende det andet element i forslaget, bestemmelsen vedrørende uretmæssig brug af optagelser fra arbejdspladser, er vi faktisk meget enige med Socialdemokraterne i deres syn på dette element; det bør være forbudt.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Lene Espersen (KF), 2008-04-09:
Altså, jeg vil sige til fru Karen Hækkerup, at jeg ikke har nogen som helst form for mistillid til Datatilsynet.
Jeg er helt overbevist om, at det gør et godt stykke arbejde, og de ekstra ressourcer, der blev tilført Datatilsynet i forbindelse med tv-overvågnings-loven, er jeg helt overbevist om bliver brugt på en meget hensigtsmæssig måde, bl.a. i forbindelse med de kontrolopgaver, man står over for.
Men jeg kunne ikke drømme om at begynde at udpege, hvad det er for typer virksomheder eller personer, som Datatilsynet først og fremmest skal gå efter.
Med hensyn til kvaliteten synes jeg, at det, der er afgørende, er, at vi i forbindelse med vedtagelsen af antiterrorpakke nr. 2 faktisk indsatte en bestemmelse, der gav mulighed for, at politiet kan pålægge myndigheder - det være sig både offentlige og private - at den videoovervågning, man foretager, foregår på en sådan måde, at den teknisk er brugbar for politiet.
Så vi har indsat en bestemmelse i antiterrorlovgivningen, der gør, at der i de områder, hvor det efter en politimæssig vurdering måtte skønnes nødvendigt at foretage tekniske krav til tv-overvågning, så rent faktisk er mulighed for det.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Jeg sagde jo godt nok, at denne blasfemiparagraf er og for så vidt altid har været fuldstændig ligegyldig og ubetydelig, men jeg sagde jo sandelig også, at der er nogle, den ikke er ligegyldig for, nogle, den ikke er ubetydelig for, nemlig de fanatiske islamister, som under og efter Muhammedkrisen har sat verden i brand, og som samtidig ønsker at bruge blasfemiparagraffen til at få dømt i dette tilfælde Jyllands-Posten.
Det er simpelt hen noget, man kan tage stilling til.
Paragraffen er ligegyldig, bare ikke for dem, og jeg ved ikke, hvilken interesse i SF har i at beskytte lige netop disse voldsmænds religiøse følelser mod at blive stødt på manchetterne.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Jeg har skam ikke noget udtalt behov for at beskytte voldsmænd, og jeg synes måske, at det er en lidt hård anklage mod de personer, som forsøgte at bringe sagen om Muhammedtegningerne for retten for blasfemi.
Jeg synes, at ordvalget fortæller alt om, hvor vi er henne i debatten, og hvad der er Dansk Folkepartis motiver med at bringe blasfemiparagraffen op igen.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Det er sådan noget, man siger, når man ikke rigtig ved, hvad man skal sige - ordvalget viser, hvor vi er henne; hør efter, hvad der bliver sagt, og så svar på, hvad der bliver sagt, ikke sandt.
Men med hensyn til det her kan det godt være, at udtrykket voldsmænd var lidt stærkt, men når jeg bruger det, er det, fordi det under alle omstændigheder var folk, der mener, at man i trosspørgsmål kan bruge magt, enten lovens magt eller også den rå pøbelmagt.
Det er jo altså en kerne i islamismen, nemlig det dér, hvor det for alle danskere - også folk, der er meldt ud af folkekirken - er en fuldkommen selvfølge, at man ikke kan det.
I trosspørgsmål skal magten holde sig langt væk, både lovens regulerede og regulære magt og den rå magt.
Derfor talte jeg om voldsmænd, fordi det jo var det, man ville.
Man ville have straffet Jyllands-Posten med magt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Det vil nok være umuligt for mig at nå at kommentere på alle de ting, hr. Jesper Langballe fik sagt i løbet af 10 minutter.
Jeg synes i øvrigt, at der blev sagt ufattelig meget om kristendom i den tale, hvilket jeg er helt uforstående over for; der blev sagt, at det var en ukristen paragraf, og hvad ved jeg.
Man må gå ud fra, at de fleste af Folketingets medlemmer, der i sin tid vedtog paragraffen, i hvert fald dengang var medlem af den danske folkekirke; men det er måske bare, fordi jeg er for interesseret i den historiske baggrund.
Jeg synes, hr. Jesper Langballe hører for dårligt efter.
Her har Det Radikale Venstre, men også, så vidt jeg har hørt, både SF og Enhedslisten rakt en hånd ud imod hr. Jesper Langballe.
Hvorfor har vi ikke fået et svar på ønsket om en høring i forhold til blasfemiparagraffen?
Det kunne jo være en udstrakt hånd, men den er man nok ikke interesseret i, for så kan man ikke opretholde konflikten.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Det kan godt være, det var en udstrakt hånd.
Jeg tillader mig at grine af det.
Jeg synes simpelt hen, det er usselt, at man ikke ved, hvilket ben man skal stå på over for et lovforslag, man vist egentlig burde, men alligevel ikke rigtig tør stemme for, og så foreslår man en høring, en eksperthøring, om hvilke konsekvenser det vil have at afskaffe blasfemiparagraffen.
Det kan godt være, jeg burde være et rart menneske, der tog imod den udstrakte hånd osv., men jeg kan altså ikke lade være med at more mig over det; jeg synes, det er lidt komisk.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Jeg har ingen illusioner om, at hr. Jesper Langballes intention med at være i Folketinget er at være rar over for Det Radikale Venstre, men hr. Jesper Langballe afslører jo sig selv, og masken falder endda på Folketingets talerstol.
Dansk Folkeparti er jo ikke interesseret i at få en dialog om det her, at få en høring, som måske kan ende med at rykke partier i Folketinget.
Der er mig simpelt hen en gåde, hvordan man kan fremsætte det samme forslag i 2005, 2007 og 2008, og når der endelig begynder at komme bevægelse i sagerne, er det eneste, man kan finde ud af, at udsætte sine politiske modstandere for hån, spot og latterliggørelse.
Helt ærligt, hr. Jesper Langballe, kom nu ind i kampen.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Nu bliver jeg simpelt hen rørt til tårer.
Jeg skal altså virkelig være dybt taknemlig over, at hr. Simon Emil Ammitzbøll og folk på venstrefløjen er ved at flytte sig lidt.
At tage stilling til, om blasfemiparagraffen skal afskaffes, er det mest enkle i verden.
Det er bare at fjerne den.
For en gangs skyld fremsatte vi et lovforslag og ikke et beslutningsforslag, fordi det er så teknisk enkelt, det er bare at slå kryds over den, så er den væk. Hvad det får af konsekvenser, ved vi da på forhånd.
Men det vil være surt for de islamister, som havde gået og håbet på, at de ved hjælp af den lov kunne få bremset ytringsfriheden og f.eks. få forbudt Jyllands-Postens tegninger.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-09:
Det er jo rigtigt, at det er mindre end et år siden, vi vedtog loven om tv-overvågning, og den lov blev jo også vedtaget med Socialdemokraternes stemmer og store opbakning, fordi vi rent faktisk mener, at overvågning kan være et rigtig godt redskab, som man skal gøre brug af.
Men vi synes også bare, det er vigtigt at sørge for, at man har den bedste mulighed for at holde styr på de kameraer, der bliver sat op i det offentlige rum.
Og noget af det, der på vegne af Socialdemokraterne fik mig til at genfremsætte det ændringsforslag, som vi jo desværre fik stemt ned sidste år, var, at det kom frem, at Datatilsynet i sit tilsyn med forskellige overvågningskameraer ikke havde været ude på nogen steder, hvor der var opsat private overvågningskameraer.
Jeg mener egentlig, at der, når man har sat kameraer op, er en forpligtelse, altså at den kontrolmyndighed, som Datatilsynet har med at skulle være ude og sikre, at det foregår på den rigtige måde, jo gerne skulle være med til at give borgere i det her land sikkerhed for, at der ikke foregår noget forkert.
Og derfor mener jeg egentlig, at kravet om anmeldelse ville være meget logisk, for så ville Datatilsynet vide, hvor kameraerne var sat op, og det var på den baggrund, vi genfremsatte forslaget.
Lene Espersen (KF), 2008-04-09:
Jamen jeg vil sige til fru Karen Hækkerup, at det jo er helt legitimt, at Socialdemokraterne har de synspunkter.
Det hørte vi også under behandlingen af både lovforslag og beslutningsforslag i sidste samling, hvor de nye regler blev vedtaget.
Så man kan sige, at der bare er tale om, at der er uenighed i det her spørgsmål. Regeringen finder, at reglerne, som de er i dag, er ganske udmærkede og er tilstrækkelige, og at der ikke er grundlag for at indføre nye bureaukratiske systemer.
Så jeg vil sige, at jeg synes, det er helt legitimt, at der er uenighed, men jeg mener altså ikke, at der er grundlag for at sige, at det, vi har vedtaget lovgivningsmæssigt, ikke fungerer.
Og det har for øvrigt ikke fået lov til at fungere i særlig lang tid.
Så jeg synes, at det bedste, vi kan gøre, er at følge udviklingen og så se på, om der senere hen skulle opstå problemer; så er vi selvfølgelig villige til at se på det.
Men som det er nu, ikke mindst med den nye vejledning, så mener jeg faktisk, at vi har en rigtig god ordning.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-09:
Men vil ministeren svare på, om hun er tilfreds med, at der ikke bliver ført kontrol med de her opsatte overvågningskameraer?
Jeg er sådan set ikke fyldt med mistillid til, hvad der foregår rundtomkring på gader og stræder og i butikker.
For jeg mener, det er vigtigt, hvis videoovervågning skal have en kriminalpræventiv effekt, at man så kan bruge de billeder, der er.
Og der ved vi jo desværre, at utrolig meget af det billedmateriale, som fremkommer ved videoovervågning, ikke kan bruges, fordi videoen ikke er sat korrekt op.
Er det ikke en bekymring, som ministeren deler, nemlig at vi skal sørge for, at mere af billedmaterialet bliver brugbart til efterforskning, hvis der skulle være behov for det?
Karen Jespersen (V), 2008-04-09:
Jeg må desværre skuffe spørgeren med, at det stillede spørgsmål hører under beskæftigelsesministerens område, og jeg har som velfærdsminister ikke mulighed for at besvare spørgsmålet.
Beskæftigelsesministeren har over for mig oplyst, at konsekvenserne af den dom, der henvises til i spørgsmålet, snarest vil blive analyseret i et samarbejde mellem Beskæftigelsesministeriet, Udenrigsministeriet og Justitsministeriet.
Hertil kommer, at sagen vil blive drøftet med arbejdsmarkedets parter.
Jeg kan på den baggrund ikke gå nærmere ind i sagen.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Det kan jo godt være, at det er mig, der fuldstændig har misforstået, hvad der skete, da Velfærdsministeriet blev oprettet.
Men jeg havde forstået det sådan, og det er det, man også stadig væk får at vide, når man spørger, at det gamle Indenrigsministerium nu ligger i Velfærdsministeriet.
Indenrigsministeriet havde ansvaret for kommuner og regioner, havde ansvaret for styrelsesloven for kommuner og regioner, dvs. for, hvad kommuner og regioner havde ret til at gøre, og havde tilsynet med kommuner og regioner, med hensyn til hvad de havde ret til at gøre.
Jeg havde forstået, at det nu lå under Velfærdsministeriet og dermed var velfærdsministerens område.
Men hvis det slet ikke ligger under Velfærdsministeriet, men er flyttet alle de andre steder hen, synes jeg da, man skulle melde det ud til offentligheden.
Jeg har stillet spørgsmålet til velfærdsministeren, fordi jeg gerne vil høre om konsekvensen for kommuner og regioner.
Jeg er fuldstændig klar over, at beskæftigelsesministeren ser på konsekvenserne i forhold til arbejdsmarkedet.
Jeg har specifikt spurgt velfærdsministeren som ansvarlig for kommuner og regioner
Karen Jespersen (V), 2008-04-09:
Det er jo en dom, som handler om arbejdsmarkedet.
Det er ikke sådan, at Indenrigsministeriet har ansvaret for alt, hvad der vedrører regioner og kommuner.
Der er der jo noget sektoransvar, nemlig det, der handler om arbejdsmarkedet, og det hører det her altså under.
Det er Beskæftigelsesministeriet, der har ansvaret for at tolke den her dom og dermed også for at sikre en arbejdsdeling.
Men det er der sådan set ikke tale om her; der er tale om, at det er et anliggende for Beskæftigelsesministeriet, og derfor er det beskæftigelsesministeren, der skal svare på det spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Jeg er helt med på, at der ligger et sektoransvar for en række af de opgaver, der ligger i kommunerne.
Undervisningsministeren har f.eks. sektoransvaret for folkeskolen.
Men hidtil har det været sådan, at det overordnede ansvar for kommunerne for, om kommunalbestyrelserne levede op til det, der stod i den kommunale styrelseslov, lå i Indenrigsministeriet, og at statsforvaltningerne, det, der tidligere hed Tilsynsrådet, lå under indenrigsministeren, og jeg havde forstået, at den opgave nu lå i Velfærdsministeriet.
Jeg vil gerne høre ministerens holdning til, hvilken melding der skal ud til alle de mange medlemmer af kommunalbestyrelserne og regionsrådene i denne tid.
Har de ret til at følge eksemplerne fra bl.a. Århus og Gladsaxe og kræve, at når de får bygget noget - i det omfang de har lov til at bygge i øjeblikket - er det på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, eller skal de efter den her EF-dom ud at sige, at det kan de ikke kræve, og derfor kan der komme udstationerede arbejdere og firmaer, som går ind og vinder licitationerne på at underbyde løn- og overenskomstvilkår?
Karen Jespersen (V), 2008-04-09:
Det spørgsmål vil det være muligt at svare på, når beskæftigelsesministeren sammen med justitsministeren og udenrigsministeren har vurderet konsekvenserne af dommen; så har vi et grundlag for at svare på spørgsmålet.