runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Grunden til, at jeg tager ordet om dette lovforslag, er situationen omkring konfirmationsforberedelse, og jeg håber, at kirkeligt interesserede på tværs af partierne vil lytte, for der er en sag, der har gjort Dansk Folkeparti bekymret.
Det er en helt konkret sag fra Sønderborg.
En sognepræst fra Hørup Sogn i Sønderborg Kommune har kontaktet mig, og hun fortæller, at kommunen bruger den kommende skolereform til at lægge hindringer i vejen for konfirmationsforberedelsen.
De dikterer ganske enkelt konfirmationsforberedelse til at skulle ligge efter kl. 15.30 og henviser til den kommende skolelov.
Der er det, vi begynder at sætte spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er i overensstemmelse med gældende regler, og derfor er vores spørgsmål til ministeren, om ministeren vil indskærpe over for Sønderborg Kommune, at den ikke går.
Ministeren har jo helt klart forvisset os om, at der ikke bliver ændret på gældende regler, og de er efter krav fra Dansk Folkeparti blevet skrevet ind i lovbemærkningerne.
Det vil sige, at reglerne er, at konfirmationsforberedelsen skal ligge i umiddelbar tilknytning til skolen i tidsrummet fra kl. 8.00 til kl. 16.00, ikke om aftenen, ikke i weekenden.
For at helgardere har ministeren efter forslag fra Dansk Folkeparti sagt ja til at evaluere om 2 år, om den længere skoledag får betydning for konfirmanddeltagelsen.
Vi har endda også for at være helt sikre foreslået, at man kunne konvertere den understøttende undervisning til konfirmationsforberedelse, men har fået et nej fra ministeren og ministeriet, fordi man siger, at så bliver undervisningen forkyndende.
Vi står jo ikke alene i Dansk Folkeparti med den her bekymring.
Også Venstre og Konservative er bekymrede, ja, selv Socialdemokraternes hr. Orla Hav, der er formand for Børne- og Undervisningsudvalget, er bekymret.
Det har vi jo kunnet læse i Kristeligt Dagblad for nylig.
Så derfor, kære minister, kære regering: Vi vil gerne have svar på, om det, Sønderborg kommune gør, er i overensstemmelse med lovens ånd og de gældende regler, og om man ikke forventer, at en kommune indgår et samarbejde med præsten og den lokale kirke, så både forældre og skole bliver tilgodeset, i stedet for at lave et diktat på baggrund af en noget tvivlsom tolkning af en kommende skolereform.
Det vil vi gerne have et svar på.
Merete Riisager (LA), 2013-12-20:
Jeg er glad for, at fru Vigsø Bagge fik sagt to voksne, for der er nemlig slet ikke nogen sikkerhed for, at eleverne vil blive undervist af lærere.
Med den her reform kan pædagoger stå og undervise i dansk i 3. klasse – i dansk i 3. klasse!
Det er det, som SF har sørget for med den her reform.
Jeg håber også, at SF vil tage ansvar, når forældrene kommer og siger: Vi vidste ikke, at I ville lukke vores SFO.
Det er altid Liberal Alliance, der får at vide, at vi vil udradere den offentlige sektor, men det er SF og resten af regeringen, der kommer til at lukke SFO'erne ude i landet på baggrund af den her reform.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-12-20:
Det ville også være rigtig interessant, hvis fru Merete Riisager ville forholde sig til, at man med den her skolereform rent faktisk kan gøre noget, som man også gør i Finland, nemlig at have to lærere, to voksne på i undervisningen.
Hvis man gør det – og det kan man gøre fra 0. til 9. klasse i den her reform – så kan man også lave skoledagen kortere.
Den frihed ligger simpelt hen ude på den enkelte skole, som det også fremgår af reformen.
Jeg kan godt forstå, at fru Merete Riisager ikke gider at forholde sig til den slags kendsgerninger, fordi det er så lidt opportunt, når man nu har kastet sin kærlighed på nogle få forældre i det danske skolesystem, som synes, det er forfærdeligt, at deres børn skal gå i skole til klokken 14.00, 14.30 eller 15.00, til trods for at de samme forældres børn sandsynligvis gik i daginstitution, da de var 0-6 år, i noget længere tid.
Hvad er fru Merete Riisagers holdning til, at f.eks. forældreorganisationen Skole og Forældre rent faktisk er rigtig glade for den her skoleaftale?
Merete Riisager (LA), 2013-12-20:
Når vi i Liberal Alliance forholder os til uddannelsespolitik, er det med udgangspunkt i det, vi ved om, hvad der gør børn dygtigere.
Og vi ved, at Finland eksempelvis har rigtig gode resultater – de har ikke lange skoledage.
Vi mener, at skolerne skal have mulighed for selv at tilrettelægge deres skoledag.
Det er bare ikke det, der står i den her reform.
Og jeg ville da synes, det var utrolig interessant, hvis fru Vigsø Bagge her i dag kunne fremlægge dokumentation for, at den understøttende undervisning, som mange steder skal varetages af ikkelæreruddannet personale, vil føre til et højere fagligt niveau.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-12-20:
Der er jo rigtig, rigtig mange ting, fru Merete Riisager – sandsynligvis med vilje – ikke forholder sig til i sin ordførertale her i dag.
Fru Merete Riisager forholder sig f.eks. ikke til, at siden 2007, altså de seneste 7 år, er skoledagen blevet så kort i rigtig mange kommuner, at der sammenlagt er skåret en måned af undervisningen.
Det betyder, at man kan formode, at mange, mange elever i skolen, når de skal op til 9. klasses afgangsprøve, rent faktisk ikke har haft det vejledende timetal – det ved vi jo også fra opgørelser – selv om afgangsprøven tager udgangspunkt i, at man har haft det vejledende timetal.
Synes fru Merete Riisager overhovedet ikke, at det er et problem, at der siden 2007, altså på bare 6 år, er blevet skåret en måned – en hel måned – af undervisningen i folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2013-12-20:
Jeg har rent faktisk læst den kommentar fra præcis den skoleleder, som fru Lotte Rod henviser til, og jeg kan ikke se noget sted, at der i den står, at helhedsskolen skulle være en forudsætning for det engagement, som den skoleleder taler om – snarere tværtimod.
Dygtige skoleledere har brug for frihed; det har de professionelle.
De har ikke brug for centralistiske krav, sådan som helhedsskolen præcis er et udtryk for.
Lotte Rod (RV), 2013-12-20:
Fru Merete Riisager svarede ikke på mit spørgsmål.
Jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig til, at man faktisk ude på skolerne oplever, at den her reform fører til, at man sætter elevernes læring i fokus og dermed også sætter fokus på, hvad den gode skoleledelse er.
Merete Riisager (LA), 2013-12-20:
For så kan de nemlig bedre planlægge det ude på skolerne i stedet for at få trukket en reform ned over hovedet, som betyder, at man tager pædagogerne, flytter dem ind til katederet for at undervise og i mange tilfælde vil komme til at lukke SFO'er og fritidsklubber.
Det er ikke noget, forældre har bedt om, det er ikke noget, pædagoger har bedt om, det er ikke noget, lærere har bedt om, og det er ikke noget, der er evidens for.
Så jeg synes, fru Lotte Rod skulle arbejde for mere frihed til skolerne, hvis hun er så ligeglad med, hvor lang skoledagen bliver.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Med hensyn til underviserne står der helt klart i loven, at det er lærerne, der har den generelle undervisningskompetence.
I 1.-3. klasse er det også lærerne, der har den generelle undervisningskompetence, og pædagogerne skal så efter deres faglige kompetencer deltage i undervisningen.
Den understøttende undervisning bliver pædagogernes opgave sammen med lærerne.
Den faglige undervisning er lærernes opgave, og vi er selvfølgelig spændt på at se, hvordan det kommer til at gå.
Allerede i dag bruger man jo den model, allerede i dag er der pædagoger, der underviser med henvisning til § 28 i folkeskoleloven.
Vores intention og grunden til, at vi har sagt ja til det her, er, at vi vil have et fagligt løft af folkeskolen.
Vi tror, at det i alt er et skridt i den rigtige retning.
Karen Ellemann (V), 2013-12-20:
Jeg vil gerne takke Dansk Folkepartis ordfører for at bringe problematikken om placeringen af konfirmationsforberedelsen frem her ved tredjebehandlingen af vores store folkeskolereform.
Som ordføreren også var venlig at nævne, er det en bekymring, vi deler i Venstre.
Jeg vil gerne høre fra ordføreren, om ikke det er således med lige præcis det med placeringen af konfirmationsforberedelsen, at der ikke er ændret noget, og at reglerne er, som de hidtil har været.
Det vil sige, at det skal placeres i tidsrummet mellem kl. 8 og kl. 16, og at det desuden er kommunalbestyrelserne, der har ansvaret for at have samarbejdet med præsterne om placeringen af konfirmationsforberedelsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Dansk Folkepartis holdning er meget klar: Konfirmationsforberedelsen skal ligge i tidsrummet 8-16 fra mandag til fredag i tæt, tæt tilknytning til skolen i et stærkt samarbejde mellem skole og kirke og ikke som diktat fra en eller anden tilfældig skoledirektør.
Der har vi jo haft et fortrinligt samarbejde mellem Dansk Folkeparti, Konservative og Venstre, som jeg håber vi kan følge op på i det nye år.
Lene Espersen (KF), 2013-12-20:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Alex Ahrendtsen for at rejse den her vigtige problemstilling.
Under udvalgsbehandlingen er det jo lykkedes for os at få nogle ganske gode forandringer af det oprindelige L 51 igennem.
Bl.a. har vi sikret, at Det Danske Suzuki Institut nu også får mulighed for at få dispensation, så de elever, der har behov for at få klassisk musikundervisning, kan passe det, uden at det bliver alt for sent på dagen, lige som vi jo også har været enige om, at det var vigtigt at sikre, at de familier, der har børn med særlige udfordringer, stadig væk har mulighed for deltidshjemmetræning.
Jeg vil gerne spørge hr. Alex Ahrendtsen, om han har den samme opfattelse som Det Konservative Folkeparti, nemlig at konfirmationsforberedelse skal ligge i tidsrummet 8-16, således at konfirmationsforberedelsen ikke bliver taberen i en folkeskolereform, der ellers har rigtig gode takter.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Det var det, vi gik til forhandlinger med.
Det endte så med 8-14, 8-14.30, 8-15.
Så tager man det sure med det søde, og her måtte vi give os en lille smule, men regeringen måtte dog også give sig, fordi den som udgangspunkt havde en 8-16-model i tankerne.
Med hensyn til pædagogerne er det jo klart, at pædagogerne skal stå for den understøttende undervisning sammen med læreren, mens lærerne jo har den generelle undervisningskompetence og selvfølgelig også skal stå for den faglige undervisning.
Det er vores udgangspunkt.
Merete Riisager (LA), 2013-12-20:
Jeg kan i hvert fald glæde mig over, at det er en tidligere undervisningsminister, der netop har haft fokus på faglighed, som har afstedkommet moroen her midt i debatten.
Jeg mener ikke, det kan være nødvendigt at komme med eksempler.
Det er bare barokt, at ordføreren må pille, hvad skal man sige, fritidsaktiviteter stille og roligt ud af den her reform igen, i stedet for at man bare lod familierne selv tilrettelægge deres egen fritid.
Så sagde ordføreren også om pædagoger, som underviser, at det kan de allerede gøre i dag.
Det kan være, men er det en god idé?
For ser man igen på evidens, kan man se, at det jo bare er sådan, at dygtige lærere med en god uddannelse er fuldstændig afgørende for, hvor meget eleverne lærer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Det skal ordføreren jo næsten give mig nogle eksempler på, så jeg eventuelt kan svare på det.
Så har der også været gode erfaringer med eliteidrætsklasser, og derfor var det jo naturligt, at også eliteidræt kunne udskiftes med valgfag.
Det var vigtigt for os.
Og så er konfirmationsforberedelse en umistelig del af vores kultur, så det ville være oplagt, at man også kunne gøre det dér.
Merete Riisager (LA), 2013-12-20:
Først vil jeg gerne kreditere ordføreren for den lidt afbalancerede støtte, sådan som jeg hører det, til reformen i dag.
Jeg håber, at DF vil agere en form for intern vagthund blandt forligspartierne bag det her folkeskoleforlig, da Dansk Folkeparti jo har vist en stor interesse både for faglighed og for familiernes frihed – to ting, som jo er svære at finde i dette folkeskoleforlig.
Ordføreren siger her i sidste minut, at konfirmationsforberedelserne er i fare, og ordføreren har også ved en tidligere lejlighed beskæftiget sig med musikskolerne.
Og jeg synes jo, at begge to er ærværdige formål, men vil ordføreren ikke give mig ret i, at der kan være mange andre ting, som børn og familier kunne ønske at foretage sig i den fritid, som nu bliver lagt ind midt i skoledagen i form af understøttende undervisning?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Tak for spørgsmålet.
Både Venstre og Dansk Folkeparti og De Konservative har jo rejst dette i forligskredsen.
Vi ønskede jo, at man skulle kunne konvertere understøttende undervisning til konfirmationsforberedelse, ligesom man kan det nu med musikskolefag og eliteidræt.
Det har ministeren hidtil ikke villet imødekomme, men der er noget, der tyder på, at vi måske skulle snakke sammen om det i det nye år.
Og jeg har jo ligesom Venstreordføreren en stor interesse i dette.
Så tak for spørgsmålet.
Jeg glæder mig til det nærmere samarbejde om dette.
Karen Ellemann (V), 2013-12-20:
Vi har jo i hele arbejdet med folkeskolereformen bl.a. givet mulighed for, at man kan ombytte sin tid til den understøttende undervisning, hvis man er elitesportsudøver, eller hvis man har et særligt musisk talent.
Kunne ordføreren forestille sig, ifald der skulle opstå problemer, at vi så kan tale om, at den understøttende undervisning vil skulle ombyttes, ifald man er medlem af folkekirken og dermed har mulighed for at tage imod konfirmationsforberedelsesundervisningen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Tak for kommentaren, så jeg kan få lejlighed til at præcisere det fuldstændig.
De regler, der gælder i dag, kommer også til at gælde i den nye skolelov.
Og det er rigtigt, at det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret.
Hvis der er skoledirektører eller skoleledere, der begynder at fifle med det, så kan man altid henvende sig til det lokale byrådsmedlem og tage sagen op.
Men som sagen fra Sønderborg viser, er der nogle, der begynder at bruge den nye skolereform som et redskab til at udfordre kirkens ret til at have konfirmationsforberedelse i umiddelbar tilknytning til eller i skolernes undervisningstid, og det er jo selvfølgelig ærgerligt.
Derfor håber jeg selvfølgelig på, at ministeren vil skære det helt klart ud i pap også for Sønderborg Kommune, hvordan reglerne er.
Per Clausen (EL), 2013-12-20:
Sådan går det jo lidt på skift med det.
Jeg vil bare gerne stille spørgsmålet: Er det ikke ordførerens opfattelse, at børn eller unge, som ønsker at deltage i konfirmationsforberedelse, har samme krav på at deltage i folkeskolens øvrige tilbud som alle mulige andre elever, og at det jo sådan set forudsætter, at konfirmationsforberedelsen ligger på et tidspunkt, hvor den ikke konkurrerer med andre vigtige og nødvendige formål i folkeskolen?
Lotte Rod (RV), 2013-12-20:
Jeg undrer mig over, at Liberal Alliance går så meget op i, hvor lang skoledagen skal være, for i Det Radikale Venstre er vi sådan set meget mere optaget af, hvad det er, man bruger rammerne til.
Og derfor har jeg også taget et citat med her ude fra virkeligheden, nemlig fra en skoleleder, der skriver, og jeg citerer: Noget er sket.
Nye og væsentlige dagsordener myldrer ud af sprækkerne i folkeskolen.
Elevernes potentielle læring fylder i samtalerne som aldrig før, og jeg oplever en oprigtig interesse blandt skoleledere, jeg møder, for at gå i dybden med drøftelsen af, hvor vi skal hen, og hvordan vi finder den organisatoriske og ledelsesmæssige vej.
Hvad siger fru Merete Riisager til det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Jeg kan forstå på ministeren, at hun er ked af, at vi angriber EU, men så lad mig angribe regeringen i stedet for.
Det er regeringen, der tryner de små lokalbiografer.
Kulturministeriet har jo afleveret et grund- og nærhedsnotat til Europaudvalget, og deraf fremgår det ganske klart, at man kan støtte yderligere, hvis man vil, men regeringen har jo ikke ønsket at gøre det muligt for kommunerne at støtte lokalbiograferne ud over det, som de minimis-forordningen foreskriver.
Så hvorfor i alverden har regeringen ikke ønsket i det mindste at indgå i en forhandling om det, når grund- og nærhedsnotatet siger, at vi kan gøre det?
Marianne Jelved (RV), 2013-12-20:
Jeg er fuldkommen enig med fru Ellen Trane Nørby i, at vi har en forståelse om – det står i betænkningsbidraget – at vi, partierne bag loven, mødes, hvis der står opstår et eller andet, som er uventet i forhold til det, vi har set for os nu, og at vi også løser det problem, der er opstået, men jeg og Kulturministeriet forventer ikke, at der opstår de problemer.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-12-20:
Nu sagde ministeren det selv her til sidst.
Jeg ville nemlig gerne bede ministeren om at bekræfte, at der også indgår i aftalen, at vi har en fælles forståelse om, at hvis det viser sig, at der enten er sket en overimplementering eller en fejlfortolkning, eller at der er videre muligheder inden for loven, så tager vi det selvfølgelig op med det samme.
Marianne Jelved (RV), 2013-12-20:
Når jeg går på talerstolen nu, er det, fordi jeg vil korrigere de udsagn, der er kommet fra både hr. Jørgen Arbo-Bæhr og hr. Alex Ahrendtsen om EU på det her område.
Jeg vil understrege endnu en gang, at de regler, vi har haft hidtil, har været fuldstændig lovmedholdelige, også i forhold til statsstøttereglerne i EU.
Der er bare sket det, at vi har udviklet en kodeks i EU, som handler om, at vi skal gøre rede for principperne for statsstøtte.
Det er det, vi gør med det her lovforslag.
Derfor har det ikke noget at gøre med, at de store tryner de små, eller at EU gør et eller andet forkert i forhold til den støtte, vi har, til de små biografer – det er dem, vi primært taler om.
Derfor er der lavet en aftale om det med EU.
Derfor er jeg også fuldstændig tryg ved den her aftale og det lovforslag, vi behandler her i dag.
Og derfor henviser jeg til betænkningen, hvoraf det fremgår, at skulle der ske noget, som jeg ikke forventer der vil ske for en biograf, altså at den pludselig ikke kan holde sig inden for de statsstøtteregler, der nu er, så tager vi det op i partierne bag loven og finder en løsning på det.
Det er jeg fuldstændig overbevist om kan lade sig gøre, og jeg har ingen som helst bekymringer i den anledning.
EU har statsstøtteregler, og vi skal redegøre for principperne for, hvornår vi giver statsstøtte, og det er det, vi gør med den her lov.
Længere er det ikke, det er meget enkelt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Det er et lovforslag, som vi i Dansk Folkeparti er noget kede af, og vi skal da opfordre de øvrige partier til at stemme imod.
I salen er der jo sådan en EU-forening af partier.
I Dansk Folkeparti synes vi, at der er alt for meget oberst Hackel over de EU-forenede partier i Folketingssalen og alt for lidt soldat Svejk.
Hvad er det så, vi er utilfredse med?
Det er jo, at man her i salen støtter de store mod de små.
Det er EU fremfor Danmark, og det er de store biografkæder frem for de små lokalbiografer.
Det er jo rigtigt, at Venstre, Konservative og Liberal Alliance var skeptiske, men så svingede regeringen EU-håndtasken og faldt til patten, og det er vi godt nok kede af.
Vi ved også, at lokalbiograferne og kommunerne er enige med Dansk Folkeparti.
Helt grotesk bliver det, når vi kigger på grund- og nærhedsnotatet, som er udarbejdet fra EU's side.
Der kan man jo læse: »Dog kan en medlemsstat, hvis det kan retfærdiggøres, at der er behov for yderligere støtte få støtten vurderet som støtte til fremme af kulturen«.
Det vil sige, at man godt kan støtte yderligere, hvis man vil, ud over de minimis-forordningen.
Og hvorfor kan man det?
Jo, for der står i notatet, at det er derfor nødvendigt og hensigtsmæssigt at støtte kan omfatte alle aspekter af filmskabelse, fra historien udarbejdes, til filmen vises for publikum.
Derfor forstår vi i Dansk Folkeparti ganske enkelt ikke, at man ikke vil fortsætte med de regler, vi har.
Noget andet, vi heller ikke forstår, er, at man læner sig op ad en bestemt tolkning.
I Kommunernes Landsforening har man helt klart sagt, at man ikke mener, at det her hører ind under statsstøtteordninger, fordi det er kommuner, der støtter.
Så kort og godt: I
Dansk Folkeparti stemmer vi nej til dette.
Det er et stort nej.
Og vi håber selvfølgelig på, at det på et eller andet tidspunkt går op for de EU-forenede partier, hvilken ulykke EU er for dansk kultur.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-12-20:
Jeg vil jo endnu en gang spørge det flertal, som vil stemme for forslaget: Hvorfor?
Vi har en minister, som i høringsnotatet skriver, at den kommunale støtte i et urimeligt omfang virker konkurrenceforvridende i forhold til biografer, der drives på kommercielle vilkår.
Disse store biografer er f.eks. Nordisk Film Biografer, som sidste år havde et overskud på 132 mio. kr.
Det skal ses i forhold til, at ministeren vil sætte et maksimumsloft for, hvor meget de lokale kommunalbestyrelser kan støtte deres biograf, på 0,5 mio. kr. om året.
Vi ved jo, at mindst otte biografer får mellem 0,5 og 1 mio. kr. i kommunal støtte.
Set i forhold til overskuddet i Nordisk Film har det overhovedet intet at gøre med noget, der i urimeligt omfang er konkurrenceforvridende.
Nej, for ministeren er øjensynlig blevet bange for Europa-Kommissionen, som har fået en klage fra de store biografer.
Det skyldes ikke, at EU har anklaget den danske stat for at have overtrådt statsstøttereglerne.
Men ministeren har snakket med dem nede i Bruxelles.
Hvorfor har ministeren reageret på det?
Svaret blæser i vinden.
Men endnu værre er det, når jeg kigger på de to partier, som før var imod lovforslaget, og som nu stemmer for.
Lars Barfoed sagde under førstebehandlingen: »Når der ikke er nogen grund til at lave regler, synes vi, vi skal lade være, og derfor afviser vi lovforslaget, som det ligger.«
Under andenbehandlingen sagde han intet.
Er han blevet genert, eller hvad?
Michael Aastrup Jensen har prøvet at forsvare sig selv for sin kovending.
Men det går ikke særlig godt.
Nu har han skrevet et debatindlæg på Altinget, hvor han prøver at forsvare sig selv.
Hvis det er en aftale, er det den mest tåbelige aftale, jeg nogen sinde har hørt om.
Det betyder, at Michael Aastrup Jensen har lavet en aftale, som består i, at han har skrevet under på, hvad ministeren har sagt fra begyndelsen af.
Jeg bliver nødt til at sige, at det er både dumt og et kæmpe hykleri.
Så derfor vil jeg også i fremtiden følge med i, om nogle små og lokale biografer bliver nødt til at lukke til stor skade for det lokale kulturliv.
Og sker det, vil jeg holde dem, som har stemt for forslaget, som skadevoldere, og så får de den nederste del af ryggen i klaskehøjde.
Marianne Jelved (RV), 2013-12-20:
Fordi det ikke er nødvendigt at gøre det.
Men opstår der en situation, tager vi det op.
Hvis der opstår en situation, der gør det nødvendigt, så tager vi det op i kredsen af partier bag lovforslaget.
Der er jo ikke nogen af de små og mellemstore biografer, som nærmer sig loftet på de 500.000 kr. i støtte om året.
Jeg har også noteret mig de seneste meldinger fra formanden for de små og mellemstore biografer, som jeg i øvrigt har haft møde med, og som gik tryg og frejdig ud af mit kontor efter mødet.
Der er stadig væk ikke nogen som helst anledning til bekymring over den her lovgivning, og hvis og såfremt der sker noget, som ændrer billedet, er partierne bag lovforslaget enige om at sætte sig sammen og finde en løsning på det.
Det er enkelt og lige ud ad landevejen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-12-20:
Jeg synes, det er underligt, når ministeren nu står på talerstolen og siger: Ja, det kan være uventet, at en lille biograf lukker.
Hvad gør vi ved det?
Og så kommer der et stort spørgsmålstegn ved.
Det kan man jo ikke.
Hvis biografen er lukket, er den lukket.
Det er det, vi synes er det dårlige ved det her forslag.
Vi fik i går en mail fra Jane Lykke, som siger, at de er meget nervøse for det.
Og hvorfor laver man det, når der ikke er anklaget noget som helst fra EU's side, men at det bare er de store biografer, som har klaget til EU?