runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-25:
SF støtter Enhedslistens forslag, som på mange måder ligger meget godt i tråd med SF's politik på det her område.
I SF ønsker vi en udstrakt grad af religionslighed i det her land, i det omfang det er muligt inden for rammerne af det danske samfund.
Derfor arbejder SF på lang sigt for en grundlovsændring, som ophæver den evangelisk-lutherske kirkes særstilling i forhold til staten, mens SF på kort sigt arbejder for, at der etableres en forfatning for folkekirken, altså at grundlovens § 66 opfyldes.
I SF anser vi ikke religion for at udgøre et problem i samfundet, men anerkender, at menneskers fortolkninger af religion kan være problematisk.
SF lægger vægt på, at det enkelte menneskes frihed står over religiøs, politisk, traditionel og kulturel fanatisme.
Der er ingen norm eller tradition eller kultur eller religion, som bør tvinge mennesker mod deres vilje, ligesom autoritære henvisninger til helligskrifter heller aldrig må sætte demokratiske principper ud af kraft.
Det er hverken muligt eller ønskeligt at gennemtvinge et absolut sekulariseret samfund renset for religiøs tradition og religiøse symboler.
Det er SF's opfattelse, at det er muligt overalt i vores samfund at finde pragmatiske løsninger, som gør det muligt for alle børn, unge og voksne at fungere sammen på trods af religiøse forskelle.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Man må jo sige, at Enhedslisten virkelig bidrager til underholdningen med et beslutningsforslag, som er båret af en så tommetyk uvidenhed, at bemærkningerne er ganske underholdende læsning.
Overskriften til beslutningsforslaget dækker jo ikke indholdet: om adskillelse af kirke og stat.
Men det er jo ikke det, som beslutningsforslaget handler om.
Det er sådan nogle småjusteringer, hvor de fleste er bygget på misforståelser.
Kirkeskatten skal afskaffes.
For kirkeskatten er jo netop ikke nogen skat, men et medlemskontingent.
Konfirmandundervisningen skal foregå i fritiden og ikke i skoletiden, står der.
Jamen den foregår sandelig i fritiden!
Skoleeleverne har det antal skoletimer, de skal have, og hvis ikke de vil gå til præst, kan de blive i sengen eller gå ud og spille fodbold.
Men som en praktisk hensyntagen til flertallet af børn og forældre har man de fleste steder den lokale ordning, at skoleundervisningen på en bestemt dag i ugen begynder et par timer senere.
Det allermorsomste ved beslutningsforslaget er, at når blasfemiparagraffen i straffeloven beskytter, som det hedder, et lovligt bestående religionssamfunds troslærdomme, tror Enhedslisten, at lovligt bestående trossamfund er det, som Enhedslisten kalder anerkendte trossamfund.
Det er naturligvis det rene vås.
Der er tale om sådan nogle trossamfund, der består på en legal måde.
Begrebet om anerkendte trossamfund blev ophævet i 1970, og siden har man ikke anerkendt nye trossamfund.
Men man har altså noget, man kalder godkendte trossamfund, som ministeren har gjort rede for.
Det betyder, at man får et skattefradrag, og at man får vielseskompetence.
Skattefradraget er faktisk en kompensation for de fordele, som folkekirkemedlemmer har i kraft af statstilskuddet.
Folkekirkemedlemmer har nemlig ikke det skattefradrag.
Enhedslisten gør et stort nummer ud af udtrykket et kristent land.
Man er forarget over det udtryk og mener, at det begreb, at Danmark er et kristent land, er kommet ind i forbindelse med indvandrerdebatten.
Det er jo helt utroligt!
Man har i 1.000 år sagt, at Danmark er et kristent land - og rent bortset fra det er det jo en selvfølge.
Ville det også være forkert at sige, at Saudi-Arabien er et muslimsk land?
Men det, som Enhedslisten vil, er jo altså den religionsfrie stat.
Enhedslisten har bare ikke forstået, at der er én måde at bevare den religionsfrie stat på, og det er ved at have en luthersk evangelisk folkekirke, som hele tiden sætter staten på plads på jorden - det vil sige gør staten sekulær.
I det øjeblik folkekirken bliver selvberoende - det vil sige skal klare sig selv og ikke har den nære forbindelse til staten - består der jo en risiko for, at staten gør sig selv religiøs, og at kirken gør sig selv til et magtinstrument.
Det er det, vi undgår med den lykkelige ordning, vi har, nemlig at en luthersk evangelisk kirke, der hele tiden fastholder sondringen mellem Guds rige og det verdslige samfund, understøttes af staten.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Vi har heller ikke sagt noget om, at det var noget, der nødvendigvis behøvede at blive lovgivet om her og nu.
Men som flere har været inde på, er det til gengæld noget, som indgår i debatten ude i kommunalbestyrelserne og i den diskussion, man har med de lokale præster.
Andre steder handler det om at få koordineret tidspunkterne for kirkernes aktiviteter, eller hvad ved jeg.
Jeg tror, det er bedst, at man tager de debatter lokalt.
Lige nu har vi nogle folk, der skal kigge på, om konfirmationsforberedelsen skal foregå helt nede i 6. klasse.
Måske kunne de også tage en god diskussion om, hvorvidt den skal ligge i eller uden for skoletiden.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Jeg håber, at fru Sophie Hæstorp Andersen trods alt anerkender - uagtet vi har været gode til håndbold, måske særligt på kvindesiden - at kristendommen dog nok har haft større betydning for vores samfundsudvikling end håndbold.
Og at der derfor også er en forskel.
Derfor vil jeg så bare spørge, om det ikke er en udmærket ordning, vi har i dag, når man nu skal tilrettelægge tingene ud fra, hvor folk er, og hvor man netop lokalt kan blive enige om, at konfirmationsundervisningen kan foregå i skoletiden eller uden for skoletiden.
De, der ikke går til konfirmationsforberedelse, har jo altså fri - der er jo ikke andre, der har dansk i mellemtiden.
Er der så nogen grund til at trække sådan et element længere væk fra folk, når der nu er mulighed for at tilrettelægge det lokalt?
Per Bisgaard (V), 2008-04-25:
Nu ved spørgeren måske, at jeg også har en anden kasket som kommunalbestyrelsesmedlem, og jeg vil da sige, at i den kommunalbestyrelse, hvor jeg sidder, ser jeg, at det kunne være en mulighed at gøre det.
Om det sådan er en generel holdning hos Venstre rundt i Danmark, kan jeg ikke svare på, men jeg så det meget gerne der, hvor jeg er medlem.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Nu synes jeg, det bliver interessant, for der er jo en række konkrete punkter, som i øvrigt ikke har noget at gøre med at adskille kirke og stat, men er sådan nogle småting.
F.eks. skal kirkeskatten afskaffes.
Man kunne forstå, at der var en vis logik i, hvis nu Enhedslisten havde sagt, at man ikke ville have kommunerne til at ligne og inddrive de penge, men kirkeskatten skal afskaffes.
Sådan noget vrøvl.
Er det også noget, SF kan gå ind for?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-25:
Nu er jeg utrolig glad for, at Socialdemokraterne er med til at afvise det her forslag, og at vi dermed har et rimelig bredt flertal i Folketinget, der fastholder båndet mellem stat og kirke.
Men det, jeg ville sige, var, at jeg er meget enig i, at man nogle gange er nødt til at modernisere og være dér, hvor folk er osv.
Man kunne måske tale for, at meget af det netop skulle foregå ude i de menighedsråd, som jeg kan forstå at bl.a. ordførerens mor har været med i, og at det ikke nødvendigvis er her i Folketingssalen, vi skal bestemme.
Men er det ikke lidt modsigende, at man skal modernisere og være dér, hvor folk er, og så samtidig trække konfirmationsundervisningen væk fra den sammenhæng, som de unge mennesker ellers er i, nemlig typisk i enten den ene eller den anden ende af undervisningen?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Jo, jeg kan godt se det som en af grundpillerne blandt mange, men det kan jo langtfra være den eneste, for Socialdemokratiet i Danmark er jo en del af en stor international bevægelse, der også tæller socialdemokrater i alle andre dele af verden - både i muslimske lande og i katolske lande og alle mulige andre steder.
Så når Luther og evangeliet ophøjes til, at man siger, at det er det eneste, det bygger på, og er det, som har været med til at gøre det muligt at have en tankegang omkring socialisme eller socialdemokratisme, må jeg sige, at jeg ikke kan genkende det.
For så ville vi i dag være et meget begrænset parti i et begrænset antal lande, og det er jo ikke tilfældet.
Jeg er netop del af en international bevægelse, som nyder opbakning i hele verden og på tværs af de religioner, som staterne har tilhørt.
Søren Krarup (DF), 2008-04-25:
Der er mange præster, som kan få en til at løbe sur i det.
Vores kirkes lærerfader, Martin Luther, har givet et af sine hovedskrifter titlen: »Et kristent menneskes frihed«.
Og det er jo netop, fordi der i kristendommen forkyndes et opgør med enhver forgudelse af det dennesidige, også det kirkelige.
Kort sagt: Talen om troslighed, at alt er lige meget, strider imod, at der faktisk er en tro, der sætter tingene på plads, nemlig den, der siger: Du skal ikke bilde dig noget ind, men du skal respektere, at du er stillet på lige fod med andre, fordi der er en, der sætter dig i frihed.
Kan fru Sophie Hæstorp Andersen kort sagt ikke høre, at det er kristendommens forkyndelse, der sætter den folkelige frihed, som også Socialdemokratiet har haft respekt for?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Hvad angår det sidste spørgsmål, kan det godt være, at jeg bliver hr. Søren Krarup svar skyldig, men jeg vil sige, at opgøret med totalitarismen og det brud, der skete, jo netop var for at sikre, at der er en frihed for det enkelte menneske til at tro på mange ting, og også, at totalitarisme ikke er vejen frem.
Vi havde jo især med Stauning det her berømte citat, hvor han også siger, at vi gerne vil have stiftet fred med de hellige, for ellers er fanden løs.
Man kan sige, at siden dengang har vi jo i hvert fald haft det sådan, som jeg også sagde det i min ordførertale, at vi er et parti, der har besluttet sig for at arbejde for folkekirken, vi er et parti, der har besluttet sig for at øve indflydelse de steder, hvor vi mener det er vigtigt at øve indflydelse.
Jeg har selv en mor, der på den baggrund i sin tid blev opfordret til at tage del i et menighedsrådsarbejde og gjorde det i en del år, indtil hun så løb sur i det på grund af præsten.
Men det er det, vi mener.
For min familie har det altid været vigtigt, at man søger indflydelse de steder, man kan, og vi har sørget for med socialdemokratisk deltagelse også at gøre kirken demokratisk, så almindelige mennesker kunne deltage, og ikke kun dem, der havde taget en akademisk uddannelse inden for teologi.
Søren Krarup (DF), 2008-04-25:
Jeg har med stor sympati hørt på fru Sophie Hæstorp Andersen, fordi jeg hos hende møder det Socialdemokrati, der netop var en folkelig bevægelse.
Det har jo også indebåret et opgør med den totalitarisme, der ellers har været det 20. århundredes dæmoni.
Da var der slet ikke tvivl om, at det netop var en folkelig, solidarisk dansker, der sagde nej til den totalitarisme, der kom til orde i kommunismen.
Det, jeg så vil spørge fru Sophie Hæstorp Andersen om, er, om hun ikke tror eller ikke har øren for, at denne solidaritet netop udspringer af, at der er en kristendom, der sætter en i fællesskab med dem, man hører sammen med som folk, og ikke, at man har ideologiske baggrunde for sine handlinger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Nej, jeg sagde, at man skal være dér, hvor folk er.
Og på trods af at folkekirken langtfra er til stede alle steder - på alle folks arbejdspladser, i alle skoler og alle mulige andre steder - er der stadig væk 83 pct. af befolkningen, der bakker op.
Så jeg kan ikke se noget problem i, at man tager en diskussion om, hvorvidt kirken skal lave sine aktiviteter uafhængigt af folkeskolen - minikonfirmationer foregår jo heller ikke i skoletiden - og jeg kan ikke se, at der ikke skulle være grundlag for at diskutere det her og finde en udgave, som folk kan genkende.
Vi prøver netop på at holde folkeskolen mere adskilt fra, hvad folk gør i deres fritid, f.eks. enten religiøst eller sportsligt.
Altså, hvad de laver i deres fritid, må så også være en anden ting.
Søren Krarup (DF), 2008-04-25:
Nu svarede kirkeministeren før på hr. Naser Khaders spørgsmål, og hvis man har både lidt danmarkshistorisk, verdenshistorisk og kirkehistorisk viden, må man jo sige, at uden kristendommens sondring mellem det relative og det absolutte, mellem Guds og kejserens rige, var der ikke det, vi kalder et sekulært område.
Så var der ikke noget demokrati i den forstand, at man sondrer nøje mellem det hellige og det verdslige.
Mener ministeren ikke også, at det er en frygtelig svaghed ved vores offentlige debat, at når vi taler om et elementært grundlag for at forstå det land og den historie og den situation, vi står i, er man simpelt hen helt uden viden om forudsætningen for forståelsen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Måske ville Grundtvig have konstateret, at her var hverken folkeånden eller Helligånden på færde.
Men jeg må sige, at det heller ikke ligger inden for min forståelsesramme at besvare spørgsmålet.
Søren Krarup (DF), 2008-04-25:
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål på baggrund af en dyb forbløffelse hos mig selv.
Vi har læst denne tekst, og vi har nu hørt Enhedslistens ordfører begrunde den i nogle spørgsmål, og vi kender jo herinde i salen Enhedslistens ordfører som et velbegavet og vidende og dannet menneske.
Så møder man her en uvidenhed og en sådan fuldstændig mangel på forståelse af, hvad emnet, som er grundlag for behandlingen her, består af.
Kan kirkeministeren forklare mig, hvordan det kan gå til, at en velbegavet akademiker, som ellers er vidende og saglig, på det område fuldstændig er som et lille barn, der overhovedet ikke har sat sig ind i noget som helst af det, der er sagen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Som jeg lige har sagt, har jeg udtalt mig om det, som jeg mener er historiske kendsgerninger, og det er også en kendsgerning, at de protestantiske lande er de frieste i verden, og at de nordiske er de allerfrieste.
Jeg har stadig væk ikke udtalt mig om andre lande, jeg foretager ikke den slags spekulationer, som hr. Naser Khader lægger op til.
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Jeg synes, at det er interessant, for det er et spørgsmål om, hvorvidt man kan sætte lighedstegn mellem kristendom og demokrati.
Det mener jeg ikke man kan.
Så mit spørgsmål handlede om, hvis Danmark aldrig var blevet kristent, men var forblevet et land, hvor asetronen var den dominerende, hvorvidt vi så havde haft det demokrati, vi har i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Det, som man kan konstatere i Danmark, hvis man læser historien, er, at der er nøje sammenhæng mellem kristendommens udvikling - ikke mindst siden reformationen og 1849 - og de grundtvigske traditioner.
Her kan vi se en sammenhæng.
Vi kan også se, at det kirkelige demokrati og det politiske demokrati har fulgtes ad.
Vi kan også, hvis vi skuer ud over verden, konstatere, at de frieste lande i verden er de nordiske protestantiske lande.
Dermed har jeg slet ikke sagt noget om andre lande.
Der er bare sagt noget om, hvordan det er her.
Jo, ministeren har bestemt også sine personlige holdninger, som bliver luftet på de rigtige steder.
Men i den her situation står jeg jo og taler på regeringens vegne, og det, jeg kan sige, er, at så længe regeringen ikke i regeringsgrundlag eller andre steder eller ved lovændringer har tilkendegivet en ændring på dette område, ligger det ikke for.
Det er jo sådan, at regeringens initiativer, og også hvad ministre siger i pressen, meget gerne skulle være clearet efter regeringsforhandlinger.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Jeg vil meget gerne stille skriftlige spørgsmål til undervisningsministeren, men det kunne være interessant at få kirkeministerens holdning til det her, også fordi jeg ved, at der jo er folk i regeringen, som mener, at kristendomsundervisningen skal gøres obligatorisk.
Det er bl.a. Det Konservative Folkeparti, som på det her område har en meget fornuftig indgangsvinkel til det.
Det synes vi også i Dansk Folkeparti
det skal gøres.
Så kunne ministeren ikke sådan give udtryk for, om ministeren mener, at det ville være en god idé at gøre faget obligatorisk, sådan at vi sikrer, at alle, der går i folkeskolen, får kendskab til det her område?
Ministeren er jo kendt for at have sine personlige holdninger, så det her ville jo være et udmærket sted at give udtryk for en sådan, specielt hvis det er en fornuftig en af slagsen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Jeg må sige, at det er et område, der ikke henhører under mit ministerium.
Er der andre ting, må jeg henvise hr. Martin Henriksen til at stille skriftlige spørgsmål til undervisningsministeren, hvorunder det hører.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det meget fornuftige, som ministeren sagde om kristendomsundervisning i folkeskolen.
Her har regeringen jo den udmærkede holdning, at vi selvfølgelig stadig væk skal have den.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til, at man gjorde kristendomsundervisningen obligatorisk taget i betragtning, at det ikke er et forkyndende fag, og taget i betragtning, at man så at sige så kan sørge for, at alle fag i folkeskolen som udgangspunkt er ligestillet.
For i dag kan man fravælge kristendomskundskab, men man kan ikke fravælge dansk, historie eller matematik.
Der ville jeg høre, om ministeren synes, at det kunne være en fornuftig idé at gøre faget obligatorisk og dermed gå i den modsatte retning af det, som Enhedslisten foreslår her.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Vi synes, den ordning, vi har, er helt fin.
Med hensyn til opkrævningen af medlemsbidraget for folkekirken har jeg jo i årevis - før jeg blev minister - sagt, at vi meget gerne vil prøve at finde en ordning for andre trossamfund, hvis de er interesseret i at få opkrævet deres medlemsbidrag.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Det bør også være et godt udgangspunkt, men så vil jeg høre - netop fordi det jo er et samarbejde mellem den lokale kirke og f.eks. kommunalbestyrelsen og skolemyndighederne, der afgør, hvordan man tilrettelægger det - om det er noget, Venstre lokalt, Venstres medlemmer lokalt, vil arbejde for at fremme, og om de vil være positivt indstillede over for, at man i højere grad indgår et sådant samarbejde, sådan at det tilbud, der bliver givet i visse dele af landet, hvor børn netop i 2. og 3. klasse har mulighed for at få en minikonfirmationsforberedelse, bliver bredt ud, så det er et tilbud, der kan gives alle steder i landet.
Naser Khader (NY), 2008-04-25:
Jeg hørte ministeren sige, at den kristne tro har været forudsætningen for den frihed og det demokrati, vi har i Danmark.
Jeg håber, at jeg hørte rigtigt.
Hvis det, der blev sagt, er rigtigt, synes jeg, at det er interessant.
Vil det så sige, at hvis Danmark aldrig var blevet kristent, ville vi ikke have haft det demokrati og den frihed, vi har i dag?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg er bedrøvet over, at man ofte i debatten og også i forslaget her giver så klart udtryk for, at man slet ikke har forstået, hvad den evangeliske skelnen er, og hvilken betydning den har haft for Danmark.
I Tyrkiet og Frankrig har vi jo set, hvordan det går, hvis man mener, at man fuldstændig kan opretholde skellet mellem religion og politik.
Jeg ved, at hr. Søren Krarup ved mere om revolutionen og henrettelserne af præsterne i Frankrig, end jeg gør, men når man tror, at man helt kan skille tingene ad og forvise kirken, har vi jo set, at så kommer der andre ideologier, som bestemt ikke giver plads for frihed, på banen.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Det er egentlig næsten det samme spørgsmål, som jeg vil stille på en lidt anden måde.
Jeg må sige, at jeg synes, det er lidt hårdt for en stakkels kirkeminister, når ministeren her i Folketingssalen skal afkræves et bud på en kontrafaktisk historieskrivning.
Det er jo noget, som ædruelige historikere viger tilbage fra, men nu skal kirkeministeren altså præstere et svar på, hvordan Danmark havde set ud i dag, hvis vi aldrig havde fået indført kristendommen, og det synes jeg er lige hårdt nok.
Men i forlængelse af det, hr. Søren Krarup sagde, vil jeg godt spørge kirkeministeren: Kan man dog ikke sige, at det er ganske påfaldende, at de lande, som har demokrati, hvor der er sket økonomiske fremskridt, og hvor der har været en dynamik i samfundet som den, der er hos os, faktisk er de lande, der er kristne - ikke fordi kristendommen skal munde ud i demokrati, men fordi det har været en rent historisk følge af kristendommen?
Er ministeren enig med mig i det?
Per Bisgaard (V), 2008-04-25:
Det korte svar til det er jo, at det er vi faktisk enige i er en god ting, men igen vil jeg sige, at vi har en folkeskole, som selv er i stand til at tage vare på den slags ting.
Jeg tror faktisk, at der er et godt samarbejde mellem de forskellige skolevæsener rundtomkring i landet og folkekirken, så jeg synes, det er noget, man snildt kan overlade til den enkelte menighed at gøre.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Jeg kan ikke lade være med at sige, at det er underligt at høre en diskussion, hvor man sætter demokratiet op imod folkekirken.
Altså, jeg ved ikke, hvilke demokratiske principper det skulle stride imod.
Jeg synes også, det er underligt, for hvis der nu skulle være nogle, der mener, at det strider imod demokratiske principper, skal man jo huske på, at danskheden var der altså før demokratiet, og den skulle også gerne kunne bestå, mens demokratiet består.
Så de to ting kan sagtens gå hånd i hånd.
Det, jeg vil spørge om, vedrører konfirmationsforberedelsen, hvor Venstres ordfører havde nogle meget fornuftige holdninger, synes jeg.
Der er jo nogle steder i landet, hvor man også har konfirmationsforberedelse - minikonfirmationsforberedelse - på f.eks. 2. og 3. klassetrin.
Jeg ved, der er et ønske nogle steder i folkekirken om, at man udbreder det her til resten af landet, og det synes jeg kunne være en meget fornuftig tanke.
Jeg ved ikke, hvordan man sådan skulle gøre det, for det skal folkekirken i udgangspunktet selv ordne, men har Venstre gjort sig nogen overvejelser om, om det var noget, man på en eller anden måde kunne fremme, så vi fik det her bredere ud, så flere havde muligheden for også i 2. og 3. klasse at få minikonfirmationsforberedelse?
Per Bisgaard (V), 2008-04-25:
Jeg vil sige meget kort, at jeg ikke synes, at de to ting udelukker hinanden.
Man kan sagtens have sin religion og sin privatsfære, og de to ting behøver ikke nødvendigvis at blive blandet ind.
Så jeg ser ikke, at det giver nogen problemer.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg er helt med på, at Venstre synes, at folkekirken har en særlig status.
Det var ikke det, jeg spurgte til.
Nu stiller hr. Per Bisgaard hele tiden religioner og trossamfund over for hinanden, men der er jo også en del af befolkningen, der slet ikke har nogen religion, som måske slet ikke definerer sig som religiøse.
Mener hr. Per Bisgaard ikke, at det faktisk ville være en fordel for demokratiet, hvis man ikke først og fremmest definerede sig selv som religiøs, når man indgår i det politiske rum?
Det kan man gøre i sin religiøse sammenhæng, men når man i øvrigt indgår i civilsamfundet, politik osv., mener hr. Per Bisgaard så ikke, at man definerer sig ud fra sine politiske tilhørsforhold eller alle mulige andre ting, men ikke ud fra sin religion?
Per Bisgaard (V), 2008-04-25:
Jeg tror, jeg sagde, at der ikke har været de store protester fra de øvrige trossamfund.
Det er da klart, at folkekirken har en særlig status, og det gjorde jeg også opmærksom på, og det synes jeg ikke der er nogen grund til at skjule.
Sådan er det for os, vi synes, at den har den særlige status.