runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg skal bare være sikker: Det betyder så også, at hvis regeringen nu lægger op til at lave en aftale med kommunerne om, at 85 pct. - eller hvilket tal man nu når frem til - af samtlige børn i børnehaven skal bestå en sprogtest, så vil De Radikale synes, at det er en dårlig idé at lave den type aftaler.
Det kunne jo få den konsekvens, at både pædagoger og forældre begyndte at se på, hvad det er for nogle børn, de gerne vil have i børnehaven, for at være sikre på, at disse kan bestå sprogtest, så institutionen fortsat får penge med taxametersystemet, og at forældrene flytter deres børn over i en anden børnehave med en højere beståelsesprocent.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Det kan godt være, at jeg har en helt, helt forenklet opfattelse af det der med børns sproglige udvikling, men det er min oplevelse, at børns sprog udvikler sig utrolig meget, hvis man taler med dem.
Det er en praktisk, enkel, ubureaukratisk måde at give børn et godt sprog på, og det ville i virkeligheden være meget enklere end at have de her pligtige sprogscreeninger og det her med at lave aftaler om, hvor mange der skal eller ikke skal bestå, at man sørgede for, at pædagogerne i daginstitutionerne i stedet for at lave læreplaner og sidde på kontoret og udfylde dokumentation var sammen med børnene og talte med dem.
3-årige børn kan ikke udvikle hinandens sprog, der skal jo være nogle til stede, som faktisk kan tage hånd om det, og tale med hinanden om, hvordan man faktisk kan få det her til at fungere.
Derfor synes jeg, at der er mange af de her ting, som kan gøres meget enklere, end at man først laver et sprogscreeningskrav, så måler på det, så laver en aftale, så kontrollerer aftalen og så vender tilbage igen.
Man kan bare snakke med ungerne.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at børn bedst lærer sprog, ved at der er nogle voksne, der har tid til at snakke med dem.
Et tredje område for regler er jo alle de regler, der er gennemført for at sikre, at der bliver privatiseret så meget som muligt, fordi regeringen ønsker at flytte ting fra det offentlige over i det private.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er et led i det, De Radikale ønsker, at fjerne alle de regler fra den offentlige sektor, som tager sigte på privatisering.
Jeg ved jo, at man går imod kravet om 25 pct. konkurrenceudsættelse i kommunerne.
Men er de regler, som gør, at alting skal måles og vejes, for at det kan sendes i udbud - på bl.a. ældreområdet, sundhedsområdet osv. - nogle regler, som De Radikale vil være med til at afskaffe, således at kommunerne selv har frihed til at bestemme, at de f.eks. vil give ret til, at ældre sammen med deres hjemmehjælpere selv kan bestemme, hvornår de vil sove, hvad de vil have at spise osv., og således at de ikke skal være underlagt lovregler om, at det skal kunne konkurrere med det private?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Vi har i Det Radikale Venstre sådan set ikke noget principielt imod, at man lader private løse opgaver, eller at man udbyder nogle ting, hvis andre kan gøre det bedre.
Det har vi et helt udogmatisk forhold til.
Det skal ikke være ansættelsesforholdet i kommunen eller i gartnerivirksomheden, der gør, at man svinger sig helt op på den høje hest i forhold til at afgøre, hvem der skal slå kommunens græsplæner.
Vi tror, at det ligger godt hos kommunen, men jeg synes også, man skal fortsætte diskussionen om det.
Vi skal selvfølgelig fortsætte diskussionen om, hvordan vi får mest ud af de penge, som skatteyderne stiller til rådighed.
For en ting er, at man har ressourcer nok, men de skal også udnyttes optimalt.
Jeg tror, der er meget enklere måder at gøre det på; det gælder også i forbindelse med frit valg, som jo også har udviklet sig til en papirtiger uden sidestykke.
Vi har en række ideer til, hvordan det kan gøres mere enkelt, sådan at folk kan gennemskue, hvad det er, der foregår, og sådan at det også er det lokale demokrati, der tager stilling til, hvordan det her kommer til at fungere for de borgere, som vi har et hovedansvar for - især nogle af de svageste borgere, for hvem det kan være meget, meget vanskeligt at få en privat virksomhed til at komme ind over, at få kapacitet og viden til at gøre de ting, der skal til.
Det er i hvert fald noget af det, erfaringerne viser for rigtig mange kommuner.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Nu fremgik det af ordførerens besvarelse af hr. Troels Lund Poulsens spørgsmål, at det er en forudsætning for Det Radikale Venstres forslag om en forhøjelse af de grønne afgifter på 20 pct., at de så at sige har den tunge ende opad, altså at den velstillede bliver ramt hårdere end den lavtlønnede.
Jeg vil godt spørge den radikale ordfører: Hvis det nu skulle vise sig, at det faktisk ikke forholder sig sådan, men at det rammer tungest i bunden, vil det så medføre konsekvenser for den radikale skattepolitik?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Når vi har gennemarbejdet det skatteforslag, som jeg er helt sikker på at fru Pia Christmas-Møller har present, og som vi offentliggjorde i august, vil hun se, at vi har været ret omhyggelige med at sige, at med de forudsætninger, vi har lagt ind i forhold til energiforbruget og i forhold til de her progressive energiafgifter, som vi har lagt ind, kan vi kompensere, sådan at alle faktisk får gavn af, at vi letter skatten på arbejde, og samtidig betale de øgede energiafgifter.
Der har vi selvfølgelig lagt den viden, som vi kender, ind, fordi det er vores oplevelse, at det lidt er en falsk barriere eller et forsøg på at smyge sig uden om diskussionen om grønne afgifter, at man siger, at de vender den tunge ende nedad, så derfor kan det ikke komme på tale.
Der er faktisk ting, man kan gøre med moderne teknologi; der er undersøgelser, der viser, at det ikke er tilfældet, og derfor synes vi, at man skal gå ind i det alene af den grund, at vi faktisk tror, at det virker, hvis man får højere skat på forurening.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Ordføreren taler varmt og, synes jeg, rigtigt om tillid til de offentligt ansatte; mennesker, der gerne vil udøve deres faglighed og gerne gøre et godt job så at sige.
Vi går også meget op i tillid.
Det er bare vigtigt for os, at det at sige tillid ikke bliver en undskyldning for, at politikerne ikke også påtager sig et ansvar for, at kvaliteten er i orden.
Det betyder så også, at vi, når vi går ind i kvalitetsreformarbejdet, som vi jo gør for at opnå en bedre kvalitet i den offentlige sektor, vil kigge meget på, om regeringens kvalitetsreform indeholder flere bureaukratiske regler end dem, vi sådan set gik ind i arbejdet med.
Det er bare et lille udpluk af det, regeringen har foreslået.
Hvad mener De Radikale egentlig om det?
Lyder det af meget og af mere bureaukrati end det, vi har i forvejen?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Nu ved jeg ikke, om man kan droppe ideer, som man aldrig har haft.
Det er et sådan lidt spændende koncept.
Men man kan i hvert fald droppe ideer, som man er blevet tillagt, og det ville selvfølgelig være helt hen i hegnet at begynde at tænke på at brandskatte boligejerne; det kunne ikke falde os ind.
Men vi synes, det er rimelig fornuftigt også at lægge en beskatning på værdi af ejendomme, fordi det er en formue, som folk sidder på.
Vi har lavet et meget, meget mådeholdent og afbalanceret forslag, som alene går ud på, at ens ejendomsværdiskat stiger med lønninger og priser - det samme som folkepensionen reguleres med.
Så kan den lige så stille følge med, og det betyder, at ingen vil opleve, at ejendomsværdiskatten stiger mere end ens egen løn gør, heller ikke i forhold til pension.
Det betyder f.eks., at hvis man sidder med en ejendomsværdiskat i dag på 10.000 kr., så foreslår vi, at den stiger - hvis det er dagens priser med 250 kr.
Det er jo om noget mådeholdent.
Men vi synes, at der skal være rimelighed i vores skattesystem, og jeg kan jo så konstatere, at der i hvert fald er en meget væsentlig forskel på konservativ skattepolitik og radikal skattepolitik: Når vi foreslår, at vi får en højere skat på forurening, er det, fordi vi går ind for en finansieret skattereform.
Det er vigtigt for os.
For vi tror, at det smitter af på vores velfærdssamfund, hvis vi går efter skattelettelser i stedet for at sørge for, at vi laver en finansieret skattereform.
Så det er i hvert fald en klar forskel.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg synes også, at tingene skal hænge økonomisk forsvarligt sammen, og det gør de også, men at lette skatten på arbejdsindkomst bare for at brandskatte boligen, synes vi ikke er nogen god idé.
Jeg fik ikke noget svar på det her med de grønne afgifter.
Er det en forudsætning, at det radikale billede af, hvordan det virker, nu også bliver til virkelighed, altså at der er tale om, at de grønne afgifter vender den tunge ende opad, hvis man forestiller sig en stigning på 20 pct., sådan som Det Radikale Venstre har foreslået?
Er det en forudsætning for, at forslaget vil blive ført frem her Folketingssalen?
Det vil jeg gerne have et klart svar på, for det er et meget interessant billede, vi får her fra Det Radikale Venstre, af de grønne afgifters virkning.
Det er helt nyt i forhold til de fleste økonomers hidtidige antagelser.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Men det er, fordi vi har fundet på noget nyt.
Det er en nyhed, at man kan lave progressive energiafgifter.
Det har man ikke kunnet før.
Det har ikke været foreslået før.
Og energiafgifterne fylder rigtig meget i hver enkelt familie og i deres udgifter.
Derfor er det klart, at hvis man laver nogle, der er progressive, vil det være sådan, at jo mindre forbrug man har, jo mindre betaler man - ikke kun i kroner og øre, men også procentuelt.
Så gør det faktisk en forskel.
Vi har jo så lavet et forslag, som bygger på den viden, vi har.
Og vi må så sige, at vi har den oplevelse af debatten, at hele spørgsmålet om grønne afgifter bliver afvist, fordi folk ser spøgelser og taler om den tunge ende, når man faktisk kan lave et system, som kompenserer folk ordentligt, hvis de er uden for arbejdsmarkedet eller ligger i den lave ende af indkomstskalaen, samtidig med at man får en rimelig social profil ud af det.
Det synes jeg er en vigtig pointe, fordi det for Det Radikale Venstre er vigtigt, at vores skattesystem arbejder med os.
Vi er ikke i den her branche for at få skattelettelser.
Vi er i den her branche for at få vores skattesystem til at hjælpe os med at få et bedre miljø og for at få flere på arbejdsmarkedet.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg ved jo, at SF ligesom Enhedslisten går ind for 100 pct. vedvarende energi, og at det skal være noget, der sker inden for en kortere årrække og ikke først om 100-200 år, som statsministeren åbenbart mener.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Villy Søvndal, om han tror, at vi bedst når målet om 100 pct. vedvarende energi, ved at vi overlader det til private selskaber at stå for, eller ved at vi går ind og har en demokratisk styret energisektor, hvor vi kan bestemme, at vi vil overgå til vedvarende energi.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Vi ønsker reelt at afskaffe regler, sådan at man kan have en politisk diskussion der, hvor man skal tage hånd om det.
Det vil i rigtig mange tilfælde være i kommunalbestyrelsen.
Man kan så tale med institutionerne og de ledere, vi har.
Sådan kan der komme en faglighed i forhold til at tage ansvar for det, der er kvaliteten i den offentlige sektor.
Jeg er sådan lidt skeptisk over for aftalekonceptet, for risikoen er jo, at man bare laver noget, som er diffust, i stedet for noget, som man faktisk kan diskutere om man skal have eller ikke skal have.
Men de ting, som vi har foreslået i den her tipunktsliste, som jeg nævnte før, er decideret afskaffelse af regler med henblik på at få den faglige frihed til at sørge for, at skolen er god, at børnehaven er god, at vores institutioner fungerer efter deres formål.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Når jeg spørger til det, er det jo, fordi vi Konservative er meget optaget af at få lettet skatten på arbejde, fuldstændig ligesom Det Radikale Venstre også er det, men vi ønsker ikke at placere regningen andre steder; vi ønsker regulære lettelser af arbejdsindkomsten.
Derfor er det lidt interessant, hvis det forholder sig sådan, at Det Radikale Venstre vil forudsætte, at forslagene om en stigning af de grønne afgifter kun kan gennemføres, hvis de ikke er asociale forstået på den måde, at de ikke rammer uforholdsmæssigt hårdt i bunden af indkomstskalaen.
Det vil jeg gerne have svar på.
Det andet, jeg også gerne vil spørge om, er, om Det Radikale Venstre har droppet ideen om at brandskatte boligejerne.
Er boligbeskatningen blevet fredet, eller ligger det sådan og svømmer lidt nede under overfladen?
Tidligere har det været en radikal kongstanke, at man skulle hæve boligbeskatningen ganske markant.
Men jeg ved ikke om det har ændret sig med den nye leder af Det Radikale Venstre.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Fru Margrethe Vestager talte jo en del om tillid til de offentligt ansatte, og om, at vi skulle afskaffe regler osv.
Det lyder jo vældig fint, men jeg vil gerne høre, om De Radikale så er på linje med regeringen, som vil afskaffe regler, men vil erstatte dem med aftaler, sådan som man jo har set det på nogle områder.
Man kunne f.eks. forestille sig, at vi i stedet for som i dag at have lovregler om, hvor mange der maksimalt må være i en klasse - i dag har vi en klassekvotient på maks. 28 elever i folkeskolen - så laver en aftale, f.eks. som led i kommuneaftalen, om, at kommunerne skal tilstræbe, at der højst må være 25 elever i klasserne.
Det lyder jo vældig fint, men så kan der være nogle kommuner, der har 35 elever, og andre, der kommer ned under de 25 og så risikerer, at det giver bagslag på taxameteret eller andre steder.
Så jeg vil gerne høre: Er det, De Radikale ønsker, reelt at afskaffe nogen regler, eller ønsker man som regeringen at flytte regler over i aftalesystemet, hvor der ikke er en åben offentlig debat om, hvad det er, der indgås af aftaler?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
I hvert fald kan man sige, at det er en rigtig dårlig deal, hvis det, der kommer til at foregå, er, at vi ligesom skal vedtage regeringens politik, og at det, vi andre går ind for, skal sendes i udvalg.
For der synes nemlig at være sådan en proces, som betyder, at vi ikke først kan tage det væk, som vi synes er en belastning, og så se, om man f.eks. kan finde en måde at evaluere på i folkeskolen, som giver et input til lærerens tilrettelæggelse af undervisningen, i stedet at der sker planlægning, statslig kontrol og kvalitetsrapportstyring - helt ind i det, som hedder Skolestyrelsen i dag.
Derfor glæder vi os over og er oprigtigt nysgerrige med hensyn til forhandlingerne, fordi regeringen jo også har meldt meget klart ud, at den er mod bureaukrati, for tillid og for, at der bliver et større fagligt råderum.
Og derfor vækker det selvfølgelig også nysgerrighed og undren hos os, at man har så mange ideer til mere papirarbejde og så relativt få ideer til, hvad man kan tage væk af det, der eksisterer.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg må lige forstå det.
Betyder det så også, at De Radikale vil være optaget af at gå ind i de forhandlinger og være sikre på, at man ikke bare lægger mere bureaukrati oven i alt det andet, der findes i forvejen, og at De Radikale også vil være optaget af at finde ud af, hvad det koster for alt det her bureaukrati, der bliver mere af?
Vi er meget optaget af, at man måske kan frigøre noget arbejdskraft fra bureaukrati og bruge den til kerneopgaver.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Jeg er helt overbevist om, at man kan frigøre arbejdskraft, for vi ved, at der er rigtig mange mennesker, der ikke har et ansættelsesbrev, der står bogholder på, men et ansættelsesbrev, hvor der står pædagog eller folkeskolelærer eller social- og sundhedshjælper eller sygeplejerske, områder, hvor der er masser af bureaukratiske opgaver.
Og bare det at lette den byrde for dem og sørge for, at de kunne have mere tid til deres arbejde, vil jo i sig selv være en velfærdsforbedring.
Så jeg mener bestemt, der er noget at komme efter i den sammenhæng, og det er et meget klart mål for Det Radikale Venstre, at der er færre regler i den offentlige sektor, når vi går, end når vi kommer.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
I dagens udgave af Information kan man læse lidt om den radikale skatteplan, og jeg ved jo, at Det Radikale Venstre er et parti, der normalt bryster sig af at være et meget socialt parti, der gerne vil sikre, at man fordeler rigdomme og byrder ligeligt i samfundet.
Hvordan kan det så hænge sammen, at den radikale skatteplan lægger op til, at det er de allerrigeste, der får allermest ud af den skatteplan, Det Radikale Venstre har fremlagt?
Er det radikal solidaritet med dem, der ikke tjener så meget?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Jeg takker selvfølgelig for signalementet af Det Radikale Venstre; det synes jeg er utrolig sympatisk, og det har vi også noget at have i.
Som jeg jo bl.a. gjorde rede for i min ordførertale, har vi en lang række forslag til, hvordan man kan sørge for at ændre på nogle af de forhold, som vi synes socialt udsatte mennesker har.
Men vores skattepolitik har jo to målsætninger.
Den ene er, at vi får et bedre miljø, og den anden er, at skattepolitikken hjælper os med at bidrage til, at der er flere mennesker, som gerne vil tage en ekstra tørn i det her samfund.
Vi synes, der er kommet en bedre balance, bl.a. selvfølgelig for at kompensere for øgede grønne afgifter, sådan at man ikke lige pludselig sidder der og tror, at fordi man er pensionist eller uden for arbejdsmarkedet, så boner de bare igennem.
Der foreslår vi jo at forhøje personfradraget, og at man får et meget større beskæftigelsesfradrag, end der er i dag, bl.a. i overensstemmelse med nogle af de værdier, som vi ved kendetegner
både Venstres og De Konservatives skattepolitik.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Man må da sige, at det er en stor ros til Ny Alliance, som før har - om man så må sige - lavet den radikale skattepolitik, at det så nu har været nødvendigt at lave en helt ny.
Respekt for det.
Men så tilbage til spørgsmålet: Er det virkelig sådan, at det skal være de allerrigeste i det her samfund, som får suverænt mest ud af det faktisk 20 gange så meget som de lavestlønnede?
Jeg troede, det var radikal politik, at man ville gøre en særlig indsats for at lette skatten i bunden for dem, der så kan gå fra passiv forsørgelse til at blive aktive på arbejdsmarkedet.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Der er jo det ved det, at vi ikke mener, at fordelingsspørgsmålet er udtømt med skattepolitik alene, for det, skattepolitikken kan hjælpe os med, er at sørge for, at vores samfund får en bedre dynamik end den, det har, og sørge for, at vi får skatten op på forurening, så vi får et bedre klima og et bedre miljø, og få skatten ned på arbejde, sådan at flere yder en ekstra indsats - af den meget enkle grund, at det gør vores samfund mere stabilt, det skaber vækst uden øget energiforbrug, og det gør jo, at det for alle parter bliver et bedre samfund at være i, fordi det også strukturelt hjælper os.
Derfor forstår vi jo ikke helt, hvorfor Venstre er så bange for at lade skattesystemet arbejde med de politiske mål, vi har, både i forhold til at få et grønnere Danmark og et bedre klima og i forhold til at få flere i arbejdsstyrken, for den der floskel, som jo kører, om flere hænder, skal jo underbygges med reelle reformer, for at man har noget at have det i.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Med det forsøg på et svar forstår jeg slet ikke, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte den skatteplan, der er fremlagt, og som jo netop indeholder de elementer, som fru Margrethe Vestager står og taler om.
Men jeg bliver nok nødt til at stille et meget banalt spørgsmål: Hvis man vil indføre grønne afgifter og lade dem stige med 20 pct. - og det er jo da en politisk målsætning at have - gør det så ikke lige så ondt på direktøren, der bor i Hellerup, som det gør på den arbejdsløse, der bor i Hvidovre?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
For os er det meget enkelt.
Vi har indgået en aftale, den aftale står vi inde for, og sådan er det.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Jeg forstår det sådan, at De Radikale gerne vil frede efterlønnen, som den er på nuværende tidspunkt, sådan at de, der er arbejdsduelige, de, der tjener meget, også fremover skal blive ved med at få efterløn.
I Ny Alliance foreslår vi, at de, der tjener under 300.000 kr., skal blive ved med at få efterløn, men at vi skal gøre det dyrere for dem, der tjener mere, at gå på efterløn.
Var det noget for De Radikale?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Det Radikale Venstre gik til forhandlingerne forrige forår - altså dem, der blev til velfærdsaftalen - med det ønske at få ændret efterlønnen, sådan at vi ikke længere havde efterløn, men at vi i stedet havde en social pension, sådan at de, der var nedslidte, kunne gå fra tidligt.
Det kunne vi ikke komme igennem med.
Til gengæld fik vi lavet en aftale, som på mange måder gør, at der bliver taget hånd om efterlønnen, sådan at der måske bliver en bedre social profil for den, og vi forholdt os samtidig til, at samfundsøkonomien også skal være holdbar på det længere sigt.
Derfor står vi - uanset hvilken dagsorden vi kom med til de forhandlinger - selvfølgelig inde for resultatet og den forligskreds, som vi oplever os forpligtet af.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Tak til De Radikale for at deltage i vores fælles kamp for asylansøgerne.
Jeg synes, der er behov for, at man gør noget for asylansøgerne så hurtigt som muligt.
Jeg håber, at De Radikale vil støtte Ny Alliances forslag om at lukke alle asylcentre bortset fra et.
Men jeg vil spørge om noget helt andet.
Nu har ordføreren for De Radikale, fru Margrethe Vestager, talt om Anders Samuelsen.
Der er sket meget hos De Radikale, siden Anders og jeg forlod partiet.
Jeg er lidt nysgerrig, og med hensyn til det der med at få flere hænder kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvordan De Radikales stilling er i forhold til efterlønnen.
Det er jo det, der - ud over en skattereform - gør den store forskel i forhold til at få flere hænder.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Nu ved jeg ikke, om det gør ondt.
Men der er i hvert fald den kerne i det, at hvis man ser på tallene, viser det sig, at de, der har meget store indkomster, også har et stort energiforbrug, de, der har meget store indkomster, bor også i meget dyre boliger, og de, som har meget store indkomster, kører også i biler, som i langt højere grad belaster miljøet, end andre gør.
Det er jo sådan nogle statistiske sammenhænge, der gør, at tingene kommer til at hænge sammen, og at vi faktisk kan kompensere mennesker, som har små indkomster, eller som er uden for arbejdsmarkedet.
Det er jo sådan, at vi i dag f.eks. kan lave – og det kunne vi måske ikke for 5 eller 10 år siden - energiafgifter, hvor vi sørger for, at det er dem, der bruger mest, der kommer til at betale mest, fordi vi synes, der skal være en højere skat på forurening.
De sammenhænge er faktisk meget enkle, og de er fint statistisk belyst, økonomer kan dem forfra og bagfra.
Det har vi selvfølgelig taget med, fordi der er nogle ting, som forholder sig anderledes, end man måske umiddelbart kunne tro, og derfor er der faktisk vendt op og ned på det, som ellers er et slogan, nemlig at grønne afgifter vender den tunge ende nedad.
Det er faktisk på ingen måde sikkert, at det forholder sig sådan.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Jeg kan da i hvert fald se af svaret på spørgsmål 4, at den samlede virkning for en enlig folkepensionist er faldende år for år fra 2010.
Er det ikke korrekt, og betyder det ikke, at folkepensionisterne må se et fald i deres realindkomst som en varig virkning af det her skatteforslag, sammenlignet med hvad de ville have fået, hvis de bare kunne have beholdt den opregulering af satserne, der ellers var lagt op til?