runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Jeg synes, at den erklæring, som vi traf beslutning om den 30. januar, var en erklæring, der var meget god og vigtig.
Det er et kæmpe problem i Europa.
Derfor er det jo også vigtigt, at vi diskuterer det i EU, og at vi gør, hvad vi kan gøre, på europæisk plan, men at medlemslandene også gør, hvad de kan gøre.
Der er på beskæftigelsesområdet sådan, at det først og fremmest er op til medlemslandene selv at gennemføre de initiativer, der er nødvendige – og som for nogle landes vedkommende også er meget omfattende –
der er vedrørende beskæftigelse, uddannelse og kvalifikationer
Det er nu sådan, at medlemslandene skal fastsætte de konkrete foranstaltninger i deres nationale reformprogrammer.
Det er en af de ting, der skal ske, og det er noget, der er en del af det såkaldte europæiske semester.
Det, som vi med formandskabet har som en af vores opgaver, er at sikre, at det europæiske semester gennemføres, som det er planlagt, og det gælder selvfølgelig også den del, der vedrører beskæftigelse og ungdomsarbejdsløshed.
Noget af det, som vi beslutter på mødet i Det Europæiske Råd i marts, vil også være at udstikke de overordnede retningslinjer for landenes nationale reformprogrammer, og det er jo også noget af det, der er en del af den beskæftigelsesindsats, som vi skal sætte i gang.
Så der er vel egentlig en lige linje mellem den erklæring og det arbejde, som det danske formandskab har sat i gang.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Tak for det, der blev sagt i forhold til konklusionerne i svaret på spørgsmålet, men nu var det sådan set erklæringerne, jeg spurgte om.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at de konklusioner, som vedtages på topmøderne, og som nogle gange også har karakter af at være hensigtserklæringer og er politisk retningsgivende og andet, er noget andet end de erklæringer, som nogle gange bliver vedtaget på topmøderne, men ikke på alle.
Det er jo fuldstændig korrekt, at der blandt eurolandene er blevet vedtaget en erklæring om finanspagten, som er blevet implementeret, og hvor der virkelig er sket konkret handling.
Men når det var erklæringerne, jeg spurgte om, og ikke konklusionerne, så var det jo, fordi der på EU-topmødet den 30. januar blev vedtaget en erklæring om den stigende ungdomsarbejdsløshed, som vi har, som var helt konkret – jeg tror godt statsministeren kender den, for vi har tidligere haft en dialog om den – og i den erklæring står der, at der på nationalt plan omgående skal gøres en særlig indsats for at forbedre arbejdskraftsudbuddet og mindske ungdomsarbejdsløsheden.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Det er sådan – og sådan har det været i rigtig mange år – at de konklusioner, som stats- og regeringscheferne bliver enige om i Det Europæiske Råd, er retningsgivende for det arbejde, som skal foregå i de enkelte rådsformationer.
Og jeg mener bestemt, at der rent faktisk bliver fulgt op på de konklusioner, som foretages i Det Europæiske Råd, og det gøres der i det daglige arbejde.
Et godt eksempel på det er finanspagten.
Den var en del af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december, så gik det meget stærkt, og nu har vi jo allerede en traktat, der er færdigforhandlet, klar til undertegnelse i næste uge.
Så det er altså et ganske konkret eksempel på, at der selvfølgelig følges op på rådsmødekonklusionerne.
Der vil jeg så også godt allerede nu foregribe spørgerens næste spørgsmål og forsikre om, at det danske formandskab på alle niveauer arbejder hårdt for at give sit bidrag til, at de konklusioner, vi har truffet på Det Europæiske Råd, også bliver omsat til nogle tiltag, der er meget konkrete.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Spørgsmålet lyder: Mener statsministeren, at politiske erklæringer underskrevet af statsministeren på Danmarks vegne i forbindelse med EU-topmøder er erklæringer, der skal følges?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Vi er meget langt fra det oprindelige spørgsmål, men det er jo en interessant diskussion, så jeg går da gerne ind i den.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi finder nogle løsninger på de trængselsproblemer, som er i og omkring København, og vi mener stadig, der er trængselsproblemer.
Jeg kan ikke finde ud af, hvad Venstre mener.
De mener det ene den ene dag og noget andet den anden dag, og det har været lidt svært at se, om Venstre egentlig mener, der er trængsel.
Men vi mener stadig, der er trængsel, det vil vi gerne diskutere bredt med befolkningen, og derfor nedsætter vi nu en kommission, så vi kan komme til bunds i den her sag.
Det tror jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Samtidig mener vi også at vi kan gøre noget for at forbedre den kollektive trafik og gøre den billigere, og vi har fundet finansiering til at kunne gøre det i de kommende år.
Jeg håber selvfølgelig, at Venstre vil være med.
Det ville være spændende at få Venstre med på de her ideer.
Det, jeg har hørt fra Venstre indtil nu, er nærmest ingen ideer, at man ikke ved, om der er trængsel eller ej, og der er ikke nogen svar på, hvad vi egentlig skal gøre.
Jeg tror, Venstres formand i dag har foreslået, at man bare kan tage lidt tidligere på arbejde, og at det skulle være løsningen på trængselsproblemerne.
Nogle skal måske aflevere børn i daginstitutionerne, som ikke lige er åbne på det tidspunkt, så det kan også have nogle komplikationer.
Men vi er sådan set gået seriøst ind i denne diskussion og har nu fundet nogle penge til bedre og billigere kollektiv trafik.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Jeg er sådan set enig i, at vi oplever, at der tages nogle initiativer på EU-niveau, og at Kommissionen sådan set også gør det, netop foranlediget af at der særligt i nogle lande er en meget eksplosivt voksende ungdomsarbejdsløshed.
Også i Danmark har vi taget – det gjorde vi i hvert fald, da vi sad i regering – en række initiativer, fordi ungdomsarbejdsløsheden er voksende og det er alvorligt, når unge ikke får et fodfæste på arbejdsmarkedet.
Derfor tog vi også initiativer til både praktikpladsaftaler, isbryderordninger, jobtilskud, altså en række initiativer.
Men det, der står i erklæringen fra EU-topmødet den 30. januar, er jo – på side 3 – at der omgående skal gøres en særlig indsats på nationalt plan.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, hvad det er, statsministeren omgående har sat i gang på baggrund af EU-topmødet den 30. januar, og ikke kun, hvad vi ligesom håber på der sker i de næste par måneder.
For jeg går ud fra, at når man vælger at bruge et ord som »omgående« i en topmødeerklæring, er det, fordi landene og stats- og regeringscheferne også har forpligtet hinanden på, at det her ikke er et problem, vi kan snakke om i evigheder – det er noget, vi skal handle konkret på nu.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-02-22:
Samtidig snakkede ministeren i sit svar om, at der er glasværker.
Der er ét glasværk i Danmark, som laver flasker.
Det er nede i Næstved, det hedder Reiling.
Reiling har en meget, meget lille kapacitet, og man skal huske på, at hvis flaskegenbruget stopper, er der ét værk i Danmark, som kan omsmelte glas, og allerede nu, fordi der er nogle, der bliver fyret, og fordi der er nogle flaskegenbrugsvirksomheder, som skærer ned, er der flere skår.
Det er faktisk sådan, at Reiling ikke kan aftage alle skårene, og derfor er der adskillige virksomheder, som eksporterer deres skår.
Afstandsmæssigt eksporterer nogle ned til 100 km syd for Hamborg, og andre eksporterer helt ned til Portugal.
Så jeg synes, at miljøbelastningen bliver værre og værre for hver dag.
Tak for ministerens svar.
Det var jo dejligt at høre, at ministeren snakkede om en lille miljøbelastning ved nye flasker.
Det, der undrer mig lidt, er, at når jeg får et svar fra miljøministeren, som nok ved mere om det, end man ved i Skatteministeriet, skriver hun: Miljøstyrelsen oplyser, at det miljømæssigt er bedre at skylle og genbruge vinflaskerne frem for at omsmelte dem, også selv om flaskerne eksporteres til Mellemeuropa.
Det skyldes, at man ved at omsmelte flaskerne har et større energiforbrug og dermed større emissioner af CO2, NOx og SO2 i forbindelse med omsmeltningen og ved produktionen af nyt glas.
Hertil kommer, at omsmeltning af flasker producerer mere affald, og at genanvendelse af affald har lavere prioritet i affaldshierarkiet.
Er skatteministeren enig i det?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-22:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg er umiddelbart enig i, at flasker som udgangspunkt bør genbruges, men selv om det i udgangspositionen ser fornuftigt ud at skylle og genbruge en flaske frem for at producere en ny, er vi nødt til at anskue problemstillingen helhedsorienteret.
Indførelsen af EU's kvotesystem betyder, at der er lagt et loft over de samlede CO2-udledninger inden for kvotesystemet.
En stigning i CO2-udledningen et sted i kvotesystemet betyder lavere udledninger et andet sted i kvotesystemet.
De nye flasker fremstilles på glasværker, der er kvoteomfattet, og netop fordi fremstillingen af flasker er kvoteomfattet, vil en større produktion af nye flasker i EU ikke netto føre til større udledninger af CO2.
Derimod er den energi, der anvendes til skylning og transport af hele flasker m.v., ikke kvoteomfattet.
Derfor vil nettoeffekten ved brug af flere nye flasker i stedet for genbrug af brugte, skyllede flasker være et fald i CO2-udledningerne.
Tilsvarende er udledningerne af SO2 og NOx fra bl.a. glasværkerne reguleret via internationale aftaler i Europa.
Ved siden af den beskedne miljøeffekt skal man være klar over at afgiften paradoksalt nok koster statskassen penge, hvis den hæves.
Det skyldes, at den fungerer som en indirekte statsstøtte til skyllerierne og øger gevinsten ved at grænsehandle.
Af samme grund kunne vi ikke bare hæve afgiften igen, for det vil kræve statsstøttegodkendelse fra Europa-Kommissionen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-02-22:
Jeg vil spørge: Hvordan er ministeren nået frem til, at omsmeltning af flasker er mindre miljøbelastende end genbrug af flasker, da det står i modsætning til Miljøstyrelsens beregninger, som bl.a. fremgår af bemærkningerne til lovforslag nr. L 204 fra folketingsåret 2008-09, hvor der står, at omsmeltningen af glasskår giver en merudledning af 11.310 t CO2, 47 t SO2 og 46 t NOx i forhold til genbrug af flasker?
Hvordan er ministeren nået frem til, at omsmeltning af flasker er mindre miljøbelastende end genbrug af flasker, da det står i modsætning til Miljøstyrelsens beregninger, som bl.a. fremgår af bemærkningerne til lovforslag nr. L 204 fra folketingsåret 2008-09, hvor der står, at omsmeltningen af glasskår giver en merudledning af 11.310 t CO 2 , 47 t SO 2 og 46 t NO x i forhold til genbrug af flasker?
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Det synes jeg er fint, og det havde man jo så haft mulighed for at bakke op om, da ændringsforslagene til finansloven var til behandling her i Folketingssalen.
Men jeg er trods alt glad for, at hr. Flemming Damgaard Larsen så anerkender, at der er sket noget på det her område.
Vi forventer os selvfølgelig også i regeringen en del af, at der bliver lavet en indsats her, og at vi kan få taget fat på det her problem.
Når det så handler om, hvad der i øvrigt skal ske, ja, så er der i den flerårsaftale, som forliget står bag, altså den aftale, som hr. Flemming Damgaard Larsen selv er med til, ikke på nogen måde rokket ved hovedlinjerne for dansk politi, som er: punkt 1, at vi har et enhedspoliti, og punkt 2, at når det handler om det her, er det noget, som politiet inden for de rammer, der eksisterer i dag, er i stand til at håndtere.
Det synes jeg at vi skal fortsætte med, og det synes jeg, fordi politiets erfaringer på det øvrige kontrolområde jo også er noget, som samlet går ind i det arbejde og den indsats, der skal ske.
Når det handler om politiets samarbejde med myndigheder så at sige uden for politiet, altså organisationer uden for politiet, så ved jeg, at det er et ganske udmærket samarbejde i dag.
Og hvis der er spørgsmål, som kræver henvendelser til andre organisationer end myndigheder, er jeg helt sikker på, at politiet allerede gør det i dag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
Nu siger ministeren, at noget skal nedprioriteres.
Man behøver slet ikke at nedprioritere noget som helst, hvis man laver det her, for det ville kunne finansiere sig selv, ved at man er meget mere effektiv med hensyn til opkrævning af vejbenyttelsesafgift, og ved de øvrige indtægter, det ville give at have sådan en effektiv kontrolenhed.
Så det vil helt sikkert finansiere sig selv.
Det, vi får ud af det, er en større effektivitet i forbindelse med de her forhold, og det vil kun være til glæde for danske arbejdspladser og danske virksomheder.
Men jeg forstår, at ministeren slet ikke vil ind på det her område.
Så vil jeg spørge her til sidst, om ministeren så i stedet for vil gå ind i, at de forskellige enheder og forskellige instanser får et bedre samarbejde, også et samarbejde, hvor Trafikstyrelsen er inde i billedet, således at man måske derigennem kan få en bedre og større effektivitet med hensyn til den kontrol, der skal være, af disse lastvogne.
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Det, der gør indtryk på ministeren, er, at vi har et godt og veldrevet dansk politi, som også på det her område gør et rigtig godt stykke arbejde.
Det synes jeg faktisk de gør, og det synes jeg også forligspartierne bag flerårsaftalen for politiet, hvor spørgerens eget parti, nemlig Venstre, jo også er med, honorerer ved at lave en ny politiaftale frem til 2015.
Jeg skal jo ikke bestemme, hvad Venstre vil komme med af ønsker til kommende flerårsaftaleforhandlinger, men det er klart, at når man står og antyder, at noget skal opprioriteres, så ved vi jo, at med de økonomiske problemer, som den nuværende regering har fået overladt fra den tidligere regering, og de problemer, som Danmark står i, er det altid godt at prøve at pege på, hvad der så skal nedprioriteres, eller hvor pengene til en ny indsats skal komme fra.
Jeg er tryg ved, at lige nøjagtig fordi vi har et enhedspoliti, sikrer vi: punkt 1, at vi samlet set har en effektiv ressourceanvendelse på området, og punkt 2, at den erfaring, som politiet i øvrigt har, når det handler om færdselskontrolarbejde, samlet set udnyttes på den bedst mulige måde.
Så derfor synes jeg ikke, at vi skal bevæge os den vej.
Jeg synes tværtimod, at vi skal fastholde et politi, som er et enhedspoliti, og som også er i stand til at håndtere den her opgave.
Og der har jeg al mulig grund til at læne mig op ad de vurderinger, som også er kommet fra politiet selv.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
Men vi har jo den situation, at politiet har rigtig mange forskellige opgaver, og at der skal foretages en prioritering, og der kan man godt få følelsen af, at det her område ikke bliver prioriteret højt nok.
Der er mange af disse udenlandske lastvogne, som kommer til Danmark, og hvor tingene ikke er i orden.
Men hvis der skete en opprioritering, kunne man få det her til at fungere langt bedre.
Jeg henviser stadig væk til de gode erfaringer, man har i Tyskland.
Det er jo medvirkende til at give en konkurrencemæssig skævhed i forhold til danske vognmænd, at man ikke sørger for at få den her effektive kontrol med de vogne, der kommer til Danmark fra især Østeuropa, men også andre steder fra.
Og den effektive kontrol kunne man netop opnå ved at have sådan en enhed, som man har i Tyskland.
Gør de her ting slet ikke indtryk på ministeren?
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Jeg synes, der er god grund til at holde fast i, at vi har et enhedspoliti i Danmark, og at vi har et politi, som jo udfører færdselsopgaver ganske udmærket, og som jo, når det handler om færdsel i øvrigt, laver en hel række kontroller, herunder bl.a. spirituskontroller, tungtvognskontroller, kontroller af lastbiler og andet.
Det synes jeg at vi skal holde fast i.
Så nævner hr. Flemming Damgaard Larsen spørgsmålet om cabotagekørsel.
Der synes jeg, at det er værd lige at være opmærksom på, at regeringen jo rent faktisk i forbindelse med finansloven har lavet en aftale om social dumping, hvor det her er et særligt fokusområde, men selvfølgelig også understøttet af og styret ved en politiindsats.
Derfor er området, som hr. Flemming Damgaard Larsen nævner, allerede i fokus.
Jeg tror, det er vigtigt at holde fast i, at der er en grund til, at vi har et enhedspoliti i Danmark, nemlig at det er vurderingen, at det hverken giver mening inden for eller uden for politiet at begynde at splitte politiet op i den her form for enheder.
Det varetages bedst, hvis vi har det, vi har, nemlig et enhedspoliti.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
I Tyskland har det jo vist sig, at en sådan BAG-model har højnet trafiksikkerheden og forbedret trafiksikkerheden og har gjort, at reglerne i langt højere grad er blevet overholdt.
Den succes, der er på det her område i Tyskland, skyldes jo, at de har den her enhed, der bliver sammensat af mange forskellige specialister.
Det er politi, det kan være folk med teknisk indsigt i lastvogne, det kan være tolkebistand, altså tolkeenheder, som også er med, og det kan være en række andre specialister inden for regnskab, told, og hvad ved jeg.
Det gør, at de lynhurtigt kan få en klar opfattelse af, hvad problemet er med det enkelte lastvognstog, uanset om det er dansk eller udenlandsk.
Der kommer jo flere og flere udenlandske lastvognstog til Danmark, og derfor vil det være meget mere effektivt, hvis man har en sådan enhed, der har alle disse kompetencer samlet, så det ikke kun er ud fra et politimæssigt eller juridisk synspunkt, at denne kontrol foregår.
Der er jo mange forhold, der skal undersøges.
Det er den tekniske stand, som bilen er i: Er den i orden?
Hvad med miljøzoner?
Bliver de overholdt?
Det er cabotagekørsel og mange andre ting.
Ved at man på de større indfaldsveje til Danmark har disse specialenheder til at opfange de lastvognstog, der kommer til Danmark, vil det give en langt større effektivitet.
Det er lige præcis den succes, de har oplevet i Tyskland, og det er derfor, at jeg gerne vil spørge: Hvorfor ikke drage nytte af de erfaringer, de har gjort i Tyskland?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Regeringen har ingen planer om at ændre grundlæggende ved de regler, som eksisterer i forhold til kommunernes muligheder for anden anvendelse af parkeringsafgifter.
Transportministeren arbejder i øjeblikket med et forslag om mindre regeljusteringer, men som sagt de grundlæggende dele af den lovgivning, der eksisterer nu, agter vi ikke at ændre.
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Det var jo en fantastisk flot oplæsning.
Som hr. Flemming Damgaard Larsen ved, er det ikke første gang, at der rejses spørgsmål om oprettelse af en særlig tungtvognsmyndighed i Danmark med inspiration fra det tyske BAG, som jeg så vil tillade mig at sige for ikke at bevæge mig ud i tysk.
Det ved vi begge har været til debat tidligere.
Min forgænger på justitsministerposten afviste at tage initiativ til at oprette en sådan tungtvognsmyndighed uden for politiet, og det er jeg sådan set helt enig i.
Når det drejer sig om den fysiske kontrol ude på vejene, mener jeg, at vi skal holde fast i, at det er en opgave, der bør løses af politiet.
Her i landet har vi jo en lang tradition for, at retshåndhævelsen ikke er opdelt på forskellige styrker inden for eller uden for politiet.
Opgaven varetages derimod af et samlet politi, der er organiseret som det, vi jo har, nemlig et enhedspoliti.
Jeg mener i øvrigt, at det også ud fra en ressourcemæssig betragtning giver bedst mening, hvis det er politiet, der samlet set står for kontrollen af tunge køretøjer på vejene, da politiet jo også – det er jo det vigtige, som vi også skal huske på – udfører andre færdselskontroller, herunder f.eks. spirituskontroller.
Der kan i forbindelse med kontrollen også opstå behov for magtanvendelse, hvilket ligeledes tilsiger, at det her er en opgave for politiet.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-22:
Jamen jeg kan blot gentage, at jeg er enig i, at det som udgangspunkt bør være sådan, at flasker genbruges, og det er også regeringens holdning.
I forhold til miljøbelastningen tror jeg vi har konkluderet, at det er et komplekst spørgsmål, hvor man er nødt til at anlægge en helhedsbetragtning og dermed også tage kvotesystemet i betragtning.
Jacob Jensen (V), 2012-02-22:
Når statsministeren på sit pressemøde den 7. februar 2012 udtaler, at kommunerne ikke får lov til at hæve parkeringsafgifterne, men at regeringen samtidig ikke vil fremsætte et lovforslag, der ændrer på det nuværende parkeringsafgiftsloft, som blev indført under VK-regeringen, betyder det så, at kommunerne godt må hæve parkeringsafgifterne inden for VK-regeringens loft, uden at det medfører en reaktion fra regeringen, eller betyder statsministerens udtalelser, at kommunerne under ingen omstændigheder må hæve de nuværende parkeringsafgifter eller indføre nye, uden at regeringen vil gribe ind?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-22:
Jeg skal ikke kunne sige, om der skal foretages yderligere tiltag, men spørgeren har ret i, at regeringen naturligvis skal være optaget af problemstillingen i forhold til genbrug af flasker, og regeringen har også en god og konstruktiv dialog med branchen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-02-22:
Så vil jeg til sidst bare spørge ministeren, for jeg kan høre, at han går ind for flaskegenbrug, om man ikke skulle finde andre udveje, hvis man nu ikke kan være med til at hæve afgiften igen.
Kunne man så ikke f.eks. snakke med branchen om at finde noget nyt, sådan at man på den måde får flaskegenbruget op på niveau?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-02-22:
Der er jo ikke tale om, at den nuværende regering har gennemført afgiftsnedsættelsen.
Der er tale om, at på spørgsmålet om, hvorvidt emballageafgiften bør sættes op, kan jeg klart svare, at det ville forudsætte en EU-notifikation i forhold til statsstøttegodkendelse.
Vurderingen er helt klart, at den ikke ville blive imødekommet, og samtidig ville det skulle finansieres krone for krone i forhold til regeringens almindelige forsigtighedsprincip, som vel i udgangspunktet også støttes af spørgerens parti.
Som sagt synes jeg, at det er vigtigt med genbrug af flasker, og hele problemstillingen er vigtig at forholde sig til.
Det gør regeringen og min gode kollega miljøministeren naturligvis også.
Sagen i forhold til emballageafgiften, som der spørges ind til her, er såmænd blot, at hvis den hæves, vil det være at betragte som statsstøtte, og før virkning ville den derfor skulle notificeres af Europa-Kommissionen, inden den eventuelt ville kunne få effekt, og vurderingen er, at det er meget usandsynligt, at en sådan godkendelse ville finde sted.
Samtidig ville det koste statskassen penge at hæve denne emballageafgift.
Det lyder specielt, at det at hæve en afgift faktisk koster penge, men det er tilfældet her.