runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Nu synes jeg lige, der kom sådan et lille, sjovt ordspil, hvor jeg blev lagt noget i munden.
Jeg er ikke usikker, det er åbenbart forslagsstillerne, der er usikre, og derfor vil de gerne have den her kommission.
De mangler tingene belyst.
Jeg er sikker på, at det ikke er klogt at nedsætte valgretsalderen, og derfor siger vi også nej til en kommission.
Og som jeg siger, og som spørgeren selv har nævnt, har DUF lavet et meget, meget grundigt stykke arbejde, der afdækker mange af de spørgsmål, vi diskuterer her.
Derfor synes jeg sådan set ikke, at der er nogen grund til, at vi nedsætter en valgretskommisison.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Da mit partis ordfører, hr. Johs. Poulsen, ikke kan være til stede, er det mig, der står her på talerstolen i stedet for.
Jeg vil starte et andet sted, idet jeg har lovet også at tage ordet for Liberal Alliance - uden at der skal lægges for meget i det - og sige, at de er tilhængere af forslaget, men uden at valgretsalderen er foruddiskonteret til 16 år.
Jeg skal sige, at de heller ikke har læst forslaget sådan, men med det udgangspunkt, at man ikke har foruddiskonteret noget omkring de 16 år, er de sådan set tilhængere af, at der laves en kommission eller lignende.
Det Radikale Venstre har sådan set samme holdning, men vi er ikke helt begejstrede for den formulering, man har anvendt i beslutningsforslaget, og vi ville derfor, hvis det kom til en afstemning, i hvert fald skulle stille nogle ændringsforslag.
For vi vil ikke starte debatten med en konklusion, og det føler vi trods alt alligevel, at der på en eller anden måde ligger i forslaget, men vi synes, det er fint at have et udredningsarbejde eller en kommission, eller hvad ved jeg, som kan skabe grundlag for den mere principielle debat og afklaring om muligheder og fakta.
Det er jo uden videre oplagt, at der selvfølgelig er behov for, at vi prøver at kigge på, som også den tidligere formand for Folketinget har været inde på, hvordan vi kan inddrage de unge mere i demokratiet, end vi gør i dag.
Dette skal også ses i lyset af, at vi har fået en strukturreform.
Det kan være, vi skal kigge på afstemningsmetoderne, og det kan være, vi skal kigge på afstemningsstederne, og det kan være, vi skal sænke valgretsalderen.
Men vi har ikke foruddiskonteret, at vi vil det, og derfor har vi altså en anden tilgang end f.eks. det, jeg har hørt SF meget udtrykkeligt sige, nemlig at de går ind for den del, men de vil gerne have afdækket, hvordan det ser ud.
Vi har ikke taget stilling til spørgsmålet om de 16 år, men det er klart, at vi selvfølgelig også ser på, hvilken udvikling der er i den øvrige del af Europa.
Jeg vil godt sige, at for os handler det altså også om myndighedsalderen og valgretsalderen.
Det har altid været et fundament for Det Radikale Venstre, at de fulgtes ad, og det har vi så kunnet bruge som argument for, at man nedsatte dem, eller at man ikke ville nedsætte dem, fordi man netop lod myndighedsalderen og valgretsalderen følge hinanden.
Derfor er det i virkeligheden ikke så meget valgretsalderen, men alle de afledede størrelser, som for så vidt også Dansk Folkeparti har været inde på, som jeg synes man er nødt til også at afdække meget nøje, når man diskuterer det her spørgsmål.
Så i den konkrete formulering, som jeg synes er meget indsnævret til omkring de 16 år og valgretsalderen, er vi imod forslaget, men vi er tilhængere af, at der laves et udredningsarbejde af en eller anden slags, som bredt inddrager de unges deltagelse i demokratiet, og altså også de konsekvenser, det ville indebære, hvis man nu gik ind på at sænke valgretsalderen.
Så håber jeg ikke, det er til Liberal Alliance.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Nej, det er det ikke.
Jeg vil gerne kvittere for den, synes jeg, meget positive tilkendegivelse, der er her om intentionen i at få undersøgt og kortlagt den her problemstilling.
Det synes jeg er meget glædeligt.
Det, der sådan set også har været hele intentionen bag det forslag, vi har fremsat her, er netop at få kortlagt og undersøgt tingene.
Og der kan det godt være, at vi i vores iver og engagement for at få inddraget de 16-17-årige mere i demokratiet, måske har været lidt for konkluderende, men der oplever jeg en udstrakt hånd her fra De Radikales side til at kigge på, om vi ikke kan finde en formulering, hvor vi netop får undersøgt og kortlagt de her ting og får lavet det her kommissionsarbejde.
Så en stor tak for det, og måske kunne ordføreren fra Det Radikale Venstre løfte sløret lidt for, hvordan en sådan formulering kunne være, så vi kan tune os lidt ind på, hvad vi kan gøre for at få De Radikale med om bord, hvilket vi jo er stærkt optaget af.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Jamen jeg kan kun gentage, at jeg går ud fra, at de love, Folketinget har vedtaget, er demokratiske, eftersom de er vedtaget efter demokratiske spilleregler.
Og hvordan kan man overhovedet komme i tanker om at blande Iraks valglove ind i det her spørgsmål?
Det skal man da vist være medlem af Dansk Folkeparti for at kunne finde på.
Men Socialdemokraterne siger, at det da kan være, vi skal have nedsat et udvalg.
Vi har vedtaget en stor valgkredsændring, og måske er der nogle følgevirkninger af den, som vi ikke har været opmærksomme på, så derfor er vi åbne over for et arbejde med valgloven.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Det kan man da absolut godt argumentere for.
Det betyder jo, at den kandidat, der er valgt i storkredsen, ikke bare fører valgkamp i sin egen valgkreds, men faktisk gør sig umage og kommer ud og snakker med vælgerne i hele storkredsen.
Det gør så, at der er vælgere overalt i storkredsen, der synes, at de gerne vil have den her kandidat på Tinge, og så får kandidaten nogle listestemmer oveni, alt efter hvor mange personlige stemmer kandidaten har fået.
Det kan jeg ikke se noget udemokratisk i.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-19:
Jeg hørte ordføreren sige noget om, at det skulle være en fordel for de kendte, profilerede politikere, hvis L 35 bliver vedtaget, dvs. hvis man fremover kun ser på de personlige stemmer.
Det kan jeg ikke få ind i mit hoved.
For mig at se
forholder det sig stik modsat, nemlig at den kendte, profilerede politiker har større mulighed for at hente personlige stemmer i de andre kredse og få tillagt en forholdsmæssig andel, så virkningen er den stik modsatte af det, ordføreren gav udtryk for.
Det vil jeg gerne bede om en kommentar til.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Det er jeg overhovedet ikke enig i.
For det første er der to elementer, også det element at den sideordnede opstilling skal der kunne stemmes om, så man ikke står øverst i sin egen kreds, og dernæst alfabetisk orden.
Jo længere man har været i en vælgerforening, jo bedre netværk har man, og jo flere kender man, som man kan få til at stemme sig op på listen.
Det siger da sig selv, og derfor kan de gamle og kendte komme lidt op på listen.
For det andet må man jo synes, det er en fordel, at der er nogle, der står øverst, siden man foreslår det her og gerne vil have det ind i valgloven.
Jeg mener ikke, det nødvendigvis er et hit at stå øverst.
Men det må man jo mene fra forslagsstillernes side, siden man foreslår, at partiforeningerne skal have mulighed for at beslutte, hvem der skal stå øverst, så jeg er altså ikke enig i argumenterne.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-19:
Jeg spurgte faktisk til virkningerne af L 35, og det, ordføreren svarede, handlede om L 34.
Men lad os så gå ud derfra.
Det er jo således, at i dag er en alfabetisk opstilling givet via lovgivningen.
Det, som L 34 lægger op til, er, at man giver partierne mulighed for at fastsætte rækkefølgen, og det ligger meget tæt op af, når f.eks. et parti vælger en partiliste, bortset fra at man her har fastholdt det sideordnede spor, nemlig at de, der får flest personlige stemmer, bliver valgt.
Jeg er ikke sikker på, at ordføreren helt har forstået, hvad det her går ud på.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Jo, det har jeg, og jeg vil sige, at inden jeg kom i Folketinget, arbejdede jeg i mange år i den konservative organisation, så naturligvis har jeg forstået det, og jeg kender også valgloven.
Jeg forstår det ganske udmærket, men jeg er uenig, og jeg kan ikke forstå, det skal vække undren herinde, at vi partier kan være uenige.
Det er ikke, fordi man ikke forstår tingene, det er sådan set meget naturligt i dette Folketing, at man ofte er uenig om de forslag, der fremsættes.
Villum Christensen (LA), 2008-11-19:
Tak for det.
Som liberalt parti går vi, jeg havde nær sagt naturligvis, ind for så stor frihed for de enkelte partier som overhovedet muligt, og når man som jeg sidder på bageste række og lytter til debatten, kan jeg ikke lade være med at sige, at når noget virker fuldstændig uforståeligt, er det nok, fordi der er noget, der ikke bliver sagt.
Jeg har en fornemmelse af, at der er en dagsorden, der ikke kommer frem.
Hvis man har total frihed til at gøre, nøjagtig hvad man vil, og skal diskutere demokrati fra den her talerstol og når frem til nogle argumenter, som handler om, at det skal fremtræde anderledes end det, der er den almindelige forståelse hos borgerne, forstår jeg det ikke.
Selvfølgelig vil den almindelige borger forstå det sådan, at den, der har fået flest stemmer, er blevet valgt.
Demokrati handler jo meget om tillid til systemet.
Der er blevet snakket noget om teknikaliteter osv., altså at det er meget indviklet og derfor skal rundt i gryden en gang til.
Det er simpelt hen ikke til at forstå.
Man skal da indrette sit demokrati sådan, at det giver mening hos vælgerne, og det giver da mening hos vælgerne at sige, at de, der får flest stemmer, bliver valgt.
Det kan Maren i kæret forstå, så når alle de underlige argumenter kommer frem, siger det mig simpelt hen, at der er en helt anden dagsorden, som man ikke har lyst til at tage hul på.
Gad vide, hvad det kan være.
I forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man absolut skal stå i alfabetisk orden, forstår jeg det slet ikke.
Hvorfor i alverden skal vi ikke lade partierne selv vælge rækkefølgen?
Er der nogen, der kan forstå det?
Jeg husker, at ved det netop afholdte folketingsvalg var det sådan i vores eget parti, at efter at listerne var lavet i partiet, var der pludselig en, der fandt ud af, at han hed Andersen.
Han havde altid kaldt sig noget helt andet, og prøv at tænke over, hvilken furore det giver i rækkerne, at efter at listerne er sendt ud, er der lige pludselig en, der hopper op og bliver nr. 2 på listen.
Jeg må sige, at jeg undres meget.
Jeg synes, det er to rigtig gode forslag, og ærgrer mig da i virkeligheden over, at vi ikke kan give demokratiet den håndsrækning, når der nu står »kan«, og man kan indrette sig fuldstændig, som man vil.
Det fortjener demokratiet.
Jeg er ærgerlig over at høre debatten, men synes som sagt, det er to rigtig gode forslag.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Jeg havde ellers besluttet mig for at blive siddende, men udfordringen kan jo blive for stor.
Der er ikke nogen, der har en skjult dagsorden.
I hvert fald har vi det ikke, det kan jeg sige.
Jeg udtrykte fra talerstolen, hvad hensigten med den tale, jeg holdt, var.
Den er simpelt hen at få en nøjere analyse af konsekvenserne af de her to i øvrigt udmærkede forslag - det giver jeg ordføreren fuldstændig ret i.
Men jeg ved ikke, om ordføreren er opmærksom på, at det parti, som ordføreren tilhører, jo ifølge det her med valg på personlige stemmer skal kunne stille en kandidat i samtlige kredse i storkredsen.
Er man også i stand til at honorere det krav i Liberal Alliance?
Villum Christensen (LA), 2008-11-19:
Det, jeg forholder mig til, er nogle principielle demokratiske holdninger, og det er jo egentlig det, der er på dagsordenen.
Det er sådan set det, jeg vil svare til det.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Jamen det var sådan set kun en oplysning til ordføreren om, at der muligvis kan være et udemokratisk element i forslaget, som forslagsstillerne måske ikke engang er klar over, eller som man ikke har gjort sig den ulejlighed at offentliggøre.
Så der kan måske være en skjult dagsorden fra forslagsstillernes side her.
Villum Christensen (LA), 2008-11-19:
Jeg takker for omsorgsfuldheden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-19:
Vil det sige, at vi kan få den konservative ordfører til at bekræfte, at Det Konservative Folkeparti mener, at det er mere demokratisk, at kandidater, som har fået færre personlige stemmer end deres modkandidater, er blevet valgt, selv om de har været opstillet for nøjagtig det samme parti og i nøjagtig den samme storkreds?
Hvis ordføreren vil bekræfte det, så synes jeg da, det er meget interessant.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Jeg vil lige præcis angribe to ting, og det er som det første, at vores valglov ikke er udemokratisk.
Naturligvis er den ikke det.
Og så undrer jeg mig egentlig også over, at Dansk Folkeparti ikke gjorde indsigelse, da den blev lavet - man stod jo bag den lov, der er nu - når man har så stærke argumenter og følelser i forhold til den, at man kalder den udemokratisk.
Det er godt nok meget vidtgående.
Det andet argument, Dansk Folkepartis ordfører kom med, var, at det her forslag skulle gøre valgloven mere logisk.
Nu er det ikke sådan, at man forenkler den, at man fjerner nogle af de nuværende forslag eller andet, man tilføjer flere valgmuligheder.
Hvordan det skulle gøre den mere logisk, har jeg svært ved at se.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-19:
Ja tak.
Ordføreren startede sin tale med at sige, at det eneste, der var ændret i de her lovforslag i forhold til sidste gang, vi havde dem, var ikrafttrædelsesdatoen.
Det er nu ikke helt rigtigt.
Hvis ordføreren nærlæser en gang til, vil hun kunne se, at SF den her gang er med som medforslagsstiller, det var SF ikke sidste gang.
Mit spørgsmål er nu, om ordføreren ikke vil erkende, at partierne - hvis vi vedtager det her lovforslag - jo kan lave alle de undersøgelser, analyser osv., som de mener der er behov for, inden de lægger sig fast på, hvilken opstillingsform det enkelte parti vil anvende.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Der tror jeg at vi har nogle problemer, som vi skal have gennemtænkt meget mere grundigt, end de her forslag giver udtryk for.
Jeg sagde i januar måned, at man vel med rette kunne forvente af forslagsstillerne, at de kom med nogle konsekvensanalyser af de forslag, der blev fremsat, og så længe man ikke har ulejliget sig med at lave sådan nogle konsekvensanalyser, må man finde sig i, at der er nogle partier, der synes, at der skal lidt analysearbejde til.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-19:
Jamen ordføreren må da erkende, at spørgsmålet om listestemmer er en del af de udvidede muligheder, det her lovforslag giver, og at det er noget, hvert enkelt parti i givet fald må forholde sig til, inden man vælger sin opstillingsform.
Jeg kan fortsat ikke se problemet, for man kan jo bare holde fast i den opstillingsform, man har haft hidtil.
Så den er vanskelig at købe, det må jeg indrømme.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Hvis vi vedtager, at partistemmerne ingen betydning skal have, når valget skal gøres op, er det jo ikke noget, som man kun kan se frem til i det ene parti eller det andet parti, og så går jeg da ud fra, at det er noget, som skal gælde i valgloven.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-19:
Som flere har været inde på tidligere, er der jo ikke så forfærdelig meget nyt i de to lovforslag, som er blevet genfremsat i Folketinget i den her samling.
Men det gør selvfølgelig ikke, at vi ikke skal benytte lejligheden til at forklare, hvorfor vi har valgt at fremsætte de to lovforslag, og hvorfor der har været en relativt bred enighed om, at de skulle fremsættes, fra SF og helt over til Dansk Folkeparti.
Det er selvfølgelig udtryk for et ønske om, at de valg, som vi gennemfører her til Folketinget, skal være så demokratiske som overhovedet muligt.
Hvis vi kigger på den gældende valglov, ser vi, at der er et par steder, hvor det halter gevaldigt med det, der hedder demokrati, og der synes vi jo, at det er oplagt, at vi i forbindelse med en revision får kigget på netop de to delelementer, som vi har skitseret i de her lovforslag.
Det ene er det problem, at nogle har en fordel ved at være relativt kendte frem for andre uden for deres egen primære valgkreds, hvilket jo betyder, at de så får adgang til listestemmer alt efter de stemmer, som de får.
Og det betyder altså i sin substans, at selv om man i et parti har sideordnet opstilling, kan medlemmer af det parti blive valgt til Folketinget, selv om andre fra det samme parti har fået flere personlige stemmer i den samme storkreds.
Og for vælgerne - jeg håber, at nogle stadig sidder og lytter med - der kan se, at nogle har opnået valg, til trods for at de har fået færre stemmer end andre, virker det selvfølgelig som et udtryk for, at der er noget galt med valgloven.
Det andet lovforslag er meget, meget mere simpelt og meget, meget mere elementært.
Det handler simpelt hen om, at vi skal fjerne den konkurrencemæssige ulempe, det er for nogle, og glæde, det er for andre, at nogle tilfældigvis har et efternavn, der begynder med A, mens andre måske hedder noget med Å.
Det betyder altså, at man kan være uheldig, eller man kan være heldig, og det burde ikke være held eller uheld, som gør, om man bliver valgt til Folketinget.
Det skal selvfølgelig være politisk flid, dygtighed og arbejde, og det skal selvfølgelig også være, at partierne kører en god valgkamp.
Men det skal altså ikke være, fordi man tilfældigvis hedder Adamsen i stedet for Schrøder.
Derfor er Dansk Folkeparti medforslagsstiller på de to forslag her sammen med Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre, og jeg kan sige på vegne af Dansk Folkeparti, at vi naturligvis fuldt ud tilslutter os begge lovforslag.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-19:
Lovforslagene er genfremsættelser fra folketingsåret 2007-08, og der er i den mellemliggende tid sket det, at SF har meldt sig som medforslagsstiller.
Det har vi gjort, fordi der her er tale om gode forslag, som er godt tænkt, som er fremadrettede, og som styrker demokratiet.
Begge lovforslag handler om nye supplerende opstillingsformer, som partierne kan vælge, og som, jævnfør L 34, giver mulighed for at vælge prioriteret sideordnet opstilling og ikke som i dag kun en tilfældig alfabetisk rækkefølge.
L 35 giver mulighed for valg på personlige stemmer uden inddragelse af listestemmer.
Det er naturligvis sådan, at listestemmer fortsat har sin betydning, idet de jo indgår i mandatberegningerne.
Der er således tale om et helt naturligt skridt, som blot går ud på at udvide rækken af opstillingsformer.
Vi kan i dag vælge partilisteopstilling, kredsopstilling, sideordnet opstilling med alfabetisk rækkefølge og med fordeling i forhold til personligt stemmetal i kredsen; vi kan vælge nomineret sideordnet opstilling med en kredskandidat øverst og resten i alfabetisk rækkefølge.
Med vedtagelsen af L 34 og L 35 kan partierne fremover også vælge prioriteret sideordnet opstilling, hvor partiet fastsætter rækkefølgen af kandidater, og så får man den mulighed, at valg kan foretages på personlige stemmer, uden at listestemmerne fordeles forholdsmæssigt.
Det er for SF at se
fuldstændig uproblematisk.
Man giver nogle nye muligheder for nogle gode diskussioner ude i det politiske bagland.
Vi mener, at det er en gave til de opstillingsberettigede partier, at de nu får de nye muligheder at forholde sig til.
Vi er selvfølgelig opmærksomme på, at Socialdemokratiet, Venstre og De Konservative ikke var voldsomt begejstrede, da vi behandlede forslagene i forrige samling, men vi mener dog, at der har været mulighed for at drøfte forslagene med baglandet og i en bredere kreds og dermed finde ud af, hvad det er for konsekvenser, det har for det enkelte parti, og hvordan man vil forholde sig ved et kommende valg.
Omvendt synes jeg jo, at det ville være et smukt træk fra de tre gamle partier, hvis de ville være med til at hjælpe de partier, som kunne finde på at anvende de nye muligheder, ved at give dem de her nye opstillingsformer, og derfor vil jeg anbefale, at man bakker op om forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Jeg vil bare spørge hr. Villum Christensen, hvad den skjulte dagsorden mon kunne være for os, der siger nej til det her, for jeg ved ikke, hvad den er.
Men når man beskylder andre for at have en skjult dagsorden, må man selv have gjort sig nogle tanker om, hvad den mon er, og der vil jeg gerne høre fra hr. Villum Christensen, hvad han tror det er, vi går og skjuler.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Meget kort til ordføreren, hvis argumentation jeg måske ikke synes helt holder: Jeg vil da gerne spørge, om ordføreren er opmærksom på, at der i dag er forskellige opstillingsformer fra parti til parti.
Alle muligheder anvendes sådan set i dag, og det, der står her, er, at der kommer et par ekstra muligheder.
Det er jo ikke sådan, at alle partier har samme opstillingsform.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Jamen det var også det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at jeg synes, at der allerede i dag er mulighed for at kunne tilpasse de enkelte partiers ønsker, og at jeg synes, at det her vil være endnu mere forvirrende, fordi det jo betyder noget, hvordan man sætter sit kryds, og der er mange, der i forvejen ikke rigtig ved, hvad der sker, hvis den kandidat, man stemmer på, ikke kommer ind.
Hvad sker der så med mit kryds?
Hvordan kommer det ind i rækken?
Hvem går det så videre til?
Det her er endnu en mulighed, og jeg synes faktisk ikke, at det er rimeligt, at man som vælger ikke kan overskue valgloven, fordi den bliver endnu mere kompliceret, end den er i dag.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Det er i en vis forstand helt fantastisk.
Tror fru Henriette Kjær, at man i dag kan overskue valgmulighederne?
I forbindelse med sidste valg troede man faktisk, at ganske mange kandidater var valgt, fordi de havde fået flest personlige stemmer.
Vi var nogle, der var nødt til at sige: Venner, der er ikke nogen, der er valgt, før vi har lavet den komplicerede kredsopstilling.
Jeg sagde: Det er ikke den med de flest personlige stemmer, der bliver valgt; det er den, der har været heldig at få stemmer rundtomkring i de forskellige kredse, der bliver valgt.
Folk bliver da fuldstændig forbløffede, når man fortæller dem, at det ikke er den med flest personlige stemmer, der bliver valgt.
Sådan er det ikke i dag.
Jeg har ikke noget imod det.
Det er et demokratisk system.
Jeg synes bare, at der også skal åbnes op for andre muligheder, nemlig at vi kan gå ud at sige: Her i vores parti er det faktisk dem, der får flest personlige stemmer, der bliver valgt.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Derfor synes jeg ikke, at vi skal gøre det.
Jeg må også gentage de argumenter, jeg havde før, om, at det giver folk, der har siddet herinde længe, en fordel.
Jeg mener faktisk, at det er et demokratisk problem, fordi det bliver sværere at få kandidater til at stille op, for det siger da sig selv, at en ny, ung studerende eller for den sags skyld en ældre herre, der ønsker at stille op for første gang, får svært ved at stryge op og stå som nr. 1 på den her sideordnede liste og få alle de her personlige stemmer, der så gør, at det er dem, der alene afgør, hvem der bliver valgt.
Jeg er simpelt hen imod forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-19:
Man kan jo ikke undgå at undre sig lidt i sit stille sind over, at den konservative ordfører frygter, at man ved at gøre vores valglov mere fleksibel og mere gennemtænkt og mere logisk forvirrer vælgerne og får kandidaterne til at flygte fra stemmeurnerne.
Jeg synes simpelt hen, det virker fuldstændig selvmodsigende, hvis man ellers har læst de to lovforslag, som ligger til grund for den debat, vi har i dag.
Det er jo faktisk to lovforslag, som konkret går ind og tager fat på to udemokratiske principper, som er i den nugældende valglov, nemlig at nogle bliver valgt, selv om de har fået færre personlige stemmer end andre fra samme parti i samme storkreds.
Det er da noget, som vælgerne kan forstå er hamrende udemokratisk.
Det tror jeg er meget sværere at forklare vælgerne, og jeg vil gerne spørge fru Henriette Kjær, om ikke Det Konservative Folkeparti kan anerkende, at det allerede ifølge den nuværende lovgivning er hamrende udemokratisk.