runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-21:
Jeg har sådan set ikke noget at sige.
Det var jo bare en kommentar, og jeg har ikke nogen yderligere kommentarer.
Den her evige insisteren fra Enhedslistens side på, at man skal have en skat på finansielle transaktioner, ligger i fin forlængelse af Enhedslistens øvrige politik, som jo altid går ud på, at staten skal være rig, men samfundet skal være fattigt.
Enhedslisten vil have en stærk og rig stat, også selv om det sker på bekostning af samfundet, som bliver svagt og fattigt.
Og det er det her også udtryk for.
Man vil gøre samfundet fattigt for at gøre statskassen rig.
En følge af en transaktionsskat vil være, at investeringerne i virksomhederne vil falde.
Når investeringerne falder, vil reallønnen, som de ansatte modtager, også alt andet lige falde – eller ikke udvikle sig så positivt.
Danske pensionsopsparere vil opleve, at deres opsparing alt andet lige vil falde, og danske husejere vil opleve, at de får store omkostninger forbundet med at optage lån eller at konvertere lån.
De seneste tal, jeg har set, kommer fra Realkreditrådet, som vurderer, at hvis den transaktionsskat, som Enhedslisten hylder, bliver vedtaget i EU, vil det koste 8.000 kr. mere at optage et lån på 1 mio. kr., og at det vil koste 7.000 kr. mere at komme af med et lån på 1 mio. kr. – altså at opkøbe sin egen obligation.
Det er jo bare et billede på, at Enhedslisten er ligeglad med virksomheder, med borgere og med samfundet som et hele, men vil berige statskassen, fordi Enhedslistens forestilling om et lykkeligt samfund er, at staten har alt, og at samfundet ingenting har.
Alt skal jo være statsejet i Enhedslistens lykkesamfund.
Det er jo den østeuropæiske planøkonomi, som Enhedslisten stræber efter, og det her er bare et lille skridt på vejen mod at skabe denne lykketilstand, som Enhedslisten efterlyser.
Vi vender os selvfølgelig imod det og er glade for, at økonomi- og indenrigsministeren holdt så klar en tale her, som vi næsten lige så godt kunne have holdt.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Jamen det er bare, fordi der også er nogle, der lytter med uden for, og jeg synes de skal vi vide, om det var en fortalelse eller det var ment, at vi har en finansiel sektor, der er velfungerende.
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Hvis det er sådan, at Enhedslisten er kommet først, så æres den, der æres bør.
Jeg skal ikke stjæle noget fra hr. Christian Juhl.
Han kunne selvfølgelig også risikere at få kritik fra sine partifæller, hvis det skulle virke, som om vi var kommet før ham.
Ingenlunde.
Det er fint.
Men jeg vil da også sige, at international politik også handler om timing, og sagen var den meget enkle, at tiden var kommet til at tage det skridt, og vi var så i den heldige situation – og det kan undre, at det ikke var regeringens parlamentariske grundlag, der gav det – at det puf, Venstre og Konservative gav, udløste en regeringsbeslutning, som var rigtig.
Så liden tue kan altså ikke blot vælte stort, men også understøtte et lille læs.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-21:
Vi har en finansiel sektor i Danmark, som er velfungerende, som skaber mange produktive arbejdspladser – i tusindvis af dem – som genererer vækst i det danske samfund.
Hvis vi ikke havde en finansiel sektor i Danmark, som var velfungerende, så havde vi et erhvervsliv, som var skudt helt i bund.
Så havde vi ikke nogen vækst, så havde vi ikke nogen produktion i det danske samfund.
Så jo, vi er kommet op igen efter 2008.
Efter at Lehman Brothers krakkede og papkasserne blev båret ud rundt omkring i verden, har vi fået en dansk finansiel sektor, som er kommet nogenlunde til hægterne igen.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Det skal jeg gøre meget kort.
Altså, jeg vil bare sige, at det med, at der er ting, der flytter ud af landet, i øvrigt allerede blev sagt før.
Jeg er sikker på, at kunne man spare penge på at flytte elektroniske transaktioner ud af landet, havde man allerede gjort det.
Så jeg tror ikke, at der er noget, der flytter ud på den måde overhovedet.
Hvad angår det med at skabe penge til nye arbejdspladser, vil jeg sige, at der er ikke en eneste virksomhedsejer, der tænker på måske at skulle betale 0,1 pct. på at udstede aktier, sammenlignet med hvad de ellers skal bruge af penge på at etablere en virksomhed.
Altså, det har intet på sig.
Hvad angår husejerne, er gebyret i realkreditinstitutionerne – det vil typisk sige Danske Bank eller Nordea – meget større end det, der kan komme på tale her.
Så jeg mener, at der er rigtig mange dårlige argumenter imod den her skat, og at man i virkeligheden prøver at skræmme.
Så bliver der spurgt: Hvordan sorterer vi spekulanter?
Det er et godt spørgsmål.
Det vil jeg for en gangs skyld overlade til spekulanterne selv, for det er sådan, at en skat på 0,1 henholdsvis 0,01 pct. for almindelige mennesker, der laver en fornuftig investering eller laver fornuftige køb og salg af værdipapirer, ikke vil betyde noget som helst i den reale økonomi.
Men spekulanten vil tænke sig godt om.
godt om.
Så spekulanten vil tænke sig godt om – almindelige mennesker vil bare gøre det, der er fornuftigt.
Så lad dem sortere sig selv; det synes jeg da er et godt tilbud.
Så kan jeg ikke forstå, at man på den måde forholder sig negativt over for noget, der kan give danske virksomheder, herunder danske finansielle virksomheder, men også andre virksomheder, en udgift, men at staten ved at stå uden for vil undgå at få en andel af provenuet.
Det synes jeg er et spørgsmål, som vi bliver nødt til at dyrke lidt mere, altså om det overhovedet er klogt, for uanset hvad man mener, er det da uklogt at sige farvel til måske 7 mia. kr., når der skal betales alligevel.
Så til sidst: Ministeren og regeringen har sagt, vi skal finde nogle robuste løsninger.
Det vil jeg tage som et tilsagn, som vi kan tage med i udvalgsarbejdet med det her forslag, om at finde nogle robuste løsninger på de problemer, der er nævnt.
Jeg mener, at de fleste af dem, der er nævnt, er relativt langt væk fra det, som der arbejdes med nede i EU i øjeblikket.
Og husk nu: Jeg er ikke nogen tilhænger af EU-systemet, jeg er ikke nogen tilhænger af Merkel, men jeg synes alligevel, at når de har bevæget sig ind på en fornuftig vej her, bør man jo støtte dem.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-21:
Alle skatter, alle afgifter virker hæmmende for handel, virker hæmmende for udvikling.
Så en skat på finansielle transaktioner, som Enhedslisten foreslår endnu en gang her i dag i forbindelse med forespørgselsdebatten, vil virke hæmmende for aktiviteten i det danske samfund, på europæisk plan, og vil virke hæmmende for skabelsen af arbejdspladser i en region, som i forvejen er presset, og som har den laveste økonomiske udvikling af alle regioner i verden i øjeblikket.
Hvorfor vil det så være en dårlig idé?
Jo, det siger sig selv, at når man skal investere, når man skal skabe en vækst, har man brug for kapital.
Væksten kommer jo ikke af ingenting.
Udvikling af nye produktionsformer, investering i produktionsapparater og udvikling af nye produkter kommer jo af, at man investerer nogle penge.
Så når man går ind og lægger skat på finansielle transaktioner, lægger man altså også en skat på omsætning, så lægger man en skat på handel, så lægger man en skat på aktiviteter, så lægger man en skat på arbejdspladser.
Og specielt inden for den finansielle sektor skal man ikke undervurdere, at det er en stor og velfungerende sektor, ikke mindst i Danmark.
Der er i tusindvis af arbejdspladser, som med et fingerknips kunne blive flyttet til andre lande – et fingerknips! – fordi teknologien gør og digitaliseringen medfører, at arbejdspladser ikke behøver at være et fysisk fast sted.
Så hvis man lægger en transaktionsskat f.eks. i Danmark, vil det betyde med usvigelig sikkerhed, at arbejdspladser vil flytte ud af Danmark, at handel og aktivitet vil flytte ud af det danske samfund.
At der så samtidig er en masse andre negative effekter af det, f.eks. at danske boligejere og virksomheder vil blive ramt af en sådan skat, uanset om vi deltager eller ej, skyldes, at vores realkreditobligationer handles direkte på kapitalmarkedet på linje med andre værdipapirer.
Derfor vil danske realkreditobligationer blive ramt af beskatning, hvis Danmark indfører en beskatning af finansielle transaktioner, eller ved salg til investorer i de lande, som vil blive omfattet af det forstærkede samarbejde.
Hvis man samtidig vil have en fri markedsøkonomi og man vil have en åben økonomi og tror på, at det skaber vækst og beskæftigelse, så skal man jo ikke lægge nogen hindringer i vejen i form af nye skatter, i form af nye afgifter.
Så Det Konservative Folkeparti er både af praktiske årsager, ideologiske årsager og af principielle årsager meget imod Enhedslistens forslag og kan selvfølgelig ikke støtte det.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Jeg kan godt forstå, man ikke vil skrive under på, at sådan skal det se ud, for der er ingen, der ved lige præcis, hvordan det skal se ud.
Der arbejdes med det.
Jeg kan bare ikke forstå, hvad det er, der gør, at man ikke melder sig i kredsen af de lande, der arbejder på det.
Det er det, der undrer mig fundamentalt, nemlig at vi har en regering, der er centrum-venstre, og som så holder sig uden for et arbejde, som, hvis man vil, altså begrænser spekulation og skaffer nogle penge.
Det forstår jeg ikke en brik af.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-21:
I mit tidligere arbejdsliv arbejdede jeg for forskellige ngo'er, der arbejdede med udvikling i den tredje verden.
Det var på det tidspunkt, hvor Tobinskatten blev omtalt første gang, og der tænkte man, at det da var smart med en international skat på finansielle transaktioner, der så blev brugt til at hjælpe i den fattige verden.
Men det er jo ikke det spørgsmål, vi har her foran os.
FTT'en er en skat, en transaktionsskat på finansielle transaktioner.
Vi mener som sagt, at hvis man skal beskatte det her område, og det mener vi at man skal, så er det bedre gjort med en lønsumsafgift, end det er med en transaktionsskat, fordi vi tror, at denne skat vil flytte transaktioner uden for EU-området og i øvrigt være fordyrende.
Vi har som sagt ikke noget imod, at der er en skat.
Vi mener ikke, den skal ligge her, fordi vi mener, det har nogle ikke tilsigtede konsekvenser.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Jeg har bare det enkle spørgsmål: Hvad er det for en spekulation, der kunne tænkes at flytte ud af Danmark – som er skadeligt for dansk økonomi?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-21:
[Lydudfald]
... der flytter ud, men jeg tror, det bliver ganske almindelige finansielle transaktioner.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Jeg kunne trods alt høre, at vi er lidt tættere på SF end på de fleste andre partier.
Jeg prøver igen: Jeg kunne trods alt høre, at vi er lidt tættere på SF end på de andre partier.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
O.k., jeg forventede et spørgsmål.
Det var derfor jeg lige blev slået lidt ud af kurs, det beklager jeg.
Jeg vil gerne kort kommentere, at de tre partier, der er i regeringen, jo er enige om, at det er en rigtig god idé med en skat på finansielle transaktioner.
Og jeg mener også helt alvorligt, at der er nogle konkrete problemer og udfordringer med det, som det ligger lige nu.
Helt konkret synes jeg, at det er et kæmpe handicap for det, de 11 lande skal gå videre med, at City i Storbritannien har så stor en andel af handlerne.
Men jeg vil da også selv sige, at vi jo er politiske naboer så at sige, så jeg kvitterer for bemærkningen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-21:
Tak for det.
I slutningen af ordførerens tale blev der sagt, at SF ikke kunne støtte en europæisk version.
Det kan jeg godt forstå at SF siger som en del af regeringen, men jeg skal bare forstå, hvordan det så hænger sammen med, at SF mener, at det skal man arbejde for i Europa-Parlamentet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Jeg er ordfører for et regeringsparti, og det, som vi har lagt op til i vores valgprogram til Europa-Parlamentet, er, at de kandidater, som skal føre valgkamp og senere arbejde i Europa-Parlamentet, skal blive ved med at holde debatten i kog.
For det kan jo godt være, at der efter næste års valg stadig væk er en diskussion om det her.
Jeg tror i hvert fald ikke, at der, som ministeren også var inde på, ligger en løsning lige rundt om hjørnet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-21:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er rart at vide, at SF går ind for en skat på finansielle transaktioner i Europa i Europa-Parlamentet, og at SF som regeringsparti går ind for en skat på finansielle transaktioner, hvis den er global.
God fornøjelse med arbejdet i SF!
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Jeg tror, at hr. Hans Kristian Skibby misforstår mig.
Jeg mener ikke, at vi ikke skal påpege de menneskerettighedsovertrædelser, der sker rundtom i verden, uanset om landene sidder i forskellige organer, herunder FN-organer, eller ej.
Det, jeg siger på vegne af SF, er, at vi ikke vil pålægge regeringen at lave en liste – specielt ikke en liste, der er lavet på baggrund af to private aktører blandt mange andre – til at sige, at den her gruppe lande kan regeringen ikke stemme på til forskellige organer.
Men det handler jo ikke om, at vi ikke skal kritisere lande, som begår grove menneskerettighedskrænkelser og grove overtrædelser af dem, specielt hvis det er overgreb på egen befolkning, drab, og hvad det nu kan være.
Det betyder ikke, at vi ikke skal kritisere det, men at pålægge regeringen at agere ud fra en liste, som vi skal lave, går vi ikke ind for.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Vil ministeren så mene, at kommunerne har mere indflydelse på anvendelsen af indtægterne fra parkeringsafgifter i den nuværende lovgivning?
Eller er det ikke rigtigt, som Enhedslisten foreslår, at kommunerne vil få en lille smule mere indflydelse på det, nemlig mulighed for at bruge pengene på noget kollektiv trafik i det omfang, der opstår et overskud, som kan anvendes til det?
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-21:
For fra regeringens side synes vi ikke, at betalingsparkering skal generere et overskud, som kan anvendes til andre ting.
Det synes vi er rigtigt.
Det synes vi er godt.
Men vi synes ikke, at parkeringsafgifter skal være en særlig skat på at parkere, som så kan bruges til andre ting, det være sig i det her tilfælde kollektiv trafik; det kunne såmænd være så mange andre ting.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Er det ikke rigtigt, at den nuværende ordning også er en skat, og at det pålægges kommunerne at bruge et eventuelt overskud til et ganske bestemt formål, nemlig til investeringer i parkeringsanlæg?
Det er jo indholdet i den nuværende ordning.
Den accepterer Enhedslisten bare med den variation, at et eventuelt overskud også kan bruges på den kollektive trafik.
Det er sådan set den eneste forskel, der er mellem den gældende lov og Enhedslistens forslag.
Så det ville da være rart, hvis ordføreren ville forholde sig til det konkrete indhold.
Så vil jeg bare sige, at der står altså ikke noget i Enhedslistens forslag om, at man skal betale mere, end man gør i dag.
Det handler bare om, hvordan et eventuelt overskud skal anvendes; at man ikke behøver at putte det i statskassen eller investere i parkeringsanlæg, men at man også kan bruge det på den kollektive trafik.
Det vil jeg også gerne have ordføreren til at forholde sig til.
Hvis flere tager bussen, bliver der jo også mere plads i parkeringsanlæggene.
Er ordføreren ikke enig i det?
Jacob Jensen (V), 2013-05-21:
Jeg vil selvfølgelig gerne forholde mig til det indholdsmæssige, og det forsøgte jeg egentlig også åbent og ærligt før at gøre ved at sige i mit indlæg, at når man giver mulighed for, at den afgift, der bliver opkrævet med det formål at sikre en bestemt ydelse, nemlig at der bliver bedre parkeringsforhold, og herunder vedligeholdelse af parkeringsanlæg, og det provenu, der bliver opkrævet på den konto, kan bruges på noget andet, må det vel være at opfatte som en skjult skat. Det kan vel ikke opfattes på anden måde – sådan opfatter jeg det i hvert fald – af dem, der skal betale for det her.
Hvis det er sådan, at man betaler for noget – i det her tilfælde betaler en parkeringsafgift – og pengene så går et helt andet sted hen, kan jeg ikke se, at det kan opfattes på anden måde.
Det her er jo sådan set brugerfinansieret, netop ved at man får betaling af folk, når de parkerer et sted, og det, der skal til for at drive de her parkeringsanlæg, er så det, provenuet går til og ikke andet.
Jo, det kan man jo godt sige, men det ændrer jo ikke ved det forhold, at der er nogle, der så er tvunget til det.
Nu nævnte jeg et par eksempler før, og der er altså folk i det her land, som står op hver morgen og tager på arbejde, for hvem det ikke bare er nemt og en naturgiven sag, fordi de måske bor et sted, hvor der er langt til den kollektive trafik.
Vi bor ikke alle sammen et sted, hvor man kan gå ned om hjørnet og tage en bus hvert femte minut eller tage S-toget eller metroen, eller hvad det nu er.
Der bor mange, men der bor vi ikke alle sammen.
Alternativet for dem er altså ikke at tage den kollektive trafik.
Der er ikke noget alternativ til det i dag.
Derudover er der altså folk, som arbejder, eksempelvis håndværkere, som jeg nævnte, servicefolk, sælgere og andre, som netop vil opleve det her som en ekstra omkostning på det arbejde, de ellers udfører.
Derfor vil det være en skat og dermed en omkostning, og det er vi i Venstre ikke tilhængere af.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Med den argumentation forstår jeg simpelt hen ikke, at ordførerens parti, da den gældende lov blev vedtaget, var modstander af den lov – for den ville da om noget kunne medføre den forskelsbehandling, som ordføreren nu gør til sit hovedargument for at afvise forslaget.
Er det ikke rigtigt?
Så hvad er der egentlig sket i ordførerens og ordførerens partis analyse af den her problemstilling, siden man, dengang den gældende lov blev vedtaget, var en meget stærk modstander af den?
Det var man, fordi man mente – jeg citerer her den daværende ordfører – at forslaget ville hæmme kommunernes muligheder for at planlægge og styre trafikforholdene i byerne til skade for borgerne og byudviklingen.
Det var ordførerens partis mening om den gældende lov, da det borgerlige flertal stemte den igennem.
Det var da noget, som ville fremme ulighed mellem kommunerne.
Så hvad er der lige sket i forbindelse med det?
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Jeg tror bare, at man må forholde sig til, at det forslag, der behandles i dag, ville gøre, at nogle kommuner fik en særlig mulighed, som andre kommuner ikke ville få.
Jeg synes, at økonomi- og indenrigsministeren redegjorde flot for, hvordan vi gerne vil den kollektive trafik, altså hvordan vi gerne vil nedbringe taksterne og også målrettet gøre det uden for myldretiden, fordi vi dér får den største effekt; hvordan der også er et loft over takststigningerne; hvordan vi investerer massivt i tog og kollektiv trafik generelt.
Så det her emne fylder meget for os, men det er ikke det samme, som at det forslag, der behandles i dag, er godt.
Jeg synes ikke, det er godt, fordi jeg mener, det er at åbne for en skattekilde, som potentielt kan blive rigtig dyr for rigtig mange mennesker, bl.a. de børnefamilier, som skal ind at handle og til fodbold.
Så det er baggrunden for, at vi ikke kan støtte det her forslag i dag.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Det er jo ikke rigtigt at sige, at det går et helt andet sted hen.
Det går jo til nogle trafikale formål, der jo også hænger sammen med bilisternes muligheder for at parkere.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at forholde sig til det, jeg sagde før.
Er det ikke rigtigt, at jo flere, der tager bussen – og det kan man jo stimulere ved at bruge nogle penge på den kollektive trafik – jo mere plads bliver der i parkeringsanlæggene?
Jeg tror, at der i virkelighedens verden er nogle meget snævre grænser for, hvor højt kommunerne kan sætte de der parkeringsafgifter.
Så jeg frygter slet ikke den udvikling, og det gjorde ordførerens parti heller ikke, dengang den gældende lovgivning blev vedtaget.
Tværtimod var man dengang enig med Enhedslisten om, at det var sådan noget mistillidskultur, der trivedes blandt det tidligere folketingsflertal omkring det.
Så jeg spørger igen: Hvad er der lige sket?
Så vil jeg lige sige: Prøv nu lige at læse det.
Det her forslag kommer fra en lille kommune, som, hvis den fik lov til det, som Enhedslisten foreslår, med ét slag kunne halvere taksterne på den kollektive trafik.
Det er da ganske fornuftigt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man i den grad vil modsætte sig nogle kommunale muligheder på det her område.
Så ordføreren må lige prøve en gang til.
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-21:
Man kan jo ikke ligefrem sige, at det er indflydelse, som Enhedslisten gerne vil give med det her forslag.
For man vil jo netop øremærke et overskud fra betalingsparkering til lige præcis kollektiv trafik, og det er endda en øremærkning, som kun vil komme en række kommuner til gavn, altså kommuner, hvor der er et sådant pres på betalingsparkeringen, at man faktisk kan få et overskud på sin betalingsparkering.
Hvis kommunen vil gøre noget særligt for den kollektive trafik, må det indgå i den prioritering, som kommunen i øvrigt foretager, i stedet for at man udnævner et særligt område til at være et sted, hvor kommunerne kan generere en indtægt, som de så kan bruge til den kollektive trafik.
Så det er ud fra en rimelighedsbetragtning over for borgerne og i forhold til, at kommunerne bør foretage en samlet prioritering og ikke have et snævert fokus på at kunne øge indtægterne fra betalingsparkering med henblik på at kunne investere i kollektiv trafik, regeringen ikke støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Tak, og tak til indenrigsministeren for fremlæggelsen.
Jeg gjorde, hvad jeg kunne for at lytte opmærksomt, men jeg fandt da ikke rigtig noget argument imod det konkrete forslag, vi har fremsat.
Jeg hørte godt, at regeringen – og det skal jeg ikke bestride – sammen med Folketinget i forskellige kombinationer gør noget for den kollektive trafik, og det er fint.
Men det ene udelukker vel ikke det andet.
Og her er et meget konkret forslag, der i øvrigt kommer på baggrund af et ønske fra en kommune, nemlig Svendborg Kommune, og som jo vil gavne den kollektive trafik, som vil være til gavn mod forureningen og alle mulige andre gode ting. Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det store problem skulle være, så det vil jeg gerne bede ministeren om ministeren kan forklare mig.
Så skal jeg nok prøve at lytte endnu mere.
Så et sidste spørgsmål: Så vidt jeg husker, var ministerens parti sammen med de andre regeringspartier modstander af den lov i sin tid og så den som et utilbørligt indgreb i det kommunale selvstyre, så var det så ikke en god idé at give kommunerne bare en lille smule indflydelse tilbage?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-21:
Jeg sporer en vis simpel matematik i det her.
Ordføreren siger, at der kun er to forskellige, som har undersøgt det her, og ordføreren har da ret i, at det er en relativt kort liste.
Men kan ordføreren ikke godt se, at det er problematisk?
Hvad nu hvis der havde været fem forskellige organisationer, der havde analyseret de her forskellige landes demokratiske adfærd?
Hvad nu hvis det havde været ti organisationer?
Havde det gjort en forskel for SF?
Nu er det jo kun to, som ordføreren siger, men ville det have kunnet gøre en forskel, hvis der havde været flere?
For så kunne vi jo vælge at få nogle flere til at undersøge det.
Men jeg synes jo bare, at det er så gennembelyst og så veldokumenteret, hvad der foregår i Syrien, hvad der foregår i Venezuela og alle mulige andre steder.
Anerkender ordføreren ikke det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Det handler ikke om, at det er to organisationer, eller at det er de her to organisationer.
Jeg undrer mig også over, hvorfor man lige præcis har valgt de her to, Freedom House og The Economist, men lad det nu ligge.
Det, jeg siger, er, at vi i SF ikke vil være med til at pålægge regeringen at agere ud fra en liste.
Hvor stopper den liste?
Vi kan selvfølgelig godt starte i den fuldstændig ekstreme ende med Nordkorea og deslige og så bevæge os ind mod midten, indtil det begynder at blive halvdemokratisk og smådemokratisk til relativt demokratisk.
Det kan godt være, det forholder sig anderledes, hvis man er i opposition, men fra SF's side vil vi ikke være med til at pålægge regeringen at agere ud fra sådan en liste.