Anita Knakkergaard (DF), 2010-12-02:
I dagens Danmark findes der desværre en del boligområder, der falder ind under betegnelsen ghettoområder.
Det er områder, hvor en stor del af beboerne er uden arbejde, hvor en del af beboerne er kriminelle, og hvor der bor mange med indvandrerbaggrund.
I disse områder er det svært for udlændinge at blive integreret i det danske samfund, og vi mener i Dansk Folkeparti, at det er nødvendigt, at beboerne bliver integreret, så der ikke opstår parallelsamfund.
Derfor har regeringen og Dansk Folkeparti som en del af aftalen om finansloven for 2011 indgået en aftale om at indføre et forbud mod kommunal anvisning af en husstand til en ledig bolig i et ghettoområde og et område, der er omfattet af reglerne for kombineret udlejning, hvis et eller flere af medlemmerne af husstanden ikke er borger i et EU-land, et EØS-land eller i Schweiz.
Undtaget herfra studerende fra ikke-EU-lande, ikke-EØS-lande eller Schweiz, der er optaget på en offentlig og godkendt uddannelsesinstitution.
Hvis en husstand har brug for en bolig og ikke er borgere i EU, EØS eller Schweiz, skal kommunalbestyrelsen anvise en bolig et andet sted end i et ghettoområde eller et område omfattet af kombineret udlejning.
Hvis dette ikke er muligt, skal kommunalbestyrelsen anvise husstanden til en bolig i et ghettoområde eller i et område, der er omfattet af kombineret udlejning.
To af punkterne af de tre punkter, som jeg omtaler om lidt, skal være opfyldt, for at der er tale om et ghettoområde.
Punkt 1: Andelen af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande overstiger 50 pct.
Punkt 2: Andelen af 18-64-årige uden tilknytning til arbejdsmarked eller uddannelse overstiger 40 pct. opgjort som et gennemsnit over de seneste 4 år.
Punkt 3: Antallet af dømte for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller loven om euforiserende stoffer pr. 10.000 beboere på 18 år og derover overstiger 270 personer opgjort som et gennemsnit over de sidste 4 år.
Med hensyn til L 61, som jeg nu vil gå over til, har regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre den 8. november 2010 indgået et nyt boligforlig om anvendelse af den almene boligsektors midler, og i denne aftale indgår også en styrkelse af indsatsen i ghettoområderne.
Der er enighed om, at antallet af ghettoområder skal være reduceret med minimum en fjerdedel ved udgangen af 2016 og mindst være halveret i løbet af de kommende 10 år.
Ghettoområderne skal være attraktive boligområder og være integreret i det øvrige samfund.
En af de væsentligste ting i aftalen for Dansk Folkeparti var, at der blev afsat betydelige midler til renovering af de almene boligområder.
Dette bevirkede, at den nuværende investeringsramme til renovering med 2,64 mia. kr. årligt fortsætter i perioden 2013-2016.
Desforuden prøver vi at afvikle Landsbyggefondens venteliste til renovering inden for en rimelig periode, hvor vi hvert år i november følger op på, hvordan afviklingen går.
Vi forhøjer derfor renoveringsrammen ekstraordinært med 2,5 mia. kr. i 2011, 1,5 mia. kr. i 2012 og 1 mia. kr. i 2013.
Af de nævnte rammer foreslås endvidere, at mindst 200 mio. kr. årligt skal anvendes til tilgængelighed.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er meget væsentligt for beboerne og familiens trivsel og sundhed, at man har en ordentlig bolig, og at omgivelserne er i orden.
Beboerne skal ikke bo i boliger, der er utætte, fugtige og med skimmelsvamp.
Vi er derfor meget glade for den del af boligforliget, der vedrører renovering.
Landsbyggefondens rammer til en boligsocial indsats videreføres med 440 mio. kr. årligt i perioden 2011-2014, hvoraf op til halvdelen kan anvendes til huslejenedsættelser.
Statens andel af ydelsesstøtten til nybyggeri fastholdes på 75 pct.
Tilsvarende fastholdes Landsbyggefondens bidrag i årene 2011-2014 på 25 pct. af ydelsesstøtten.
Desforuden gives der muligheder, som det er op til kommunerne, boligorganisationerne og afdelingerne om de vil benytte sig af.
Det er Dansk Folkepartis holdning, at det at nedrive blokke med gode lejligheder, som beboerne er glade for at bo i, ikke er godt.
Det gjorde sig bl.a. gældende i Gellerupparken, hvor Dansk Folkepartis byrådsgruppe stemte imod nedrivning af blokkene, hvilket vi selvfølgelig er enige i i Dansk Folkeparti.
Nedrivning er en mulighed, som vi helst ser anvendt i forbindelse med dårlige boliger, som det ikke kan betale sig at renovere, som ikke kan lejes ud, som arkitektonisk ikke falder ind i området, eller hvor der skal nedrives nogle få boliger eller gennembrydes lange blokke, så infrastrukturen bliver bedre i området.
Det er derfor ikke op til Dansk Folkeparti i Folketinget at bestemme, hvordan pengene bruges på dette område, men, som jeg har sagt tidligere, op til boligorganisationerne eller kommunalbestyrelsen og afdelingerne.
Der afsættes som noget nyt en ramme på 150 mio. kr. årligt i 2011-2016 med henblik på at yde støtte til infrastrukturændringerne i ghettoområderne.
For yderligere at styrke muligheden for at ændre på beboersammensætningen i områder, der anvender kombineret udlejning, får kommunerne mulighed for at afvise, at boligsøgende på førtidspension, i længerevarende arbejdsløshed eller på sygedagpenge kan flytte ind i områder, der kan anvende kombineret udlejning.
Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen kan endvidere aftale, at boliger i områder med kombineret udlejning kan stå tomme i 6 måneder.
Dette udvides nu til 12 måneder, og herved styrkes muligheden for at tiltrække boligsøgende i beskæftigelse.
Der foreslås en lovændring, som giver fogedretten mulighed for at afgøre oplagte sager, hvor retten efter afhøring af nogle vidner kan fastslå, at der er grundlag for at ophæve lejeaftalen som følge af lejers grove tilsidesættelse af god skik og orden.
Desforuden er der et nyt forslag om udvidet flyttehjælp, det hedder L 62.
Forslaget udmønter satspuljeaftalen for 2011 og vedrører forslaget om at udvide den nuværende mulighed i almenboligloven for kommunalbestyrelsen til at yde økonomisk tilskud til flyttehjælp og indskud til også at omfatte tilskud til en ny start.
Puljen vil være på 20 mio. kr. i perioden 2011-2014.
Kommuner med ghettoområder kan som et forsøg søge om refusion af en del af deres udgifter til flyttetilskud, indskud, periodevis tomme lejligheder og tilskud til en ny start fra puljen på 20 mio. kr.
Vi er selvfølgelig positive over for disse lovforslag og ser frem til udvalgsbehandlingen.