runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-19:
Først og fremmest går jeg ud fra, at spørgeren er klar over, at ca. 80 pct. af de kommunale krav er undergivet statslig refusion.
Det lader det jo til at spørgeren ikke er klar over, for ellers havde spørgeren jo nok formuleret sig på en anderledes måde.
Så det er i hvert fald vigtigt at sige, at 8 ud af 10 kr., som kommunerne har til gode, er undergivet statsrefusion.
Det gør jo, at billedet er noget anderledes end det, spørgeren står og giver udtryk for her i Folketingssalen.
Det er selvfølgelig beklageligt, at man står og ikke vil vedkende sig, at reglerne er sådan.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at der selvfølgelig skal gøres noget ved det problem, der er.
Jeg siger ikke, at det alene er den finansielle krises skyld.
Der har også været nogle begyndervanskeligheder, og den tidligere skatteminister har også meget klart sagt, at da kommunerne overgav opgaven til staten, til SKAT, var der nogle udfordringer.
Men man kan ikke, synes jeg, stå her i Folketingssalen og ikke ville anerkende, at vi har været i en meget vanskelig økonomisk situation, som selvfølgelig påvirker folks betalingsevne.
Og det parti, som hr. Thomas Jensen normalt kommer fra – og det gør han jo også i dag: hr. Thomas Jensen, Socialdemokratiet – er jo meget optaget af, at man også skal sørge for at sikre, at folk har en betalingsevne, inden de bliver tvunget til at betale.
Thomas Jensen (S), 2010-05-19:
Det var en lang udenomssnak uden om det faktum, at det her problem opstod, inden den økonomiske krise satte ind.
Det er godt, at ministeren prøver at belære mig om refusionsregler, dem er jeg bevidst om, men ministeren prøver jo at løbe fra det faktum, at når det kun er 80 pct., der er refusion på, så er de sidste 20 pct. jo penge, kommunerne står og mangler her og nu.
Og når det samlede skyldige beløb er over 7 mia. kr., er vi jo ved at være oppe på i hvert fald 1 mia. kr. og også lidt mere, som kommunerne kunne få her og nu, hvis ellers SKAT og ministeren kunne sætte ind med henblik på at få inddevet de her penge.
Så det er et helt reelt problem.
Der ligger nogle penge, som kommunerne har til gode, og som skatteministeren har ansvaret for at inddrive, som ikke bliver inddrevet.
Jeg står her og spørger: Har ministeren en plan, og indgår der i den plan ansættelse af nogle flere folk i SKAT til at varetage opgaven?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-19:
Jeg startede jo netop med at sige til hr. Thomas Jensen og til adskillige af hr. Thomas Jensens kollegaer, at der vil komme en plan for, hvad vi kan gøre for at blive endnu bedre til at inddrive.
Et af redskaberne er større brug af lønindeholdelse; et andet redskab er at se på nogle af de fradrag, man f.eks. får for børnepenge, hustrubidrag, om man bare skal have dem automatisk, hvis man ikke afholder den udgift, som man har.
Det var bare to eksempler på, at der bliver handlet i sagen.
Men når det så er sagt, har jeg ikke nogen som helst interesse i at stå og belære hr. Thomas Jensen.
Hr. Thomas Jensen sidder i Folketinget, han kender selvfølgelig lovgivningen.
Jeg synes bare, at hr. Thomas Jensen skal bruge de rigtige tal, og de rigtige tal er jo, at der er en statsrefusion på ca. 80 pct. af de skyldige beløb.
Jeg ved ikke, hvad det helt konkret betyder for Silkeborg Kommune, men det er i hvert fald et andet tal end de 97 mio. kr., som hr. Thomas Jensen lige præcis har stået og fortalt om her i Folketingssalen.
Thomas Jensen (S), 2010-05-19:
For Silkeborg Kommune ville det betyde cirka 20 mio. kr. her og nu, og det er mange penge, der godt kunne bruges til mange af de socialt udsatte, som der f.eks. bliver sparet på penge til.
Der er nogle steder, der bliver lukket for tiden, f.eks. i ældresektoren, og som man kunne undlade at lukke.
Det er penge, der simpelt hen kunne bruges, hvis ellers ministeren sørgede for at kræve dem ind.
De kunne bruges på konkrete velfærdsforbedringer her og nu.
Det er derfor, at jeg og Socialdemokraterne igen og igen stiller spørgsmål til ministeren, for det her problem er ikke nyt.
Det er også derfor, vi gerne vil have en løsning hurtigst muligt.
Derfor synes jeg ikke, at vi i dag har fået et klart svar på, præcis hvordan vi kan få sikkerhed for, at ministeren vil nedbringe de her restancer de kommende år.
Så altså igen: Jeg har ikke fået noget svar på det.
Vil ministeren anerkende, at der skal nogle folk til at forestå den opgave, og at der derfor skal nyansættelser til i SKAT for varetage denne opgave med at inddrive disse restancer?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-19:
Først og fremmest tak, fordi 97 mio. kr. i løbet af få minutter blev til 20 mio. kr.
Det var rart, at det tal, som hr. Thomas Jensen startede med at bruge, så viste sig ikke at være det rigtige.
Men når det er sagt, vil jeg gerne for tredje gang gøre det klart for hr. Thomas Jensen, at jeg heller ikke er tilfreds med det, der sker.
Det er også derfor, jeg nu har præsenteret nogle brudstykker her i salen i dag – det har jeg også gjort tidligere – og senere vil præsentere en samlet handlingsplan for, hvordan vi kan styrke inddrivelsen.
Det kan da godt være, at der skal bruges flere mennesker.
Det kan også være, at vi skal blive bedre til at fastholde de gode medarbejdere, vi har i SKAT, for en god medarbejder, der forsvinder, skal der måske to eller tre til at erstatte.
Jeg kan sige, at jeg har meget fokus på det her, men jeg må også erkende, at vi har et efterslæb, som bl.a. skyldes en finansiel krise, og den vedkender jeg mig, det sociale ansigt vedkender jeg mig, og det er jeg selvfølgelig ked af at Socialdemokratiet ikke vedkender sig, nemlig at der er folk i det her samfund, som ikke har en betalingsevne lige netop nu.
Thomas Jensen (S), 2010-05-19:
Synes ministeren, at inddrivelsen af de kommunale restancer er en succes for SKAT, når kommunernes udestående restancer er mere end fordoblet fra 2005 til første kvartal 2010?
Vi fortsætter med samme emne.
Synes ministeren, at inddrivelsen af de kommunale restancer er en succes for SKAT, når kommunernes udeståender restancer er mere end fordoblet fra 2005 til første kvartal 2010?
Det var jo en lang kanotur ud i sivene på et spørgsmål, som egentlig kunne besvares med ja eller nej.
Nu, hvor vi ser, at de kommunale restancer, efter at SKAT har fået ansvaret for at inddrive dem, er mere end fordoblet på de her 5 år, så er mit spørgsmål, som det er formuleret her: Mener ministeren, at det er en succes – ja eller nej?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-19:
Der er mange måder at sikre formidling af denne rådgivning og vejledning på.
Men jeg vil fastholde, at det, som forslaget ligesom lægger op til, altså at få oprettet et nyt domæne, ser jeg ikke noget behov for, især ikke når vi har fået koblet henholdsvis IT- og Telestyrelsens og Datatilsynets hjemmesider yderligere sammen.
Og så må jeg lige sige, at der altså er oplysninger om kontaktinfo på begge sider.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-19:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det meget nærmere end de meget udførlige svar, jeg netop har givet hr. Thomas Jensen på det tidligere spørgsmål.
Det er fuldstændig parallelt med det, jeg netop har brugt kræfter på at besvare, nemlig at der er en udfordring, som skyldes den finansielle krise, og som også skyldes, at vi har haft udfordringer i den transformation, der var, da opgaven gik fra kommunerne til SKAT.
Det skal vi selvfølgelig også have fokus på.
For jeg er helt enig i, at man så skal sørge for at få krævet alle de penge op, som folk skylder, hvad enten det er private fordringer, eller det er offentlige fordringer.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Jeg kunne i hvert fald ikke finde det, og jeg kunne forestille mig, at hvis man er en meget forvirret og måske lidt ked af det 15-årig, der gerne vil have fjernet det her billede og febrilsk først skal klikke sig frem til fem sider og derefter finde en kontaktinfo, tror jeg måske, man har opgivet det på forhånd.
Men jeg vil stadig væk gerne spørge ministeren: Når man har et meget overskueligt domæne med meget konkrete oplysninger i et i øvrigt letlæseligt sprog, der fortæller, hvad man kan gøre, og hvilken rådgivning man kan få, og når der står et telefonnummer, man kan ringe direkte til som ung, og man også kan skrive en e-mail eller gå ind på en chatside og stille spørgsmål direkte, synes ministeren så ikke, at den form for hjemmeside er meget mere brugervenlig og måske mere målrettet mod den gruppe, vi har at gøre med, netop unge mennesker, i stedet for at de skal gå ind på en meget tung hjemmeside og klikke femten gange, før de når den rette information?
Karen J. Klint (S), 2010-05-19:
Tak for det, og det er i første omgang til oplæsning.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at antallet af børn og unge, der afvises i børne- og ungepsykiatrien, er steget med 76 pct. siden 2007, som det fremgår af en artikel i Jyllands-Posten den 7. maj, her forleden?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Jeg vil gerne tage formandens bemærkning til mig.
Det har formænd altid, men i særlig grad i dette tilfælde, og det skal måske indskærpes over for udvalgsformanden ved en kommende lejlighed.
Mit svar lyder, at det naturligvis er en meget uheldig udvikling, hvis flere og flere børn og unge oplever, at de bliver afvist i børne- og ungdomspsykiatrien.
Det er en lægelig vurdering, der afgør, hvorvidt et barn eller en ung har behov for udredning og behandling, og her regner jeg bestemt ikke med, at lægerne er begyndt at afvise flere børn og unge.
Det ville være noget nyt, hvis det er tilfældet.
Jeg vil også minde om, at flere og flere børn og unge rent faktisk bliver udredt og behandlet i børne- og ungdomspsykiatrien, efter at regeringen og satspuljepartierne har indført udvidede undersøgelses- og behandlingsrettigheder.
Med indførelsen af udvidede behandlingsrettigheder tilføres regionerne betydelige ressourcer til udbygning af kapaciteten i børne- og ungdomspsykiatrien.
Disse midler indfases i de kommende år, sådan som vi, regeringen og støttepartierne, var enige om.
Der er et stort pres på børne- og ungdomspsykiatrien.
Antallet af henviste børn og unge er steget eksplosivt, udviklingen i antallet af afvisninger hænger derfor også sammen med den store vækst i antallet af henviste.
Kvaliteten i henvisningerne er derfor meget vigtig, hvis vi skal undgå, at så mange patienter afvises.
Det er nødvendigt, at det bliver løst, for det er jo børn og familier, som i forvejen er i en svær og frustrerende situation, som har behov for støtte og hjælp.
Det sidste, de har brug for, er at blive kastet frem og tilbage mellem forskellige instanser, og jeg går ud fra, at regionerne og kommunerne tager denne problematik op i de nye sundhedsaftaler, som bliver indgået i år.
Karen J. Klint (S), 2010-05-19:
Først vil jeg sige tak for svaret.
Jeg vil så spørge ministeren, om det i det hele taget er acceptabelt, at vi har ventelister inden for børnepsykiatrien, og hvor kort tid kan vi så i givet fald acceptere at have ventelister, for tid er jo et problem for børn, for på et tidspunkt bliver børn jo både store og voksne, og vi ved alle sammen, at risikoen for fejludvikling hos et barn, der venter på en god behandling, kan blive større, mens man venter.
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Jeg kan bekræfte, at der med satspuljeaftalen fra 2008 til 2011 blev afsat betydelige midler til udbygning af kapaciteten.
Udgifterne skønnes i 2012 ved fuld indfasning at udgøre 227 mio. kr. Så synes jeg også, der er brug for lige at hæfte sig ved ventetidsopgørelsen fra Danske Regioner, som viser, at antallet af børn og unge med aktuelt behov for behandling og undersøgelse på venteliste er faldet fra 2.887 i 2008 til 2.513 i 2009.
Det er altså et fald på 13 pct.
Det skal ses i sammenhæng med, at antallet af børn og unge, som undersøges og behandles i børne- og ungdomspsykiatrien, er steget i samme periode.
Det er blot for at sætte problemet i det rette perspektiv.
Karen J. Klint (S), 2010-05-19:
Så vidt jeg husker tallene i den sidste opgørelse, vi har fået – nu har jeg så kun tallene for tredje kvartal med; det kan være, at de tal, ministeren læste op, var fra udgangen af fjerde kvartal i 2009, det kan jeg ikke svare på – så var der med udgangen af tredje kvartal i 2009 2.620 børn, som ventede.
Nogle havde ventet under 2 måneder, men mange af dem havde faktisk ventet over 2 måneder.
Danske Regioner har oplyst, at 1.136 børn ventede i mere end 2 måneder med udgangen af tredje kvartal 2009.
Så mit spørgsmål til ministeren er, om vi ikke kan få oparbejdet en statistik, der er mere aktuel, for hvis vi som politikere kun har næsten et år gamle tal at arbejde ud fra, er det jo lidt svært at se, om vi gør tingene korrekt herindefra.
Kan ministeren give et tilsagn om, at vi skal have nogle bedre opdaterede statistikker at arbejde ud fra, når vi skal revurdere de aftaler, vi har i satspuljeaftalen?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Det kan godt være, at der på et tidspunkt har været 2.620 børn på venteliste, men det skal i så fald sammenlignes med, at der i 2008 altså var 2.887 børn på venteliste.
Denne reduktion i antallet af børn og unge på venteliste skal altså ses i sammenhæng med, at der fra 2007 til 2009 er sket en stigning på 39 pct. i antallet af henvisninger.
Vi får nyt om sagen i maj måned i år, altså i denne måned, hvor regionerne kommer med deres årlige opgørelser over regionernes økonomi og deres aktiviteter på psykiatriområdet.
Der vil vi få tallene fra 2009, og det er dem, jeg synes vi skal bruge.
Vi behøver ikke lave statistikker, når vi har tallene i forvejen.
Karen J. Klint (S), 2010-05-19:
Det kan også blive lidt svært, for vi kommer jo i et af de følgende spørgsmål netop til at tale lidt om årsagerne.
Jeg har jo et ekstra spørgsmål, der handler om, hvorvidt vi kan komme lidt tættere på, hvad årsagen er til, at der er så mange henvisninger.
Jeg er jo enig med ministeren i, at når der er flere, der bliver henvist, og hvis der er forkerte årsager til, at de står på en venteliste, så er der selvfølgelig også flere, der bliver afvist.
Er det ved at være tid til, at vi måske i satspuljepartierne skal revurdere den model, vi har arbejdet med de sidste par år, og skal vi have et eller andet formøde, inden vi skal ind i forhandlinger, for at se på, om der er noget i den visitationsprocedure, som vi politisk kan være med til at rede ud, hvis ikke kommunerne, PPR-kontorerne og sygehusene kan rede det ud selv?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-19:
Jeg vil gerne lige gentage, at jeg er enig med hr. Michael Aastrup Jensen i, at der bør være mere overskuelighed på området.
Det var ikke sådan, spørgeren gengav mit svar, så det vil jeg gerne lige præcisere.
Jeg kan kun fastholde, at genkendelighed er vigtigt, det er vigtigt, at man kan få både råd og vejledning, før man overvejer at placere billeder eller andre oplysninger på de sociale medier på internettet.
Det er vigtigt, at vi har råd og vejledning, hvis man fortryder, at man har placeret billeder, så man kan finde ud af, hvordan man kontakter udbyderne af de forskellige services.
Jeg mener, at vi har den vejledning ved kombinationen af de to omtalte hjemmesider.
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Det er jo ikke sådan, at der bruges færre ressourcer, det er heller ikke sådan, at der er færre, som får hjælp, men det er sådan, at der er en eksplosiv stigning i antallet af henviste, og det fører jo altså også til, at der er flere, der bliver afvist.
Begge dele er jo beklageligt.
Et af midlerne er, at man bliver mere præcis med hensyn til, hvem der skal henvises, for det er måden, hvorpå man undgår, at der er flere, der bliver afvist.
Jeg synes ikke, at jeg kan sige mere ved denne lejlighed.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Det lød lidt, som om ministeren ikke rigtig tager det seriøst, at 52 pct. af de unge faktisk kender til det, der hedder mobning på nettet.
Ministeren sagde, at hun var enig med sin kollega, it-ordføreren fra Venstre, vedrørende uoverskueligheden på Datatilsynets hjemmeside, men vil det sige, at hun også er enig med ham i, at der er brug for et nyt domæne, for det, it-ordføreren fra Venstre faktisk siger, er: Et nyt domæne er en rigtig god og spændende idé, og vi bør gå videre med den her idé til videnskabsministeren.
Men nu siger ministeren, at der er den nødvendige overskuelighed.
Lad mig igen illustrere det med et lille eksempel fra Datatilsynets hjemmeside.
Hvis man skal ind og prøve at slette noget på Facebook, er der altså ikke noget hjælp at hente.
Man skal gå ind og klikke sig til en formular under et link, eller man kan finde en kontaktformular til Facebook via et andet link.
Det er link og link og link, der er slet ikke nogen pædagogisk rådgivning eller hjælpemidler til, hvad man kan gøre.
Så hvis nu en 15-årig ung pige gerne vil ringe og spørge, kan hun ikke gøre det, for det er et meget teknokratisk sprog og en meget, meget uoverskuelig hjemmeside.
Så jeg vil høre, om ministeren ikke vil overveje at kigge på den norske model, slettmeg.no?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-19:
Jeg kan heller ikke helt genkende billedet af, hvor mange gange man skal klikke sig frem for at få informationen.
Jeg synes, det her er et meget vigtigt emne, som vi skal tage alvorligt, og jeg mener, vi får rådgivet på de to nævnte hjemmesider for henholdsvis IT- og Telestyrelsen og Datatilsynet.
Angående disse som for alle mulige andre hjemmesider under ministeriet er vi selvfølgelig løbende opmærksomme på måden, vi kommunikerer på, men jeg vil nu fastholde, at vi stiller den nødvendige rådgivning og vejledning til rådighed.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Er ministeren enig med Venstres it-ordfører i, at vi bør have et nyt domæne, hvor krænkelser og mobning blandt unge minimeres?
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med Venstres it-ordfører i, at vi bør have et nyt domæne, hvor krænkelser og mobning blandt unge minimeres?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-19:
Som jeg tidligere har svaret i et skriftligt § 20-spørgsmål til fru Hanne Agersnap, finder jeg det vigtigt, at danske borgere, der føler sig krænket på nettet, kan finde de oplysninger, de har brug for.
Det er også vigtigt, at de kan få rådgivning og komme i kontakt med den relevante myndighed.
Disse informationer findes allerede på Datatilsynets hjemmeside og som nævnt på IT- og Telestyrelsens hjemmeside.
Jeg har siden min besvarelse af det skriftlige § 20-spørgsmål sikret, at IT- og Telestyrelsens hjemmeside kobles endnu bedre sammen med Datatilsynets hjemmeside.
Det betyder, at det nu er blevet nemmere og mere overskueligt for borgerne at finde de oplysninger, de måtte have brug for.
Så jeg mener ikke, at der er brug for en ny hjemmeside.
Det er simpelt hen uoverskueligt for borgerne, hvis vi opretter nye hjemmesider, hver gang vi støder på et nyt emne.
Så oplysningerne findes der altså, og med den føromtalte justering mener jeg at borgerne har god mulighed for at søge information og få rådgivning og hjælp på dette område.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren selv har været inde på de to hjemmesider, altså Datatilsynets og IT- og Telestyrelsens hjemmesider, og har prøvet at klikke sig ind og har set, hvor lang tid det tog, før hun nåede til de informationer, som så i øvrigt viser sig at være meget tekniske og ekstremt uforståelige for bl.a. 15-16-årige.
Jeg vil gerne illustrere det med et eksempel fra Datatilsynet hjemmeside.
Når man går ind og skal finde ud af, hvordan man sletter sin profil, mødes man med en tekst, der lyder sådan her: »Når man overvejer ønsket om sletning, må man se på, hvilken forventning debatsiden har givet brugerne om mulighederne for sletning.
En forventning om, at indlæg kan slettes, kan f.eks. være skabt ved, at det på tidspunktet for indlægget rent faktisk er muligt for brugeren selv at slette egne indlæg eller redigere i disse.«
Det er jo alt for teknisk, og det er alt for uforståeligt for en 15-årig pige, der pludselig er blevet mødt med en meget ubehagelig information på enten en netside eller på en social netværkside som Facebook.
Det er langtfra brugervenligt, det er langtfra pædagogisk, og det er langtfra nemt at finde de her informationer.
Jeg vil høre: Holder ministeren stadig væk fast i, at det her er en nem måde?
Og mener ministeren stadig væk, at hun har forbedret mulighederne for information til de unge mennesker, der er havnet i en ubehagelig situation, hvor de er blevet udsat for en eller anden form for chikane og søger om hjælp og information?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-19:
Indledningsvis vil jeg gerne takke for den kompliment, jeg hører, når jeg bliver sammenlignet med teenagere som målgruppen for de her hjemmesider.
Så vil jeg sige, at det forslag, der har været om at oprette en ny hjemmeside, bifalder jeg ikke.
Jeg synes som nævnt, at det, at vi har fået henholdsvis IT- og Telestyrelsens hjemmeside og Datatilsynets hjemmeside tættere forbundet med hinanden, linket tydeligere til hinanden, imødekommer behovet og fremmer den vejledning og rådgivning, der skal være.
Når det er sagt, er det en løbende opgave også for Videnskabsministeriet hele tiden at være opmærksom på den måde, vi kommunikerer på.
Men jeg kan altså ikke tilslutte mig ideen om at oprette nye domæner og nye sider.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Det kan jeg så forstå, men det betyder så, at ministeren er uenig med sin kollega fra Venstre, it-ordføreren Michael Aastrup Jensen, som siger, at Datatilsynets hjemmeside slet ikke er overskuelig for almindelige borgere.
Yderligere tilføjer han, at der er brug for et helt ny domæne, og det vil han også snakke videre med videnskabsministeren om.
Så enten er videnskabsministeren totalt afvisende, eller også har hun ikke snakket med sin kollega fra Venstre.
Men når man ser på, hvad det her domæne fra Norge, »slettmeg«, som sagt giver af muligheder i form af overskuelighed og let adgang, kan jeg slet ikke forstå, hvorfor ministeren er så afvisende.
Ministeren siger: Hver gang der opstår et problem, kan vi ikke finde nye løsninger.
Det synes jeg lyder ret kynisk, for det her er jo ikke bare et lille problem, det er et kæmpestort problem, og det er et problem, som ikke bliver mindre, men tværtimod bliver større.
Mobning på nettet er et reelt problem, som vi skal forholde os til, og det skal videnskabsministeren også forholde sig til, så mener ministeren ikke, at det er værd at oprette en hjemmeside, som kan målrettes de unge og give dem en hjælpende hånd, i forhold til hvad de kan gøre?
Måske kan man også oprette en hotline, hvor de unge kan ringe ind og få de nødvendige råd og den nødvendige vejledning.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-19:
Til den første del af spørgsmålet vil jeg sige, at jeg er enig med hr. Michael Aastrup Jensen i, at der bør være mere overskuelighed på området.
Der er ingen tvivl om, at genkendelighed for borgeren er meget vigtigt, og at det, at man kan finde råd og vejledning, er betydningsfuldt.
Med de justeringer, jeg har omtalt der er foretaget, mener jeg altså, at overskueligheden er blevet bedre.
Sikkerhedsforsiden på IT-borger.dk er netop opdateret med tydelige links til sider om privatlivsbeskyttelse, og der linkes nu tydeligere fra IT- og Telestyrelsens side til Datatilsynets hjemmeside.
Så jeg fastholder, at jeg ikke finder, at løsningen er et nyt domæne.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-19:
Hvad er ministerens holdning til, at flere hospicer står uden patienter, selv om man ved, at der er lange ventelister og et stort ønske fra palliative patienter om at blive henvist til en hospiceplads?
Sophie Løhde (V), 2010-05-20:
Jeg blev meget forundret over hr. Jesper Petersens bemærkning om, at nu fik vi udstillet, at Venstre ikke ville være med til det her med øget åbenhed.
Jeg synes sådan set, at jeg var den, der var mest klar i mælet, i den forstand at jeg klart sagde: Lad os da endelig droppe den her 20.000-kroners-grænse mod, at man så også i oppositionen er klar til at droppe reglen om, at medlemmerne i dag aktivt selv skal framelde sig, og i stedet gå over til, at man aktivt skal tilmelde sig som medlem, hvis man ønsker at støtte Socialdemokratiet, Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti gennem sit fagforeningskontingent.
Jeg synes, at jeg hørte tidligere i debatten, at hr. Jesper Petersen måske ville være med på det forslag.
Det ville jeg synes var meget positivt.
Men vil hr. Jesper Petersen også kunne få overbevist sine alliancepartnere i oppositionen, Socialdemokraterne, om det positive i et sådant forslag?