runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2007-01-10:
På Ritzau kunne man i et telegram af 12. december 2006 se, at Dansk Folkepartis miljøordfører er citeret for at sige om ministeren: »Hun skeler udelukkende til pengepungen, og det sagde hun også til mig på et møde, jeg havde med hende, fortæller Jørn Dohrmann.«
Det, som ministeren åbenbart ifølge hr. Dohrmann skeler til, er legetøjsfabrikanters og legetøjsimportørers pengepung og ikke børnenes sundhed
Kan ministeren bekræfte, at ministeren har udtalt sig, sådan som ministeren af anden part er citeret for på Ritzau?
»Kan ministeren bekræfte, at ministeren på et møde med MF Jørn Dohrmann, som refereret af MF Jørn Dohrmann i et ritzautelegram af 12. december 2006, vedrørende ftalater i legetøj har udtalt, at ministeren udelukkende skeler til pengepungen og ikke til børnenes sikkerhed?«
Skriftlig begrundelse
Salget af legetøj med ftalater forbydes først fra april.
Dansk Folkeparti siger, at industriens interesser betyder mere for Connie Hedegaard end børns sundhed.
Dansk Folkepartis miljøordfører, Jørn Dohrmann, kritiserer over for Ritzau i skarpe vendinger, hvad han kalder ministerens enegang i sagen.
Hun skeler udelukkende til pengepungen, og det sagde hun også til mig på et møde, jeg havde med hende, fortæller Jørn Dohrmann.
Han erkender, at ministeren har initiativretten og kan iværksætte beslutningen som en bekendtgørelse »når det nu ikke betyder noget for hende, om hun har politisk opbakning eller ej«.
– Ved næste valg må vælgerne så vurdere, om de vil stemme på en minister, der spiller hasard med børns sundhed, og om de synes, at hun er en værdig repræsentant for miljøet, erklærer Dohrmann.
Connie Hedegaard (KF), 2007-01-10:
Nu er der altså forskel på husholdningsfilm, der kommer i berøring med madvarer – der er også forskel på, hvad det er for ftalater, der kommer i dem – og så f.eks. et løbehjul til et 10-årigt barn.
Danmark følger ikke bare efter de andre lande.
Vi har været foran de andre lande, vi har haft forbud i årevis, hvor resten af EU ikke har haft det.
Nu kommer de så efter med et forbud, der så også tager det her skridt i forbindelse med legetøj for de større børn.
Men jeg synes altså, at vi som politikere er forpligtet til at iagttage nogle proportioner, og det er stadig væk sådan i forbindelse med de her typer legetøj, de her typer ftalater, vi taler om, at det kræver, at et 5-årigt barn 5 timer om dagen hver dag året rundt har det i munden, og så kan der endda ikke påvises en sundhedsfare.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-01-10:
Uanset hvad, ville det så ikke være mere sikkert for forbrugeren, at det blev forbudt fra den 16. januar 2007, så man ikke kunne købe det her legetøj mere til sine børn i butikkerne?
Betyder det så, at ministeren vil have en endnu slappere holdning, fordi der er andre EUlande, der ikke ligesom viser tilstrækkelig omhu i tide?
Vi kan jo konstatere, at giftige ftalater er blevet forbudt, bl.a. i husholdningsfilm og den slags ting.
Det er jo netop, fordi man har en begrundet mistanke om, at de kan være kræftfremkaldende og den slags ting.
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
Det var et meget langt svar.
Som jeg umiddelbart har forstået statsministeren, og jeg håber, at jeg har forstået det forkert, så havde Danmark ikke sikret sig imod, at de 31 personer, som danske soldater udleverede til amerikanske soldater, kunne risikere at blive udsat for dødsstraf.
Allerede den 13. november 2001 havde den amerikanske regering jo udstedt en military order, der bl.a. slog fast, at fanger kunne dømmes til døden af militære tribunaler.
Det går jeg ud fra den danske regering var bekendt med og dermed, at dødsstraf var en mulighed.
Men jeg håber, at statsministeren kan sige, at jeg har misforstået ham.
Jeg håber, statsministeren kan sige, at den danske regering havde sikret sig, at danske soldater ikke udleverede 31 personer, der kunne risikere dødsstraf.
Connie Hedegaard (KF), 2007-01-10:
Det er et faktum, at i oktober meddeler vi branchen og i øvrigt Folketingets Miljøudvalg, at der vil blive udsendt en bekendtgørelse, at den vil gå ud på det og det, og at de har de og de datoer at rette sig efter.
Der viser juristerne i Justitsministeriet fuldstændig klokkeklart, at når man har sådan en bekendtgørelse, så har man også et retskrav på, at så er det sådan, det forholder sig.
Så det er sådan set den korte forklaring på det.
Men nu synes jeg også, at vi skal huske, at branchen har bidraget med noget frivilligt, nemlig ved pr. 1. oktober ikke længere at importere de her ting.
Så alt andet lige står der jo mindre på de danske hylder, end der ellers ville have gjort.
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
Statsministeren svarede slet ikke på spørgsmålet.
Det er muligt, statsministeren mener, at det bare er en teoretisk diskussion.
Jeg synes, det er meget afgørende at vide, om den danske regering, når vi er i krig, kan finde på at udlevere fanger til et andet land uden at sikre sig, at de ikke kan blive udsat for dødsstraf.
Derfor vil jeg gerne have et svar fra statsministeren på, om den danske regering havde sikret sig, at fanger, der blev udleveret af danske soldater til amerikanske soldater, ikke kunne udsættes for dødsstraf.
Frank Aaen (EL), 2007-01-10:
Nu var det jo sådan, at det, som statsministeren kalder påstande, er blevet fremført af Amnesty International, det er blevet fremført at amerikanske forhørsledere, og det er blevet fremført af fanger, der selv er blevet mishandlet.
Mener statsministeren, at alle de, jeg her har nævnt, lyver?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
En regering forholder sig jo til officielle myndigheder i andre lande, og det er det, regeringen har gjort.
I samme øjeblik vi bliver gjort bekendt med påstande om fangemishandlinger, iværksættes der en undersøgelse ad de officielle kanaler, som en regering må benytte.
De undersøgelser kan ikke dokumentere påstandene.
Rune Lund (EL), 2007-01-10:
O.k., jeg kunne ikke få et svar, men så lad os fortsætte med det, som står direkte i spørgsmålet her.
Regeringen og nu også statsministeren har sagt, at man ikke kan sige, at de 31 personer, som blev taget til fange om aftenen den 17. marts og blev udleveret til amerikanerne den 18. marts, har været udsat for tortur.
Statsministeren sagde faktisk den 6. december, da vi første gang diskuterede spørgsmålet her i Folketingssalen, at der var tale om løse påstande fra venstrefløjen.
Men her har vi jo en chance for at kunne dokumentere, om det er løse påstande, eller om der rent faktisk er indhold i det, sådan som filmen »Den hemmelige krig« viser.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Jeg kan altså kun gentage, at jeg selvfølgelig ikke på nogen som helst måde kan eller vil tage stilling til eller forholde mig til et papir, som jeg slet ikke har noget som helst kendskab til.
Men lad mig lige bemærke, at der er stillet et spørgsmål, og at hr. Rune Lund slet ikke forholder sig til det spørgsmål, han selv har stillet, men kører helt ved siden af og udenfor.
Rune Lund (EL), 2007-01-10:
Men hvis der nu fremkommer oplysninger?
Statsministeren har jo sagt, at alle oplysninger i sagen er lagt frem, men hvis nu der kommer flere oplysninger frem, som siger det modsatte af, hvad statsministeren har sagt her i dag, og bekræfter, at regeringen rent faktisk vidste det, har statsministeren så ikke fejlinformeret Folketinget i dag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Jeg vil overhovedet ikke tage stilling til hr. Rune Lunds spørgsmål om papirer, jeg slet ikke har noget kendskab til.
Rune Lund (EL), 2007-01-10:
Spørgsmålet her ligger jo i forlængelse af de andre, og derfor vil jeg gerne lige følge op på det sidste spørgsmål, jeg stillede, ved simpelt hen at stille det igen.
Spørgsmålet er: Hvis jeg kan fremskaffe et papir, som beskriver mishandlinger af fanger i Kandaharlejren, og som er tilgået de relevante ministerier, som jeg nævnte tidligere, har statsministeren så misinformeret Folketinget i dag – ja eller nej?
»Vil statsministeren sikre, at der tages direkte kontakt til de personer, der har udtalt sig om fangemishandling i Kandaharlejren, for at få anklagerne om mishandling yderligere belyst?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Jeg har ikke noget kendskab til, hvilke papirer hr. Rune Lund render rundt med.
De oplysninger, regeringen er i besiddelse af i denne sag, er, efter hvad jeg har fået oplyst, alle sammen lagt frem i den redegørelse, som Folketinget er blevet præsenteret for.
Lad mig gentage det, som er hovedpunktet i sagen, nemlig at i foråret 2002, hvor tingene udspillede sig, havde regeringen ikke noget kendskab til, at der skulle være risiko for, at tilbageholdte personer, som blev udleveret til amerikanerne, blev udsat for tortur eller mishandling.
Der er på et senere tidspunkt fremkommet påstande om det, men de påstande blev straks undersøgt, og der er ikke fundet dokumentation for påstandene.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2007-01-10:
Statsministeren siger, at alle oplysninger er lagt frem, og statsministeren vil ikke give nogen garanti.
Men hvis jeg nu kan fremskaffe et papir, som beskriver mishandling af fanger begået i Kandaharlejren, og som er tilgået de relevante ministerier, jeg har omtalt her i dag, har statsministeren så misinformeret Folketinget i dag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Som jeg sagde, kan jeg henvise til redegørelsen, og vi har ikke nogen anledning til at tvivle på, at de skulle være de samme.
Naser Khader (RV), 2007-01-10:
Så forstår jeg ikke, hvordan statsministeren kan sige, at man ikke har dokumentation for, at de blev mishandlet, når man ikke ved med sikkerhed, at det er de samme 31, der blev udleveret, som senere blev løsladt.
Ved regeringen med sikkerhed, at de 31 fanger, der blev udleveret til amerikanerne, er de samme 31 fanger, der blev løsladt 72 timer efter?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Det fremgår af regeringens besvarelse af spørgsmål nr. 46 i Forsvarsudvalgets betænkning vedrørende beslutningsforslag nr. 37, at eventuelle krigsfanger, som befandt sig på et område, hvor Danmark udøvede jurisdiktion, ikke ville blive udleveret til lande, hvor de risikerede tortur eller dødsstraf.
Af redegørelsen fremgår i forlængelse af det, for det første at danske specialoperationsstyrker på intet tidspunkt havde en sådan effektiv kontrol med dele af Afghanistans territorium, at der kunne siges at være etableret en situation, hvor Danmark udøvede jurisdiktion, og for det andet at der ikke var tale om en selvstændig dansk jurisdiktion i forhold til de 31 personer, som blev tilbageholdt i Afghanistan den 17. marts 2002.
Jo, men det her er jo noget, der må stå fuldstændig for hr. Frank Aaens egen regning
Frank Aaen (EL), 2007-01-10:
Det er da underligt, når nu auditørerne er i gang – og det har statsministeren jo selv fremhævet her i dag – at man så ikke siger til auditørerne: Ud over at kigge på tolkesagen, se så lige på, om I har muligheder for at undersøge, hvad der foregik i 2002.
Hvorfor vil regeringen ikke bare gøre det helt ganske enkle?
Statsministeren siger jo selv, at man burde have fortalt regeringen det, og hvis der nu er grund til at tro, at man ikke har gjort det, bør det så ikke undersøges?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Det går jeg slet ikke ind i.
Det tager jeg slet ikke stilling til.
Jeg kender jo hverken de pågældendes situation eller omstændighederne i øvrigt nok til at kunne udtale mig om det.
Jeg kan bare sige, at i samme øjeblik regeringen bliver gjort bekendt med de påstande, bliver der iværksat en undersøgelse med henvendelse til de officielle myndigheder, som en regering må henvende sig til, og den undersøgelse kan ikke dokumentere, at påstandene skulle være sande.
Frank Aaen (EL), 2007-01-10:
Nu er det jo sådan, at ingen af de ting, jeg lige har nævnt, f.eks. fra Amnesty International, fra de pågældende fanger og fra de forhørsledere, vi hørte om forleden dag både i filmen og også i Politikens gengivelse, jo indgår i regeringens redegørelse.
Derfor spørger jeg statsministeren: Når der nu er kommet nye oplysninger, kan vi så også regne med, at de falder ind under det samme, som statsministeren her har sagt, og at de straks bliver undersøgt?
Får vi straks en undersøgelse af de nye ting, der er kommet frem?
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
»Sikrede regeringen, at de 31 fanger, som i marts 2002 blev udleveret til amerikanerne af de danske styrker, ikke kunne idømmes dødsstraf?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Nu er det jo sådan, at de nye udsagn, der er kommet frem, er fremkommet som led i undersøgelser gennemført af amerikanske myndigheder, og det tilkommer ikke den danske regering at kontakte amerikanske officerer direkte.
Som bekendt har forsvarsministeren for længst taget kontakt til Pentagon med forespørgsel om, hvorvidt det amerikanske forsvarsministerium havde oplysninger om overgreb mod de 31 personer tilbageholdt af danske soldater, og der fået det svar, at Pentagon ikke har information om nogen beskyldninger om mishandling af de tilbageholdte.
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
Nu er det sådan i en retsstat, at vi ikke opbygger vores regler efter, at vi satser på, at folk bliver løsladt, hvis det viser sig, at der er noget, der er forkert omkring deres tilfangetagelse.
Vi bygger faktisk en retsstat på at have nogle retsprincipper, der sikrer, at de bliver behandlet efter nogle regler, som vi mener er rimelige, for at man kan kalde det en retsstat, herunder at det sikres, at Genèvekonventionerne overholdes, når vi snakker om krigsforhold.
Derfor har jeg også spurgt til spørgsmålet om dødsstraf.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Jeg kan jo ikke føje nyt til, hvad jeg allerede nu har svaret i flere omgange.
Det er de samme spørgsmål og derfor også de samme svar.
Men jeg må bare sige til fru Line Barfod: Jeg forstår slet ikke, hvori problemet består, for de 31 blev jo frigivet i Afghanistan efter ganske kort tid.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
Jeg kan forstå, statsministeren mener, at det eneste problem i forhold til Guantánamo er, at folk har siddet der tidsubestemt.
Når EU's udenrigspolitiske talsmand, Internationalt Røde Kors, Europarådet og FN's generalsekretær allerede i januar 2002 kraftigt kritiserede Guantánamobasen, var det ikke, fordi man endnu vidste, hvor lang tid folk kom til at sidde, for det var der jo ingen der overhovedet kunne forestille sig dengang.
Nej, det var på grund af de forhold, som man kendte til, bl.a. de billeder, som hr. Rune Lund henviste til, og som jeg går ud fra regeringen også må have kendt.
For en ting er, at man åbenbart i regeringen havde besluttet, at ingen af medarbejderne i de relevante ministerier måtte læse aviser eller videregive informationer fra medierne til de ansvarlige ministre, men man må dog have fået de samme oplysninger, som var i hele det internationale system, og som også fik den britiske udenrigsminister til at reagere over for sine amerikanske kolleger.
Derfor er det så svært at forstå, at regeringen ikke krævede af USA, at de fanger, der blev udleveret af danske soldater, ikke kunne komme til Guantánamobasen og risikere at blive udsat for de forhold, som andre lande kritiserede.
Rune Lund (EL), 2007-01-10:
Det er et meget interessant ordspil, vi har hernede gang på gang i Folketingssalen: Amerikanerne overholder principperne i Genèvekonventionen, det mener regeringen og statsministeren.
Men der foregår åbenlyse brud på alle konventioner.
Men det lyder helt utroligt, at statsministeren ikke vidste, at de her brud egentlig foregik, for der var det papir, jeg henviste til, men også den avisartikel fra den 22. januar i Information, som fru Line Barfod henviste til, og der var også tilhørende billeder.
Det her billede med folk i orange fangedragter, som er kniplet for munden, og som har briller på, gik jo verden rundt i de dage i januar 2002.
Skal det forstås sådan, at statsministeren slet ikke så det billede, og at statsministeren slet ikke fulgte hele den kritik, der var af forholdene på Guantánamobasen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Lad mig allerførst sige til fru Line Barfod, at jeg selvfølgelig er enig i, at man ikke bare kan satse på, at der hurtigt sker en løsladelse, og at der så ingen problemer er.
Det var også derfor, jeg udtrykkeligt sagde, at hvis regeringen på det tidspunkt havde haft en viden om, at der kunne blive tale om tidsubestemt tilbageholdelse i Guantánamo, ville regeringen selvfølgelig have sikret sig imod overførsel af fanger til Guantánamo.
Det var det, jeg først og fremmest sagde.
Men jeg forsøgte bare at sige til fru Line Barfod, at det her og nu i hvert tilfælde er en meget teoretisk diskussion, for rent faktisk blev fangerne jo meget hurtigt løsladt.
Nøjagtig det samme er situationen vedrørende det næste spørgsmål, vi nu sidder med, nemlig om idømmelse af dødsstraf, for heller ikke det var eller blev et aktuelt spørgsmål.
De pågældende 31 tilbageholdte blev alle frigivet i Afghanistan efter kort tid.
Jeg kan fastslå endnu en gang, hvad jeg allerede har sagt flere gange, nemlig at det fra amerikansk side klart var tilkendegivet, at amerikanerne uanset hele diskussionen om fangers og tilbageholdtes juridiske status ville overholde principperne i Genèvekonventionen, og det er bl.a. forbud mod tortur og mishandling af fanger.
Vi har flere gange kritiseret Guantánamo, bl.a. i spørgsmålet om den tidsubestemte tilbageholdelse af fanger.
Den synes vi ikke er rimelig, og det har vi gjort klart flere gange over for amerikanerne.
Rune Lund (EL), 2007-01-10:
Det lyder ret utroligt, at regeringen ikke skulle vide det.
Hr. Mogens Lykketoft stillede også spørgsmålet tidligere, netop om den erklæring og det papir, der kom fra den amerikanske præsident den 7. februar 2002, som siger, at Genèvekonventionerne osv. ville blive overholdt i det omfang, det er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med de militære nødvendigheder.
Det er da elastik, der vil noget.
Skal det forstås sådan, at den danske regering dermed på daværende tidspunkt var enig med den amerikanske regering i den måde at fortolke Genèvekonventionerne på, altså at man godt kunne overholde Genèvekonventionen, når man havde sådan en fortolkning her?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Jeg kan holde mig til, hvad jeg allerede nu flere gange har svaret, nemlig at hvis vi dengang havde haft den viden, vi har i dag om tidsubestemt tilbageholdelse af fanger på Guantánamo, så ville vi selvfølgelig på det tidspunkt have sikret os, at tilbageholdte personer ikke blev sat ind i Guantánamo.
Men en sådan viden havde vi ikke på det tidspunkt, og derfor var der ingen anledning til at sikre sig mod det.
Men lad mig i øvrigt sige, at det jo er en totalt teoretisk diskussion uden hold i den praktiske virkelighed, for de pågældende fanger blev rent faktisk løsladt i Afghanistan efter ganske kort tid.
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
I Information den 22. januar 2002 kan man se, at EU's udenrigspolitiske talsmand, Solana, Internationalt Røde Kors, Europarådet og FN's generalsekretær, Kofi Annan, kritiserer USA på grund af Guantánamobasen og på grund af den hårdhændede behandling af fanger fra Afghanistan.
Derfor undrer det mig meget, at statsministeren siger, at den danske regering ikke havde nogen grund til at sikre sig imod, at de fanger, som danske soldater overleverede til amerikanske soldater, kunne risikere at bliver udleveret til Guantánamo.
Selv om man havde besluttet i regeringen, at man ikke ville se og ikke ville høre, hvad der stod i aviserne, ville det undre mig meget, hvis man dog ikke var i stand til at have de samme oplysninger som EU's udenrigspolitiske talsmand, Europarådet, Internationalt Røde Kors og FN's generalsekretær.
Den danske regering må vel have haft de samme oplysninger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Det fremgår af den redegørelse, at regeringen ikke på daværende tidspunkt havde oplysninger om, at fanger i lejren på Guantánamo ville blive tilbageholdt ud over den væbnede konflikt, eller at der på basen skulle foregå aktiviteter i strid med folkeretten.
Derfor var der ikke noget, der tilsagde, at regeringen i begyndelsen af 2002 skulle sikre sig mod, at personer, der blev tilbageholdt af danske styrker, blev overført til Guantánamo.
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
Det er jeg fuldstændig klar over.
Men den danske regering var med i en krig.
Jeg er godt klar over, at fangerne blev løsladt igen.
Men det vidste soldaterne jo ikke, da de afleverede dem til amerikanerne.
Dengang vidste de ikke, at det ville vise sig at være en fejl, at man havde taget dem, og at det faktisk var allierede, som ville blive løsladt, når det blev opklaret.
Derfor spørger jeg igen: Havde den danske regering også besluttet, at man ikke ville tale, ligesom man ikke ville se og ikke ville høre, eller havde den danske regering sikret sig over for den amerikanske regering, at fanger, der blev udleveret af danske soldater til amerikanske soldater, ikke kunne risikere at komme til Guantánamobasen?
Det må være meget enkelt at besvare med et ja eller et nej.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Nej, men det fremgår jo i øvrigt af regeringens redegørelse, at de pågældende 31 tilbageholdte alle blev frigivet i Afghanistan efter kort tid.
Lad mig i øvrigt minde fru Line Barfod om, at Danmark er i Afghanistan sammen med en masse andre lande på baggrund af et FN-mandat.
Line Barfod (EL), 2007-01-10:
Jeg har forstået på statsministerens svar i dag, at i begyndelsen af 2002 havde vi en situation, hvor Danmark var i krig i Afghanistan – det er en meget alvorlig situation at være i krig i et andet land, angribe et andet land – tæt allieret med USA.
Regeringen havde besluttet, at man ikke ville se; regeringen havde besluttet, at man ikke ville høre.
Det, jeg så gerne vil høre om, er, om regeringen også havde besluttet, at man ikke ville tale, eller om regeringen faktisk talte med den amerikanske regering og sikrede sig, at fanger, der blev udleveret af danske soldater til amerikanske soldater, ikke kunne risikere at komme til Guantánamobasen.
»Sikrede regeringen, at de 31 fanger, som i marts 2002 blev udleveret til amerikanerne af de danske styrker, ikke kunne ende i Guantánamolejren?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-10:
Nej, tværtimod så er det sådan, at regeringen på det skarpeste fordømmer enhver form for mishandling af fanger eller tilbageholdte.
Vi har et fuldstændig betingelsesløst krav om, at de internationale konventioner, Genèvekonventionerne osv., selvfølgelig skal overholdes, og vi har en fuldstændig fast politik om, at vi ikke udleverer tilbageholdte personer, hvis der er risiko for tortur eller mishandling.
Så det tager vi faktisk meget alvorligt.
Men hr. Rune Lund prøver også hele tiden at køre uden om, hvad der er sagens kerne her
, nemlig dengang i foråret 2002, den 17. marts, da danske soldater udleverer tilbageholdte til amerikanerne, burde soldaterne da have vidst eller burde den danske regering have vidst eller vidste man, at der var risiko for mishandling?
Det var der ingen viden om.
Straks vi bliver gjort bekendt med den slags oplysninger, bliver de undersøgt, og den undersøgelse kan ikke dokumentere, at påstandene skulle være sande.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil gerne sige til fru Line Barfod, at med den viden, vi har i dag, bl.a. om tidsubestemt tilbageholdelse på Guantánamo – som vi fra dansk side i øvrigt har kritiseret – ville regeringen sikre sig i tilfælde af overladelse af tilbageholdte terrormistænkte til USA, at disse personer ikke ville blive overført til Guantánamolejren.
Men som tidligere nævnt havde regeringen ikke i begyndelsen af 2002 oplysninger om, at fanger på Guantánamo ville blive tilbageholdt ud over den væbnede konflikt, eller at der på basen skulle foregå aktiviteter i strid med folkeretten.