Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Vi er da sådan set enige med ministeren i, at den her klimatilpasningsstrategi rummer en meget flot beskrivelse af problemerne.
Der er et omfattende materiale; jeg har det liggende dernede, en ordentlig stabel.
Det er omfattende, og det er velbeskrevet.
Det er alt sammen ting, som skal sættes i værk nu, og hvor vi ikke kan gå og vente på, at problemerne kommer.
Når regeringen og ministeren siger, at der kun er to muligheder, så er det simpelt hen ikke rigtigt.
Det er ikke rigtigt, at man kan lave en total detailstyring eller en rammestyret strategi; der er altså masser af muligheder indimellem.
Men regeringen har valgt at lave en ad hoc-strategi, det vil sige, at når problemerne kommer, tager vi stilling til dem.
Det står adskillige gange i den her strategi.
Jeg vil kalde det en hovsastrategi.
Miljøstyrelsen har selv i efteråret talt om to forskellige tilgange: ad hoc-strategi og planlagt tilpasning.
Fordi vi i SF går ind for forebyggelse, og fordi vi ved, at det bliver meget, meget dyrere, hvis ikke vi sætter ind på forhånd, så går vi altså ind for planlagt tilpasning og ikke for hovsaløsninger, ad hoc-strategier.
EU har fremlagt en grønbog, hvor de beder de nationale stater om at gå videre.
Danmark - jeg synes sådan set næsten, det er pinligt - siger til EU: Det skal I ikke komme og blande jer i, for vi har lavet sådan en fin strategi, der siger, at vi ingenting vil; vi har tre tiltag, som er et koordinationsforum, en koordination af forskningen og en portal.
Det er altså ikke det, der redder os fra vandet, for som vi ved, er vand temmelig ligeglad med kommunegrænser, og hvis en kommune bygger diger og nabokommunen ikke gør det, får de bare alt vandet i hovedet.
Det er derfor, det her kræver et overordnet overblik.
Det kræver en styring fra centralt hold at sikre, at der kommer handling på alle de her områder.
Det er ligesom på naturområdet, hvor det altså er meget svært at lave grønne korridorer ind i nabokommunen, hvis ikke man sikrer sig, at de er interesseret i at lave det samme.
Det her er altså også noget, der koster penge, og vi ved, at hvis vi ikke sætter ind nu, skal vi betale i den anden ende.
Da vi havde den store storm i 1999, var der skader for omkring 13 mia. kr.
De penge kan altså bruges bedre end på at rydde op i den anden ende.
Der er vi altså i SF.
I forhold til høringssvarene er det da mærkeligt, at man laver en strategi, der stort set ligner den gamle strategi.
Der er ikke ændret ret meget.
Man har fået nogle virkelig hårde, virkelig kritiske høringssvar, ikke mindst fra Kommunernes Landsforening, der siger: Vi vil gerne have hjælp til at prioritere, vi vil gerne have at vide, hvad der er de vigtigste opgaver.
Regeringen har fået kritik fra Dansk Industri, fra Danmarks Naturfredningsforening, fra Rådgivende Ingeniører, fra DANVA, fra en masse aktører på det her område, og det undrer mig, at man så fremlægger den samme strategi en gang til, når man har fået så mange hårde høringssvar.
Jeg skal på vegne af SF, Socialdemokratiet, De Radikale, Enhedslisten og Gitte Seeberg fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse Folketinget opfordrer regeringen til at - udarbejde en klimavandmiljøplan og inddrage klimaforandringerne i vandrammedirektivets første fase, - fremlægge forslag til ændring af planloven, så der ikke kan bygges i områder, der kan trues af oversvømmelse i byggeriets forventede levetid, - udarbejde en national strategi for, hvilke kyststrækninger der skal beskyttes mod stigende vandstand, - udarbejde en sammenhængende plan for vandafstrømning, kloakrenovering og naturlig opstemning af voldsomme regnskyl, i samarbejde med kommunerne, - udarbejde en naturplan for en sammenhængende og robust natur i Danmark i et klima under forandring.