runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jeg synes, jeg møder fremskridt, fordi fra Enhedslisten fik jeg at vide, at det var helt uladsiggørligt at forstå Det Radikale Venstre.
Hos den konservative spørger er der dog et blandet forhold, hvor der dog er nogle ting, som man godt kan lide, og andre ting, som er vederstyggeligt.
Det, der for os er meget afgørende, er, at fra at vi begyndte at tale om at afskaffe efterlønnen til i dag, er der sket den meget store forandring, at vi til at begynde med stod alene med det, og nu er der et flertal i Folketinget, som ønsker at bekræfte, at det flertal stadig væk er der.
Men der er jo ikke nogen af partierne – hverken Venstre, Konservative eller Dansk Folkeparti – som har betinget sig at være regeringsparti for at stemme for det efter et folketingsvalg.
For Radikale Venstre er det da vigtigt at kunne sige, at det, som vi står for, og den aftale, som vi har lavet, bidrager sådan set både med en knivskarp social profil for dem, der kommer på efterløn, og også med 18 mia. kr. i statskassen i 2020 og med 10 mia. kr. i tiden fremover.
Så jeg tror det løser sig alt sammen.
Det var en meget lang indledning til et helt andet spørgsmål.
Vi har fremlagt vores holdninger og vores forslag på boligskatteområdet og vores ideer om at lette skatten på arbejde, og vi har foreslået, at man giver skattestoppet en udløbsdato med et varsel på over 4 år.
Det synes vi er et meget pragmatisk forslag, og det har vi lagt frem til debat, for vi tror ikke, at vi nødvendigvis får vores vilje hundrede procent.
I øjeblikket har vi ni mandater, vi håber at få flere, men forudsætningen er jo, at man kan forhandle.
Når spørgeren henviser til forslaget til vedtagelse, må jeg jo sige, at det heller ikke er udelukket, at der kan blive brug for at fremrykke offentlige investeringer.
Altså, det er bare sagt helt fredsommeligt, for vi kan ikke forudsige, hvordan konjunkturerne udvikler sig.
Sådan som det ser ud nu, finder vi ikke, at der er brug for det, men det kan vi bare ikke vide.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at man forsøger at tage pejling af, hvad økonomien har brug for.
Vi har lige oplevet – efter at vi fik at vide i boligforhandlinger tidligere på året, at der absolut ikke var plads til eller brug for noget som helst – at regeringen så pludselig finder, at der er brug for at lave en tilskudsordning til service i hjemmene, og at man forventer en aktivitetsudvidelse som følge af det.
Det synes vi da et eller andet sted er underligt, men det må være et udtryk for, at regeringen vurderer, at konjunkturerne er dårligere, end de var.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-31:
Det var så nogle af de argumenter, der selvfølgelig ligger lige for, for det er jo også nogle, der har været lidt fremme i debatten som forsvar for den gode aftale, der er blevet indgået.
Det er jo også lige præcis de ting, som fru Mette Frederiksen er meget bekymret for, og det er de argumenter, som hun ikke køber.
Så står man jo i den klassiske situation, hvis man under et valg får et flertal af stemmerne, og De Radikale så får valgt fru Helle Thorning-Schmidt til statsminister, at man på det første møde, der bliver indkaldt til, vil diskutere de her ting, men Socialdemokraterne lader sig jo ikke overbevise om det.
Så tror fru Margrethe Vestager selv på, at det vil lykkes at fastholde det, eller bliver alternativet simpelt hen nogle større skattestigninger?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Partierne her jo forskellige holdninger.
S og SF ønsker ikke efterlønnen afskaffet – det gør Radikale Venstre, og det er derfor vi har forpligtet os til den aftale, som vi har indgået med Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, og som vi er glade for.
Vi er glade for den, fordi den både sørger for, at flere vil være i arbejdsstyrken, at økonomien får et solidt bidrag, og at den efterløn, der bliver tilbage, får en knivskarp social profil.
Noget andet, som jeg lægger stor vægt på i aftalen, er, at der bliver en mulighed for, at folk, hvis historie på arbejdsmarkedet har resulteret i nedslidning, får adgang til selv at søge om en seniorførtidspension og få adgang til at få en afgørelse inden for en relativt kort tidshorisont.
Det betyder, at også folk, som ikke har betalt til efterlønsordningen, kan se sig selv som nogle, det danske samfund tager hånd om, hvis deres arbejdsliv har været nedslidende.
Det synes jeg er rigtig gode argumenter.
Men nu må vi jo lade vælgerne tale, og jeg håber så, at vi får det dobbelte flertal, som jeg har omtalt nogle gange, nemlig både et flertal for en ny regering med fru Helle Thorning-Schmidt i spidsen og et flertal for at gennemføre tilbagetrækningsreformen.
Og det peger jo igen tilbage på, at det er et rigtig godt råd til vælgerne at stemme radikalt.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-31:
Tidligere i debatten i dag udtrykte fru Mette Frederiksen fra Socialdemokraterne, at hun var meget bekymret for den tilbagetrækningssamtale, som nu er blevet indgået.
Det er også velkendt, at Socialdemokraterne er imod den, og at De Radikale er med i den.
Det er jo velkendt, at De Radikale er med på rød stue, og jeg kan så forstå, at hvis det skulle gå sådan – hvilket vi selvfølgelig ikke håber – at der ved et valg er flertal for rød stue, sådan at De Radikale får fru Helle Thorning-Schmidt valgt til statsminister, vil det første, der vil ske, være, at der vil blive indkaldt til et møde, hvor den her tilbagetrækningsreform skal diskuteres.
Hvordan vil fru Margrethe Vestager så forklare fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne, at det rent faktisk er en god aftale, hvor man f.eks. også får taget hånd om mureren Kjeld, som han blev kaldt?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det, vi har sagt, og det, vi har kvitteret for, er, at ligger der 15 mia. kr. netto, når parterne rejser sig, så ligger der 15 mia. kr., når parterne rejser sig.
Jeg synes jo, at man skal lægge sin skepsis på hylden og sige: Parterne har leveret før.
Der er faktisk en meget lang tradition.
Noget af det, som tit bliver lagt frem, er jo fælleserklæringen fra 1987, som handlede om, hvordan man får vores lønkonkurrence til at gå bedre i takt med udlandets.
Det synes jeg er et rigtig godt eksempel på, at der er blevet taget ansvar også blandt arbejdsgivere og arbejdstagere.
I stedet for bare at afvise det, så synes jeg da, at følgende skal siges: Prøv at høre her, der er faktisk nogle, der gerne vil tage et medansvar, så det ikke bare bliver en opgave for politikere, men også noget, som man gerne vil deltage i drøftelsen af.
Jeg synes bare, man skal forholde sig åbent til det og sige: Fair nok, hvis de penge er der netto, så er de der jo.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Fair nok, det er jo et rimeligt svar.
Men må jeg forstå det sådan, at fru Margrethe Vestager og De Radikale dermed ikke vurderer, at 12-minutters-planen er realistisk?
Hvis den kan gennemføres hypotetisk set, som vismændene sætter et stort spørgsmålstegn ved, så kan alt jo lade sig gøre, altså hvis man kan stille hypoteser op.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jeg har som sagt ikke læst vismandsrapporten endnu, så det skal jeg ikke kunne sige.
Men vi ved bare ikke i detaljen, hvordan det kan ske, og vi har selvfølgelig nogle reservationer, ligesom der engang imellem spøgefuldt bliver sagt, at så bliver vi nødt til at afskaffe nogle fridage eller flytte bededag hen på en søndag, eller hvad det nu kan være.
Men det er sådan mere i den humoristiske afdeling.
Men vi har bare kvitteret for det, for jeg har selv haft den erfaring, at trepartsforhandlinger er en måde, hvorpå man kan løse nogle ting.
Selv om jeg har haft nogle reservationer om effektiviteten af det, så er der faktisk nogle ting, som har flyttet sig i den forbindelse.
Så det er sådan set en meget pragmatisk kvittering for, at hvis pengene er der, så er de der jo.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Det er jo fint nok.
Jeg forstod så også, at fru Margrethe Vestager endnu ikke havde fået læst den seneste vismandsrapport.
Det er fair nok, for den er også lige udkommet.
Men jeg kan henvise til side 285, hvor vismændene reflekterer over den røde 12-minutters-plan, altså det her med, at de vil skaffe de 15 mia. kr., ved at vi skal arbejde 12 minutter længere.
Der siger vismændene så et par ting, som er interessante.
Det kniber at høre, hvad der bliver spurgt om.
Det er et meget relevant spørgsmål, så jeg er glad for, at ordføreren skal kunne høre det.
Nej, vismændene reflekterer over 12-minutters-planen i deres seneste rapport.
De skriver bl.a., at det for det første er politisk urealistisk, da arbejdstiden jo er noget, som arbejdsmarkedets parter styrer.
Det er ikke noget, vi politisk kan styre.
Selv hvis det hypotetisk set skulle kunne lade sig gøre at gennemføre det, så er det under forudsætning af, at overførselsindkomsterne ikke stiger i samme takt som lønindkomsterne, altså skal satsreguleringen afkobles.
For det andet skal der ske en reduktion af antallet af de offentligt ansatte proportionalt med stigningen i arbejdstiden.
Med andre ord: Det er politisk urealistisk, der skal ske offentlige fyringer, og det er de svage på offentlige overførselsindkomster, der kommer til at betale.
Er fru Margrethe Vestager enig i vismændenes konklusion på 12-minutters-planen?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det mener vi sådan set heller ikke at danskerne pr. definition skal være.
Vi har ikke nogen principper om eller nedfældet i sten, at skattetrykket skal være det højeste i verden eller danskerne være de højt beskattede.
Vi synes sådan set, at danskerne betaler nok i skat, men vi har bare det meget nøgterne forhold til statens finanser og til kommunernes indtægter, og hvad vi har, at de er ekstremt presset i øjeblikket.
Derfor er tiden ikke til at give yderligere skattelettelser, men det giver til gengæld rigtig god mening at bruge vores skattesystem sådan, at skatten virker.
Vi oplever, at det faktisk virker: Hvis folk får en lavere skat på arbejde, vil de gerne bidrage mere, og hvis der bliver en højere skat på brug af ressourcer, kan man i højere grad styre det, og det har vi i den grad brug for – apropos det meget stigende CO2-udslip og hele den grønne udfordring, som vi har foran os.
Det er sådan set bare en meget nøgtern erkendelse af det, fordi på trods af de reformer, som vi har aftalt, vil Danmark jo stadig væk være et land, der låner og låner.
Når statsministeren siger, at vi har penge i hånden til at betale regningen, er det jo ikke rigtigt.
Vi har et gældsbrev i hånden til at betale regningen.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Der er mange, der ønsker at tage patent på at have sørget for at afskaffe efterlønnen og have været de eneste, som har været imod efterlønnen hele vejen igennem.
Jeg vil blot gøre opmærksom på, at Det Konservative Folkeparti stemte imod i 1979 og har været imod efterlønnen lige siden.
Så jeg synes, at vi skal dele den ære.
Men det er godt, at vi har fået bugt med efterlønnen.
Det kan vi være fuldstændig enige om.
Jeg forstår ikke rationalet, men vi kommer det nok ikke nærmere.
Så jeg vil bruge min sidste bemærkning til at spørge om den radikale skattepolitik.
Så vidt jeg har forstået, ønsker Det Radikale Venstre i modsætning til Det Konservative Folkeparti ikke at sænke skattetrykket i Danmark.
Man ønsker at lave skatteomlægninger.
Hvis det er korrekt, og det vil jeg gerne have en bekræftelse på, hvordan kan det så være, at man hos De Radikale mener, at det skal være sådan, at vi har verdens absolut højeste skattetryk i Danmark, at danskerne skal være det mest beskattede folk i verden?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det kommer jo an på, hvad vælgerne vil.
For som jeg har lyttet mig til i debatten, vil S, SF og Enhedslisten gå til valg på at få et flertal, der kan forhindre, at tilbagetrækningsreformen bliver gennemført, og hvis det sker, er der et flertal for, at den ikke bliver gennemført.
Det håber jeg ikke vil ske, for jeg synes, det er en god reform.
Derfor må vi ligesom lade vælgerne tale, og hvis vælgerne siger, at de gerne vil have gennemført det her, og der er et flertal for det, så er jeg sikker på, at der også findes en løsning.
For en ting kan vi jo forenes om i det her Folketing, og det er respekt for, at når vælgerne har talt, så har de talt og sammensat Folketinget med det antal mandater, vi nu engang kan få hver for sig.
Og så længe der ikke er et parti, der har 90 mandater, bliver vi alle sammen nødt til at tale sammen – så er vi pisket til at forhandle for at finde fælles løsninger, for ellers kan der ingen forandring ske.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at fru Pia Kjærsgaard har en væsentlig pointe, nemlig at der vil være nogle, for hvem det er meget vanskeligt at sætte sig ind i, hvordan internettet virker, og hvordan man skal betjene de forskellige selvbetjeningsløsninger.
Derfor tror jeg også, at der kan findes løsninger, som indebærer, at man enten fortsat kan ringe eller komme hen et sted, hvor man kan få hjælp til at udfylde de forskellige ting, der skal udfyldes, det kan enten være et sted i Borgerservice, eller det kan være på et bibliotek, og det kan også være forskellige andre steder, så man kan få den rådgivning, der gør, at man selvfølgelig fortsat kan have den dialog med offentlige myndigheder, som er nødvendig.
For jeg tror, fru Pia Kjærsgaard har ret i, at der vil være mennesker, for hvem det stadig er fremmed at betjene sig selv og gøre det over internettet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det er der jo en masse mennesker, der godt kan klare, men Ældre Sagen har udtalt en kritik, og jeg forstår dem faktisk godt.
Alle danskere, og det gælder så også vore ældre medborgere, skal simpelt hen være på nettet allerede inden for 7 år, og det er ret hurtigt.
Det synes jeg er meget drastisk, og jeg er sikker på, at der er nogle ældre, som ikke vil kunne finde ud af det, og jeg synes, at Det Radikale Venstre bør overveje, om ikke det er noget af et overgreb, vil jeg næsten kalde det, over for ældre mennesker, der er vant til at tage telefonen.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Nu har vi jo lavet en aftale, som jeg som sagt er meget glad for, om tilbagetrækning.
Selv om jeg godt ved, at både jeg og andre radikale taler utrolig meget om efterlønsreformen og tilbagetrækning, har vi altså ikke tunnelsyn.
Vi kan også godt se andre ting.
For jeg må indrømme, at den samling af pakker, der er kommet slingrende ud af Finansministeriet de seneste uger i et sådan lidt uskønt kompagni, kan Det Radikale Venstre ikke støtte, og det er jo sådan et meget godt eksempel på, at der er store dele af regeringens økonomiske politik, som vi er uenige i.
Vi er uenige i nulvækst.
Vi synes ikke, at man skal spare på forskning og uddannelse.
Vi er imod forringelserne for forældre til handicappede børn.
Vi synes ikke, at det er nogen særlig god idé at gøre folk fattigere, for det kan godt være, at der er nogle få, der kommer i arbejde, men der er til gengæld rigtig, rigtig mange mennesker, som bare bliver fanget i fattigdomsfælden.
Det er bare for at give nogle få eksempler på, at der er et meget mere sammensat billede end efterlønsreformen i sig selv.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Det er bare sådan lidt interessant at have siddet og fulgt debatten hele dagen i dag, for alt det, som hr. Villy Søvndal, og alt det, som fru Helle Thorning-Schmidt har stået og sagt fra Folketingets talerstol, er jo i direkte modstrid med det, fru Margrethe Vestager har stået og sagt.
Det er jo også derfor, at man sådan må undre sig såre over, hvordan man kan være så radikal helt ind til det inderste af sine knogler, at man vil gå om bord på det skib, som har en kaptajn uden kurs, når man sådan set gerne vil have en politik, som ser helt anderledes ud.
Derfor må der enten ligge nogle hemmelige aftaler, som betyder, at Det Radikale Venstre bliver imødegået, når det handler om boligskatter, eller også må det være, fordi Det Radikale Venstre hellere vil have magten, end at man vil have gennemført en ansvarlig økonomisk politik med det eksisterende flertal, som jo er dem, også med vismændenes ord, som har fremlagt ansvarlige politiske initiativer i forhold til den danske økonomi.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Reformen af dagpengene er jo heldigvis gennemført.
Vi spurgte fra radikal side, om vi kunne være forligspart, da det element af den radikale plan blev drøftet af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Det var ikke en mulighed.
Men vi stemte selvfølgelig for det i salen, fordi det længe har stået på vores liste over en vigtig reform.
Vi har også forpligtet os på tilbagetrækningsaftalen, som vi synes er en god aftale, og vi håber, som jeg sagde til fru Carina Christensen, at komme i den situation, at der er flertal for en ny regering, og at der samtidig er flertal for at gennemføre tilbagetrækningsreformen.
Jeg tror, at det er meget vigtigt at notere sig, at det at gennemføre de her reformer er et spørgsmål om at have viljen til at finde løsningerne, for meget tidligt i forløbet måtte vi jo erkende, at vi ikke fik efterlønnen afskaffet fuldt og helt.
Jeg håber da efter valget, hvis der er flertal for det, at vi kunne overtale andre partier til at deltage i det, fordi jeg også synes, at det havde været bedre, hvis både dagpengereformen og efterlønsreformen var blevet til i en bredere kreds, end tilfældet var.
Men det tror jeg vi skal tage, sådan som vælgerne nu tilrettelægger det for os, for det er trods alt dem, der bestemmer mandatfordelingen efter et valg.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
gerne kvittere for, at Det Radikale Venstre har sat sig ned i maskinrummet og vist vilje til at tage ansvar for de udfordringer, som krisen har bragt med i det danske samfund, og derfor kan det jo også undre såre, at fru Margrethe Vestager og Det Radikale Venstre så er gået ombord i et skib, hvor der er en kaptajn uden kurs.
Man skal vel nærmest være radikal helt ind i sine knogler for at kunne se logikken i den politik, som Det Radikale Venstre har lagt frem, og så det skib, man er hoppet på.
Derfor vil jeg blot høre, for der må jo ligge en eller anden bevæggrund bag ved det, ud over at man gerne vil have magt, hvad det helt præcis er, man regner med at man kan få gennemført af radikal politik.
For når hr. Morten Østergaard til Ritzau ligesom skal fremhæve det, man fik igennem i 1990'erne og virkelig som radikale mærkesager, siger hr. Morten Østergaard: Gennem reformer af efterløn og dagpenge formåede man at skabe den mest succesfulde turn around i dansk økonomi.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jeg kan ikke følge spørgerens tankegang.
Jeg synes fortsat, at det er klogt at stemme radikalt, hvis man gerne vil have radikal politik gennemført.
Jeg fortænker sådan set ikke Socialdemokratiets formand i gerne at ville føre socialdemokratisk politik.
Det synes jeg sådan set er fair nok.
Jeg har respekt for, at man har andre holdninger i andre partier.
Det, jeg til gengæld også har noteret mig, er, at der i dansk politisk historie ikke er noget, der tyder på, at noget parti får 90 mandater.
Derfor må man forhandle for at finde løsninger, som man kan stå inde for.
Jeg håber sådan set set med radikale øjne at ende i den bedste af alle verdener, nemlig at vi får en ny regering med fru Helle Thorning-Schmidt i spidsen, og at vi får gennemført tilbagetrækningsreformen, fordi der vil være flertal for begge dele efter valget.
Det vil jo igen bekræfte, at det er en rigtig god idé at stemme radikalt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det er der slet ingen tvivl om.
Jeg tror virkelig, at der er mange pensionister, som ikke lige sidder ved computeren, når de skal henvende sig til kommunen og høre, hvordan det nu ser ud med hjemmehjælpen eller andre ting.
Jeg spørger bare, fordi jeg læste, at næstformanden, hr. Morten Østergaard, havde sagt, at så kunne enten børn eller børnebørn bare komme forbi, eller også måtte man bevæge sig en tur på biblioteket for at finde ud af det.
Men jeg kan altså forstå, at Det Radikale Venstre gør sig sine overvejelser, hvad jeg synes er meget fornuftigt, og jeg håber bare, at man følger op på det, hvis det skulle blive til virkelighed en dag.
Det er vældig godt med computere, det er vældig godt at kunne komme hurtigt igennem i systemerne, men det er altså rigtig skidt, at der er mange ældre mennesker, som føler, at de bliver ladt i stikken.
Mange vil aldrig nogen sinde bevæge sig ind på det område.
Jeg tror, vi skal en del år frem i tiden, før vi kan se, at vi alle sammen er på nettet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-31:
Jeg har siddet og nærlæst det forslag til vedtagelse, som rød blok har fremsat.
Jeg bemærker– og jeg er næsten helt sikker på, at det er fru Margrethe Vestager, der er forklaringen på det – at det, der er S og SF's store væksttema, nemlig for 10 mia. kr. fremrykkede offentlige investeringer ikke er med i forslaget.
Det, som fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal har præsenteret, det, der skal sætte gang i væksten i Danmark, er ikke en del af forslaget.
Det er jeg ret sikker på skyldes, at fru Margrethe Vestager jo har taget afstand fra det forslag og henvist til vismændene, der heller ikke anbefaler det.
Jeg gerne kvittere for, at fru Margrethe Vestager har så stor indflydelse.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Lige præcis pointen med både grundskylden og rentefradragsforringelserne illustrerer jo også, hvorfor det er en lidt underlig debat, vi har, når man siger, at det simpelt hen bare er flertallet om at gøre, at der er fuldstændig tryghed og sikkerhed om boligejerens økonomi, fordi den har ændret sig meget i de sidste år, og den vil fortsat ændre sig, for nu begynder ændringerne i værdien af rentefradraget for alvor at slå igennem.
Det er der slet ikke nogen tvivl om, og det er jo derfor, at vi med fordel kunne have en mere – hvad skal man sige? – lav tone og pragmatisk debat om det.
Det, som jeg synes er interessant, er, at vi havde en periode, hvor mange oplevede, at det bedre kunne betale sig at sove i sin seng om natten, end det kunne betale sig at gå på arbejde om dagen.
Det giver ingen mening set med radikale øjne, fordi vi synes, at det er vigtigt, at folk går på arbejde om dagen og oplever, at det faktisk lønner sig, også hvis man bliver en time længere eller tager en vagt mere, eller hvad det nu kan være.
Det er jo derfor, vores grundprincip er, at vi ikke synes, at man skal blive ved med at lette i ejendomsværdiskatten, vi synes, man skal bruge de penge, der er sat af til det, til at lette skatten på arbejde.
Så bliver det jo lidt en strid om ord, altså, jeg synes, at en skat er blevet lettet, hvis den er faldet fra 1 pct. til ½ pct., men sådan kan vi jo se forskelligt på det.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Nu blev ordet brugt igen, at der har været tale om skattelettelser.
Nu prøver vi lige at sætte os ind i det fra boligejerens side.
Er der så boligejere, der er kommet til at betale mindre i skat i de her år?
Det er det vel ikke.
Det, jeg opponerer imod, er, at man skaber et billede udeomkring i det danske samfund om, at der er nogle rige boligejere – mere eller mindre rige boligejere – som har fået nogle massive skattelettelser igennem årene.
Det passer jo ikke, der er ikke det, det er tilfældet.
Det, der er tilfældet, er, at i forhold til de gamle regler bliver de plukket knap så meget, som de ellers ville være blevet.
Men de bliver altså stadig væk plukket mere og mere, når man tager det hele med: grundskyld, ejendomsværdiskat, rentefradragsforringelse, som kommer nu, og dertil kan man så lægge stigende afgifter i forbindelse med skattereformen.
Der findes vel ikke nogen boligejer, hvorom fru Margrethe Vestager kan gå ud og sige: Den boligejer der er simpelt hen kommet til at betale mindre i kroner og øre i skat på bolig i de år, som er gået?