Bjarne Corydon (S), 2012-04-26:
Mange tak.
Jeg vil gerne sige tak til Folketinget og til ordførerne for gode og, synes jeg, nuancerede indlæg i forhold til behandlingen af det her lovforslag.
Digitaliseringen af den offentlige sektor er i den sammenhæng i mine øjne – og det er også mit indtryk, at det er et synspunkt, der samler bredt –
en bunden opgave.
Det kan frigøre ressourcer til bedre behandlinger på sygehuse, til uddannelse, til pleje, til omsorg.
Digitalisering er et stærkt værktøj, der vil kunne frigøre ressourcer i milliardklassen.
Det er efter min opfattelse penge, som bruges bedre på bedre kernevelfærd og på at modernisere den offentlige service, så den bliver bedre og mere fleksibel. Vores målsætning er at udfase papirblanketter og -formularer og mundtlige og skriftlige og personlige ansøgninger.
Det medfører, at borgerne opnår en serviceforbedring; borgerne vil kunne betjene sig selv på nettet, når det passer dem bedst, hele døgnet rundt, 7 dage om ugen.
Borgerne får mulighed for at få bedre indblik i egne sager, og man behøver ikke at taste de samme oplysninger ind mange gange, for de ligger måske allerede i systemet.
Udgangspunktet er, at danskerne er vant til og glade for at bruge internettet til mange ting.
Tænk på, at folk, der køber en flyrejse på nettet, ikke savner at stå i kø på rejsebureauet, eller på, at folk, som bruger Netbank, nok heller ikke savner at skulle nå i banken inden kl. 16. På samme måde er det min opfattelse, at rigtig mange borgere heller ikke vil savne et besøg i det lokale borgerservicecenter.
Det er en konstatering, jeg laver på baggrund af det forhold, at danskerne generelt er rigtig gode til it. 87 pct. af de 16-89-årige har adgang til computer og internet derhjemme.
70 pct. af danskerne mellem 16 og 89 år bruger allerede Netbank.
For at få flest mulige borgere gjort parate til digital kommunikation må udgangspunktet være, at digital selvbetjening bliver gjort obligatorisk.
Det er en strategi, som er udarbejdet i samarbejde med KL, Danske Regioner og tiltrådt af den nuværende regering som grundlag for det videre arbejde med digitalisering.
Vores enkle tilgang til hele det her spørgsmål er, at de, der kan, også skal anvende de digitale selvbetjeningsløsninger.
Det er et faktum, at nogle borgere kan have svært ved at bruge digital selvbetjening.
For dem skal der være og vil der være hjælp og støtte at hente, bl.a. ved medbetjening i borgerservicecentre, it-kurser eller demo-miljøer, som man kan øve sig i.
For nogle kan det være meget svært og næsten umuligt at bruge digital selvbetjening i det hele taget – de borgere skal have mulighed for at blive betjent på anden måde end digitalt, hvis kommunen vurderer, at det er rimeligt og nødvendigt.
Det vil være kommunen, der i de enkelte tilfælde beslutter, om borgeren skal have hjælp og medbetjening, eller om der er særlige forhold, der gør, at borgeren slet ikke kan søge digitalt.
Særlige forhold kan f.eks. være et særligt handicap, demens, manglende digitale kompetencer, en psykisk lidelse, hjemløshed eller sprogvanskeligheder.
Kommunerne vil vurdere borgerens situation fra sag til sag.
Borgeren får altså ikke en generel undtagelse fra alt digital selvbetjening, og det skyldes også, at borgerens situation, f.eks. digitale kompetencer, heldigvis kan ændre sig.
Borgeren har med andre ord ret til samme hjælp og vejledning, som tilfældet er i dag.
Det er også den enkelte kommune, som finder ud af, hvordan borgeren så skal betjenes.
Det kan f.eks. være over telefonen eller ved personlig betjening i borgerservicecentret.
Der vil være borgere fra de nævnte grupper, som har særlige behov, f.eks. borgere med visse former for fysiske handicap, som godt kan betjene sig selv digitalt, og som derfor ikke har behov for at blive betjent på anden måde.
De borgere skal benytte digital selvbetjening på linje med alle andre.
Det er modenhed forstået som brugernes it-parathed og it-systemernes modenhed samt den forventede besparelse på området.
Da der på udvalgte områder allerede i dag tilbydes frivillig digital selvbetjening til borgerne, er jeg ikke bekymret for at lade de områder gå forrest og være der, hvor den digitale selvbetjening gøres obligatorisk først.
Det er – blot for at repetere det – anmeldelse af flytning, ansøgning om optagelse til en plads i dagtilbud, ansøgning om indskrivning af børn i folkeskole og SFO, ansøgning om sundhedskort og EU-sygesikringskort.
Der er i øvrigt allerede indført obligatorisk digital selvbetjening på en række andre områder, og der vil fremover være flere områder, hvor der indføres obligatoriske digital selvbetjening.
Som eksempler på områder, hvor der allerede er indført obligatorisk digital selvbetjening, kan jeg nævne en række områder på virksomhedsområdet, området for skat, ansøgning om SU, anvendelse af jobnet.dk og en række love på Miljøministeriets område.
På Social- og Integrationsministeriets område er der fremsat et lovforslag vedrørende obligatorisk digital kommunikation med Udbetaling Danmark-loven.
På Uddannelsesministeriets område er der fremsat lovforslag om obligatorisk digital ansøgning om optagelse på de videregående uddannelser.
Fremadrettet har Digitaliseringstyrelsen iværksat yderligere analyser, som skal sikre solide bud på, hvilke områder der kan digitaliseres i årene frem mod 2015.
Anden etape vil løbe af stabelen i 2013, tredje etape i 2014 og fjerde etape i 2015.
Jeg vil under udvalgsbehandlingen af det her lovforslag være klar til at besvare de forskellige spørgsmål, der vil blive rejst, og som også har været rejst her under debatten, og jeg vil opfordre til, at vi sikrer, at eventuelle uklarheder klares i udvalgsbehandlingen, så vi kan komme videre med at implementere det lovforslag, der her i dag har mødt bred tilslutning.
Tak for en god debat.