runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Næste spørgsmål er også til vækstskønnet, for det er jo ret vigtigt i den her finanslov, fordi man kører lige til kanten i forhold til, hvilket underskud staten kan køre med.
Nu bliver der talt meget om den her henstilling fra EU.
Det kan jo også være en strategi at sige, at nu kører vi bare ud over kanten, og så er det den næste regering, der kan rode med, at der ligger en henstilling fra EU, men jeg tror ikke, at det er det, der kan ligge i det.
Men i forhold til at der er det her meget høje vækstskøn, er det også det private, der skal ud at vækste, og det kræver jo også, at der er ro på arbejdsmarkedet, at man har tillid til fremtiden og derfor begynder at bruge af sin opsparing.
Hvordan ser ordføreren på, at det her, vi snakker om vedrørende dagpenge, bliver en central del af finanslovsforhandlingerne?
Er man ikke også fra De Radikales side klar til at kigge på det og så sige: Det kan godt være, der ikke skal laves en permanent ændring – der er nedsat en dagpengekommission – men vi er sådan set klar til at kigge på, hvordan vi får ro på det her område, sådan at vi kan komme fremad og også stimulere det private forbrug, altså få tillid til arbejdsmarkedet og få tillid til, at man, hvis man skulle miste sit job, også har det her sikkerhedsnet under sig.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jamen jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen af den grund, at det, som repræsentanter for både Socialdemokratiet og De Radikale står og siger her i salen i dag, er, at de danskere, som ikke har et job til 35.000 kr. måned, er fattige.
Og jeg tror, at vi er ved at skabe et stort problem i vores lille nation, hvis vi definerer det sådan, at hvis det kun er den ene, der er i beskæftigelse til 35.000 kr. om måneden, så er rådighedsbeløbet noget, der definerer en som fattig.
Det vil jeg advare kraftigt imod.
Omvendt synes jeg, det er usundt, hvis det er sådan i forhold til et par på kontanthjælp, at den første, der får et job, skal tjene 35.000 kr. om måneden.
Og det synes jeg, fordi jeg savner eksempler fra virkeligheden på, at man går fra at have været på kontanthjælp og ud at tjene 35.000 kr. om måneden.
Det savner jeg simpelt hen eksempler på.
Lotte Rod (RV), 2014-09-09:
Det kan godt være, at Venstre står herinde og siger, at man ikke anerkender præmissen.
Men virkeligheden for de 2.500 børn, der er derude, er jo, at de så vokser op i en familie, hvor man ikke har råd til at tage venner med hjem, ikke har råd til at holde fødselsdag, ikke har råd til at spise frugt og grønt.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
For os handler det simpelt hen om, at det skal kunne svare sig at være i beskæftigelse.
Det har regeringen sørget for at det ikke kan, hvis begge er på kontanthjælp.
Jeg har nævnt eksemplet mange gange.
Det skal vi gøre noget ved.
Man kan angribe det på to måder, og vi ønsker at bruge begge muligheder.
Den ene er, at vi kigger på, hvor meget man samlet set kan få i offentlige ydelser, og det andet er, at vi bruger ressourcer på at lette skatten for de laveste indkomster, fordi det vil gøre forskellen på ikke at være i arbejde og at være i beskæftigelse større.
At regeringen så sådan lidt arbitrært har valgt at fastsætte, hvad de synes er en fattigdomsgrænse, må regeringen jo om.
Men regeringen og regeringspartierne må jo også forholde sig til den virkelighed, at der er for mange, for hvem det ikke kan betale sig at gå i beskæftigelse.
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Jeg synes, ordføreren kom lidt let om ved det, da han snakkede om, hvor mange arbejdsløse der ikke har ret til dagpenge længere.
Er det så 2.000-4.000, som den tidligere regering anslog, eller hvor ligger vi henne?
Er det noget, man bare snakker sådan løst om?
Jeg kunne da godt tænke mig at vide, hvad det rigtige tal er.
Det er i hvert fald efter min bedste overbevisning væsentlig over 2.000-4.000.
Det er også væsentlig over de 12.000-15.000, som en minister forsøgte sig med.
I hvert fald er det et meget, meget stort tal.
Hvor ligger vi henne, og er det et ligegyldigt problem for Venstre?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jeg anser det ikke for at være ligegyldigt.
Men jeg mener, det er vigtigt, at de løsninger, vi diskuterer og eventuelt kan finde frem til, er nogle, som sikrer, at dansk økonomi også er sund på lang sigt, og at vi kan få vækst i samfundet.
Det er derfor, at det for Venstre er afgørende at kigge på, hvad der kan skabe vækst.
For mange af de offentlige ydelser, vi snakker om, opgøres jo i forhold til væksten i samfundet, så hvis vi vil have råd til at kunne gøre mere, skal vi have noget vækst tilbage.
Men lad os afvente, hvad det er, Dagpengekommissionen kommer med, og så må vi tage diskussionen om det.
Den tager vi gerne med regeringen.
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke vil gå ind i den reelle problematik for de arbejdsløse, som det jo går ud over i dag og ikke om 2, 3, 4 eller 5 år.
Man kan selvfølgelig bare vende ryggen til dem, hvis man er kynisk nok, og hvis man helst ikke vil snakke om de fadæser, som man selv har lavet, da man troede, at det ville være 2.000-4.000 mennesker, der ville miste retten til dagpenge på grund af ens egen reform.
Men lad det stå, for folk kan sikkert selv vurdere, at man er så kynisk, og at man er ligeglad.
Men så vil jeg gerne høre: Når man for at skaffe penge, guderne må vide til hvad, vil skære i udviklingsbistanden – og det er et meget, meget stort beløb – og når der er fokuseret så meget på erhvervsstøtte ude i den tredje verden, så betyder det jo, at det entydigt rammer dansk erhvervslivs muligheder for at tjene penge i den tredje verden.
Er det Venstrepolitik?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Der kan sagtens være bistandsprojekter, hvor dansk erhvervsliv er en samarbejdspartner, der vil kunne mærke, at der vil være færre ressourcer til nye projekter.
Det kan der bestemt.
Men for os er det sådan set afgørende at sige: Lad os give det, som FN's målsætning lægger op til.
Vi behøver ikke at give dobbelt så meget eller over dobbelt så meget som Tyskland og Frankrig.
Det ville vi i øvrigt så fortsat gøre, selv hvis vi gik ned på 0,7 pct.
Der er i dag 2.800 bistandsprojekter.
Sådan i grove tal er det ca. en fjerdedel af bistandsbudgettet, der disponeres til dem hvert år, og det betyder jo, at hvis man vil reducere det, er der nogle nye projekter, som man bare kan lade være med at sætte i gang.
Der var spørgsmålet så, om det kunne være projekter, hvor dansk erhvervsliv også på en eller anden måde var med.
Ja, det kan jeg da ikke afvise.
Julie Skovsby (S), 2014-09-09:
Tak for det.
Os, der arbejder med sundhedspolitik, ved, at forskellige udgifter i sundhedsvæsenet stiger.
Heldigvis bliver det danske offentlige sundhedsvæsen bedre til at behandle alvorlige sygdomme.
Men hvis Venstre er enig med sundhedsfolkene om den her udvikling og virkelighed, og hvis sundhedsvæsenet samtidig skal friholdes for besparelser, og hvis Venstre mener, at pengene kun kan bruges en gang, hvor er det så, at der ikke skal bruges flere velfærdskroner?
Lotte Rod (RV), 2014-09-09:
Hvis det lykkes Venstre at genindføre fattigdomsydelserne, vil det betyde, at der kommer 2.500 flere fattige børn i Danmark.
Mener Venstres ordfører, at det er i orden?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Ja, selvfølgelig.
Det regnes ikke med, og det er også derfor, at man, når man kigger på vores forslag til finanslov, vil se, at der er nogle besparelser, som er på offentligt forbrug, og der er andre, der ikke er.
Men summen af, at vi finder 12 mia. kr., bruger 8 mia. kr. og forbedrer bundlinjen med 4 mia. kr. i forhold til regeringens udspil, er et udgifsstop, altså at vi bruger den samme mængde ressourcer på den offentlige sektor, men reguleret for de prisstigninger, der var fra 2014-2015.
Eigil Andersen (SF), 2014-09-09:
Vi udtalte os også om det fra vores sommergruppemøde i 2012, fra vores landsmøde i 2013, så det er en offentlig hemmelighed, hvad vi har ment på det område.
Men jeg vil gerne spørge: Hvis der nu eventuelt – hvad guderne må forbyde – skulle komme en borgerlig regering efter næste valg, er det så sådan, at Dansk Folkeparti på baggrund af de vævende svar, der kommer, i virkeligheden godt kan pakke sit krav sammen om at halvere arbejdskravet for genoptjening af dagpenge til 6 måneder?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jeg kan bedst tænke tilbage på, da vi havde VK-regeringen, og der var det mit indtryk, at de støttepartier, der var til regeringen, ikke bare sådan pakkede deres krav sammen, men kæmpede for dem, og nogle fik de igennem, andre fik de ikke.
Finn Sørensen (EL), 2014-09-09:
Mange tak.
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Kan vi få at vide, hvori det moderne består?
Ligger loftet højere eller lavere end det loft, som VK-regeringen indførte sammen med Dansk Folkeparti?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Vi har ikke lagt os fast på, hvordan et kontanthjælpsloft nøjagtigt skal udformes.
Som vi allerede har diskuteret her i salen, har det jo faktisk haft nogle konsekvenser, at regeringen afskaffede kontanthjælpsloftet, for det betyder, at det for mange, der er på kontanthjælp, ikke kan svare sig at tage et job.
Jeg har ingen forestillinger om, at Enhedslisten og Venstre nogen sinde bliver enige om, hvorvidt det er et problem, at det ikke kan svare sig at tage et job, men det synes vi.
Jeg får en gang imellem indtryk af, at folketingsmedlemmer fra Socialdemokratiet ikke følger meget med i, hvilke aftaler regeringen går og laver, bl.a. den med regionerne.
For hvis vi ser den, kan vi se, at udgangspunktet for den aftale, som regeringen, ja, det pæne ord er forhandlede på plads, men i hvert fald fik kraftigt overbevist regionerne om at de skulle de sige ja til, egentlig går ud på, at de skal få mere ud af de mange penge, de i forvejen bruger på sundhedsområdet. Det synes jeg er fornuftigt, og det synes jeg er klogt.
Det var også vores tilgang, da vi havde regeringsansvaret, og jeg kan se, at det har været tilgangen til det for den siddende regering.
Det gælder ikke kun for regionerne, men det gælder også for kommunerne, at man sådan set fra 2011 til 2013 har haft udgiftsstop ude i kommunerne.
Og det er virkeligheden.
Når vi så træder ind i Folketingssalen, argumenterer man, som om der har været en stor vækst i de udgifter, selv om der ikke har.
Det synes jeg er bemærkelsesværdigt.
Jamen vi er ikke færdige med det arbejde endnu.
Det, der er vores tænkning om det, er, at det skal kunne betale sig at gå i beskæftigelse, og vi ønsker egentlig at angribe den problemstilling fra to sider.
Vi ønsker, at der er et loft over, hvor mange sammensatte ydelser man kan få, for det påvirker incitamentet til at tage et job.
Det er nemlig begge to instrumenter, der vil gøre det mere attraktivt at gå fra ledighed til beskæftigelse.
Det er målet for os.
Målet er at få langt flere danskere ud på arbejdsmarkedet, end der er i dag.
Det mener vi er godt for den enkelte, og det er indiskutabelt godt for dansk økonomi.
Jens Joel (S), 2014-09-09:
Tak for det.
Venstres ordfører bekræftede lige før i sit svar på hr. Thomas Jensens spørgsmål, at man jo kun kan bruge pengene en gang.
Og derfor har man brugt de besparelser, der er fundet nu, på noget sundhed.
Derfor vil jeg bare spørge Venstres ordfører, om det er rigtigt forstået, at man – hvis vi får dyrere medicin, et demografisk træk, hvis vi lever længere, hvis der kommer nye behandlingsformer, og der derfor skal bruges flere penge på sundhed – så skal skære ned andre steder i den offentlige sektor.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Hvis det er udgifter, som er højere end det, man kan frigøre ved produktivitetsstigninger i sundhedssektoren, så vil det kræve tilførsel af nye midler.
Sådan er det for enhver regering, sådan er virkeligheden.
Men til gengæld skal man i den her debat altid huske, at man jo lige præcis på sundhedsområdet har vist, at man hele tiden kan få pengene til at række længere, og det gælder også under den her regering.
Når vi kigger på den aftale, som regeringen lige har indgået med regionerne, så kan vi se, at den jo i al sin enkelhed sådan set handler om, at man vil have, at de skal få pengene til at række længere frem for at tilføre nye.
Jens Joel (S), 2014-09-09:
Tak for bekræftelsen af, at der altså skal skæres ned andre steder – vi får nok ikke at vide hvor.
Må jeg her tillade mig et lidt teknisk spørgsmål i forhold til Venstres definition: Kan ordføreren bekræfte, at når man laver besparelserne på ulandsbistanden, reducerer det ikke det offentlige forbrug?
Finn Sørensen (EL), 2014-09-09:
Det har haft nogle konsekvenser, at Enhedslisten og regeringen afskaffede VK og Dansk Folkepartis kontanthjælpsloft, nemlig den positive konsekvens, at vi har hjulpet tusindvis af børnefamilier ud af fattigdommen.
Jeg vil gerne have, at hr. Peter Christensen oplyser ikke bare mig, men vælgerne og hele befolkningen om, hvad det er for ydelser, der skal modregnes i den kontanthjælp.
Kommer det til at ligge højere eller lavere end det loft, som VK-regeringen indførte sammen med Dansk Folkeparti?
Det er vel meget rimeligt, at man oplyser om det.
Eller sagt på en anden måde: Kan man konkludere, at det ikke kan udelukkes, at det kommer til at ligge lavere?
Og er ordføreren måske enig med CEPOS, som foreslår et kontanthjælpsloft på 107.000 kr. om året, hvilket er under den nuværende kontanthjælpssats?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Det var jo lidt ærgerligt, kan man sige, fordi det er nu sådan, hvis man har regeringsansvaret, at man har mulighed for for alvor at påvirke tingene.
Men jeg kan sige i forhold til dagpengeområdet, at når vi diskuterer finansloven for 2015, har vi ikke nogen ændringsforslag med til regeringens finanslov vedrørende dagpengeområdet, men det signal, vi gerne vil sende til regeringen, er, at når deres dagpengekommission kommer med sine anbefalinger, diskuterer vi dem jo gerne.
Kristian Jensen (V), 2014-09-09:
Jeg kunne forstå, at den kurs, som regeringen har fulgt de sidste 2 år – nemlig at sikre, at kommunerne har haft en stram økonomi og baseret på deres regnskaber kunne overholde det offentlige udgiftsstop – sådan set bare er den økonomiske kurs, som Venstre vil fortsætte.
Så synes hr. Jesper Petersen, at det er et problem, hvis vi fortsætter den linje, regeringen har haft.
Det synes jeg ikke.
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Jesper Petersen ikke mener, at det for de kommuner, der godt nok har haft en stram økonomi – og jeg anerkender, det kan være svært for kommunerne at få budgettet til at hænge sammen, men det er alligevel lykkes for dem – vil være forfærdeligt, hvis man fortsætter den linje, som regeringen har haft, nemlig at den offentlige økonomi i kommunerne skal holdes på det niveau, vi kender fra 2011, fra 2012, fra 2013, og at det kan fortsætte fremadrettet.
Hvorfor er det, hr. Jesper Petersen mener, at den linje, regeringen har lagt, ikke kan holde fremadrettet?
Jacob Jensen (V), 2014-09-09:
Nu kunne jeg forstå, at hr. Jesper Petersen sammenlignede de fire borgerlige ledere med Daltonbrødrene, og så kunne man jo mene, at hr. Jesper Petersen skulle være Ratata, nemlig den her lille hund, som nok bjæffer højt, men sjældent bliver taget særlig alvorligt.
Jeg vil sådan set blot følge op på det, som både hr. Kristian Jensen og hr. Peter Christensen har spurgt til, nemlig det helt logiske i, når hr. Jesper Petersen og Socialdemokraterne skoser Venstre for at ville holde de offentlige udgifter i ro, herunder holde de offentlige udgifter hos kommunerne i ro.
Vi hørte fra Socialdemokraterne for 3 år siden før sidste folketingsvalg, hvilket blodbad, hvilke nedskæringer, hvilken udsultning det ville medføre, men når vi så kigger på de sidste 3 år, har der ikke bare været et udgiftsstop, der har faktisk været en minusvækst i den kommunale økonomi.
Så derfor vil jeg blot spørge: Hvorhenne i den kommunale sektor er det så, at blodbadet har fundet sted, at udsultningen har fundet sted, at nedskæringerne har fundet sted?
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Jeg anerkender hr. Jacob Jensens evne til at arbejde videre på en, synes jeg selv, fiffig metafor.
Jeg havde egentlig mere overvejet mig selv i rollen som Lucky Luke, men vi kan jo arbejde med det.
Som jeg sagde før, må Venstre jo anerkende, at selv om man virkelig, virkelig forsøger at undslå sig for at svare på spørgsmålene, så skulle der ikke have været den her stramme økonomi, som der har været i kommunerne nu.
Det har der været, og de løber rigtig stærkt derude, men jeg mener, at det på et eller andet tidspunkt også må stoppe.
Så selvfølgelig kan man effektivisere i den offentlige sektor, og det kommer vi også til at gøre fortløbende; det ligger i vores politik, hele vejen igennem.
Vi vil løfte de opgaver, der er i vores velfærdssystem i de kommende år, men synes også, der skal være rum til at kunne lave højere kvalitet på nogle punkter – sidste år var det de ældre, i år er det sundhedsområdet, og næste år har vi igen rum til at lave nogle forbedringer.
Jacob Jensen (V), 2014-09-09:
Nu ved vi jo alle sammen, at Lucky Luke er hurtigere end sin egen skygge, og det svarer måske meget godt til hastigheden, hvormed Socialdemokraterne får løbet væk fra deres valgprogram fra før valget med »En Fair Løsning«, og hvad det alt sammen hed; det hele skulle være fair.
Jeg synes blot, at det også her ville være fair, hvis hr. Jesper Petersen faktisk svarede på det helt enkle spørgsmål om, at vi for nu 3 år siden i Venstre måtte stå på mål for og skulle høre på, at det betød en udsultning, et blodbad og nedskæringer i den kommunale sektor, hvis det udgiftsstop, som vi gik til valg på, blev gennemført, og at vi så faktisk nu 3 år senere noterer os, at der med en socialdemokratisk ledet regering ved roret har været et udgiftsstop, ja, faktisk en minusvækst i den kommunale økonomi.
Hr. Jesper Petersen siger også her i sine svar, at det jo er de ældre og børnene, der må holde for.
Jamen de ældre og børnene er jo netop kommunale anliggender.
Så hvor i den kommunale sektor er det, at det blodbad, den udsultning, de nedskæringer i de opgaver og den service, man har leveret til børnene og til de ældre, har fundet sted under den her regering, som jo har ført en politik med ikke bare et udgiftsstop, men en minusvækst i forhold til de kommunale budgetter?
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Hvis hr. Jacob Jensen nu var fuldstændig reel med hensyn til at stille de her politiske dilemmaer op, måtte han jo også – hvis han synes, det er så ganske udmærket, at der har været omtrent nulvækst i kommunerne de sidste år – sige, at så skulle der også have været det i regionerne og staten, altså, hvis det hele skulle have hængt sammen for Venstre.
Så skulle der ikke være blevet brugt en krone af de i år knap 13 mia. kr., man bruger mere på f.eks. sundhedsområdet, hvor der jo er regionale politikere fra Venstre der arbejder til hverdag, og hvor der er blevet flere midler at arbejde med, ud over effektiviseringer.
Jeg synes bare, at man må gøre det klart for sine egne derude og for alle danskerne, at det er det, der vil være opgaven fremover: at hver eneste gang der er en udgift, der kommer til at vokse, jamen så skal man spare den et andet sted.
Så havde der ikke været omtrent nulvækst i kommunerne; så havde der været en minusvækst på 13 mia. kr.
Det er dog alligevel en smule.
Tina Nedergaard (V), 2014-09-09:
Derfor er det også fuldstændig legitimt, at Venstre foreslår, at en af verdens største offentlige sektorer ikke vokser yderligere.
Det, som jeg synes er interessant, er, at Socialdemokraterne, nøjagtig som de plejer, bare bruger flere og flere penge, men uden egentlig overhovedet at lytte til befolkningen.
Ser vi på, hvor man så bruger pengene, kan vi se, at det bl.a. er 1 mia. kr. eller mere til asylområdet, mens danskerne jo faktisk ønsker en opbremsning i modtagelsen af asylansøgere.
Danskerne ønsker flere penge til politiet, som vi i Venstre f.eks. har afsat i vores udspil.
Det gør man ikke hos Socialdemokraterne.
Der vil man hellere sende pengene ud af landet og bruge dem på et niveau af ulandsbistand, som ligger langt over det, andre lande giver.
Jeg finder det faktisk ret interessant, at man ønsker at gældsætte Danmark så meget, uden at det kommer danskerne til gode.
Den kombination er egentlig ret interessant.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Man kommer måske lidt hurtigt hen over det der med kommunerne.
Jeg siger, at de løber stærkt derude, og at der virkelig er strammet op.
Jeg synes også, at vi stadig væk hører for mange eksempler på kommuner, hvor skolerne ikke er i en stand, man er tilfreds med, hvor der er ældre, der har samme ble på i halve dage, og hvor der sker fejl på sygehusene.
Det er jo sådan noget, der vil blive mere af, hvis der indføres nulvækst i den offentlige sektor, fordi man i Venstre i stedet for vil bruge enhver fri krone, man kan få øje på, til skattelettelser.
Så man kommer måske lidt hurtigt omkring det der med, at alt bare kører som smurt.
Er der ikke et sted eller to, hvor også Venstre faktisk synes at vi godt kunne gøre tingene lidt bedre?
Det synes jeg, og vi har rum til det.
Det kommer ikke til at være buldrende vækstrater, men der er faktisk rum til at lave forbedringer i velfærden.
Jeg mener absolut, at de har været ganske stramme, og der er sket en tilpasning inden for den kommunale økonomi efter nogle år – de senere år af VKO-perioden – hvor der var en kraftig stigning, indtil finanskrisen satte ind, og derefter et fald igen.
Det er korrekt, at det er sådan, det forholder sig.
Derfor siger jeg også, at jeg såmænd tror, at de virkelig strammer sig an derude.
Det er ikke nemt til at lave kommunale budgetter.
Der skal effektiviseres, de løber stærkt, og der er måske også nogle steder, hvor de synes at de godt efterhånden vil kunne levere noget bedre.
Det har man jo så mulighed for at prioritere fremover, hvis man ikke opererer med nulvækst, men sørger for at lægge sin økonomiske politik til rette sådan, at man både har råd til at forbedre konkurrenceevnen og til at løfte kvaliteten og overhovedet følge med, når der bliver flere ældre, når flere unge skal have en uddannelse og sygehusbehandlingerne bliver dyrere.
Der står det store mysterium tilbage: Hvad er Venstres plan for det?
Er det skolerne og ældreplejen, der skal skæres ned?
Er det det, man varmer op til – at det er lige meget med den kommunale økonomi?
Jeg forstår, at man vil tage 1.500 mio. kr. direkte ud af dem, så måske er det det, der skal ske.
Lad os høre.
Kristian Jensen (V), 2014-09-09:
Hr. Jesper Petersen mener, at vi i Venstre fokuserer meget på kommunerne, men nu er det sådan set hr. Jesper Petersen, der stillede det spørgsmål til finansministeren, spørgsmål 349, som viser, at i forhold til regnskaberne har kommunerne i 2013 og 2012 brugt mindre end i 2011, altså, der har ikke bare været et offentligt udgiftsstop, der har faktisk været et offentligt mindreforbrug.
Mener hr. Jesper Petersen, at regeringens aftaler med kommunerne har været uansvarlige, og at servicen i kommunerne er blevet dårligere i de år, hvor regeringen har haft ansvaret for det?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jeg valgte ikke at svare på spørgsmålet, for hvis der skulle være logik i spørgsmålet, skulle det jo være, at fordi man har haft udgiftsstop i kommunerne under den her regering, så er det gået ud over børnene, så er det gået ud over de ældre, fordi det jo er kommunerne, der har ansvaret for den borgernære service.
Men når jeg så spørger regeringen den anden vej, altså om det, at der har været udgiftsstop i de kommunale serviceudgifter, så har betydet, at det er blevet dårligere for de ældre, og at det er blevet dårligere for børnene, så er svaret nej.
Til gengæld er angrebet: Jo, men hvis Venstre har den samme politik, som vi selv har, så går det ud over børnene, og så går det ud over de ældre.
Det savner jo enhver åbenlys logik.
Lone Loklindt (RV), 2014-09-09:
Jeg vil gerne tilbage til det med kontanthjælpsloftet.
Ordføreren talte om, at det var et moderne kontanthjælpsloft, som Venstre nu taler om, men eftersom provenuet er det samme, som det tidligere kontanthjælpsloft skulle give, kan ordføreren så fortælle, hvordan det kommer til at se ud?
Det bliver jo som minimum som det gamle, hvis det er samme provenu.