runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Det undrer nu også mig lidt, at hr. Leif Lahn Jensen siger, som han gør her i dag, for man er jo netop kun bundet af sin egen overbevisning.
Så der er jo ikke noget, der forhindrer hr. Leif Lahn Jensen i at stemme nej til det forslag, som hr. Leif Lahn Jensen nu står og plæderer for man skal stemme for.
Mit spørgsmål går ud på, hvad hr. Leif Lahn Jensen synes der skal gøres ved de penge, der blev indbetalt fra 1982 til 1999 til den daværende efterlønsordning.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Jeg har sagt til folk her, at det er rigtig, rigtig svært, og at det gør rigtig, rigtig ondt, men min overbevisning er stadig væk, at den her kamel skal sluges.
Det er ikke en lækker kamel, som jeg hørte fru Ulla Tørnæs sige.
For mig er det ikke en lækker kamel, og på mig virker det, som om den har mere end to pukler.
Den er meget, meget svær at sluge, men min overbevisning er stadig væk, at det her er nødvendigt, for hvis det her ikke var sket, så havde vi stadig en borgerlig regering.
Til alle de 59 pct. af vælgerne derude, der har peget på de mennesker, de partier, som vil forringe efterlønnen, kan jeg bare sige: Vil I også gerne fortsat have en borgerlig regering?
Nej, det ville de ikke, for der var to ting, der skete i valgkampen.
Folk sagde: Vi har ikke noget imod, at efterlønnen bliver forringet, men vi ønsker ikke en ny borgerlig regering.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Så sprang vi til 1. maj lige pludselig.
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
I relation til L 19, L 20 og L 21, som Folketinget behandler i dette møde, vil jeg høre ordførerens holdning til grundlovens § 56, nemlig om hr. Leif Lahn Jensen i det her tilfælde stemmer efter sin egen overbevisning.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Min overbevisning er, at det værste, der overhovedet kunne ske for det her land, var, at den borgerlige regering, der stort set har smadret vores samfund, fik lov til at eksistere 10 år mere.
Det er den overbevisning, jeg har.
Og det vil jeg gøre alt, hvad jeg kan, for at undgå.
Vi fører også politik ud fra grundholdninger.
Den finanslov er den bedste finanslov, der har været i 10 år.
Den viser virkelig, at vi har nogle rigtig gode grundholdninger.
De spørgsmål, der kommer, viser ligesom, at de borgerlige ikke forstår, hvordan en valgkamp er.
Hvad var det, vi gjorde i valgkampen?
Vi gik ud og gjorde alt, hvad vi kunne for at forklare vælgerne, hvad vi mener om efterlønnen, hvad der var galt med den efterløn; vi gjorde alt, hvad vi kunne for at forklare vælgerne det her.
Vælgerne vil ikke følge os på det område.
Det gjorde 59 pct. af vælgerne.
Vi forsøgte i valgkampen at overbevise dem.
Det lykkedes desværre ikke, og det er jeg rigtig, rigtig ked af.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Nu er det jo sådan, at det faktisk varer et stykke tid, før den slår igennem.
Dem, der er over 57 år i dag, kan fortsat trække sig tilbage og have 5 år med efterløn.
Og jeg håber da virkelig – det kan jeg selvfølgelig ikke garantere for – at krisen er overstået, inden de 5 år er gået.
Ellers er vi godt nok på en vis legemsdel her i Danmark, hvis krisen ikke er ovre om 5 år.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-25:
I Enhedslisten kommer vi til at stemme for, at man ifølge finansloven får udbetalt det, man har indbetalt til efterlønsordningen.
Det kan jeg sådan set godt stå inde for.
Nu siger ordføreren jo selv, at krisen er blevet forstærket, og at vi står i en meget voldsom krise.
Ville det ikke – nu, hvor krisen er blevet så forstærket – give mere mening at besinde sig og vente med den her vedtagelse?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Nej, det synes jeg ikke, for når man lægger frem før valget, hvad det er, vælgerne skal tage stilling til, så kan man ikke tale om løftebrud.
Det er da noget, der vil noget.
På den måde her tror jeg ikke at Enhedslisten har noget at lade os andre høre, men man har et stort ansvar for dem, der bliver afskediget, bl.a. i Nordjylland, hvor det går stærkt ud over Aalborg Portland, det går ud over marmeladefabrikkerne, det går ud over plastgenindvindingsindustrien, som kommer til at afskedige.
Det kommer Enhedslisten til at tage ansvaret for.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
En anden fra ordførerens parti, nemlig hr. Martin Henriksen, udtalte den 13. juni 2010: Det er ikke vores politik at lave om i efterlønnen, sådan var det i går, i dag, og er det også i morgen.
Dementerer det så ikke i virkeligheden, at på trods af ændrede vilkår – og man kan jo altid henholde sig til, at hverdagen skifter – var det i hvert fald dengang en meget, meget fastslået del af Dansk Folkepartis politik, at efterlønnen blev der ikke rørt ved ud over det, man havde været medvirkende til i velfærdsforliget?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Som jeg sagde før, er det, der er sket i den forbindelse, sket, efter at hr. Lars Løkke Rasmussen i sin nytårstale havde snakket om helt at afskaffe efterlønnen.
I den forbindelse har vi selvfølgelig været ude med vores meldinger.
På det tidspunkt – og det skal jeg blankt erkende – var der ingen, der havde forventet, at krisen lige pludselig ville blive forstærket her i efteråret.
Det var der ingen der forventede.
Ved nytår var der tale om, at den var ved at klinge af.
Der var heller ingen, der forventede, at krisen kom.
Det var der ingen der havde spået.
Så tingene har det med at forandre sig.
Så er det, som jeg siger: Så kommer der et valg, og Dansk Folkeparti lægger åbent kortene frem og fortæller, hvad vi går til valg på, og forklarer folk, hvad det er, vi har været med til at lave, og så er det op til vores vælgere at bedømme, om de stadig væk har tillid til Dansk Folkeparti.
Så jeg synes ikke, at man kan sige, at vi har begået løftebrud eller den slags.
Det ville have været noget andet, hvis vi var gået til valg og havde påstået, at vi overhovedet ikke ville medvirke til noget som helst og så bagefter havde medvirket.
Så ville det have været en anden sag.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Jeg tror ikke, at ordføreren kan tage LO til indtægt for at synes, at det er en rigtig god ordning, og dermed blåstempler den.
Det ligger vist ikke i det, LO har udtalt.
Men det, jeg vil spørge om, er: Dansk Folkeparti var jo en del af et veritabelt stormløb på den nye regering for løftebrud, da den lige var tiltrådt og præsenteret i Folketinget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jeg kan forholde mig til de seneste udmeldinger fra LO, hvor de siger, at ni ud af ti af deres medlemmer stadig har en stor fordel af at blive i efterlønsordningen.
Det synes jeg egentlig er svar nok.
For dem var det nok en god idé at hæve efterlønspengene.
Det er det, LO melder ud.
Så er der en masse nuancer i det spil.
Sådan vil det jo altid være, men i bund og grund tror jeg slet ikke, at det er så dårligt igen, når det kommer til stykket.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jamen så lad os da endelig lige tage den der om, hvorvidt efterlønnen bliver afskaffet.
Anerkender hr. Bent Bøgsted ikke, at forringelserne, f.eks. modregningerne af pension, bundfradraget og 3-års-perioden, i praksis betyder, at ordningen bliver fuldstændig uinteressant for mennesker på 45 år eller derunder?
Pernille Skipper (EL), 2011-11-25:
Jamen det kan vi jo alle sammen håbe, men vi er nok også nødt til at gøre noget aktivt for, at vi skal komme ud af krisen, men det er selvfølgelig en anden diskussion.
Jeg har stadig væk lidt svært ved at forstå det.
Altså, for vi står jo så stadig væk i en situation nu, hvor nogle mennesker bliver bedt om at arbejde længere og nogle mennesker mangler et arbejde, og det er især de unge, der mangler et arbejde.
Man kan se i Sverige, hvor man ikke har en efterlønsordning, at ungdomsarbejdsløsheden er langt, langt højere.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren svare på: Er det ikke rigtigt, at når vi har en høj arbejdsløshed, ville det give god mening, at dem, der har arbejdet længst, trækker sig tilbage, og at vi så giver plads til de unge, som mangler et arbejde?
Ville det ikke helt teoretisk give mere mening?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jamen hvis det er det, fru Pernille Skipper er inde på – at de ældre skal trække sig tilbage, at man skal trække sig ud af arbejdsmarkedet for at give plads til de unge – vil jeg sige, at det jo var det, som efterlønnen i sin tid blev indført for.
Det havde så ikke den store virkning.
Der var mange, der trak sig tilbage, det er rigtigt nok.
Men i det her tilfælde skal vi altså bare lige huske på, at efterlønsordningen jo kører videre, som den er, for dem, der er over 57 år.
De har stadig væk 5 år, så det vil sige, at de kan trække sig tilbage, hvis det er det, fru Pernille Skipper vil opfordre dem til; så kan de trække sig ud af arbejdsmarkedet her de næste 5 år, og så kan de unge komme ind på arbejdsmarkedet, hvis det er det, man vil.
Men jeg tror ikke, det er det, de ældre, seniorerne, vil.
Altså, jeg betragter nu ikke en på 60 år som værende så gammel igen.
Der er mange af dem, der er raske og rørige, og de vil gerne blive på arbejdsmarkedet, og hvorfor skal vi så tvinge nogle, der gerne vil arbejde, til at forlade arbejdsmarkedet?
Men som sagt er der stadig væk muligheden for at trække sig tilbage de næste 5 år, og så håber og tror jeg da virkelig på, at krisen er overstået, så vi kan komme fremad igen.
Så mangler jeg bare lige at få opfyldt et håb om, at den her regering ikke fjerner så mange arbejdspladser, som det lige nu ser ud til at de gør.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Den er så lidt lavere, og det kan jeg forstå at vi får rig mulighed for at diskutere, når Enhedslisten fremsætter forslag herom.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-25:
Det er et meget kort spørgsmål: Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvilken tilbagetrækningsalder, vi har herinde som folketingsmedlemmer.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Vi skal altid tænke os rigtig godt om.
Det er fuldstændig rigtigt, at vores reformarbejde øger ledigheden, såfremt vi ikke samtidig også forbedrer konkurrenceevnen og produktiviteten.
Så det at øge arbejdsudbuddet er en nødvendig forudsætning for at øge beskæftigelsen, men det er ikke en tilstrækkelig betingelse, for der skal noget konkurrenceevne og produktivitet til, og det er den her regering jo meget optaget af.
Så spurgte Enhedslistens ordfører mig om, hvor jeg har tallene fra.
De tal, jeg har, har jeg faktisk fra nogle økonomer, som er meget seriøse og meget dygtige, og de arbejder i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Jeg vil gerne kvittere for roserne til den radikale sociale politik.
Der har vi jo mange lighedspunkter.
Så er det rigtigt, at De Radikale er meget optaget af økonomisk ansvarlighed, og det hænger faktisk sammen med socialpolitikken, for som jeg sagde, vil en dårligt forvaltet økonomi også gå ud over de socialt udsatte.
Det tyder jo på, at vi får en mangel på arbejdskraft på ca. 110.000 omkring 2020, og regeringen er enig om at hæve arbejdsudbuddet med ca. 135.000 i 2020, så vi er faktisk lidt mere ambitiøse end godt er, og det bør vi selvfølgelig have ros for.
Men det er faktisk baggrunden for det.
For at vores velfærdssamfund i det hele taget kan hænge sammen, bliver vi nødt til at øge arbejdsudbuddet.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg vil gerne bede hr. Nadeem Farooq hjælpe mig en smule og forklare, hvordan pokker det hænger sammen i et radikalt hoved, at de har så gode og fornuftige syn på f.eks. hensynet til naturen og hensynet til mennesker i den tredje verden, men når vi skal snakke om arbejdsmarkedet, er synet ufattelig kynisk, når det gælder de mennesker, der har haft et hårdt liv, altså dem, der befinder sig nede i bunden.
Hvordan kan det hænge sammen, at man har så forskellige syn på de her to forskellige grupper af mennesker?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Så er der styr på papirerne.
For Det Radikale Venstre er det vigtigt, at vi nu gennemfører en tilbagetrækningsreform, som indebærer en udskydelse og forkortelse af efterlønsordningen.
Radikale Venstre har længe arbejdet målrettet for at få en reform af efterlønnen på den politiske dagsorden.
Derfor er vi glade for, at der er udsigt til, at det nu lykkes.
Det er vigtigt for mig at understrege, at vi ikke gennemfører en reform af efterlønnen for sjov.
Baggrunden herfor er bekymrende og tankevækkende.
Jeg behøver ikke at finde den dybe forklaring herfor, den står faktisk fint beskrevet i aftaleteksten.
Jeg tillader mig her at citere: Danmark står over for betydelige udfordringer.
Der er store underskud i den offentlige økonomi.
Samtidig vil befolkningsudviklingen medføre et fald i arbejdsudbuddet i de kommende år, mens antallet af ældre uden for arbejdsmarkedet vil stige.
Det øger presset på de offentlige finanser, fordi der bliver relativt færre til at betale skat, mens udgifterne til efterløn, folkepension, sygehuse og ældrepleje samlet set vil stige.
For mig står det tindrende klart, at uden effektive reformer, som styrer arbejdsudbuddet markant, havner vi desværre i en situation, hvor den demografiske udvikling bliver en barriere for virksomhedernes muligheder for at rekruttere nye medarbejdere.
Dermed bliver vækstmulighederne i Danmark også begrænsede, og hvem vil det først og fremmest gå ud over, venner?
Det er rigtigt, det er vores udsatte borgere.
Så alt i alt er det en aftale med perspektiver i, og derfor støtter Radikale Venstre lovforslag nr. L 19 og de heraf afledte lovforslag.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Der er intet, der tyder på, at der i de næste 15 år bliver mangel på arbejdskraft.
Hvis man spørger Niels Westergaard-Nielsen, Michael Svane, Bengt-Åke Lundvall, Christen Sørensen eller en hvilken som helst økonom, så siger de, at krisen er dybere og længere, end de havde forventet, og at det slet ikke er aktuelt at diskutere arbejdskraftmangel.
Vismændene har her på det sidste sagt, at den her reform vil øge arbejdsløsheden i 2020 med netto 25.000 mennesker.
Er det så ikke efter hr. Nadeem Farooqs mening en god idé at tænke sig lidt om, inden man vedtager den?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Først og fremmest bliver efterlønnen ikke afskaffet.
Jeg ved godt, at hr. Christian Juhl gerne vil derhen, hvor han kan sige, at Dansk Folkeparti har afskaffet efterlønnen.
Det har vi ikke gjort.
Vi fortalte vores vælgere før valget, hvad det var, vi gik til valg på.
Vi lagde helt åbent frem, hvad det var, de kunne regne med.
O.k., vi mistede et par mandater, og det er meget muligt, at det er på grund af det her, at vi har mistet 1 eller 2 mandater.
Det erkender vi blankt.
Men vi har ikke spillet med fordækte kort før et valg.
Vi har lagt det frem før et valg, så vores vælgere kunne træffe en afgørelse, modsat det, der skete dengang under Poul Nyrup Rasmussen.
Han gav en skriftlig garanti for, at der ikke ville blive ændret noget i efterlønnen, og så var det første, han gjorde efter valget, at ændre i den.
Her valgte Dansk Folkeparti at sige: Vi lægger det frem og spiller med åbne kort, så ved vores vælgere, hvad de har at rette sig efter.
Det synes jeg ikke er at stikke folk blår i øjnene, når man spiller med åbne kort.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det var sådan svært at se i det sidste forslag, at der var ret meget menneskeligt overskud, da vi snakkede om fattigdomsydelser.
Men det er rart at høre, at der er noget menneskeligt overskud.
Jeg vil bare gentage og sige, at hvis man kan nævne nogle ting, vil jeg i hvert fald sige, at det er vigtigt nu, når vi får den her tilbagetrækningsreform og den bliver vedtaget, at folk kan få det her frie valg, som de får.
Jeg synes også, at det er vigtigt, at vi går ind og sørger for, at de får en ordentlig vejledning, for det her er jo sværere end som så, for der er bundet noget med pension og alt muligt andet til det.
Så det er rigtig, rigtig godt, at de får den vejledning, som de skal have.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-25:
Det er jo sådan, at i Venstre er vi et parti med et stort overskud, både hvis man kigger på meningsmålingerne, og hvis man kigger på sådan almindelig menneskelig medfølelse, og det var blot den, jeg udtrykte over for hr. Leif Lahn Jensen.
Det er også derfor, at jeg gav hr. Leif Lahn Jensen muligheden for at komme med tre ting, som hr. Leif Lahn Jensen synes er godt ved lovforslaget.
Vil hr. Leif Lahn Jensen nævne én ting, hr. Leif Lahn Jensen synes er godt ved det lovforslag, som hr. Leif Lahn Jensen står på Folketingets talerstol og forsvarer og siger at i hvert fald størstedelen af den socialdemokratiske gruppe vil stemme for, når man kommer til tredje behandling.
Kan hr. Leif Lahn Jensen nævne den ene gode ting, hr. Leif Lahn Jensen synes der er ved lovforslaget – det ene gode argument?
Det burde være relativt simpelt, fordi der er vel et enkelt godt argument, der har ført til, at hr. Leif Lahn Jensen har skiftet holdning og nu stemmer for lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det er jo interessant, når man kommer med en masse bemærkninger og så stiller et spørgsmål til sidst, og når jeg så svarer om lidt, så siger man: Jamen du har ikke svaret på spørgsmålet.
Når man kommer med en masse bemærkninger, kan jeg jo også komme med en masse bemærkninger.
I det her indlæg var både formanden for Folketinget, hr. Bjarne Laustsen og Aalborg Portland inde i det – det hele var med i det her indlæg, så det synes jeg var fantastisk.
Jeg kan bare starte med at sige, at jeg er glad for, at der er en dyb medfølelse fra Venstre til en socialdemokratisk ordfører, for det er ikke noget, jeg er vant til.
Det takker jeg meget for.
Jeg kan også sige, at jeg har nævnt igen og igen, hvorfor vi stemmer for det her, og det er i bund og grund, fordi vi var klar over, at det her land, det her samfund havde brug for en anden regering, og det fik vi.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Når nu ordføreren er så ked af det her forslag, som jo er en del af en reformpakke, kan ordføreren så ikke forklare, hvad det var, der stod i stedet for?
Hvad var det, der var så økonomisk ansvarligt ved det, som stod i stedet for, nemlig »En Fair Løsning«?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Jeg vil sige, at jeg ville have ønsket, at Dansk Folkeparti havde gjort ligesom os i maj i år og var gået ud af de forhandlinger og havde sagt: Vi vil ikke være med til at forringe efterlønnen for de her mennesker.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Er det slet ikke indgået i regeringens eller i hvert fald i Socialdemokratiets overvejelser, at man jo faktisk kunne tælle 90 mandater, der var imod efterlønsreformen, hvis Dansk Folkeparti ganske vist ikke havde begået et eklatant løftebrud, da de jo valgte at stemme for den her nye efterlønsreform?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Jeg er da glad for, at hr. Henning Hyllested kan se, at det er svært, og det er det jo, i hvert fald for mig, men også for alle andre socialdemokrater.
Jeg vil i hvert fald sige til det der med at bøje sig i støvet, at det sådan set ikke er det, der er sket.
Det, der er sket, er, at man har lavet en forhandling.
Hvis man kigger i regeringsgrundlaget, vil mange jo sige, at det er De Radikale, der har lavet det regeringsgrundlag, men det passer ikke.
Der er jo masser af fingeraftryk fra SF og fra Socialdemokratiet i det her regeringsgrundlag, og det vil sige, at vi, som jeg har prøvet at sige flere gange i dag, har fået meget af den der gode politik, som jeg virkelig mener vi har, ind i regeringsgrundlaget.
Vi kunne jo også bare have valgt at sige, at vi overhovedet ikke ville gøre noget, hvis ikke vi kunne få efterlønnen med.
Men så havde vi måske stået i den situation, at vi havde haft en borgerlig regering, og så havde vi ikke fået al den politik, som virkelig kommer til at virke for vores gode venner derude, men også for dem, som har brug for os.
Så det er det, vi har satset på i den her forhandling.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-25:
Det er jo rart, at man kan komme til orde i sådan en vigtig debat.
Jeg kan forstå, at Folketingets formand, hr. Mogens Lykketoft, har begrænset demokratiet ved at begrænse taletiden her til ½ time, hvilket er meget usædvanligt – det vil jeg godt påpege – og også ganske udemokratisk af Folketingets formand.
Jeg vil godt udtrykke med min medfølelse med hr. Leif Lahn Jensen.
Hr. Leif Lahn Jensen har fået en svær opgave af statsministeren ved at stå og besvare et lovforslag, som hr. Leif Lahn Jensen indædt, tilsyneladende, selv er imod.
Man kunne undre sig over, at opgaven ikke er blevet givet til hr. Bjarne Laustsen, men jeg kunne forstå, at hr. Bjarne Laustsen skulle til Aalborg Portland og forklare, hvorfor man vil nedlægge nordjyske arbejdspladser.
Jeg vil godt give hr. Leif Lahn Jensen muligheden for at forlade Folketingets talerstol i godt humør, og derfor vil jeg bede hr. Leif Lahn Jensen, som hr. Eyvind Vesselbo også gjorde, men hvor hr. Leif Lahn Jensen ikke svarede på spørgsmålet, komme med tre gode argumenter for, hvorfor det her lovforslag er godt, og hvorfor hr. Leif Lahn Jensen har skiftet synspunkt i forhold til hr. Leif Lahn Jensens tidligere synspunkter i den her sag.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det kan jeg sige, for det, vi sådan set gjorde, var, at vi kiggede i den der arbejdsmarkedskommissionsrapport, som den tidligere beskæftigelsesminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, lavede, og der stod flere ting.
Der stod bl.a., at man kunne afskaffe efterlønnen for at skabe flere job, og der stod også noget andet.
På side 46, mener jeg det var, stod der, at man kunne arbejde 1 time mere om ugen, for det ville sådan set skabe lige så mange arbejdspladser som efterlønnen.
Jeg er godt klar over, at hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance ikke har læst den, men den er rimelig let at finde, og arbejdsmarkedskommissionens rapport findes da endnu.
Men svaret fra de der kloge mennesker, som var bestilt af den tidligere regering, var, at det her var et lige så godt redskab som efterlønnen, og jeg tror heller ikke, at hr. Joachim B. Olsen er i tvivl om, at det også stod i »En Fair Løsning«.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at vi jo nogle gange før har diskuteret efterlønnen, og der var vi stjerneenige om, at det var noget, vi skulle beholde.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti mener ét og gør noget andet og ikke stemmer efter sin overbevisning.
Det er min bedste overbevisning, at der her i salen er 90 mandater for at bevare efterlønnen, hvis ellers Dansk Folkeparti vil stå ved det, man plejer at sige.
Jeg vil også gerne citere et kendt medlem af Dansk Folkeparti, som omkring nytår siger: Det er et elendigt tidspunkt at begynde at tale om f.eks. dagpengereform, og det kommer heller ikke til at ske.
Der skal være tryghed.
Så er det, jeg spørger: Når fru Pia Kjærsgaard siger sådan, er der så nu midt under krisen tryghed nok til at rive tæppet væk under de folk, der har efterløn til gode?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Det, som den daværende statsminister var ude med, var en total afskaffelse af efterlønnen.
Det var det, der blev sagt i nytårstalen.
Det var en afskaffelse af efterlønnen, det handlede ikke om, at man nu ville korte efterlønsperioden ned.
Så vidt jeg husker, var det en direkte afskaffelse af efterlønnen.
Det var det, Dansk Folkeparti ikke ville være med til.
I forbindelse med de her forhandlinger var vi inde på at tale om en fremrykning af tilbagetrækningsalderen, for det ser ud til, at der kommer til at mangle arbejdskraft.
Der er store årgange, der forlader arbejdsmarkedet inden for de næste år, det er de store efterkrigsårgange.
Så kommer vi til at mangle arbejdskraft.
De første årgange, dem, der er 57 år og derover, kommer jo ikke til at mærke noget, og det er først derefter, at mangelen på arbejdskraft virkelig slår igennem.
Men det, Dansk Folkeparti gjorde, var, at vi fortalte vores vælgere før valget, hvad vi ville.
Jeg har ikke mere tid, det kommer vi tilbage til.