runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Men jeg har gjort det meget klart, og vores ordfører har også gjort det tidligere, at vi ikke finder, at den beløbsgrænse er rigtig, og at vi ikke mener, at det sikrer, at dem, der kommer til Danmark, er folk, vi rent faktisk har brug for, altså at vi ikke kan skaffe arbejdskraften selv.
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at skal det her give økonomisk mening, også for vores land sådan samlet set, så handler det jo om, at den arbejdskraft, der kommer udefra, er en arbejdskraft, vi ikke har selv, så den supplerer os på nogle områder, hvor vi ellers ville mangle arbejdskraft.
Men det er klart, som vi også kan vi se i tilfældet med Østeuropa, at hvis der kommer 100.000 østeuropæere til Danmark og en stor del af dem arbejder på områder, hvor der er danskere der ville have mulighed for at tage de pågældende jobs, ja, så er det jo samlet set en dårlig forretning for, kan man sige, Danmark som en samlet økonomi.
Så det duer jo ikke.
Det er sådan nogle ting, vi kæmper imod.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Lad os nu sætte, at det er den beskæftigelsessituation, vi har i dag, hvor utrolig mange tusinde mennesker, ikke mindst ufaglærte, har meget besvær med at finde sig et job.
Lad os sige, at det er den situation, vi også har efter et folketingsvalg.
Vil Dansk Folkeparti så støtte Venstres forslag på det her område, eller vil Dansk Folkeparti ikke støtte det?
Jeg synes, det er lidt vigtigt, at vælgerne, vi alle sammen, får et meget klart svar på det spørgsmål, for hvis man kigger på Venstres samlede finanslovsudspil, kan man jo se, at det er en vigtig krumtap i hele Venstres udspil.
Så kan vi få et klart svar?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Altså, vi har gjort det klart, at vi ønsker, at virksomhederne skal kunne tage arbejdskraft ind udefra, hvis man mangler arbejdskraft, så vi ønsker at regulere det på en anden måde.
For det, der er afgørende for os, er, at vi får brugt den ledige arbejdskraft, vi har i Danmark, først, også i de situationer, hvor vi prøver at få uddannet os til en bedre arbejdskraft.
Så det er klart, at vi ønsker en situation, hvor man har mulighed for at tage arbejdskraft ind udefra, hvis ikke man kan finde arbejdskraften i Danmark.
Men det er det, der er det bærende princip for os.
Det er klart, at hvis man vil åbne arbejdsmarkedet på den måde – som man jo også kan sige at den nuværende regering har gjort i forhold til Østeuropa, hvor man åbner for en arbejdskraft, som har mulighed for at komme til Danmark på områder, hvor vi egentlig har arbejdskraft selv – så er der jo en risiko for, at det medfører løntrykkeri og i virkeligheden forringede vilkår for de danskere, der også arbejder på lavtlønsområder.
Og det er ikke noget, vi bryder os om.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Mange tak, og tak til ordføreren for indlægget.
Venstre er jo kommet med et udlændingeudspil, der set med vores briller og mange andres briller betyder, at man åbner en ladeport for massiv social dumping, fordi Venstre vil sige, at alle udlændinge kan komme ind og arbejde på det danske arbejdsmarked, hvis bare de kan få en årsløn på 215.000 kr.
Det vil jo betyde en voldsomt forøget konkurrence om jobbene blandt ufaglærte, så jeg vil gerne spørge ordføreren: Vil ordføreren stemme ja eller nej til et sådant forslag fra Venstre?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
I modsætning til den statsministerkandidats finanslovforslag, som fru Lene Espersens parti støtter, som har tømt hver eneste reserve og i øvrigt kan præstere et underskud på 2 mia. kr., som man ikke rigtig kan finde nogle steder, så har vi jo faktisk nogle buffere i vores finanslov.
Jeg takker for bekymringen, vi skal nok få det alt sammen til at hænge sammen.
Når udviklingen er så voldsom, som den er lige nu, i antallet af asylansøgere, så er det jo bl.a. grunden til, at vi skrider ind, men det er klart, at det jo så er svært at forudsige, hvad den samlede pris kommer til at være.
Vi er jo sådan set dem, der har fået styr på økonomien.
I modsætning til den regering, vi havde før, som fru Lene Espersen var en del af, som gjorde, at vi fik en henstilling fra EU, så er vi dem, der har fået henstillingen til at bortfalde, og vi agter ikke at bevirke, at vi får den igen.
Også her kan man være trygt forvisset om, at vi nok skal løse det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Det er jo den regning, der skal betales efterfølgende, som giver sig udslag i et højere omkostningsniveau.
En del af aftalen i sommer var jo også at trække nogle af de investeringer, der var planlagt, ud, simpelt hen for at skabe rum til at lette virksomhedernes omkostninger.
Så det der med at sige, at vi ikke har peget på, at man kunne lette de samlede omkostninger, altså hvor pengene skulle komme fra til det, er jo ikke rigtigt.
For det handler bl.a. om, at der er nogle omkostninger til omstillingen til vedvarende energi, som vi synes kommer for hurtigt og dermed belaster Danmarks konkurrenceevne for voldsomt.
Så det har vi jo ret præcist anvist.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vover mig lidt ud på glatis og vælger at gøre noget helt usædvanligt, nemlig at stille spørgsmål til noget, hr. Kristian Thulesen Dahl har talt om i dag, og ikke noget, der er præfabrikeret et eller andet andet sted, og som handler om noget, der er blevet sagt for flere år siden.
Der har været en del debat i dag om grænsekontrollen, og det har hr. Kristian Thulesen Dahl også været inde på.
Det Konservative Folkeparti og Venstre lavede jo en aftale om styrket grænsekontrol sammen med Dansk Folkeparti, før regeringsmagten skiftede.
Det blev så droppet af den nuværende regering, men nu er det så med i lovkataloget.
Nu er det lige pludselig intelligent og målrettet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jeg håber jo, at de andre partier når til den erkendelse, at Dansk Folkepartis politik er den helt rigtige, og så siger til vælgerne: Nu kan vi godt se, at det havde I sørme ret i, og derfor viser der sig nu en stor erkendelse og en bredde bag Dansk Folkepartis politik.
Et eksempel: På grænsekontrolområdet, som fru Lene Espersen og jeg lige har udvekslet nogle synspunkter om, havde vi jo også Venstre med om bord indtil i foråret, hvor Venstre så lagde sig på en lidt anden kurs lige præcis i forhold til den grænsekontrolaftale, vi lavede i 2011.
Jeg har da den forhåbning, at Venstre på et tidspunkt igen vil sige: Den aftale, vi lavede dengang, var nok ikke så tosset endda.
Det er nok meget godt at få gennemført den.
Men hvis den afklaring skulle bestå i, at jeg skulle sige, at vi river Dansk Folkepartis politik i stykker, så kommer den jo ikke, for det gør vi ikke.
Grunden til, at vi siger det, vi gør, er jo, at vi mener det, vi siger i forhold til de ældre, vores sygehuse og de ting, vi også har talt om tidligere i dag.
Ole Hækkerup (S), 2014-10-09:
Men derfor kunne det jo godt være, at hr. Kristian Thulesen Dahl alligevel, når han sad i sin lønkammer, havde gjort sig nogle overvejelser: Hvordan i himlens navn skulle det her nogen sinde kunne komme til at hænge sammen, og hvilket pres er det, det vil kunne sætte mig selv under?
Derfor er mit spørgsmål: Forestiller hr. Kristian Thulesen Dahl sig at få afstemt nogle forventninger til, hvad det er for en politik, man skal føre internt i blå blok, inden vi når til et folketingsvalg?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jeg kan ikke lade være med lige at sige noget i forhold til det første.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet har valgt at være meget bastant i kravet om, at vi i hvert fald ikke får renoveret vores kloakker; det er virkelig en af de ting, der er på listen over ting, som Socialdemokratiet altid trækker frem og siger koster alt for mange penge at renovere.
Så det vil man ikke høre tale om.
Til spørgsmålet om, hvad danskerne kan forvente: Det, danskerne i hvert fald kan forvente fra Dansk Folkepartis side, er, at vi i meget klart sprog fortæller, hvad det er, vi slås for, hvad vi står for politisk.
Vi er ikke herre over, hvad andre partier gør.
Vi kan lægge vores politik frem, og så kan vi sige til danskerne, at vi vil placere os efter et folketingsvalg, så vi får mest muligt igennem af den politik, vi står for.
Og hvis den nuværende regering fortsætter, vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at øve indflydelse på den.
Vi vil også bruge de muligheder, vi har, for at tale med andre partier for derved at lægge pres på regeringen og få vores politik gennemført.
Hvis der bliver flertal for et skifte, ja, så vil vi presse den regering, der måtte blive dannet efter et skifte.
Men det er også klart, at det jo er den opbakning til Dansk Folkeparti, danskerne giver os, der afgør, med hvilken kraft vi kan gøre det.
Og vi kan ikke på forhånd garantere, at det bliver lige præcis sådan og sådan, for det ved vi jo ikke.
Det kommer jo an på, med hvilken styrke vi går ind i Folketinget efter et valg.
Ole Hækkerup (S), 2014-10-09:
Hvis man lavede sådan en hel liste over alt, hvad man overhovedet kunne forestille sig befolkningen nogen sinde ville synes om, så kunne det være, at man nåede op på en samlet regning på omkring 170 mia. kr. Men lad nu det ligge.
Jeg vil prøve at spørge om noget lidt andet, som handler om det, vi tidligere har været igennem, nemlig hvad det er for en politik, man kan forestille sig at – hvad jeg jo ikke ønsker mig – et blåt flertal vil føre.
Forestiller hr. Kristian Thulesen Dahl sig, at der er nogle vælgere i det her land, der bliver beriget med en idé om, hvordan den situation skal tackles, inden der bliver valg?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jeg vil måske bare sige, at der var en journalist herude foran, som, da jeg skulle ind, spurgte mig, om jeg troede, at der blev udskrevet folketingsvalg.
Så trak jeg på smilebåndet og tænkte, at det gør der nok ikke.
Men omvendt, når man ser, hvad for nogle ting der bliver trukket op af skuffen, så kunne man jo godt tænke sig, at følgende tanke havde bredt sig i regeringskontorerne: Har vi dog ikke et eller andet, som danskerne vil synes om, og som vi kunne skynde os at komme med her i sidste øjeblik?
Så det er klart, at når man hører om ændringer i asylpolitikken, når man hører om, at grænsekontrollen skal indføres og sådan nogle ting – ting, som vi i Dansk Folkeparti må rose statsministeren for at have bragt op i tirsdags – så kunne man godt få den tanke, at de er begyndt at tænke på, at der snart skal være folketingsvalg.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil gerne takke hr. Kristian Thulesen Dahl for at have gjort mig så meget klogere på det her spørgsmål.
Altså, det, der var en dårlig idé for 3 år siden, er lige pludselig intelligent, hvis man putter det i skuffen og lader det ligge der i 3 år.
Altså, det giver jo helt nye perspektiver på, hvordan vi fører politik her i Folketinget, hvis tingene bare skal gemmes af vejen.
Men jeg takker mange gange for svaret, som hr. Kristian Thulesen Dahl ikke behøver at kommentere igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Det er jo et godt spørgsmål, for det er i virkeligheden lidt svært at vide, hvad det præcis er, regeringen kommer med.
Jeg vil gerne sige, at jeg er glad for, at regeringen er kommet til den erkendelse.
Så skal vi have nummerpladescannere.
Det var jo med i pakken for 2011.
Altså, det skrottede man i 2011.
Her i 2014 er det åbenbart et godt redskab at trække frem igen.
Pengene til det forsvandt i 2011.
Nu skal de så findes igen i 2014.
Men derudover er det svært at se, om der er en reelt styrket kontrol, for det, der er afgørende, uanset om man bygger den op ved hjælp af elektronik, eller om man bygger den op ved hjælp af det forslag, vi kom med i fællesskab tilbage i 2011, og hvor der indgår nogle fysiske installationer ved grænserne, er jo, om der reelt sker flere kontroller, altså om der reelt er nogle folk, som kan udføre den kontrol, så de, der har den kriminelle adfærd og overskrider grænserne, har en større risiko for at blive snuppet.
Der er det svært at se hvad der ligger konkret af yderligere ressourcer til grænsekontrol i regeringens forslag.
Hvor stort et antal øgede kontroller vil finde sted med regeringens forslag?
Det håber jeg da også at statsministeren kan svare på måske senere under debatten, når hun får ordet.
Det synes jeg ville være meget nyttigt, og der er jo endnu tid til, at statsministeren kan få den viden, så hun kan berige Folketinget med den senere.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil egentlig godt indlede med at sige til fru Maja Panduro, at det faktisk ikke er nogen skam at indrømme fra Folketingets talerstol, at man ikke kan svare på et spørgsmål.
Man kan ikke svare på alt.
Men nu, hvor statsministeren har lagt så stor vægt på, hvor ekstraordinær situationen er med hensyn til flygtninge, synes jeg nu alligevel, at jeg vil give fru Maja Panduro en chance for at svare på det spørgsmål, som både fru Inger Støjberg og hr. Kristian Thulesen Dahl nu har stillet til fru Maja Panduro fire gange: Har den socialdemokratiske ordfører et svar på, hvad det koster det danske samfund at få så mange flygtninge?
Hvad kommer det til at koste, og hvor skal pengene findes henne?
Og hvad kommer det til at koste derudover efter et år, når man åbner op for familiesammenføring, for så vil der i hvert fald være mere, der skal finansieres?
Har fru Maja Panduro et svar på det?
Jeg anerkender, at det kan være, at fru Maja Panduro ikke aner det, men jeg har bare brug for at få at vide: Kan fru Maja Panduro svare på, hvad det koster, og er der taget højde for det i næste års finanslov?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Det spørgsmål kan man få svar på ved at se i vores partiregnskab.
Det kan jeg ikke på stående fod svare på.
Men jeg kan sige, når det blev sagt, at vi satser på privathospitalerne: Nej, vi satser på patienterne.
Altså, vi stiller os på patienternes side.
Det er sådan set vores udgangspunkt: Patienten før systemet.
Den beskrivelse af privathospitalernes historiske rolle, som jeg lige hører her, er jo altså en karikeret gengivelse.
Må jeg ikke minde om, selv om hukommelsen måske er kort, at da VK-regeringen kom til i 2001, sejlede sundhedsområdet.
Da måtte dødssyge kræftpatienter for egen regning begive sig ud på de tyske landeveje for at opsøge et sidste håb om behandling.
Da blev folk presset ud af arbejdsmarkedet, fordi de ikke kunne få operationer, medmindre de havde friværdi.
Det, vi gjorde, var, at vi vendte systemet på hovedet, satte patienten først og skabte reel lige adgang til sundhedsvæsenet, sådan at alle danskere uanset indkomstforhold kunne komme i behandling.
Og det er det, der har gjort, at sundhedsvæsenet er den del af den offentlige sektor, der har udviklet sig mest dynamisk, haft den største produktivitetsfremgang, kan levere den største fremgang i resultater, både i antal behandlinger og kvalitet, i hele den offentlige sektor.
Regeringen er ved at rulle noget af det baglæns, og det vil vi ikke se passivt på.
Stine Brix (EL), 2014-10-09:
Jamen jeg forstår godt, at hr. Lars Løkke Rasmussen kommer med en lang sang fra de varme lande i stedet for at svare på spørgsmålet, for det, der blev sagt i den lille antydning af forsøg på svar, der var, om, at det kan man se i Venstres partiregnskaber, er jo ikke sandt.
For Venstre har opfundet nogle cigarkasser, hvor der står Den Liberale Erhvervsklub.
Man kan ikke se, hvilke sponsorer der reelt ligger bag de mange millioner, som Venstre får i partistøtte.
Så jeg vil gerne gentage spørgsmålet, for jeg synes faktisk, det er meget reelt, at vælgerne får et svar på det: Hvem finansierer Venstres valgkampagner, annoncer osv.?
Er det privathospitalerne?
Er det Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikker?
Modtager Venstre eller Venstres politikere penge fra de privathospitaler, som vi taler om her?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Altså, det nærmer sig jo det injurierende at påstå, at vi har opfundet nogle cigarkasser for at skjule noget.
Alle, der yder et bidrag til Venstre ud over den grænse, som er fastsat ved lov, på 20.000 kr. – alle, der yder et bidrag til Venstre over den grænse – fremgår af vores partiregnskab.
Så vil jeg gerne sige, at vores politik altså ikke er farvet, men det må være, fordi det åbenbart ligger i generne der, hvor spørgeren sidder.
Sådan har vi det ikke hos os.
Altså, i forhold til sundhedsområdet sætter vi patienten først.
Vi er stolte af de resultater, vi opnåede op gennem 00'erne, hvor vi fik knækket ventelistekurven, hvor vi fik lavet tre kræftplaner, hvor vi fik øget kvaliteten, øget produktiviteten, viste, at vi kunne få pengene til at række meget længere ved at turde lade pengene følge patienten, ved at turde nedlægge amterne, ved at gøre alt det, som man dengang var imod, men som jo har virket.
En af grundene til, at den her regering ikke har det samme behov for at investere i sundhed, som vi andre synes vi har, må jo være det, der forklarer, at regeringen til næste år kun vil bruge det halve ekstra på sundhed af det, vi vil.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-10-09:
Jeg vil gerne tilbage til der, hvor vi i realiteten startede debatten, nemlig til det om den manglende plan.
Man kunne tolke det, som hr. Lars Løkke Rasmussen sagde undervejs, som et nej til, at der vil komme en plan.
Nu er det sådan, at jeg forstår, at Venstre jo opererer med et formandskab, og den anden del af formandskabet, nemlig hr. Kristian Jensen, sagde meget tydeligt til Jyllands-Posten den 28. juni 2013 – og jeg citerer direkte: »Så vil vi forud for et valg klart fremlægge, hvilken politik vi vil møde vælgerne med.«.
Derfor står det sådan lidt uklart, om formandskabet her er uenige, så mit spørgsmål er: Er det hr. Lars Løkke Rasmussen, som jeg nu fortolker sagde at det var et nej til en plan, som har tømmen i hånden, eller er det den anden del af formandskabet, som har tømmen i hånden, og som klart giver udtryk for, at der bliver fremlagt en plan?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Det er meget klart, hvad det er, vi siger i Venstre, nemlig at vi ønsker, at den økonomiske politik skal tage udgangspunkt i et udgiftsstop.
Det er ikke nulvækst, det er et udgiftsstop.
Det betyder, at de årlige udgifter stiger hvert år, og der skal findes flere penge hvert år for at kunne holde trit med inflationen og prisudviklingen.
Det er det, der er vores politik.
Angående det ekstra, der er, er der altså ikke nogen som helst plan fra regeringens side for, hvad de penge skal bruges til.
De ligger i en pulje ovre hos finansministeren.
De ekstra penge siger vi at vi gerne vil investere i skattelettelser, primært til folk med små arbejdsindkomster, fordi vi sådan set kerer os om, at de mennesker, der går på arbejde uden egentlig at have nogen gevinst ud af det, skal have en større gevinst.
Og vi vil gerne investere de ekstra penge i at skabe bedre muligheder for at lave arbejdspladser.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-10-09:
Nu kan vi måske komme et spadestik dybere, for jeg kan så forstå, at hr. Lars Løkke Rasmussen erkender, at der skal bruges nogle penge for at fastholde niveauet.
Samtidig skal der bruges penge til at give skattelettelser.
Det må jo være muligt at skrive det ned på et stykke papir, så man kan kontrollere, hvor mange penge der skal bruges her, og hvor mange penge der skal bruges der.
Så tilbage til det andet: Hvis det er sådan, formandskabet fungerer i Venstre, så siger den ene del af formandskabet, at man i god tid før et valg vil komme med et sådant stykke papir, der forklarer, hvor Venstre vil finde finansieringen til de mange ting, som de går og taler om.
Så spørger jeg meget simpelt: Hvad vil i god tid sige?
Er det før eller efter jul, vi i givet fald kan finde en sådan plan, som hr. Lars Løkke Rasmussen jo rent faktisk her skitserer?
Kan vi få det på et stykke papir, før eller efter jul eksempelvis?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Nu er Henrik Dam Kristensen nok tættere på end jeg til at vide, hvornår god tid før valget er.
Så hvis vi kunne få et signal om det, ville det i det hele taget være dejligt, og hvis det viser sig, at vi allerede nu ikke er i god tid før valget, vil det være rigtig godt.
Med hensyn til papiret kan jeg sige, at det findes.
Det er jo regeringens 2020-plan.
Altså, hvor svært kan det være?
Hvor svært kan det være?
Regeringen har en 2020-plan, som viser, at der er holdbarhed i dansk økonomi, bl.a. fordi regeringen efter valget er begyndt at holde af de reformer, som den gik til valg på ikke skulle blive til noget.
Den var skrevet på bagsiden af en serviet, men lad nu det være.
Takket være det er der en plan.
Den plan viser, at dansk økonomi hænger sammen, og at der hvert år er et lille overskud.
Vi siger så, at det vil vi gerne bruge på at gøre det billigere at være dansker og at gøre det lettere at drive virksomhed.
Ole Hækkerup (S), 2014-10-09:
Nu har vi været lidt omkring det samme spørgsmål om planen af flere runder, og jeg tror i virkeligheden, at en af dem, der har sagt det allerbedst, er hr. Peter Christensen, der er finansordfører hos Venstre.
Han har nemlig sagt: Det kræver nogle klare politiske prioriteringer at kunne finansiere en lavere skat på arbejde.
Det har vi sagt helt klart, og dem vil vi selvfølgelig også præsentere vælgerne for i god tid inden næste valg.
Det vil sige, det kræver nogle klare politiske prioriteringer.
Jeg tror, hr. Lars Løkke Rasmussen sagde, at det ikke er så svært at lave en plan for, hvordan de 60 øre skal bruges, men så kan det jo heller ikke være svært, når man har hr. Peter Christensens ord i baghovedet, at lave en plan for, hvordan de 60 øre skal finansieres.
Og det er den plan, vi efterspørger.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Hvordan de skal finansieres?
De er jo finansieret.
Altså, det kører jo helt i ring for regeringen.
Stoler man ikke på sin egen 2020-plan?
Er den ikke finansieret?
Jo, men det er det da.
Dem vil regeringen bruge til alt muligt, og så spørger jeg jo: Hvornår kommer planen for, hvad regeringen vil bruge dem til?
Den kommer jo ikke.
For uanset hvilket problem man møder, fra nu af og frem til efter danskerne har stemt, er det lige præcis de 60 øre pr. 100 kr., der skal løse det.
Så når man står ude på plejehjemmene, skal de 60 øre bruges på plejehjemmene; når man står ude på sygehusene, skal de bruges på sygehusene; når man står ude på universiteterne, skal de bruges på universiteterne; når man står ude hos folk, der går op i infrastruktur, skal de bruges der; når man står hos folk, der ikke kan forstå, hvorfor billetterne blev dyrere og ikke billigere, selv om man gik til valg på det, så skal de bruges der.
Det kommer jo ikke til at række nogen steder hen.
Så er det meget, meget enklere at sige: Vi holder os til den plan, og vi investerer det her råderum målrettet i at gøre det billigere at være dansker og gør det mere attraktivt at gå på arbejde.
Så er der nogle steder, hvor vi gerne vil prioritere noget op, og så skal vi prioriterer noget ned, og det vil jeg gerne uddybe senere.
Christian Juhl (EL), 2014-10-09:
Venstre vil skære 2,6 mia. kr. på udviklingsbistanden.
De skal bl.a. bruges til at give skattelettelser til rige danskere.
Jeg har nu på en række møder spurgt Venstres kloge folk på det her område, hvor pengene skal tages fra.
Det svar har jeg ikke fået endnu.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt: Hvis man vil bruge penge et sted og give skattelettelser, så skal de tages et andet sted fra, men hvor, vil jeg spørge hr. Lars Løkke Rasmussen.
Der er ikke tale om et udgiftsstop, der at tale om minusvækst.
Hvor skal de tages fra?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Vi har netop fremlagt et finanslovsforslag, som sådan set reflekterer over det, der ligger i, at vi inden for rammerne af et udgiftsstop har fundet 1 milliard ekstra til sundhedsområdet – dobbelt så meget som det, regeringen lægger op til, dobbelt så meget – fordi vi synes, at noget er mere kernevelfærd end andet.
Og det er klart, at hvis man vil bruge mere ét sted, må man bruge mindre et andet sted, og inden for rammerne af den økonomi, der er til rådighed, må man angive løsninger, og det har vi gjort konkret her.
Så vil vi i øvrigt også gerne prioritere den nære velfærd, for velfærd handler jo også om, at folk har råd til at skifte køleskabet ud, når det gamle går i stykker, at de har råd til at sende deres børn på efterskole og andet.
Det handler altså om, hvilken økonomi der er tilbage hjemme i familierne.