runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2008-05-16:
Det vil jo ofte på netop det justitsministerielle område være en kombination af de forskellige elementer.
Men jeg vil gerne sige, at jeg ikke afviser, at man med hensyn til beskrivelsen af, hvad forventningerne er, kan gøre det bedre.
Det skal vi jo hjælpe hinanden med, når vi sidder omkring ordførerbordet og har de forhandlinger.
Det var også derfor, at jeg kom med det lille hint om, at jo mere, man er med i lovgivningsprocessen, jo mere, man tager ansvar for og stemmer for, jo større indflydelse får man jo også på det, der står i teksten.
Det er klart, at der er en forventning om, at det har en kriminalpræventiv effekt, ellers var det jo ikke fremgået af teksten, men det kan netop være et eksempel på, at det er svært at forudsige, hvor meget og i hvilken grad det vil være tilfældet, og at det skal afprøves i virkeligheden og derfor vil indgå i f.eks. en revisionsparagraf om en lovrevision om et antal år eller ved aflevering af en redegørelse til Folketinget.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg vil godt have at vide, hvad Venstres ordfører siger til den her sætning: Det er Justitsministeriets vurdering, at det vil have en præventiv effekt.
Det er alt, hvad der står i det her lovforslag.
Hvordan vil Venstres ordfører rent faktisk vurdere, om det forslag har en kriminalpræventiv effekt?
Hvilke tanker gør han sig i den anledning?
Det må da være meget vigtigt at vide, om vi argumenterer i forhold til det kriminalpræventive, eller om en skærpelse af straffen argumenteres ud fra en retsfølelse - en eller anden størrelse, som man finder derude.
Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Jeg vil sige til fru Karina Lorentzen, at det jo i hvert fald er et godt eksempel på, at der allerede er en vurdering af den kriminalpræventive effekt.
Der er så måske partier i Folketinget, der vil sige: Vi tror ikke på, at straf har den virkning.
Men lige præcis i det tilfælde, som fru Karina Lorentzen læser op, har det været regeringens vurdering, at det, at man nu går ind og laver en ubetinget frihedsstraf og sikrer, at unge mennesker, der bliver taget med kniv, rent faktisk så kommer til at mærke konsekvensen af det, også ved at de får en plettet straffeattest, kan have en forebyggende effekt i forhold til unge mennesker, der så siger: Den risiko tør jeg simpelt hen ikke løbe.
Så jeg har svært ved at forstå, hvad det er, fru Karina Lorentzen ønsker, hvis det ikke blot er, at det, jeg her siger, og som supplerer det, der allerede står i lovforslaget, så skal uddybes noget mere, i forbindelse med at bemærkningerne bliver skrevet.
Det synes jeg bare at vi må prøve at tage under udvalgsbehandlingen, så vi får uddybet, præcis hvor det er, man gerne vil have flere ord på, i forbindelse med at et lovforslag bliver skrevet og fremsat.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg får lyst til at drage et eksempel ind i debatten, nemlig dette - og nu læser jeg lige op fra bemærkningerne til lovforslag nr. L 171 om strafskærpelse for at bære kniv eller skydevåben på offentlige steder: »Det er Justitsministeriets vurdering, at det vil have en præventiv effekt at gennemføre en strafskærpelse, hvorefter ulovlig besiddelse af kniv på offentligt tilgængelige steder som udgangspunkt skal straffes med frihedsstraf allerede i førstegangstilfælde.«
Det synes jeg ikke er en særlig grundig vurdering, og det giver i hvert fald ikke mig som politiker et redskab til at vurdere, om det her er et godt forslag, når det gælder om at dæmme op for kriminalitet begået med knive og skydevåben.
Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Jeg vil sige til fru Karina Lorentzen, at det er begge dele af beslutningsforslaget, som regeringen ikke finder har den rette vægtning.
For så vidt angår spørgsmålet om vurderingen af den kriminalpræventive effekt, kan jeg sige, at det allerede i dag finder sted på de lovforslag, hvor det er relevant.
For så vidt angår den anden del af beslutningsforslaget om lovovervågning, har jeg her redegjort for, at det måske nogle gange er langt klogere at indsætte en revisionsklausul eller lave et forskningsprojekt eller andet som opfølgning på ny lovgivning.
Så den her sådan lidt standardagtige metode, hvor der er én metode, man skal køre med hver gang, synes vi ikke er hensigtsmæssig.
Men vi mener, at der allerede i dag er en konsekvensvurdering af den kriminalpræventive effekt, og så må vi under udvalgsbehandlingen forsøge at gå lidt dybere ind i, hvad det så er, SF mener skal uddybes i forbindelse med bemærkningerne til lovforslaget, for sådan hører jeg egentlig fru Karina Lorentzens spørgsmål.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Hvis jeg forstår ministeren korrekt, er det altså på grund af lovovervågningen, at man ikke ønsker at lade det her forslag passere.
Vi kan vel alle som retspolitiske ordførere indse nødvendigheden af at have en kriminalpræventiv effekt at vurdere et lovforslag ud fra.
Når vi vedtager love, er det vel - i hvert fald på det retspolitiske område, og når det gælder om at dæmme op for noget kriminalitet - en vigtig faktor, eller hvordan?
Jeg synes i hvert fald ikke, at det fremgår tydeligt nok af de bemærkninger, der er til lovforslagene.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Jeg vil først gøre Venstres ordfører opmærksom på, at det her selvfølgelig ikke omhandler alle love, men de love, hvor det kan vurderes og have en betydning.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man afviser at få et ekstra redskab til at vurdere love ud fra.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Har Venstres ordfører ikke brug for at vide, om det forslag, som han sidder og behandler, rent faktisk har en virkning, og om det rent faktisk vil afholde nogle fra at komme ud i kriminalitet?
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke give mig ret i, at hvis straffe virkelig havde en kriminalpræventiv virkning, så måtte vi da efterhånden ingen kriminalitet have, og så skulle kriminalitetsniveauet faktisk være gået ned?
Kunne jeg få en kommentar til det?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
For det er jo klart, at jeg ikke tror, at alle forslag er hundrede procent kriminalpræventive, og det er også det, jeg har givet udtryk for i min ordførertale, altså at det er svært på forhånd at sige, hvor meget et lovforslag er kriminalpræventivt.
Julie Skovsby (S), 2008-05-16:
Jeg hører ministeren sige, at der allerede i dag er regler om pålæg i dyreværnsloven, og lidt ligesom da vi behandlede beslutningsforslaget om at komme kamphundeoverfaldene til livs, er konklusionen, at reglerne er gode nok, som de her.
Jeg vil gerne komme med et konkret eksempel.
Det er med en mand fra Horsens, der er blevet sigtet for at have tæsket sin hund til døde med et bræt.
Det gjorde han foran flere vidner, som forskrækkede så til.
Det her skete i november 2006, og den 19. februar var der ifølge Dyrenes Beskyttelse ikke faldet nogen afgørelse i sagen endnu.
Politianklager Lisa Dissing sagde til den her sag og de her lange sagsbehandlingstider i en artikel fra DR Syd, at man kunne give ejerne et pålæg, og hvis vedkommende stadig væk vanrøgtede eller mishandlede sine dyr, kunne man gå ind og fjerne dyrene, men man kan ikke forhindre, at vedkommende anskaffer sig nye dyr.
Det er altså det, som politiet siger til det her.
Det, som de her vidner har oplevet, er, at den her mand er gået ud og har købt sig en ny hund, som han går rundt med, og politiet har ikke nogen mulighed for at gribe ind.
Synes ministeren virkelig, at reglerne er gode nok?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-16:
Jeg skal sige, at jeg igen er afløser for hr. Naser Khader, som er ordfører på det her område.
Om det her forslag er der jo at sige, at det er et af de forslag, som er så sympatiske og velmenende, at det er meget svært at argumentere imod, for vi kan vel alle sammen være enige om, at vi gerne vil kende effekten af de lovforslag, som fremsættes.
Men når det er sagt, så er det meget svært at gennemskue, om det her er sådan en øvelse for øvelsens skyld, der måske ikke har den effekt, som vi gerne vil se af den.
Gør vi allerede det her på en eller anden måde i forvejen?
Jeg synes også, at det gør lidt indtryk at høre justitsministerens indvendinger på det her område.
Men kort og godt: Vi vil i Ny Alliance ikke stå i vejen for et sådant forslag med den lille reservation.
Hvis ellers der er noget nytteværdi i det, så vil vi gerne støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-05-16:
Enhedslisten støtter intentionen med forslaget.
Jeg skal bare sige til debatten her om, hvorvidt man kan måle effekter, og om man kan forudsige noget om effekter, at jeg er fuldstændig enig i, at Justitsministeriets folk er ufattelig dygtige til at skrive, og hvis der blev uddelt priser for, hvem der er bedst til at skrive sig ud af forskellige ting, er jeg sikker på, at Justitsministeriet ville vinde.
De havde også en fornem plads, da der for nogle år siden blev lavet udstillingen »Magtens Galleri«.
Men jeg mener nu alligevel, at det er muligt at lave nogle vurderinger, ligesom vi får lavet vurderinger af økonomiske effekter, miljøeffekter osv., selv om der også dér er mange andre faktorer, der spiller ind, end kun den lov, der bliver vedtaget.
Da vi for nogle år siden behandlede forslaget fra regeringen om, at man skulle hæve farten på motorveje, fik vi også en vurdering af, hvad det ville betyde for trafiksikkerheden, og der kom en vurdering af, at det ville betyde et til to flere dødsfald om året.
Det blev jo så vedtaget af et flertal her alligevel, og siden er antallet af trafikdræbte steget voldsomt, men det kan der jo være mange ting der har indflydelse på, så jeg er enig i, at det kan være svært at måle.
Men derfor mener jeg alligevel, at det kan være fornuftigt, at man i forbindelse med en række love gør sig overvejelser om, hvad effekterne på forskellige områder vil være, ud fra den viden, man nu har.
Hvordan tror man så at loven præcis vil virke?
Jeg er også enig i det, som mange har været inde på, om, at der jo er mange andre love end dem, der bliver vedtaget på Justitsministeriets område, som har stor betydning for den kriminalpræventive effekt.
Når man skærer ned på antallet af praktikpladser, når man går ind og voldsomt forringer vilkårene for ungdomsuddannelser osv., når man holder kommunerne i et økonomisk jerngreb, så mange lukker fritidsklubber osv., så har det stor betydning for den kriminalpræventive effekt.
Vi hører ofte politiet fortælle om, at når en kommunalbestyrelse vælger at lukke en fritidsklub, fordi de ikke længere har råd til at have den, så har det den betydning, at kriminaliteten stiger.
Omvendt, hvis en kommune på en eller anden måde finder penge i deres budget til at lave nogle ungdomsklubber og fritidsklubber, har det den betydning, at kriminaliteten falder.
Ligesom forslagsstillerne jo har lagt op til, at det ikke skal være alle love på Justitsministeriets område, men kun nogle af dem, hvor man skal lave den her vurdering, mener vi altså også, at det skal være en vurdering, der kan være på andre lovområder, hvor man mener at det kan være relevant.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Nu er jeg jo ret ny her i Folketinget og måske også lidt naiv, men jeg troede faktisk, inden jeg kom til at beskæftige mig sådan mere indgående med lovarbejdet på det retspolitiske område, at det var naturligt, at man for visse lovforslag prøvede at regne på, om lovforslagene overhovedet ville have en kriminalpræventiv effekt.
Det var nok lidt fjollet, men jeg var overbevist om, at formålet med at straffe i alles optik må være noget med at forhindre, at kriminalitet gentager sig; noget med, at vi simpelt hen kun ønsker at se kriminelle én gang i vores retssystem.
Så blev jeg klogere, for jeg opdagede, at rigtig meget retspolitik faktisk handler om hensynet til retsfølelsen og om, hvorvidt befolkningen synes, at straffen er rimelig.
Baggrunden for det her forslag var så at give politikerne et bedre grundlag for at vurdere nye lovforslag.
Så vil det blive synliggjort, om det er forslag med skærpede straffe, som skal vedtages under hensyntagen til retsfølelsen eller under hensyntagen til resocialiseringen.
Jeg mener, at det her må være muligt.
Det var altså bare ment som et redskab, så vi alle sammen kunne blive klogere.
Jeg synes, at alle retspolitikere må have et præventivt sigte i deres lovgivningsarbejde, og jeg synes, at specielt Dansk Folkeparti måtte blive glade for det her forslag, fordi de ofte fremsætter forslag om skærpede straffe og minimumsstraffe og sådan nogle ting, og her vil de simpelt hen være i stand til at få vished for deres forventninger, altså at hårdere straffe simpelt hen virker.
SF's holdning til straffe er vel meget velkendt.
Vi mener afgjort, at kriminelle skal straffes, men vi synes, at de skal straffes bedre, ikke nødvendigvis længere.
Vi ønsker, at man skal se på, om straffen rent faktisk forhindrer ny kriminalitet, eller om der skal andre initiativer til.
Det er faktisk nødvendigt, for i det lovforslag, som jeg flere gange har nævnt i dag, L 171, som skærper straffene for at bære skydevåben og knive, argumenterer man netop fra Justitsministeriets side med, at straffene vil have en præventiv effekt.
Jeg spørger: Hvordan kan vi vide det?
Svaret er: Det kan vi simpelt hen ikke.
Og vi har flere høringssvar, inklusive politiets, som peger på, at det simpelt hen ikke kan klares med skærpede straffe, og hvem har så ret?
Det kunne vi jo have fået et svar på med det her forslag.
Det får vi så ikke, fordi der ikke bliver flertal for det.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg er meget enig i, at den kriminalpræventive virkning ikke er den eneste - hvad skal man sige? - vigtige ting i forbindelse med at have en straf, men jeg synes dog, at det er ret vigtigt, at man har et bedre og bredere grundlag for at vurdere, og jeg synes jo, det ville være meget nyttigt at vide, om man argumenterer ud fra retsfølelsen, eller om man argumenterer ud fra, at man ved, at det her forslag vil kunne ændre noget.
F.eks. med hensyn til straffe for vold har man jo skærpet straffene indtil flere gange.
Der ville der jo være nogle erfaringer at trække på, som man kunne sætte ind.
Jeg mener ikke, at det er helt så kompliceret, som hr. Tom Behnke forestiller sig.
Tom Behnke (KF), 2008-05-16:
Jamen det understreger jo præcis det, som jeg siger, nemlig at når vi herinde vedtager forskellige love, bl.a. lovforslag om at hæve strafferammerne, eller hvor vi meget kraftigt opfordrer domstolene til at sørge for, at strafudmålingerne bliver løftet, er der jo både tale om retsfølelsen, og der er tale om, hvad en rimelig straf for en konkret lovovertrædelse er.
Det har jo sådan set ikke noget med det kriminalpræventive at gøre, men der kan da også godt være noget kriminalpræventivt i det, f.eks. var det tidligere sådan, at man kun fik en bøde, hvis man stjal en bil.
Det har den her regering lavet om til, at første gang man stjæler en bil, ryger man 14 dage i fængsel.
Det betød stort set, at antallet af biltyverier dagen efter styrtdykkede.
Så kan man sige: Havde det en kriminalpræventiv effekt?
Jo, det kan jeg jo stå og påstå.
Nogle andre kan sige, at i samme tidsperiode var det, at alle biler fik centrallåssystemer osv. og blev meget bedre sikret, sådan at det var meget sværere at stjæle biler med elektronisk lås osv.
Så var det det, der gjorde det?
Ja, det ved vi ikke.
At antallet af bankrøverier er faldet, er det, fordi straffen for bankrøveri er sat op, eller er det, fordi vi har lavet videoovervågning af facaderne?
Det bliver meget vanskeligt at vurdere sådan lige på en skala fra 1 til 100.
Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Jeg vil starte med at sige til fru Julie Skovsby, at det her er en lovgivende forsamling og ikke en dømmende magt, og derfor kan jeg ikke udtale mig om konkrete sager.
Der er mulighed for at give et pålæg, og der er mulighed for at sige til en ejer af et eller flere dyr, som ikke passer dyrene ordentligt, at vedkommende skal efterkomme vores ønsker, og hvis ikke vedkommende gør det, tager vi dyrene fra vedkommende.
Det vil altså sige, at der, hvis man mishandler sin hund til døde og dermed tydeligt viser, at man er komplet uegnet til at have en hund, er mulighed for, at man af domstolene kan blive idømt en straf, der hedder, at man aldrig mere må eje en hund, man aldrig mere må passe en hund eller gå med en hund.
Det er der mulighed for i lovgivningen i dag, så det er ikke lovgivningen, der er noget i vejen med - skulle jeg hilse og sige.
Det, jeg har sagt i dag, og som regeringen har valgt at sætte fokus på med de nye store politikredse, er at sikre, at der både hos politifolkene og hos anklagemyndigheden er tilstrækkelig med viden om, hvordan reglerne er på det her område, og hvordan de bruges, så de påstande også bliver nedlagt for domstolene i de sager om rettighedsfrakendelse, hvor det er relevant.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg synes egentlig, at det, hr. Tom Behnke står og siger, bare underbygger, at vi behøver et meget, meget bredere fundament for at vurdere de forskellige lovforslag, og det skal være meget, meget mere specifikke bemærkninger, som skal indgå på en lang række områder, når man vurderer et lovforslags kriminalpræventive virkning.
Tom Behnke (KF), 2008-05-16:
Det er jo egentlig lidt underligt, at vi med de samme ord, siger hver sin ting.
Altså, den kriminalpræventive effekt vil altid kun være et element ud af flere, og derfor vil det være tosset kun at kigge på en ting.
Det næste, som fru Karina Lorentzen jo også siger, er: Når man vurderer.
Altså er der tale om en vurdering, der er tale om et skøn, og det vil sige, at man jo ikke bagefter kan komme og sige: Ministeren skønnede på en skala fra 1 til 100, at det var en faktor 72, og så bagefter går man ud og undersøger det, og siger, at det kun var en faktor 71.
Og hvad så?
Hvad skal man bruge det til?
Så lovovervågning i sig selv vil være en uhensigtsmæssig måde at gøre det på.
Skulle man gøre noget, kunne man lave en forskningsbaseret undersøgelse, som gransker et område lidt nøjere og ser på, hvad der er sket.
Det kan man gøre ved, at man f.eks. beder Rigsadvokaten om at se på, hvad der er sket med strafudmåling og niveauer, hvordan har kriminalitetsudviklingen været osv.
Det, som er forskningsbaserede undersøgelser, kan man bruge til noget, men det behøver man jo ikke lave på det konkrete lovforslag, det kan man gøre fra emne til emne uafhængigt af lovforslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
En politikfri zone er en zone, som staten ikke regulerer med politisk bestemte regler.
Det er altså en zone, hvor man kan være fri også med en anskuelse, som hr. Morten Messerschmidt og jeg er vildt uenige i, for jeg kan da erklære mig enig i meget af det, der er sagt om, hvordan kristendom adskiller sig fra islam.
Uanset hvilken religion man dyrker og hvilken gud man tilbeder, har man altså ret til at sende sine børn i den danske folkeskole, ligesom man har ret til at leve her i Danmark og have sine børn i folkeskole i Danmark med den religion, man nu har.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Jeg vil gerne starte med at rose undervisningsministeren, som jeg syntes på fremragende vis redegjorde for, hvorfor en gennemførelse af et forslag som det her netop ville være et attentat mod det danske frisind, som netop bør have lov at råde også i en sammenhæng som denne - i det, som ministeren kalder en politikfri zone.
Uanset at jeg er uenig med regeringens beslutning i forhold til dommere, synes jeg, det er vigtigt at få sat nogle hegnspæle i debatten.
Det skyldes jo ikke mindst de argumenter, som hr. Morten Messerschmidt fremførte, og som vel er baggrunden for, at man netop har udvalgt lige præcis ét religiøst symbol i det her forslag.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ikke ministeren kunne formås til at give en garanti for, at regeringen altså ikke agter at udvide sin tørklædelovgivning til andre områder end dem, man allerede har annonceret.
Dernæst vil jeg spørge, om regeringen vil forholde sig til, om ikke baggrunden for et forslag som det her rent faktisk er, at der er kræfter også i Folketinget, som ikke ønsker den religionsfrihed, som ellers er grundlovsfæstet.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg tror, at de kræfter kan tale for sig selv.
Jeg tror absolut, de går ind for religionsfrihed.
Klart nej.
Der er nogle, der bærer tørklæde fuldstændig frivilligt, og som ikke kan betegnes som islamister.
Vi ved godt, at islamister normalt er tilhængere af, at kvinder tvinges til at bære tørklæde, men deraf kan man jo ikke slutte, at alle, der bærer tørklæde, er islamister.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Så jeg anser det ikke som værende et problem, der generelt gælder for hele landet, så vi dermed skal ind og lovregulere og forbyde det ved lov.
Der tales jo i disse dage utrolig meget om tørklæder, nogle gange måske endda lidt for meget.
Det her beslutningsforslag handler specifikt om tørklæder på indvandrerpiger under 18 år i folkeskolen.
Sådan er det, og sådan bør det også fortsat være.
I Danmark har vi ud over religionsfrihed også frihed til at gå klædt, stort set som vi vil.
Om vi er kronragede eller har hanekam, bærer smykker med kors eller dødningehovede, går med hotpants eller jakkesæt, sandaler eller moonboots, tørklæde eller kasket, må vi heldigvis selv bestemme.
Det er klart, at det kan være nødvendigt med nogle begrænsninger i folkeskolen, så påklædningen ikke forstyrrer eller forhindrer undervisningen, men det skal altså ikke dikteres fra Folketinget.
Opstår der en problemstilling på skolen, er jeg fuldt ud overbevist om, at ledelsen nok skal sørge for at løse problemet, hvilket vi jo også har set eksempler på.
Det ville da i øvrigt også være en besynderlig måde at lovgive på, hvis vi skulle tage stilling til alle mulige og umulige former for påklædning, som eleverne måske kunne finde på at bruge.
Jeg gad godt have den her krystalkugle, der så kunne vise, hvad fremtidens mode måtte bringe.
At det er tvivlsomt, om beslutningsforslaget overhovedet kan realiseres rent juridisk, er en anden snak, og det ser jeg altså ikke nogen grund til at bruge yderligere tid på nu.
Jeg vil hellere bruge tiden på noget af det, som måske har ligget forslagsstillerne på sinde, da de lavede beslutningsforslaget, nemlig radikalisering og styrkelse af den demokratiske integration.
Venstre deler generelt bekymringen over en øget radikalisering, men problemet forsvinder ikke ved at forbyde visse beklædningsdele.
Derfor er det vigtigt, at folkeskolen underviser i demokrati og de individuelle rettigheder, retten til selv at bestemme og ligestilling mellem kønnene.
Regeringen har da også netop oprettet et kontor, der specifikt skal arbejde med radikalisering, og til sommer kommer regeringens samlede handlingsplan.
Men her og nu vil jeg blot fastslå, at vi har religionsfrihed i Danmark, og eventuelle regler for elevernes påklædning skal fastsættes lokalt.
Det er Venstres holdning, og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det her forslag handler jo ikke om moonboots eller alle mulige andre beklædningsdele, højhælede sko, eller hvad man ellers kunne finde på.
Vi har ligesom forstået, at Venstre her ikke vil støtte forslaget og henviser til, at det er en lokal diskussion osv., men vi kunne godt tænke os at vide, hvordan Venstre så vil håndtere sådan en problemstilling lokalt.
Det må Venstre vel også have en mening om i Folketingssalen.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Det er jeg meget glad for at vi har fået gentaget også her i dag, for jeg synes, det er en meget principiel og vigtig debat.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om også at forholde sig til, hvad der mon kan motivere et forslag som det her, hvor man altså udvælger ét bestemt religiøst symbol.
Nu forstod jeg, at ministeren erklærede sig enig, delvis enig, med bl.a. hr. Morten Messerschmidt i vurderingen af tørklædet.
Der vil jeg så bare spørge: Når ministeren går ned ad Strøget i København, som vel i et eller andet omfang også kan regnes for at være en politikfri zone, er det så sådan, at ministeren, hvis han ser et menneske iført et hovedtørklæde, ser en islamist for sig?