runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-26:
I disse år modtager Danmark ganske store mængder af flygtninge på linje med en række andre europæiske lande.
Det er i vidt omfang op til Danmark selv og de beslutninger, vi træffer i disse uger og måneder, om det store antal af flygtninge, der vælger vores land, ender med at blive en stor økonomisk byrde eller et stort økonomisk potentiale på sigt.
Men det er også helt klart, at utrolig meget afhænger af, om vi formår at tage imod de her mennesker på den rigtige måde, formår lynhurtigt at få dem videre, når de har fået asyl, så de kan lære dansk, tage en uddannelse, få fodfæste på arbejdsmarkedet, så der er en kilde til varig indtægt både i deres eget liv med den frihed og selvopholdelse, det indebærer, men også for det danske samfund generelt.
For mig er der ingen tvivl om, at hvis ikke vi formår at investere de midler, der skal investeres, lige nu i flygtningene og ikke mindst deres børn, formår at give dem en ordentlig start i folkeskolen og samfundet, begår vi en kæmpefejl, og vi skyder os selv i foden.
Derfor er vi også helt på det rene med, at det kræver investeringer, og at flygtninge til at starte med koster nogle penge.
Det er kommunerne, der har den primære indsats og det primære ansvar her.
Netop fordi flygtningene kan blive en god forretning på længere sigt, er det jo heller ikke tanken, at staten skal kompensere kommunerne for hver eneste ekstra udgift, som flygtningene måtte afstedkomme i de her måneder og år.
På den anden side må det også stå rimelig klart, at vi er i en ekstraordinær situation, hvor vi har så mange flygtninge, der kommer på en gang, at det ikke kan gå nogen kommune upåvirket forbi.
Og jo mere kommunerne tvinges til at presse deres egne velfærdsudgifter for at kunne tage ordentligt imod flygtningene, jo sværere kan det også blive at integrere de selvsamme flygtninge i lokalsamfundet.
Derfor er det korte svar på spørgsmålet om, hvem der skal betale for den her investering, som kan komme os alle sammen til gode, at det skal vi alle sammen.
Det skal både kommunerne og staten.
Derfor må man bare sige: Ud over at det er et ganske usundt princip, som staten og den nuværende regering har lagt ind med et omprioriteringsbidrag med brug af en fed grønthøster hen over alle kommunerne, er det også bare historisk dårlig timing i en situation, hvor kommunerne har brug for hver eneste krone, de har, for at kunne løse den opgave, som er så vigtig for kommunerne, staten og især de mennesker, det handler om, flygtningene, mennesker i lokalsamfundet og os alle sammen, alle danskere.
Det er historisk dårlig timing, at man vælger at fratage kommunerne muligheden for lige præcis nu at kunne prioritere den indsats, som er af så stor betydning for os alle sammen.
Derfor er Radikale Venstre også med bag det forslag til vedtagelse, som ligger, og som ordføreren for forslagsstillerne har læst op.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-26:
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at der er en sammenhæng mellem det sted, man flytter flygtninge hen, når de kommer til Danmark, og deres muligheder for at komme i beskæftigelse.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Hr. Brian Mikkelsen står og fortæller historier fra Folketingets talerstol om, at kommunerne bare kan effektivisere, og så kan man få alle de penge, der skal til, for at løfte opgaven med at integrere og modtage mennesker, som flygter fra krig.
Når man spørger kommunerne, så fortæller de en anden historie, nemlig at det selvfølgelig handler om at effektivisere – det har kommunerne gjort i årevis, det er ikke kun i 2016, at det handler om at effektivisere – men at de effektiviseringer simpelt hen bare ikke er nok til at løfte den store opgave, der ligger, fordi vi har nogle flygtningestrømme, som er de største siden anden verdenskrig.
Og så er spørgsmålet bare igen: Skal kommunerne kompenseres, eller skal de tage pengene fra andre dele af velfærden for at hjælpe de mennesker, som har brug for hjælp i kommunerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-26:
Det er jo egentlig meget underligt, at ordføreren for Enhedslisten her fra Folketingets talerstol kan forklare, hvad Dansk Folkeparti vil stemme for og ikke vil stemme for.
I og for sig har jeg jo overhovedet ikke udtalt mig om, hvad jeg vil stemme for i forhold til forslag, som er kommet fra andre partier.
Og de forslag, som er blevet omdelt, er faktisk kommet, efter at jeg var på talerstolen som ordfører, så jeg ved ikke, hvor Enhedslistens ordfører har sine konklusionsevner fra.
Det kan i hvert fald ikke være fra noget, jeg har sagt.
Men når nu ordføreren fortæller noget om at påtage sig ansvarlighed – det ord brugte ordføreren jo flere gange i sine sætninger – så vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren meget konkret: Påtager Enhedslisten sig en del af ansvaret for det stigende antal af migranter og asylansøgere, der er kommet til Danmark, og det stigende antal familiesammenføringer, der kommer oveni, i takt med at hr. Rune Lunds eget parti, Enhedslisten, har været med til at gennemføre en lang række af lempelser under den tidligere socialdemokratisk ledede regering i forhold til f.eks. fattigdomsydelser, starthjælp, kontanthjælpsloft, afskaffelse af pointsystemer, lempelser af sprogkrav osv.?
Påtager Enhedslistens sig et ansvar?
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Jeg kan bekræfte, at Enhedslisten mener, at Danmark som et af verdens rigeste lande skal løfte vores del i forhold til at hjælpe mennesker, som flygter fra krig og nød.
Det var det i går, det er det i dag, og det vil det også være i morgen.
For det, jeg konstaterede, var bare, at ordføreren ikke havde meldt ud, om ordføreren kunne støtte det forslag til vedtagelse, som jeg læste op fra talerstolen, og som nu er omdelt.
Og så vil jeg da bare gerne spørge: Skal det, som ordføreren siger nu nede fra sin plads, forstås sådan, at Dansk Folkeparti er villig til at stemme for det forslag til vedtagelse, som oppositionen har fremsat her under debatten i dag?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Jamen det er jo, som hr. Kaare Dybvad også selv nævner, kun en besparelse på 2 pct. i et budget, hvor alle sammen naturligvis skal holde for, også uddannelsesinstitutionerne.
Det er bestemt ikke dem, der er hårdest ramt i forbindelse med de besparelser.
Men i Dansk Folkeparti vil vi meget gerne være med til at afsætte midler og finde plads til, at vi kan rykke nogle flere uddannelsesinstitutioner ud i landet, for vi kan faktisk ikke se logikken i, at de kun bør ligge i de store byer.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Jeg er helt enig i, at der ikke skal være noget stavnsbånd resten af deres liv.
Og det tror jeg er socialt bæredygtigt, ellers ville de alle sammen ende i Brøndby, Ishøj, Albertslund og Mjølnerparken og sådan noget.
Det må så også betyde, at på kort sigt skal de være en del af et kvotesystem, så de altså ikke selv kan bestemme, hvor de skal bo.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Tak, det var dejligt at få afklaret.
Så vil jeg blot spørge til en anden ting, for ordføreren nævner også uddannelsesinstitutioner og deres muligheder for at ligge i hele landet, og det er en ambition, som er meget nobel.
Men det, der sker i øjeblikket, er jo, at man skærer ned med de her 2 pct. om året på uddannelsesinstitutionerne.
Det har indtil videre allerede gjort, at Ankerhus Seminarium i Sorø er blevet lukket, og at der også er lukket sygeplejeskoler to steder i Region Sjælland.
Mener ordføreren ikke, at det at skære ned på uddannelsesinstitutioner hvert år, hvilket Dansk Folkeparti – så vidt jeg er orienteret i hvert fald – er indforstået med og har lavet aftale om, er med til simpelt hen at svække mulighederne for at have uddannelser i hele landet?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Ja, det kan jeg da love for.
Vi har hele tiden ment, at vi skal have den fulde trafikale ligestilling, det vil vi blive ved med at holde regeringen op på, og det vil vi blive ved med at rejse i kommende finanslovsforhandlinger.
Så ja, vi kæmper for den fulde trafikale ligestilling af øerne.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Det er vi, som til daglig arbejder sammen i de her sager, jo ikke i tvivl om.
Jeg bliver alligevel nødt til at spørge til hele det her spørgsmål om trafikal ligestilling, som vi også fra Socialdemokratiets side er meget enige i er en vigtig dagsorden.
Men det, der er sket, er, at indenrigsministeren her i første omgang, i spørgetimen om onsdagen, har sagt, at nu er der altså givet de penge, der er til rådighed, og at der ikke bliver givet mere på den konto foreløbig.
Så vidt jeg husker, drejer det sig om 281 mio. kr.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Men i den diskussion bliver man jo nødt til at skelne mellem, hvad der er kort sigt, hvad der er mellemlang sigt, og hvad der er lang sigt.
Og der er jo ingen tvivl om, at hvis vi taler om kort sigt, koster det penge, fordi der kommer mennesker hertil, der skal have et sted at bo.
Er der børn, skal de gå i folkeskolen, de skal gå i en modtageklasse.
Vi skal sørge for, at der er børnehavepædagoger nok i børnehaverne, sådan at normeringerne bliver ved med at være på minimum det nuværende niveau.
Det vil være sådan, at der vil være flere udgifter til fripladser i kommunerne til de flygtninge, der kommer, som jo ikke har penge til at betale for børnehave eller institutionspladser i det hele taget.
Så på kort sigt vil der da klart være en lang række ekstraomkostninger.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Jamen årsagen til, at jeg spørger, er, at da vi vedtog opstramningen af udlændingepolitikken for 4-6 måneder siden, diskuterede jeg med Enhedslistens udlændingeordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, og hun insisterede på, at det ikke behøves at være en økonomisk omkostning eller en kulturel omkostning for det danske samfund at modtage flygtninge.
Men nu er jeg glad for, at vi kan høre fra Enhedslistens finansordfører, at Enhedslistens finansordfører erkender, at det har økonomiske konsekvenser at modtage flygtninge.
Jeg er så enig med Enhedslisten i, at vi skal betale med åben pande, fordi vi ønsker at beskytte folk, men jeg mener, at det ville være væsentligt for debatten, hvis vi kunne starte med at blive enige om, at det ikke er gratis, og at antallet af mennesker, der kommer til Danmark, derfor har betydning for vores mulighed for at udvikle vores velfærdssamfund.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Jamen det er jo fuldstændig selvindlysende, at der ligger en opgave og udgift i at hjælpe mennesker, som flygter fra krig, som flygter fra nød, og som flygter fra massevoldtægter og massehenrettelser foretaget af Islamisk Stat.
Det er indlysende, at det koster penge.
Enhedslistens holdning er der, at hvis ikke vi her i Danmark som et af verdens rigeste lande skulle kunne hjælpe i en situation, hvor vi ser de største flygtningestrømme, vi har set, siden anden verdenskrig, hvem skulle så kunne hjælpe?
Hvordan ville vi så kunne gå ud i verden og sige til andre lande: I skal også hjælpe – hvis ikke vi tager vores del af ansvaret?
Det er rigtigt, at Danmark tager mange flygtninge, hvis vi ser på antallet af flygtninge pr. indbygger, det gør vi; det anerkender vi også i Enhedslisten.
Vi siger bare, at vi mener, at man faktisk godt kan hjælpe noget mere, og vi mener også, man kan gøre det, uden at det behøver at gå ud over velfærden.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Jeg er også glad for, at vi har kunnet finde sammen om et forslag til vedtagelse – Enhedslisten og Socialdemokratiet og tre andre partier i oppositionen.
Årsagen til, at jeg tager ordet, er, at Enhedslistens ordfører i løbet af debatten sagde, at Enhedslisten var ked af, at forskellige svage grupper blev sat op imod hinanden.
Derfor skal jeg spørge, om Enhedslisten anerkender, at antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, har betydning for, hvor stor en del af de offentlige udgifter vi ellers ville kunne bruge på velfærd.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Det er det, der er bagtæppet for, at de mange flygtninge kommer her til landet.
Det kan Enhedslisten desværre ikke ændre på.
Der er nogle internationale konventioner, som Danmark skal leve op til, og det er alle i Folketinget på nær Dansk Folkeparti enige om.
Jeg har konstateret, at Dansk Folkeparti ikke har tilkendegivet, at man vil stemme for det forslag til vedtagelse.
Men nu har ordføreren jo mulighed for her i Folketinget at sige, at ordføreren vil stemme for det forslag til vedtagelse, som oppositionen har fremlagt.
Og det kan ordføreren gøre nu, ikke som en kort bemærkning, men ved at ordføreren har mulighed for at tage ordet heroppe fra Folketingets talerstol.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-26:
For det har jeg ikke udtalt mig om.
Så har ordføreren i hvert fald nogle meget, meget unaturlige evner, som ikke forefindes hos de fleste menneskefødte her i Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-26:
Og så tager de det med i forhandlingerne om, hvordan servicerammen skal være for kommunerne.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Men i den forhandling ville det jo være utrolig dejligt, hvis regeringen og ordføreren for Venstre kunne melde ud, at man har til hensigt at kompensere kommunerne for de udgifter, de har, så kommunerne ikke skal tage pengene fra andre dele af velfærden; så det ikke skal betyde, at der bliver færre SOSU-assistenter; så det ikke skal betyde, der bliver færre folkeskolelærere; så det ikke skal betyde, at der bliver en dårligere normering i vuggestuerne.
Det skal ikke være sådan, at fordi vi hjælper mennesker, der flygter fra krig, går det ud over velfærden.
Jeg er bare utrolig ked af, at vi ikke kan få den klare tilkendegivelse fra Venstre i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-26:
Der er jo to former for udgifter.
Der er dels de direkte, som er omfattet af refusionsordningen, og så er der de udgifter, der er inden for servicerammen.
Det er jo vanligt, at vi håndterer de udgifter i forhandlinger med kommunerne, i forhold til hvor det er, at tingene rykker sig; hvor det er, at kommunerne er ekstra udfordret.
Og vi havde jo også debatten sidst om muligheden for at prioritere i kommunen, i forhold til hvad det er for nogle opgaver, man har at løse.
Som nævnt i min tale, anerkender jeg fuldt ud, at det her er en opgave, som kræver, at kommunerne får noget mere fleksibilitet og forskellige værktøjer til at sætte ind på den bedst mulige måde i den pågældende kommune.
Men det er og bliver et forhandlingsspørgsmål.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Jeg kan forstå på ordføreren og også på det forslag til vedtagelse, der så er fremsat af Liberal Alliance, Konservative og Venstre, at man ikke her i Folketingssalen fra regeringens side eller fra Konservatives eller Liberal Alliances side for den sags skyld er klar til at sige, at kommunerne skal kompenseres for de udgifter, de har, til at modtage flygtninge.
Det forstår jeg ikke.
Der er åbenbart råd til at sælge DONG til spotpris til amerikanske spekulanter.
Der er råd til at købe dyre kampfly til 1 mia. kr. stykket.
Der er åbenbart også råd til topskattelettelser, som regeringen så gerne vil have.
Men der er ikke råd til at kompensere kommunerne for, at de kan modtage og hjælpe mennesker ordentligt, som flygter fra krig, og som har brug for vores hjælp.
Det er jo sådan, at hvis kommunerne ikke bliver kompenseret ordentlig for de udgifter, skal de jo tage penge fra andre dele af deres budgetter, hvilket jo vil gå ud over velfærden.
Så hvorfor er der råd til kampfly og til at sælge DONG til spotpris til spekulanter, når der ikke er råd til at sikre velfærden i kommunerne?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-26:
Tak, fru formand.
Jeg synes jo, det er fantastisk, at der i hvert fald er kommet det ud af debatten i dag, at den socialdemokratiske ordfører har fundet ud af, hvordan talerstolen fungerer.
Der er ingen tvivl om, at Danmark er udfordret i de her år.
Der er et stort antal asylansøgere og migranter, som bølger ind over Europa, og det kan vi også mærke i Danmark.
I 2015 nåede antallet af asylansøgere i Danmark et historisk højt niveau – over 21.000 mennesker søgte asyl, hvilket er det højeste antal asylansøgere, der nogen sinde er kommet til Danmark på et år.
Det er klart, at stat, kommuner og det offentlige under et bliver påvirket af den opgave, der følger med, når så stort et antal personer skal bruge boliger, sundhedsydelser, undervisning og andre ting.
Det presser de statslige og kommunale kasser, og det anerkender vi fuldt ud i Venstre.
Ministeren har redegjort for de økonomiske konsekvenser, og det, der bliver vigtigt for mig at sige, er, at vi jo netop derfor har gjort en kæmpe indsats for at mindske byrderne, som asyltilstrømningen har medført.
Vi har bl.a. indført integrationsydelsen, og den lavere ydelse gør det mere attraktivt at komme i beskæftigelse, og forhåbentlig vil mange flere kunne bidrage til samfundet i stedet for at være parkeret på offentlig forsørgelse.
Topartsaftalen med KL indeholder over 50 initiativer, som vil gøre det lettere, billigere og mere fleksibelt for kommunerne at håndtere opgaven.
De tre mål er der alle blevet leveret på med integrationsydelsen, asylpakke et og to og topartsaftalen med kommunerne.
Selve finansieringen af asyludgifterne i 2017 og frem, som forespørgerne specifikt spørger ind til, vil som tidligere skulle findes inden for kommunernes serviceramme, og skulle der blive behov for yderligere finansiering til kommunerne, er det jo en forhandling, der foregår mellem regeringen og KL i forbindelse med de årlige økonomiforhandlinger.
Sådan har det været før, og sådan skal det også være fremadrettet.
På vegne af Liberal Alliance, De Konservative og Venstre vil jeg fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget noterer sig, at regeringen og KL har indledt forhandlinger om kommunernes økonomi for 2017, herunder til at dække udgifter til flygtninge.
Folketinget opfordrer regeringen til at lave en aftale med KL inden for en økonomisk ansvarlig ramme.«
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-26:
Jeg synes egentlig, det på en måde er lidt forstemmende, set i forhold til at ordførerens eget parti jo har italesat problemet – man har selv haft regeringsmagten frem til for et lille års tid siden.
Jeg kan da nævne, at hr. Benny Engelbrecht fra ordførerens eget parti har været ude at sige, at der mere eller mindre er tale om ufinansierede udgifter i forhold til kommunerne.
Men det var også en praksis, som gjorde sig gældende under Socialdemokraternes ledelse her i Danmark.
Så jeg synes, man taler lidt med to tunger fra Socialdemokraternes side nu, hvor man er kommet i opposition.
Det er jo Socialdemokraterne, som indførte en lang række lempelser tilbage i 2012, som gjorde, at Danmark blev endnu mere attraktivt for folk at søge ophold i.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Ja, men der er jo allerede i hvert fald 31.000 borgere fra de her flygtningelande, emigrantlande, der har statsborgerskab, og som bor i kommunerne, og de kommuner afholder jo konkret i dag disse udgifter.
Har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre noget for at kompensere de her kommuner, som jo tager nogle meget, meget højere antal, end andre kommuner gør.
Sådan en kommune som Gentofte f.eks. ligger helt nede i bunden, på trods af at man nok kunne forestille sig at de havde økonomisk kapacitet til at tage imod flere.
Men har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre noget konkret for at kompensere de her kommuner for deres nuværende udgifter?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-26:
Nej, det gør vi sådan set ikke.
Det er også derfor, vi siger, at det allerbedste, vi kan gøre i Danmark, er at indkvartere dem i flygtningecentre, i lejre med henblik på en hurtig repatriering i de lande, de kommer fra.
Løsningen er ikke, at de bare skal blive en del af det danske samfund, og at de skal integreres på alle leder og kanter, at de skal have ret til dagpenge osv., at de skal ud at bo i eget hjem osv.
Hvis vi går væk fra det princip, som der desværre er et flertal herinde, der gør i øjeblikket, så er vi med til at legitimere en forventning hos de mange asylansøgere og migranter om, at de skal blive i Danmark for tid og evighed.
Så derfor skal det ikke være en kommunal opgave, det skal være en opgave, der koordineres i statslige centre, og derfor skal de ikke ud at bo i kommunerne, og derfor skal kommunerne ikke have de mange økonomiske forpligtelser, som der følger med.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Hvis man ser på, hvor de flygtninge, der hidtil er kommet, har bosat sig i Danmark, altså ser på borgere med syrisk, eritreisk og iransk statsborgerskab, de største grupper, så kan man se, at der er en meget skæv fordeling.
Hvis man f.eks. tager Vallensbæk Kommune, jamen så har de 25 med de her nye statsborgerskaber svarende til 0,2 pct. af deres befolkning, hvorimod man, hvis man kommer lidt længere vestpå, ser nogle ret høje tal.
F.eks. i Odsherred Kommune, i Hedensted Kommune, i Assens Kommune og mange andre steder har man nogle tal, at der er fire, fem, seks gange højere end det, man har i hovedstadskommunerne, også dem, som ikke er nulkommuner.
Mener Dansk Folkeparti, at det er rimeligt, at man i de her kommuner rundtomkring i Danmark, hvor der jo også for nogles vedkommende er andre udfordringer at kæmpe med, bliver pålagt en procentuelt større økonomisk byrde ved at tage imod så mange flere flygtninge med de serviceudgifter, der er forbundet med det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-26:
Det er for afklaringens skyld.
Jeg vil gerne på vegne af Dansk Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at udgifterne til indkvartering, dagtilbud, skole og anden service til flygtninge, migranter og deres familiesammenførte er en uoverstigelig økonomisk udfordring for danske kommuner.
Derfor opfordrer Folketinget regeringen til at indføre øget, permanent grænsekontrol, oprette statslige asylcentre, stoppe integrationsindsatsen for flygtninge samt igangsætte repatriering til lande, hvor dette er muligt.«
Det ligger sådan set ganske klart.
De udgifter, som kommunerne bliver påduttet på grund af en forfejlet indvandrerpolitik i Danmark, skal ikke være noget, der skal fedtes af på kommunerne.
Det er noget, som skal være en opgave, som ligger her på Christiansborg.
Det betyder også, at Folketinget, uanset hvem der har flertallet her på Christiansborg, må, hvis ikke de har styr på indvandrerpolitikken, i det mindste have styr på, at kommunerne bliver kompenseret for de udgifter, som de får.
Det ligger helt fast.
Der er jo rigtig mange kommuner, som i dag går og beregner, hvad deres nettounderskud er alene på det 3-årige introduktionsprogram.
I min egen hjemkommune, Hedensted Kommune, kan jeg fortælle, at der er årligt et underskud på 111 mio. kr., før man får sit udligningstilskud på flygtninge.
Så ender man med et noget mindre beløb efterfølgende.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Mange tak for det klare svar.
Jeg er helt enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at den naturlige konsekvens, som ordføreren siger, af flygtningeudgifterne er, at kommunerne får sværere ved at levere den samme ydelse, som de ville have gjort, hvis der ikke var en stigning i flygtningeudgifterne.
Det giver vel også sig selv, og det er også det, der var grundtonen i min ordførertale.
Det er også derfor, jeg er interesseret i at vide, om Dansk Folkeparti så er interesserede i at være med til, så vidt det nu kan lade sig gøre, at kompensere kommunerne tilstrækkeligt, eller om Dansk Folkeparti ønsker at deltage i regeringens økonomiske politik, som vil fortsætte omprioriteringsbidraget og dermed øge kommunernes problemer med at fastholde et ordentligt serviceniveau?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-26:
Ja, det er sådan set en helt naturlig konsekvens af den førte politik.
Det, der bliver skitseret, er jo bl.a., at integrationsomkostningerne er meget fokuserede på de 3 år, som introduktionsforløbet varer, og hvor kommunerne får støtte til det.
Og der er der jo mig bekendt helt klart en stor forskel på, hvor godt folk er i stand til at være selvforsørgende efter de 3 år.
Der er også et større antal folk, der bor i almennyttigt boligbyggeri, der er folk, der skal have boligsikring osv.
Der er også børn, der har større indlæringsbehov, som også skal have hjælp i den forbindelse, efter de 3 år er gået.
Der ligger der altså en stor latent regning, som kommunerne i dag bøvler med rundtomkring, set i forhold til at det er en udgift, som ligger, efter at integrationsprogrammet er udløbet.