runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vibeke Grave (S), 2011-03-03:
Da Venstres ordfører lige har gennemgået, hvad forslaget går ud på, vil jeg ikke gentage det, men sige, at der i forbindelse med det her har været nedsat en arbejdsgruppe, som har arbejdet med nogle af de problemstillinger, der er i lovforslaget.
De har i den sammenhæng også afgivet deres anbefalinger, og de har anbefalet, at ejerskabet af provinslufthavnene, driften og de tilknyttede virksomheder drives på forretningsmæssigt grundlag kommunalt, fælleskommunalt eller i selskabsform.
Derudover har de anbefalet, at man ikke indfører et system, hvor Statens Luftfartsvæsen skal godkende provinslufthavnenes takstfastsættelse, men at der alene fastsættes en pligt til at offentliggøre deres takster.
Der er i høringssvarene ret bred opbakning til de to anbefalinger fra ejerne af provinslufthavne.
Der er dog i høringssvarene ikke enighed om rapportens konklusion om, hvordan konkurrencesituationen ser ud.
Rapporten siger, at lufthavne, der er placeret sammen med militære anlæg, har fordele af dette.
Det imødegås dog af de berørte lufthavne, nemlig Karup og Aalborg.
Rapporten er ikke særlig klar på det her område, idet der ikke er gravet dybt i sagen af hensyn til undersøgelsens omfang.
Derfor tager rapporten heller ikke konkret stilling til, om der rent faktisk finder en konkurrenceforvridning sted, som påpeget i nogle af høringssvarene.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at der sikres en fair konkurrence lufthavnene imellem, og at det ikke bliver kommuneøkonomien eller andre kasser, der kommer til at sikre økonomien.
Derfor vil vi i udvalgsarbejdet få afprøvet nogle af de udsagn, der ligger i flere af høringssvarene.
SAS er i deres høringssvar særdeles kritisk over for den udfærdigede rapport og rejser en del problemstillinger, bl.a. at der bør indføres en pligt til at føre tilsyn med provinslufthavnens overholdelse af regler, og at tilsynet skal ligge hos samme myndighed.
Opsummerende kan jeg afslutte med at sige, at Socialdemokraterne er positive over for det fremsatte forslag, men vil afvente endelig stillingtagen, til vi har fået uddybet visse dele af lovforslaget, herunder takstfastsættelse, i udvalgsarbejdet.
Og så vil jeg hilse fra den radikale ordfører, hr. Johs. Poulsen,
som er til forhandling i et ministerium, og derfor ikke kan være til stede, og oplyse om, at han også er positiv over for forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2011-03-03:
Lovforslaget indeholder, som flere har beskrevet det, en række opstramninger i lov om luftfart.
Et af de, synes jeg, vigtige punkter i lovforslaget er netop i forbindelse med det her med, at det traditionelt har været en kommunal opgave efter kommunalfuldmagtsreglerne at etablere og vedligeholde infrastruktur i lokalområder, herunder også lufthavne.
Og det, forslaget her så åbner op for, er jo, at enkelte kommuner på reelle markedsvilkår og i fri konkurrence kan etablere selskaber, som driver lufthavne med tilhørende bygninger.
Det synes jeg der er ganske god fornuft i.
Dog er der en ting, jeg vil sige.
Nu var fru Vibeke Grave inde på det her med skævheden, i forhold til at nogle lufthavne måske er en lille smule favoriserede, i og med at de får en del af deres beredskab finansieret over forsvaret.
Og jeg vil godt bede ministeren om at forholde sig til, om det er noget, man også tænker på, i forbindelse med at vi nu behandler det her lovforslag, om man vil prøve at kigge på, at der måske er en konkurrenceforvridende situation, i forhold til om der er militær aktivitet eller ikke.
Så vil jeg også gerne sige, at det, vores bekymring i Dansk Folkeparti går en lille smule på, er, hvis vi skal til at have konkurrence lufthavne imellem for kommunale skatteyderkroner.
Jeg håber, ministeren kan komme med et svar på, hvordan regeringen vil sikre, at man ikke fra kommunernes side af den ene eller den anden årsag forsøger, måske med skatteyderkroner, at holde kunstigt liv i en lufthavn, fordi man selvfølgelig altid vil mene, at den er vigtig lige for det område, man nu selv er i.
Men med hensyn til alle de øvrige elementer er vi enige i, at det er sund fornuft at stramme op på reglerne, så vi støtter forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2011-03-03:
Man kan jo kun i parentes bemærke, at det var noget, der måske egentlig skulle være ordnet i forbindelse med kommunalreformen, men det var et af de udeståender, som har hængt en smule.
Endvidere er der i forslaget nogle perspektiver i forhold til indflyvning til små godkendte flyvepladser, der ikke står åbne for offentligheden, men som har en stor samfundsmæssig betydning, ikke mindst i forbindelse med helikopterlandingspladserne ved de hospitaler, hvor man jo netop i de her uger også planlægger placeringen af lægehelikopterne.
Så alt i alt vil jeg sige, at der fra SF's side er positive tilbagemeldinger i forhold til den del.
Når jeg så alligevel har nogle bekymringer her i dag, skyldes det ikke mindst Trafikstyrelsens kommentarer til det høringsnotat, som er vedlagt lovforslaget, hvor man gennemgår de høringssvar, der har været.
Vi finder det påfaldende, at der bl.a. i forbindelse med finansieringen af de forskellige lufthavne – bl.a. Aalborg, Århus, Billund, Bornholms Lufthavn, Esbjerg, Karup og Sønderborg, hvor der er en række forskellige finansieringsformer, som jo ikke er klart defineret, og som er meget, meget forskellige, fordi der indirekte er statslig støtte til de her lufthavne – er en skævhed og en skævvridning af lufthavnene.
Så kan man godt argumentere for, og det argument vil jeg gerne købe, at der også er rigtig meget regional udvikling i det her, og at det betyder rigtig meget for yderområderne, at man har en god forbindelse til hovedstadsområdet, ikke mindst hvis man skal have en rimelig kontakt til de statslige organer, som jo desværre, kan man så måske i parentes bemærke, altid befinder sig i hovedstadsområdet.
Men når det er sagt, så er der altså stadig væk en skævhed, hvor nogle lufthavne, som er overgået fra at være militært ejet til nu at være 100 pct. kommunalt ejet, har nogle dårligere støtteordninger, fordi forsvaret indirekte giver en støtte til de her kommunalt drevne lufthavne.
Og det er altså en skævhed, som man bliver nødt til at forholde sig til, også i Trafikstyrelsen.
Derfor undrer jeg mig noget over de argumenter, man kan finde frem i Trafikstyrelsen, i kommentarerne til lovforslaget, hvor man jo bl.a. fremhæver, at det er noget, man må afklare med Forsvarsministeriet.
Der vil jeg bare i dag opfordre transportministeren til i det videre udvalgsarbejde i hvert fald at tage en drøftelse af det her med Forsvarsministeriet eller forsvarsministeren, således at vi i udvalgsarbejdet kan få den problemstilling belyst og måske også kan se på, hvordan vi kan tilpasse ordningerne, således at der i hvert fald ikke er alt for meget skævhed i de støtteordninger, hvor der indirekte er en statslig støtte.
Med de ord vil jeg gerne sige, at vi overordnet set kan støtte lovforslaget, men vi har som sagt, specielt i forhold til den indirekte statsstøtte, nogle spørgsmål, vi gerne vil have besvaret i den videre udvalgsbehandling, og forhåbentlig er ministeren også villig til at se på de dele af lovforslaget.
Henriette Kjær (KF), 2011-03-03:
Vi Konservative synes, at det her er et godt forslag, da det i høj grad bygger på et udvalgsarbejde, hvor man har lyttet til provinslufthavnene selv og på den måde fået lavet nogle gode og ordentlige rammer, som provinslufthavnene kan drive deres lufthavne i.
Normalt er vi Konservative imod, at kommuner driver noget, der minder om privat virksomhed, men i det her tilfælde betyder det jo, at vi styrker det private erhvervsliv, for det har jo en stor aktie i at benytte provinslufthavnene, når det skal videre ud i verden og passe sine virksomheder, eller det skal til København til konferencer, besøge sine organisationer osv.
Men selvfølgelig skal man også kunne komme til virksomhederne i provinsen, og der hjælper det jo meget, at der er en lufthavn, man kan flyve til.
Det afkorter jo bestemt rejsetiden i mange tilfælde.
Så vi er glade for, at provinslufthavnenes vilkår og retsstilling bliver afklaret med det her spørgsmål, så der ikke er udeståender, og vi håber dermed, at de kan vedblive med at være gode trafikknudepunkter i lokalsamfundet.
Jonas Dahl (SF), 2011-03-03:
Nu var ministeren selv inde på det her, at der kan være nogle særlige forhold i yderområderne, og det er jeg sådan set meget enig i.
Men jeg vil bare høre, om ministeren ikke også opfatter Sønderborg og Sønderjylland som et yderområde i forhold til den her skjulte statsstøtte til visse lufthavne.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-03-03:
Jeg går slet ikke ind i en geografisk diskussion om, hvor det er henne.
Med sådan lidt geografisk kendskab kan man hurtigt regne ud, hvem der har det ene synspunkt, og hvem der har det andet.
Det følger af nogle helt andre forhold.
Men jeg vil sige, at man bare lige skal huske her i Folketinget, at åbner vi op for den her debat, så åbner vi altså virkelig op for noget, der vil noget.
Vi har f.eks. Københavns Havn – for det er jo ikke kun lufthavne, vi så kommer til at diskutere; så kommer vi til at diskutere generelt – som jo har en helt speciel konstruktion, som gør, at staten er med inde i bestyrelsen.
Og der må jeg nok sige, at vil man endelig være fedtet godt ind i noget, gør man det jo ved at træde ind i bestyrelsen.
Så der er ikke ret mange af de andre ting, der overhovedet kan slå, hvor meget vi er engageret i Københavns Havn; der er vi virkelig helt inde.
Så vi har mange forskellige modeller, som vi kommer til at kigge på.
Og det er også derfor, skal man forstå, at Trafikstyrelsen har sagt, at det her må være noget, Forsvarsministeriet faktisk selv må håndtere.
For hvis Forsvarsministeriet mener, at de forhold, man driver lufthavn under, ikke er gode nok, er det jo sådan set Forsvarsministeriet, der skal tage sig af det.
Altså, jeg diskuterer det gerne i udvalget.
Det kunne jeg også høre på SF's ordfører at vi kommer til, og det jeg ser frem til.
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-03:
Jeg skal bare lige forstå det omkring konventioner, for det er ikke korrekt.
Dansk Folkepartis Søren Krarup har jo sagt, at konventioner er noget, fanden har skabt, og er lodret imod menneskerettigheder og FN-konventionerne.
Hvis Dansk Folkeparti havde sagt, at de gerne ville have gennemgået konventionerne for at se, om der var noget af det, der kunne gøres anderledes, så tror jeg sådan set ikke, det havde været kontroversielt.
Det havde ikke været en særlig kontroversiel melding.
Det, som Dansk Folkeparti har sagt i forhold til en lang række internationale konventioner, og det er ikke kun konventionerne omkring de statsløse, der er tale om, er, at man ikke mener, at Danmark er forpligtet af internationale konventioner.
Men det er godt at høre – sådan forstår jeg ordføreren – at man tilslutter sig de konventioner og respekterer de konventioner, Danmark har underskrevet.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-03:
Selvfølgelig skal vi respektere de konventioner, vi har underskrevet, i Danmark.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Vi har bare sagt fra Dansk Folkepartis side: Vi har underskrevet rigtig mange konventioner.
Vi skal gennemgå dem og se, hvad det egentlig i sin tid var, vi skrev under på.
Hvordan var situationen dengang?
Hvad er der ændret?
Giver det overhovedet mening at have de konventioner i dag?
Skal vi så træde ud af dem?
Det synes jeg er helt rimeligt at forlange.
Sådan må det være.
Frank Aaen (EL), 2011-03-03:
Jamen vi er som sagt grundlæggende imod NATO's eksistensberettigelse og så det hellere nedlagt i morgen end i overmorgen, og det arbejder vi ud fra.
Jens Christian Lund (S), 2011-03-03:
Først og fremmest tak for kommentarerne.
Jeg har lige et spørgsmål til ministeren.
Som ministeren ved, havde PA møde i Wien for ganske nylig, og der var der naturligvis meget stor fokus på Hviderusland, og jeg må som PA-medlem egentlig sige, at det var meget positivt at kunne diskutere, mens hviderusserne var til stede i lokalet.
Det, jeg også synes var meget positivt ved dette møde, var, at man havde inviteret en af de præsidentkandidater, som havde været udsat for vold og fængsling osv., med til mødet og drøftede det med en demokratisk indstillet oppositionsleder.
Jeg spørger nu ministeren: Er det noget, der kan virke som en inspiration for den danske udenrigsminister, når der er andre lande, hvor det ikke går ret godt, og hvor demokratiet trædes under fode, at ministeren tager initiativ til også at komme i kontakt med oppositionspolitikere, som vi ved at der er i de forskellige lande?
Jeg håber, at ministeren vil sige ja.
Lene Espersen (KF), 2011-03-03:
Jamen jeg vil sige til hr. Jens Christian Lund, at jeg er helt enig med hr. Jens Christian Lund i det.
Vi havde faktisk lejlighed til at have en god samtale med en række hviderussiske oppositionspolitikere, der var i Danmark.
Jeg var godt nok selv i Etiopien på daværende tidspunkt, men havde lejlighed til at tale med deres talsmand, der var i Danmark, netop om situationen i Hviderusland, ligesom jeg har taget initiativ til at mødes med både en tunesisk menneskerettighedsforkæmper og senest med dele af Libyens opposition.
For jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt, at vi mødes med oppositionen og lytter til deres ønsker om, hvor det er, vi kan være med til at gøre en forskel.
Men jeg er også enig med hr. Jens Christian Lund i, at det ud over at tale med oppositionen også er vigtigt, at man fortsat har en kritisk dialog med dem, man er uenig med, altså har en mulighed for at sige til dem, at det dér simpelt hen bare ikke er i orden.
Det skal man selvfølgelig også benytte sig af, når man har lejligheden til det.
Jens Christian Lund (S), 2011-03-03:
Jeg vil sige tak, og jeg vil selvfølgelig minde ministeren om, hvad ministeren har sagt her.
Det skal jeg nok gøre jævnligt.
Det andet er bare, at selv om ministerens svar var genialt og meget omfattende, mener jeg, at ministeren glemte at kommentere det problem, som flere af os, bl.a. Venstre og Socialdemokratiet, var omkring, nemlig valgobservationerne, hvor der kunne være nogle kritiske forhold mellem ODIHR og PA.
Vil ministeren love, at det er et område, som ministeren går ind og kigger på, og er ministeren enig i, at det altså er nødvendigt, at det er PA, der er med, og at det er PA, der er ledende, for det er altså valgte, vi taler om?
Lene Espersen (KF), 2011-03-03:
Jeg vil sige til hr. Jens Christian Lund, at det er korrekt, at der har været problemer med at håndtere det konkrete samarbejde mellem PA og ODIHR.
Der har været en periode, hvor det var i en vis bedring, men naturligvis ønsker vi også, at de to forskellige roller, som skal spilles i forhold til valgobservationer og missionerne på længere sigt, skal være koordineret på en måde, hvor de understøtter hinanden, og hvor man ikke modarbejder hinanden.
Noget af det, jeg i hvert fald har hørt fra en del af PA-medlemmerne, er, at der har været en opfattelse af, at ODIHR ikke løftede den opgave, man havde håbet på.
Der vil vi selvfølgelig gerne være med til at lægge pres på, for at der bliver et konstruktivt samarbejde, som er gensidigt understøttende, frem for at det ender med at være noget, der er ukonstruktivt, for det er der ikke nogen der har en interesse i.
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-03:
Jeg takker også for kommentarerne og vil bare bede ministeren, om vi ikke kunne få noget information netop om, hvordan vi bruger OSCE's kompetence i forhold til demokratiudvikling, valgobservationer og andet til noget af det, der foregår i Nordafrika.
Jeg ved godt, det er lidt svært, fordi der ligesom er nogle traditioner for, hvilke områder OSCE opererer inden for, men samtidig er der også enormt meget overlap imellem det, OSCE laver, og det, der sker i FN-regi og andre steder.
Man kan sige, at i forhold til de erfaringer, OSCE ligger inde med fra Centralasien og den demokratiudvikling og menneskerettighedsudvikling, der foregår i Centralasien, er det i hvert fald oplagt at bruge noget af den erfaring til de processer, der er i gang i Nordafrika.
Det er jeg i hvert fald meget glad for at ministeren nævnte som en mulighed, og jeg synes, det kunne være rigtig godt at få lidt mere information om, hvilke overvejelser man gør sig om det – og det kunne bare være skriftligt.
Lene Espersen (KF), 2011-03-03:
Derfor har jeg foreslået den højtstående repræsentant for EU's udenrigsanliggender, Cathy Ashton, at man bl.a. trækker på OSCE’s erfaring, for så vidt angår spørgsmål om valgobservation osv., ligesom jeg også har sagt til Cathy Ashton, at for så vidt angår Europarådets fantastiske erfaringer i forbindelse med Venedigkonventionen, herunder om, hvordan man skriver en forfatning, ville det da være mærkeligt, hvis man ligesom skulle starte forfra med at rådgive og man ikke kunne bruge den kompetence, der allerede er udviklet i henholdsvis Europarådsregi og OSCE-regi, på en proaktiv måde i forhold til Nordafrika. Så det er i hvert fald det, jeg selv har givet som råd til EU's repræsentant, der skal prøve at strikke en fælles pakke sammen fra EU’s side.
Og jeg får lejlighed til at mødes med mine EU-kolleger i næste uge, og der vil jeg selvfølgelig gentage det, jeg har sagt her i dag, nemlig at jeg synes det er helt oplagt at trække på de ressourcer, som allerede er til stede, og som gør det rigtig godt.
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-03:
Jeg synes, det lyder godt.
Jeg vil bare lige komme med en yderligere bemærkning, for jeg synes, OSCE har en kompetence, som er noget ekstra i forhold til EU og Europarådet.
Der er mange i Nordafrika, der, berettiget eller uberettiget, har en meget kritisk indgang til EU, især oppositionspolitikerne, og som godt kan have en eller anden skepsis over for det, hvorimod man kan se, at OSCE allerede har en lang række, hvad skal man sige, muslimske lande med.
Tyrkiet er med, og vi har en lang række centralasiatiske lande med, så der er i hvert fald nogle muligheder, som OSCE besidder, og som jeg synes at man klart kunne trække på, også fra EU’s side for den sags skyld og fra Europarådets side, altså trække på noget af den troværdighed, OSCE kan have – i kraft af at OSCE har en bredere kreds af lande bag sig, og at USA også sidder der – og som kan gøre, at der er nogle muligheder.
Jeg synes, det er fint, at EU er på, og at Europarådet er på, men det er bare væsentligt for mig lige at fremhæve de særlige kompetencer, OSCE besidder.
Lene Espersen (KF), 2011-03-03:
Jeg vil sige til hr. Kamal Qureshi, at det er jeg helt enig i.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2011-03-03:
Tak for svarene både til mig selv, hr. Jens Christian Lund og hr. Kamal Qureshi.
Jeg synes virkelig, at der her er en god fremadrettet enighed.
Med hensyn til mit eget spørgsmål om udnævnelsen af en ny direktør for ODIHR er det jo bogklubmodellen, man lægger an til, og når man siger the same procedure as last year, er det jo i virkeligheden en undtagelsesprocedure, man henviser til, som ikke ligger i regelsættet.
Det skal man være opmærksom på.
Og jeg håber, at man fra dansk side vil gå ind og sige, at det ikke skal blive en kutyme, at vi bruger bogklubmodellen: hvis man ikke melder fra, har man accepteret en person valgt til en så vigtig post, som repræsenterer netop demokratiet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har en åben procedure, hvor en stilling bliver slået op, og hvor man selv kan vælge den bedst kvalificerede.
Det er det synspunkt, jeg håber den danske regering vil stå fast på.
Men jeg forstår, at ministeren gerne vil have et skriftligt spørgsmål, og det skal jeg nok komme med.
Det er altså bare lige en principiel tilkendegivelse i forhold til bogklubmodellen.
Jeg går ud fra, at det ikke er en generel holdning i ministeriet, at man i den slags udnævnelsessager støtter det, at hvis man ikke er imod, er man med.
Lene Espersen (KF), 2011-03-03:
Som sagt er jeg i hvert fald ikke i dag klædt på til at gå mere ned i detaljerne om ansættelsesproceduren, for så vidt angår ODIHR.
Det, jeg alene har fået vide, er, at det er samme procedure, som det har været tidligere.
Derfor tror jeg, at det bedste er, at jeg får mulighed for at give et skriftligt svar på fru Pia Christmas-Møllers spørgsmål.
For så vidt angår Københavneraftalen, er der jo ingen tvivl om, at vi ikke kun bakker den op, men at vi selvfølgelig gør alt, for at den også bliver efterlevet.
Jeg håber selvfølgelig på, at man kan finde en måde at få de uoverensstemmelser, der måtte have været, og som også har været der, afklaret – og på en sådan måde, at man på en eller enden måde kan få den fornuftige arbejdsdeling, som jeg tror at der er ret stor enighed om her i Folketinget, knæsat, så man ikke hele tiden oplever, at den ene part forsøger at spænde ben for den anden.
Det er i hvert fald det, jeg ligesom har kunnet læse mellem linjerne er nogle af de oplevelser, der har været ude i feltet.
Det er der absolut ingen som helst grund til.
Jeg mener, at både parlamentarikerforsamlingen, OSCE som sådan og ODIHR hver især har en rolle at spille.
Og der er sådan set rigeligt at tage sig til, for så fredelig og demokratisk er verden altså ikke blevet – desværre, kan man sige.
Der er i hvert fald gode opgaver for alle at løfte.
Det tror jeg også at der er meget stor enighed om her i salen.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2011-03-03:
Tak for det.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-03:
Fru Karen Hækkerup får det til at lyde, som om det er noget, vi er uenige om, det her.
Det er vi ikke spor uenige om.
Vi er fuldstændig enige om, at der skal være en handlingsplan, vi er fuldstændig enige om, at der skal gøres en indsats på det område, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor fru Karen Hækkerup får det til at lyde, som om det skulle være et eller andet konfliktområde, noget, vi er uenige om.
Jeg er sådan set også enig i, at tingene skal gøres hurtigt, men jeg håber også, at fru Karen Hækkerup vil være enig med mig i, at det også skal gøres ordentligt, så det, der kommer, er grundigt og gennemarbejdet.
Det er jo lige så vigtigt.
Der skal være kvalitet i tingene.
Det går ikke, at det kun går hurtigt, der skal også være kvalitet, og derfor er det altså nogle gange bedre lige at bruge lidt længere tid på tingene og så være sikker på, at de bliver gjort ordentligt.
Men det bliver fremlagt så hurtigt som muligt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-03:
Jeg forstår, at hr. Frank Aaen anerkender princippet, men at Enhedslisten jo ikke rigtig har noget at have princippet i, når der skal stemmes her i Folketingssalen.
Så stemmer man imod disse landes ønske om selv at kunne vælge deres alliance.
Frank Aaen (EL), 2011-03-03:
Vi er fundamentalt imod NATO på samme måde, som vi er imod EU-konstruktionen, men har altid accepteret, at når lande selv ønskede at melde sig ind og f.eks. gjorde det efter en folkeafstemning eller efter en anden demokratisk proces, skulle man også anerkende det.
Det er vores princip.
Jeg kender ikke til, at vi ikke skulle have overholdt det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2011-03-03:
Tak for det.
Når nu ordføreren står og bryster sig af at være en stor forsvarer af friheds- og menneskerettighederne, synes jeg jo, at det er relevant at få et lidt mere klart svar på det spørgsmål, som fru Pia Adelsteen også bragte op tidligere.
Hvordan har ordføreren det egentlig med, at Socialistisk Folkepartis søsterparti i Sverige, Vänsterpartiet , indkalder til en demonstration på Sergels Torg i Stockholm, hvor der møder 4.000 mennesker op med det formål at få smidt et folkeligt valgt parti ud af rigsdagen i Sverige.
Jeg kan faktisk ikke huske, at der er sket noget lignende siden omkring den 6. marts 1933, hvor NSDAP begyndte at tvangsopløse parti for parti for derved at generere et flertal i den tyske rigsdag.
Er det også den politik, som Socialistisk Folkeparti står for, eller vil man her tage afstand fra det, som Vänsterpartiet foretog sig?