runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Jeg er meget, meget enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der er et kæmpe potentiale i de in vesteringer, som hr. Walter Christophersen taler om her.
Jeg er ikke sikker på, at det er et enteneller, men jeg er helt med på, at hvis Dansk Folkeparti vil være med til sammen med os at bære de investeringer igennem, som hr. Walter Christophersen peger på der, så bliver behovet mindre for en betalingsring.
Det er indlysende, for så er der pludselig et hurtigere og mere effektivt alternativ for folk, der gerne vil tage den kollektive trafik.
Det vigtigste er, der sker noget.
Jeg tror, at for at få de nødvendige investeringer og også for at få det nødvendige passagergrundlag både til alle de forbindelser, hr. Walter Christophersen snakker om, og til den nye metro, er det ikke et enten-eller, men et både-og, men for min skyld kan vi sagtens starte med investeringerne.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Så er der lige den sidste blindtarm: parkeringsfaciliteter i København.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Parkering er også et reguleringsmiddel i forhold til det her.
Det er der ingen tvivl om.
Det er jeg meget enig med Dansk Folkeparti i.
Men spørgsmålet er, hvad man vil.
Det, der er sket i de sidste 10-20 år, er jo, at mange københavnere også har fået bil og pendler ud af byen, og derfor ser vi nu næsten lige så mange, der pendler ud af byen, som der pendler ind.
Og de biler skal også have en parkeringsplads.
Det vil sige, at der er en parkeringsproblematik, men der altså også en vejproblematik, der simpelt hen handler om: Hvor mange biler kan der være på vejene på hvilke tidspunkter?
Jeg føler mig ikke overbevist om, at man får løst Københavns trængselsproblemer ved at bygge dobbelt så mange parkeringspladser i byen.
Jeg må sige, at jeg ikke tror, at det i sig selv vil løse problemet.
Jeg tror heller ikke, københavnerne vil synes, at det er nogen særlig god idé.
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Den 21. september sidste år havde jeg mulighed for at deltage i en konference, som Københavns Kommune holdt, om trængselsproblemer.
Hele ideen med konferencen var, at Københavns Kommune ville arbejde for den betalingsring, som de jo går så varmt ind for.
Deltager i den konference var også hr. Eyvind Vesselbo, der udtalte sig på Venstres vegne.
Ja, det var endda så klart, så han under konferencen oppe på podiet, hvor vi sad og diskuterede i panelet, aftalte med hr. Klaus Bondam at mødes med dem og drøfte det igennem.
Jeg vil godt spørge: Når hr. Kristian Pihl Lorentzen nu tager så klart afstand fra betalingsringen, dækker Venstres ordfører så hele Venstre?
Er det alle i Venstre, der er enige i det, eller er der nogle, der på Venstres gruppemøde har taget afstand og sagt, at ja, vi støtter egentlig det beslutningsforslag, der ligger her fra SF?
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Betyder det, at jeg kan drage den konklusion, at hr. Eyvind Vesselbo ikke har taget forbehold for den ordførertale, der ligger her?
For hvis det ikke er tilfældet, så har vi jo et parti, Venstre, der taler med to stemmer – én i Folketingssalen, hvor de går imod en betalingsring, og én, når der holdes konferencer i Københavns Kommune, hvor de går ind for en betalingsring.
Så må jeg jo spørge mig selv: Hvad mener Venstre?
Er det, som vi sagde i gamle dage: Venstre ved du hvor du har, de holder vælgerne for nar?
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Nej, jeg vil ikke være med til at straffe hverken forretninger, virksomheder eller mennesker, der arbejder i Københavnsområdet eller i Århusområdet.
Jeg synes, at det er at udsætte mennesker, som blot passer deres arbejde et tilfældigt sted i Danmark, for en tilfældig afgift.
Det synes jeg er en skævvridning, og det vil jeg ikke være med til.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg vil medgive ordføreren det sidste.
Det her er signalpolitik, et signal om, hvilken vej det er nødvendigt at gå.
Fru Henriette Kjær siger noget positivt om roadpricing, som også er indbygget i forslaget denne gang, for i SF er vi godt klar over, at det er fremtidens løsning.
Men før den er på plads – og det er den formentlig om 9-10 år – går der rigtig lang tid, og i den tid kan vi jo ikke lade det sejle.
Så er spørgsmålet, hvordan tingene skal følge efter hinanden.
Vi er jo meget med på den massive udbygning af fødelinjer ind til byerne, til de store centre, men erfaringerne fra London og Stockholm siger, at der også skal en motivation til.
Det drejer sig altså både om lidt pisk og gulerod.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg er da glad for, at fru Henriette Kjær ikke holdt præcis den samme tale som sidste gang, vi diskuterede det her.
Der er kommet nogle nye elementer med denne gang.
Fru Henriette Kjær har et argument om firmabiler, som gør, at det bliver socialt skævt.
Det vil jeg da tage seriøst ved at sige, at vi i SF har øje for det frynsegode, der er i det.
Hvis vi nu får ryddet det af vejen som et frynsegode, så forstår jeg at fru Henriette Kjær ser mere positivt på forslaget.
Hvis man kigger på erfaringer fra London, har erhvervslivet, det vil sige butikkerne og specialbutikkerne inde i byen, faktisk fundet ud af, at det går rigtig godt.
Det er et andet element.
Det er jo en erfaring fra det virkelige liv, der også må kunne bevæge fru Henriette Kjær i positiv retning.
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Det kan ikke bevæge mig i positiv retning.
Hvis vi overhovedet skal diskutere det her og forslaget om en betalingsafgift overhovedet skal være interessant, skal vi over til, at man omlægger hele afgiftssystemet og laver en generel roadpricingordning.
Det er jeg så heller ikke indstillet på at gøre den dag i morgen.
Jeg mener, at der er meget om teknikken i det, overvågningselementet osv., som skal diskuteres grundigt.
Men så drejer det sig om en fuldstændig omlægning, så bilisterne bliver holdt skadesløse i økonomisk henseende med et sådant forslag.
Jeg synes, det her er en lappeløsning og ren signalpolitik.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Nej, men det hænger stadig væk sammen.
Såfremt man intensivt udbygger parkeringsfaciliteterne i Københavns Kommune, vil man også afhjælpe trængselsproblemerne, for det hænger sammen.
Hvis man koordinerer det med en massiv investering i trafikal infrastruktur i og omkring København, kombineret med letbaner, der kører radialt ind og føder f.eks. den nye Metrocityring, som kommer om mange år, opnor merer den kollektive trafik osv., ville man i Dansk Folkepartis øjne opnå et bedre system end ved at indføre en afgift eller en form for bompenge i og omkring Århus og København.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg undrede mig lidt over svaret og talen, for jeg har aldrig før hørt, at det var parkeringspladsproblematikken, der skulle løse det.
Det er korrekt, at det vil kunne tage noget af den omfartskørsel, når man er inde i centrum, hvis der er masser af parkeringspladser.
Men jeg mener, at analyserne af problemet med trængsel, som betalingsringen skal gøre noget ved, drejer sig om indfaldsvejene, og det er relativt langt udefra, der er meget pres på.
Hr. Walter Christophersen var med på den tur, vi havde til USA, hvor vi f.eks. i Los Angeles så, at selv om man byggede vejene større og større og flere og flere og i flere og flere højder, kunne man ikke bygge sig ud af det.
Hvad er hr. Walter Christophersens kommentar til det, også ud fra at trafikken stiger fra år til år, og at modellen fra forskere er, at man ikke kan bygge sig ud af det, og at det altså ikke er nok med parkeringspladser?
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Hr. Poul Henrik Hedeboe har ganske ret.
I og med at man opfylder de behov, der er for nye parkeringspladser i København – og det er jo evident, at de kommer – vil man selvfølgelig kunne løse en del af trængselsproblematikkerne i og omkring København.
Det siger sig selv, at kan man komme af med sin bil i stedet for at cirkulere, som man gør i dag, hvilket også er ganske miljømæssigt uhensigtsmæssigt, så ville man jo kunne få bilerne placeret hurtigere og dermed have en vis indflydelse på den trængselsproblematik, der er.
Sådan er det – men det hænger sammen.
Nej, det har ikke forbigået Walter Christophersen, at vi siden den 20. november 2001 har haft et fremragende grundlag for at udbygge den danske velfærdsstat.
Det er ikke forbigået Dansk Folkepartis næse.
Det har selvfølgelig skabt mulighed for, at man også her i hovedstadsområdet har kunnet forholde sig til at købe flere biler, og at der dermed har været et ønske om at få flere parkeringspladser.
Men da man kan forstå, at borgerrepræsentationen i København med det flertal, der er nu, ikke ønsker at være i takt med tiden, bliver man nødt til at slå på de takter.
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Nu skal det jo ikke være sådan en stor økonomisk diskussion.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at den periode, hvor Socialdemokratiet sad på regeringsmagten, statsministerposten, fra 1993 til 2001, jo var den store vækstperiode i dansk økonomi.
Det var der, hvor vi virkelig for alvor fik nedbragt arbejdsløshedstallet meget, meget mere, end den nuværende regering har gjort.
Men lad det nu ligge.
Er det ikke en fornuftig måde at håndtere det på, sådan at de, der ikke ønsker at betale parkeringsafgiften, i stedet må vælge at tage den kollektive trafik ind til centrum af byen?
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Dansk Folkeparti ønsker, at det decentrale system, som nu er sat til at varetage vores metropols interesser, også løfter det ansvar for den danske metropol.
Den danske metropol er til for alle danskere og skal kunne forholde sig til det antal biler, der kommer her til København.
Det er det, byen lever af.
Det er det, der får det mobile og det fleksible arbejdsmarked til at fungere, og som er med til at øge velstanden også for Københavns Kommune, som vi har set i de få år, der er gået i særdeleshed med opbygningen af det første metroprojekt, som vi har set i Ørestaden, og som vi nu kommer til at se i Nordhavnsområdet – endnu en forpligtelse til at forholde sig til at skabe flere parkeringspladser.
Sådan er det.
Man skal se det i en sammenhæng, og det er nu mit bud den her gang, da det er tredje gang, at SF, mens jeg har været her, fremsætter deres forslag desangående.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Med ordførerens tilladelse vil jeg vende mig lidt bort fra parkeringspladserne og til beslutningsforslaget her, som handler om indførelsen af betalingsringe og også har tanker om roadpricing.
Og nu hører vi jo, at vi aldrig får Socialdemokraterne med på den her betalingsring, men vi får dem måske med på noget roadpricing på et tidspunkt.
Det har sådan undret mig, fordi jeg jo egentlig på mange længder synes at Dansk Folkeparti har udviklet en meget progressiv trafikpolitik med fokus på kollektiv trafik og udbygning af den trafikform.
Men man har jo indtil nu vendt sig fuldstændig imod enhver form for roadpricing.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Nu er intet jo statisk, og også Dansk Folkeparti forholder sig til den udvikling, vi er inde i.
Vi holder også øje med, hvad der sker i Sverige, hvad der er sket i Tyskland, i Schweiz, i Østrig, hvad man er i gang med i Holland og også er i gang med i Belgien osv.
Det er da klart, at de informationer, der tilgår os derfra, tager vi ad notam.
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Der var jo sådan en god gang 1960’er-snak i det indlæg, vi hørte om venstrefløjen og de nedlagte p-pladser.
Må jeg lige spørge om en ting: Har det helt forbigået hr. Walter Christophersens opmærksomhed, at københavnerne ligesom alle andre i Danmark er blevet rigere og dermed – måske især københavnerne – har anskaffet sig mange flere biler?
Antallet af biler pr. husstand er jo steget ganske voldsomt i København, og dermed er parkeringsproblemerne selvfølgelig øget i København.
Har det helt forbigået hr. Walter Christophersens opmærksomhed, at det faktisk er sådan, det hænger sammen?
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Det er altid fornuftigt, og Dansk Folkeparti vil altid forholde sig til et udredningsarbejde, som lyder meget fornuftigt, og som jeg på vegne af Dansk Folkeparti kan tilslutte mig, men vi har ikke i Dansk Folkeparti diskuteret, hvad der skal træde i stedet for.
Det er jo ikke noget, vi har haft oppe i folketingsgruppen.
Men for nuværende har vi intet grundlag for at ændre synspunkt.
Kommer der et tiltag, som hr. Martin Lidegaard lige nævner, så er det, som jeg sagde lige før.
Intet er jo statisk, og så må Dansk Folkeparti forholde sig til det.
Men det kræver jo altså et ganske omfattende materiale, som vi i pågældende tilfælde så skal tage stilling til.
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Det er så SF’s forslag, som vi igen skal behandle.
Man kunne jo næsten læse sin gamle ordførertale op, men det vil jeg dog undlade.
Vi Konservative kan ikke støtte forslaget, og det kan vi ikke, fordi vi mener, at det er skævvridende på flere punkter.
For det første har man udvalgt sig to byer, som man vil gøre det muligt at indføre den her betalingsordning i.
Og der mener vi jo, det rammer temmelig tilfældigt blandt de folk, der lige præcis arbejder i København eller Århus.
De skal altså nu pålægges en afgift, hvorimod man så ikke, hvis man arbejder i en anden by, i Randers eller Aalborg eller Odense, belægges med en afgift.
Derudover rammer det også socialt skævt.
Det rammer jo netop lige præcis de mennesker, der ikke har en firmabil.
Det rammer de mennesker, der lige har skrabet sammen til at købe en bil, fordi de har brug for den i den anden ende, hvor de måske skal aflevere nogle børn i daginstitution, eller hvad der nu ellers kan være årsagen til at de godt vil have sig en bil.
Kort sagt: Det rammer i høj grad folk med små indkomster.
Jeg undrer mig lidt over, at SF kommer med sådan et forslag, som jo netop lige præcis tilgodeser dem med firmabilerne, der kan få firmaet til at betale, og som igen kan trække det her fra i skat.
Det hjælper selvfølgelig også – og det har ordføreren for forslagsstillerne været inde på i nogle af sine spørgsmål – transporterhvervet.
Det er jo en ny erhvervspolitik, vi ser her fra SF’s side.
Så jeg synes, der er flere ulemper, end der er fordele ved det her forslag.
Vi synes, man skal investere i god, offentlig, kollektiv transport, og det sagde jeg også sidste gang, vi diskuterede det her forslag.
Der synes jeg jo, det nu er positivt, at vi er langt fremme med udvidelsen af metroen, og at vi også diskuterer – det skal vi gøre senere i dag – en letbane i Århus.
Men vi mener også præcis ligesom Dansk Folkeparti, at det vil være gavnligt med flere parkeringspladser, så man undgår bilerne, der cirkler rundt inde i København med en masse udstødning.
Derudover ønsker vi også en udbygning af parker og rejs-anlæggene, så man kan parkere sin bil i byerne ind til København og Århus og tage toget resten af vejen, eller busser der, hvor det er muligt.
Jeg ser altså det her som en rigtig varm støtte til storcentrene ude i forstæderne, hvor man selvfølgelig vil køre ud og parkere ganske gratis og shoppe i alle butikkerne, for der kan man få de ting, man nu engang skal bruge, og det vil gå ud over det, der i øvrigt falder af til de små specialbutikker inde i København og Århus, at man har valgt den model.
Derfor kan vi som Konservative på ingen måde støtte det her forslag.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Ja, nu er det jo sjældent, man har lejlighed til sådan at kunne kalde Det Konservative Folkeparti rigtig konservativt i ordets egentlige forstand, men jeg må sige, at i trafikpolitikken har partiet ikke flyttet sig mange millimeter de sidste årtier, og holdningen til det her med kørselsafgifter er altså noget af det, der virkelig synliggør det.
Fru Henriette Kjær nævner to grunde.
1: Man vil ikke straffe bilisterne, der arbejder i byen.
2: Det er asocialt.
Men det er jo ikke for at straffe bilisterne, det er for at skåne dem for at skulle sidde i timevis hver eneste dag i kø ude på motorvejene og give dem et rigtig godt alternativ til at betale og som går hurtigere.
Hvordan man kan få det til at blive en afstraffelsesmekanisme overgår min fantasi.
Hvad angår det socialt skæve, vil jeg sige, at de 40 pct. af Danmarks husstande, der ikke har en bil, men som er tvunget til at tage den offentlige trafik, tror jeg nu nok vil være rigtig, rigtig glade for at få finansiering til bedre offentlig trafik og billig offentlig trafik.
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Det er da den fuldstændig omvendte verden at sige, at man vil skåne bilisterne.
De holder jo fuldstændig frivilligt i de her køer ude på motorvejene, og det gør de jo af flere forskellige årsager.
Men det kan også være, at de skal bruge den i forbindelse med deres arbejde, hvor de godt vil have bilen ud til forskellige møder, når de er kommet ind til byen.
Det ved vi jo ikke noget om, men vi kan se, at det er bilisternes eget frie valg, at de vælger at sidde i de her bilkøer om morgenen.
Derfor mener jeg også, at der skal laves nogle positive incitamenter til, at man lader bilen stå, og der har jeg så nævnt nogle af dem i min ordførertale.
Så er det da ganske rigtigt, at forslaget her siger, at man skal bruge provenuet til bedre offentlig transport.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Jo, men jeg tror nu nok, at alle borgere i Storkøbenhavn og alle borgere i Storårhus ville være glade for, hvis også de regionale myndigheder fik mulighed for at kunne investere i bedre lokal offentlig transport, letbaner, mere offensive busruter, hurtigere S-tog osv.
Så det er jo ikke kun et landspolitisk spørgsmål.
Og så vil jeg sige, at det der med bilisterne bliver vi ikke helt enige om, for jeg er helt med på, at mange bilister virkelig har brug for deres bil, og de sidder hver dag, fordi de ikke har noget alternativ, og bander og svovler over at skulle bruge så mange timer.
Men andre bilister kunne sagtens tage det offentlige, hvis det var billigere, og hvis det var hurtigere, og ville foretræk ke at bruge den kollektive transport, hvis det var billigere og hurtigere.
Jeg tror desværre ikke, at man kan gøre det sådan op, at det enten er stok eller gulerod; det hænger sammen, det hele.
Der skal være en prisstruktur og en service, som tilsammen gør, at de, der med fordel kan bruge den kollektive transport, gør det, og de, der har brug for at tage bilen, gør det.
Men sådan er det ikke i dag.
Jeg er sådan set meget enig med Dansk Folkeparti i, at der er brug for en mere grundig analyse og udredning af, hvad der er af konkrete erfaringer inden for det her område, og hvordan man kan komme videre.
Men så er spørgsmålet, om man ikke skulle igangsætte sådan en analyse, uden at man dermed har besluttet sig for en bestemt model eller til at gøre noget, men simpelt hen for at få afdækket området.
Når jeg spørger, er det, fordi jeg jo er helt bekendt med, at også Dansk Folkeparti er meget optaget af, hvor kaotiske forholdene er på mange af vores landevejsstrækninger og vores indfaldsveje.
Selv med en ambitiøs investeringsplan vil det sikkert fortsat være påtrængt med en eller anden form for ny regulering.
Var det ikke fornuftigt at starte der så?
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Jamen der er jo til dels alternativer.
Der kører både bus og S-tog ind til København, regionaltog for den sags skyld også, og det samme er tilfældet i Århusområdet.
Det her ser jeg som ren straf for bilisterne, der i dag lægger over de her 50 mia. kr. i statskassen, og jeg synes ikke, der er nogen grund til at bede dem betale endnu flere afgifter.
Hvordan man end vender og drejer det her, så har det mange negative konsekvenser, dels økonomisk for bilisterne, dels økonomisk for mange af de specialbutikker, der er inde i det indre København.
Derfor kan vi simpelt hen ikke støtte det.
Bente Dahl (RV), 2007-02-07:
Hvis det er rigtigt forstået, hvordan mener Dansk Folkeparti så at vi skal løse det problem, når man ikke kan støtte vores forslag?
Pia Kristensen (DF), 2007-02-07:
Dansk Folkeparti mener faktisk, at vi løser problemet.
Som jeg sagde i min ordførertale, har Dansk Folkeparti sammen med regeringen siden 2002 afsat midler til en ældrecheck, den supplerende pensionsydelse, som er vokset støt og roligt år for år, og vi har forbedret den år for år, sat penge af til den ældreydelse.
Det er den vej, vi ønsker at gå, nemlig at bruge de afsatte mid ler målrettet til den gruppe af folkepensionister, der har det allerdårligst økonomisk.
Tom Behnke (KF), 2007-02-07:
Det Konservative Folkeparti afviser også forslaget.
Vi har fra konservativ side et ønske om at målrette den sociale hjælp til dem, der har størst behov.
Det er ligesom det, vi sætter op foran os selv, hver gang vi skal diskutere socialpolitik: Hvordan sikrer vi, at de, der har størst behov for hjælp, først får hjælpen?
Det radikale forslag går jo i den modsatte retning.
Forslaget går nemlig ud på, at de målrettede ydelser skal spredes ud til stort set alle.
Når jeg siger stort set alle, er det, fordi den måde, som Det Radikale Venstre foreslår her, altså vil gøre, at 90 pct. af alle pensionister vil få noget mere, men til gengæld vil de, der virkelig har behov, få væsentlig mindre.
For når man fordeler det samme antal millioner til flere modtagere, så får den enkelte altså mindre.
Det er almindelig hovedregning.
Den, der så virkelig har brug for hjælp, får herefter ikke den nødvendige hjælp.
Det er jo det, der er problemet.
Det er derfor, vi fra konservativ side ikke støtter forslaget.
Det er vel egentlig ikke dem, vi i første omgang skal hjælpe.
Vi i Det Konservative Folkeparti er meget tilfredse med den velfærdsreform, som er blevet vedtaget og i gang med at blive gennemført, som vil sikre velfærden i fremtiden.
Men samtidig med det skal vi til stadighed være meget opmærksomme på, hvordan vi sikrer, at de, der har størst behov for hjælp, også først får hjælp.
Det er ikke det, forslaget her lægger op til, og derfor afviser vi fra Det Konservative Folkepartis side forslaget.
Bente Dahl (RV), 2007-02-07:
Nu synes jeg nok, at hr. Tom Behnke vender det hele på hovedet, nemlig at det er De Radikale, der spreder og ikke vil give dem, der har størst behov, noget mere.
Det her forslag går ud på at give dem, der har størst behov, mere.
Lad mig slå det fast.
Hr. Tom Behnke snakker om hovedregning, der siger, at de, der har størst behov, får mindre ved vores forslag.
Jeg har set rapporter, der dokumenterer, at uligheden i det her samfund bliver større og større imellem de ældre, fordi vi spreder midlerne ud.
Tom Behnke (KF), 2007-02-07:
Det, der er væsentligt, er, at de offentlige ydelser er målrettet dem, der har behov for dem.
Hvis man f.eks. af helbredsmæssige grunde har brug for hjælp fra det offentliges side, så skal man have hjælp fra det offentliges side.
Så enkelt er det, og så enkelt er svaret.