runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Nu har vi så lige prøvet at få afdækket, hvorvidt SF er tilhænger af skattestoppet eller ej.
Hvis man skal være med i en S-regering, må man jo forstå, at så skal man tilslutte sig et såkaldt skattestop.
Det betyder jo også, at med de forslag, som SF har fremlagt, på ca. 14 mia. kr., hvor SF så vil kræve dem ind gennem skatter og afgifter, så mangler den 100-punkts-plan finansiering.
Og hvad er det så for en politik?
Betyder det, at når SF måtte gå med i regering, så har man ikke nogen politik, fordi man jo har fremlagt en 100-punkts-plan, der koster 14 mia. kr.?
Hvordan får hr. Villy Søvndal det til at hænge sammen?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Vi har ikke indgået en aftale endnu.
Det kan jeg godt røbe.
Det mener jeg ikke hører privatlivet til.
Og det er, fordi det ville være helt underligt, hvis Socialdemokratiet og SF satte sig ned og lavede en aftale, for selv i mine mest optimistiske stunder er jeg ikke sikker på, at vi får et flertal sammen.
Man kan håbe det, men jeg er ikke sikker.
Og det betyder, at man under alle omstændigheder bedst forhandler blandt de partier, der i så fald skal gennemføre en skattepolitik.
Det er det ene.
Det andet er, at i første omgang synes jeg der er noget langt vigtigere at koncentrere sig om, og det er at få en anden regering.
Så vi har en rækkefølge i SF, der hedder: Først vil vi have en anden regering, og bagefter sætter vi os ned og laver de sidste detaljer i politikken.
Det tror jeg er en meget god rækkefølge.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Nu plejer hr. Villy Søvndal at være meget klar i mælet.
Denne gang tror jeg, man skal have en lille oversættelse med for at forstå budskabet.
Budskabet var vel nærmest, at hr. Villy Søvndal har indgået en slags aftale med Socialdemokratiet; en aftale, der ikke helt kan tåle dagens lys endnu, forstår jeg.
Men er det en aftale om at sikre skattestoppet, eller hvad?
Kan vi få det klokkeklart frem?
Bliver det med eller uden SF's stemmer, at skattestoppet står efter en valgdag, hvor man måtte få flertal til venstre side?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg har jo lært, at for De Konservative er skattelettelser selve meningen med livet, så det er jeg godt klar over.
Vi har jo et andet forhold til skat.
For os er skatten en nødvendighed af to grunde, dels for at sikre finansieringen af den fælles velfærd, dels for at sikre, at vores samfund bevarer en vis grad af lighed.
Og derfor er det ikke rigtigt, når fru Pia Christmas-Møller kom til at sige, at SF vil have skattestigninger.
Vi har ikke behov for skattestigninger nu.
Vi har behov for skatteomlægninger, der flytter skatten, så lavtlønsgrupperne bliver fritaget for skat og de højtlønnede kommer til at bidrage mere.
For så vidt angår, hvad der kommer til at ske efter et valg, har vi jo erklæret en fælles interesse i at få nedsat en skattereformkommission, der kan komme med et udspil til en ny skattepolitik.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Det er jeg meget enig i, og det glæder jeg mig dagligt ved.
Det går jeg ud fra at hr. Villy Søvndal også gør.
Den borgerlige regering har jo bred enighed om og et flertal bag skattestoppet.
Det, vi fra konservativ side så arbejder for oven i det, er at få lettet skatten på den sidst tjente krone, men det er jo en anden sag.
Det tror jeg godt hr. Søvndal kan følge mig i.
Så jeg vil gerne vide, om vælgerne kan være trygge ved den garanti, som Socialdemokratiets formand kom med tidligere i dag, nemlig at skattestoppet står, dersom man får et flertal til venstre i salen.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
SF's position på skatten er jo kendt, nemlig at vi ønsker ændringer i skatten.
Vi ønsker ikke at beskatte folk hårdere, men vi ønsker at flytte skatterne.
Vi synes, de velhavende skal bidrage i højere grad til skatten.
Vi synes, den skal lempes på de lave indkomster.
Men det er jo en kendt sag, at der blandt partierne i oppositionen – ligesom der er blandt partierne i regeringen, har jeg forstået – er ganske stor diskussion om skat.
Det synes jeg heller ikke man skal forsøge at undgå.
Vi lever i et demokrati, der har som sin forudsætning, at man diskuterer forskellige holdninger.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Sandsynligheden for, at Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti har flertal efter et valg, er jo mindre i dag, end den har været tidligere på grund af Ny Alliances indtræden på den politiske scene.
Derfor kan jeg ikke vare mig, når jeg nu følger diskussionen og spørgsmålene til SF's ordfører.
Jeg er fristet til at spørge hr. Villy Søvndal, hvordan SF vurderer situationen nu, hvor selv statsministeren må stå på et pressemøde i maj måned og undlade at garantere, at der er et skattestop efter et valg.
Giver det ikke anledning til nogle overvejelser hos SF?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Nu må jeg gå ud fra, at fru Marianne Jelved er enig med mig i, at selv om det er politik, kan det jo godt have noget med virkeligheden at gøre og bygge på det virkelige livs kendsgerninger.
Det er da i hvert fald praktisk, og det tror jeg borgerne har en interesse i.
Nu ved Det Radikale Venstre – forstår jeg – hvad det er, der presses på med; man ved, hvad det er, der er i efterslæb, og så ved man også, præcis hvad det vil koste at efterleve både presset og efterslæbet.
Derfor spørger jeg bare i al stilfærdighed: Hvad er det for et tal, Det Radikale Venstre er kommet frem til?
Så kan vi jo altid efter kommuneforhandlingen vurdere, om man har nået det tal, som Det Radikale Venstre har forestillet sig.
Nu fik vi jo at vide af fru Marianne Jelved, at det hører til privatlivets fred, om Det Radikale Venstre har en aftale med Socialdemokratiet om at gå sammen om en skattereform.
Så vil jeg godt høre, om hr. Villy Søvndal og SF er inviteret til dette sammenrend i privatlivets regi, og om det i givet fald indebærer, at SF har accepteret skattestoppet, for det har fru Helle Thorning-Schmidt jo klart igen i dag tilkendegivet står, også efter en valgdag, hvor hun og hendes parti måtte få magt, som de har agt.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det har jeg overhovedet ikke nogen opgørelse over på nuværende tidspunkt.
Jeg kan bare konstatere, at når vi har været rundt og besøgt plejehjem, skoler og børneinstitutioner, har vi set, at man er under et kolossalt stressende pres; der er simpelt hen ikke midler og ressourcer til at løfte de opgaver, der pålægges institutionerne, og medarbejderne bruger en masse kræfter på noget, der er totalt irrelevant.
Derfor hører det med i den her vurdering at spørge: Hvad kan vi afskaffe af bureaukrati?
Hvorfor skal hver eneste skole i Danmark ud fra en 28-siders-manual udfylde en kvalitetsrapport og sende den ind til undervisningsministeren, en rapport med nogle totalt vanvittige brøker, hvor man tæller lærere og dividerer med bestemte elever og ikke de elever, der hører til et andet sted osv.?
Det er spild af kræfter, og der er masser af den slags ting.
Så det skal vi have væk først, og dermed frigøres der arbejdskraft, og der gives mulighed for en bedre velfærd, bedre undervisning osv., fordi kræfterne bruges til det, folk er uddannet til.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt, den her pind to i forslaget til vedtagelse.
Jeg synes, jeg opfattede fru Marianne Jelveds besvarelse før som, at det var en forudsætning, at der skete en skattereform, for at pind to kunne opfyldes.
Er det korrekt opfattet?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Svaret er nej.
Men det er ingen forudsætning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg vil nu alligevel holde lidt fast i det og så lige slå tilbage og se, hvad det var, fru Marianne Jelved egentlig sagde, fordi sådan hørte jeg det i hvert fald.
Og jeg må så spørge: Er der overhovedet noget på vej imellem Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre vedrørende en skattereform?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg synes også, at der i virkeligheden er mange nye muligheder, hvis man anskuer det lidt positivt, og det vil vi gerne gøre i Det Radikale Venstre.
Vi har også forstået, at Ny Alliance vil have en skattereform.
Vi er ikke enige med Ny Alliance i det, der er blevet talt om i offentligheden, men vi mangler at se noget konkret fra dem.
Men hvis man ser for sig, at de for at støtte en VKO-regering, at være parlamentarisk grundlag for den – det kan man jo ikke afvise vil kunne ske – kræver en reform, så må man forvente, at der bliver en skattereform ud af det.
Eller hvordan ser hr. Villy Søvndal på det?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Hvis der var, så ville jeg ikke fortælle fru Pia Kjærsgaard det her og nu.
Der er noget, der hører til privatlivets fred, ikke?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jamen det bliver vistnok kun en bemærkning, for jeg skal bare takke for besvarelsen, den var helt fyldestgørende, tak.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det var så lidt.
Per Stig Møller (KF), 2007-06-01:
Nu har jeg svaret flere gange, og jeg vil herefter følge hr. Leif Mikkelsens forslag om at lade være med at slide skosålerne helt op ved at løbe op og ned for at sige det samme.
Men der var et par vinkler, som hr. Holger K. Nielsen har fuldstændig ret i jeg ikke fik svaret på, og derfor vil jeg gerne gøre det nu.
Det er fuldstændig rigtigt, at der også er andre.
Det er der.
Der er de gamle krigsherrer, der er narkobaroner, der er kriminelle bander, der er minigangs, der er kidnapning for at få penge, altså upolitisk kidnapning.
Det er der også, det har hr. Holger K. Nielsen fuldstændig ret i, og det klares ikke bare med krigen mod Taleban.
Taleban har glæde af samspillet med opiumhajerne og -baronerne, eller hvad vi skal kalde dem, narkokriminaliteten.
Det har de.
De har formentlig også glæde af kidnapningen.
Men der er både politisk og upolitisk kidnapning.
Men hvad er svaret på det?
Der må der altså både være militær og civil assistance.
Helge Adam Møller (KF), 2007-06-01:
Nu har hr. Rune Lund og en enkelt anden den sidste time bedt udenrigsministeren om at forholde sig til en lang række problemstillinger.
Udenrigsministeren har forholdt sig til dem, og uanset hvad udenrigsministeren forklarer, vil hr. Rune Lund og andre ikke lytte til det.
Man vil ikke tro på det.
Kan hr. Rune Lund bekræfte, at det er FN og et fuldstændig enigt FN’s Sikkerhedsråd, som sidste år i en resolution har opfordret Danmark og alle andre lande til at yde militære bidrag til kampen i Afghanistan mod Taleban?
Vil hr. Rune Lund forholde sig til det?
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Krigen i Afghanistan var i modstrid med folkeretten.
Man gik ind med begrundelsen, at man ville fjerne Al-Qaeda, de ansvarlige bag 11. september, uden at kunne bevise, at det i øvrigt forfærdelige styre, som var der, direkte var involveret i de forfærdelige hændelser den 11. september.
De resolutioner, som blev vedtaget i FN’s Sikkerhedsråd lige efter den 11. september, indeholdt ikke ordet Afghanistan.
Det gjorde de først, da den midlertidige regering blev nedsat i Afghanistan.
I Enhedslisten har vi det sådan, at en FN-beslutning i FN’s Sikkerhedsråd er en forudsætning for at foretage en militær indgriben.
Det er ikke sådan, at man skal bakke op om en dum beslutning, heller ikke når den bliver taget i FN’s Sikkerhedsråd.
Men en beslutning i FN’s Sikkerhedsråd er under alle omstændigheder en forudsætning for at gå i krig.
Det er jo en forudsætning, som regeringen f.eks. ikke har overholdt i forbindelse med Irakkrigen, en ulovlig krig om olie, men det er i hvert fald en forudsætning, som altid skal være opfyldt, hvis Enhedslisten skal godkende militære interventioner.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Per Kaalund (S), 2007-06-01:
Ved afslutningsdebatten i går havde vi selvfølgelig forventet, at statsministeren havde benyttet anledningen til at give en form for status over Irakkrigen, men det skete jo ikke.
Den gode historie fra Afghanistan omkring pigerne og skoler og bøger osv. fik indledningen på statsministerens tale og halvanden side, mens 4 års krig og militært engagement i Irak fik få ord på side 13 i det skriftlige omkring statsministerens åbningstale med en bemærkning om, at situationen i Irak er dybt bekymrende.
Hele det her bekræfter vel, at statsministeren ikke har ønsket at deltage i en debat om Irak i særlig stort omfang.
Vi er gennem årene, når vi foreslog tilbagetrækning fra Irak i en exitstrategi, af statsministeren og regeringen blevet mødt med, at man skulle forblive, til arbejdet var færdigt.
Vi kan nu stille spørgsmålet, om man mener, at arbejdet er gjort færdigt.
Vi har ved flere lejligheder foreslået en dato for tilbagetrækningen og er blevet mødt med, at det kunne man ikke, for man gik terroristernes ærinde.
Det rigtige spørgsmål i dag er selvfølgelig: Går man nu terroristernes ærinde set fra regeringens side?
Det nærmeste, vi er kommet til noget, der ligner en indrømmelse fra regeringen om hele denne sag, er vel forsvarsministerens bemærkninger forleden i Dagbladet Information, hvor der stod, »at invasionen af Irak i 2003 på centrale områder er slået fejl.«
Det må betragtes som en kovending, der er foretaget af regeringen.
Vi har ønsket denne tilbagetrækning og støtter selvfølgelig forslaget her i dag om at få en tilbagetrækning, men må selvfølgelig undre os lidt og spørge, om den egentlige årsag hos statsministeren er, at der ikke længere er et flertal i befolkningen for deltagelse i Irak, at Dansk Folkeparti har fortrudt deres beslutning i sin tid, og at situationen i Irak bliver værre og værre; eller det er, fordi vi står over for et folketingsvalg.
Med disse ord støtter vi beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2007-06-01:
Enhedslisten er selvfølgelig tilfreds med, at bataljonen nu trækkes hjem, men vi forstår faktisk ikke helt den aftale med regeringen, Socialdemokratiet har accepteret i den forbindelse.
For når man ser på, hvad Socialdemokratiet sagde sidste år, hvor man stemte nej til regeringens forslag, var formuleringen jo helt oplagt, at Socialdemokraterne som bekendt ikke kunne støtte en fortsat dansk deltagelse i de amerikanskengelsk-ledede multinationale styrker.
Men hvad er det, der står her?
Så er det, jeg spørger: Hvad er det, der har ændret sig?
Men det principielle, at Danmark nu går ind med Socialdemokratiets støtte og fortsat er en del af koalitionen, af Bushs koalition, hvad har fået Socialdemokratiet til det?
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Da krigen startede i Afghanistan, var det ikke på et FN-mandat.
Der kom først resolutioner i FN’s Sikkerhedsråd, som nævnte ordet Afghanistan, efter at den militære indsats var startet.
Det er rigtigt, at der derefter i FN’s Sikkerhedsråd blev vedtaget nogle resolutioner, da man ligesom de facto kunne forholde sig til, at der var blevet rykket militært ind i Afghanistan.
Det er en situation, som vi kan se på linje med den situation, der er i Irak i dag.
Men det, at FN beslutter noget, behøver jo ikke at betyde, at man så bare skal kaste sig ud i det og lægge sig lige i halen på en amerikansk strategi, som handler om, at man skal vinde det her militært – en militær sejr, som der ikke er udsigt til på nogen måde, et forsøg på en militær sejr, som kun fører udviklingen i Afghanistan i den forkerte retning.
Helge Adam Møller (KF), 2007-06-01:
Tak for det svar.
Jeg kan altså nu konstatere, at Enhedslisten synes, det er forkert, at man lægger sig i halen på et fuldstændig enigt FN, som i sikkerhedsrådsresolution nr. 1707 fra 2006 anbefaler, at Danmark og andre lande sender soldater til Afghanistan.
Hvis det er at lægge sig i halen, har jeg det såmænd ret fint med det.
Leif Mikkelsen (UFG), 2007-06-01:
Som det fremgår af betænkningen, har hr. Naser Khader udtrykt, at han vil redegøre for sin stilling her ved andenbehandlingen.
Og da hr. Naser Khader ikke er her i salen, kan jeg oplyse Tinget om, at denne stilling går på at støtte regeringens forslag.
For nu at spare på tiden kan jeg med formandens tilladelse oplyse, at det samme sådan set gælder for det næste punkt, som vi skal behandle på dagsordenen –
det er udelukkende af hensyn til slitagen på talerstolen og mine skosåler, at jeg siger det.
Går det?
Tak, så er den ting klargjort på vegne af såvel hr. Naser Khader som undertegnede.
Per Kaalund (S), 2007-06-01:
Det kan besvares ganske kort.
Vi har som hovedmål haft, at vi skulle have de militære kamptropper ud af Irak, og det kommer de nu, godt nok til august.
I juli-august starter man og kommer hjem.
Det har været vores formål med det.
Og det er ikke kamphelikoptere eller andet kraftigt militært udstyr.
Det er nogle mindre såkaldte observationshelikoptere, som vi andre kan møde her i Danmark, hvis vi kører for stærkt på motorvejen og politiet låner sådan en helikopter.
Det er den type, der er tale om, plus ganske lidt træningsindsats i den multinationale styrke.
Vor primære træningsindsats ligger i NATO-sammenhæng og ikke hos de multinationale.
Så vi har accepteret ud fra, at hovedmålet er nået, at vi får bataljonen hjem, og at vi fortsat har et yderst begrænset engagement.
Per Kaalund (S), 2007-06-01:
Som sagt får vi hovedparten af styrkerne hjem.
Ved gennemlæsning af vores indlæg ved førstebehandlingen vil man tydeligt kunne se en argumentation for, hvordan vi mener der skal ses på den sag.
Det er der ingen grund til at spilde Folketingets tid med her i dag.
Vi bakker ikke den strategi op, og vi ønsker at komme ud af Irak.
Vi deltager gerne i genopbygningsopgaver, også med eventuelt militær.
Vi deltager gerne i træningsindsatser, selvfølgelig også med militær og for den sags skyld også med politi, mens det militære engagement stort set er væk.
Thomas Adelskov (S), 2007-06-01:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at hr. Lars Barfoed tager fuldstændig fejl, for det, vi ønsker, er, at hvis lønmodtageren indgår en frivillig aftale, altså der, hvor lønmodtageren og arbejdsgiveren sætter sig ned i fællesskab og bliver enige om, at der kan være en klausul om, at man ikke søger ansættelse i en anden virksomhed i en begrænset periode, ja, så er det en aftale imellem arbejdsgiveren og den enkelte lønmodtager.
Det er det, beslutningsforslaget lægger op til.
Det, vi ønsker at fjerne, er den mulighed, som arbejdsgiveren har i dag med regeringens billigelse, og som i øvrigt ville være blevet endnu mere udbredt, hvis det var sådan, at regeringens lovforslag var blevet vedtaget.
Det, vi ønsker at fjerne, er muligheden for, at to eller flere arbejdsgivere kan sætte sig ned og sige: Den her lønmodtager kan ikke søge ansættelse i de og de virksomheder i 1½ år eller mere.
Det er det, vi ønsker at begrænse, og det er det, der lever op til grundlovens § 74, nemlig at alle indskrænkninger i den frie og lige adgang til erhverv, som ikke er begrundet i det almene vel, skal hæves ved lov.
Det er derfor, at vores beslutningsforslag overholder grundlovens påbud om, at Folketinget skal lovgive imod at stavnsbinde lønmodtageren.
Lars Barfoed (KF), 2007-06-01:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men da jeg have lyttet lidt til hr. Thomas Adelskov, så gik det sådan med mit blodtryk, at jeg tænkte, at hvis det er sådan, at jeg skal have blodtrykket til at falde igen inden weekenden, så bliver jeg nødt til at gå op og sige, at det, som hr. Thomas Adelskov siger, er det rene skinbarlige sludder.
Altså, at det nærmest er grundlovsstridigt, hvis vi stemmer imod det her beslutningsforslag, synes jeg ærlig talt hr. Thomas Adelskov skulle tage og pakke sammen igen.
Hr. Thomas Adelskovs eget beslutningsforslag betyder jo ikke, at man fuldstændig fjerner jobklausuler, for det fremgår jo tydeligt af beslutningsforslagets tekst, at der på visse konditioner stadig væk kan være jobklausuler.
Så det ville jo så også være grundlovsstridigt, hvis man skulle følge hr. Thomas Adelskovs logik, og derfor er det det rene skinbarlige nonsens.
Så vil jeg bare sige, at det faktisk er rigtigt, at fagbevægelsen ønskede, at vi ikke skulle gennemføre et forbud mod hemmelige jobklausuler.
Og det er faktisk sådan, at Det Konservative Folkeparti meget gerne medvirker til et indgreb.
Jeg håber, at vi efter sommerperioden kan komme til enighed mellem Folketingets partier om en eller anden form for regulering, for det er vi jo dybest set alle sammen enige om at der burde til.
Frank Aaen (EL), 2007-06-01:
Hvis det her beslutningsforslag ikke bliver vedtaget, så vil alle tropperne komme hjem, for så udløber mandatet.
Der er et mandat, der siger, at de skal hjem inden den 1. juli, medmindre der kommer et nyt mandat.
Det er derfor, jeg ikke kan forstå, at SF i den her sag svækker fredsbevægelsen, for det er jo faktisk det, der sker.
SF svækker fredsbevægelsen og giver statsministeren en øget mulighed for ligesom at dække sig af i den største udenrigspolitiske skandale, som den statsminister har ansvaret for.
Det forstår jeg altså ikke.
Derfor: Lad det stå ved det.
Jeg er sikker på, at vi kommer til at gå sammen i andre spørgsmål fremover, og det ser jeg også frem til.
Men det her forstår vi altså ikke.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Holger K. Nielsen (SF), 2007-06-01:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen: Selvfølgelig har vi da ikke fået noget.
Vi har da heller ikke bedt om noget, altså, vi har da ikke lavet nogen aftale med regeringen, vi er da ikke en del af et nyt sik kerhedspolitisk flertal i Folketinget.
Det er en fuldstændig forkert fremstilling af det.
I stedet for at fokusere på det her synes jeg da, at hr. Frank Aaen skulle fokusere på det, der er det essentielle i den manøvre, der er lavet, og det er, at der er sendt tropper fra Irak til Afghanistan i stedet for.
Det sidste stemmer vi imod, for det er det alvorlige her.
Men at man trækker tropperne hjem fra Irak, er jo det, vi har argumenteret for og har kæmpet for hele tiden.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor hr. Frank Aaen fejlagtigt bliver ved med at sige, at vi nu er en del af regeringens sikkerhedspolitiske flertal, når sandheden er, at det er vi overhovedet ikke.
Hvad skal det til for, hvad er meningen med det?
Hvis statsministeren vil til at bruge det, at vi nu er blevet en del af hans flertal, så skal han da få klar besked fra vores side, for det er vi ikke.
Vi er stadig væk imod.
Så vil jeg om hele sagligheden i det sige: Det er rigtigt, at lovforslaget ikke er afhængigt af vores stemmer, men man har også lov til at tage lidt saglige hensyn i Folketinget, for hvis nu det her forslag blev forkastet, jamen så blev tropperne ikke sendt hjem.
Og den saglighed har man da lov til at bruge i sine overvejelser, når man skal overveje, om man vil stemme ja eller nej.
Frank Aaen (EL), 2007-06-01:
Jeg vil godt starte med at sige, at vi er glade for, at styrkerne, bataljonen, bliver trukket hjem.
Jeg vil også godt sige, at vi jo normalt har et enormt godt samarbejde med SF, hvad angår spørgsmål om krig og fred.
Og jeg har enormt stor respekt for hr. Holger K. Nielsens viden på det her område, som jeg tit trækker på i de her debatter.
Det er derfor, vi bruger lidt energi på det her.
Vi synes, at det, der foregår, er en skam.
Altså, ikke alene siger SF nu ja til, at Danmark fortsat skal være en del af Bushs koalition – det er jo det principielle i det – SF er også med til at genoprette det, som regeringen kalder det brede sikkerhedspolitiske flertal i Folketinget, og det er ved gud blevet bredt, det går helt fra Dansk Folkeparti og over til SF.
Det var også derfor, vi kritiserede Socialdemokratiet før.
For jeg mener i virkeligheden, at den katastrofe, som regeringen og Dansk Folkeparti har ført Danmark ud i og har ført irakerne ud i, og som de har et medansvar for, burde stå soleklar – også med henblik på et kommende valg.
Det gør den ikke længere, for nu vil statsministeren hver eneste gang henvise til, at regeringen heldigvis har et bredt flertal.
På den måde vil han lamme den debat.
Og det synes jeg er en skam, også med henblik på at få et skifte i dansk politik.
Jeg vil sige til hr. Holger K. Nielsen, at det er forkert at sige, at soldaterne var blevet, hvis ikke det her beslutningsforslag bliver vedtaget.
For det første ville det jo blive vedtaget uden SF.
Og derfor vil jeg sige, at SF efter min opfattelse ikke har fået noget som helst ud af at sige ja til det her beslutningsforslag, andet end at de har svækket den front, som skulle være og bør være, og som jeg også er sikker på selvfølgelig vil være mod regeringen på de fleste områder.