runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at hr. Leif Mikkelsen også henviser til, at der blev lavet nogle gode fordelinger i forbindelse med kommunalreformen.
Og jeg kan bekræfte ham i, at det ikke er nogen let sag.
Derfor synes jeg også, at det her forslag, der kommer fra Dansk Folkeparti, er godt.
Det går nemlig ind og siger: Kan vi ikke prøve at få lavet en plan for og en liste over mulige emner, som vi så kan undersøge nærmere, så vi kan få et beslutningsgrundlag på bordet?
Sådan læser jeg forslaget, og derfor synes jeg faktisk, at det er meget godt.
Vi har aldrig sagt, at det er let, og historien viser jo også, at det ikke er nemt.
Det er så der, at vi nu desværre ser, at den nuværende regering begynder at trække nogle af de ting, som vi jo faktisk var i stand til at få placeret rundtomkring, ind til København.
Så er jeg da enig med hr. Leif Mikkelsen i, at man aldrig kan træffe sådan nogle beslutninger her, så man får klapsalver hele vejen rundt.
Det vil aldrig kunne lade sig gøre, for alle synes altid, at det skal ligge der, hvor de selv bor.
Men her er det da helt tydeligt, at tager vi dagens beslutning om jordbrugskommissionerne, samler og centraliserer man og placerer det hele i København.
Der er kæden røget fuldstændig af.
Derfor synes jeg, at det er godt, at vi får taget fat på det her.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-11:
Tak for det.
Det her er jo ikke let.
Det er måske nærmest svært.
Jeg tror sådan set, at en til enhver tid siddende regering vil gøre det bedst mulige for hele landet.
Alligevel er situationen den, at det normalt altid er oppositionen, uanset hvem der er i opposition, der har fantastisk klare synspunkter og løsninger på, hvordan vi helt sikkert kan tilgodese de her yderområder.
Jeg tror faktisk, at der er nogle, der vil påstå, at det er lige så let som at forsøge at ophæve tyngdeloven, for hvis det var så let, ville situationen have været en anden, end den er nu, efter at den opposition, vi har nu, havde siddet i regering i 10 år.
Det må vi erkende.
Jeg synes faktisk, at vi skal være ærlige i politik, og jeg var sådan set ret tæt på den kommunalreform, hvor muligheden for, at man nu kunne gøre det modsatte af, hvad der måske var det klogeste, nemlig kunne tilgodese andre dele af Danmark, blev diskuteret gang på gang.
Og nogle vil kunne huske postyret i forbindelse med at skulle flytte noget til Ringkøbing osv.
Det meste af det blev jo placeret der, hvor det var mest naturligt.
Det bliver det vel stadig væk.
Så hvis vi nu skal være hudløst ærlige, hvad enten man er i regering eller i opposition, er det vel ikke det, der redder yderområderne.
Så vi skal måske til at diskutere skatter og afgifter og reelle arbejdspladser i stedet for at skabe de arbejdspladser.
Men er ordføreren enig med mig i, at oppositionen normalt har de klareste løsninger, uanset hvad oppositionen hedder?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Det er godt nok fantastisk.
Vi har fået sat det her emne om at styrke landdistrikterne og yderområderne på.
Stort set alle talte om det i valgkampen, og når det kommer til realiteternes verden, forsøger man at dreje diskussionen i retning af noget andet, nemlig nulvækst, som umiddelbart ikke har noget med det at gøre.
Oven i købet fejlfortolker man nulvækst.
Det er jo logik, at ordet nulvækst betyder at holde samme niveau.
Hvor svært kan det være?
At man så gerne vil overfortolke det i en politisk fordrejende diskussion, tager jeg helt roligt.
Fred være med det.
Det har jeg så forklaret adskillige gange, og jeg skulle såmænd gerne gøre det en gang til.
Jeg synes bare, at der skulle holdes fast i, at den her sag handler om, og perspektivet i den her sag er, hvordan man kan medvirke til at skabe vækst, aktivitet og beskæftigelse i landdistrikterne, i yderområderne, hvor der netop er brug for det.
Lad mig tage et eksempel: På f.eks. Langeland tørster man efter at få nogle signaler fra Folketingssalen om, hvordan der kan skabes noget vækst og beskæftigelse der.
Og det gælder jo masser af andre steder rundtomkring i landet.
Lad os prøve at tage fat i det, som det handler om.
Det er lige præcis det, det handler om.
Simon Kollerup (S), 2012-12-11:
Der er bare noget, der ikke hænger sammen i Venstres logik.
Der er noget, der ikke hænger sammen, når man gerne vil have nulvækst, som der ikke er i virkelighedens verden.
Det ved i hvert fald hans borgmestre rundtomkring i landet.
Det er ikke det samme som at holde samme niveau.
Nulvækst vil betyde forringelser, det vil betyde besparelser.
Da regeringen blev ledet af Venstre, lagde regeringen selv det frem.
Sådan noget vil betyde, at man må skære ned på kernevelfærdsydelserne.
Derfor hænger det ikke sammen, når man både vil have nulvækst og flytte statslige arbejdspladser ud, sådan forstår jeg ordføreren i dag.
Man saver lidt i den gren, man selv sidder på.
Derfor synes jeg, vi har behov for et meget tydeligt svar fra Venstre på dette spørgsmål: Hvis man vil have nulvækst, som vil betyde 30 mia. kr. mindre end det, som regeringen gerne vil lave, hvordan kan man så samtidig flytte arbejdspladser ud fra de store byer?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det kan lade sig gøre at skære ned, som nulvækst betyder, og samtidig kalde det en plan for at flytte arbejdspladser ud på landet.
Jeg kan ikke få det til at hænge sammen.
Det er dejligt at have Venstre på talerstolen, for det giver jo anledning til at prøve at få nogle svar fra Venstre på, hvad man i Venstre mener om en plan for, hvordan der flyttes statslige arbejdspladser ud.
Jeg forstår, at det er det, vi skal drøfte nu.
I regeringen har vi bl.a. lavet en udligningsordning, som gør, at vi flytter penge fra byerne til landområderne.
Vi har også lavet en statsforvaltningsaftale, efter hvilken bl.a. Nordjylland får en række nye statslige arbejdspladser.
Hvad er så svaret fra Venstre?
Det eneste svar, vi har fået fra partiets formand, er nulvækst lige nu.
Dengang Venstre selv var i regering, skrev man ret præcist, at nulvækst ikke kan gennemføres, uden at det vil betyde forringelser og besparelser af kernevelfærden.
Jeg hører også fra Venstres borgmestre rundtomkring i landet, at det vil betyde nedskæringer.
Ordføreren er bare nødt til at forklare mig, hvordan nulvækst kan gå hånd i hånd med en plan om at flytte statslige arbejdspladser ud.
Man kan ikke blæse og have mel i munden på samme tid.
Hvad er det, man vil i Venstre?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jeg kan forstå, at hr. Andreas Steenberg hellere vil begynde at diskutere teoribogen i stedet for at diskutere den praktiske virkelighed.
Jeg har forklaret den praktiske virkelighed, som den ser ud for mig og for os, og den er, at nulvækst er at have det samme aktivitetsniveau, og så skal man selvfølgelig inden for den ramme gøre det bedst muligt.
Selvfølgelig skal der da være plads til nogle omstruktureringer og omstillinger undervejs, men det er inden for samme ramme, sådan at man får mest muligt for pengene.
Det må da være logik.
Jeg havde så egentlig troet, at jeg skulle svare på, hvordan vi kan hjælpe med at få sat noget mere aktivitet i gang, så vi kan bage en større samfundskage, for det ønsker vi os jo alle sammen.
Der var ikke nogen af os, der ønskede, at krisen kom blæsende ind over os i Danmark.
Det var faktisk VK-regeringen, der havde sikret, at Danmark var netto gældfri i 2008, kan jeg huske, og det glædede vi os over.
Så kom krisen, og den kunne vi jo ikke bare afværge alene.
Vi skulle forsøge ligesom at få bragt Danmark så godt som muligt igennem den og få skabt nogle nye aktiviteter, også i landområderne, og det er sådan set det, det her handler om.
Så jeg synes, man skal støtte det her forslag – og lad os så komme videre med det her analysearbejde.
Jamen det er meget nemt at forklare nulvækst, for det ligger jo umiddelbart i ordet: Det er at bevare samme niveau.
Så inden for samme niveau skal der selvfølgelig være plads til at gøre tingene mest effektivt og bedst muligt.
Det er at bevare samme niveau; så enkelt er det.
Derfor må jeg sige, at jeg undrer mig over, at hr. Andreas Steenberg vil bruge hele sin taletid på at prøve at udfylde det.
Jeg vil så svare tilbage: Lad os prøve at blive ved sagen og spørge os selv, hvordan vi kan hjælpe udviklingen i gang i landdistrikterne og yderområderne – det er jo lige præcis det, som det her handler om – og det kan man også gøre inden for den ramme, der hedder nulvækst.
Det er faktisk det, øvelsen går ud på.
Andreas Steenberg (RV), 2012-12-11:
Derfor gentager jeg mit spørgsmål, som jeg ikke fik svar på fra hr. Erling Bonnesen: Kan hr. Erling Bonnesen på vegne af Venstre garantere, at ikke et eneste sygehus, ikke et eneste plejehjem i landdistrikterne og ikke en eneste landsbyskole vil blive lukket, når Venstre på et tidspunkt måske får held til at indføre nulvækst?
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til det med nulvækst, for jeg kunne forstå på finansordfører hr. Peter Christensen, da han var i Clement Direkte, at nulvækst ikke betyder, at der skal spares på sundhed, ældrepleje og uddannelse.
Det vil sige, at når der kommer flere patienter, kan vi altså se frem til, at der på trods af nulvækst kommer flere penge til medicin til de patienter.
Så skal der skæres ned et andet sted, og mit spørgsmål til hr. Erling Bonnesen er: Kan ordføreren garantere, at ikke en skole, ikke et sygehus og ikke et eneste plejehjem vil lukke i landdistrikterne med Venstres nulvækst?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Det kan jeg svare meget nemt på.
Det er ikke at blæse og have mel i munden.
Jeg har nu to gange under det foregående spørgsmål forklaret nulvækst, så det kan jeg henvise til: Det er at bevare samme niveau.
Så kan man selvfølgelig altid videreudvikle tingene.
Det er lige præcis det, det handler om her, nemlig at prøve at få skabt mere aktivitet i landdistrikterne.
For så vidt angår den udligningsreform, var det ikke kun at flytte noget fra by til land.
Jeg husker meget tydeligt, og det kan hr. Simon Kollerup orientere sig om, hvordan man har det med det her på Langeland.
Det er da netop et yderområde og en yderkommune, som er trængt.
De måtte simpelt hen til kassen og betale og står da i problemer til i hvert fald op over knæene, om ikke noget højere oppe.
Så jeg synes da, man lige skulle orientere sig lidt om, hvad der rent faktisk er gang i på det område, som hr. Simon Kollerup spørger til.
Men hvad sagen angår, synes jeg da, vi skulle se at komme i gang og få sagt o.k. til det her, så vi kan få undersøgt det, som Dansk Folkeparti foreslår her i dag, nemlig at vi skal prøve at få en liste over, en plan for, hvordan man kunne få flyttet nogle statslige arbejdspladser til landdistrikterne, uden for København.
Jens Joel (S), 2012-12-12:
Jeg kan i hvert fald sige, at når vi forhandler det her, er vores udgangspunkt, at det i højere grad skal være banksektoren selv, som skal løfte de her ting, og så kommer man jo selvfølgelig også til at inddrage de brugere, der er i den sektor.
Men hele pointen er, at vi gerne vil undgå en situation, som vi har set tidligere, hvor hele regningen ender hos skatteborgerne, fordi sektoren ikke selv har gjort noget for at sikre sig mod dårlige tider.
Vi synes vi faktisk, det er et sundt princip, at banksektoren og den finansielle sektor i det hele taget selv sikrer sig, selv polstrer sig og selv er ansvarlig for at imødegå eventuelle kriser.
Det er sådan, vi går ind til forhandlingerne, og så må jo se, hvor langt vi kan komme
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-12-12:
Jeg beklager meget, hvis jeg gav indtryk af, at det er analyser, der er produceret i regi af De Radikale.
Det er såmænd blot de analyser, som vi forholdt os til, da vi traf beslutningen, og som er offentligt tilgængelige.
Men ikke desto mindre fastholder vi vores modstand mod den her skat på finansielle transaktioner, da vi ud fra vores egen analyse af de forhåndenværende tal ikke mener, at det vil være gavnligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-12-12:
Tak til DF for at rejse spørgsmålet.
Så det her er en anledning til, at vi måske kan diskutere nogle af de her ting, som jeg også tror vi ser forskelligt på.
Det synes jeg er en god idé, så tak for det.
Fra SF's side anser vi det jo for meget vigtigt, at euroen stabiliseres.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi ikke går ind for euroen.
Vi mener, at euroen var fejlkonstrueret, og at det viser sig i nogle af de problemer, vi ser i dag.
Men det betyder jo ikke, at vi kan eller må, eller at det på nogen måde ville være rigtigt at stille sig i vejen for, at eurolandene tager skridt til at forbedre nogle af de ting, som har været meget problematiske, og som vi ser eksempler på i især de sydeuropæiske lande.
Så vi mener, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at euroen stabiliseres, og vi støtter derfor overordnet tiltag med det formål.
Van Rompuys rapport har mange vidtgående forslag, hvoraf mange kun er møntet på eurolandene.
Med SF-brillerne på er det glædeligt at se, at der nu bliver taget fat om nogle af de grundlæggende problemer med euroen, som vi i mange år har påpeget.
Krisen har haft mange ofre.
Rigtig mange har mistet deres arbejde, og i flere lande er lønnen blevet så lav, at almindelige mennesker ikke kan få det til at løbe rundt, selv om de har et arbejde.
Også i Danmark har krisen i Europa kostet mange arbejdspladser, da vi jo lever af at eksportere til disse lande.
Det er en ulykkelig situation for mange mennesker, og det er i det perspektiv, vi skal se på de tiltag, der bliver taget på det europæiske niveau.
Som politikere må vi påtage os ansvaret og træffe de svære beslutninger, der skal til for at rette op på situationen.
Verden er ændret.
Vi er i dag tæt forbundet med eurozonen og resten af Europa, og vi må finde fælles løsninger på problemerne.
I forhold til bankunionen mener SF, at det er godt, at der tages tiltag til at bryde den negative spiral, som er opstået af sammenhængen mellem en svag finansiel sektor og svage statsfinanser.
Med et fælles banktilsyn af de rette standarder kan vi nu sikre et tilsyn med de store, grænseoverskridende banker, der er – kan man sige – internationale i live, men nationale i døden.
I SF er vi tilfredse med, at der er foreslået en model, der ikke kun sikrer, at det på længere sigt ikke er skatteyderne, der skal betale for rekapitalisering af bankerne, men forhåbentlig også, at bankerne betaler for deres eget rod i butikken.
Hvad angår Danmarks deltagelse, støtter vi selvfølgelig regeringens linje.
Vi bliver nødt til at overveje fordele og ulemper, inden vi beslutter, om vi skal deltage.
Der er på den ene side meget, der tyder på, at det bliver dyrere at stå uden for en bankunion, da banker, der ikke er omfattet af tilsynet, vil få højere låneomkostninger.
Det skal således sikres, at danskerne stadig væk har mulighed for at låne penge, så vi kan få gang i væksten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Tak for ordet, formand, og tak til SF's ordfører.
SF er jo mig bekendt et euromodstanderparti.
Nu har vi så hørt fra statsministeren og økonomiministeren, at Danmark er det 18. euroland.
Deler SF's ordfører den analyse?
Nu siger ordføreren så, at det er ud fra nogle analyser, man har lavet i Det Radikale Venstre.
Det forholder sig jo sådan, at Europa-Kommissionens egen analyse er, at det ikke vil medføre tab af arbejdspladser, hvis man bruger de penge, man får ind, til at investere i at skabe beskæftigelse.
De skrækscenarier, der på et tidspunkt var, om, at Danmark ville tabe mange tusinde arbejdspladser, er blevet fuldstændig underkendt.
Hvis Det Radikale Venstre ligger inde med nye analyser og beregninger, kunne ordføreren så ikke fremlægge dem?
For mig bekendt er det sådan, at det overhovedet ikke er tilfældet, at Danmark vil tabe arbejdspladser, tværtimod vil vi få milliarder ind.
Jeg tror, at man snakker om 8,5 mia. kr., hvis Danmark tilsluttede sig det her forslag – altså masser af penge til at skaffe arbejdspladser for.
Derfor synes jeg, at det lugter lidt som en ideologisk modstand, medmindre der er en spændende analyse fra De Radikale.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke en ideologisk modstand.
Det er en praktisk modstand.
Det er vores formodning, efter de analyser vi nu har gjort os i Det Radikale Venstre, at en sådan skat på finansielle transaktioner vil koste en hel del arbejdspladser i den finansielle sektor i Europa og generelt fordyre den omkostning, der er ved at optage kreditter.
Så vi synes, det er en dårlig idé.
Det er ikke en ideologisk baseret modstand.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre, er svaret på et meget aktuelt spørgsmål, som lige nu bliver diskuteret.
Det bliver nemlig diskuteret, om man skal indføre en skat på finansielle transaktioner.
Det er der nogle lande der har besluttet at gøre, og vi er også nogle i Danmark, der mener, at Danmark burde tilslutte sig det.
Den anden dag var der en kronik af SF's medlem af Europa-Parlamentet, Emilie Turunen, og LO's internationale sekretær, Marie-Louise Knuppert.
Derfor vil jeg tillade mig at spørge De Radikales ordfører: Hvad er det egentlig det handler om?
Er det ideologisk modstand fra Det Radikale Venstres side, der afholder Danmark fra at være med i den her finansskat, der kunne begrænse spekulation og skaffe masser af penge til velfærd?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-12-12:
Jeg vil gerne sige tak til statsministeren for åbningsbemærkningerne, og tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for at have taget initiativ til den her udmærkede debat.
Det Radikale Venstre bakker naturligvis op om regeringens strategi i spørgsmålet om en kommende bankunion.
Det er velkendt, at vi fra radikal side altid har bakket EU op i dets mange facetter, og det er oplagt, at vi i den øjeblikkelige krise skal forsøge at finde fælles løsninger.
Stormvejret over den finansielle sektor i land efter land gør det aktuelt at tale om en bankunion.
Det er også en naturlig forbedring af ØMU'en, at man får den dimension på hen ad vejen.
Imidlertid er tiden ikke kommet til at træffe forpligtende beslutninger om en sådan størrelse.
Vi skal i de kommende forhandlinger sikre os, at vi fra dansk side kan deltage i en fælles bankunion i EU, hvis vi ønsker det.
Men vi vil ikke forpligte os endnu på dette spørgsmål; vi skal først se, hvordan forhandlingerne falder ud. Når tiden kommer, er det min tro, at Det Radikale Venstre vil anbefale, at vi går med i et sådan projekt i fuldt omfang, men som sagt: det er ikke nu, vi skal tage den beslutning.
Det kommer selvfølgelig i høj grad an på resultatet.
Det er klart, at denne beslutning også skal tages i respekt for vores forbehold over for den fælles mønt, som det også er fremgået tydeligt af bl.a. statsministerens indlæg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-12:
Nej, nu synes jeg, at kæden hopper lidt af.
Man kan jo ikke stå og argumentere for, at det, der er helt afgørende for Danmark og den danske regering og for Socialdemokratiet, er, at rettigheder og pligter følges ad, når jeg spørger til lige præcis et af de helt centrale elementer i hele den opbygning af det her nye system med et fælles banktilsyn og en bankunion, nemlig at rettigheder og pligter også følges ad på den måde, at det er de banker, der er underlagt det her fælles system, der betaler til den fond, som skal finansiere oprydningen efter nødlidende banker.
For systemet er bygget sådan op, at det er danske bankkunder, der skal finansiere oprydningen efter nødlidende sydeuropæiske banker.
Det er systemet.
Så kan man jo sige, at hvis det er en dansk bank, der går ned, så er det jo også det her system og den her fond, der skal rydde op – det kan man jo mene.
Så spørger jeg bare Socialdemokratiet: Synes man om den tanke og er man for den idé om en fælles fond i euroregi, som Danmark knytter sig til, hvor de banker og bankkunder, der er inden for det her system, skal betale til den her fond, som skal rydde op efter nødlidende banker?
Jeg ved godt, at detaljerne skal udmøntes efterfølgende og alt det der.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-12-12:
Hvis Enhedslistens ordfører hørte min tale, ville han have hørt, at jeg gentog det ret bastant i min indledning.
Som jeg har forstået det, og som Socialdemokraternes ordfører også gentog det, ligger det ret klart, at det, som økonomi- og indenrigsministeren sagde, og det, som statsministeren sagde, var, at vi bliver nødt til at forholde os til, at vi er omgivet af eurolande.
Vi bliver nødt til at forholde os til, at vi er i en situation, hvor vi bliver dybt påvirket af, hvad eurolandene gør.
Vi ligger tæt op ad eurozonen, og vi har en fastkurspolitik.
Så det er en konstatering af, at naturligvis bliver vi nødt til at følge det tæt.
Men der er også mange ting, der så har betydning, når vi er et ikkeeuroland.
Altså, vi deltager ikke i de lånepakker til f.eks. Grækenland.
Der er også nogle rettigheder, vi ikke har som ikkeeuroland.
Der er nogle steder, vi ikke sidder med ved bordet osv.
Men vi ligger tæt op ad eurozonen, både politisk og i forhold til konvergenskrav osv. Så jeg ser det som en konstatering af det.
Vi er naturligvis ikke i essensen et euroland, det giver sig selv.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Jamen det er klart.
Altså alle, der har prøvet at køre sydpå fra Aabenraa, har jo konstateret, at de rammer et euroland.
Så selvfølgelig ligger Danmark tæt på et euroland, det er klart.
Men når økonomiministeren siger, at vi er det 18. euroland, bl.a. fordi vi er med i finanspagten, så vil jeg bare gerne spørge SF's ordfører: Var det sådan, at Danmark ifølge SF's logik og synspunkt tilsluttede sig europolitikken, da vi sagde ja til finanspagten, og burde befolkningen ikke blive spurgt, om de har den samme holdning, altså at Danmark er det 18. euroland, når nu statsministeren, økonomiministeren og åbenbart også SF's ordfører deler den opfattelse?
Merete Riisager (LA), 2012-12-12:
Jeg tror nu nok ikke overraskende, at det er hr. Lars Barfoed, der lever i en vildfarelse.
Selvfølgelig påvirkes vi af, hvad der sker i eurozonen, og det er også derfor, at vi skal have så mange kort på hånden som muligt for at navigere og for at gøre det, der er bedst for Danmark, og for at placere os så godt som muligt i en eurozone, som jo tydeligvis ikke kan finde ud af det, og hvor der bliver gravet et større og større hul foran den.
Derfor mener jeg, at vi skal gå ind i et konstruktivt samarbejde med de lande, som heller ikke ønsker at indtræde i euroen, f.eks. briterne, svenskerne og tjekkerne.
Der er jo altså andre lande, som har fornuften i behold, og som kan se, at det er en helt forkert vej, vi er kommet ud på.
Lars Barfoed (KF), 2012-12-12:
Jeg må sige, at jeg undrer mig en del, når jeg hører fru Merete Riisager redegøre for hele den europæiske situation og forholdet mellem eurolande og ikkeeurolande.
Det er, som om Liberal Alliance lever i den vildfarelse, at fordi vi ikke er et euroland, kan vi være fuldstændig ligeglade med, hvordan det går med euroen og med eurolandenes økonomi og finanser, for det er jo ikke os.
Sandheden er jo, at vi har et skæbnefællesskab.
Vi er da dybt afhængige af udviklingen i eurolandenes økonomi.
Vi har låst den danske krones kurs fast til euroens kurs.
Derfor er der en sammenhæng og et skæbnefællesskab, og derfor må vi da også engagere os i løsningen af de fælles europæiske økonomiske problemer og tage del i det og også være opmærksomme på, at hvis vi isolerer os for meget fra det, det sker, risikerer vi at udsætte danske pengeinstitutter og andre finansielle virksomheder for dårligere funding – altså højere omkostninger – når de skal have kapital til at låne penge ud til kunderne.
Er fru Merete Riisager ikke enig i den betragtning?