Bente Dahl (RV), 2011-03-15:
Regeringen indgik i 2009 aftale med Dansk Folkeparti om en plan om grøn vækst.
Aftalen skal sikre bedre miljø og klima og mere natur af høj kvalitet, der er tilgængelig for alle.
Lovforslaget, L 158, skal medvirke til at gennemføre »Grøn Vækst«-aftalen.
Aftalen er omfattende og involverer en række ændringer på mange områder: Fødevareministeriets område, naturbeskyttelseslovgivningen, planloven, vandløbsloven med mange flere.
L 158 er fødevareministerens bord.
Det Radikale Venstre vil til enhver tid meget gerne være med til at arbejde for bedre miljø og klima
, men vi stiller os dog noget skeptisk over for det lovforslag, vi behandler i dag, altså om det vil medvirke til det gode formål.
Vore indvendinger går bl.a. på, at fødevareministeren kan undtage arealer, hvor det at udlægge randzoner vil ramme enkelte lodsejere uforholdsmæssigt hårdt, f.eks. på arealer med særlige højværdiafgrøder, væksthuse, forsøgsanlæg og lignende.
Det gør lovforslaget noget upræcist.
Det er noget uklart, hvordan de ministerbeføjelser vil udmønte sig – lovforslagets fulde konsekvens er altså ukendt.
Yderligere har flere ordførere givet udtryk for vilje til at dispensere, og det gør også lovforslagets fulde konsekvens ukendt.
I høringssvarene siger KL og andre vedrørende energiafgrøder, at muligheden for opdyrkning af randzonen med energiafgrøder vil forringe naturforbedringerne markant og forringe landskabet i ådale og langs søer og vandløb.
Enkelte kommuner – jeg har nævnt Tønder – gør opmærksom på, at det vil være uhyre vanskeligt og nogle steder umuligt at komme til at vedligeholde vandløbene med maskiner på grund af energiafgrøderne.
Andre høringssvar finder lovudkastet ekspropriativt, og enkelte finder det grundlovsstridigt.
Der er ganske mange, som finder den ledsagende kompensationsordning utilstrækkelig eller for usikker over tid, ligesom der er mange høringsparter, der er utilfredse med, at der ikke er udarbejdet drifts- og samfundsøkonomiske konsekvensanalyser over forslaget.
På det faglige plan er der en del høringssvar, der betvivler eller er uenige i det miljøfaglige grundlag for lovudkastet
Der er i det hele taget rigtig mange svar, der vender tommelen nedad af mange forskellige grunde.
Det, at der er så mange forskellige argumenter, der på den måde forholder sig til lovforslagets negative konsekvenser, gør det ganske mærkeligt, at regeringen ikke tog dem alvorligt og ændrede forslaget, før det blev fremsat.
Det må vi andre så prøve at gøre noget ved i udvalgsarbejdet.
Et argument, der kunne tale for randzoner, kunne være, at de kunne holde fosfor fra landbrugsproduktionen tilbage, men det viser sig, at det er ganske små mængder, der holdes tilbage på den måde.
Undersøgelser fra Danmarks Naturundersøgelser og Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet viser, at det er ganske små mængder.
Som det fremgår, er Det Radikale Venstre ganske skeptisk over for L 158.
Jeg vil høre, om ordføreren vil medgive, at hvis viljen til dispensationer bliver omfattende og det sammenholdes med lovens intentioner om ministerbeføjelser, hvormed fødevareministeren kan undtage arealer, hvor udlægget af randzoner vil ramme enkelte lodsejere, så kan det gøre, at lovens konsekvenser kan være umulige at forudsige.