Lene Espersen (KF), 2014-01-29:
For Det Konservative Folkeparti har det altid været afgørende, at vi så på, om vores folkeskole havde et tilstrækkelig højt fagligt niveau.
Derfor var vi faktisk også glade, da Folketinget tilbage i 2006 vedtog, at der skulle indføres nationale test i udvalgte fag på bestemte klassetrin.
Formålet var at styrke evalueringskulturen i folkeskolen som et vigtigt element til at løfte elevernes faglige niveau.
De nationale test skulle sammen med den øvrige løbende evaluering af elevens kundskaber medvirke til at forbedre vejledningen for den enkelte elev og underretningen af forældrene samt planlægningen af undervisningen.
Det blev derudover altså besluttet, at der skulle laves en redegørelse til Folketinget 3 år efter ikrafttrædelsen.
Det startede i foråret 2010, og det er også derfor, vi har debatten her i dag.
Hovedkonklusionen på evalueringen er følgende: Evalueringen viser, at lærerne og skolelederne anvender de nationale test i pædagogisk og ledelsesmæssig sammenhæng, men de anvender dem primært summativt, dvs. til at monitorere det faglige niveau som en helhed, og i mindre grad formativt, dvs. i det fremadrettede.
Jeg vil gerne her sige, at vi Konservative ønsker, at man skal sætte fokus på det i den revision, der skal ske af de nationale test.
Vi ønsker, at man skal bruge dem mere fremadrettet; vi ønsker, at man skal bruge dem sammen med elevplanen til at have mere fokus på udviklingen.
Det er vi også enige i.
Selv om det skal bemærkes, at effekten kun har været målelig på testen dansk læsning, fordi der er gået for kort tid til at sammenligne med andet, er det vigtigt at understrege, at det så ud til, at testen både har betydet, at det faglige niveau er blevet løftet, da man har brugt testresultatet til at blive bedre, men også, tyder noget altså på, at man er blevet bedre til at gennemføre test.
Det ses i øvrigt også i andre fag i 8. klasse.
For det tredje ser det ud til, at skolernes evalueringskultur er styrket.
Det skyldes ikke alene testene, men også samspillet med andre evalueringsværktøjer.
Noget, vi ønsker at tage med i det fremadrettede arbejde, er at sikre flere svære opgaver og sikre en god sammensætning i antallet af test om de forskellige emner.
Vi støtter også en socioøkonomisk reference, der kan bruges af skolelederen, og at der skal arbejdes med supplerende undersøgelser som f.eks. trinmål, hvor der ikke testes.
Endelig vil jeg også gerne her fremhæve de resultatmål, vi er blevet enige om i folkeskolereformen, nemlig at mindst 80 pct. af eleverne skal være gode til at læse og regne i de nationale test, at andelen af de allerdygtigste elever i dansk og matematik skal stige år for år – det er jo her, vi virkelig kan være med til at løfte niveauet – og at andelen af elever med dårlige resultater i de nationale test af læsning og matematik uanset social baggrund skal reduceres fra år til år.
Jeg synes, det er positivt, at der både vurderes på elevernes evner i forhold til i andre lande, men ikke mindst også i forhold til os selv, og derfor er det meget, meget vigtigt, at vi også i det fremadrettede kigger på, hvordan den enkelte elev kan guides.
Men vi er meget glade for redegørelsen, selv om man kan sige, at den hviler på et forholdsvis spinkelt grundlag – det er tidligt.