runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-20:
Vi er som bekendt positive over for beslutningsforslaget.
Jeg havde to spørgsmål i min tale, som jeg tror at udenrigsministeren midt i al tumulten ikke nåede at få med.
Det ene var spørgsmålet om, hvordan Danmark stiller sig i den diskussion, der tilsyneladende pågår inden for koalitionen, om det politiske spor, herunder hvor tæt man bør gå til regimet i Damaskus.
Det er et svært spørgsmål, det er der ingen grund til at lægge skjul på.
Det var mit første spørgsmål.
Mit andet spørgsmål var så, hvad der egentlig er motivationen for, at regeringen allerede nu ønsker at melde ud, at vi skal sende lige præcis så og så mange F-16-fly af sted om 1 år, når situationen kan udvikle sig i mange forskellige retninger inden for det næste år.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Lad mig starte bagfra.
Grunden til, at vi tilkendegiver, at vi vil genudsende F-16-flyene, er, at vi gerne både vil sende et klart signal til vores eget personel om, hvad der er vores intention, og allerede nu vil starte en diskussion om, hvad vi gør, hvis situationen ikke har forandret eller forbedret sig.
Jeg frygter, at det er en langvarig konflikt, vi er inde i, og derfor skal vi også begynde at gøre vores egne overvejelser i Danmark om, hvad det er for et mandat, vi udsender F-16-flyene med.
Jeg håber af hele mit hjerte, at situationen har forandret sig, så der ikke er grund til at sende F-16-flyene af sted, når de er klar.
Jeg tror bare, det er urealistisk.
Til spørgsmålet om, hvor vi står i forhold til Assad, vil jeg sige, at vi har det klare synspunkt sammen med resten af EU, at den nuværende ledelse ikke kan være en del af løsningen og der er brug for en overgang, en transition, så man kommer væk fra den nuværende ledelse til en anden ledelse for at skabe en varig fred.
Der er nogle nuancer i forhold til, hvordan den transition skal være.
Nogle ønsker en meget hurtig og kort transition, og nogle ser mere åbent på, at den kan tage længere tid.
Men det, der tidligere var uenighed om, var, hvorvidt der overhovedet skulle være en transition, altså hvorvidt Assad kunne være en del af den endelige løsning.
Det er der nu en enighed i EU-kredsen om at han ikke kan være.
Der er nødt til at være en forandring, så det nuværende lederskab skal væk.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-20:
Den enighed tror jeg nu der har været i et stykke tid.
Men jeg er meget glad for den præcisering af, at der er en nuanceforskel, hvor nogle så forestiller sig en kort transition og andre en længere.
Der er nogle nuancer, men det er ikke nogle ligegyldige nuancer, hvad udenrigsministeren udmærket ved, og hvor ligger Danmark så i den diskussion?
Det var det ene spørgsmål, altså om nuancnerne, mener jeg.
Så kan man jo godt forestille sig en situation, hvor også andre dele af koalitionen ikke synes, det er nogen særlig god idé at intervenere direkte militært i det scenarium.
Er det ikke lidt tidligt at tage den debat, før vi ved, hvordan situationen udvikler sig i løbet af de næste år?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Som hr. Holger K. Nielsen så udmærket sagde tidligere, træffer vi i dag en beslutning om et radarbidrag og ikke om et F-16-bidrag.
Og når vi fra regeringens side har sagt, hvad vores intention er, så er det for at tilkendegive, hvad vi ønsker at gøre.
Men vi har ikke truffet en beslutning, for det er klart, at for at kunne træffe en konkret beslutning er vi nødt til at vide, hvad situationen på landjorden er, og hvad situationen er i forhold til alliancen.
Jeg tror desværre, det bliver nødvendigt at træffe en konkret beslutning om et ganske robust mandat til en udsendelse af F-16 igen.
Jeg håber det ikke, men jeg tror det.
I forhold til, hvor vi står henne, mener jeg, at hvis man skal finde en varig løsning, er det nødvendigt at inddrage den moderate syriske opposition, og for mig tilkendegiver det, at transitionsperioden med Assad skal være så kort som mulig.
Jeg anerkender, at det for at finde en løsning er nødvendigt at finde frem til en overgang, hvor både de russiske interesser for at være til stede i regionen og for den sags skyld også de iranske interesser finder en løsning – desværre er det i øjeblikket lidt uklart, hvad iranerne egentlig interesserer sig for.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jeg tror, at jeg, allerede inden Holger K. Nielsen spurgte, nævnte, at jeg mener, at Ruslands deltagelse er et kæmpe problem.
Det optrapper konflikten, og det besværliggør at finde en løsning.
Det betyder ikke, at vi så ikke samarbejder med russerne.
Vi forsøger fra koalitionens side at lave en samarbejdsaftale med Rusland for at få klarhed over, hvornår de flyver, og hvornår koalitionen flyver, så vi ikke ved et uheld kommer til at lave en ekstra optrapning i form af direkte kampmæssig kontakt mellem russiske fly og fly fra koalitionen.
Så vi bliver nødt til at samarbejde, og vi bliver nødt til at erkende, at der er nogle faktiske forhold i regionen, der gør, at det her er kompliceret.
Det betyder ikke, at alt, hvad al-Abadi gør, er rigtigt.
Men jeg mener bare, vi skal anerkende, at han forsøger at spille en mere inkluderende rolle end sin forgænger.
Vi har sådan set en af de allerallervigtigste, nemlig Ellen Margrethe Løj, som er FN's generalsekretærs særlige udsending, og dermed lederen af det.
Det er korrekt, at vi ikke har noget stort bidrag.
Det kan vi ikke have alle steder.
Der er heldigvis rigtig, rigtig mange lande, der bidrager til den fredsbevarende styrke, og derfor er det jo ikke et mål i sig selv at være flest til stede flest mulige steder.
Målet må være at være til stede de rigtige steder i forhold til, hvad den danske kapacitet er.
I forhold til de kommende forhandlinger tror jeg ikke, det bliver mig eller det danske Folketing, der præcis kommer til at afgøre, hvem der mødes.
Men da jeg tidligere nævnte, hvem jeg tror der skal snakkes med, og hvem EU's udenrigstjeneste snakker med, så er det Iran, så er det Saudi-Arabien, så er det Tyrkiet, det er Quatar, og det er selvfølgelig Rusland, USA og EU, som skal sidde ved bordet.
I min optik ikke nok, men man arbejder mere sammen end tidligere.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Nej, men når man skal forhandle og finde diplomatiske løsninger, skal man jo huske at holde døren åben.
Der er jo ved at ske et skred, og jeg kan huske, at der var en hel masse folk, der ikke måtte være med i Genève I, bl.a. russerne og iranerne, og der var også nogle, der ikke var med i Genève II, selv om vi alle sammen var enige om, at vi skulle forhandle fred med vores fjender.
Forhåbentlig bliver
Genève III et mere åbent forum, hvor vi får samlet de folk, der har en autoritet, og som kan sige ja eller nej på vores modstanderes vegne.
For at det kan lykkes er det jo vigtigt at have dialog for at lægge pres på dem alle sammen.
Så vil jeg gerne lige stille et lille detailspørgsmål.
Ministeren nævnte Ellen Margrethe Løj, og at vi har folk i Sydsudan.
Det er et meget, meget lille bidrag, så vidt jeg husker.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Det Konservative Folkeparti synes, det er meget positivt, at der er fundet en måde at fortsætte Danmarks deltagelse i bekæmpelsen af Islamisk Stat på.
Vi havde også gerne set et mere slagkraftigt bidrag, altså at vi kunne have fortsat med vores F-16-fly, men vi kan jo ikke forlange det umulige af vores soldater og vores fly.
Så har man fundet den her løsning, som vi stoler på er det bedste bidrag.
Regeringen har haft konsultationer med koalitionen dernede og har vurderet, at det her var det bedste bidrag, der kunne ydes i øjeblikket, og så er vi Konservative tilfredse med, at man gør det.
Vi ser gerne, at Danmark kommer tilbage med større styrke, men generelt må vi også erkende situationen, som er, at vores kapacitet til at udsende styrker ikke er stor nok i øjeblikket.
På grund af en generel besparelse på forsvaret gennem de seneste mange år har vi ikke helt den kapacitet, som vi burde have, og det skal vi selvfølgelig have rettet op på.
Vi skal have sikret et forsvar med en større kapacitet.
Men kampen mod Islamisk Stat støtter vi meget varmt.
Det er en af de mest forfærdelige bevægelser, verden har set i mange årtier.
Det er en folkemorderisk terroristorganisation, som skal nedkæmpes og udryddes.
Der er ikke meget positivt at sige om det overhovedet, og sådan rent moralsk har jeg meget svært ved at forstå, at der er nogle, der kan have nogen skrupler ved, at vi holder Islamisk Stat nede.
Jeg synes også, vi selv kan være tilfredse med, at vi deltager i den her bekæmpelse af Islamisk Stat, for de skaber også problemer for os i Danmark.
Så det er også i Danmarks egen interesse, at vi fortsætter med at yde bidrag og sørger for, at Islamisk Stat bliver nedkæmpet.
Det er mit indtryk, at de danske soldater gør det rigtig godt.
Jeg var lige som flere af de andre forsvarsordførere dernede for nylig og fik indtryk af, at der er blevet gjort et rigtig flot stykke arbejde af vores F-16-piloter og det andet personel, der har været udsendt dernede.
Også de, der bidrager til at træne den irakiske hær dernede, skal have en stor tak for deres indsats, og jeg ønsker også al mulig held og lykke til de, der nu bliver udsendt.
Jeg håber, at de vil gøre en lige så stor forskel som de soldater, vi har haft udsendt indtil videre.
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Jeg vil gerne sige tak for lykønskningen fra forsvarsministeren.
Ved de meget få møder, vi har haft indtil nu, har jeg fået et meget positivt indtryk, og det har jeg stadig væk.
Jeg forstår omsorgen for det danske forsvar, og jeg har virkelig forsøgt i mine første måneder som freds- og forsvarsordfører at komme ud og tale med alle dele af det danske forsvar.
Jeg tror, jeg efterhånden har aftaler næsten alle steder.
Det, jeg bliver ærgerlig over, er, at man ikke vil gå ind i en dialog om, om vi kan være alle steder på en gang.
Det er jo ikke radaren, der gør, at jeg tænker, at vi er pressede herhjemme.
Det er det med, at man vil være alle steder, fordi vi bliver nødt til at sige ja, hver gang der kommer en historie op i medierne om et sted, vi bør være.
Den her indsats har været i gang længe, og jeg kan fint forstå, at man skal gøre en indsats i Irak, men jeg er ærgerlig over, at man bare betragter hr-rapporten som endnu en af slagsen.
Der er så mange i forsvaret, mere end 40 pct tror jeg, der aktivt søger væk.
Jeg mener, at man lige som i erhvervslivet, hvor jeg kommer fra, bør gå ind og sige: Hvis det her er status quo lige nu, skal vi måske lige kigge indad, inden vi går ud og bidrager andre steder.
Vi skal sikre, at de mænd, vi sender ud, har ejerskabet det rigtige sted.
Og der synes jeg vi skylder vores forsvar noget.
Peter Christensen (V), 2015-10-20:
Det ville være en forkert konklusion, hvis man oven på en analyse af medarbejdertilfredsheden – hvor det bliver påpeget, at der er en række ting, i øvrigt mange forskellige ting, der bør justeres, ændres, rettes op på, håndteres – sagde, at den produktion, man så kan have i forsvaret, er nul.
Og det er jo heller ikke rigtigt, når hr. René Gade siger, at hvis nogen kalder, skal vi komme med noget.
Nej, det er ikke tilgangen fra regeringens side.
Men når vi er en del af en koalition, som opstiller nogle behov, der er, så går vi aktivt ind og kigger på det, og det er også tilfældet med radarbidraget her.
Vi siger: Er der nogle af de behov, man har stillet op, som vi kan være med til at indfri?
Og det er radarbidraget.
Der siger vi så, i øvrigt i dialog med forsvaret: Kan vi komme med et bidrag her?
Og ja, det kan vi, og radarbidraget er ikke noget, der indsættes andre steder.
Derfor er det jo heller ikke en funktion eller et bidrag, der medfører et massivt træk på ressourcerne, altså sammenlignet med argumenterne om F-16-flyene, som havde brug for en pause.
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Jeg vil gerne sige med det samme, at jeg ikke peger fingre ad nogen personligt her, heller ikke ad forsvarets ledelse.
Det er mere en generel betragtning om, hvordan man samarbejder, Christiansborg og forsvaret imellem.
Jeg synes, at både udenrigsministeren og forsvarsministeren i dag har været rigtig, rigtig gode til at svare klart og tydeligt.
Noget af det, vi har efterspurgt i Alternativet, er, at vi får den her debat, hvor man virkelig ønsker at svare.
Det synes jeg på alle måder vi har fået.
Derfor synes jeg også, at det er ærgerligt, at man underkender, at det kommer til at røre ved kernekompetencerne, når man går ud og siger, der skal spares over 2 mia. kr. i forsvaret.
Der er jeg i hvert fald vant til i erhvervslivet, at så siger man jo faktisk som leder, at det kan gøres meget bedre end i dag, for ellers må det da koste noget et eller andet sted.
Peter Christensen (V), 2015-10-20:
Det synes jeg så er en lidt anden debat, altså en debat om, hvad forsvaret som helhed kan levere på både kort og lang sigt.
Men lige nu er det jo sådan set Alternativet, der vender det på hovedet ved at sige, at fordi man i det nuværende forsvarsforlig har skullet finde 2,7 mia. kr., kan man ikke udsende et radarbidrag.
Det er jo sådan set Alternativet, der er ved at vende argumentationen om.
Der er det, jeg siger, at det synes jeg er forkert.
Og jeg er helt sikker på, at når Folketinget her i dag beslutter at sende et radarbidrag af sted, så vil det vise sig, at vi vil kunne konstatere, at det er en opgave, som forsvaret også kan løse og vil løse dygtigt.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Debutanten fra 1981 – ja, ja!
Men jeg synes nu, at forsvarsministeren skulle tage det lidt mere alvorligt, hvad der sådan er af problemer i forsvaret.
Jeg taler også med folk dér, og man skal ikke kratte ret meget i overfladen, før det kommer frem, at der virkelig er bekymring og også utilfredshed.
De siger: Hør her, I kan ikke på den ene side sige, at vi skal alt muligt, og på den anden side ikke give os ressourcer til det.
Det er jo grunden til, at man er slidt ned.
Og Forsvaret vil ikke sige, at de skal have så og så mange penge.
De ved jo godt, at penge, der skal gives til forsvaret, bliver taget fra velfærdsområder, og det ønsker de heller ikke at tage ansvaret for.
De vil godt have nogle flere penge, men de siger, at det er okay, hvis man beslutter sig for at give færre penge.
Men så må opgaverne også tilrettelægges efter det, og der må prioriteres efter det.
Det er sammenhængen mellem prioriteringer og opgaver og så ressourcer, der er det store problem og også det store samtaleemne.
Og det bliver ministeren nødt til at forholde sig mere seriøst til, end han gjorde før.
Peter Christensen (V), 2015-10-20:
Det forholder jeg mig meget seriøst til.
Men det er her under debatten om radarbidraget, at man er begyndt at føre en argumentation om, at de udfordringer, der er i forsvaret, betyder, at det er et problem, at vi enten udsender det her radarbidrag eller overvejer, om der er behov for at genudsende F-16-flyene.
Det er ikke mig, der står og laver en konklusion om, at fordi der er nogle udfordringer i forsvaret, vil man ikke kunne producere noget som helst fra nu af.
Det, jeg prøver at argumentere hårdt for, er, at forsvaret kan rigtig meget.
Og nu skal vi ikke få lavet en konklusion, der hedder, at fordi der er nogle udfordringer, vil vi ikke kunne komme med nogen produktion eller noget bidrag, fra nu af og indtil de udfordringer er løst.
Det tror jeg sådan set også forsvaret ville blive rigtig kede af, altså hvis vores konklusion var, at der sådan set ikke var noget, vi kunne bede dem om at være med til at løse fra nu af og så det næste års tid.
Men lad mig vende tilbage til det, som var udgangspunktet for diskussionen, nemlig om der er nogle udfordringer i forsvaret:
Der vil jeg til gengæld sige, at ja, det viser HR-målingen.
Det er jo sådan set også det, forsvarets ledelse siger helt klart, altså at man skal have justeret nogle ting.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Jeg er enig med hensyn til den der radar – skidt være med den.
Den kan man selvfølgelig godt håndtere.
Det, jeg er mere optaget af, er diskussionen om, hvorvidt man skal sende flyene af sted igen.
Og vil forsvarsministeren da ikke medgive, at det er man nødt til at se i sammenhæng med de andre problemer og udfordringer, forsvaret står over for, altså at man er nødt til både at sætte det ind i en ressourcediskussion, men også i en diskussion om, hvad det er for opgaver, forsvaret skal tage sig af?
Vi ved, at der er flere opgaver i nærområderne, som man skal forholde sig til, bl.a. er der Arktis, som man skal forholde sig til, og så har man stadig væk nogle opgaver internationalt.
Vi kan ikke det hele.
Det kan vi bare ikke.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren igen: Er man ikke nødt til at se en eventuel nyudsendelse af F-16-flyene i sammenhæng med de øvrige sikkerhedspolitiske opgaver, vi står over for, og de ressourcemæssige problemer, som forsvaret står over for?
Peter Christensen (V), 2015-10-20:
Jo, det er jeg faktisk enig i.
Altså at ethvert bidrag skal ses i sammenhæng med, hvad man fra det danske forsvars side ellers leverer andre steder, og at ethvert bidrag også beror på en militærfaglig indstilling, som jo ikke kun er en vurdering af, om man kan løse opgaven, men også af, om man har ressourcerne til at løse opgaven.
Det bør være udgangspunktet for enhver beslutning.
Og en vurdering af, om man kan løse en opgave i form af en genudsendelse af F-16-bidraget, omfatter, at man kigger på støttefunktionerne, og det omfatter også, at man gør sig overvejelser om, om man kan samarbejde med andre lande i forhold til de støttefunktioner, der følger med et sådant bidrag.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Vi leverer efter ønske, sagde ministeren.
Ja, det er er da også en god idé.
Det ville da være dumt, hvis alle kom med en radar.
Når så ministeren siger, at andre varetager kurdernes træning, vil jeg spørge: Hvem er de andre?
Hvad er det, de leverer til kurderne?
Det ville være en god idé også for os at have et helhedsbillede af det, for det er klogt at arbejde sammen.
Det er klogt at løse alle opgaverne, det er klogt ikke at glemme nogen af fronterne, især nogle af de fronter, som måske er mest centrale.
Og så vil jeg gerne vide, hvem der leverer på det diplomatiske og forhandlingsmæssige plan for at fremme en mulighed for at få en forhandling om en løsning dernede, som kan stoppe behovet for militær.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Som det også er blevet nævnt i Udenrigspolitisk Nævn tidligere, er det sådan, at Danmark tidligere deltog ved at levere transportbidraget til kurderne.
Det har andre lande nu overtaget.
Jeg kan ikke på stående fod sige præcis hvem, men det er sådan, at vi i koalitionen har aftalt, at der skal ske træning og udrustning af yderligere to kurdiske bataljoner, som vi i fællesskab betaler for både træning og udrustning af, således at vi stiller udstyr og træning til rådighed, for at kurderne i højere grad bliver effektive.
Det blev noteret, og det vil blive adresseret i de kommende uddannelsesplaner.
I forhold til den diplomatiske side er det sådan, at EU for første gang i 2½ år har valgt en fælles løsning og har taget et fælles standpunkt, og det betyder, at EU's fælles udenrigstjeneste nu kan gå ind og lægge et diplomatisk pres sammen med amerikanerne for at få de regionale parter i området, Irak, Iran, Saudi-Arabien og Tyrkiet, til at spille en aktiv rolle i at finde en løsning på Assad.
Jeg tror ikke på, at Assad kan være en del af løsningen, og jeg kan ikke forestille mig, at han kunne være en del af en overgangsordning af særlig lang varighed.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Nu skal jeg ikke blande mig i SF's ordførers debat med spørgeren.
Det, som er vigtigt for mig, er jo, at ved at sige, at vi gerne vil indgå i et forpligtende samarbejde, som EU jo er,
jamen så er der nogle gange nogle beslutninger, der bliver truffet som flertalsafgørelser, som det er.
Vi har altså nogle institutioner i Europa, i EU, som er ganske demokratiske.
Vi har Europa-Parlamentet, som vi meget gerne så kraftigt styrket i forhold til magtbalancen.
Så vi er ikke bange for at afgive den her suverænitet, fordi vi jo dermed også opnår medindflydelse.
Og så er der altså nogle gange, hvor jeg er mere enig med politikere, der sidder i Parlamentet fra eksempelvis Spanien eller fra England, end jeg nødvendigvis kan være det med vores eget lands udenrigsminister.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jamen det, der bringer mig til at spørge, er simpelt hen lidt det samme, for jeg synes, at det er en interessant melding, der kommer her fra Dansk Folkeparti.
Det er jo altså 23 år siden, at vi spurgte danskerne om det her.
Er det virkelig ordførerens opfattelse, Dansk Folkepartis opfattelse, at man ikke med 23 års mellemrum kan stille befolkningen et spørgsmål, hvis tingene udvikler sig?
Er det det, vi skal forstå?
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Nu kom jeg ikke så langt med SF's ordfører før, men jeg vil gerne høre, hvad Alternativets holdning er til samarbejde mellem lande.
Hr. Holger K. Nielsen udtrykte det, som at det kunne vi sammenligne med en beslutning i Folketinget, og at når man besluttede sig for en lov, måtte vi jo følge den som borger.
Og der kan være lande, som siger, at det er vi uenige i.
Det har Danmark såmænd også været i nogle af EU's beslutninger en gang imellem, og vi har endda så besluttet at fastholde vores egen holdning i visse spørgsmål.
Jeg mener, kan man sammenligne et land og dets borgere med et overstatsligt organ og landene?
Er der ikke en væsentlig forskel, nemlig at den måde, landene arbejder sammen på, må være mere frivillig, eller er det det samme for Alternativet?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Vi er sådan set enige i fra Socialdemokraternes side ikke at støtte det her beslutningsforslag.
Men DF's ordfører kommer jo med en række påstande i sin ordførertale om både det demokratisk valgte parti, Alternativet, og om, hvad der vil ske, hvis man på det her område udveksler erfaringer med de øvrige europæiske lande.
Er det muligt, at ordføreren kan dokumentere bare en tredjedel af de påstande, som han kom med i sin ordførertale?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Naturligvis kan jeg det.
Og fru Trine Bramsen ville heller ikke stille det spørgsmål, hvis fru Trine Bramsen havde sat sig ind i sagens substans.
Det, som Alternativet beder om, er jo et mandat til at afgive suverænitet på asyl- og udlændingeområdet til EU.
Det er et meget vidtrækkende mandat, som jeg har forstået at Socialdemokratiet heller ikke, som tiden er nu, er parat til at give.
Jeg ved så ikke, om det vil ændre sig, når der kommer en ny formand.
Der er jo mange ting, der ændrer sig i Socialdemokratiet, når de skifter formand.
Men som situationen er nu, ønsker Socialdemokratiet jo ikke det.
Og der må jeg bare sige, at jeg mener, at lige så meget som Alternativet har ret til at fremsætte deres synspunkter, lige så meget har vi ret til i Dansk Folkeparti og i andre partier at forfægte det synspunkt, at vi i Danmark selv skal bestemme over vores asyl- og udlændingepolitik.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Nu var det jo sådan set ikke holdningen til beslutningsforslaget, jeg spurgte til.
Jeg startede med at tilkendegive, at vi er enige i ikke at støtte beslutningsforslaget.
Men ordføreren kom jo med en række påstande, såsom at Danmark ville blive en koranstat, og at beslutningsforslaget er skrevet i en Frederiksberglejlighed under påvirkning af hvidvin.
Nu er vi jo i den demokratiske sal, så jeg vil bare høre, om ordføreren kan dokumentere de påstande, der kom frem i talen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Modsat fru Trine Bramsen kan jeg godt lide en gang imellem at være polemisk, og jeg indrømmer blankt, at jeg ikke kan bekræfte, at beslutningsforslaget er skrevet i en lejlighed på Frederiksberg, men jeg kan sige, at det emmer af det.
Det emmer af, at man er meget langt fra den virkelighed, som rammer ganske almindelige mennesker, bl.a. i det område, hvor jeg er opstillet og valgt, nemlig vestegnen.
Måske fru Trine Bramsen skulle overveje at komme et smut forbi, så skal jeg vise Trine Bramsen nogle af de ting, som jeg her har peget på.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er, at hvis ordføreren er så sikker på, at danskerne er af en anden holdning, hvorfor kan ordføreren så ikke støtte, at vi spørger danskerne, om de har lyst til at deltage?
Det er jo det, vi beder om i det her beslutningsforslag: at sende det til folkeafstemning, om danskerne ønsker en fælles europæisk asyl- og flygtningepolitik.