runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2008-11-18:
Hr. Magnus Heunicke var glad for at kunne fange mig i at mene, at der er et problem.
Jeg havde nær sagt, at hvis der kun var ét problem, så var det da vel til at overse.
Jeg tror, at der er flere problemer.
Der er sikkert mange problemer og udfordringer rundtomkring.
Det er jo ikke problemfrit at drive busselskab, og vi kan da bestemt notere, at der har været problemer - vi kan f.eks. tage Fyn, hvor der har været problemer med at få køreplanerne til at hænge fornuftigt sammen.
Det har i meget høj grad været forårsaget af en, skal vi sige, uheldig proces med, hvordan man fik tilrettelagt de her køreplaner.
Og sådan kan man sikkert mange steder i landet finde problemer, der skal løses.
Jeg siger bare, at det er dem, der har ansvaret, der skal løse problemerne, og det er også dem, der har ansvaret, som skal sidde med det økonomiske ansvar.
Sådan må det hænge sammen.
De der generelle betragtninger om kommunernes økonomi, som hr. Magnus Heunicke så bevæger sig lidt ind i, er i hvert fald for mig en bekræftelse på - og det er jeg så glad for at vi kan være enige om - at det her ikke er et spørgsmål om, at vi har en cigarkasse, hvor der er nogle penge til busser; det her drejer sig om bloktilskuddene, og hvis man er utilfreds med økonomien i kommunerne, så er det bloktilskuddene, man skal diskutere.
Magnus Heunicke (S), 2008-11-18:
Det har kommunerne og regionerne jo netop også prøvet at gøre, når de til forhandlinger gentagne gange har taget sagen op, og vi ved jo positivt, at det er blevet taget op fra deres side, regeringen har bare ikke villet give en krone til formålet.
Man sagde f.eks. til Danske Regioner: I kan ikke få penge til busser.
I må forhandle noget andet, men ikke busområdet.
Så hvad skal man næsten gøre ude i f.eks. regionerne eller kommunerne, når man fra regeringens side altså ikke er lydhør for det?
Man kan vel næsten ikke tale det mere op, end man har forsøgt at gøre her.
Jeg citerede borgmesteren i Kerteminde og også borgmesteren i Odense, den største kommune på Fyn, som ministeren jo selv nævnte, som skrev et brev til ministeren og hele Folketingets Trafikudvalg, hvor borgmesteren skrev, at situationen er meget alvorlig, og at de frygter for den kollektive trafiks fremtidige sammenhængskraft.
Deler ministeren slet ikke det syn på verden, som hans partifælle i Odense giver udtryk for her?
Lars Barfoed (KF), 2008-11-18:
Nej, jeg deler ikke den frygt, som borgmesteren i Odense giver udtryk for i det brev.
Jeg mener ikke, at der er fare for den kollektive trafik som sådan.
Jeg er helt opmærksom på, at der har været nogle problemer på Fyn.
De problemer, der har været på Fyn, skal løses på Fyn.
Men jeg mener ikke, at der er nogen som helst generel risiko for den kollektive trafik.
Der er steder, hvor der er en lille nedskæring, steder, hvor der er en lille stigning, og det dækker over omtrent det samme antal køretimer i busserne i Danmark næste år, som vi har i år.
Så jeg mener ikke, at der er nogen grund til generelt at frygte noget.
Men noget andet er så, at vi skal styrke den kollektive trafik, og hvis vi ser på det over en årrække, kan vi se, at passagertallet i busserne har været faldende.
Der skal vi gøre noget for at skabe incitamenter, som det hedder på moderne dansk, til at styrke busdriften, til at få flere til at vælge bussen, og det gør vi ved at gøre busserne attraktive.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Vi må jo sige, at vi virkelig ser en minister i hopla her, der slår gækken løs og ligefrem peger ud ad vinduet og siger: Se bare, busserne kører jo.
Sagen er den, at vi jo aldrig nogen sinde påstået, at busserne ikke kørte; vi har bare påstået, at det er sådan, at der er steder, hvor servicen er blevet ringere.
Det er jo meget alvorligt, det her.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at vi bare fremmaner et eller andet skræmmebillede; det er et spørgsmål om, hvorvidt vi tager henvendelser fra borgere alvorligt.
Der findes altså ældre mennesker i udkantsområder, som ikke har den samme busservice i dag, som de havde tidligere, og som har sværere ved at komme ind og handle, ind og besøge deres børnebørn, ind og deltage i aktiviteter i aktivitetscenteret.
Det er det, vi prøver at tage alvorligt.
Vi har heller ikke sagt: Bare send flere penge.
Det, vi har sagt, er: Lad være med at blive ved med at sende færre penge, lad være med at blive ved med at udhule økonomien.
Vi havde tidligere en diskussion med Venstres ordfører om det taksttilskud, som man gav under den socialdemokratiske regering, og som man faktisk fortsatte med helt op til 2004, men som den nuværende regering har reduceret, så der er blevet 300 mio. kr. mindre hvert eneste år.
Det er da færre penge.
Skulle man ikke bare starte med at give det samme, som man hidtil har gjort, i stedet for at sige, at vi råber op om flere penge, for det har vi faktisk aldrig nogen sinde sagt noget om.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-18:
Det var mange spørgsmål, som det kan være svært at svare på inden for svaretiden.
Hr. Rasmus Prehn siger, at man ikke har påstået, at busserne ikke kører.
Nej, men vi har da i hvert fald hørt Socialdemokrater i dag tale om total nedsmeltning af den kollektive trafik, og det er da rimelig markante ord at bruge.
Jeg beklager det, hvis det ikke var en Socialdemokrat, men udtrykket blev i hvert fald brugt.
Jeg mener kun, jeg hører, at Socialdemokratiet vil sende flere penge.
Det er det, hele debatten har gået på, og hr. Rasmus Prehn slutter jo også med at spørge til de 300 mio. kr. - jeg skal lige sige, at det mig bekendt er 360 mio. kr., bare så vi er enige om tallets størrelse - som var et tilskud, man gav i 1997, efter at Socialdemokratiet under en finanslovforhandling blev presset af venstrefløjen til at gøre det.
Så nedsatte man taksterne med et tilskud på 360 mio. kr. til busser og lokale baner.
Det blev så fjernet igen, fordi der var en analyse, der viste, at det egentlig ikke gav særlig mange flere passagerer, og derfor valgte den nuværende regering i en finanslovaftale i stedet for at bruge pengene til at investere i bedre jernbaner.
Så pengene bliver i den kollektive trafik, men til et formål, som i højere grad styrker den kollektive trafik end det taksttilskud, som Socialdemokratiet altså fik med i en finanslov under pres fra venstrefløjen.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-18:
Altså, vi underdriver jo gerne i Socialdemokratiet.
Vi er tit blevet beskyldt for altid at overdrive og puste tingene op, men når nu ministeren selv er inde på det, ja, så er vi faktisk beskedne, vi puster os ikke op.
Jeg sagde et beløb, som jeg mente var det rigtige, men ministeren kan så bekræfte, at der rent faktisk har været givet endnu mere.
Det viser jo bare, at vores tal er de rigtige.
Det er i øvrigt rigtig positivt, at ministeren her kan bekræfte, hvad Venstres ordfører hele vejen igennem nægtede at indrømme, nemlig at der havde været et tilskud fra staten ud til kommunerne og regionerne til at drive kollektiv trafik.
Det glæder mig, at ministeren indrømmer, at det altså ikke kun er kommunerne eller regionerne, der har haft ansvaret for det her.
Tidligere har der været et statsligt tilskud, men ministeren puster sig op og siger: Det er god, gammel latin, at de, som har beslutningskompetencen, også har det økonomiske ansvar.
Jamen altså, tidligere har der været et statsligt tilskud, og det er der ikke længere.
Så man har jo sådan set ikke den reelle beslutningskompetence ude i kommunerne, for det er staten, der bestemmer over økonomien.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-18:
Nu havde hr. Carsten Hansen og jeg jo lejlighed til at udveksle betragtninger om busdriften på Fyn i Odense i går, og der tror jeg også hr. Carsten Hansen var inde på spørgsmålet om, hvorvidt jeg var tonedøv eller hvad.
Det skal jeg overlade til andre at vurdere, men jeg skal bare sige, at grundlaget for det, hr. Carsten Hansen nu siger, ikke er korrekt, når hr. Carsten Hansen siger, at vi har fjernet 1,8 mia. kr. fra den kollektive trafik.
Det stammer fra, at man tager 360 mio. kr. og ganger det med fem, fordi det er siden 2004.
Men forholdet er det, at det jo ikke er sparet væk fra den kollektive trafik.
Vi har bare brugt pengene på en anden måde i den kollektive trafik.
Altså, i stedet for at bruge pengene til taksttilskuddet har vi brugt dem til at investere i banen.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Der er jo ikke noget, der tilsiger, at kommunerne ikke af sig selv skulle lave så miljørigtige og energirigtige investeringer som muligt, også når de renoverer bygninger.
Problemet er også hensynet til samfundsøkonomien, hvor vi jo i hvert fald i en periode har haft en risiko for overophedning, fordi der var mangel på arbejdskraft, og samtidig var der relativt høje lønomkostninger.
Hvis man begynder at undtage noget, jamen så er det, som jeg siger, at så kommer man til at mangle det styringsinstrument, hvilket jo også kan ramme kommunerne som en boomerang, for vi ved, at det kan give øget arbejdsløshed.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-18:
Ministeren siger, at det ikke er hensigtsmæssigt at undtage enkelte typer af investeringer fra anlægsloftet.
Men er det ikke sådan, at der faktisk er typer af investeringer, der er undtaget, nemlig ældreboliger?
Hvorfor er det så, at man ikke vil undtage energirigtige renoveringer af de kommunale bygninger, som er fuldstændig nødvendige, hvis vi rent faktisk skal have energiforbruget ned, som regeringen selv har skrevet under på at vi skal?
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Der er en vedtagelse om, at der skal være en plejeboliggaranti fra den 1. januar 2009, og så er der blevet lavet nogle særlige bestemmelser for plejeboligbyggeriet, som jo handler om både grundkapitalen og maksimumsbeløbet og altså også om anlægsrammen.
Det er jo hele tiden sådan et puslespil og en afvejning, og jeg må sige, at jeg da ville elske at gøre, hvad jeg kunne, for at skubbe til energiinvesteringer, men man er jo nødt til hele tiden også at se på, hvad det i det samlede puslespil så betyder for samfundsøkonomien.
Ellers ville det jo være ligegyldigt at sidde og lave aftaler med Kommunernes Landsforening; så kunne man jo bare lade kommunerne gøre, fuldstændig som de selv ville.
Men når vi ikke gør det, er det jo af hensyn til den samlede økonomi.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-18:
Nu er det jo sådan, at det er dårligt for samfundsøkonomien, hvis vi bruger mere energi, end vi har behov for.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om hun ikke mener, at det samfundsøkonomisk er vigtigt, at vi får energiforbruget ned.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Jo, helt sikkert, og derfor bliver der jo også taget forskellige initiativer, som hovedsagelig er forankret i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Som sagt overvejer vi også, hvordan vi kan gøre det inden for de rammer, der regulerer boligbyggeriet.
Men i forhold til at fritage det fra anlægsrammen skal man altså være forsigtig med lige at kaste sig ud i at tage det her bestemte område.
Det er jo også sådan, at kommunerne i allerhøjeste grad selv er opmærksomme på, at der for dem er en interesse i at lave energirigtige investeringer.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-18:
Nu skiftede velfærdsministerens partiformand jo her i weekenden fra at være sort til at være grøn som en anden kamæleon, og der sagde han i den forbindelse: Ja, vi har været fodslæbende på energipolitikken, på den grønne politik.
Og derfor vil jeg spørge: Er det ikke sådan, at det her loft, man lavede før sommerferien, stammer fra den periode, hvor man var fodslæbende, og kunne det ikke give anledning til, at man måske skulle løfte fødderne på ny og så i virkeligheden se på, om det her var helt i overensstemmelse med det, statsministeren ønsker, nemlig investeringer i en fremtid, hvor vi gør tingene langt mere miljø- og energirigtigt, end vi har gjort hidtil, hvor vi har været fodslæbende?
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Jamen der har jo været en række bestræbelser på at sikre så energibesparende investeringer som muligt, og det bliver der jo også ved med at være.
Der kan godt ske ændringer på en række områder.
Nu er det jo som bekendt ikke mig, der har ansvaret for det.
Men det her forslag ligger under mit ressort, og jeg står her jo netop som en, der har ansvaret for kommunernes samlede økonomi, og der er det jo sådan, at vi altså allerede så småt er ved at skulle til at tænke på at forberede den aftale, der forhåbentlig skal indgås til sommer med Kommunernes Landsforening, så at begynde nu at gribe ind i den aftale, der blev indgået i sommer, ville jeg synes i for høj grad var hovsapolitik.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-18:
[Lydudfald]
… at anlægsloftet lige nøjagtig er ensidigt fastsat af regeringen og ikke er en del af aftalerne med Kommunernes Landsforening
, så derfor synes jeg nu ikke helt, at den argumentation hænger sammen.
Det er ensidigt fastsat af regeringen, og derfor kan det selvfølgelig også ensidigt afskaffes på ny, hvis man anser det for at være rigtigt.
Derfor vil jeg igen spørge: Når man nu er i gang med at revidere den fodslæbende politik, som man har ført i 7 år, og det her er et af de områder, hvor man netop har været rigtig, rigtig meget fodslæbende, ville det så ikke være klogt fremadrettet at sige, at kommunerne sådan set ikke kan investere i noget bedre end energibesparelser og en mere miljørigtig adfærd?
Det ville da klæde ministeren måske at komme ind på de samme toner, som statsministeren har slået an.
Kim Christiansen (DF), 2008-11-18:
Det her er jo egentlig ganske morsomt, for på den ene side siger fru Hanne Agersnap, at vi ikke skal blande os i det kommunale selvstyre.
På den anden side siger fru Hanne Agersnap, at det er Folketingets problem, at der er skåret aktivitetsbusser væk ude i Dragør.
Det virker, som om der er en lille smule forvirring om, hvad man egentlig vil i SF.
Jeg taler jo ikke om at nedlægge det kommunale selvstyre på nogen måde.
Jeg har bare sagt, at hvis de ikke kan løse den her opgave, så må der være andre, der kan tage over og løse den.
Det er sådan set det eneste, der ligger i det.
Per Clausen (EL), 2008-11-18:
Men det er vel alligevel - synes jeg - lidt underligt, at man gennem sådan en investeringsramme her forhindrer kommunerne i at gøre ting, som er fornuftige ud fra en miljømæssig og en klimamæssig betragtning, som i det lange løb også er fornuftige ud fra kommunernes egne økonomiske interesser, og som kan medvirke til at forhindre, at den nuværende økonomiske krise fører til stigende arbejdsløshed.
Altså, for mig virker det en lille smule mærkeligt, at velfærdsministeren ikke er indstillet på at tage den her mulighed for at sætte gang i en omstilling, som vi jo er enige om er nødvendig.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Jo, men der er jo også en række overvejelser, som er forankret i Økonomi- og Erhvervsministeriet, om, hvordan man bygger så energirigtigt som muligt.
Så det er jo bestemt noget, der er med inde i den politik, og det er også noget, som jeg som ansvarlig for boligområdet overvejer, bl.a. i forbindelse med det udvalg, der i øjeblikket ser på finansieringsreglerne for den almene sektor.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Jo, men det har jo ført til, at der siden 2004 har været en nedgang i den kollektive trafik
på 10 pct.
Jeg havde jo forventet i dag, efter at statsministeren er blevet delvis grøn og holdt en stor, fin tale i Herning osv., at der bare var den mindste form for indrømmelse af de her fakta og af, at man har fjernet 1,8 mia. kr. fra busserne og den kollektive trafik.
Der har været en nedgang i passagerantallet på 10 pct. for alle busselskaber, og altså ikke kun for det på Fyn, som også kan relateres til lokale problemer - det ved jeg godt, men det er jo en konservativ, der står i spidsen derovre, så det er helt tosset.
Men bare den mindste indrømmelse af fakta.
Vil ministeren ikke medgive, at det er rigtigt, at passagerantallet er faldet, at alle busselskaber siger, at det her er et problem, og at man samtidig holder kommunerne i et jerngreb, der betyder, at de skal ud at spare på ældreområdet eller på plejehjemmene eller på børnehaverne, hvis de skal bruge nogle af deres egne penge?
Kunne vi i det mindste ikke få løftet lidt på det der serviceloft, så de kunne investere i den kollektive trafik?
Kunne ministeren ikke bare give det?
Lars Barfoed (KF), 2008-11-18:
Nu ved jeg snart ikke, hvem der er mest tonedøv af hr. Carsten Hansen og mig.
For nu må jeg gentage: De 1,8 mia. kr. er ikke fjernet fra den kollektive trafik.
Vi har fjernet et taksttilskud på 360 mio. kr. i 2004, og så har vi i stedet for anbragt pengene i investeringer i forbedringer af banenettet.
Men lad os blive enige om en ting - det tror jeg godt vi kan - nemlig at der er sket et fald i passagertallet i busserne over en årrække.
Jeg tror ikke, det har noget at gøre med det her taksttilskud, men der er sket et fald.
Vi har en fælles udfordring, og den håber jeg også vi kan finde løsninger på i fællesskab, nemlig at styrke den kollektive trafik, så vi ser, at passagertallet i busserne og i den kollektive trafik i det hele taget kommer til at stige.
Den fælles udfordring har vi, og jeg synes, at det skal være om ikke andet, så i hvert fald en fælles konklusion på den her drøftelse, at det vil vi godt se på sammen.
Nu har jeg ikke tænkt mig at begive mig langt ind i undervisningsministerens område i dag.
Det vil jeg trygt overlade til undervisningsministeren at tage sig af og drøfte, når den forespørgselsdebat kommer, men nej, jeg kunne ikke finde på at påstå, at det er kommunernes skyld, at elever svigter uddannelsesinstitutioner i udkantsområder i det omfang, de gør.
Det tror jeg at der er mange forklaringer på, så jeg kunne ikke finde på at sige, at det er, fordi man ikke forstår at drive busser i de områder.
Mig bekendt er der masser af udkantsområder, hvor busdriften er glimrende, men det er klart, at det jo altid er en ekstra udfordring at få en busdrift, der er tilstrækkelig god for dem, der bor i udkantsområderne, når det er tyndt befolkede områder.
Det er en udfordring - selvfølgelig er det det.
Det er ikke en let opgave at løse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-18:
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at der er et voldsomt problem her.
Nu er jeg selv fra Nordjylland, og jeg kan se, at alene Aalborg Kommune allerede nu varsler, at man i 2010 er nødt til at spare 5 mio. kr. på busdriften, fordi der simpelt hen ikke er penge nok.
Man har oven i købet præsteret at skaffe en hel del penge til at drive busserne for til næste år, men man er altså allerede nu nødt til at varsle, at man vil skære fremadrettet.
Og det er et kæmpe problem, især fordi den nordjyske region faktisk har et lavere uddannelsesniveau end resten af Danmark.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren igen: Vil regeringens svar altid være, at det er ærgerligt, at folk fra udkantsområder ikke kan få sig en uddannelse, fordi de ikke kan komme til deres uddannelsessted, men at det er kommunernes og regionernes prioritering?
Har regeringen ikke selv sat et mål, og har regeringen ikke selv nogle ambitioner om, at det også kan lade sig gøre for folk at komme med bus til deres uddannelsesinstitutioner, al den stund at de fleste af de her unge mennesker jo er under 18 år?
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Forslaget handler om kommunernes udgifter til energimæssige renoveringer af de kommunale bygninger.
Det bliver foreslået, at kommunernes udgifter til energirigtige renoveringer af bygninger fritages fra den kommunale anlægsramme.
Jeg skal bemærke, at jeg går ud fra, at forslagsstillerne tænker på den samlede ramme for kommunale anlægsudgifter, som indgår i de årlige økonomiaftaler mellem regeringen og KL, og som for 2009 blev aftalt i juni måned.
Der er bare en række problemer af forskellig art, som knytter sig til forslaget.
Lad mig starte med at sige, at det på mange måder ikke er hensigtsmæssigt at begynde at undtage enkelte typer anlægsudgifter fra den samlede kommunale anlægsramme.
Det er jo også årsagen til, at der hvert år i økonomiaftalen aftales nogle rammer for kommunernes økonomi med KL.
Begynder man at undtage anlægsudgifter til energirenoveringer, kan man også tænke sig, at andre udgifter skal undtages, og det udhuler det vigtige økonomiske styringsværktøj, som den samlede kommunale anlægsramme udgør.
Derudover har kommunerne som bekendt frit slag til at prioritere udgifter inden for de aftalte rammer, og jeg mener ikke, at vi skal begynde at prioritere for kommunerne ved at undtage energiinvesteringer eller andre udgiftstyper inden for den centrale ramme.
Det må ligge inden for rammerne af det kommunale selvstyre at fastlægge, hvilke anlægsprojekter de enkelte kommuner har behov for, og derefter sørge for at prioritere dem.
Når det så er sagt, går jeg bestemt ud fra, at kommunerne sørger for at tænke energibesparende foranstaltninger ind i både nyanlæg og renoveringer.
Det er også årsagen til, at investeringer i energibesparende foranstaltninger har en særstatus i eksempelvis de kommunale låneregler, således at kommunerne i udgangspunktet har adgang til at låne til investeringer i energibesparende foranstaltninger.
Samtidig er der en række mere praktiske problemer forbundet med forslaget.
Som klima- og energiministeren tidligere har svaret Det Energipolitiske Udvalg, er det svært at opgøre, hvor store midler kommunerne anvender på opvarmning af bygninger.
Derudover ser jeg ingen grund til, at kommunerne, der løbende sparer penge på driften som følge af energirigtige anlæg, skal bindes til at geninvestere disse penge i nye anlægsprojekter.
Det kan jo tænkes, at nogle af kommunerne lokalt oplever større behov for at afholde andre udgifter.
Eksempelvis kan kommunerne jo bruge de sparede penge til bedre service for kommunens børn, ældre eller handicappede.
Jeg er sikker på, at kommunerne godt kan se det fornuftige i løbende at foretage energiinvesteringer.
Det er jo også i kommunernes egen interesse som ejer af de opførte eller renoverede bygninger.
Men energiinvesteringer skal ske ad frivillighedens vej og ske som følge af lokale prioriteringer.
Samtidig er det af styringsmæssige hensyn nødvendigt at holde fast i en samlet anlægsramme for kommunerne, og derfor kan jeg ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-18:
I udkantsområderne er det da en udfordring, selvfølgelig er det det, men den nærmere debat om, hvorfor der så er problemer med svigtende elevtal i de forskellige uddannelsesinstitutioner rundtomkring, må jeg altså henvise til at man tager med undervisningsministeren, når man kommer til den forespørgselsdebat.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Jeg kan forstå, at problemerne med busdriften ikke handler om, at man har skåret ned med 300 millioner om året siden 2004.
Det synes jeg er lidt rystende, og jeg vil gerne spørge om, hvad den konservative ordfører egentlig har tænkt sig, at passagererne skal gøre ved det.
Hvis jeg skal hjem til Gundsømagle, koster det mig 90 kr.
Det er den situation, buspassagererne oplever, når de står derude og ser langt efter bussen, mens det blæser og regner og sner i det ganske land.
Hvad har den konservative ordfører egentlig tænkt sig at gøre ved den situation?
Er det bare at sige, at det er nogle amatører, der driver busselskaberne, og at kommunerne laver kassetænkning?
Alle mulige andre har problemet, og vi folketingspolitikere vasker bare hænderne, og så må folk jokke rundt på apostlenes heste.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-18:
Det er jo en kendt sag, at især unge uddannelsessøgende har behov for at kunne transportere sig, især med bus, fra udkantsområderne og ind til uddannelsesinstitutionerne, og det er faktisk også sådan, at vi skal have en forespørgselsdebat senere i dag om det spørgsmål, om regeringens fine målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal tage en ungdomsuddannelse.
Det er faktisk sådan lige i øjeblikket, at det især er i udkanten af Danmark, der, hvor man især sparer på busdriften, at unge ikke får den her ungdomsuddannelse, bl.a. fordi de ikke er i stand til at transportere sig hen til deres uddannelsessted.
Vil transportministeren fremadrettet beskylde kommunerne og regionerne for at være skyld i, at unge ikke får en ungdomsuddannelse, fordi det jo efter ministerens opfattelse alene er kommunernes og regionernes opgave at løfte driften af de her busser?
Er det sådan, vi skal høre regeringen svare fremadrettet, nemlig at det er kommunernes skyld, når ikke alle de unge mennesker får en ungdomsuddannelse, når regeringen fuldstændig afviser at hjælpe kommunerne i det her spørgsmål?