runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Der er helt åbenlyse udfordringer med at stabilisere nogle af de konfliktområder, vi har været i, steder, hvor vi har spidskompetencer, og derfor har vi også opfordret regeringen til at prøve at diskutere i NATO-kredsen, om ikke man skulle udvide definitionen lidt af, hvad det er, man bidrager med, når man sådan opregner, hvad landenes bidrag er.
Så vi ser en meget bredere palet af dansk bidrag til at skabe en mere fredelig verden end den, der har været bragt i anvendelse i de senere år.
Men det ændrer ikke på, at vi stadig væk står ved, at Danmark skal have jagerfly, også når de nuværende er udtjent.
Jane Heitmann (V), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg må forstå, at der skal laves en ny udlændingepolitik.
Jeg ville bare være glad, hvis ordføreren ville svare på mit spørgsmål, nemlig: Vil Det Radikale Venstre støtte en statsminister, som er tilhænger af en stram udlændingepolitik?
Eva Flyvholm (EL), 2016-06-01:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren er bekymret for, at økonomien kommer til at stikke af i det her kampflykøb, for det tror jeg at der er en meget stor sandsynlighed for den gør.
Der ville jeg nok også betænke mig lidt på overhovedet at være med til det her kampflykøb, men jeg vil gerne spørge ordføreren: Tror ordføreren, at købet af F-35-kampflyet vil være med til at understøtte en mere fredelig dansk udenrigspolitik, hvor vi ikke deltager i så mange bombemissioner ude i verden?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Først og fremmest tror jeg, at man trods alt nok vil have respekt for, at jeg ikke vil kommentere, hvad der foregår i de forhandlinger, og hvad man sidder og har af konkrete overvejelser, men bare sige generelt, at vi jo med åbne øjne har taget del i et forsvarsforlig, som indbefattede, at man skulle udskifte de nuværende udtjente jagerfly med nogle nye.
Det har der været tilvejebragt en proces for, hvor det er undersøgt i åbent udbud med en masse forskellige tilbud fra forskellige producenter.
Det er så dér, vi er i dag.
Så meldte vi ud allerede ved folketingsårets begyndelse på vores sommergruppemøde, at vi syntes, at man skulle købe så få kampfly som muligt.
Det, som vi også har sagt senest, er, at det må være sådan, at vi har vished for, at økonomien ikke stikker af, og at der derfor bør være loft over, hvor mange penge de kan koste, sådan at vi er sikre på, at de fly, vi køber, kan holdes inden for forsvarets egne rammer.
Når det er sagt, står vi altså stadig væk ved det forsvarsforlig, der siger, at Danmark også i fremtiden skal have jagerfly.
Eva Flyvholm (EL), 2016-06-01:
Mange tak for det.
Lige nu sidder Radikale Venstre jo sammen med de andre partier i forsvarsforligskredsen og er i gang med at købe nye kampfly.
Radikale Venstre har markeret, at man ønsker at købe færre kampfly, og at Danmark ikke skal så meget ud på de internationale missioner ude i verden.
Hr. Jeg vil bare sige, at det synspunkt har jeg meget sympati for, men samtidig vil jeg gerne spørge ordføreren, hvordan ordføreren mener at den strategi harmonerer med, at det ser ud til, at forligskredsen er i gang med at købe F-35-kampflyet, som jo er et amerikansk kampfly, der først og fremmest er fremhævet, som at det er et godt valg, hvis man skal ud i de internationale missioner og bombe som allieret sammen med amerikanerne, og som først og fremmest ligesom vinder på de der meget aggressive angrebsscenarier, de er blevet testet på.
Det vil jeg meget gerne høre ordførerens vurdering af.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Først til det faktuelle: Vi anerkender, at vi er en del af verden, hvor mennesker er på flugt, og at vi har forpligtet os på, at folk, der reelt er forfulgte, skal have beskyttelse her.
Vi taler ikke om, at enhver migrant skal have lov til at tage ophold i Europa.
Det er ikke muligt at forholde sig til problemer på den måde.
Men det, jeg synes er vigtigt at få sagt, er, at den skillelinje, der er mellem Dansk Folkeparti og os, går ved, at vi går ind for integration så hurtigt som muligt og langt hurtigere, end vi tidligere har set, dvs. allerede ude i asylcentrene.
Vi anerkender alligevel næsten ni ud af ti af dem, der søger asyl.
Det er det, der kan gøre det, som statsministeren talte om tidligere, nemlig at sørge for, at folk hurtigst muligt forsørger sig selv, så vi andre ikke skal forsørge dem.
Dansk Folkepartis politik er den dyreste af alle, for I siger, at ingen må forsørge sig selv, og at alle skal finansieres af os andre.
Det er bare derfor, jeg ikke helt forstår spørgerækken.
Man har jo valgt den dyreste model af alle, den dyreste politik af alle, og derfor undrer den spørgerække mig.
Marie Krarup (DF), 2016-06-01:
Så tror jeg, at vi har rigtig lyse udsigter, for vi står jo i en folkevandringstid.
Der foregår for øjeblikket en folkevandring fra den tredje verden.
Det vil jo ikke stoppe.
Det vil fortsætte i mange, mange år, og EU har heller ikke magtet at stoppe det.
Der er analyser af afrikanske lande, der viser, at det især er fra de lande, hvor der kommer en vis vækst, altså dér, hvor der er udvikling, at folk rejser bort, fordi de så får en idé om, at man kan leve endnu bedre i europæiske lande.
Det vil sige, at den her tilstrømning til Europa vil stige og stige og blive ved og blive ved.
Så der er åbenbart udsigt til en fantastisk økonomi, hvis det her skulle kunne vendes til et plus.
Det har bare overhovedet ikke kunnet lade sig gøre tidligere.
Så hvad er det for en trylleformular, som Det Radikale Venstre har, og som ingen andre har haft, der kan vende en negativ udvikling til noget positivt?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Nå, Hr. Skibby! – 21 planer siden 1999.
Det Radikale Venstre havde altså de afgørende mandater fra 1999 til 2001 og fra 2011 til 2015.
Det er i 6 af de 17 år.
Så hvis vi snakker om ansvaret for integrationen i Danmark fra 1999 år og frem til i dag, synes det at være sådan, at Dansk Folkeparti vel har haft de afgørende mandater i omtrent dobbelt så lang tid som Radikale Venstre.
Så det er bare for at sige, at man nok også må påtage sig noget af ansvaret.
Det er da ikke, fordi Dansk Folkeparti ikke er gået op i integration i de år, hvor man havde de afgørende mandater.
Men min påstand er bare, at uanset hvordan man vender og drejer det, er det bedste jo at se fremad og forholde sig til den virkelighed, vi står i nu.
Der siger jeg bare, at hvis man insisterer på, at ingen flygtninge, der er kommet hertil, må forsørge sig selv, så bliver det dyrt for alle dem, der så skal forsørge de flygtninge i den periode, de skal være her.
Jo tidligere man kan få folk til at forsørge sig selv, desto mindre bliver problemet med antallet, for så betaler de jo skat i stedet for at modtage ydelser.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-06-01:
Jeg må i hvert fald konkludere, at vi ikke befinder os i den samme virkelighed.
Ordføreren postulerer, at det skulle være Dansk Folkepartis skyld, at vi har de her store økonomiske udfordringer i Danmark på grund af en fejlslagen integration.
Jeg vil da gerne spørge ordføreren for De Radikale: Hvor mange integrationsplaner har De Radikale ikke været med i siden 1999?
Der er gennemført 21 integrationsaftaler siden 1999.
Det er 21 planer på 17 år, og har det medført bedre integration eller dårligere integration?
Der vil jeg så sige dårligere integration.
Har det medført dyrere integration eller billigere integration?
Der vil jeg så sige, at det nok har medført en betydelig dyrere integration.
Så skal ordføreren jo ikke komme og postulere, at det er Dansk Folkepartis skyld, at vi står med de her udfordringer.
Dansk Folkeparti har faktisk insisteret temmelig præcist på, at der er blevet ført en forkert politik.
Ordføreren nævner også, at vi bare skal lade EU fordele alle de her mange migranter og asylansøgere.
Skulle det så nytte?
Hvor mange kommer der til næste år?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Arh, vi må nok fastholde, er der kun er en og den samme virkelighed, hr. Hans Kristian Skibby.
Det, der så er det store spørgsmål, er, hvad vi gør ved de udfordringer, vi står i.
Og det, der bare er min tilbagevendende påstand, er, at Dansk Folkeparti har valgt det mest omkostningsfulde synspunkt, nemlig at alle de flygtninge, der kommer hertil, på ubestemt tid skal forsørges af alle andre.
Vores bestræbelse er, at man hurtigst muligt skal forsørge sig selv, og jeg forstår også på statsministeren, at man et eller andet sted inde på midten har en ambition om, at når først pinen er blevet trukket ud i omkring 12 måneder, må folk godt have lov til at begynde at forsørge sig selv.
Pointen er bare, at uanset hvordan man vender og drejer det, er situationen jo den, at hvor vi i dag kan være enige om, at det ikke er godt nok, at kun hver anden voksne indvandrer er i arbejde efter 5 og 10 år, så vil det jo med Dansk Folkepartis synspunkt være sådan, at ingen af dem i den nye gruppe af flygtninge må være i arbejde, mens vores holdning er, at flere skal være i arbejde og dermed bidrage.
Det er altså ikke os, der skriver regeringens konvergensprogram længere.
Det er den nuværende regering, og det er dem, der har afleveret det til EU og skrevet højt og flot, at under de rette forudsætninger kan det her faktisk bidrage til holdbarheden i dansk økonomi.
Det skal man da glæde sig over og hjælpe med at gøre til virkelighed.
Det var jo det, jeg svarede på.
Det afgørende er ikke, hvad statsministeren er tilhænger af.
Jeg respekterer, at vi er forskellige partier.
Det afgørende er, hvilken politik der skal føres.
Vi demonstrerede, synes jeg, med al ønskelig tydelighed, da vi trådte i regering sidst, at det var muligt at finde et kompromisets vej mellem to forskellige udgangspunkter, som skabte en, synes jeg, på alle fronter bedre udlændingepolitik.
Og da flygtningesituationen ændrede sig, tog vi også bestik af det, bl.a. med præsentation af en ny integrationspolitik.
Så alle må jo forholde sig til virkelighedens verden.
Jeg siger bare, at det er at foregøgle måske især sig selv, men i hvert fald også danskerne noget, hvis man mener, at smykkelove og det at skaffe sig mulighed for at spærre folk inde på ubestemt tid er noget, der gør nogen forskel, i forhold til hvor stor regningen for flygtningekrisen bliver.
Det spiller jo overhovedet ingen rolle.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-06-01:
Tak, hr. formand.
Hr. Morten Østergaard var tidligere i sin ordførertale inde på, at den radikale politik tager udgangspunkt i virkelighedens verden, og at ordføreren håber, at andre partiers politik også vil gøre det.
Jeg har bare ikke tiltro til, at det er den samme virkelighed, vi befinder os i i forhold til den diskussion, vi har, om integrationsudfordringer i Danmark.
Danmark er jo et land med stigende polarisering, vi har parallelsamfund og no-go-zoner, hvor de danske myndigheder ikke kan komme ind.
Vi har shariazoner og mange mennesker, som sætter religion højere end demokrati.
Vi er et land, der har store økonomiske udfordringer.
Den nyeste prognose siger, at frem til 2019 mangler vi 48 mia. kr. alene for at honorere de krav, der kommer fra den stigende migrations- og asyltilstrømning til Danmark.
Det er den virkelighed, Dansk Folkeparti befinder sig i.
Jeg ved så ikke, hvor De Radikale befinder sig.
For det, der foregår, er jo, at ordføreren for De Radikale siger, at hvis man får regeringsmagten igen, vil man tilbagerulle og afregulere en lang række af de stramninger, vi andre har været så fornuftige at få gennemført efter det seneste folketingsvalg.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren ikke, at vi andre befinder os i virkeligheden?
Eller er det De Radikale, der har deres egen virkelighed.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Igen er vi nok nødt til at starte med det sidste.
Altså, når jeg siger, vi har fremlagt et nyt bud på en forsvarspolitik, hvor vi gerne vil brede paletten ud, så er det jo en åben og ærlig erkendelse af, at vi synes, der er brug for flere ting i verdens brændpunkter end alene det at kunne bidrage med kampfly. Og det er derfor vigtigt at opretholde kapacitet til det, herunder også ting, som hr. Rasmus Jarlov synes er mindre militære eller hårde kapaciteter. Men man skal bare være opmærksom på, at kampfly kun betyder, at man får mulighed for at skabe fred.
Det, der giver den varige fred, er stabilisering, og det har vi jo set problemer med nogle af de steder, vi har været, fordi det er lidt småt med folk, der vil tage ansvar for det.
Og det er der, hvor vi egentlig synes at der faktisk er brug for, at nogle er villige til at løfte mere, end de gør i dag.
Det andet er så det med de samlede bevillinger.
Altså, i forsvarsforligskredsen, inklusive De Konservative, er vi jo enige om, at den her anskaffelse skal kunne rummes inden for forsvarets budgetter.
Det er det, vi har aftalt i det seneste forsvarsforlig.
Jeg ved godt, at De Konservative gerne samlet set vil bruge langt mere på forsvaret.
Men forligsaftalen er dog, at kampflyanskaffelsen skal kunne rummes inden for det nuværende forsvars rammer.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-06-01:
Men det giver så anledning til et par nye spørgsmål.
Først: Hvad er det så for en type kapacitet, som De Radikale forestiller sig vi skal have i stedet?
Og her er jeg ude efter det svar, som jeg også fiskede efter i mit første spørgsmål: Er det mere blød magt, De Radikale er ovre i, eller anerkender De Radikale, at pengene først skal bruges på kampvogne og fregatter eller anden form for militær kampkraft?
Jeg er ude efter, om De Radikale forsøger at nedruste det danske forsvar i en tid, hvor der er mere brug for det end nogensinde, i hvert fald inden for de seneste årtier.
Det andet, jeg vil spørge om, handler om, at 20 kampfly ikke giver mulighed for at deltage i internationale missioner.
Og der må jeg spørge De Radikale: Har man fortrudt, at man i de senere år har stemt for de internationale missioner, hvor vi har udsendt kampfly?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Lad os starte med det sidste, for det tror jeg i virkeligheden giver mest mening.
Vi har fremlagt et bud på en ny forsvarspolitik for at have et solidt ståsted i de forhandlinger om bl.a. kampfly, som jo på en eller anden måde er ouverturen til næste forsvarsforlig.
Det, vi har sagt, er, at vi ønsker et stærkt internationalt engagement.
Men vi ønsker også at brede paletten ud, og vi synes, der har været for meget og for ensidigt fokus på at bidrage med kampflykapacitet.
Derfor har vi allerede fra folketingsårets begyndelse sagt, at vi synes, man skal nøjes med det antal kampfly, der skal til, for at man kan oppebære en vis kapacitet og hævde sin suverænitet og også have muligheden for at deltage i internationale aktioner, men ikke nødvendigvis på samme niveau, som man kan i dag.
For vi mener faktisk, at der er mere brug for, at nogle lande er villige til at bidrage med noget andet.
Og vi kan helt konkret pege på stabiliseringsindsatser, som der helt åbenlyst er mangel på, mens der jo i NATO samlet set ikke er mangel på kampflykapacitet.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-06-01:
Først og fremmest tillykke til hr. Morten Østergaards datter, og tak for talen.
Lad os tale lidt om kampfly.
Jeg vil gerne stille hr. Morten Østergaard to konkrete spørgsmål.
Ønsker Det Radikale Venstre at forringe Danmarks kampflykapacitet, og ønsker Det Radikale Venstre generelt at forringe forsvarets kampkraft?
Grunden til, at jeg spørger, er, at regeringen har spillet ud med et forslag om at anskaffe 27 kampfly, og der har man virkelig skruet så meget på alle forudsætninger, som man overhovedet har kunnet: Man antager, at piloterne skal kunne arbejde i op til 48 timer om ugen eller mere, og at flyene kan levere mange flere timer om året, end der er noget historisk belæg for at vores kampfly kan.
Og der er en lang række andre forudsætninger, som også er ekstremt optimistiske, for at få 27 kampfly til at have den samme kapacitet som de 44 kampfly, vi har i dag.
De Radikale har så spillet ud med 20 kampfly, og der kan man ikke på nogen som helst måde sige andet, end at det er en kraftig forringelse af Danmarks kampflykapacitet.
Jeg har hørt De Radikale sige, og det sagde hr. Morten Østergaard også selv før, at man kan byde ind med andre ting.
Men betyder det så, at De Radikale ønsker, at vi skal byde ind med blød magt som rådgivning, ulandshjælp og den slags ting, eller anerkender De Radikale, at vi skal bevare en kampkraft i det danske forsvar på niveau med det, vi har i dag?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg tror næsten, at ordføreren kan regne ud, at mit svar jo nok vil være ja, altså at det kan Danmark godt.
Alt andet ville også på en eller anden måde være mærkeligt.
Jeg tror, at statsministeren simpelt hen glemte at tælle de 14 med, som Venstre stemte for.
Altså, det var 45 ændringer i udlændingelovgivningen, men Venstre stemte for de 14.
Man stemte for Imloven, man stemte for en række ændringer i udlændingeloven.
Så det er bare for at sige, at selv Venstre stemte for i virkeligheden en tredjedel af de lempelser, der blev lavet.
Det synes jeg var knippel, og det skulle man måske prøve at overveje igen.
Men tilbage til fru Marie Krarups spørgsmål.
Finansministeren, som også er til stede, har jo sendt et såkaldt konvergensprogram ned til EU, og af det fremgår, at under de rette forudsætninger kan flygtningestrømmen bidrage til holdbarheden i dansk økonomi.
Det er ikke noget, jeg har skrevet.
Det er formentlig heller ikke noget, finansministeren har skrevet.
Det er nok noget, man har regnet ud ovre i Finansministeriet.
Men det kræver jo, at man får en god og hurtig integration, og det er jo dér, hvor vi har en reel skillelinje.
Dansk Folkeparti har jo suverænt den dyreste integrationspolitik overhovedet, nemlig ingen integration og fuld forsørgelse af alle dem, der kommer her.
Det har vi efter min mening ikke råd til.
Marie Krarup (DF), 2016-06-01:
Hr. Morten Østergaard har sagt, at Det Radikale Venstre i en ny regeringsperiode ønsker et opgør med det sæt af udlændingestramninger, som Venstreregeringen har gennemført med opbakning fra Socialdemokraterne, og så ved vi jo, hvad der venter, hvis vi skulle være så uheldige at få en rød regering efter næste valg, nemlig mange flere asylansøgere.
Mit spørgsmål til hr. Morten Østergaard er derfor: Mener hr. Morten Østergaard ikke, at det er tilstrækkeligt, at vi fra 2017 til 2020 får en ekstraregning på 6,4 mia. kr. på grund af den store tilstrømning af asylansøgere i 2014?
Og behøver vi større parallelsamfund i Danmark?
Er de uhyrligheder, som tv-dokumentaren »Moskeerne bag sløret«, har afsløret, ikke tilstrækkelige?
Så spørgsmålet er: Kan Danmark holde til Det Radikale Venstres udlændingepolitik økonomisk og kulturelt?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-06-01:
Altså, når jeg spørger, er det jo, fordi vi i Venstre godt kan lide at have nogle vejvisere.
Jeg ved f.eks., at skal vi bygge en letbane, skal jeg ikke ringe til Rasmus Jarlov; skal vi arrangere en demo, er det en god idé at ringe til Enhedslisten; skal vi holde en Femølejr, er SF's sandsynligvis leveringsdygtig.
Så er det også rart at vide, hvor man politisk skal henvende sig til Alternativet for at få god hjælp.
Når nu det politiske landkort kan vise sig at være en smule diffust, er det jo ikke helt urimeligt, at man sådan stiller hr. Rasmus Nordqvist lidt uddybende spørgsmål om, hvorledes partiet kunne tænke sig at være både behjælpelig, forhandlingsvillig og endog entusiastisk rent politisk i forhold til at samarbejde med regeringen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jamen vi vil meget gerne være med i alle forhandlinger.
Det synes vi er ærgerligt, for vi går altså ikke med i de her slags handler.
Vi vil meget gerne snakke om det.
Jeg glæder mig også til at skulle snakke meget mere om iværksætteri med regeringen, som jeg allerede har talt med ministeren om.
Der er en række ting, hvor vi da stadig væk tror på vi kan lave noget sammen med regeringen.
Men nu er det jo ikke hver dag, vi bliver inviteret ind på regeringskontorerne og er med i nogle forhandlinger.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-06-01:
Tak for ordet.
Hvis det viser sig, at min religiøse overbevisning er forkert, og at jeg bliver reinkarneret her i verden, så vil jeg melde mig ind i Alternativet i min næste tilværelse.
Rent politisk kan jeg godt blive en lille smule tvivl om, hvor projektet lander sådan rent ståstedsmæssigt, og det er sikkert også meningen.
Jeg husker, at da hr. Uffe Elbæk startede projektet, talte man om en ny måde både at tænke og føre politik på, men jeg synes jo, at det politiske luftskib i mange tilfælde er landet sådan lige til venstre fra venstrefløjen traditionelt, når det kommer til at stemme her i salen.
Stor ros for det.
Derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Nordqvist: Når vi nu åbner forhandlinger om forhåbentlig lavere skat til efteråret, kunne Alternativet så tænke sig at være med?
Kunne man tænke sig at være med til at lette skatten for hårdtarbejdende iværksættere, offentligt ansatte og andre, der bliver ramt af nogle af verdens højeste indkomstskatter?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Nej, slet ikke, og der er jo masser af måder, man kan arbejde med det her på.
Det gælder både retsfølelsen for offeret og også den resocialisering, der skal til, af den, der har begået et overgreb.
Og der bliver vi bare nødt til at sige, at det altså ikke er udvidelsen med 1 år på en strafferamme, som vi ikke udnytter, der gør noget ved det.
Men vi ville gøre noget ved det, hvis vi tog fat på de sociale dele af det, hvis vi tog fat på uddannelsesdelen af det osv.
Det er ikke den her strafferamme, der ændrer det her; så kan vi føle, vi har gjort en masse, men jeg tror bare ikke på det.
Det, som vi ønsker at sætte et meget stort spørgsmålstegn ved, det, vi gerne vil arbejde for i forhold til det her begreb omkring straf, er, hvordan vi opnår, at der ikke sker eksempelvis seksuelle overgreb.
Det er jo det, vi alle sammen gerne vil opnå.
Der må vi bare sige, at det ikke er det ekstra år, man putter på en strafferamme, som hjælper på det.
Vi mener, at frihedsberøvelse i den sammenhæng er destruktiv, fordi det får folk til at blive ved med at være i kriminalitet.
En masse undersøgelser peger netop på, at fængselsstraf ikke får dig ud af kriminalitet.
Igen må jeg bare understrege, at vi jo ikke tilnærmelsesvis bruger den strafferamme, som vi jo faktisk har til rådighed i dag, så det er også lidt en hovsasnak, at vi nu skal lægge 1 år mere på, mens vi i øvrigt kun bruger en fjerdedel af det, vi har til rådighed i den her strafferamme.
Så vi mener ikke, at det er frihedsstraf, som får folk til ikke at begå de her forbrydelser igen.
Mette Abildgaard (KF), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte positivt ud med at takke Alternativets ordfører, i hvert fald på mine områder, for et godt samarbejde.
Jeg har egentlig respekt for, at man, når vi eksempelvis offentliggør en ny stor naturpakke på 360 mio. kr., så går ud og roser det, man finder positivt, nemlig mere urørt skov osv., frem for at gå ud med den negative attitude.
Selvfølgelig er jeg klar over, at der var uenigheder, og de kom også frem, men respekt for den positive tilgang i politik.
Jeg vil fortsætte lidt med det, fru Anni Matthiesen også spurgte om, nemlig i forhold til det her forslag om at skærpe straffen for voldtægt for børn under 15 år.
I forbindelse med førstebehandlingen sagde Alternativets ordfører, fru Josephine Fock, at frihedsstraf er destruktiv.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren vil prøve at uddybe, hvad man mener med, at frihedsstraf er destruktiv.
Er man så konsekvent for at nedsætte straffene på alle områder?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Mine ambitioner er ikke så store, at jeg har tænkt mig at overbevise hr. Joachim B. Olsen om at stemme på Alternativet.
Spørgeren spørger: Hvad vil Alternativet arbejde på?
Jamen vi vil arbejde for den politik, vi står op for, som er internationale løsninger på den flygtningeudfordring, vi står over for.
Det er det, vi vil arbejde for, det er det, vi vil arbejde på hver dag.
Jeg kan ikke stå her og sige, hvordan en regeringsforhandling ser ud.
Det vil da være fuldstændig patetisk af mig at stå og sige, at vores forhandlingsposition efter et valg ville være sådan her, sådan her eller sådan her, når vi ikke ved, om vi har 10 mandater, 9 mandater eller 25 mandater.
Det ville da være fuldstændig hen i vejret.
Så skulle jeg lave 340 sider, hvor vi så har alle kalkulationer med, og det giver ikke mening.