runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Christensen (V), 2007-04-27:
Vi skal have alle i beskæftigelse, og der er jo heldigvis i denne tid rigtig godt gang i hjulene.
Mange steder, i virksomhederne og ude i kommunerne, skriger man jo ligefrem på arbejdskraft.
Derfor er det nu, hvor der er brug for alle hænder, at vi skal have smidiggjort den aktive beskæftigelsesindsats.
Er man ledig og står lige og mangler en ekstra kvalifikation, et ekstra skub, et ekstra uddannelsesforløb for at kunne få fodfæste på arbejdsmarkedet, så skal vi herindefra sikre en lovgivning, der så smertefrit som muligt kan klare det.
Det her lovforslag åbner op for, at vikarbureauer, fagforeninger og konsulentfirmaer, dvs. andre aktører end kommune og stat, skal kunne tilmelde den ledige direkte til uddannelsesinstitutionen og få klaret det afgørende kvalifikationsløft her og nu – modsat reglerne i dag, hvor det er kommunerne eller staten, der tilmelder og betaler for den unge til et givent beskæftigelsesforløb.
Nej, lovforslaget her sikrer, at uddannelsesinstitutionen ikke mister betalingen af statstilskud som følge af et eventuelt privat firmas manglende betaling.
Hvis en uddannelsesinstitution ikke får sin betaling fra en privat aktør, ja, så spænder staten hermed et sikkerhedsnet ud under selve uddannelsesinstitutionen.
Og der vil samtidig blive fremsat regler om den fremgangsmåde, der skal benyttes ved manglende betaling.
Alt i alt skal loven her jo sikre, at hele beskæftigelsesindsatsen over for den ledige fremover kan varetages af samme aktør, af samme instans, uanset om det er en privat eller offentlig.
Jeg har også ladet mig fortælle, at der vil blive udarbejdet et katalog over godkendte, altså kendte og respekterede, aktører.
Det vil blive udgivet af Arbejdsmarkedsstyrelsen, og her vil den enkelte uddannelsesinstitution så kunne slå op og se, hvem den enkelte, der anviser den ledige, er.
I det hele taget er den her lovændring jo et godt forsøg på at få smidiggjort hele beskæftigelsessystemet, så Venstre støtter forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-27:
Så håber jeg sandelig også, at man deler den radikale vilje til at gøre noget ved det, hvis det viser sig at være et problem, og ikke kun, hvis det viser sig at være et problem på et nordjysk universitet, som specielt har socialdemokratisk bevågenhed, hvilket jo er al ære værd.
Derfor ser vi frem til det videre samarbejde i forhold til at følge lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2007-04-27:
Socialdemokraterne kan støtte det fremsatte lovforslag, da det er nødvendigt for, at man kan lave en sammenhængende indsats over for de ledige.
Uddannelse er også et vigtigt element i det forløb, der skal tilrettelægges for ledige.
Der har været lovgivningsmæssige forhindringer for, at andre aktører kunne tage direkte kontakt til uddannelsesstederne og lave disse forløb, og det tager lovforslaget nu højde for.
Det er jo et lovforslag, som i virkeligheden ikke har så meget med uddannelsesområdet at gøre, men primært hører til beskæftigelsesministerens område, hvorfor Socialdemokraterne da også har koordineret det med vores folk i Beskæftigelsesudvalget, og vi er enige om, at det er et godt lovforslag.
Vi har dog haft en dialog med undervisningsministeren, fordi der har været nogle uklarheder i loven, og den korrespondance ligger som bilag 4 til L 209, og heri har ministeren tilkendegivet, at han gerne vil stille et ændringsforslag, der klargør bemyndigelserne på det her område.
Med de faldne bemærkninger kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2007-04-27:
Jeg synes, det var et meget godt ræsonnement, der lå bag den argumentation, som fru Margrethe Vestager havde her.
Det er nemlig meget svært at være så præcis lige netop om det.
Men det, der er vigtigt, er, at vi får det fulgt tæt, og der er jeg rigtig glad for, at Det Radikale Venstre også deler den opfattelse, vi har i Socialdemokratiet, af, at vi skal holde meget nøje øje med det her, vi skal tage det alvorligt, og vi skal sikre, at universiteterne i Danmark ikke får deres økonomi udhulet.
Derfor skal vi følge det tæt, og det er svært at være helt præcis omkring det, så vi deler fuldstændig den radikale opfattelse af det her.
Jeg kunne ikke lade være med at lægge mærke til, at fru Margrethe Vestager var meget interesseret i at få en meget præcis smertegrænse, og at hun spurgte de andre ordførere om det.
Så sad jeg jo og glædede mig lidt til, at fru Margrethe Vestager nu snart skulle på talerstolen, for så kunne vi få den der helt præcise smertegrænse med procentsats, altså hvor mange studerende der skal ud, før vi når smertegrænsen.
Umiddelbart vil jeg have meget svært ved at svare på det, men nu, når fru Margrethe Vestager har spurgt så meget ind til den, er det måske muligt at få et svar på, hvad den helt præcise smertegrænseprocentsats er.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-27:
Jeg tror, der vil være bred enighed om, at en gældsrådgivning som den, vi foreslår, ikke er den eneste løsning.
Der er, så vidt jeg hører, heller ikke sagt ét kritisk ord om noget af den forebyggende indsats, som er gjort i forhold til inkasso og årlig rente og alle de der forskellige ting.
Alt det er meget fint.
Men jeg synes ikke, ordføreren var mere præcis i sit svar end i ordførertalen vedrørende spørgsmålet: Hvilke folk er der ud over bankerne, der giver privat gældsrådgivning, og hvad koster det?
For det, at man skal betale for privat gældsrådgivning kan muligvis på længere sigt være en rigtig god investering, problemet er bare, at for den målgruppe, vi taler om her, og som er i en akut gældssituation og måske står for at blive sat ud af deres bolig, er det måske ikke sådan den første udgift, der står på deres liste over, hvad de vil bruge penge på, selv om det i det store flertals øjne måske ville være rigtig fornuftigt.
Så hvem er det, der kan give den gældsrådgivning, og hvad koster det?
Per Clausen (EL), 2007-04-27:
Jeg er glad for, hr. Torsten Schack Pedersen understregede, at når Venstre gør gode ting, så finansieres det af de arbejdsløse og af pensionisterne og af efterlønsmodtagerne.
Det er rart at vide, så vi ved, hvem der betaler for disse gode ting.
Det, jeg vil spørge hr. Torsten Schack Pedersen om, er noget helt andet, nemlig: Man forstår jo, når det handler om at betale til universiteter, hvor man skal betale for at gå, at man så betaler, uanset om man består eksamen eller ej.
Er den erkendelse af, at det koster penge at undervise mennesker, også selv om de ikke skulle bestå eksamen, noget, Venstre vil overføre til finansieringssystemet for danske universiteter?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-04-27:
Hr. Per Clausens betragtninger om finansiering af globaliseringsaftalen må bestemt stå for egen regning.
Hvad angår betaling, har det for Venstre været afgørende, at de studerende ikke skulle stå med en regning, hvis de var dumpet til en eksamen.
Det skal ikke være sådan, at den studerende vil hænge på en ekstraregning, hvis den pågældende måtte dumpe til en eksamen.
Det vil vi ikke være med til i Venstre.
Per Clausen (EL), 2007-04-27:
Jeg er jo fuldstændig enig i den del af forslaget.
Jeg synes, det er smukt, at regeringen på dette område er villig til at betale også for studerende, der efterfølgende måtte dumpe.
Jeg stiller bare det spørgsmål: Når universiteter, som opkræver betaling, godt ved, at man har brug for penge også for at undervise de studerende, der ikke måtte bestå eksamen, kan man så ikke også overføre den forståelse til det danske universitetssystem og sige, at det faktisk koster penge at undervise mennesker, på trods af at de ikke består eksamen?
At det nuværende finansieringssystem i de danske universiteter er så urimelig uretfærdigt, at det i den her konkrete situation oven i købet stiller universiteterne dårligt i konkurrencen med udenlandske universiteter, er en anden sag, men kunne denne erkendelse af, at det altså koster penge at undervise folk, uanset om de består eller ej, ikke brede sig til det danske system?
Det er bare det, jeg spørger hr. Torsten Schack Pedersen om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-04-27:
Jeg må sige, at vi i Venstre synes, at taxametersystemet er ganske velfungerende i det danske udlandssystem.
Vi synes, det giver rigtig god mening, men vi er altså i en situation, hvor vi ønsker, at danske studerende skal have de bedst mulige vilkår for at tage ud og studere i udlandet.
Og når man i udlandet har en anden tilgang til det og kræver afregning forud for et studieforløb, så er vi altså i Venstre mest optaget af at sikre, at de studerende får mulighed for at komme ud og studere og ikke så meget optaget af en institutionsdiskussion og en økonomistrukturdiskussion om, hvordan det foregår det ene eller det andet sted.
Det er altså afgørende for os i Venstre at give de studerende bedst mulige vilkår.
Og når nu udlandet har valgt at indrette sig på en anden måde, end vi har gjort herhjemme, så må vi selvfølgelig også sige, at når vi ønsker, danske studerende skal tage ud, så skal vi også anerkende, at der er nogle andre vilkår, således at den danske studerende får mulighed for at få en uddannelse uden at skulle have penge op af lommen selv.
Per Clausen (EL), 2007-04-27:
Nu kender vi alle hr. Martin Henriksens nationale sindelag, som der ikke kan sås tvivl om.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-27:
Jamen jeg synes, at tankegangen med det færdiggørelsestaxameter, som jo er lagt ind i det taxameter, som går til danske uddannelsesinstitutioner, er udmærket, fordi det jo netop er et incitament til, at man opper sig med at få de studerende til at blive så kvalificerede som overhovedet muligt, når de tager en uddannelse.
Så har man så fundet den løsning, som man har fundet på det her område, og det synes jeg egentlig er en udmærket løsning.
Per Clausen (EL), 2007-04-27:
Jeg skulle bare være helt sikker på, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti synes, det er helt i orden, at udenlandske universiteter får penge fra danske skatteydere, når de studerende starter, mens danske universiteter får dem, når de har bestået eksamen, og at der her diskrimineres mod danske universiteter.
Synes hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti, det er en god idé?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-27:
Nej, vi synes ikke nødvendigvis, at det er en god idé, som hr. Per Clausen siger.
Det må stå for hr. Per Clausens egen regning at sige, at man diskriminerer mod danske universiteter.
Det kan man altid diskutere om man gør.
Altså, jeg synes, det er en udmærket og fornuftig måde, vi har valgt at indrette det på, og som Venstres ordfører også var inde på, er det jo i sidste ende for de studerende, vi gør det.
Så det ser jeg ikke de store problemer i.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-27:
Nu har vi jo været mange om at lave det her forslag, og derfor er der givetvis ting, som vi synes bedre om end andre ting.
Sådan er livet, jævnfør også de korte bemærkninger, som ordføreren lige har svaret på.
Jeg skal bare spørge om én ting, og det er i forbindelse med nogle af de kvalitetsovervejelser, som man har gjort sig i Dansk Folkeparti, og som er parallelle til dem, vi har gjort os i Det Radikale Venstre: Hvor stort forventer Dansk Folkeparti omfanget af den her ordning bliver, altså hvor mange penge går der reelt ud af det danske uddannelsessystem til uddannelsessystemer andre steder?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-27:
Det er jo lidt svært at gøre sig klog på, hvad der kommer til at ske med den her ordning, og hvor mange der rent faktisk vil benytte sig af den.
Så det vil jeg sådan set undlade at gøre mig klog på.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-27:
Det synes jeg er en meget fair måde at gå til det på.
Jeg skal så bare opfølgende spørge, om man har gjort sig nogen overvejelser om, hvad der ligesom er smertetærskelen.
For det er klart, at når vores taxametersystem er på den måde, det er, så begynder underfinansieringen sådan set, når den første studerende forlader det.
Det er godt for den studerende, der forlader det, han eller hun får sikkert en udmærket uddannelse, men det er bare lidt ærgerligt for dem, der bliver, at kvaliteten af deres uddannelse forringes.
Og derfor er det jo interessant, hvornår vi synes, det begynder at gøre for ondt, altså, hvornår vi vil gøre noget ved det.
Er det, når 5 pct. er gået, når 10 pct. er gået, eller når 15 pct. er gået?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-27:
Jamen igen: Jeg synes, det er meget svært at gøre sig klog på, præcis hvor smertegrænsen går, hvis der kommer en smertegrænse.
Men jeg vil selvfølgelig sige, at det er en forudsætning for Dansk Folkeparti, at økonomien er i orden, hvis vi skal have et godt uddannelsessystem, og det skal den selvfølgelig grundlæggende være i det danske uddannelsessystem, og hvis der opstår en uholdbar situation som følge af det her lovforslag – hvilket jeg ikke tror der gør, men hvis der gør – er vi selvfølgelig villige til at se positivt på det.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-27:
Nu er det jo tit og ofte, at jeg kan referere til den tidligere ordfører, når vi i uddannelsessager sådan har været oppe lige efter hinanden, hr. Martin Henriksen og jeg, på grund af enighed.
I dag slog tanken mig nok lidt med det modsatte, nemlig at der var behov for en tale på nuværende tidspunkt, der taler lidt om det faktum, at vi i Danmark lever i en global verden; at vi har brug for at have et internationalt perspektiv i vores uddannelsessystem; at det faktisk er til glæde og gavn både for studerende og for samfundet som sådan, at unge mennesker har et internationalt perspektiv; og at det derfor er godt og positivt, når også danskere tænker i hele verden og ikke kun i Danmark.
Det her lovforslag vil jo netop være med til at styrke lysten til og muligheden for alle studerende for at komme ud og få et internationalt perspektiv på deres uddannelse.
Fra konservativ side synes vi, der er fundet en rigtig god model.
Vi er glade for, at man nu har mulighed for i 2 år – enten på en fuld kandidatuddannelse eller tidligere i uddannelsen – at tage ud og nyde godt ikke bare af den faglighed, der måtte være på andre universiteter, men også det kulturelle udsyn, man kan få ved at leve et par år i et andet land og opleve en anden kultur og en anden måde at gøre tingene på.
De universiteter, man kan komme ud til, er bl.a. dem, der er på listen over de 100 bedste i verden, og derudover dem, som danske universiteter har samarbejdsaftaler med.
Det giver selvfølgelig også de danske universiteter en forpligtelse til at sikre, at man har samarbejdsaftaler, ikke bare tilfældigt, men fordi man ved, at her er kvaliteten i orden.
Kun sådan får vi også de bedste studerende hjem.
Det er også lavet sådan, at andet års udbetaling er betinget af det, man kalder en studiemæssig fremdrift, altså at den studerende består sine fag første år, og at vedkommende derfor reelt er studerende i udlandet.
Det er selvfølgelig en god sikkerhed for, at man ikke bare er taget ud, fordi det er hyggeligt, men også fordi det er gavnligt for en selv, for samfundet og også for det universitet, som mange af disse unge mennesker måske kunne tænkes at vende tilbage til, enten til senere studier eller som forskere eller undervisere.
Alt i alt er vi altså meget glade for det her forslag.
Vi håber, at det i den grad vil være med til at understøtte de unges internationale udsyn og dermed også være til glæde og gavn for det danske samfund.
Per Clausen (EL), 2007-04-27:
Jeg er meget glad for, at fru Charlotte Dyremose kunne understrege, at dette forslag ikke bare, som Dansk Folkepartis ordfører sagde, er godt for det nationale og for Danmark, men også for globaliseringen.
Det er jo et fantastisk godt forslag.
Jeg vil bare høre, om fru Charlotte Dyremose ikke er bekymret for, at det her forslag svækker de danske universiteters konkurrenceevne på det internationale uddannelsesmarked, for den måde, danske universiteter får penge på i forhold til studerende, er jo væsentlig anderledes og dårligere end den måde, hvorpå vi finansierer udenlandske universiteter, som danske studerende starter på.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-27:
I Det Konservative Folkeparti ser vi det fra den studerendes perspektiv, og det betyder, at vi gerne vil sikre, at den studerende ikke pludselig står i en økonomisk ruin, hvis det går galt, og at vi gerne vil sikre, at universiteterne har et økonomisk incitament til at hjælpe de studerende igennem uddannelsen, så man ikke bare spilder sin tid, men får konstruktiv og god viden med ud på den anden side.
Derfor lægger vi stor vægt på, at det ikke er sådan, at den studerende pludselig står med en regning, hvis man ikke består sin eksamen.
Det må gælde, uanset om man tager en uddannelse i udlandet, eller om man tager den i Danmark.
Per Clausen (EL), 2007-04-27:
Jamen fru Charlotte Dyremose tager helt fejl.
Jeg synes, det her er et fantastisk godt forslag.
Det, jeg bare ikke kan forstå, er, hvorfor danske universiteter skal leve med de dårligere vilkår i konkurrencen, der betyder, at de ikke kan få penge til studerende, som ikke består deres eksamen, i modsætning til udenlandske universiteter.
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan være et led i en intelligent og klog globaliseringsstrategi, at man svækker danske universiteters konkurrenceevne i forhold til udenlandske universiteter.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-27:
Det er, fordi hr. Per Clausen åbenbart ikke hørte det, jeg sagde.
Jeg må jo ikke have forklaret det tydeligt nok.
Men vi fra konservativ side ser det fra den studerendes perspektiv.
Det væsentlige for os er altså, at uanset hvor en dansker studerer henne, så kan man gøre det.
Om det er på et dansk universitet, eller om det er via en samarbejdsaftale på et udenlandsk universitet, så risikerer man ikke at stå i økonomisk ruin, hvis man ikke kan klare studierne.
Fordi for nogle vil det jo betyde, at man ikke tør tage uddannelsen, hvis man risikerer at stå med en kæmpestor regning, hvis nu det går galt.
Det er vores perspektiv.
Så er det jo ikke anderledes, end at vi også på en masse andre områder netop arbejder for, at de danske universiteter skal have en høj og god standard, så det bliver attraktivt at tiltrække også udenlandske studerende, sådan at man altså ikke kun skal tiltrække de danske, men også de internationale studerende.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-27:
Jeg deler til fulde fru Charlotte Dyremoses begejstring over nogle af de muligheder, der åbner sig for studerende i forhold til at læse i udlandet.
Så langt, så godt.
Jeg skal først spørge til fru Charlotte Dyremoses vurdering af, hvor mange studerende der kommer til at benytte sig af det, for fru Charlotte Dyremose sagde, at det var muligheder for alle studerende.
Hvis alle studerende tager tid i udlandet, så må man også interessere sig for de studerende, der bliver her, netop hvis man har studenterperspektivet som det vigtigste perspektiv.
For hvis man f.eks. ser for sig, at 50 pct. af et hold tager af sted, så er der kun 50 pct. finansiering tilbage til holdets undervisning for dem, der ikke er af sted.
Derfor vil jeg spørge fru Charlotte Dyremose, om man har en forestilling om, at der er smertegrænser i forhold til, hvor underfinansieret undervisningen kan være for de studerende, der bliver og skal modtage undervisning på en dansk uddannelsesinstitution.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-27:
Først og fremmest tror jeg desværre ikke, at det vil være halvdelen af en årgang, der vælger at tage til udlandet.
Jeg synes sådan set, det er væsentligt, at vi også sikrer, at de danske universiteter har en kvalitet, så de også tiltrækker studerende fra udlandet og ikke kun dem, der går her gratis via stipendier.
Det er jo noget af det, der så også kan være med til at finansiere danske universiteter, når de er tilstrækkelig gode.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-27:
Det synes jeg er en i virkeligheden meget sjælden klar anerkendelse af det problem, der er, hvis der er mange studerende, der ikke er med til at finansiere undervisningen, fordi den så alt andet lige bliver dårligere for de studerende, der bliver tilbage.
Det forekommer så bare lidt underligt, at svaret er at tiltrække udenlandske studerende.
Fru Charlotte Dyremose må vide, at efter at man indførte betalingsreglerne, er antallet af udenlandske studerende faldet dramatisk, og hun må også vide, at antallet af stipendier til udenlandske studerende er meget, meget begrænset i forhold til, at vi her laver en åbning, som sådan set direkte tager ressourcer væk fra de studerende i fællesskab til fordel for den studerende som enkeltperson.
Så har Det Konservative Folkeparti en smertegrænse, hvad angår finansieringen af undervisningen af de studerende, der bliver i Danmark, og som ikke er rejst af sted?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-27:
Jeg tror ikke helt, at fru Margrethe Vestager hørte mig korrekt, for det, jeg sagde, var, at vi også har en udfordring, der ikke ligger i det her lovforslag, men ligger i resten af den politik, vi laver, for at sikre, at de danske universiteter har en høj standard, og også sikre, at de har så høj en standard, at de kan tiltrække udenlandske studerende.
Det var det, jeg sagde.
Det bliver selvfølgelig også til glæde og gavn for de studerende, der bliver her i Danmark.
Det er klart, at vi har en fælles udfordring, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at de universitetsforligskredse, der er, er indstillet på at løse den opgave.
Jeg synes sådan set også, at vi gør det rigtig godt, og vi har nogle rigtig gode universiteter, og det har jeg tænkt mig at fastholde.
Jeg er også helt sikker på, at vi fortsat kan have rigtig gode universiteter, også når studerende vælger at tage udenlands, og specielt fordi det, som jeg nævnte i min ordførertale, kan komme de danske universiteter til glæde og gavn, når disse studerende for nogles vedkommende vælger at komme tilbage enten som studerende eller som forskere og undervisere.