runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2015-10-08:
Altså, hvis man gerne vil give familierne mulighed for at kunne gå mere ned i tid, skal man jo bare sætte skatten ned.
Så har de jo mulighed for selv at foretage de prioriteringer.
Det var sådan lige et godt forslag herfra.
Men jeg ville egentlig spørge ind til Alternativets vision for dansk økologi: 100 pct. økologi i 2040.
Jeg vil egentlig bare spørge sådan lidt ind til, om man har tænkt over de konsekvenser, som en vision om 100 pct.s økologi får, for det, der jo naturligt vil ske, hvis al produktion her i Danmark skal omlægges til økologi, er som det første, at der er rigtig mange arbejdspladser, der vil lukke, der er rigtig mange familier, som ikke vil kunne gå ned i tid, fordi de simpelt hen bliver arbejdsløse.
Derfor vil et spørgsmål fra mig være: Hvordan vil man sikre danske arbejdspladser, hvordan vil man sikre, at man ikke miljømæssig får en øget udledning, fordi vi i stedet skal til at importere madvarer til Danmark?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jamen den rent finansielle gennemførelse har vi fremlagt indtil flere gange.
I valgkampen var vi ude at tale meget om det her, og der blev grint så meget af, at vi overhovedet kunne finde på at forestille os noget lignende.
Det, vi siger, er, at der er nogle forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, og at man der kan begynde med at blive enige om – hvis der er en lyst til det – at sætte arbejdstiden ned.
Og ja, så kan det godt være, at der ikke skal være så stor en lønfremgang, og at man på den måde kan oversætte en lønfremgang til en arbejdstidsnedsættelse.
Vi ser, at flere og flere familier ikke kan få hverdagen til at hænge sammen.
Og derfor ønsker flere og flere mennesker at få mere tid til hinanden.
Jacob Jensen (V), 2015-10-08:
Jo, men vores tilgang fra Venstres side er sådan set, at der skal skabes rammer for, at der kan være mere arbejde, altså at flere kan komme i arbejde, i rigtigt arbejde.
Det tror jeg sådan set er den sundeste tilgang til det.
Jeg kan godt se, at i forhold til den vision om 270 mia. kr. eller 120 mia. kr., eller hvad det nu var, så er det, som finansministeren lægger frem, jo noget værre fedteri med et par milliarder kroner, vi skal sidde og forhandle om, altså i forhold til de visioner, der bliver lagt for dagen her.
Men jeg synes alligevel, at det måske godt kunne trænge til lige at komme bare en kende tættere på jorden, om jeg så må sige.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Det kunne jeg godt.
Nu var det med et stort smil på læben, at jeg sagde 270 mia. kr., for den tænketank, der kom med det tal, måtte jo så også sige, at de faktisk ikke havde regnet på det.
For de havde ikke indregnet, at der var deltidsstillinger, og hvilke andre konsekvenser der kunne være af, at man går ned i arbejdstid.
Så det var sådan lidt et tal, der blev spyttet ud fra en simpel regnemodel.
Det, som vi hæfter os ved, når vi snakker om en 30-timersarbejdsuge, er jo, at flere og flere forskere faktisk peger på, at det måske er for uambitiøst, altså at vi måske skal endnu længere ned i tid.
For der er bare mindre og mindre arbejde, og vi skal alle sammen dele det, så vi alle sammen kan tage del i det, og så vi også kan tage del i samfundet omkring os, fordi vi så får mere tid.
Vi tror på, at ved at arbejdsmarkedets parter sætter sig ned og finder ud af det, kan de over en 10-årsperiode udfase det ved at se på lønfremgangen for nogle rige og nogle timers nedgang for os alle.
Jacob Jensen (V), 2015-10-08:
Tak for det, og også herfra skal der lyde et velkommen på talerstolen.
Der er jo traditionen tro ved at blive lavet en lille underskriftsindsamling hernede som en kvittering for det.
Også velkommen i forhold til arbejdet.
Jeg synes, som også hr. Kristian Thulesen Dahl var inde på, at det jo altid er friskt, når der kommer et nyt parti med nye ideer og nye visioner; det kan der jo altid trænges til.
Men – der er jo altid et men – når det så er sagt, kan man sige, at visionerne jo også på en eller anden måde skal kunne omsættes i en eller anden udstrækning.
Derfor vil jeg i lighed med det, som hr. Jakob Ellemann-Jensen spurgte til, prøve at hæfte mig lidt ved nogle af de visioner, som Alternativet lægger frem, bl.a. den her meget omtalte 30-timersarbejdsuge – som et eksempel, men det er måske et meget godt og illustrativt eksempel på Alternativets tankesæt, kan man sige.
Ordføreren var selv inde på omkostningen på 270 mia. kr., tror jeg det var.
Min egen ordfører blev korrekset, da han var mere beskeden.
Men okay, 270 mia. kr. skal indfases over nogle år.
Jeg ved ikke, om ordføreren måske kunne komme lidt tættere på, hvad det er for en finansieringskilde, han forestiller sig at der skal bruges i den sammenhæng.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Helt grundlæggende, som jeg sagde i min tale, så vi gerne, at vi tager erhvervsstøtten og siger: Lad os bruge den på den grønne omstilling; lad os bruge den på at hjælpe virksomheder til at gøre det rigtige og til at gøre det godt.
Det tror vi er vejen frem.
Vi tror, det er vejen frem, også fordi vi kan være med til at præge udviklingen, hvis vi i stedet for hele tiden at følge efter udviklingen går forrest.
For lige pludselig vil vi blive overraskede over, hvordan udviklingen kommer til at ske, hvis vi ikke gør noget nu og her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-08:
Jeg synes jo, det er interessant, hvilke typer alternative flertal der kan findes uden om regeringen.
Vi så det for ganske nylig, hvor vi havde et flertal sammen med Dansk Folkeparti for at forbyde fire nye gmo-majsarter.
Der var Alternativet også med i det flertal, og nu kan vi så se frem til, at vi på klima- og energiområdet kan have et alternativt flertal uden om regeringen.
Det får mig til at tænke på gamle dage, hvor man havde fodnotepolitik i udenrigspolitikken.
Det var rigtig spændende dengang, og jeg synes, det bliver spændende at se, hvad det er for nogle løsninger, vi kan lave.
Jeg vil godt høre lidt nærmere, om vi ikke kan komme lidt tættere på, hvad det er for en erhvervsudvikling, vi kan få, som kan spille sammen med en klimaindsats.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jeg kan vælge at svare helt kort, eller også kan jeg stå og causere lidt over det.
Men jeg vil starte ud med at sige: Ja, selvfølgelig vil vi det.
For vi skal jo have nogle helt klare og tydelige mål at styre efter.
Det skal vi som stat, i forhold til hvilke investeringer vi skal gøre, men det har erhvervslivet også brug for, så de ved, hvad de skal indstille sig på, så de kan gå den rigtige vej.
Så selvfølgelig vil vi gerne være med i det.
Jeg kan fuldstændig bekræfte, og det er netop det, der er uheldigt lige nu, at vi ser et arbejdsmarked, hvor folk bliver mere og mere stressede.
Men vi ser også dem uden for arbejdsmarkedet blive mere og mere stressede, specielt nu, hvor vi ser nogle forringelser af deres vilkår, hvilket selvfølgelig stresser i en hverdag.
Så ja, vi skal hen imod at dele arbejdet meget bedre.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-08:
Jeg hørte ordføreren udtrykke ønske om, at de flygtninge, der kommer til Danmark nu, skal have samme skæbne som flygtninge fra Eksjugoslavien.
De her flygtninge fra Eksjugoslavien skulle følge ordføreren angiveligt være godt integreret, og man ønskede altså, at de nuværende flygtninge skal have samme skæbne.
Vil det sige, at Alternativet dermed ikke sondrer mellem indvandrere og flygtninge, eftersom man ønsker, at de skal blive en del af Danmark og ikke vende tilbage til deres hjemland, når der er fred, som der f.eks. er i det meste af Eksjugoslavien nu?
Jacob Jensen (V), 2015-10-08:
Tag jer sammen!
Det var vist sådan, ordførerens opsang til Venstre og regeringen lød.
Jeg synes, at talen bar præg af at være sådan en klassisk tale fra et gammelt parti, som måske er lidt irriteret og lidt bitter over det valgresultat, som man opnåede.
Og hvis jeg sammenligner med Alternativet, som kommer som et nyt parti og et frisk pust med visioner – man kan så mene, hvad man vil, om visionernes seriøsitet – så var der dog lidt mere schwung og imødekommenhed over det.
Det var måske også det, danskerne gav udtryk for ved valget – ydmyghed har måske aldrig været De Radikales varemærke.
Når jeg så spørger til det, som ordføreren også lagde vægt på, nemlig økonomien, som er vigtig for De Radikale, så er det, fordi kunne jeg forstå, at der skal bruges flere penge på ulandsbistanden; der skal flere indvandrere til landet; jeg har også læst mig til, at der skal være skattefri elbiler; der skal bruges mere på overførselsindkomster; klimaet skal have et løft; og uddannelse og forskning skal have noget.
Der skal bruges mere på det hele, og jeg ved ikke, om jeg har glemt noget – det har jeg givetvis.
Jeg synes ikke, der var så mange finansieringskilder i den ordførertale.
Kunne ordføreren måske præcisere en smule, hvor pengene skal komme fra?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Man skal tage det som et udtryk for det, som man vel også konstaterer netop nu, at integrationsydelsen – altså størrelsen på checken – ikke er afgørende for, hvor mange flygtninge der kommer.
Så på den måde betyder de generelle vilkår da noget, men det, der er afgørende for, at der kommer mange flygtninge til Danmark, er, at der er mange flygtninge i verden.
Hvis man kigger i statistikken, vil man se, at det altid har hængt sådan sammen.
Det kan være, at der er små krusninger i overfladen, men samlet set er det sådan, at når der kommer flere flygtninge til Europa, kommer der flere til Danmark.
Det tror jeg hverken fru Jane Heitmann eller jeg kan lave om på.
Jane Heitmann (V), 2015-10-08:
Skal jeg tage det som et udtryk for, at vilkårene ikke betyder noget for tilstrømningen?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Der var jo meget præcist det forslag, som også ligger i den 2025-plan, vi som parti har lagt frem, nemlig det, at vi i stedet for at vælge sparevejen vælger reformvejen.
Over for det står, at vi, mens vi sad i regering, lavede reformer, som allerede i 2020 vil bidrage med over 28.000 personer til beskæftigelsen, og som gammel finansordfører ved hr. Jacob Jensen jo, hvad det betyder for samfundsøkonomien og for mulighederne for at investere.
Det, der er ærgerligt ved det, som regeringen lægger frem, er, at det er ekstremt kortsigtet, og det er derfor – og jeg skal da beklage, hvis det lyder bittert; det er nu egentlig ment oprigtigt – at vi bekymrer os for, at man skærer ned på de ting, som Danmark skal leve af i fremtiden, fordi man ikke har modet til at lave reformerne.
Det er derfor, at vi foretrækker, at man laver reformer frem for at skære ned på uddannelse og forskning og grøn omstilling, for ellers skubber man bare regningen foran sig.
Jane Heitmann (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne tilbage til det spørgsmål, som hr. Jakob Ellemann-Jensen stillede tidligere, nemlig om vilkårene betyder noget for flygtningestrømmen.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at forklare sig igen.
På den ene side siger ordføreren her i sin tale, at flere flygtninge i verden betyder flere flygtninge i Danmark; det er til at forstå.
Betyder vilkårene noget – ja eller nej?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Jeg anerkender, at når flygtninge kommer hertil i det antal, vi ser i de her år, så sætter det integrationsprocessen under pres.
Kommuner, der har været vant til at få måske et dusin flygtninge, skal nu lægge strategier for at håndtere det tre- eller firedobbelte.
Det anerkender jeg fuldt og helt.
Og det er, fordi – og det glæder jeg mig over – jeg er enig med statsministeren i, at der ikke findes en dansk løsning på håndteringen af flygtningekrisen; der findes kun en europæisk.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Altså, når jeg hører Det Radikale Venstre, taler de tit om, at vi andre er for hårde, at vi sætter for hårde regler op, og at vi skal have mere åbne arme.
Men anerkender hr. Morten Østergaard ikke, at der er en grænse for, hvor meget vi kan bære som samfund, før den sammenhængskraft, vi har i samfundet, går tabt?
Er der ikke en grænse for det?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Det tror jeg alle ved, og det har flygtninge også sagt.
Det, vi har diskuteret, er, om det betyder noget for, hvor mange flygtninge der kommer til Danmark, at man indfører integrationsydelsen, i forhold til at vi er i en situation, hvor der kommer historisk mange flygtninge til Europa.
Der er svaret fra vores side: Nej, det gør det nok ikke, fordi det, der er attraktionen, er jo ikke at komme herop og få en check, men at komme hen et sted, hvor man kan få arbejde, hvor ens børn kan få uddannelse, og hvor man kan leve i fred, sikkerhed og tryghed med sin familie.
Jacob Jensen (V), 2015-10-08:
Se, det var meget bedre og meget mere konstruktivt: Vi vil lave reformer, siger ordføreren.
Det vil regeringen og Venstre også.
Kunne den radikale ordfører så lige sige et par ting om, hvad det er for nogle reformer, man gerne vil lægge stemmer til på f.eks. dagpengeområdet eller skatteområdet eller andre relevante områder?
For så kunne vi jo tage den derfra, i stedet for at man sådan står og er lidt sur over det valgresultat, som måske ikke var så godt, som man måske havde ønsket sig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-10-08:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg synes, det er et lidt fattigt svar, ordføreren giver mig, for jeg får i virkeligheden ikke rigtig noget svar.
Altså, der er jo et massivt pres på Europas grænser, som det er i øjeblikket, og så bliver der bare givet et svar om, at vi kunne vende tilbage til, som det var før, altså at man ikke rigtig vil sætte ind, og at man i virkeligheden bare skal lave nogle modtagecentre og fordele folk ud over Europa.
Er det i virkeligheden det, ordføreren vil, altså bare have fri indvandring til Europa?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Jamen vi ser for os en grænsekontrol som den, der var, før tingene brød sammen.
Vi har dels de berørte lande, vi har EU's grænseagentur, Frontex, og vi har sådan set også bakket op om, at regeringen i den her situation har bidraget yderligere til det.
Det, vi ikke bryder os om at se, er, når et land som Ungarn skyder tåregas ind i flygtningemængder – det er ikke en god måde at løse det på – eller når man planlægger at lave hegn langs andre EU-landes grænser.
Det, vi har brug for, er fælles løsninger og ordnede forhold, og det, der skal til, for at der bliver ordnede forhold, er modtagecentre og en fælles og solidarisk fordeling af flygtningene.
Så tror jeg, at vi kan komme tilbage til den situation, der var før flygtningekrisen, hvor registreringen brød sammen og vi så det her kaos ved de ydre grænser.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at grænsekontrol skal være et europæisk anliggende – nu, hvor ordføreren ikke vil have grænsekontrol ved de danske grænser.
Men ordføreren vil åbenbart ikke have en grænsekontrol som den i Ungarn.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan ordføreren ser en grænsekontrol ved de ydre grænser for sig.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Jeg tror, at vi har forskellige succeskriterier, for for os er det jo et succeskriterie, at flest mulige arbejder.
Det, vi ved, er, at ryger folk først på førtidspension, er det meget få, der nogen sinde vender tilbage til arbejdsmarkedet, og derfor synes vi ikke, at det er lykken for en person, der måske har fået en svær sygdom, men i en ung alder, bare at komme på førtidspension.
Det er bedre, at der er et ressourceforløb, hvis det fungerer i den ånd, som det er tænkt.
Gør det ikke det, skal man jo arbejde med det og sørge for, at det kommer til det.
Men vores målsætning er altså en anden end Enhedslistens og hr. Rune Lunds, for vi ønsker ikke, at det skal være nemt at komme på førtidspension, og at flest mulige havner der.
Vi ønsker sådan set at lave en indsats, så færrest mulige kommer på førtidspension – altså hjælpe folk til at undgå førtidspension.
Rune Lund (EL), 2015-10-08:
Men sagen er jo, at allerede inden førtidspensionsreformen blev vedtaget, var det umuligt at komme på førtidspension, medmindre man ikke havde nogen som helst arbejdsevne tilbage.
Når vi nu står i en situation, hvor vi ser øget fattigdom, hvor vi ser, at man fastholder folk i fattigdom, og at man fastholder dem i evige arbejdsprøvninger, som ikke fører nogen steder hen, var det så ikke på tide at se på at lave den reform om, sådan at de fattige danskere, der allerede bor her, ikke kommer ud i evige arbejdsprøvninger, ikke bliver fastholdt i fattigdom?
Jeg er nemlig meget enig med ordføreren i, at man ikke skal skelne mellem udlændinge og danskere.
Jeg synes bare – og det er baggrunden for mit spørgsmål – at det ikke altid er sådan, Det Radikale Venstre handler, når vi snakker om de her ydelser og alle de mennesker, der er blevet ramt af alle de reformer, som Det Radikale Venstre også har været med til at vedtage.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Jeg skelner i den sammenhæng ikke så hårdt mellem danskere og folk, der ikke er danskere.
Folk skal jo have den samme behandling, uanset hvem de er.
Men pointen med førtidspensionsreformen er jo meget klar.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Rune Lund og Enhedslisten har det, men jeg synes ikke, det er godt, at en psykisk syg i slutningen af 20'erne bliver parkeret på permanent offentlig forsørgelse, hvorfra vi godt ved at det er meget sjældent at nogen kommer tilbage, fordi hjælpen jo ophører og interessen fra samfundets side går væk.
Det er jo det, der er meningen med ressourceforløbene, og så må man se tiden an.
De er jo lavet, så de kan vare op til 5 år, og derfor er det måske lidt tidligt at fælde dom over dem, men folk er i hvert fald offentligt forsørget, mens de er på dem.
For det, vi synes, er vigtigt, er, at man forholder sig til dér, hvor folk rent faktisk har økonomiske incitamenter som f.eks. unge, der kan vælge at gå i uddannelse.
Rune Lund (EL), 2015-10-08:
Vi hørte jo hr. Morten Østergaard sige under valgkampen: Vi ved, det ikke fører til noget at holde folk i fattigdom.
Nu var det flygtninge, der blev talt om her, mennesker, som har brug for hjælp.
Vi er enige i, at de mennesker har brug for hjælp, men der er også nogle andre mennesker, som har brug for hjælp, og det er bl.a. nogle af de reformramte, som er blevet ramt af nogle af de mange reformer, som Det Radikale Venstre også har været med til at vedtage.
Jeg kan f.eks. nævne førtidspensionsreformen, hvor det jo er sådan, at vi har set tal fra midten af september, der viser, at næsten ingen kommer i arbejde som følge af de stort opreklamerede ressourceforløb.
Det er jo en reform, som betyder, at vi fastholder folk i fattigdom, og at vi ikke giver dem mulighed for at komme videre.
Vi holder dem i evige arbejdsprøvninger og i økonomiske problemer.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Jeg synes nu, det lyder, som om det er hr. Jacob Jensen, der er blevet lidt støt på manchetterne over at få lidt modstand her i en åbningsdebat, og det skal jeg da beklage.
Hvis man gerne vil stryges med hårene, kan vi da gå ud i korridorerne bagefter og dele en Kleenex.
Vi kunne høre på Venstres politiske ordfører, at man ikke var i stand til at redegøre for, hvad bidraget fra finansloven er.
Man fremlægger et forslag på kontanthjælpsområdet, der vil bidrage med 650 personer.
Det er jo ikke en reformbåret økonomi.
Det er ekstremt kortsigtet, og derfor møder det hård kritik fra os.
Nej, det, jeg ønsker – og det tror jeg så måske i virkeligheden vi er enige om – er jo ordnede forhold ved de ydre grænser.
Men det, jeg bare ikke tror på, er, at man med tåregas og hegn mellem EU-lande løser den problemstilling, vi står i nu.
For som man har set det, suser menneskemængderne jo videre og finder nye hul i hegnet.
Der er jo kontrol ved EU's ydre grænser, så man kan næsten sige i forhold til Dansk Folkeparti, at det er en illustration af, at det her med grænsekontrol ikke i sig selv løser problemet.
Men nej, der er ikke mulighed for at have fri indvandring til Europa – dertil er der alt for mange, der ville tage til Europa – men vi skal beskytte de flygtninge, der kommer.
Det har vi en forpligtelse til, og det skal vi gøre bedre, end vi gør i dag.
Der er ikke nogen tvivl om, at integrationen i Danmark langtfra er god nok.
Det gælder både dem, der har været her i længere tid – indvandrere, der står uden for arbejdsmarkedet – og det gælder, og der er jeg sådan set enig i det, som statsministeren sagde i tirsdags, resultaterne af den umiddelbare integrationsindsats.
Det, der glæder mig, og som jeg også noterede i min ordførertale her i dag, er jo, at dér, hvor Venstre og muligvis også De Konservative stod for ganske kort tid siden, jo var på det synspunkt, at man ikke ville integrere de syrere, der var kommet hertil.
Se, det tror jeg bare ikke er nogen god løsning.
Jeg tror heller ikke, det er en god løsning at skære i deres ydelser, så en enlig mor med tre børn, der lige er kommet hertil, skal klare sig for, hvad der svarer til en SU.
Det, jeg tror virker, er, hvis integrationsindsatsen flyttes ud på arbejdsmarkedet.
Det var også det, SR-regeringen spillede ud med, og vi håber, at den nye regering vil lade sig inspirere af det.
Vi bidrager i hvert fald gerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det kan vi jo kun være enige i, men er ordføreren så ikke enig med mig i, at der så også er en grænse for, hvor mange vi kan integrere i Danmark, hvor stor tilstrømningen kan være?
Altså, det, vi ser med ghettoområder, hvor der er social kontrol og der danner sig parallelsamfund, er vel et eksempel på, at integrationen har slået fejl.
Så et eller andet sted må der være en grænse for, også ifølge Det Radikale Venstre, hvor mange man mener kan komme til Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Det forstår jeg simpelt hen ikke – altså, noget med fælles modtagecentre, og hvis man fordeler, har man ikke brug for grænsekontrol.
Hvis bare alle kan komme ind, har man ikke brug for grænsekontrol.
Men forudsætningen for, at det med Schengen i 2001 blev forbudt for Danmark at have grænsekontrol, var, at der var grænsekontrol ved de ydre grænser.
Hvordan kan hr. Morten Østergaard så stå nu og fortælle den danske befolkning, at vi slet ikke har brug for ydre grænser, for man har modtagecentre, hvor folk kan komme ind, og der får de et stempel, og så bliver de fordelt ud i Europa?
Altså, det kan godt være, det var dårligt formuleret.
Jeg kan også spørge: Står man ikke ved, at forudsætningen for afskaffelsen af dansk grænsekontrol var, at der var grænsekontrol ved de ydre grænser?
Og hvis man står ved det, hvordan vil man så håndhæve den grænsekontrol?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Man er jo nødt til at få skabt et samlet asylsystem, der virker.
Vi havde ikke haft den her diskussion, hvis man fortsat havde haft en Dublinregistrering, der fungerede.
For så ville folk jo blive registreret, og det blev de jo.
Vi havde jo slet ikke en diskussion af den her kaliber, før man holdt op med det i de dele af EU, som ligger nærmest der, hvor flygtningestrømmene krydser de ydre grænser.
Og forudsætningen for det er jo så villigheden til at fordele opgaven med at integrere de flygtninge imellem landene.
Så vores klare synspunkt er jo det, som Kommissionen også har foreslået: Modtagecentre, der sikrer værdige forhold for de flygtninge, der kommer ind, og en fælles håndtering landene imellem af opgaven med efterfølgende at fordele dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg har et spørgsmål om grænsekontrol.
For da man slap grænsekontrollen ved Danmarks grænse i 2001, var det jo, fordi man så havde nogle ydre grænser i EU's Schengenområde, og de var sikre.
Et land som Ungarn forsøger at håndhæve grænsekontrol, og det har jeg kunnet se har medført stor kritik bl.a. fra radikale folk om, at det ikke er måden at gøre det på.
Det, som jeg synes har været slående i forhold til hele den her debat, er, at det er nemt at kritisere et land som Ungarn for det, de gør, men at det er meget sjældent, vi hører om, hvordan det så skal gøres, altså hvordan man så vil sikre EU's ydre grænser, hvilket jo var forudsætningen for, at grænsekontrollen ved Danmarks grænser blev forbudt.
Hvis ikke det er Ungarns model, hvad er det så?