runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-04-16:
Som nævnt er der af et uafhængigt evalueringspanel blevet gennemført en evaluering af det danske forskningsrådssystem.
I evalueringen konstateres det, at reformen af forskningsrådssystemet i 2003 har været en succes, og at forskningsrådssystemet i dag er præget af en styrket ledelse, god kvalitetssikring og konkurrence om offentlige forskningsmidler.
Det overordnede formål med evalueringen var derfor fremadrettet at styrke systemets kvalitet og funktionalitet yderligere og at fremtidssikre forskningsrådssystemet.
Lovforslaget fokuserer på tre områder: en styrkelse af strukturen, en præcisering af rolle- og ansvarsfordelingen og en styrket kvalitet og legitimitet i ansøgningsbehandlingen.
Strukturen for Danmarks Forskningspolitiske Råd styrkes, dets formål og ansvar præciseres i loven, og det får et selvstændigt sekretariat, og det giver en god betjening, både udadtil og indadtil.
Desuden udvides kompetencekravene til rådet til også at omfatte erfaring inden for international forskning.
Det kvalitetssikrer, og det giver et internationalt perspektiv.
Koordinationsudvalget nedlægges, og funktionen varetages af Danmarks Forskningspolitiske Råd, Det Frie Forskningsråd og Det Strategiske Forskningsråd.
Det sikrer et tæt og dynamisk samarbejde.
Det sparer ressourcer og tid og lægger kompetencen der, hvor den bør være, nemlig på universiteterne.
Med hensyn til rolle- og ansvarsfordelingen mellem organerne i forskningsrådssystemet præciseres disse også i lovforslaget.
Således kan både Danmarks Forskningspolitiske Råd, Det Frie Forskningsråd og Det Strategiske Forskningsråd varetage rådgivning om forskning, både politisk og fagligt.
Det giver direkte kontakt.
Men rollefordelingen mellem den overordnede rådgivning for Danmarks Forskningspolitiske Råd på den ene side og en bevillingsfunktion i Det Frie Forskningsråd og Det Strategiske Forskningsråd på den anden side fastholdes.
Ligeledes fastholdes arbejdsfordelingen mellem Det Frie Forskningsråd og Det Strategiske Forskningsråd.
Det fastholder gennemskueligheden i rollefordelingen.
Det præciseres, at Det Frie Forskningsråd skal være proaktivt for tværvidenskabelig forskning, og det bliver sandelig også nødvendigt i fremtiden, som vil stille øgede krav til tværfagligheden.
Med hensyn til legitimiteten i ansøgningsbehandlingen styrkes denne yderligere ved at udvide brugen af eksterne bedømmere i Det Frie Forskningsråd.
Det bør stoppe yderligere diskussion om uvildigheden.
Desuden udnævnes flere medlemmer med international forskningserfaring til Danmarks Forskningspolitiske Råd, Det Frie Forskningsråd og Det Strategiske Forskningsråd.
Det styrker den internationale baggrund, og det kan vi have god gavn af.
Vi mener derfor, at det fremsatte lovforslag som ønsket styrker kvaliteten og funktionaliteten og fremtidssikrer vores udmærkede forskningsrådssystem.
De Konservative kan derfor støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-16:
Vi støtter også forslaget og vil meget gerne rette en anerkendelse til de andre seks partier, der har været involveret i et stort kompromis.
Jeg synes, at vi alt taget i betragtning har haft et fantastisk godt samarbejde og forarbejde om netop det her forslag.
Som den socialdemokratiske ordfører sagde, har det jo været en meget lang proces, men også en meget god proces, og jeg er enig i, at det kan være en fordel, at vi en gang imellem tager os ordentlig tid til at gennemarbejde de lovforslag, vi har, eller den lovgivning, vi ser for os.
I det her tilfælde synes jeg også at der er kommet rigtig, rigtig gode ting ud af det.
Vi er i Det Radikale Venstre stærke tilhængere af, at vi fastholder et forskningspolitisk rådgivningsorgan, og vi er meget tilhængere af, at det er et styrket rådgivningsorgan.
Vi havde også gerne set – som fru Kirsten Brosbøl også fremhævede det – at der havde været et eget sekretariat ude i byen, kunne man kalde det, men vi er på nuværende tidspunkt tilfredse med, at det bliver styrket.
Dernæst er vi meget glade over, at Det Frie Forskningsråd og Det Strategiske Forskningsråd er to adskilte råd, og at de begge styrkes.
Vi er også tilhængere af, at der kommer eksterne bedømmere ind, og vi vil gerne notere, at alle dem, der har bidraget med høringssvar, er blevet hørt, for vi har ændret det maksimale antal medlemmer, som Det Frie Forskningsråd kan have, fra det, vi egentlig havde tænkt os, til 75, som var det, der var ønsket fra Det Frie Forskningsråds side.
Vi vil gerne følge, om det er det rigtige antal medlemmer, og se på den argumentation, der har ligget fra Det Frie Forskningsråds side, om, at den ændring, vi laver med styrkelsen af Det Frie Forskningsråds bedømmelsesmåde med eksterne bedømmere, faktisk fører til mere arbejde for Det Frie Forskningsråds medlemmer.
Men det er et godt forslag, og vi tror, at det kommer smertefrit igennem behandlingen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-16:
Vi kan klart tilslutte os intentionerne om at lave mere levende campusmiljøer, hvor studerende har mulighed for at få billige boliger tæt på deres studiested.
Rigtig mange studerende oplever desværre, at det er overordentlig svært at skaffe ungdomsboliger, og at de bliver tvunget ud i et meget uigennemskueligt privat lejemarked.
Samtidig står vi også med en meget væsentlig udfordring i forhold til at skaffe boliger til de udvekslingsstuderende, der heldigvis kommer mange tusinde af til Danmark hvert eneste år, så der er nok at tage fat på, og i Enhedslisten så vi altså gerne, at især landets storbykommuner fik bedre muligheder for at føre en aktiv boligpolitik til gavn for de lavindkomstgrupper, som man jo må sige at studerende er en del af.
Men vi har også nogle bekymringer i forhold til det konkrete forslag her.
Der er nogle knaster, som vi vil have afgnavet, for at vi kan sige endeligt ja til forslaget.
Bl.a. stiller jeg mig altså noget tvivlende over for, hvor mange boliger der reelt vil blive tale om, når pengene til de her byggerier skal hentes inden for de nuværende økonomiske rammer.
I en situation, hvor der fyres undervisere og skæres ned på timetallet, har jeg svært ved at se, hvorfra man lige skal finde penge til boligprojekter, og jeg synes, det er vigtigt at sige, at et forslag som det her aldrig kan erstatte en aktiv boligpolitik.
Samtidig er det altså afgørende for os, at vi sikrer en ordentlig integration mellem de forskellige former for ungdomsboliger i landets store byer.
Det er uhensigtsmæssigt, hvis ressourcestærke unge klumper sig sammen, og som Boligselskabernes Landsforening gør opmærksom på, er det jo ikke kun studerende, men altså også mange andre unge, der kan have behov for ungdomsboliger.
Endelig ser jeg selvfølgelig frem til at høre ministerens svar på de spørgsmål, som Dansk Folkeparti har rejst i salen i dag.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-16:
Ja, det kan jeg nemlig leve med, for alle de studerende, der kommer, uanset om de kommer fra udlandet eller kommer fra Danmark, har varierede typer baggrund, og det skal de helst have.
Hele vores uddannelsespolitik går jo ud på at sikre, at alle får en uddannelse, og at 50 pct. af en ungdomsudgang skal have en videregående uddannelse.
Derfor går vi jo ikke efter, at det kun er unge, hvis forældre har høje indkomster, der kommer ind og får uddannelse på universiteterne – tværtimod.
Derfor er det her jo også en håndsrækning til de unge, som ikke har familier, der kan købe en bolig til dem i nærheden af universitetet i København eller Aarhus.
Det er unge, der kommer med varieret baggrund og varierede indkomster, og det går vi ind for.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-16:
Der kan godt bo mennesker med en høj indtægt i almene boliger, men problemet er, at i de almene boliger, man bygger som familieboliger og sådan noget, er der altså 25 pct. anvisningsret for kommunerne til de boliger, og det er derfor, der faktisk er et socialt sigte med de almene boliger.
Det er der altså ikke her, det står højt og tydeligt, og det er det, der mangler.
Men det kan fru Marianne Jelved leve med.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-16:
Jeg har ikke på noget tidspunkt tilkendegivet, at jeg synes, det er forkert at bygge plejeboliger under almenboligloven.
Jeg giver det som et eksempel på, at vi også bruger rammerne i almenboliglovgivningen til plejeboliger, som henvender sig til alle indkomstgrupper, og det gør almene boliger altså også.
Det er ikke forbudt at bede om at komme ind på en venteliste til et alment boligbyggeri i Herlev, uanset om man tjener 1 mio. kr. om året.
Der er ikke den slags forhindringer, og derfor synes jeg, det er fuldstændig atypisk, at vi skal diskutere, hvorvidt man kan have ungdomsboliger tæt på universiteterne, når vi i øvrigt har kollegier, som anvendes til studerende, og studerende på universiteterne er jo under alle omstændigheder efter Dansk Folkepartis måde at formulere sig på elitemennesker.
Må vi ikke godt lige klappe hesten et øjeblik?
Der er alle mulige slags studerende, der kommer fra alle mulige slags hjem, og vi gør os endda rigtig meget umage for, at de, der kommer fra uddannelsesfremmede hjem, også kommer med og også kan bo i universitetsnære boligområder.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-16:
Når fru Marianne Jelved siger, at alle kan flytte ind, så er det rigtigt, især i ghettoområderne, og det er vi selvfølgelig også interesserede i.
Vi er også interesserede i, at de unge her flytter ind i ghettoområderne, ligesom vi så, da vi var i Gellerupparken.
Her er der masser af ledige ungdomsboliger, som de egentlig gerne vil ud og sælge, fordi de ikke er beboet af de studerende, der egentlig burde være der.
De Radikale synes åbenbart næsten, det er forkert, at man bygger plejeboliger til ældre, der egentlig har råd til at bo et andet sted.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-16:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som vi behandler nu.
Vi synes, det er godt med forsøg med campusområder, dvs. boliger tæt på universiteterne, og der taler vi altså om ungdomsboliger, kollegieboliger.
Vi synes, det er rimeligt, at universiteterne får mulighed for at reservere i størrelsesordenen 50 pct. af boligerne til udenlandske studerende.
Det er en klar politisk strategi at kunne tiltrække gode studerende, dygtige studerende fra udlandet.
Derfor mener vi også, at vi er nødt til at bidrage til, at der er boligmuligheder for de udenlandske studerende.
F.eks. bygger man plejeboliger i regi af almenboligloven, og de plejeboliger går altså til de ældre, som har brug for en plejebolig uanset deres indkomst.
Det er også sådan, at vi i øvrigt gør os meget umage for – og det er stort set alle partierne i Folketinget – at sikre os, at almenboligområder bebos af familier i forskellige indkomstgrupper, fordi vi er imod ghettoer med store sociale problemer.
Derfor er der en strategi for at tynde ud i ghettoerne og sørge for, at der bliver reserveret boliger, boligmuligheder for studerende og andre, der kan skabe en varieret beboersammensætning.
Så det er altså mange, mange år siden, at almenboligloven udelukkende var til de allerfattigste i dette land, og at det var rammen for det, vi taler om her.
Alle kan søge om at komme ind i et alment boligområde som lejer, selv om man har råd til at købe en ejerbolig.
Så det er en skæv vinkel, som Dansk Folkeparti prøver at lægge på den her sag, og den hænger ikke sammen med resten af boligpolitikken i landet.
Landsbyggefonden har bl.a. til formål at bidrage til nybyggeri.
Så der er intet underligt i det her.
Vi taler om under 1.000 boliger fordelt i nærheden af de universiteter, vi har.
Jeg synes lige, at man skulle klappe hesten, og så synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle tage sig sammen og stemme for det her forslag, så det hænger sammen med resten af den politik, Dansk Folkeparti står for.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-04-16:
Derfor må de i virkeligheden opfylde kravene til dem.
Jeg synes da, at hr. Jesper Langballe i sine erindringer skulle skrive opskriften på at blive en rig studerende.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-16:
Hr. Jørgen Lundsgaard havde en særmelding til mig, og den vil jeg da gerne kvittere for.
Jeg synes, jeg næsten aldrig har haft det økonomisk bedre.
Fuldstændig betrygget.
SU var udmærket, og så havde jeg en ægtefælle, der havde et halvdagsjob.
Det gik meget, meget fint.
Jeg må ærlig talt sige til hr. Jørgen Lundsgaard, at jeg håber, at det lidt var en misforståelse, fordi de mennesker her i landet, der er virkelig fattige, faktisk må føle, at der bliver gjort nar ad dem, når en konservativ ordfører står og siger, at der ikke er noget her i Danmark, der er fattigere end studenter og studerende.
Husk på, at det er de virkelig svage, som det almene boligbyggeri er beregnet for.
Altså, selvfølgelig kan man bruge almenboligloven, hvis der er et socialt sigte med det.
Men de 50 pct., som går til udlændinge, går jo til eliteforskere og elitestuderende, man vil trække til.
Jeg tror egentlig, at den svagtbemidlede del af befolkningen, eller lad os bare sige den fattigste del af befolkningen, vil blive noget forundret over at høre, at sådanne luksusboliger til eliteforskere og elitestuderende skulle have et socialt sigte.
Det kan hr. Jonas Dahl ikke mene at det har.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Jeg kan til hr. Jesper Langballe oplyse om de luksusboliger, hr. Jesper Langballe omtaler, at på Aarhus Universitet – jeg har selv haft fornøjelsen af at bo der i flere år – drejer det sig om 12 m², hvor man så har en håndvask ovre i hjørnet, og så deler man bad og toilet med 10-12 mand, og så er der et fælles køkken.
Det var bare for at slå fast, at der jo ikke her nødvendigvis er tale om store ekstravagante boligformer.
Det kan jo rent faktisk godt være boliger af et ganske beskedent omfang, men som giver de studerende nogle muligheder for på en billig måde at få en bolig tæt på deres uddannelsesinstitution.
Det tror jeg sådan set også Dansk Folkeparti er enig i at der er et behov for.
Man kan jo også citere fra lovforslaget, og der står i bemærkningerne til lovforslaget: »Med modellen får universitetet rådighed over op til 50 pct. af de nye boliger, som kan anvendes til udenlandske studerende.« Der er altså ikke tale om udenlandske gæsteforskere udelukkende, og der er heller ikke tale om, at det kun skal være udenlandske studerende, der skal bo i de her boliger.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-16:
Jeg vil godt spørge ordføreren fra – og så må jeg sige det korrekt – Socialistisk Folkeparti om de her boliger: Er det korrekt, at det er så dyre boliger, vi snakker om?
Nu står der jo ikke nogen priser her, men jeg har tidligere set, at de her boliger vil koste omkring 800.000 kr.
Så det er faktisk rimelig dyre boliger, vi taler om.
Det er jo ikke 12-m²-boliger.
Vi er også interesserede i boliger til de unge, og vi ved godt i Dansk Folkeparti, at det kun er ungdomsboligerne, der bygges efter almenboligloven.
Mener ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at man skal have så dyre boliger?
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Det hedder Socialistisk Folkeparti, har jeg forstået fra Dansk Folkeparti og regeringen.
Den fortalelse vil jeg da gerne rette op på.
Det er i hvert fald sådan, vi plejer at høre det heroppe fra talerstolen.
Fra SF's side pointerede jeg netop også meget klart, at vi har et behov for at anvise boliger, også til unge med særlige boligsociale behov.
Det er netop her, at også finansieringen er kommet på plads.
Vi har også alle sammen en interesse i – tror jeg, og det tror jeg også at Dansk Folkeparti er enig i – at sikre en så bred mulighed som muligt for uddannelse for alle befolkningsgrupper, også dem, som måske har nogle lidt særlige behov.
Derfor er det jo netop vigtigt, at vi sikrer kommunernes ret og også mulighed for at anvise de her nye boliger; så netop når finansieringen kommer fra Boligfonden, er det vigtigt at sikre, at kommunerne fastholder den mulighed, og også at sikre, at vi rent faktisk får så mange mennesker som muligt ind på de danske universiteter.
Det gør vi jo bl.a. ved at sikre, at der er nogle fornuftige almene boligformer, der er nogle kollegier, der er nogle ungdomsboliger, som også er tilgængelige for folk, som ikke nødvendigvis har forældre, som har råd til at købe en stor lejlighed til dem.
Nu er de her boliger efter mit kendskab ikke opført endnu, så det er meget vanskeligt at sige, hvad omkostningen så vil være, i forhold til hvad grundværdien er og hvad byggeværdien er, og hvor meget man så i givet fald får for 800.000 kr. Jeg har ikke set det her tal på 800.000 kr., så det kan være, at Dansk Folkepartis ordfører kan forklare, hvor det kommer ind.
Men det er klart, at det koster at bygge boliger i dag.
Jeg skal ikke udtale mig om, hvad universitetskollegiet i Århus har kostet at bygge til at starte med.
Jeg kan bare konstatere i dag, hvor det rent faktisk fungerer vældig godt, at der er søgning på nogle kollegieværelser, som er på 12 m².
Så det er bare for at slå fast, at der ikke nødvendigvis er tale om store luksusboliger og tre- eller fireværelseslejligheder, som man nærmest får indtryk af, at det er, når man hører Dansk Folkeparti.
Sådan plejer det at være, det kan jeg i hvert fald erindre fra min egen studietid.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-16:
Jeg håber, at man har hørt det.
Hvad mener man egentlig om, at de ca. 475 boliger skal bygges i København?
Det er jo en meget stor del af de boliger, der skal bygges her.
Kan ordføreren ikke være bange for, at der vil ske det, som jeg netop omtalte i min ordførertale, at man vil gå ind og købe de her billige udlejningsboliger, smide lejerne ud og ombygge de boliger, så de kommer op i en helt anden pris?
Kan ordføreren ikke være bange for det?
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Jeg synes, Dansk Folkepartis ordfører lidt modsiger sig selv ved netop at påpege, at Kollegiekontoret i Århus siger, at der måske ikke er så stort et behov.
Og så siger ordføreren i den næste sætning, at de fleste boliger bliver bygget i København.
Det understreger netop det, at der faktisk er et relativt stort behov for ungdomsboliger og boliger til studerende generelt i Københavnsområdet, hvor man i en række andre byer faktisk har et relativt veldækket behov.
For landet som helhed skal man også bare huske på, at vi kan se, hvis vi i hvert fald forudsætter, at de studerende fortsat vil søge ind på de danske videregående uddannelser, at der rent faktisk i det kommende år vil være boligmangel, at der vil være mangel på ungdomsboliger, vil være mangel på kollegieværelser.
Så der er altså rent faktisk et behov for, at vi får sikret, at der fremadrettet er boliger, der er tilgængelige for folk, som ikke nødvendigvis har nogle forældre, der er i stand til at købe en lejlighed til 2 mio. kr., som det tit koster at købe en toeller treværelseslejlighed i enten Københavns- eller Århusområdet.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-04-16:
Danske universiteter har en udfordring i at få gennemførelsesprocenten op og gennemførelsestiden ned på studierne, samtidig med at kvalitetsniveauet blandt verdens bedste universiteter skal holdes.
Men vi har stadig væk et problem med social skævhed i rekrutteringen til universiteterne.
Akademikere avler akademikere.
Vi taber simpelt hen for mange på grund af deres sociale miljø, eller fordi de ikke støttes socialt under deres universitetsstudium, eller når der opstår sociale problemer som f.eks. at blive enlig mor eller andre studiebrydende hændelser.
Jeg vil lige kommentere noget, hr. Jesper Langballe sagde.
Det kan være, hr. Jesper Langballe ikke kan huske sin studietid, men der er sådan set ikke noget fattigere i Danmark end studerende, og det er i særdeleshed en stor del af den gruppe, der bor i almennyttige boliger.
Hvis man ser sig om i verden efter succesfulde universiteter, hvor man har prøvet at løse disse problemer, møder man igen og igen campusideen, et sted, hvor alle bliver indlemmet i studiemiljøet, ikke bare på universitetet, men også i fritiden, et sted, hvor vigtige kontakter, både videnskabelige og sociale, kan knyttes, og hvor hjælpen er lige om hjørnet, og samtidig et sted, hvor de dagligdags, nødvendige funktioner er til rådighed, uden at det skal tage nødvendig tid at bruge dem – og til rimelige priser.
Det kan være bolig, børnehave eller vaskeri.
Derfor er campusideen også ideel for Danmark, i særdeleshed hvis vi ønsker at tiltrække og fastholde udenlandske studerende, som ville skulle bruge alt for mange kræfter på at etablere sig med de nævnte faciliteter i det danske samfund.
Vi ser derfor sammen med universiteterne og de højere læreanstalter med tilfredshed på det fremsatte lovforslag, et forslag, som giver mulighed for universiteterne selv i samarbejde med private donorer at etablere dynamiske campusområder med integrerede boliger og serviceinstitutioner.
Samtidig kan det åbne for en yderligere facet i samarbejdet med industri og erhvervsliv.
Enhver tilnærmelse her kan medvirke til at komme nærmere løsningen af et af vores væsentligste problemer i fremtiden: at komme fra 3 pct. af bruttonationalproduktet til 5 pct. af bruttonationalproduktet til forskning og udvikling.
Og disse resterende 2 pct. kan desværre i den nuværende situation kun nås via et samarbejde med erhvervslivet.
De Konservative kan derfor støtte lovforslaget.
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Det synes jeg er en meget præcis formulering af, hvad det er, det her forslag går ud på, for det er jo klart, at når man afsætter midler til et særligt område, kommer der også til at ske mere på et særligt område.
Så derfor er det jo fuldstændig volapyk, når oppositionen siger, at de giver frihed.
Det, det handler om, er, at de har forkærlighed for en speciel metode, og den vil de tvinge igennem på universiteterne.
Det ønsker vi ikke, vi ønsker frihed, vi ønsker afbureaukratisering, og vi ønsker egentlig tillid til, at universiteterne selv kan træffe det valg, der nu måtte være godt for dem.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-16:
Oppositionen har sådan set lyttet til Dansk Industri, som har påvist, hvor dyrt det er med frafald.
Vi har set, at man kan mindske frafaldet ved at bruge optagelsessamtaler, og det kan universiteterne tjene penge på.
Vi giver med det her forslag frihed til universiteterne.
Det kan jeg forstå at Venstres ordfører også gerne vil, så hvis vi nu tager alt det andet væk, har jeg forstået, at Venstres ordfører vil være med til at afskaffe den bestemmelse, der er i adgangsbekendtgørelsens § 21, stk. 4, således at universiteter, der i givet fald kunne finde på en gang at bruge optagelsessamtaler, ikke behøver at søge om det.
Er det korrekt forstået?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Først og fremmest er vi jo fra socialdemokratisk side utrolig glade for den tilkendegivelse, der kommer fra Dansk Folkeparti, om, at man er positiv over for det her.
Jeg skal så nævne, at den model, vi lægger frem her, jo er noget helt andet end den form for digitalisering, som regeringen lægger op til, for så vidt angår objektiv sagsbehandling af folkepension og andet, hvor man skal sidde hjemme uden vejledning ved sin egen pc og finde frem til, hvordan man ansøger om f.eks. folkepension.
Her er der altså tale om et system, som ordføreren selv var nede og prøve, og som er meget simpelt, og som er meget overskueligt.
Plus at der jo også bliver mulighed for at bruge f.eks. billeder og logo, som kunne hjælpe en gruppe, som måske har læsevanskeligheder og andet.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er meget nemmere med den her model end almindelig it-adgang?