runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-08:
Som den socialdemokratiske ordfører fortalte, så behandler vi jo her et lovforslag om at modernisere og styrke fogedforbudsinstitutionen.
Lovforslaget går kort sagt ud på, at man vil ændre nogle procesordninger, så de kommer til at afspejle forbudssagernes stigende kompleksitet.
På grund af den stigende kompleksitet, der er i sagerne, vælger man nu at overføre den saglige kompetence til at nedlægge forbud fra fogedafdelingen til retsafdelingen i henholdsvis byretterne og i Søog Handelsretten.
Det er en ændring, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte.
Jeg tror, vi får større kvalitet, og at man får mere effektivitet i sagsbehandlingen.
Jeg tror dog, det er vigtigt, at vi også får kigget på – og det kan vi eventuelt gøre i udvalgsarbejdet – at man nu også sikrer, at der kommer tilstrækkelige ressourcer til at kunne behandle de her fogedforbudssager hurtigt og effektivt, for det er jo det, der er det essentielle i fogedforbud, netop at de skal ske her og nu, så man sikrer, at der ikke er et tab af beviser osv., og også sikrer, at de ikke bare går ind på ventelisten sammen med alle andre sager, hvor der så er en længere berammelsestid, end der er i fogedforbudssager.
I øvrigt er der jo også bl.a. et punkt om, at der sikres nogle nye muligheder ved fogedforbud ved bl.a. at kunne give et midlertidigt påbud om, at man skal undlade at gøre en ting, eller at man skal kunne tåle at udføre en bestemt handling.
Det er også et delelement, som vi støtter i Dansk Folkeparti.
Så er der et lille punkt, som vi vil undersøge lidt nærmere gennem udvalgsarbejdet, og det er det, at man kunne forestille sig, at en dommer eller hvem, der nu behandler det pågældende fogedforbud, kan blive inhabil i en sag, og når sagen senere skal behandles igen, for at se om fogedforbuddet er rigtigt nedlagt, kunne man godt forestille sig, at det måske kunne være svært for en dommer eller en anden person at vurdere, om der er lavet en fejl, og der ikke var grundlag for fogedforbuddet.
Så der vil vi i hvert fald gerne have undersøgt nærmere igennem udvalgsarbejdet, om der kan være nogle ting, vi skal have kigget på der i forhold til inhabilitet.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Jeg vil godt spørge, om ordføreren er enig i, at statsløse pr. definition har krav på statsborgerskab i Danmark, altså at de 20 millioner mennesker i verden, der er statsløse, uden videre har krav på statsborgerskab i Danmark, som jeg mener at fru Zenia Stampe har antydet.
Er det Det Radikale Venstres politik?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-11-08:
Det gør jeg i dag, og jeg synes, det er en særlig oplevelse.
Jeg glæder mig vitterlig over at kunne byde de 1.157 mennesker og deres 487 børn, som det her lovforslag omhandler, velkommen – velkommen som en del af det fællesskab, som de har ønsket at være en del af.
Ligeledes glæder jeg mig over, at vi med det her forslag tager endnu et – mindre – skridt i retning af at udrydde statsløshed.
Vi kan selvfølgelig ikke løse alle verdens problemer, hverken på det her område eller på andre områder, men vi kan bidrage.
Og i det her tilfælde bidrager vi ved at tage et lille skridt med de statsløse, som opholder sig lovligt i Danmark.
Så fra Radikale Venstre er der med den her ordførertale blot to budskaber: Det første er til salen og til folkestyret, og det er, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Det andet er til de mennesker, som lovforslaget omhandler: Velkommen i fællesskabet.
Tak for ordet.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Jamen altså, vi har simpelt hen det almindelige princip, at man skal gøre sig fortjent til at få et statsborgerskab, og at man ikke bare kan springe foran i køen.
Derfor bliver vi ved med at stemme nej, så lang tid der er folk på den her lange liste, som ikke opfylder kravene til statsborgerskab.
Så enkelt er det.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-08:
Jamen nu giver grundloven jo faktisk mulighed for, at man kan fratage alle danskere stemmeretten, hvis de har begået kriminalitet.
Det er syv – ikke 7 millioner, men syv.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Altså, det var jo hr. Karsten Lauritzen fra Venstre, der sagde, at han ville bryde konventionen, og jo også truede med, at Venstre ville stemme nej til det sidste lovforslag, der blev stemt igennem, og hvor der var en potentiel terrorist på lovforslaget, hvis det var sådan, at vedkommende blev stående.
Så jeg synes nu nok, at Venstre har et forklaringsproblem.
Det, der er sagen, er selvfølgelig, at vi mener, hvad vi siger.
Men jeg vil så også godt minde hr. Jan E. Jørgensen om, at folk, der er her i Danmark, og som har opholdstilladelse, permanent opholdstilladelse, her i Danmark, jo faktisk modtager sociale ydelser og kan stemme til kommunale valg.
Det eneste, de ikke kan foretage sig, er at stemme til folketingsvalg.
Det er det eneste, men det er så også alvorligt nok.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-08:
Jeg vil spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om man anerkender, at der er forskel på at have et statsborgerskab og ikke have et statsborgerskab.
Altså, forskellen på de statsløse og folk, der har et statsborgerskab i et andet land, er, at det at få dansk statsborgerskab, hvis man i forvejen har et statsborgerskab i et andet land, jo ikke betyder så meget, som hvis man slet ikke har noget statsborgerskab.
Anerkender Dansk Folkeparti, at der er en forskel?
Det er det ene, jeg vil spørge om.
Det andet, jeg vil spørge om, er, om Dansk Folkeparti virkelig synes, det er rimeligt, at de her mere end 1.000 mennesker, som har gjort alt det, vi har bedt dem om, som har arbejdet, som har bestået danskprøve osv., skal tages som gidsler på grund af syv personer på lovforslaget – som jo ikke er kriminelle alle sammen – når den kriminalitetstype, vi taler om, er forholdsvis bagatelagtig.
Mener Dansk Folkeparti virkelig, det er rimeligt, at vi skal tage så mange mennesker som gidsler, fordi der er syv personer, som Dansk Folkeparti mener er kommet lidt for let til deres statsborgerskab?
Liv Holm Andersen (RV), 2012-11-08:
Da jeg skulle holde den her tale, var jeg jo lidt i tvivl om, hvordan sådan nogle indfødsretsdebatter plejer at foregå, så jeg gik faktisk ind og kiggede i min kollegas, fru Zenia Stampes, tale, og jeg kopierede også en lillebitte smule fra fru Zenia Stampes tale.
Og det, som jeg står her på talerstolen og siger, netop at vi i Danmark ikke kan tage ansvaret for at løse alle verdens problemer, ej heller på statsløseområdet, er citeret fra fru Zenia Stampes tale.
Hun mener, det er godt, at vi med de her lovforslag tager små skridt mod, at Danmark bidrager til at udrydde statsløshed i verden, med de personer, der opholder sig lovligt i Danmark, altså i forvejen netop opholder sig i Danmark og, som hr. Christian Langballe også gjorde opmærksom på, benytter sig af det danske velfærdssystem og kan stemme til kommunale valg.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-08:
Som socialdemokrater og som en del af regeringen er vi stillet over for en stor og vigtig udfordring: et arbejdsmarked præget af stor ledighed.
Det seneste årtis beskæftigelsespolitik har været gennemsyret af mistro til systemet imødegået af mere og mere kontrol.
Det vil Socialdemokraterne lave om på.
Vi ønsker et beskæftigelsessystem, der giver kommunerne større fleksibilitet og mulighed for at tilrettelægge en særskilt indsats.
Vi er selvfølgelig nødt til at sikre, at rammerne for indsatsen er i orden.
Og derfor skal vi bl.a. have fokus på at skabe bedre muligheder for uddannelse og opkvalificering til de langtidsledige.
Men det er dog i høj grad også vigtigt, at tilliden til systemet bliver genoprettet.
Kommunerne spiller en meget afgørende rolle, når det handler om at få ledige i arbejde.
De har dog i de seneste år været hæmmet af unødigt administrativt arbejde, som fjerner fokus fra deres egentlige opgave.
Det er derfor også vigtigt, at vi har et fremadrettet mål om, at reglerne på beskæftigelsesområdet skal være enklere for kommunerne.
Det skal være nemmere for kommunerne at vægte hensynet til den enkelte borgers behov højere end hensynet til de unødig tunge administrative byrder.
Derfor er Socialdemokraterne glade for, at kommunerne i de kommende år får større fleksibilitet og mulighed for at tilpasse sagsbehandlingsforløbet, så vi på bedst mulig måde sikrer, at de ledige bliver hjulpet godt på vej mod et nyt arbejde.
Lovforslaget følger naturligt i hælene på en række initiativer på beskæftigelsesområdet.
Allerede i starten af dette år blev der foretaget nogle nødvendige ændringer på området som f.eks. nedsættelse af varighedskravet til ret og pligt-tilbud, der ligesom dette lovforslag giver kommunerne øget mulighed for at tilpasse sig den enkelte lediges situation.
Med lovforslaget suspenderes reglerne om strafrefusion i tilfælde af, at dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere efter lovgivningen ikke har modtaget tilbud fra kommunen til tiden.
Loven vil være gældende for 2013 og 2014, og der gives derfor mulighed for, at reglerne på området kan tages op til revidering.
Med suspensionen sikrer vi, at kommunerne ikke belemres med bøder for et regelsæt, som vi – i et samarbejde med Kommunernes Landsforening – fremadrettet ønsker at forenkle og forbedre.
Det er en forenkling, der kan være med til i højere grad at vægte hensynet til det, der egentlig er kommunernes vigtigste opgave i den her forbindelse, nemlig en sagsbehandling, der får de ledige i arbejde.
Socialdemokraterne kan derfor støtte lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2012-11-08:
Det er og bliver en kendsgerning, at vi lever i en verden, der bliver mere og mere global.
At krydse grænser på grund af karriere eller kærlighed er langt mere normalt end tidligere.
Det skal vi ikke bekæmpe, men vi skal holde fast i, at hvis man ønsker at være dansk statsborger, skal man også ønske at være en del af vores fællesskab.
Med det her lovforslag får 1.157 personer og deres børn indfødsret.
1.157 personer ønsker at være en del af vores fællesskab Danmark.
De ønsker at leve op til de regler, der gælder her.
De kommer fra 89 forskellige lande og har alle opfyldt de krav, som vi stiller for at få dansk statsborgerskab.
Vi socialdemokrater bakker op om justitsministerens lovforslag.
Vi ønsker vores nye statsborgere, medborgere, tillykke og ser frem til at møde dem her på Christiansborg på statsborgerskabsdagen i april til næste år.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-08:
Venstre er enig i, at der er problemer med konventionen, og er enig i, at den trænger til at blive redefineret.
Men de sager, vi står med her i dag, er f.eks en bøde på 8.000 kr. for overtrædelse af hundeloven, fornærmende tiltale mod polititjenestemand, kørsel uden førerret osv., og det er altså kriminalitet i den lave ende af skalaen.
Så er der også enkelte tilfælde af vold, men det drejer sig om vold med en strafferamme på 30 dage.
Så det er altså lussinger og den slags ting, vi taler om.
Så jeg tror, at Dansk Folkeparti skulle vælge en mere værdig sag at gå i brechen for.
Så vil jeg stille det spørgsmål, om Dansk Folkeparti er ligeglad med statsløshed og ikke mener, at man skal gøre noget for at bekæmpe statsløshed.
I så fald er vi uenige.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Altså, jeg vil mene, at for hver eneste person, der erhverver statsborgerskab i Danmark, er der jo tale om, at danskerne så at sige siger velkommen.
Og der mener jeg bare, at det er meget afgørende – det kan godt være, at det virker bagatelagtigt på ordføreren, men jeg mener ikke, at det er bagatelagtigt – at de folk, der får statsborgerskab i vores land, opfylder kravene til det og bl.a. ikke har begået kriminalitet.
Det gælder jo for alle mulige andre i øvrigt.
Jeg vil sige, at med hensyn til statsløsekonventionen er der simpelt hen tale om en regulær diskrimination, for statsløse, som egentlig har det fint og udmærket og lever her i Danmark, går jo foran i køen, mens andre må slide og slæbe og dygtiggøre sig for at opnå statsborgerskab.
Det mener jeg bare er en komplet urimelighed – selvfølgelig også ud fra den betragtning, at statsløsekonventionen fra 1961 jo er komplet forældet og slet ikke er tidssvarende i forhold til de problemer, vi står med i dag. Så det er altså bare spørgsmålet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-08:
Som hr. Christian Langballe jo udmærket er klar over, er der forskellige regler for statsløse og for folk, der er statsborgere i et andet land.
Og det skyldes det simple faktum, at er man statsborger i et andet land, er man jo ikke statsløs, fordi man ikke får tilkendt dansk statsborgerskab, men omvendt, hvis man ikke har et statsborgerskab i et andet land, ville man være statsløs, hvis ikke man fik tilkendt dansk statsborgerskab.
Det synes vi sådan set er rimeligt nok – ikke dermed sagt, at vi synes, at de undtagelsesmuligheder, der er i dag, er sådan, som de skal være.
Og det ved hr. Christian Langballe også godt.
Vi har eksempelvis i Venstre yderst vanskeligt ved at forstå, at personer, der planlægger at begå terrorvirksomhed mod det land, de søger om statsborgerskab i, skal have et statsborgerskab.
Men den type mennesker er der jo heller ikke på statsborgerskabslisten her i dag.
Og jeg tror nok, at hvis jeg var Dansk Folkeparti, havde jeg valgt et andet lovforslag at stille spørgsmål til, for omfanget af den type kriminalitet, som de syv statsløse, der er på lovforslaget her i dag, har begået, er jo forholdsvis begrænset.
Så derfor har Venstre ikke problemer med lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Jeg kunne godt tænke mig at stille Venstres ordfører et spørgsmål.
Der er bl.a. et par stykker, som har en hel del kriminelle forhold bag sig – ikke alvorlige, men alligevel kriminelle forhold – og jeg vil spørge om indfødsretsordførerens holdning til det spørgsmål.
Altså, gælder konventionen om statsløse bare sådan ubetinget, sådan at de automatisk kan få tildelt statsborgerskab, eller er det ikke et problem, at vi har nogle mennesker, som egentlig ikke opfylder de regler, som vi opstiller for alle mulige andre, men som alligevel får statsborgerskab?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-08:
Jeg vil ikke læse dem op – dels tror jeg ikke, at tiden er til det, dels vil jeg også have problemer med udtalen af ganske mange af navnene.
Det er nemlig navne, der viser, at de nye danskere jo har rødder i et andet land end Danmark.
Nu rykkes rødderne så op og genplantes i den danske muld.
Det er godt, for ingen har gavn af at være rodløs.
Det at have et fædreland betyder, at man har et hjemland – et sted, hvor man føler sig mere hjemme end andre steder.
Og langt de fleste personer på lovforslaget, vi behandler i dag, føler sig med sikkerhed allerede hjemme i Danmark, ja, mange er sågar født her.
Nu tager vi så skridtet fuldt ud og sikrer, at de pågældende får papir på, at de er danskere, og det er en stor glæde at være med til.
Jeg anbefaler lovforslaget, og Venstre stemmer naturligvis for.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Tak for ordet, formand.
Der er fremsat et lovforslag, der uden videre og automatisk tildeler statsborgerskab til syv personer, fordi de er statsløse.
Andre har slidt og slæbt for at dygtiggøre sig i dansk, sat sig ind i danske samfundsforhold, dansk historie og kultur.
De har gjort, hvad de skulle, og deres flid er så blevet kronet med et statsborgerskab, men de statsløse behøver ikke at gøre noget som helst.
De ryger pr. automatik foran i køen uden at skulle foretage sig noget.
Hvor er det urimeligt, og hvor er det trist.
Et par stykker er endda dømt for en række kriminelle forhold – det er ikke, indrømmer jeg, særlig alvorlige forhold – men man belønner altså alligevel med et statsborgerskab, ligesom man også har belønnet potentielle terrorister eller folk, der er til fare for rigets sikkerhed, med et statsborgerskab.
Det er ånden fra 1983, hvor den fatale flygtningelov kom, som åbnede Danmarks grænser og gav anledning til, at folk strømmede ind i hobetal.
Det er den ånd, som stadig gennemsyrer Danmark og dansk politik, og havde det ikke været for Dansk Folkeparti, havde det jo set langt, langt værre ud.
Tænk, at alle Folketingets partier på nær DF tidligere har stemt ja til, at potentielle terrorister og folk, der er til fare for rigets sikkerhed, får statsborgerskab, udelukkende fordi de er statsløse.
Tænk, at alle partier i Folketinget på nær Dansk Folkeparti stemmer for, at der tildeles statsborgerskab til personer, der ikke opfylder betingelserne for at opnå statsborgerskab, hvoraf flere endda er kriminelle, blot fordi de er statsløse.
Det er grotesk; det er tankeløst.
Og årsagen er ånden fra 1983.
Politikere skal konstant spille åh så tolerante i forhold til alt og alle, mens man er ligeglad med danskerne og ligeglad med, hvilket land vi giver videre til vores børn og børnebørn og oldebørn.
Der er altså omtrent 22 millioner statsløse i verden.
Enhver normalt tænkende kan se, at det er helt ude i hampen.
Men jeg spørger, om det ikke også er helt ude i hampen, at statsløse, der har begået kriminalitet, og som ikke opfylder kravene, blot fordi de er statsløse, automatisk får statsborgerskab.
Det er rigtigt, at når man ser ned over navnene, er der en masse fremmede navne, for det, der er sket, er jo også, at man er ved at udskifte den danske befolkning.
Tag eksemplet med det muslimske flertal i en boligforening i Kokkedal, der angiveligt som muslimsk flertal har sharialovgivningen i hånden og vil af med julen.
Det er søreme ikke tolerance.
Det er ikke den tolerance, vi er vant til.
Jeg synes, at man skal tænke sig om, hver eneste gang man giver statsborgerskab.
Vi stemmer nej til lovforslaget.
Jeg vil godt sige, at grunden til, at jeg spørger, jo er, at jeg bestemt mener, at det godt kan være, at fru Zenia Stampe har korrigeret sit standpunkt, og det ville da trods alt være lidt af et fremskridt også i forhold til almindelig sund fornuft.
Så jeg har egentlig bare grundlæggende spurgt, fordi det er, hvad fru Zenia Stampe har givet udtryk for.
Men jeg er da glad for, at det ikke er Det Radikale Venstres politik.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-08:
Tak, formand.
Forslaget handler om at passe på rettigheder, ophavsrettigheder og varemærkerettigheder osv.
Det bliver lettere at få nedlagt et fogedforbud, og ændringerne af reglerne herom følger jo i virkeligheden af de overvejelser om modernisering og styrkelse, som er gjort i Retsplejerådet.
Det handler om krænkelse af patenter, varemærker, ophavsrettigheder, konkurrence- og kundeklausuler.
For Socialdemokraterne er det afgørende, at vi har et så effektivt system som muligt til at sikre rettigheder.
En krænkelse af ens ret, både som enkeltindivid og som samfund, vil det selvfølgelig være helt afgørende at lave en så effektiv indskriden som muligt over for, og derfor synes vi, at det, der nu bliver implementeret i dansk lovgivning, både er rigtigt og fornuftigt, og på den baggrund skal jeg anbefale forslaget til vedtagelse.
Morten Bødskov (S), 2012-11-08:
Tak for det, formand.
Og tak for opbakningen til forslaget.
Det er en god introduktion til kernen i det danske demokrati.
Pernille Skipper (EL), 2012-11-08:
Tak for det.
Jeg vil starte med at beklage, at jeg ikke kan finde ud af at overholde talerækken.
På vegne af fru Johanne Schmidt-Nielsen, som er vores ordfører i det her spørgsmål, og som desværre ikke kunne være her i dag, vil jeg nøjes med at sige tillykke til de mange, som får nyt statsborgerskab.
Jeg vil ikke gå ind i en diskussion, men blot sige velkommen til alle dem, som for de flestes vedkommende har skullet opfylde en række krav for endelig at stå i det lovforslag, som vi behandler i dag.
Så tillykke til dem.
Tom Behnke (KF), 2012-11-08:
Det er jo helt legitimt, sådan kan man gøre det.
Med rent lovteknisk plejer vi jo at gøre det sådan i Folketinget, at hvis der er noget i et lovforslag, man ikke er helt tilfreds med, kan man stille ændringsforslag om, at noget af det skal udgå eller laves om.
Så kan der stemmes om det.
Så kan man se, om man bliver stemt ned eller ej.
Og så må man jo bagefter gøre regnestykket op og vurdere med sig selv, om man er enig i 99,4 pct. af et lovforslag, men der er 0,6 pct., man ikke helt tilfreds med.
Betyder det så, at hele lovforslaget skal forkastes?
Det mener vi ikke fra konservativ side.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Jeg vil sige, at det altså ikke er mig, der har knas i logikken.
Det er altså ordføreren, undskyld mig.
Det, vi har imod statsløsekonventionen, og det har jeg jo sådan set sagt fra talerstolen, er, at der er folk, der uden videre automatisk får tildelt dansk statsborgerskab uden overhovedet at skulle leve op til nogle krav.
Jeg er fuldstændig med på, at der er dispensationsregler, og derfor har vi et Indfødsretsudvalg, der sidder og tager stilling til det.
Der vil jeg så sige at det altså har været en ren gavebod med hensyn til at dispensere.
Det har ikke været med Dansk Folkepartis gode vilje, men jeg siger bare en ting, og det er, at hvad angår de statsløse, får de pr. automatik tildelt statsborgerskab.
Det, vi understreger, er, at det vil vi ikke være med til.
Tom Behnke (KF), 2012-11-08:
Min pointe er sådan set bare, at det ikke er alle i lovforslaget, der opfylder alle de kriterier, vi stiller.
De fleste gør, men nogle af dem har fået dispensation for et eller flere af de krav, vi stiller.
Det kan være handicappede, som ikke er i stand til at bestå en danskprøve, og dem giver vi dispensation, og det er sådan set fair nok.
Men det var mere argumentet om, at der er nogle statsløse, der ikke bliver bedt om at opfylde nogle krav og kriterier, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte, at de øvrige over 1.100 personer skal have dansk statsborgerskab.
Det er jo sådan set i sig selv noget sludder, for vi giver altså dispensation i forvejen.
Det er jo ikke sådan, at de mere end 1.100 personer, der i øvrigt står i forslaget, opfylder alle krav og kriterier.
Så, det vi diskuterer, er sådan set bare, hvor grænsen for, hvad man vil give dispensation for, og hvad man ikke vil give dispensation for, skal gå.
Med hensyn til hvad partierne lægger vægt på i det spørgsmål, er vi forskellige, det er der slet ingen tvivl om.
Det drejer sig om forhold, som hvilken tilknytning man har, og hvordan man i øvrigt opfylder de andre krav, vi stiller.
Sådan er det, men når vi så er nået frem til snorene og vi står med et lovforslag, som har været igennem Indfødsretsudvalget, er det et samlet lovforslag, vi kommer til at stemme om.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at fordi vi er nogle, der synes, at vi skulle kigge på den her statsløsekonvention, skal det betyde, at de her mere end 1.100 personer får afslag på at få dansk statsborgerskab.
Det ville ikke være rimeligt.
Christian Langballe (DF), 2012-11-08:
Jeg vil høre, om ordføreren kan bekræfte, at Dansk Folkeparti ganske vist har givet dispensation, men hvad angår folk, der har kriminelle forhold bag sig, har vi ikke, og vi har jo ikke dispenseret for det hele.
Det har vi aldrig nogen sinde sagt eller givet udtryk for.
Vi mener, at kravene skal overholdes, og så er der nogle specielle sager indimellem, der kommer ind, og her siger vi, at der er en meget rimelig og fornuftig grund – vi bruger nemlig i Dansk Folkeparti vores sunde fornuft – til at give statsborgerskab, men hvad angår kriminalitet, har vi altså været ubøjelige.
Jeg ved ikke, om ordføreren vil bekræfte det.