runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-08:
Jeg bed mærke i hr. Jan E. Jørgensens svar til ordføreren for Enhedslisten, som spurgte til midlertidigheden, som jeg også håber vi kan tage op i udvalgsbehandlingen.
Jeg mangler ligesom ordføreren bestemt heller ikke tiltro til kommunernes lyst og vilje til at gennemføre en ordentlig behandling og integration.
Jeg mangler derimod indimellem tiltro til regeringen og dens støtter i S og O, for det er jo regeringen og dens støtter, der lægger rammerne for, hvordan kommunerne kan sikre en ordentlig modtagelse og integration.
Og det er jo blevet markant sværere for kommunerne i den sidste tid.
Så vil ordføreren ikke uddybe, om det kan blive sådan med regeringens velvilje, at man kan huse et ubegrænset antal flygtninge på det samme værelse i et ubegrænset antal år?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Det, som Det Radikale Venstre spørger om, er, om det her lovforslag hjemler mulighed for, at der kan være et ubegrænset antal flygtninge på et værelse i et ubegrænset antal år, altså eksempelvis en million flygtninge på et værelse i de næste 10.000 år.
Altså, jeg vil godt gentage, at jeg har tiltro til, at kommunerne kan håndtere det her problem, og jeg må også sige, at jeg ikke ved, hvornår der bliver fred i Syrien.
Jeg ved ikke, hvornår der i givet fald er etableret det nødvendige antal boliger, som gør, at de her midlertidige forhold ikke længere er nødvendige.
Det ved jeg ikke.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Altså, jeg kalder det ikke en såkaldt integrationsydelse.
Jeg kalder det integrationsydelsen, og det er også det rette navn.
Når det er sagt, er der ingen tvivl om, at meningen jo ikke er, at man skal være på integrationsydelse.
Meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet, og der mener jeg, at integrationsydelsen er et rigtig godt skridt på vejen, for det er ikke nogen høj ydelse, og det er heller ikke meningen, at den skal være det.
Tværtimod skal der være et meget klart incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet, og et skridt på vejen mod arbejdsmarkedet kan f.eks. være, hvis man lærer dansk, for så vil man, hvis man gør det, samtidig udløse en sprogbonus.
Så hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen spørger til, om det er sværere at finde en bolig til en lavere pris, så vil jeg sige, at det kan fru Johanne Schmidt-Nielsen da godt have ret i, men meningen er altså bare ikke, at man skal være placeret på integrationsydelsen.
Meningen er, at man skal ud og arbejde og dermed se at blive integreret i det danske samfund.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Jeg synes, det er en forholdsvis stor arrogance, der udvises over for kommunerne, for rigtig mange kommuner har lige præcis peget på, at det her med, at man placerer mennesker på så lav en ydelse – og det er jo de færreste flygtninge, som fra dag et kan indtræde på det danske arbejdsmarked og forsørge sig selv – bare gør det rigtig, rigtig svært for kommunerne at finde nogle steder, hvor flygtningene kan bo.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke det ville være fornuftigt at indføre en eller anden form for loft for, hvor længe man kan bo midlertidigt, f.eks. flere på et værelse.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg mener, det må være op til kommunerne.
Jeg har ikke hørt en eneste borgmester være uenig i, at det selvfølgelig gælder om at få de flygtninge, som man nu har fået til sin kommune, placeret i en permanent bolig.
Men indtil man finder en permanent bolig, er det kun på sin plads, at kommunerne har nogle ret fleksible rammer, og det har de med det her.
Så nej, der bliver ikke indført et loft for, hvor lang tid man må bo under de her lidt mere midlertidige forhold.
Igen: Jeg mener helt ærligt, at det vigtigste, hvis man kommer til Danmark, må være, at man er et sikkert sted, at der er nogen, der passer på en, og at man har nogle rimelige forhold.
Og det mener jeg bestemt også at vi tilbyder.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Anerkender ministeren, at det er et stort problem for kommuner at finde permanente boliger, fordi flygtningenes ydelser er blevet halveret, altså at der simpelt hen ikke er billige boliger nok til de mennesker, der skal have permanente boliger nu her og i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Nu er spørgsmålet jo fuldstændig identisk med det, fru Johanne Schmidt-Nielsen stillede, og derfor vil svaret også blive identisk.
Det er ikke meningen, at man skal forblive på integrationsydelse; meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Et godt skridt på vejen derud må være, at man tilegner sig sproget.
Derved vil man så udløse en sprogbonus.
Men ja, det er da sværere at finde en bolig, hvis man har færre penge at betale med.
Det er alt andet lige nemmere at finde en bolig, hvis man har mange penge at betale med.
Men meningen er altså ikke, at man skal forsørges på en integrationsydelse; meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Og det håber jeg også at ordføreren er enig med mig i.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Det er jo desværre sjældent, det sker, fordi vi fokuserer så lidt på den gode integration.
Jeg vil egentlig ende et andet sted end Enhedslistens ordfører.
Altså, når der ikke er billige boliger nok – og vi snakker så frygteligt lidt om, hvordan vi skaber billige boliger – så vil jeg bare bruge anledningen til at spørge ministeren, hvilke initiativer ministeren vil sætte i gang for at sikre flere billige boliger både til flygtninge, men også til unge ude i kommunerne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-08:
Jamen jeg er glad for at høre, at der er initiativer i gang for at finde flere billige boliger i kommunerne.
Vil ministeren så også være positivt indstillet over for at hjælpe Det Radikale Venstres forslag om at bygge flere billige boliger i kommunerne bakket op af den almene boligsektor, som endda har et forslag?
Vil ministeren være behjælpelig med også at komme videre ad den vej?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg må altså indrømme, at jeg ikke kender det radikale forslag i detaljer, og derfor vil jeg ikke tage stilling til det nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-08:
Det skal jeg gladelig få fremsendt til ministeren, hvis hun ikke har læst det for nylig.
Men så kan jeg jo spørge ministeren, om ministeren så vil være positivt indstillet, eller igen her i det mindste overveje, hvornår ministeren påregner at have færdiggjort sine overvejelser om, hvorvidt der kan indsættes en revisionsbestemmelse også i dette lovforslag, sådan at ministeren kan få mulighed for med det samme at give denne fleksibilitet til kommunerne, og så den lovgivende samling også samtidig kan få mulighed for at behandle lovforslaget ordentligt.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Nej, det er jeg ikke umiddelbart indstillet på.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jamen der er jo en række initiativer for netop at skaffe billige boliger, men lad mig lige vende tilbage til spørgsmålet omkring kommunernes rolle i det her.
Altså, det her er jo en håndsrækning til kommunerne, så kommunerne netop ikke er så presset i forhold til at finde en permanent bolig til de flygtninge, der nu er blevet anvist til den pågældende kommune.
Det her er jo en håndsrækning, og jeg synes da egentlig, at det er lidt ærgerligt, at SF ikke umiddelbart kan bakke op om en håndsrækning til kommunerne på det her felt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Tror ministeren, at det er blevet lettere eller sværere for kommunerne at finde boliger til flygtningene, fordi man har indført det, som jeg vil kalde en fattigdomsydelse, og som jeg ved at ministeren kalder en såkaldt integrationsydelse – altså en markant lavere ydelse end det, man har set tidligere?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
I den nuværende situation, hvor der kommer historisk mange flygtninge til Danmark, er landets kommuner under et stort pres for at løfte opgaven med at finde boliger til alle flygtninge.
Det hører jeg sådan set heller ikke nogen betvivle her i dag.
Jeg har noteret mig, at kommunerne er klar til at løfte opgaven, men at de samtidig beder os om at forbedre rammerne for det.
Lovforslaget vil nemlig give kommunerne nogle muligheder for at løse opgaven med boligplacering, som de ikke har i dag.
Det er muligheder, som kommunerne selv har efterspurgt, og det bliver nu op til kommunerne selv at anvende dem.
Jeg er helt med på, at nogle vil sige, at flygtninge bør have deres egne værelser, og at vi ikke bør udsætte dem for for meget støj.
Det har vi også hørt i debatten i dag.
Til det er der bare at sige, at vi i Danmark fuldt ud kan være de vilkår bekendt, som vi tilbyder flygtninge, endda mere til efter min mening.
Det vigtigste må trods alt være, at vi tilbyder beskyttelse til dem, der har krav på det, og rimelige og ordnede forhold, der så også giver den enkelte mulighed for at integrere sig i samfundet.
Tak for behandlingen her.
Der er en teknisk gennemgang af selve lovforslaget senere på aftenen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-08:
Jo, men det er jo netop på grund af de forhold, som ordføreren redegør for – det, at vi ikke ved, hvornår krigen i Syrien slutter – at vi så må forholde os til, at vi har nogle udfordringer i Danmark, som nu kommer til at bestå
Jeg synes egentlig, det er et alt for alvorligt spørgsmål til, om jeg så må sige, at lave grin med i forhold til en million og 10.000 år.
Jeg tror godt, ordføreren ved, at det sådan set ikke er det, jeg taler om, men at der jo kan blive forhold, hvor mange flygtninge skal opholde sig på ét værelse i længere tid.
Og vil ordføreren ikke bare give en indikation af, hvad ordføreren mener er rimeligt?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Jamen det er jo sådan set ikke mig, der gør grin med tingene.
Det er jo Det Radikale Venstre, der gør grin med tingene ved at tale om et ubegrænset antal flygtninge på et værelse i et ubegrænset antal år.
Som sagt har jeg tiltro til, at kommunerne ikke propper en masse mennesker ind på et værelse, så de knap kan ånde og have plads til sig selv.
Stol nu på vores kommuner!
Jeg er sikker på, at de godt kan finde nogle ordentlige løsninger.
Det er jo ikke nogen drømmesituation for nogen, at vi ikke kan give alle hver sit værelse, men det kan vi altså ikke.
Jeg ved ikke, hvor længe der er behov for det, og jeg ved heller ikke, hvor mange flygtninge der kommer i fremtiden, og derfor ved jeg heller ikke, hvor længe der kan blive behov for, om jeg så må sige, at gå lidt på kompromis med de standarder, som vi jo ellers normalt ville sætte.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Jamen det var jo vel i og for sig positive toner fra Enhedslisten.
Der ønskes fastsat et maksimum antal eller et minimum antal kvadratmeter – må det være – pr. person og fastsat en grænse for midlertidigheden.
Vi har åbne forhandlinger her i Folketingssalen.
Det er jo derfor, at vi står og taler med hinanden.
Så hvad er det, Enhedslisten ønsker?
Hvad er det for krav, man går til forhandlinger med?
Hvor mange kvadratmeter pr. person synes man der skal skrives ind i loven, og hvor lang en periode synes man der skal være for midlertidigheden, for at man kan støtte lovforslaget?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Jeg ved ikke, hvilket antal kvadratmeter der er rimeligt.
Jeg ved ikke, om man kunne få inspiration i arbejdsmiljølovgivningen, eller hvad ved jeg, men jeg synes, det er vigtigt, hvis man skal lave sådan en form for lovgivning som den her, at man prøver at give folk et eller andet minimum af rettigheder.
Det er jo, fordi jeg er bekymret for, at man propper vældig mange mennesker ind på ganske lidt plads, og det er jo også, fordi jeg er bekymret for, at hensynet muligvis ikke bare er den svære situation, kommunerne står i, og den situation synes jeg jo man skal tage alvorligt, men at der måske også ligger et ønske om, at det ikke skal være så rart at være flygtning, som får beskyttelse i Danmark, fordi man gerne vil sende et signal ud i verden om, at det ville være fint, hvis flygtningene valgte andre steder at tage hen.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Jeg synes, at det er så typisk Enhedslisten.
Altså, kritik kan man finde ud af, men en konstruktiv tilgang til tingene kan man ikke.
Jeg ved ikke hvor mange, står Enhedslistens ordfører og siger, men man ville i hvert fald ikke have vældig mange på ganske lidt plads.
Det tror jeg sådan set at vi alle sammen kan blive enige om.
Men så lad mig spørge: Hvor mange er vældig mange, og hvor lidt plads er ganske lidt plads?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Nu synes jeg nærmest, at ordføreren er sådan lidt fjollet.
Undskyld mig, politik består i allerhøjeste grad af uenigheder.
Venstres ordfører og jeg er dybt uenige om udlændingepolitikken og om flygtningepolitikken.
Jeg forsøger at komme Venstre lidt i møde ved at sige: Okay, jeg anerkender, at kommunerne står i en svær situation.
Jeg mener jo så, at Venstre og højrefløjen har placeret de her kommuner i en endnu sværere situation ved at skære så voldsomt ned på ydelsen, men altså kunne man ikke lave et eller andet loft over midlertidigheden?
Kunne man ikke sige, at der er grænser for, hvor mange mennesker man kunne proppe ind på de her værelser?
Men jeg kan forstå, at ordføreren ikke er interesseret.
Henrik Dahl (LA), 2015-12-08:
Tak for det.
Så sent som i lørdags var der en af landets kvalitetsaviser, som bragte en stor reportage fra Center Sandholm.
Det var en sober og grundig beskrivelse af det pres, som det danske asylsystem er udsat for.
Men selv om tonen og tilgangen var sober, var der i artiklen ord som »exceptionelt«, »usædvanligt« og »skæbnestund«, som blev anvendt af de eksperter, der blev interviewet.
Det er altså en meget ekstraordinær tid, vi gennemlever, når det gælder tilstrømningen af flygtninge og migranter, og det kræver selvfølgelig også, at der bliver taget ekstraordinære midler i brug, når det gælder om at få dem indkvarteret.
Lad mig give et eksempel.
Tilstrømningen i 2016 forventes at blive på 25.000 personer.
Tilstrømningen af bosniere var i det år, hvor tilstrømningen var størst – det var i 1993 – på omkring 15.000.
Så i forhold til, at alle rekorder altså vil blive slået og vi i forvejen har haft en stor tilstrømning, er de lovændringer, der bliver foreslået, nærmest afmålte.
Enlige flygtninge vil efter en nærmere vurdering kunne indkvarteres midlertidigt sammen med andre enlige flygtninge af samme køn, og man kan dispensere fra gældende regler om støj, når det gælder den midlertidige indkvartering.
Det er fornuftige og gennemført rimelige forslag, som gør det muligt for kommunerne at løse de opgaver, som de er blevet pålagt.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget, og vi ser frem til den videre behandling.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Tak for det.
Med det her lovforslag tildeles udlændinge-, integrationsog boligministeren hjemmel til at fastsætte nærmere regler om anvisning af et midlertidigt opholdssted til flygtninge, og herunder er det hensigten, at enlige flygtninge vil kunne anvises til at dele midlertidigt beboelsesrum med en eller flere andre enlige flygtninge, og det bliver gjort muligt for kommunerne at fravige de vejledende grænseværdier for støj, hvilket indebærer, at der kan etableres midlertidige opholdssteder for flygtninge på støjbelastede arealer.
I Alternativet har vi forståelse for, at der hos regeringen og særlig i kommunerne kan være et ønske om at kunne udnytte flere eksisterende bygninger til at huse flygtninge midlertidigt.
Når det er sagt, er vi ikke villige til fuldstændig at fravige standarder og krav, hvilket det her lovforslag i praksis åbner op for.
Vi mangler de specifikationer, der angiver, hvilke minimumsstandarder der træder i stedet, hvis man tillader fravigelse af den nuværende praksis, og det er i den forbindelse værd at holde sig for øje, at der allerede med den nuværende lovgivning er rimelig brede rammer for fortolkning, både hvad angår alternativer til beboelsesrum samt ikke mindst hvor længe en bolig kan være midlertidig.
Midlertidighed kan i praksis være mere eller mindre på ubestemt tid, da der hverken i lovgivningen eller i Ankestyrelsens anvisninger ligger en egentlig tidsbegrænsning.
Samtidig ved vi også, at der med stor sandsynlighed vil blive vedtaget ny lovgivning i den nærmeste fremtid, som fratager flygtninge forrang til permanent husning i kommunerne, hvilket i praksis vil betyde, at de midlertidige boliger kan blive mere permanente.
Derfor mener vi, det er vigtigt, at der sikres ordentlige forhold for en sådan midlertidig beboelse foruden meget klare retningslinjer for, hvad den enkelte har ret til, og det vil vi spørge ind til i udvalgsbehandlingen, og det håber vi meget at vi kan få afklaret.
Nu har der været stillet nogle konkrete spørgsmål, men noget af det, vi i Alternativet vil lægge vægt på, er bl.a. Røde Kors' høringssvar, hvor de foreslår, at antallet af enlige flygtninge pr. beboelsesrum holdes så lavt som muligt, dvs. to, og at man med hensyn til midlertidighed bør kunne fastsætte nogle – hvad skal man sige – øvre lofter, i og med at det skaber stor usikkerhed, hvor lang tid midlertidighed er.
Så det er nogle af de ting, vi vil drøfte i det videre udvalgsarbejde.
Og derudover vil vi også gerne drøfte, hvad det er for noget støj, vi snakker om, altså hvad der er acceptabel støj, før en bygning kan anses for at være uegnet til beboelse.
Vi synes, det er vigtigt at være varsomme med at sænke standarderne for de her midlertidige boformer, samtidig med at de med al sandsynlighed bliver mere permanente hjem for mennesker på flugt i en usikker og utryg situation.
Så i Alternativet er vi ikke umiddelbart stemt for lovforslaget, som det ligger her, og vi glæder os til den videre udvalgsbehandling, hvor vi forhåbentlig får nogle tydeligere svar.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Som flere ordførere har været inde på, står vi altså i en ekstraordinær situation.
Der kommer en del til landet.
Kommunerne er pressede, og de er også presset boligmæssigt.
Det her lovforslag skal sikre kommunerne større fleksibilitet i forhold til opgaven med at boligplacere flygtninge midlertidigt.
Det er jo en kæmpe udfordring for mange kommuner at finde passende midlertidige boliger, fordi reglerne for boligernes standard m.v. gør det vanskeligere at finde de der boliger.
Med lovforslag L 75 får integrationsministeren hjemmel til at fastsætte nærmere regler om anvisning af et midlertidigt opholdssted til flygtninge.
Det betyder bl.a., at enlige flygtninge fremover skal kunne henvises til at dele et beboelsesrum med en eller flere andre enlige som midlertidig indkvarteringsløsning.
Det synes vi er fornuftigt i den nuværende situation, hvor der er et stort pres, og derfor støtter vi forslaget.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Som jeg sagde, kan man jo altid overveje det.
Men umiddelbart ser jeg bare ikke grund til det, for jeg synes rent faktisk, at lovforslaget her er relativt let at gå til.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Jeg mener, det er et nederlag for det europæiske samarbejde, at flere lande nu ser sig nødsaget til at gennemføre et lovforslag som det her.
Derfor må den langsigtede ambition også være, at Schengenaftalen igen bringes til at fungere.
De åbne grænser er en enorm gevinst for samhandelen og samværet mellem Europas folkeslag.
Vi kan derfor håbe på, at de bemyndigelser, der nu gives til ministeren, aldrig vil blive taget i brug.
At håbe er dog ikke tilstrækkeligt, for her og nu er der en reel risiko for, at vi kommer til at stå med et meget konkret problem allerede inden for få uger.
Der ankommer omkring 150 asylansøgere til Danmark hver eneste dag, og derudover rejser et markant større antal igennem vores land og videre til Sverige.
I de her dage behandler de svenske myndigheder, den svenske rigsdag, et lovforslag fra den svenske socialdemokratiske regering om at indføre id-kontrol på overfarten mellem Helsingør og Helsingborg samt på bus- og togtrafikken på Øresundsbroen.
Sverige har allerede indført id-kontrol på færgerne fra Tyskland til Trelleborg.
Hvis svenskerne vedtager kontrollen ved grænserne til Danmark, risikerer Danmark en ganske markant stigning i antallet af asylansøgere.
Det er på den baggrund, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
I Danmark skal vi påtage os vores del af flygtningene, og de skal behandles ordentligt, men Socialdemokraterne ønsker ikke, at Danmark skal være endestation for flygtninge- og migrationsstrømmene nordpå.
Den model, der nu fremlægges af regeringen, betyder i praksis, at ministeren får bemyndigelse til, at transportører kan pålægges strafansvar, hvis de bringer udlændinge uden fornøden rejselegitimation og visum her til landet fra et andet Schengenland.
Strafansvaret kan pålægges i forlængelse af, at der indføres grænsekontrol efter Schengenaftalens regler om, at der skal foreligge en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.
Danmark følger dermed efter Norge, der allerede har indført lignende muligheder.
Enhver, der har læst høringssvarene, ved, at det her lovforslag åbner op for adskillige spørgsmål: Hvordan kan dansk politi bistå danske virksomheder, der skal gennemføre kontrollen under strafansvar i udlandet?
Har den danske regering været i dialog med de tyske myndigheder om lovforslaget, og hvad er deres kommentarer?
Kan en virksomhed pålægges straf for manglende id-kontrol udført af underentreprenører?
Hvad med blinde passagerer på transporter af gods?
Vil myndighederne udsende en vejledning til de berørte transportører, inden strafansvaret træder i kraft?
Det er regeringen, der har anmodet om, at det her lovforslag hastebehandles, så vi forventer derfor, at regeringen er i stand til at opklare alle relevante spørgsmål i løbet af de kommende dages udvalgsarbejde.
Nogle af spørgsmålene er allerede besvaret i et høringsnotat, vi har fået i dag.
Andre må vi følge op på i de kommende dage.
Afslutningsvis vil Socialdemokraterne gerne kvittere for, at regeringen endelig har imødekommet vores ønske om at forberede de danske myndigheder og det danske samfund på en eventuel flerdobling af indrejsetallet – bedre sent end aldrig.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Tak for det.
Jeg spørger, fordi DSB's administrerende direktør har udtalt, at det ikke skal foregå inde i togene.
Jeg fandt i dag en artikel fra Flensburger Tageblatt, hvor tysk forbundspoliti udtaler, at det ikke må foregå på perronen.
Derfor er jeg sådan lidt mystificeret.
Hvor skal kontrollen sådan rent praktisk eller rent fysisk foregå henne?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt forstå, at spørgeren stiller det spørgsmål, og jeg bemærkede også godt udtalelserne fra DSB.
Jeg kan så her henvise til ministerens svar på spørgerens eget spørgsmål nr. 1.
Ministeren slutter sit svar med: »Det er på nuværende tidspunkt ikke endeligt afklaret, hvordan id-kontrol i givet fald nærmere skal gennemføres.« Det læner jeg mig så selvfølgelig op ad – jeg er ikke i stand til at svare nærmere på det, end ministeren selv er.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Jeg synes jo, det er ret betænkeligt, at vi haster en lovgivning igennem, når man faktisk ikke kan svare på, hvordan den lovgivning vil virke i praksis.
Men altså, jeg skal nok tage det her med kontrollen med ministeren og ikke med ordføreren.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren synes, det er rimeligt over for medarbejderne, f.eks. DSB's medarbejdere, at placere dem i en situation, hvor de skal vurdere ægtheden af pas og visa, vel vidende at arbejdsgiveren får en stor bøde, hvis de kommer til at tage nogen med, som havde et forkert dokument, og jo også vel vidende at det får voldsomme konsekvenser for et menneske, der bliver afvist på falsk grundlag.
Er det en rimelig situation at placere medarbejderne i?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Tak for spørgsmålet, som i virkeligheden er en kommentar, som jeg først lige vil kommentere: Det her lovforslag handler jo ikke om at indføre grænsekontrol – det handler om at pålægge transportører et strafansvar.
Og derfor mener jeg egentlig også, det er lidt urimeligt, at spørgeren problematiserer, at jeg eller ministeren i den nuværende situation ikke er i stand til at svare på, præcis hvordan grænsekontrollen skal indføres, al den stund at det ikke er det, lovforslaget handler om.
Til spørgsmålet vil jeg sige, at svaret er ja.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg kan jo sige: Ja, for ellers havde jeg ikke fremsat lovforslaget.