runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2011-02-23:
Ja, og så kan jeg supplere med, at ministeren også har givet udtryk for, at det, der er rigtig vigtigt ude i folkeskolen nu, er, at der er ro i klasserne.
Der må jeg indrømme, at jeg kom til at tænke på, dengang jeg var en meget ung lærer og blev temmelig hårdt prøvet.
Jeg kan godt huske, hvordan jeg selv, da jeg til sidst var slidt godt ned til sokkeholderne, startede hver morgen med at råbe: Ro i klassen!
Jeg skulle hilse at sige, at det gav nærmest det stik modsatte resultat.
Det skal ministeren også være opmærksom på.
Så nogle af de signaler, der kommer fra ministerens side og fra Undervisningsministeriets side lige for øjeblikket, er faktisk udtryk for det stik modsatte af det, som ministeren står og siger nu med, at vi skal vænne os til at forstå, at vi ikke alle sammen er ens, at vi ikke alle sammen passer ind i den samme skabelon, at vi ikke alle sammen osv. osv.
Det er faktisk nogle andre ting, der skal på banen. Når jeg så endnu en gang spørger, om der er nogle af de her projekter, der har gjort særligt indtryk på ministeren, er det, fordi det ifølge det startskud, man gav til hele den her projektpulje, skulle slutevalueres i 2009.
Der skulle slutevalueringen ligge.
Nu er vi i 2011, og vi havde en konference her i januar, hvor ministeren var om morgenen og jeg var der lidt senere på dagen og hørte en forsker gennemgå sådan i brede linjer, hvad hovedessensen var af de her forsøg.
Der vil jeg endnu en gang gerne gentage, hvad han sagde, og det var: Hovedindsatsen, hovedproduktet er engagerede lærere.
Det er hovedudsagnet.
Det er egentlig ikke, om man vælger den ene eller den anden eller den syvende strategi, men at man har en engageret lærergruppe.
Det forudsætter, at der er tid til lærerne til at få den fælles forståelse, og at der er mulighed for efteruddannelse.
Så endnu en gang: Er ministeren villig til at sætte de ting i gang, der er forudsætningen?
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Det er jeg sådan set meget glad for at hr. Torben Hansen ikke sagde, netop fordi jeg for ½ år siden blev meget kritiseret – det var godt nok af Lizette Risgaard, der jo er næstformand i LO, men meget, meget tæt knyttet til oppositionen og jo især til Socialdemokratiet, hvor jeg jo f.eks. kan forstå, at Socialdemokratiets formand skal ringe til LO's formand for at høre, hvem der skal være minister i en eventuel S-SF-regering.
Nå, men når det er sagt, blev jeg for ½ år siden voldsomt kritiseret af LO, men også af oppositionen, for ikke at ville bruge løntilskudsværktøjet nok.
Så har vi jo opprioriteret alt det, der hedder virksomhedspraktik i løntilskud og i det hele taget det at give ledige mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet, ind på rigtige virksomheder.
Nu er det så galt.
Nu har jeg sådan set
næsten brugt en uge på at imødegå den kritik, der nu kommer fra Socialdemokratiet og fra fagbevægelsen, og det er altså lidt svært at mene begge dele på en gang, vil jeg sige til hr. Torben Hansen.
For et halvt år siden var det rent galt, at der ikke blev brugt løntilskud i højere grad, end der gjorde,
nu bruger vi så løntilskud i højere grad, og nu er det så galt.
Så man må sige, at det altså er en lidt mystisk tilgang, Socialdemokraterne har til det her felt, og jeg kan vel egentlig næsten kun tolke det som ren og skær oppositionspolitik, gold oppositionspolitik, hvor man skubber de ledige foran sig, fordi det egentlig slet ikke er det at få ledige i gang på arbejdsmarkedet, der interesserer Socialdemokratiet, det, der interesserer Socialdemokratiet, er at være imod regeringen.
Torben Hansen (S), 2011-02-23:
Det er sådan, at det her i weekenden bl.a. kom frem, at kommunerne på det seneste har fyret 11.500 medarbejdere og ansat 3.300 flere med løntilskud.
Så sent som i går lå der en jobannonce på internettet, og det er en organisation, der søger en medarbejder.
Punkt 1 er, at selve stillingsbetegnelsen er, at det er en løntilskudsstilling, og overskriften er: Løntilskudsstilling, medarbejder til det internationale arbejde og kommunikationsarbejde.
På baggrund af at regeringen jo har valgt at opprioritere løntilskud og prioritere virksomhedspraktik – det skal ikke være nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet synes, der er for lidt uddannelse og opkvalificering i det spor, som regeringen har valgt – set i det lys, synes ministeren så, det er tilfredsstillende, og synes ministeren, det er rimeligt, at vi har en organisation, der direkte siger, at stillingsbetegnelsen er en løntilskudsstilling, og at man skal være sikker på, at man er kvalificeret til at komme i løntilskud for overhovedet at kunne søge denne stilling?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Jamen alt bliver jo undersøgt.
Finansiel Stabilitet har hyret et uafhængigt advokatfirma til at lave en undersøgelse.
Finanstilsynet kommer med en redegørelse.
Jeg kommer med en redegørelse.
Jeg ved også, at Rigsrevisionen har oplyst, at den allerede igangværende undersøgelse – de laver en undersøgelse af Finansiel Stabilitet – også vil undersøge den individuelle statsgaranti, som Finansiel Stabilitet stillede i juni 2010, herunder relationen mellem Finanstilsynet og Finansiel Stabilitet A/S i den pågældende sag.
Så alt bliver sådan set undersøgt, og alt foregår efter den brede aftale, vi lavede politisk.
Og der vil jeg da også godt kreditere Socialdemokraterne for at have vist ansvarlighed i den sag.
Jeg synes, det er vigtigt, at de ansvarlige partier går ind og laver sådan nogle brede aftaler.
Det gjorde vi for at redde Danmark fra en meget ubehagelig situation, vi var sat i efter september 2008.
Det gav bankerne et pusterum, et fundament, og det har betydet, at vi har haft et ordentligt forløb i vores finansielle verden siden september 2008 – og det har Socialdemokraterne da også en del af ansvaret, altså det positive ansvar, for.
Orla Hav (S), 2011-02-23:
Jeg vil gerne bekræfte ministeren i, at ministeren har en utrolig loyal opposition, når det gælder om at sikre det her lands fremtid,
det vil jeg gerne bekræfte.
Men forudsætningen for, at ministeren har en loyal opposition på det her område, er vel også, at vi har tiltro til, at der bliver gjort det, der skal gøres, i den mellemliggende periode.
Vi har jo registreret, at pressen har skrevet om, at formanden for Finansiel Stabilitet gentagne gange advarede ministeren, advarede ministeriet mod at gå videre ind i Amagerbanken.
Forholder det sig sådan, at ministeren eller ministeriet har afvist de opfordringer, som kom fra Henning Kruse Petersen i forbindelse med at gå ind og lade statslige penge, skal vi sige være sikkerhed for noget, som i bund og grund var usundt og måske burde have været håndteret noget tidligere og på en anden måde?
De spørgsmål melder sig jo ikke mindst hos dem, der har skudt penge i det, men bestemt også hos folk i lokalområdet, som synes, de har mistet et pengeinstitut, de har været glade for at bruge igennem mange år.
Så jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at ministeren er indstillet på, at hver sten skal vendes i den her sag, inklusive hele forløbet i statsligt regi.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Det vil også blive undersøgt.
Men det er vigtigt at understrege, at det jo – uanset at man godt kan drille lidt – ikke er et politisk ansvar, at en bank bliver drevet i sænk.
Det er jo altså bankens daglige ledelse, direktionen og bestyrelsen, der har det ansvar.
Vi lever heldigvis ikke i et samfund, hvor staten driver virksomhed.
Det er bankens ledelse, som har ansvaret for det.
Hvis man sådan kigger på Finanstilsynets offentlige redegørelse og afgørelse vedrørende Amagerbanken fra de forgangne 2 år, har Finanstilsynet jo ikke lagt skjul på, at Amagerbanken har haft en høj risikoprofil, som kunne medføre nye tab.
Så gjorde vi jo det i Folketinget – Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, SF og regeringen – at vi bl.a. vedtog en kreditpakke, og den gav alle banker mulighed for at søge statslige kapitalindskud for at undgå en kreditklemme samt gav en individuel statsgaranti for at lette overgangen fra den generelle statsgaranti.
Både bankpakke I og kreditpakken skulle give et pusterum til bankerne, og det var vi enige om i Folketinget.
Det lykkedes også for langt de fleste pengeinstitutter, så vi har egentlig et sundt banksystem i Danmark i dag.
Orla Hav (S), 2011-02-23:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at der har været skrevet rigtig meget om det, men når det bliver skrevet, at det er blevet afsløret, at der har manglet tilsyn, og at Amagerbankens krak kunne have været undgået, så er der vel en grund til, at ministeren burde filosofere lidt over, om det system, som ministeren sidder i spidsen for, har udvist tilstrækkelig rettidig omhu, herunder også i forbindelse med ministerens egen rolle.
Vi taler jo om, at det danske samfund mister i omegnen af 6 mia. kr. på den finansielle stabilitet og garantistillelse, der ydes over for til Amagerbanken, henset til, at man 6 måneder forinden var inde at foretage en vurdering, hvoraf det fremgik, at der var 25 kunder, 25 låntagere, som man kom til at afskrive 2,5 mia. kr. på, da man fik boet gjort op.
Jeg er enig i, at banken har et stort ansvar, men vi har jo været enige om, at der skulle følges til dørs fra politisk og administrativ side.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Nu er det jo heldigvis sådan, at bankpakke I, kreditpakken og bankpakke III er vedtaget af et bredt politisk flertal med bl.a. Socialdemokraternes stemmer.
Men det er jo aldrig en god situation, når en bank går ned.
Det er jo en ulykkelig situation med mange skadevirkninger både for virksomheder og for private mennesker.
Af de 100.000 kunder er der kun ca. 700, som har tabt penge på deres indestående.
Flere af de her negative konsekvenser har vi jo afbødet i et tværpolitisk forlig med bankpakke III, som sikrer, at en kollapset bank kan fortsætte i en ny form.
Altså, selv om banken gik ned i weekenden, havde man jo som kunde mandag morgen sit dankort, som stadig kunne fungere i en bank, så bankpakke III fungerede jo.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at bankens ledelse og den daglige ledelse og også både bestyrelsen og direktionen jo er dem, der er ansvarlige for bankens drift, så årsagerne til Amagerbankens ulykkelige situation er svær at placere politisk.
De skal altså findes hos ledelsen af banken.
Det må man sige der har været skrevet rigtig meget om.
Orla Hav (S), 2011-02-23:
Tak for det.
Jeg skal fortsætte lidt i sporet.
Den seneste udvikling i den finansielle sektor er Amagerbankens krak.
Det spørgsmål, som rigtig mange stiller sig, er: Har staten med regeringen i spidsen udvist den fornødne rettidige omhu for at sikre borgernes og samfundets interesser i denne sag?
Det forholder sig sådan, at Finanstilsynet var på inspektion i Amagerbanken i april måned 2010.
Jeg kender ikke konklusionen fra dette tilsyn, men faktum er, at i november 2010 bevilger Finansiel Stabilitet som en del af den statslige indsats på det her område godt 13 mia. kr. i individuel garantistillelse for Amagerbanken.
Skete denne store garantistillelse med baggrund i Finanstilsynets konklusioner et halvt år tidligere?
Den garantistillelse fik jo rigtig mange mennesker til at indskyde ny kapital og købe aktier i deres bank, fordi den bank har en stor opbakning i sit lokalområde.
Spørgsmålet fra mange af disse aktiekøbere går på, om de fik det fornødne grundlag til at vurdere de risici, som et køb af denne aktie indebar, på.
Eller stolede de på, at statens tilsyn og garantistillelse var deres sikkerhed for, at det i en urolig tid var ansvarligt at bruge penge på at få sat gang i Danmark igen, også for private midler.
Så mit grundlæggende spørgsmål til ministeren er: Har ministeren, har regeringen udvist rettidig omhu på det her område, eller er det et af de områder, der har været medvirkende til, at vores vækstrate ikke er så pæn, som den tidligere spørger var inde på?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Vi har en meget handlingsorienteret regering, som gennemfører det ene initiativ efter det andet, som har sikret, at Danmark har en af verdens stærkeste økonomier, og det er jo sådan set den måde, man må måle det på, i stedet for at tale det ned i et sort hul.
Man kan ikke finde et eneste land blandt de afrikanske lande, der blev talt om, som har en stærkere økonomi end os.
Vi har en af verdens stærkeste økonomier.
Man kan altid vælge forskellige årstal at måle fra.
Det, vi kan se af de sidste indikatorer, er, at produktiviteten er gået op i det danske samfund, vores eksport er blevet bedre, og i det hele taget går det bedre i Danmark nu.
Og det er jo det, man skal måle på.
Regeringen opfører sig ekstremt ansvarligt og er vel den mest økonomisk ansvarlige regering i mands minde, fordi vi for første gang nogen sinde holder igen på de offentlige udgifter.
Det har man jo ikke kunnet før.
Det gør vi nu af hensyn til væksten i den private sektor.
Med hensyn til Dansk Vækstkapital gør vi det så hurtigt som muligt.
Aktstykket skal godkendes i Finansudvalget, vi skal udpege en bestyrelse, og så er det ud over stepperne, for pengene er fundet, op til 10 mia. kr. i risikovillig kapital og lånemuligheder for virksomhederne, og dem vil vi selvfølgelig gerne have ud så hurtigt som muligt, så det er med til at understøtte det vækstpotentiale, der er i dansk erhvervsliv lige nu, for det går bedre nu, end det har gjort før.
Torben Hansen (S), 2011-02-23:
Jeg takker for ministerens svar.
Det var sådan set bare ikke et svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Det spørgsmål, jeg stillede, var netop: Synes ministeren, at det er rimeligt, at vi rent faktisk har en organisation her, der så sent som i går på en offentlig internetside, som ikke er offentligt drevet, satte en stillingsannonce op, hvori man siger, at stillingsbetegnelsen er løntilskudsstilling.
Overskriften: Løntilskudsstilling, medarbejder til det internationale arbejde og kommunikationsarbejde. Længere nede parentes: Du skal være sikker på, at du er kvalificeret til at komme i løntilskud for at kunne søge denne stilling.
Synes ministeren, at det er rimeligt, at man på den måde faktisk udelukkende annoncerer efter løntilskudspersoner, og at man derved jo et eller andet sted også siger, at man gerne vil trække penge ud af statskassen til det her?
Og hvad vil ministeren gøre, hvis det er sådan, at trafikken med det her stiger, sådan at vi får flere og flere situationer, hvor det er sådan, at man direkte går ind og annoncerer efter personer, der har et offentligt løntilskud med?
Synes ministeren, det er et balanceret arbejdsmarked?
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Nu er jeg jo ikke klar over, hvad det er for en organisation, men det kunne jo være en del af fagbevægelsen, i og med at fagbevægelsen var meget, meget forarget over, at man ikke brugte løntilskud nok for bare ½ år siden.
Så det kunne det jo godt være.
Men man kunne jo også have lavet en overskrift, der hed: Er du ledig, og vil du gerne have en chance på arbejdsmarkedet, så har vi faktisk en løntilskudsstillling til dig.
For det er da ikke overskriften, der skal skille os ad.
Det, jeg synes er problemet her – og det var sådan set også derfor, at jeg svarede, som jeg gjorde i mit første svar – er jo, at Socialdemokratiet ikke ønsker de lediges bedste i den her sag.
Nu har vi ændret reglerne, så vi kommer til at bruge løntilskud noget mere, nu er man så blevet modstander.
Det er jo lidt pauvert, er det ikke?
Jesper Petersen (SF), 2011-02-23:
Tak for det.
Og tak for det meget heldige og betimelige i, at beskæftigelsesministeren er her lige præcis i dag, efter at der jo de sidste par dage har kørt historier i Berlingske Tidende, JydskeVestkysten og andre medier om medarbejdere på LM Glasfiber, LM Wind Power, der er blevet meget syge af at have arbejdet der, har fået lungesygdomme, allergi, eksem – nogle har fået bylder af at arbejde med det her opløsningsmiddel, styren, der jo også er kræftfremkaldende.
Jeg kender de virksomheder og har været der, og mit indtryk er, at mange har været glade for arbejde der.
Det har også været rigtig godt for Danmark at have de virksomheder, men der har altså været nogle ret store problemer med arbejdsmiljøet der.
Arbejdsmiljøloven siger jo, at det er virksomhedens ansvar at sikre, at der er et sundt og sikkert arbejdsmiljø for de medarbejdere, der er der.
Sagen er så, at mange er blevet syge.
Der er givet 35 påbud til virksomheden alene om det her opløsningsmiddel siden 1995.
Og man må jo sige, at ud over at synes, det er forfærdeligt for de mennesker, der er ramt af sygdomme, kan man også være bekymret for det fremtidige forløb.
Altså, hvad sker der om 5 eller 10 år, hvis det viser sig, at flere, der ikke er syge nu, bliver det til den tid?
Vil de så kunne opnå erstatning?
Skal man ud i nogle meget opslidende lange forløb for at få sin ret og få den erstatning, man efter min mening burde få?
Så jeg vil gerne sådan helt uden politisk fnidder og indblanding give beskæftigelsesministeren mulighed for at kommentere den sag og kommentere, om hun synes, Arbejdstilsynet og Arbejdsskadestyrelsen har været aggressive nok, har haft muskler nok til at gøre noget ved de her problemer på virksomheden, og om beskæftigelsesministeren vil være med til at undersøge til bunds, hvad der er foregået på virksomheden.
F.eks. har det været fremme, at man som en slags modgift har givet en liter mælk om dagen i stedet for sørge for en ordentlig udluftning.
Hvad er beskæftigelsesministerens holdning til at sørge for, at de her medarbejdere får en ordentlig behandling?
Tina Petersen (DF), 2011-02-23:
Jeg vil så gerne starte med at rette ærlighed til ikke at ville svare, for jeg synes ikke, jeg får konkrete svar vedrørende de her ting, jeg nævner.
Nu nævnte jeg sidste gang bl.a. lovforslaget, som fru Karen Jespersen i sin tid udformede ud fra B 20, som var mit beslutningsforslag.
Selv i lovforslaget står der, hvem det er, der har den sidste myndighed og den sidste afgørelse med hensyn til at sørge for, at de her ting bliver udmøntet, og det er ministeren.
Så vil jeg selvfølgelig gerne bede ministeren forholde sig lidt til det, der står i den tværministerielle rapport, der står nemlig 6,8 mio. kr.
Det er i en tofaset periode, hvor der senere bliver uddelt 1,4 mio. kr.
Hvad er der blevet af de midler fra 2008?
Hvorfor har man ikke tidligere sørget for at efterleve alle de her rapporter, beretninger, og hvad der ellers er skrevet både i lovforslag og beslutningsforslag, så vi netop kunne have undgået at stå i den situation, vi står i dag, at Sundhedsstyrelsen er på banen igen uden faktisk at have deltaget?
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Jeg kan sige, at min opfattelse er meget lig den, hr. Kenneth Kristensen frembringer her, nemlig at folk generelt set er meget godt inde i reglerne og godt er klar over, hvad man kan, og hvad man ikke kan, også hvis man modtager sociale ydelser.
Man skal jo bare huske på, at der er mange mennesker i det danske samfund, der rent faktisk har behov for netop at få de her ydelser, og når der så er en lille gruppe af sociale bedragere, er de med til at kaste et meget dårligt lys over de mennesker, der i virkeligheden har brug for sociale ydelser og hjælp fra det offentlige.
Derfor er jeg glad for, at vi i fællesskab har blikket rettet mod det her område, og at vi selvfølgelig også i fællesskab følger den her sag meget nøje.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2011-02-23:
I forhold til den konkrete sag fra Albertslund Kommune vil jeg sige, at det egentlig er min grundlæggende opfattelse, at man, når man modtager førtidspension eller erklærer sig indforstået med, at man gerne vil modtage førtidspension, også må forventes at kende reglerne.
Det er i hvert fald retsgrundsætningen normalt, nemlig at man forudsætter, at befolkningen kender loven.
Derfor undrer det mig også en lille smule, at Københavns Vestegns Politi i den her sag kan nå frem til den konklusion, som man er nået frem til, nemlig at den pågældende ikke har kendt reglerne.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om der måske er mulighed for, at vi indfører en bestemmelse, hvor vi simpelt hen gør det til en forudsætning, at man, såfremt man siger ja til at modtage sådan en førtidspension, også siger ja til, at man kender regelsættet, der ligger bag, for at gøre det helt klart, at det er det, vi forventer.
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
For det første vil jeg sige, at det jo netop er sådan, at i nogle af de lande, hvor vi har kunnet se en øget trafik omkring socialt bedrageri, f.eks. Tyrkiet og Marokko, vil vi så nu have lokalt ansatte folk, der simpelt hen kan holde øje med, om der bliver begået socialt bedrageri i forbindelse med danske ydelser.
Så kan jeg i øvrigt sige, at jeg selv var med ude at kontrollere i lufthavnen den pågældende dag, som hr. Kenneth Kristensen Berth omtaler.
Når det er sagt, er det jo sådan, at vi for øjeblikket er i gang med at forhandle hele førtidspensionsområdet, og det kan vise sig ret svært at tage gamle sager op.
Men jeg synes faktisk, det er helt ekstremt vigtigt at have fokus også rettet mod det fremadrettede nu, så vi sørger for, at det er de rigtige, der får førtidspension, og at vi tilskynder dem, der stadig har en rest af arbejdsevne, til at komme i arbejde og dermed også giver dem et udviklingsforløb i stedet for at parkere dem på perronen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2011-02-23:
Det er jo rigtigt, at der så sent som den 26. november var en stor razzia i Københavns Lufthavn, hvor man pegede 91 ud, som altså var mistænkt for socialt bedrag.
De 87 af dem var i øvrigt med på et fly fra Mekka.
Det giver måske også anledning til at se på, hvad det er for en gruppe mennesker, som giver anledning til de her problemer, og der har jeg da i hvert fald noteret mig, at fru Inger Støjbergs ministerkollega, hr. Claus Hjort Frederiksen, tidligere i februar måned har tilkendegivet, at der måske kunne være en idé i at revurdere alle de førtidspensioner, som er givet til ikkevestlige indvandrere.
Dette skal også særligt ses i lyset af, at der inden for de seneste 5 år er sket en stigning i antallet af tildelinger af førtidspension til indvandrere, mens antallet for danskere stort set er uændret.
Så kunne det i den forbindelse være interessant at spørge fru Inger Støjberg, om hr. finansminister Claus Hjort Frederiksens idé er noget, man ønsker at arbejde videre med i Beskæftigelsesministeriet.
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Jeg er meget enig med hr. Kenneth Kristensen Berth i, at det her er et alvorligt problem.
Det er også derfor, at hr. Kenneth Kristensen Berths parti var med til at indgå en meget stor aftale om socialt bedrageri i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Denne aftale skal netop dæmme op over for socialt bedrageri.
Det er jo helt klart, at man skal kende reglerne for, hvad man må, og hvad man ikke må.
Derfor har vi faktisk også i den aftale bl.a. aftalt, at pensionister skal have mere information om, hvornår man f.eks. må bo sammen, og hvornår man ikke må.
Det var i øvrigt et forslag, kan jeg godt røbe, der kom fra Dansk Folkeparti, så Dansk Folkeparti har allerede hjulpet med at tage hånd om den her sag.
For det første er det vigtigt, at man kender sine rettigheder og sine pligter, når man modtager offentlige ydelser, og for det andet er det selvfølgelig vigtigt, at vi får taget hånd om de sager, hvor der er blevet begået socialt bedrageri.
Det er netop derfor, at vi i fællesskab har styrket indsatsen imod socialt bedrageri.
I den styrkelse ligger faktisk alt fra øget information til også forbedrede muligheder for kommunerne til netop at gå ind og afsløre de her tilfælde af socialt bedrageri og bl.a. jo altså også det, at vi har tredoblet antallet af lufthavnstilsyn, fordi vi jo faktisk har erfaring med, at det de gange, hvor man kontrollerer i lufthavnen om rejsende har haft sociale ydelser med til udlandet, har været tilfældet i alt for stort omfang.
Der bliver simpelt hen begået alt for meget socialt bedrageri.
Derfor er jeg jo glad for, at vi er enige om, at det her er et område, der skal styrkes, og at det også er et område, hvorpå vi til stadighed skal have vores opmærksomhed.