runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-11-21:
Dette er et forslag om en ny ordning for lokalt ikkekommercielt tv. Mange af de lokale tv-stationer i Danmark har jo i en årrække sendt tv, som – lad os være ærlige – hverken indholdsmæssigt eller teknisk har levet op til vores forventninger.
Det overordnede formål med lovforslaget er at sikre en højere kvalitet af ikkekommercielt tv i lokalområderne.
Det skal gøres, ved at tilskudskronerne bliver fordelt på færre tv-stationer.
Herved vil de forskellige stationer have flere penge til at højne kvaliteten.
Der stilles ligeledes krav om, at programmerne er produceret af lokale for lokale.
Lovforslaget lægger op til, at der kun gives støtte til de programvirksomheder, der reelt har et publikum, og hvis programmer handler om lokale forhold.
Ønsket er, at lokal-tv i højere grad skal fungere som forum for lokal kultur og samfundsdebat.
Baggrunden for lovforslaget er altså at rydde op i det brogede udbud af lokal-tv.
Kvaliteten er som sagt alt for svingende, og der er eksempler på, at folk har modtaget tilskud for at sende udenlandsk tv-produktion med religiøse produktioner, som de køber i USA og så bare oversætter.
Tilskudsrytteriet skal stoppes, og det bliver det heldigvis med dette forslag.
Med lovforslaget håber vi, at der vil blive skabt synergi blandt landets lokalstationer.
Som det er nu, er der ikke økonomi til at lave kvalitets-tv.
Hvis vi derimod samler tv-stationerne i lokale enheder, vil der være råd til bedre udstyr.
Ligeledes vil der være mulighed for at styrke den faglige dialog i fællesskab.
Vi er opmærksomme på den kritik, der har været i forbindelse med høringen.
Kritikken er bl.a. gået på, at vi med ministerens forslag mister det lokale islæt og de lokale ildsjæle.
Det mener vi i Venstre ikke er tilfældet.
I lovforslaget står der nemlig sort på hvidt, at sendefladen skal laves af lokale for lokale.
Det er et vigtigt punkt i lovforslaget.
Det sikrer, at sendefladen får det lokale islæt.
Det er vigtigt, at vi fastholder det lokalt forankrede.
Samtidig vil de lokale ildsjæle få adgang til langt flere kompetente folk, som de kan sparre med.
Lovforslaget lægger ligeledes op til, at ikkekommercielt tv, som er rettet mod personer med fysisk, psykisk eller intellektuel funktionsnedsættelse, vil kunne indgå i en særordning.
Der har der også lydt kritik, en kritik, ministeren heldigvis har taget til efterretning, og så har ministeren justeret.
Foreningen SAML har i forbindelse med høringen udtrykt bekymring for det begrænsede antal sendetilladelser.
Vi er ligesom dem tilhængere af, at ytringsfriheden, ytringsmulighederne og det lokale demokrati er i højsædet.
Ministeren har imødekommet denne kritik og har udvidet sendetilladelserne fra 32 til 38, og det er en justering, Venstre er helt enige i.
Så alt i alt er Venstre generelt positive over for ministerens forslag.
Det er jo også en del af medieforliget, som vi er en del af.
Vi mener, at det vil give lokal-tv et kvalitetsløft, og at det vil gavne samfundsdebatten i lokalsamfundene, og derfor er vi for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-21:
Jeg skal ikke gentage mange af de glimrende argumenter for lovforslaget, som både Socialdemokratiets og Venstres ordfører har frembragt her på talerstolen, men blot sige dette, at vi er glade for, at lovforslaget styrker lokal-tv på en lang række områder ikke bare kvalitetsmæssigt.
Vi er særdeles tilfredse med de opstramninger, der sker, og særlig glade for, at der nu bliver mulighed for at få en støttepulje til foreninger, der laver fjernsyn for mennesker, der har en eller anden form for funktionsnedsættelse, som det hedder.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget varmt.
Vi ved jo, der er en del mennesker, som ser lokal-tv.
Nu kan vi få endnu bedre lokal-tv.
Det skulle være ordene.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-11-21:
Det er et lovforslag, som ændrer lov om radio- og fjernsynsvirksomhed på baggrund af vores mediepolitiske aftale.
Det handler jo i virkeligheden om at sikre ytringsfriheden i forbindelse med den nye virkelighed, hvor vi alle sammen bliver tæppebombet af nye tv-kanaler fra nær og ikke mindst fra fjern.
I den virkelighed skal vi prøve at sikre de lokale ikkekommercielle tv-stationers fremtid.
Det er baggrunden for forslaget.
Det handler også om at sikre et stærkere krav om, at programmerne skal have et lokalt indhold, det vil sige, at programmerne skal være produceret af og til og om og med befolkningen i lokalområdet.
Og det handler jo også om at sikre nogle muligheder, så de lokal-tv-stationer kan producere gode programmer, som kan få en plads, samtidig med at de nationale og internationale kanaler får en stadig større plads hos befolkningen.
Derfor kommer tilskudsmidlerne til at blive fordelt på færre stationer, og jeg synes, vi har fået en god balance mellem antal sendetilladelser, tilskud og fordeling på regionerne.
Desuden synes jeg også, det er rigtig godt, at ministeren får mulighed for at give særlige tilladelser til foreninger, hvor det handler om folk med en fysisk funktionsnedsættelse eller en psykisk eller intellektuel funktionsnedsættelse.
Jeg synes, det er rigtigt at give denne særlige tilladelse generelt i stedet for at give det som en særrettighed til TV-Glad.
Med disse bemærkninger kan vi støtte forslaget.
Mette Bock (LA), 2013-11-21:
Tak for det.
Selv om der er nogle ting i det her lovforslag, som er udmærkede, støtter Liberal Alliance det ikke.
Og det gør vi ikke af flere grunde.
Den ene grund er, at det her område er utrolig kompliceret og utrolig overreguleret, og vi synes ikke, der skal gives færre sendetilladelser, vi synes faktisk, der skal gives flere.
Vi kan godt lide mangfoldighed.
Den anden ting er det her mystiske krav om, at tingene skal produceres af mennesker, hvis kroppe befinder sig fysisk i lokalområdet.
hvorfor i alverden skal vi så stille krav om, at de skal befinde sig fysisk i det pågældende lokalområde?
Det synes vi er overflødigt.
Den sidste ting er det med hensyn til mennesker med særlige behov, og det kan man have meget, meget stor sympati for.
Jeg synes selv, at det, som TV-Glad laver i Esbjerg, er et rigtig fint initiativ.
Men grundlæggende er der altså noget mærkeligt i, at vi skal producere ind i sådan nogle søjler.
Jeg har selv været direktør for en handicaporganisation i mange år, og jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor mennesker i kørestol skulle have et særligt behov i forhold til mennesker, som ikke sidder i kørestol, i forhold til produktion af tv.
Jeg synes, det er meget bedre, hvis vi i de generelle sendetilladelser, som der bliver givet, stiller nogle krav om, at man skal ramme bredt, eller hvad det nu kan være.
Så jeg synes, der er nogle takter i det her lovforslag, som peger i den rigtige retning, men der er for meget, der peger i den forkerte retning.
Det bliver vanskeligere at få lov til at få en sendetilladelse, og der skal ikke være færre sendetilladelser, men der skal være flere sendetilladelser, og så er der det her med, at folk skal være fysisk placeret inden for sendetilladelsens grænse.
Det er også en mærkelig regel i et samfund, hvor vi jo netop bliver mere og mere uafhængige af, hvor vi rent faktisk befinder os.
Og endelig er der det her med, at mennesker med funktionsnedsættelse skal have nogle helt særlige behov opfyldt.
De er sådan set mennesker, der er lige så mangfoldige og lige så forskellige, som alle vi andre er. Så vi kan ikke støtte forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2013-11-21:
Tak for det.
Meget er jo allerede blevet sagt i denne sag.
Der kan ikke siges meget mere.
Det her forslag er jo en implementering af en aftale, vi har indgået.
Det drejer sig om, at vi skal have fokuseret lokal-tv mere på netop at være lokalt med fokus også på egenproduktion.
Det synes jeg er rigtigt.
TV-Glad er jo netop nævnt som eksempel på sådan en tv-station, som jeg tror vi alle sammen synes er meget velfungerende og et meget positivt islæt i medieverdenen.
Så Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Vi har jo i den politiske aftale også haft fokus på småøerne og netop derfor økonomisk kompenseret småøerne for, at de på en måde er blevet lidt skævt fordelt i forhold til os, der bor i tættere bebyggede områder.
Og nej, jeg er ikke villig til at åbne den politiske aftale, medmindre selvfølgelig et af forligspartierne kommer og siger, at vi er nødt til at åbne og diskutere aftalen.
Det er jo præmisserne for det lovforslag, jeg fremsætter i Folketingssalen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-21:
Jeg er her i dag i stedet for hr. Jonas Dahl, som egentlig er SF's ordfører på det her lovforslag.
Erhvervsakademierne har en vigtig rolle, fordi de knytter et tæt bånd mellem viden, uddannelse og arbejdsmarked.
En høj kvalitet på de merkantile og tekniske uddannelser er alfa og omega for ikke mindst det private arbejdsmarked, hvor mange virksomheder er dybt afhængige af at kunne ansætte dygtige medarbejdere, hvis de skal være konkurrencedygtige.
Derfor er det meget tilfredsstillende, at vi med dette lovforslag styrker rammerne for erhvervsakademierne, så de kan udvikle deres faglige miljøer til gavn for både virksomhederne og forskningen.
Forslaget vil bl.a. give erhvervsakademierne fortrinsret til at udbyde uddannelser på det tekniske og merkantile fagområde, og det giver dem samtidig ret til et selvstændigt udbud af tekniske og merkantile professionsbacheloruddannelser, uden at der stilles krav om, at der skal være en partnerskabsaftale med en professionshøjskole.
På den måde kan vi bidrage til den positive videreudvikling af erhvervsakademiernes faglighed.
Ved samtidig at lovfæste erhvervsakademiernes og professionshøjskolernes varetagelse af praksisnær og anvendelsesorienteret forskning er forslaget med til at sætte fokus på erhvervsakademierne og professionshøjskolernes forpligtelse til at overføre deres viden til virksomheder og institutioner.
Og ved at ændre reglerne for bestyrelsernes og uddannelsesudvalgenes sammensætning, kan vi fortsat sikre, at arbejdsmarkedet inddrages i uddannelserne, så arbejdsmarkedets parter kan være med til at påvirke uddannelserne for de mange dygtige medarbejdere, som samfundet har brug for.
Erhvervsakademierne skal ikke overtage universiteternes forskningsrolle, men det er vigtigt for både erhvervsakademiuddannelsernes kvalitet og erhvervslivet, at professionshøjskoler og erhvervsakademier også deltager aktivt i udviklingen af ny, praksisnær viden, viden, som vi gerne ser udviklet og omsat i samspil med arbejdsmarkedet og i samarbejde med forskningsmiljøer på universiteter og andre forskningsinstitutioner.
Med lovforslaget styrkes således det frugtbare bånd mellem arbejdsmarked og uddannelse, som erhvervsakademierne binder, og samtidig sikrer lovforslaget med lovfæstelsen af praksisnær forskning en fortsat kvalitet af uddannelserne.
SF kan derfor støtte forslaget.
Mette Reissmann (S), 2013-11-21:
Tak for det.
Jeg skal oplyse, at jeg i dag også taler på vegne af Det Radikale Venstre.
Viden og uddannelse er grundlaget for fremtidens velstand.
Derfor har regeringen fra dag et haft som målsætning at gøre uddannelsessystemet mere smidigt og sammenhængende.
Danmark har brug for praksisrettede uddannelser af høj kvalitet, så de studerende bliver klædt bedst muligt på til at kunne begå sig på fremtidens arbejdsmarked.
Derfor vil Socialdemokraterne sikre en stærk og selvstændig erhvervsakademisektor, og vi vil sikre en styrkelse af erhvervsakademiernes profil som praksisnære uddannelses- og vidensinstitutioner.
Erhvervsakademierne spiller en afgørende rolle, når det kommer til at forsyne samfundet og arbejdsmarkedet med relevante, høje, faglige kompetencer, der er til gavn for dansk velstand og velfærd.
Danmark kan som bekendt ikke altid på grund af sin størrelse konkurrere på kvantitet, og derfor skal vi konkurrere på kvalitet.
Derfor er det centralt at opbygge faglige miljøer og videreudvikle uddannelser inden for de tekniske og merkantile områder, som erhvervsakademierne har gjort siden 2008.
Denne udvikling ønsker vi at fortsætte med lovforslaget.
Vi opfatter det som et afgørende skridt i den rigtige retning i forhold til at kunne sikre den fornødne kvalitetsudvikling, at uddannelserne tilrettelægges og udvikles i samspil med anvendt forskning og udvikling med fokus på de konkrete problemstillinger og behov for de forskellige professionsområder.
Det vil der komme dygtigere og bedre dimittender ud af.
Der vil med lovforslaget blive en tydeligere arbejdsdeling imellem erhvervsakademierne og professionshøjskolerne.
På den måde undgår vi en ulige konkurrence mellem udbyderne.
Erhvervsakademierne får fortrinsret til at udbyde uddannelser på det tekniske og merkantile fagområde og ret til et selvstændigt udbud.
Der vil ikke fremover være krævet partnerskab med professionshøjskolerne.
Vi ved, at erhvervslivet efterspørger uddannet arbejdskraft.
Kvalificerede medarbejdere er med til at tiltrække udenlandske virksomheder til Danmark.
Vi ønsker derfor at forpligte erhvervsakademierne og professionshøjskolerne på, at de studerende viderefører ny viden til virksomheder og institutioner, så de kan bidrage til nytænkning i den offentlige og også i den private sektor.
Bestyrelsessammensætningen af uddannelsesudvalgene skal ændres, så arbejdsmarkedet og virksomhederne bliver repræsenteret, og uddannelserne derved målrettes regionale behov.
På den måde synliggøres erhvervsakademiernes og professionshøjskolernes funktion som bindeled mellem viden, uddannelse og arbejdsmarked.
I overgangsfasen nedsættes et vedtægtsudvalg, der skal fastsætte regler for sammensætningen af erhvervsakademiernes nye bestyrelser.
Så det glæder os Socialdemokrater at være med til at lægge låg på flere års usikkerhed om erhvervsakademiernes rolle i uddannelsesbilledet.
Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre kan derfor stemme for lovforslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-11-21:
Tak for det.
Set i bagklogskabens lys må vi sige, at vi jo har haft lidt problemer på området før, bl.a. da der sidst var udbud af det, og heldigvis endte det jo positivt, som vi ved, nemlig med, at DK Hostmaster fik opgaven, som de stadig væk har.
Nu er vi der så igen, da vi nu har mulighed for andre såkaldte topdomæner, og derfor er der lagt op til denne udvidelse fra ministerens side.
Overordnet set er vi fra Venstres side meget, meget positive.
Vi mener generelt, at det, der lægges op til, er rigtig godt.
Vi vil nok i udvalgsbehandlingen spørge lidt mere ind til, hvor det konkret er, ministerens beføjelser og bemyndigelser er, men ellers er vi overordnet positive.
Vi synes jo, at konkurrence er sundt, og vi synes, at udbud er rigtig godt, men vi synes også, det er vigtigt, at vi, når vi har et udbud, så også er afklarede, med hensyn til hvilke krav vi stiller, jævnfør det, vi så, senest vi havde et udbud.
Så alt i alt er vi rigtig positive, og vi er også rigtig tilfredse med den måde, som det ligger på nu.
Og vi har faktisk ikke andre kommentarer end dem.
Karin Gaardsted (S), 2013-11-21:
Tak for det, fru formand.
Mange af os har samme forhold til internettet som til et fjernsyn: Nok bruger vi det til daglig, men vi ved ikke helt, hvordan de enkelte dele virker, eller hvad hver dingenot hedder.
På samme måde kan man sige, at ikke alle danskere ved, hvad et domænenavn er, men ligesom vi nok kan finde ud af at bruge fjernbetjeningen til tv'et, kan vi også finde ud af at taste et .dk eller et .com på tastaturet.
Udviklingen på internettet går stærkt, og over de sidste år har vi i stigende grad set nye internationale domænenavne som f.eks. .biz eller .eu.
Og på internationalt plan er man blevet enige om, at det skal være muligt at søge om og registrere nye domænenavne, f.eks. .jylland.
Den udvikling er der ikke taget højde for i dansk lovgivning, og derfor står vi her i dag.
Hvordan de endelige regler og procedurerne for sådanne regler bliver, ved vi ikke helt endnu, men med dette lovforslag vil vi sikre, at den danske lovgivning kan rumme udviklingen, uanset hvordan den bliver.
For selvfølgelig skal dansk lovgivning også omfatte andre domænenavne end .dk.
Det er sund fornuft.
Den anden ting, som lovforslaget gør, er at sikre rammerne for den fremtidige administration af de danske internetdomæner, altså de domæner, som ender på .dk.
Det vil vi gøre ved at give ministeren mulighed for at forlænge en tilladelse til at administrere danske internetdomæner, inden den nuværende tilladelse udløber til juni næste år.
Hvem der skal administrere domænerne, vil naturligvis blive fastlagt efter de gældende regler om udbud og offentlig høring.
Det vigtigste er, at vi som politikere og borgere kan være trygge ved, at der er stabilitet og kontinuitet og sikre rammer for administrationen af de danske domænenavne.
Og med dette lovforslag er jeg overbevist om at vi vil fremtidssikre de lovgivningsmæssige rammer for internetdomæner i Danmark – i hvert fald i en årrække fremover.
Og derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-21:
Tak for det.
Her behandler vi jo som sagt et lovforslag, der skal fastsætte rammerne for administrationen af internetdomæner, som på anden vis bliver tilknyttet Danmark, og det er jo for at følge med den internationale udvikling.
I dag er det jo sådan, at det typisk er .dk-domæner, som Danmark håndterer.
Fremadrettet kan det, kan vi se i lovforslaget, være domæner som .jylland, .herning eller .ringkøbing, man kommer til at håndtere.
Der giver det jo god mening, at lovgivningen rettes til, så det også kan håndteres inden for den, når man nu ikke kan det i dag.
Det er jo sådan, at det er den organisation i USA, det hedder ICANN, der står for at uddelegere de her domæner, og Danmark har sådan set ikke indflydelse på, hvilke nogle man får.
Men det er klart, at når der er en lovgivning i Danmark i dag, som ikke kan håndtere, at vi kan få de andre topdomæner, så giver det jo ganske god mening, at vi får lavet en lovgivning, der trods alt kan gøre, at vi kan håndtere det her.
Så derfor kan vi i Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2013-11-21:
Det her er en opdatering af loven, så den passer med virkeligheden uden for Christiansborgs mure.
Der er to ting i lovforslaget.
Den første er, at man får mulighed for at lave andre internetdomæner end .dk – f.eks. kunne man have .københavn eller noget andet – i stedet for den situation, vi har i dag.
For det andet forlænger lovforslaget den periode, hvor Erhvervs- og Vækstministeriet kan administrere internetdomæner i Danmark.
Der er ikke så meget mere at sige.
Vi kan støtte lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-21:
Internettets popularitet stiger fortsat, og sideløbende hermed har man tilsvarende oplevet en stigning i antallet af internetdomæner, så domænenavnets betydning og værdi for borgere, institutioner og virksomheder er øget.
Det skyldes især, at et domænenavn har betydning for, hvor meget trafik en given hjemmeside genererer, uanset om formålet er interaktion, handel eller noget helt tredje.
SF støtter lovforslaget, da vi mener, at der er god ræson i at opdatere og justere rammerne for administrationen af internetdomæner i domæneloven.
Ændringerne vil medføre, at dansk lovgivning fremover også vil omfatte andre internetdomæner end .dk, så lovens anvendelsesområde kommer til at gælde for de internetdomæner, som nok er tilknyttet Danmark, men som ikke er blevet særlig tildelt Danmark.
Det kunne f.eks. være .jylland, .vesthimmerland eller .vestervig.
Vi synes, det giver god mening, at dansk lovgivning i dette tilfælde flugter med den internationale udvikling på området, og SF støtter derfor erhvervs- og vækstministerens lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2013-11-21:
Da fru Stine Brix ikke kunne være her i dag, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Vi har dog to bemærkninger.
Vi mener, at det kunne være et fremskridt, hvis domænenavne blev omfattet af principperne for gennemsigtighed og grunddata, dvs. fuld transparens om, hvilke domænenavne der er registreret i Danmark, og hvem der ejer dem.
Det ville ligge fint i forlængelse af, at et enigt Folketing i december sidste år vedtog en lov om grunddata, som giver offentlig adgang til en lang række data.
Det vil vi gerne høre ministerens kommentar til, og det kan for så vidt gerne være skriftligt.
Enhedslistens anden bemærkning er ikke relateret til lovforslagets indhold, men handler mere generelt om, hvordan internettet reguleres i Danmark.
Vi er stærkt kritiske over for, at man på områder har lavet særskilt lovgivning, som giver mulighed for at blokere domænenavne.
For det første er det på kanten af reglerne om censur, og for det andet er det fuldstændig uden effekt i forhold til det, som staten ønsker at beskytte borgerne mod at finde på internettet.
Blokeringer af DNS kan nemt omgås.
Vi er derfor glade for, at vi sidste år fik opbakning til at fjerne muligheden for at blokere hjemmesider, som tidligere var opført i lægemiddelloven.
Men der gælder stadig en særskilt regel i spilleloven, som giver mulighed for at blokere ulovlige spil.
Kriminalitet, farlige lægemidler, fildeling, varemærkekrænkelser og ulovlige spil bekæmpes ikke ved at blokere for danskernes adgang til hjemmesider.
Det bekæmpes i stedet ved at konfiskere ulovlige lægemidler i tolden, ved at fjerne børneporno ved at kontakte dem, som hoster den server, hvor en side ligger, og ved på lignende måde at gå til problemets kilde.
DNS-blokeringer er falske løsninger.
Samtidig er det en bekymrende tendens, at det ofte foreslås som et værktøj til at løse problemer med alt lige fra stofmisbrug og varemærkekrænkelse til terrorisme.
Internettet skal være frit, og kriminalitet skal bekæmpes konkret, ikke ved at blokere stadig flere hjemmesider.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-21:
Jeg vil også gøre det kort, for der er nok en del, der gerne vil se et pressemøde lige om lidt.
Vi kan tilslutte os de kommentarer, som ordførerne for de forskellige partier har givet heroppefra.
Jeg vil også gerne give en cadeau til Enhedslistens ordførertale; vi er også enige i de pointer, som fru Rosa Lund kom med.
Vi kan tilslutte os lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-21:
Hele området for internetdomæner er jo et område, som er i eksplosiv udvikling; det handler om beskyttelse, det handler om retssikkerhed, det handler om erhvervsudvikling.
Så vi opfatter regeringens forslag som rettidig omhu; det er et forslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-11-21:
Jeg skal takke mange gange for den overvældende opbakning til forslaget.
Men jeg takker for den overvældende opbakning, og så er det jo godt, at dette vigtige lovforslag ikke kommer direkte i karambolage med det pressemøde, som der er her om lidt, for så ville tv jo være alvorligt i tvivl om, hvad der skulle bringes.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-21:
Jeg vil da gerne kvittere for ministerens positive tilgang til, at vi kan kigge på nogle af de her bagatelgrænser.
Mig bekendt kan man køre tre om dagen – det har jeg i hvert fald fået som svar fra ministerens forgænger – altså at man i princippet kan køre cabotagekørsel i Danmark 365 dage om året, hvis man blot lige kører en tur til Malmø eller en tur til Flensborg indimellem.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Hver gang der er tale om en international transport – og det vil sige, at en lastbil kommer over grænsen og kører i Danmark – så giver det ret til cabotagekørsel forstået som tre cabotagekørsler på 7 dage.
Det er så korrekt, at der er nogle, der spekulerer i det ved at vælge at køre over grænsen og komme tilbage igen, og det er jo det, vi prøver at komme til bunds i.
Det er på kanten af det, der er hensigten med regelsættet, om, hvad man skal gøre med cabotagekørsler.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-21:
Nu nævner ministeren jo selv, at der er den her mulighed for at misbruge reglerne.
Har ministeren så tænkt sig at lukke det hul i forhold til EU-forordningen, så der reelt vil være tale om maks. tre kørsler på 7 dage, hvorefter man skal forlade landet?