runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
Det glæder mig, at socialministeren har så stor en omsorg og bekymring for de mange, mange tusinde danske pensionister, som kun har grundbeløbet at leve for.
Det er jo penge, man har taget fra de allerfattigste, nemlig førtidspensionister og andre.
Det er i hvert fald også et beløb, som kunne svare til de 5.000 kr., som det er blevet foreslået at hæve pensionstillægget med. Synes socialministeren så ikke også, at det kunne være en regeringsopgave at få satspuljeforliget stoppet og få midlerne ind som en ganske almindelig del af finansloven i Danmark?
Så kan man sikre, at alle dem, der er på de her overførselsindkomster, også får ret til en stigning i deres udbetalinger, frem for at man – som vi jo nu igennem mange år har kunnet se – tilbageholder en vis procentdel af deres udbetalingsfremskrivninger år efter år.
Det er jo penge, man reelt har taget fra borgerne.
Hvad synes ministeren om det?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i to ting: For det første er der et hul i kassen på 100 mia. kr., og for det andet kan regeringen ikke få alle sine drømme og ønsker opfyldt med én finanslov.
Vi kommer forhåbentlig til at sidde mange år, og derfor bliver der forhåbentlig andre muligheder for, at vi kan tage debatten om det her også i tider, hvor der rent faktisk er penge i kassen, som vi kan vælge at bruge.
Jeg vil gerne sige, at vi i regeringen jo har nedsat et ekspertudvalg, der skal se på, hvordan man kan definere en fattigdomsgrænse, der giver mening i en dansk kontekst.
Når vi har gjort det, er det jo lige præcis, fordi vi ved, at mennesker, som lever i langvarig fattigdom, og børnefamilier, som lever i fattigdom, er særlig udsatte.
Men jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at hvis man kun har sin folkepension, så er man så dårligt stillet økonomisk, at man vitterlig må siges at hænge i med neglene.
Vi kommer til at få en gruppe, som har virkelig store pensioner – og det er dem vel undt, for de har arbejdet hårdt og længe for at få dem – men når vi samtidig også kommer til at få en gruppe pensionister, som ikke har haft mulighed for at lægge til side, som måske har haft et hårdt og opslidende arbejde, som måske har været ufaglærte, og som ikke har haft mulighed for at lægge noget til side, så bliver vi nødt til, synes jeg, at tage rimelighedsbrillerne på.
Så skal vi prioritere, og hvad prioriterer vi så?
Gratis robotstøvsugere til alle eller hjælp til dem, som f.eks. kun har folkepensionens grundbeløb?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
Jeg synes jo egentlig også, vi har haft en rigtig god debat her i salen i dag, og hvis man kigger på den tekst, der ligger til grund for forespørgslen, vil man se, at det ikke bare handler om, hvad der foregår på landets ældrecentre.
Det handler jo sådan set om regeringens holdninger og mål og visioner for hele ældreområdet i Danmark.
En af de ting, som jeg i hvert fald har bidt mærke i igennem den senere tid, og måske især op til valget, er jo, at socialministerens eget parti har været ude med et forslag og nogle overvejelser om, at man ville øge pensionisternes pensionstillæg med 5.000 kr. Vi har jo også haft en stor diskussion om, hvem der er fattige i Danmark osv. – den skal jeg nok lade være med at trætte ministeren med i dag.
Men det er jo bare rent faktuelt en kendsgerning, at mange af dem, som kun har folkepensionens grundbeløb og de små tillæg, der kan følge med, faktisk er mindre bemidlede end mange af dem, der har livet foran sig, som f.eks. studerende eller folk, der lever på kontanthjælp.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at få lidt at vide af ministeren om det her med prioriteringerne.
For hvis man i morgen kan finde 480 mio. kr. til billigere busbilletter, togbilletter og metrokort i Københavnsområdet, kunne ministeren så ikke også overveje at finde nogle penge til eksempelvis at øge det her pensionstillæg, sådan som bl.a. Socialdemokraterne jo har været positivt indstillet over for?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Der kunne nok godt have været en bedre koordinering, vil jeg sige som svar.
Men jeg vil så sige, at det, som økonomi- og indenrigsministeren sagde, hører jeg ikke så firkantet, som jeg hører, at Dansk Folkeparti hørte det.
Jeg hørte faktisk ikke økonomi- og indenrigsministeren sige, at hvis man ikke bare kunne købe sig en støvsuger, kunne man se i vejviseren efter støvsugning.
Sådan blev det ikke sagt, og sådan ved jeg at det ikke er ment.
Der vil jeg sige, at når jeg lytter som socialminister, er det, jeg lægger vægt på, naturligvis, at vi skal kunne tilbyde mennesker den hjælp, de har behov for.
Det vil sige, at er man visiteret til rengøring, skal man selvfølgelig have det.
Men vi bliver jo omvendt også nødt til at konstatere, at når vi ved, at der kommer 225.000 flere ældre og vi kommer til at mangle arbejdskraft, vil det jo være en god idé, at vi anvender velfærdsteknologi.
Og der vil da være mange mennesker, som kan gå ud og selv betale for at købe sig en støvsuger.
Når man snakker om, hvor det offentliges ansvar for at passe på folk starter, og hvor det slutter, vil jeg sige: Hvornår er det blevet det offentliges ansvar at betale for, at folk køber en støvsuger?
Men jeg synes, der er god fornuft i, at vi bliver nødt til at kigge på, hvordan vi bruger pengene, og skal vi prioritere og have råd til de svageste, bliver vi nødt til at gå mere fordomsfrit til den her debat, og det er i hvert fald den indstilling jeg har – også som socialminister.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Det ser Dansk Folkeparti frem til, og vi deltager selvfølgelig gerne aktivt i alt, hvad der drejer sig om forbedringer på ældreområdet.
Så har jeg et sidste spørgsmål, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre lidt om: Hvordan reagerede ministeren egentlig den dag, ministeren hørte sin ministerkollega økonomi- og indenrigsministeren komme med en udmelding om, at såfremt ældre ikke ville anskaffe sig en robotstøvsuger for egen regning, kunne de bare ikke få støvsuget?
Er det ikke noget, der skurrer i en socialministers ører, især når man er socialdemokratisk socialminister?
Jeg synes jo, det var dybt foruroligende at høre, at en meget markant minister gik ud med sådan en udmelding.
Var det virkelig noget, som var stemt af med social- og integrationsministeren, da økonomi- og indenrigsministeren kom med den udmelding?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Situationen er jo lige nu den, at vi har et underskud i vores kasse på 100 mia. kr.
Derfor er det desværre ikke tiden at komme med store nye velfærdsløft, selv om det ville være dejligt, og selv om man kunne have ønsket sig det.
Det, vi har gjort i forhold til at følge op på Ældrekommissionens rapport, er, at jeg har sendt den i bred høring.
De høringssvar modtager jeg selvfølgelig og vil glæde mig til at læse, for jeg tror godt, man kan bruge mange af de anbefalinger, der er i rapporten, også uden at det betyder, at vi skal sende usandsynlig mange penge med videre ud.
Vi har jo faktisk sat penge af, men det er småbeløb, i forhold til hvor mange ting man kunne prioritere; det er jeg fuldstændig bevidst om.
Men når vi tager de 100 mia. kr. in mente, synes jeg alligevel, vi må glæde os over det, som vi kan.
Vi har aftalt i satspuljekredsen at sætte 40 mio. kr. af til at følge op på Ældrekommissionens anbefalinger, vi har sat 20 mio. kr. af til en it-satsning, og vi har også sat nogle penge af i forbindelse med EU-året.
Så der er penge, som vi kommer til at mødes og snakke om, men det er selvfølgelig ikke på den skala, som man kunne have drømt om, for det tilsiger økonomien desværre ikke lige nu.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Jamen jeg takker da for, at ministeren er kommet med nogle positive udmeldinger i forhold til debatten.
Selv om den har været lang, har den også været givtig, tror jeg, fordi det selvfølgelig har været godt, at vi har fået vendt mange ting, og vi er nået vidt omkring.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre – når ministeren på et tidspunkt i sin indledende tale kom ind på det med Ældrekommissionens rapport, og at den nu skulle i høring osv. – hvordan ministeren vil sørge for, at der sker noget, så det ikke ender med, at den her rapport bliver noget, der står på en hylde, at der nu kommer en høring, og at høringssvarene så også kommer til at stå på en hylde, men at vi i løbet af meget, meget kort tid, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren også kunne sige, hvad tidshorisonten er, vil kunne se nogle forbedringer, nogle løft på det her område, som det jo lyder til at de fleste af partierne er meget optaget af.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Jeg synes, at jeg har givet forklaringen.
Jeg kan godt tage den forfra.
Dansk Folkeparti havde med V og K magten i 10 år.
Da vi overtog kassen, var den ikke bare tom, der var ikke nogen bund.
Derfor synes jeg, det måske ville klæde spørgeren en lille smule, bare en lille smule, at have lidt selverkendelse.
Når man har delt skattelettelser ud, som har været ufinansierede, når man i den grad har forgyldt privathospitalerne, når man har taget fra fællesskabet for at give til nogle af de rigeste, så er det jo også sådan, at når vi så overtager regeringsmagten, er det klart, at det jo sætter grænser i forhold til alle de drømme og alle de visioner, vi har.
Men vi skal først og fremmest lige have Danmark ud af den her meget alvorlige krise, hvor 160.000 danskere står uden for arbejdsmarkedet.
Den udfordring skal løses, og i forhold til, hvad det så er, vi skal gøre på ældreområdet, og hvad SF's bud er, så har jeg faktisk sagt det.
Det kan man sagtens gøre.
Villum Christensen (LA), 2012-02-21:
Nu har vi ikke sagt, at vi skal gå ud og fyre 40.000.
Der er mange af de ting, der bliver nævnt her, som ikke er korrekte.
Det handler om, at der er en glidende overgang i forhold til de forbedringer, som vi er overbeviste om vi kan skabe, hvis vi tør tænke på den måde, som jeg prøvede at give udtryk for i min ordførertale.
Jeg har så sent som i formiddags oplevet en direktør for et kæmpestort sygehuse i Skåne under sit foredrag fortælle, at man der har halveret omkostningerne på flere forskellige områder for de samme ydelser.
Det handler altså meget om at turde lede på en anden måde.
Jeg tror også, at den omstændighed, at vi er for dårlige til at bringe civilsamfundet ind i mange af opgaverne, især når vi har med de ældre at gøre, gør, at det er forholdsvis enkelt at finde en mere optimal måde at administrere pengene på i institutionerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-21:
Jeg anerkender så sandelig, at det, hvis vi kan øge det danske bruttonationalprodukt og hvis vi kan lave ændringer i vores lovgivning, som giver mindre regeltyranni, så også vil frigive nogle midler.
Men jeg vil sige til hr. Villum Christensen, at vi taler om 150 mia. kr., og vi taler om 40.000 færre offentligt ansatte.
Det er ret store og ret voldsomme tal i et land med godt 5 millioner indbyggere.
Der er nogle lande, der ikke har noget at prioritere, fordi de ikke har noget.
Vi har trods alt noget i Danmark, og det skyldes jo selvfølgelig også, at der er folk, der bidrager produktivt.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Det er da utroligt, at spørgeren slet ikke er blevet overrasket over de 100 mia. kr.
Det siger noget om, hvilken uansvarlig økonomisk politik man har ført.
Til spørgsmålet om maden: Hvad er det, der afholder kommunerne fra at gå ind og beslutte, at man rigtig gerne vil ansætte en madmor eller en madkvinde på et plejehjem?
Jeg spørger.
Det kan godt være, at jeg spørger rigtig, rigtig dumt, og det er, fordi jeg er ny ordfører, men hvad er det, der forhindrer kommunerne i at gøre det?
Er det Christiansborg, der forhindrer kommunerne og siger: Du må ikke lave frisk, lækker, dejlig mad, som dufter på det her plejehjem?
Det kan man da gøre.
Jeg synes, man skal opfordre kommunerne til at gøre det.
Vi har taget det ansvar i fællesskab og sat nogle penge af i fællesskab, som vi skal føre videre ud i livet i forhold til anbefalingerne.
Men som sagt synes jeg ikke, vi skal tale os væk fra hinanden.
De skal være forankrede og ikke afhængige af puljer.
Det vil jeg helt vildt gerne være med til.
Vi har taget en fælles beslutning om, at Ældrekommissionens anbefalinger også skal følges op med 40 mio. kr.
Det tror jeg bliver rigtig godt.
Når man læser Ældrekommissionens rapport, kan man se, at der er nogle ting, som ikke koster penge.
Der er nogle ting, kommunerne skal gøre, og der er nogle ting, som vi skal opfordre civilsamfundet til at gøre.
Så der er jo rigtig mange delelementer, som man sagtens kan føre ud i livet.
Det er rigtig vigtigt for mig at sige, at kommunerne også har et ansvar.
Kommunerne får penge til ældrepleje.
Spørgsmålet er, hvordan de penge bruges bedst muligt.
Det er det ene, men det andet er, at når ordføreren siger, at det vel ikke kom bag på folk, at kassen var tom, så lyder det, som om det fuldstændig kom bag på Dansk Folkeparti, når man siger, at der manglede 100 mia. kr.
Jeg vil ikke tage den store debat om udviklingsbistanden her.
Hvorfor var det, Dansk Folkeparti syntes, at det var en rigtig god idé, at de rigeste i samfundet fik en splinterny BMW med de skattelettelser – det viste beregningerne jo – frem for at prioritere fru Nielsen, som sidder på et plejehjem og ikke har mulighed for at komme ud, fordi der er blevet skåret ned og skåret ned?
Hvorfor var det, at Dansk Folkeparti prioriterede overbetaling af privathospitalerne frem for den ældre borger?
Det er det ene svar, jeg vil give.
Det andet er: I forhold til puljer er min personlige holdning, at jeg ikke har stor begejstring for de der puljeprojekter.
Når vi giver penge fra satspuljen, vil jeg rigtig gerne have, at det bliver på den måde, at der skal være en kommunal forankring, at de gode ideer skal udvikles, og at de gode projekter skal gøres permanente.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Jeg synes jo, at ordføreren er inde på mange væsentlige ting.
På mange områder er Dansk Folkeparti og Enhedslisten temmelig uenige, men jeg kan også høre, at der på ældreområdet faktisk er flere steder, hvor vi godt kan mødes og finde nogle gode løsninger.
Nu sidder jeg jo så med de her to forslag til vedtagelse.
Jeg har siddet i Folketinget i 7 år, og jeg har tit hørt Enhedslisten komme med en masse krav.
Derfor undrer det mig egentlig, at Enhedslisten er med på et forslag til vedtagelse, hvor man bare kommer med nogle opfordringer, hvorimod det forslag til vedtagelse, som de borgerlige partier, herunder Dansk Folkeparti, kommer med, siger, at vi faktisk pålægger regeringen nogle ting.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor man egentlig ikke har været lidt mere skarp i forhold til den formulering.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Jamen nu giver vi jo bistand i Danmark.
Så vidt jeg ved, har regeringen lige givet 0,25 mia. kr. til Zimbabwe, og så skal man ikke sige, at kassen er tom.
For hvis kassen er tom, giver man ikke ekstra penge.
Vi giver mere end mange af de andre lande til det her.
Jeg arbejder meget for, at vi går ind og løfter de områder.
Vi ser netop kvinder, som bliver undertrykt, kvinder som føder deres børn ude i bushen og ikke får hjælp og dør af det, og jeg ved ikke hvad.
Vi skal målrette pengene meget bedre, men det er jo ikke det, diskussionen går på i dag.
Den går på, at man taler om, at kassen er tom, og så kan vi jo bare se, at det er den ikke, når det gælder nogle andre.
Når man så taler om satspuljen, kunne jeg da godt tænke mig at vide, om ordføreren mener, at man skal give det som puljer.
Det, vi netop gjorde fra Dansk Folkepartis side, var jo, at vi på et tidspunkt gik ud og gav 300 mio. kr. på finansloven, som vi fordelte efter demografien.
Er det ikke bedre, at man går ind og ser på demografien, i stedet for at der skal søges fra nogle puljer?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Det er bare så ærgerligt, at de to ting bliver hinandens modsætninger.
For når ordføreren snakker, ser jeg for mig billeder af de sultne børn i Somalia, som sidder der hos deres mor og nærmest ikke kan trække vejret.
Jeg synes godt, der er råd til det.
Jeg vil i hvert fald ikke røre ved ulandsbistanden.
Ordføreren ved også udmærket godt, at det er så let at sige, at så må vi lade være med at give noget til sultne børn i Somalia.
Liselott Blixt (DF), 2012-02-21:
Vi kan jo blive meget enige.
Jeg vil så også sige, at jeg har et fremragende samarbejde med SF i kommunen, hvor vi er meget enige om, hvad vi skal gøre for og med de ældre.
Så jeg skulle jo lede lidt for at finde noget, vi kunne være uenige om.
Så kommer vi ind på økonomien, som ordføreren var inde på.
Her siger man, at kassen er tom, og at man derfor ikke kunne give det, man havde lovet.
Jeg kunne jo sige, at dengang man gik ud og lovede det, vidste man godt, at der var et stort underskud i kassen.
Men alligevel går man ud og hæver f.eks. bistanden til andre lande, og det er jo i hvert fald et af de steder, hvor vi er uenige.
Prioriterer SF hellere at løfte ulandsbistanden fra 0,7 pct. og opad i stedet for bruge pengene på vores ældre herhjemme, på nogle af dem, som har arbejdet for, at Danmark kan være det, som Danmark er i dag?
Vi ser, at vi har brug for nogle flere penge til at hjælpe dem, men der vil man hellere bruge pengene på f.eks. at hjælpe i andre lande.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Det er fuldstændig rigtigt med satspuljen.
Den er ikke særlig solidarisk finansieret.
I forhold til hvad det er for nogle forslag, vil jeg sige, at jeg er meget, meget optaget af selvmord blandt ældre borgere, og hvad man kan gøre for at forebygge, at ældre borgere tager livet af sig.
Det er sådan et forslag, som jeg har arbejdet meget med, også mens – jeg var lige ved at sige – Dansk Folkeparti sad i regering, altså i den tidligere samling.
Det andet, som jeg også er optaget af, er, hvordan vi kan skabe mindre bureaukrati, og jeg håber sammen med regeringen også at kunne komme med nogle bud på, hvordan man kan lave mindre bureaukrati på det her område.
Det tredje, som jeg synes nok er en af de vigtigste ting, er ensomheden, og hvad man kan gøre konkret for – jeg ved ikke, om man kan afskaffe den – måske at minimere den.
Der synes jeg sagtens man i fællesskab kan kigge på konstruktioner med civilsamfund og andre institutioner.
F.eks. der, hvor mit barn går i institution, har man jo en fast aftale om, at børnehaven besøger plejehjemmet.
Det er der nogle kommuner, der arbejder med, men det kunne være rigtig interessant at prøve at få et overblik, altså, hvad gør man internt i kommunerne for at forebygge, at mennesker faktisk lever i ensomhed.
Det kan man jo sagtens.
Man kan jo sagtens bruge andre institutioner, så man kan gøre det, men at tro, at alt kan løses fra Christiansborg, skal man ikke, for det kan det ikke.
Noget kan, og det vil jeg rigtig gerne være med til at ændre sammen med Dansk Folkeparti.
René Christensen (DF), 2012-02-21:
Det er jo der, kæden hopper af, for det kan godt være, at man kan lave det over satspuljen, og vi er også en del af satspuljen, men så må jeg bare sige, at man jo lidt fodrer med sin egen hale, fordi det netop er overførselsindkomsterne, man beskærer hver eneste gang, og det har man gjort i så lang en årrække nu.
Jeg ved, at ordføreren var meget inde på det på et andet område i sidste periode, med hensyn til hvor mange penge man har til rådighed både for den enkelte ældre og andre i vores samfund.
Og det er altså deres penge, man så trækker ind med den ene hånd og deler ud med den anden.
Derfor er spørgsmålet jo: Hvad er det, man vil gøre nu, hvor man er kommet til magten og man egentlig har nogle gode intentioner, som også er i tråd med Dansk Folkepartis?
Der er nogle ældre, som har nogle behov, som man gerne vil være med til at dække som samfund, fordi man åbenbart – det må vi jo anerkende – har fået samfund, hvor familielivet måske er mere flosset, hvor vi har ældre, som er enlige i deres alderdom, som har haft et helt liv, hvor de også har haft familie, og de har været med til at bidrage til samfundet.
Hvad er det for nogle forslag, vi skal komme ned at debattere?
Hvad er det for nogle ting, som SF gerne vil give de ældre, når man nu holdt den her egentlig ret gode ordførertale?
Det er det, der er interessant.
At fodre dem med deres egne penge synes vi egentlig ikke er svaret på det spørgsmål.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Det lyder, som om ordføreren ved mere, end jeg gør, om betalingsringen.
Jeg glæder mig også til i morgen, så vi kan sidde sammen og se pressemødet.
Jeg vil bare lige sige i forhold til ældreområdet, at vi jo sidder i fællesskab og forhandler satspuljen.
I år var den på 1,9 mia. kr.
Jeg synes sagtens, at en større del af den kan gå til de ældre, som har brug for hjælp.
Det er rigtig vigtigt for mig, at for de ældre, som kan selv, og som har ressourcerne, skal vi gøre, hvad vi kan for faktisk nærmest at suge al energien ud af dem, så man kan bruge dem, så man ikke bare glemmer dem, men de kan bruges som en ressource.
Så er der den anden gruppe ældre, som er ensomme, som har brug for hjælp, som har brug for uddannet personale omkring sig, og som har brug for mennesker, som har tid til dem og ikke drukner i bureaukrati.
Jeg vil rigtig gerne – jeg tror faktisk, vi tænker meget ens på det her område – at vi i fællesskab prøver at udforme, hvad det er, vi kan gøre, hvad det er for nogle puljer, vi kan lave, og hvordan vi i fællesskab kan prøve at lave nogle retningslinjer i forhold til mad, som jeg åbenbart også har været ude at sige før.
Det kan vi jo sagtens.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god idé.
Vi har jo masser af penge at gøre godt med i satspuljen.
René Christensen (DF), 2012-02-21:
Nu har der været mange spørgere til den nye ordfører på området, så jeg vil lige holde fast i det, som jeg egentlig tænkte på, da jeg trykkede mig ind, og det var, at jeg synes, at det var en ganske udmærket ordførertale, der også ligger meget i tråd med det, som vi også tænker på mange af de her områder.
Men det, jeg vil spørge om nu, for nu har debatten taget sådan en lidt anden drejning,
er, at nu siger ordføreren, at vi ikke kan leve op til vores forventninger, og mit spørgsmål skulle egentlig være: Jamen hvad vil man så gøre på området?
Hvad er det for nogle forslag, man så vil komme med for at give en bedre livskvalitet for de her ældre, som ordføreren jo beskrev – synes jeg – ganske udmærket i sin ordførertale?
For tro mig, hvis kassen er fuldstændig tom, vil det sige, at ordføreren kan stå her på talerstolen og sige, at i morgen kan det altså ikke lykkes for regeringen eventuelt at finde 450 mio. kr., så der er nogle få københavnere, som har verdens bedste bussystem, der kan komme til at få lidt billigere billetter.
Man kan i hvert fald ikke finde nogen penge til de ældre, så det vil sige, at i morgen ser vi ikke, at man pludselig får opfundet 450 mio. kr., så der er en befolkningsgruppe i én kommune, der kan komme til at køre lidt billigere med offentlig transport.
Det er det, ordføreren siger.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Det har vi ikke, fordi jeg mener, at når regeringspartierne selv er med til at fremsætte et forslag til vedtagelse, er det sådan set lidt feinschmeckeri, om der står ordene opfordring eller pålægger.
Jeg betragter det som en given ting, at når regeringspartierne er med til at lave udtalelsen, er det selvfølgelig noget, de vil arbejde med.
Villum Christensen (LA), 2012-02-21:
Når man sparer på de offentlige udgifter og sætter skatterne ned i det danske samfund, så vokser bruttonationalproduktet.
Det vil sige, at vi alle sammen bliver rigere, og at der bliver skabt større indkomster i det danske samfund.
Når man afskaffer regeltyranni og mange af de rutiner, der har kendetegnet den måde, vi har drevet ældreplejen på, er jeg ret overbevist om, at der sagtens kan frigøres de midler, som er nødvendige.
Det er simpelt hen en anden måde at tænke på.
Det er et ikke et regneark, vi sidder med og sætter flueben på, i forbindelse med hvor mange penge der går til det ene og til det andet.
Sådan er samfundet desværre ikke bygget op, sådan er økonomien ikke bygget op.
Vi har alle sammen glæde af at have et samfund, hvor vi ikke bliver brandskattet, sådan at vi gider stå op om morgenen, og så vi gør en ekstra indsats.
Det skaber værdi, og det skaber finansielle muligheder for at gøre nogle ting, man ellers ikke kunne gøre.