runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2006-12-08:
Ved førstebehandlingen gav vi tilsagn om støtte til det her forslag – oven i købet et begejstret tilsagn.
Men efterfølgende er der kommet informationer i den her sag, der har gjort, at vores støtte er kølnet.
Det er f.eks. gået op for os, at det faktisk er Danmarks statsminister, som har fået ideen til det her; det er ikke noget, der sådan er sprunget ud af den grønlandske indlandsis eller klipper.
Det er statsministeren, der selv har været i Grønland i januar og spurgt Hans Enoksen: Skulle vi ikke have nogle grønlandske pengesedler heroppe?
Det sagde han ja tak til.
Så der starter det.
Det vil sige, at det altså ikke er et grønlandsk ønske, det er et dansk forslag.
Det vidste vi ikke ved førstebehandlingen.
Vi vidste heller ikke ved førstebehandlingen, at det har givet anledning til debat i Grønland, og at det er et splittet Landsting, der har vedtaget den her lov.
Atassut og Demokraterne har stemt imod, og efterfølgende har der været en debat i Grønland om for eller imod.
Det vidste vi heller ikke ved førstebehandlingen.
Det gør jo, at vi bliver part i en grønlandsk debat om noget, der så burde være enighed om i Grønland, hvis vi nu går aktivt ind i det her – noget, vi er utilbøjelige til.
Så er der besværet omkring det her.
Det er jo ikke pengesedler, der kan bruges i Danmark.
De er selvfølgelig pari, har samme værdi, og de kan omveksles fuldstændig på normal vis, hvis man går ind i en bank i Grønland.
Men tager man grønlandske pengesedler med her til Danmark, hvor der er et isbjerg på i stedet for Karen Blixen, så kan man ikke bruge dem.
Det vil sige, at det giver ekstra besvær, hvad der heller ikke er nogen der har bedt om.
I Skotland er det f.eks. sådan, at de har noget, der hedder det skotske pund, som også er fuldstændig af samme værdi som det britiske pund, og det kan uden videre bruges f.eks. i butikker i Newcastle eller Manchester – det har jeg selv gjort.
Det gør jo det hele meget nemmere.
Men der har man så åbenbart fra Nationalbankens side fortalt, at det ikke kan lade sig gøre, at det vil være fuldstændig utænkeligt.
Så det er efterhånden den rene elendighed i forhold til ved førstebehandlingen.
Jeg vil gerne have, at vi tager en fornyet debat om det her i udvalget, sådan at vi kan få helt klarhed over, om det virkelig er noget, man vil have, eller det i virkeligheden er til irritation for en hel masse mennesker, som man har forsøgt at gøre glade for 9 mio. kr.
Det synes jeg altså vi lige skal have tilbage i udvalget, og derfor vil jeg foreslå, at forslaget her går tilbage til udvalget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-08:
Behandlingen af det her lovforslag om forhøjelse af pensionsalderen, L 57, hænger jo direkte sammen med behandlingen i Arbejdsmarkedsudvalget af lovforslag nr. L 59 om forhøjelse af efterlønsalderen.
I forbindelse med behandlingen af de to forslag er der blevet rejst et spørgsmål om, hvad de forslag indeholder overhovedet.
Det spørgsmål er blevet rejst af Dansk Folkeparti, som i hvert fald under behandlingen i Arbejdsmarkedsudvalget i onsdags lavede et skuespil, hvor de på den ene side forsøgte at give udtryk for, at de havde indgået en aftale, det såkaldte velfærdsforlig, og på den anden side forsøgte at give udtryk for, at de i øvrigt fraskrev sig ansvaret for en del af aftalen.
Det kom i onsdags til udtryk på den måde, at Dansk Folkeparti lavede et udkast til et betænkningsbidrag i forbindelse med behandlingen af L 59, hvor de skrev: »I aftalen om velfærdsforliget ligger ikke nogen automatik i en eventuel forhøjelse af efterlønsalderen.
Det afhænger af, hvad politikere i 2015 beslutter.«
Det vil sige, at der i aftalen om velfærdsforliget ikke ligger nogen automatik fra 2015 i reguleringen af efterløns- og pensionsalderen.
Det er i modstrid med aftalen.
Hvorfor gjorde Dansk Folkeparti det her?
Fordi Dansk Folkeparti tidligere har givet udtryk for, at de ikke ville være med til en automatisk regulering fra 2015 af folkepensionsalderen fra 67 år til 68 år til 69 år til 70 år osv. I gårsdagens finanslovdebat gav hr. Kristian Thulesen Dahl udtryk for, at Dansk Folkeparti i løbet af onsdagen ikke ændrede holdning.
Hvis det skal stå til troende, betyder det, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til en automatisk regulering af efterløns- og folkepensionsalderen fra 2015.
Det fremgår bare ikke af den endelige betænkning, for efter det her maskespil har Dansk Folkeparti i hvert fald på skrift bøjet nakken og er nu tilhængere af den automatiske regulering.
Efter den behandling står det lysende uklart, hvad det er, Dansk Folkeparti har skrevet under på.
Vil Dansk Folkeparti stå til regnskab for, at de har skrevet under på en aftale, der betyder en automatisk regulering af efterløns- og pensionsalderen i takt med levetiden til for pensionsalderens vedkommende 67, 68, 69, 70 år, eller vil Dansk Folkeparti stadig væk påstå, at de ikke er med til denne asociale automatiske regulering?
For som de jo egentlig så rigtigt skrev i det oprindelige betænkningsudkast, så kan man på nuværende tidspunkt ikke vide noget konkret om det.
Hvad mener Dansk Folkeparti?
Er det et ynkværdigt skuespil, hvor de prøver at optræde udadtil med en anden holdning end den, de har skrevet under på at have?
Jeg synes, vi savner en forklaring på Dansk Folkepartis optræden i den her sag.
Gudrun Laub (V), 2006-12-08:
Det fremgår af betænkningen, at Dansk Folkeparti har tilkendegivet en mening, som ikke giver direkte sammenfald med det, hr. Arbo-Bæhr siger her, men er en klar formulering.
Og der er en klar formulering i en mindretalsudtalelse fra SF og Enhedslisten, men der er ingen ændringsforslag, så vi er helt trygge ved, at lovforslaget her bliver vedtaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-08:
Det fremgik meget klart af det, jeg sagde før, at det er rigtigt: Dansk Folkeparti har i forløbet ændret holdning.
Dansk Folkeparti er blevet banket på plads og må i dag stå ved, at de har indført den her automatiske regulering.
Hvis jeg forstår Dansk Folkepartis ordfører ret, vil Dansk Folkeparti øjensynligt se positivt på et ændringsforslag.
Det kommer vi tilbage til, når vi behandler L 59 om efterlønsalderen, for der ligger et ændringsforslag om at fjerne automatikken, og så får vi jo at se, hvad Dansk Folkeparti stemmer til det.
Thomas Adelskov (S), 2006-12-08:
Jeg forstår helt ærligt ikke hr. Jørgen ArboBæhrs indvendinger.
Jeg synes, det er sådan et lidt kedeligt forsøg på at mistænkeliggøre nogle af forligspartierne og særlig Dansk Folkeparti omkring velfærdsaftalen.
Det fremgår tydeligt, når man læser betænkningen over L 59, at der er fuldstændig enighed imellem forligspartierne om, at hvis det er sådan, at levealderen stiger, vil vi i 2015 træffe beslutning om, at efterlønsalderen fra 2025 skal stige yderligere.
Det er der ikke nogen tvivl om, det fremgår tydeligt af betænkningsbidraget.
Det er alle forligspartierne enige om, også Dansk Folkeparti.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-08:
Under hele det her forløb har mine bekymringer været, at velfærdsforliget rent faktisk indeholder en automatisk regulering, sådan at al snak om, hvorvidt efterlønsalderen skal være 62 år eller 63 år, al snak om, hvorvidt folkepensionsalderen skal være 67 år eller 68 år, er fuldstændig hen i vejret, fordi automatikken betyder, at efterlønsog pensionsalderen automatisk vil blive reguleret opad fra 2015 og frem.
Det, min bekymring går på, hvad angår Dansk Folkeparti, er, at de under førstebehandlingen og under udvalgsbehandlingerne har givet udtryk for, at den her automatik ikke var noget, Dansk Folkeparti havde skrevet under på.
Men det kan vi så få bekræftet i dag: Dansk Folkeparti har skrevet under på den automatik.
Thomas Adelskov (S), 2006-12-08:
Det kan da godt være, at det er en god idé, at Dansk Folkeparti bare lige går op og bekræfter det.
Det er rigtigt, at der har været et par forskellige betænkningsbidrag.
Der ligger nu et fælles betænkningsbidrag fra alle forligspartierne bag velfærdsaftalen, og det synes jeg at hr. Jørgen Arbo-Bæhr skal anerkende: Der er fuldstændig enighed om den indekseringsmekanisme og brugen af den i velfærdsaftalen.
Men jeg er enig med ordføreren i, at det kunne være en god idé, at Dansk Folkeparti også her fra talerstolen lige manede det i jorden, så der ikke længere var tvivl.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-08:
Jeg er jo i og for sig enig med hr. Thomas Adelskov i, at man har vedtaget den automatik.
Det, som jeg sætter spørgsmålstegn ved, er, hvad Dansk Folkeparti mener, fordi Dansk Folkeparti giver udtryk for ét på det ene tidspunkt af dagen og for noget andet på et andet tidspunkt af dagen.
Når så hr. Thulesen Dahl heroppefra i går sagde, at Dansk Folkeparti ikke har ændret holdning, skulle man tro, at de stadig væk stod ved den holdning, de gav udtryk for onsdag kl. 10.
Jeg synes, det ville være ærligt, hvis Dansk Folkeparti her fra den her talerstol ville give udtryk for, om Dansk Folkeparti rent faktisk har været med til at lave en aftale, hvor man automatisk fra og med 2015 regulerer efterløns- og pensionsalderen i vejret, sådan at det altså ikke bliver 62 henholdsvis 67 år, men at det i 2040 bliver 66 henholdsvis 71 år, vi snakker om.
Har Dansk Folkeparti været med til at få den automatiske regulering eller ej?
Per Clausen (EL), 2006-12-08:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at min gamle far, som driver en virksomhed, som på grund af tidernes ugunst har lidt af faldende priser, ikke skal forvente forslag om skattenedsættelser og øget tilskud fra Venstre.
Det er et meget tydeligt udtryk for, at Venstre alligevel godt kan huske, hvem de repræsenterer, og hvis interesser de skal varetage, nemlig en svindende del af den danske befolkning, som ejer en stadig større del af den danske jord.
Så var der den meget interessante betragtning fra Venstres ordfører om, at man ikke skulle afskaffe landbrugsstøtten i Danmark i utakt med resten af verden.
I den udstrækning, man nedsætter landbrugsstøtten i Danmark, sker det jo i nøje takt med EU og de aftaler, der laves internationalt.
Så hvad er det for noget sludder.
Venstre har ikke et eneste fornuftigt argument for at nedsætte den her skat, men man gør det, fordi man er af den opfattelse, at landmændene er de eneste mennesker i Danmark, der under ingen omstændigheder må tåle, at markedsvilkårene forandrer sig.
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Ordføreren er stadig ikke kommet med nogen som helst forklaring på, hvorfor lige præcis landmændene skal have så store skattelettelser i forhold til alle andre grupper i det her land.
Der er mange andre grupper i det her land, der har brug for meget bedre vilkår på deres arbejdspladser.
Der er mange grupper i det her land, som regeringen har tvunget til at leve under fattigdomsgrænsen.
Det synes man ikke er noget problem, det diskuterede vi bl.a. under finanslovdebatten i går.
Man synes ikke, det er noget problem, at der er børn, der ikke får julegaver til jul.
Men man synes åbenbart, det er et stort problem, hvis der for nogle af de rigeste godsejere i det her land bare skulle være den mindste mulighed for, at de ikke fik den samme stigning i deres tilskud, som de ellers havde forventet.
Det synes jeg er fint at vi får på det rene, men jeg synes bare, at Venstre skulle sige åbent, at det er sådan, man prioriterer.
Det er klart udtryk for den ulighedspolitik, som Venstre fører.
Det, der står meget klart, er, at der er en gruppe godsejere og andre landmænd, som har forventet at have en bestemt stigning i deres tilskud.
På grund af en politisk beslutning om, at man vil nedbringe landbrugsstøtten, fordi man ønsker at have et landbrug, der hviler på nogle helt andre principper end det støtte/sprøjtelandbrug, vi har i dag, bliver stigningen ikke helt så høj.
Så beslutter Venstre og Konservative med tilslutning fra Dansk Folkeparti at give skattelettelser til disse godsejere, så de ikke skal få en mindre stigning, end de havde regnet med, mens andre grupper i det her samfund ikke bliver kompenseret.
Tværtimod går man ind og tager penge fra dem.
Jeg synes bare, man skal sige åbent og ærligt, at det er det samfund, man ønsker.
Og så synes jeg, vi mangler at få en ordfører fra Dansk Folkeparti herop, der kan forklare, hvorfor Dansk Folkeparti går ind for den her skattelettelse, når man ellers har sagt, at man vil have velfærd frem for skattelettelser.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Jeg tror, at fru Line Barfod ville have gavn af at komme en tur på landet og med egne øjne se, hvad der foregår, se, at der er tale om en gruppe af selvstændige med meget forskellige vilkår, hvis indkomst er svingende år for år og indbyrdes meget forskellig, og derfor er det fuldstændig forkert at betegne det som en gruppe af godsejere.
Derfor må jeg tage afstand fra det og sige, at det her lovforslag jo specifikt reducerer det tab, som landmændene har som følge af, at man reducerer EU’s tilskud, og det er i øvrigt noget, som fortsætter over tid.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at EU-tilskuddene afskaffes i hele EU, men for hele EU på én gang.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
Jeg vil godt holde mig til lovforslaget, så præcist som man nu kan.
Er det ikke rigtigt, at man i det her lovforslag og i tidligere lovforslag fra ministeren har begrundet en sænkelse af landbrugets grundskatter helt præcis med, at det er en reduktion af de direkte EU-tilskud?
Derfor gik jeg i den vildfarelse, at de direkte EU-tilskud var faldet, indtil hr. Jens Peter Vernersen kom med svaret fra fødevareministeren, som viser, at de direkte EU-tilskud er steget år for år for år.
Alligevel kan man jo godt bruge mange kræfter på at snakke udenom, men hvis vi skal tage den begrundelse, regeringen og Det Konservative Folkeparti selv anvender i lovforslaget for at give yderligere lettelser, gevinster til landbruget, så holder den ikke, når vi ser på fødevareministerens konkrete oplysninger – og det er kun dem, vi har forholdt os til i den her debat.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Tilskuddet til landbruget er faldet markant siden SR-regeringen.
Den direkte landbrugsstøtte reduceres med 3 pct. i 2005, 4 pct. i 2006 og 5 pct. i 2007 i forhold til, hvad der skulle være udbetalt til landmanden, svarende til en samlet reduktion, og det er de reduktioner, som er indarbejdet i lovforslaget.
Så er det rigtigt, at hvis man også diskuterer handyrpræmier, ammekøer, moderfårspræmie, markfrø og alt muligt andet, så får man et andet beløb.
Men det, der reduceres med her, er i forhold til den direkte støtte.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
Det bliver jo en lidt forvirrende debat, når man benægter de oplysninger, som et af regeringens egne medlemmer, nemlig fødevareministeren, har afgivet.
Det, jeg står med her, er altså et svar fra fødevareministeren, hvor fødevareministeren siger, at i direkte tilskud fik dansk landbrug i 2001 5.452 mio. kr., og at man påregner, at i 2006 – altså i år – skal landbruget have 7.274 mio. kr. i direkte tilskud.
Det har jeg meget svært ved at se er et fald med den regnebog, jeg er opvokset med.
Jeg mener, at 7.274 mio. kr. er et noget større tal end 5.452 mio. kr. Men det er den eneste begrundelse, man angiver i lovforslaget for, at man vil sænke landbrugets grundskyld og give en yderligere gevinst til landbruget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Når hr. Ole Stavad nu læser det, som fødevareministeren har svaret, op for mig, vil jeg fortsætte teksten her.
Der står nemlig: Endelig skal det bemærkes, at det ikke er muligt at foretage en fuldstændig sammenligning af differencen mellem 2005 og 2006, idet det første år er opgjort som FEOGA-udbetalinger, mens det sidste år er baseret på finanslovtal, idet FEOGA-udbetalingstallet for dette år endnu ikke foreligger.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-08:
Det sidste svar skulle da nødig flytte ret mange kroner i den her sag.
Der skulle jo gerne være nogenlunde sammenhæng – det tror jeg også godt man ved – men man skal selvfølgelig prøve at bortforklare.
Men jeg forstår altså, at man har haft en stigning fra 5,4 mia. kr. til 7,2 mia. kr.
Det er ca. 40 pct. over disse år.
Ud over disse 6 mia. kr., man har haft i stigning, ville man gerne have haft yderligere 2,3 mia. kr. i stigning fra EU.
Man ville have haft 9 mia. kr. i stedet for 6 mia. kr.
Det er det, man mener man skulle have haft.
Men det ændrer jo ikke ved, at man har begrundet det her med, at der var et fald.
Der er ikke et fald, der er en stigning i en størrelsesorden, som går fra 5,4 mia. kr. til 7,2 mia. kr. Ser man på perioden, er det altså 6 mia. kr. Man er altså ikke tilfreds med, at man har fået en stigning på 40 pct. Hvornår kan man egentlig blive tilfreds med at få tilskud i dansk landbrug?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Jeg tror, at dansk landbrug kan være væsentlig mere tilfreds med den politik, som Venstre og Konservative fører, end den, som Socialdemokratiet ville føre, hvis det her er udtryk for den politik, som partiet står for.
Her er der jo tale om, at man tager seriøst stilling til et ønske i samfundet om gradvis at nedbringe EU-tilskuddet, og det bliver så gjort.
Derfor sker der det, at den direkte støtte til landmanden som følge af midtvejsreformen gradvis reduceres.
CAP-reformen betyder, at tilskuddene individualiseres, og det er disse individuelle tilskud til landmændene, som nu falder.
Det er noget, alle landmænd mærker, og der kompenseres som følge af det her.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-08:
Jeg kan da godt forstå, man gerne vil forholde sig til alt muligt andet.
Jeg synes sådan set bare, man skulle holde sig til det, der ligger som et helt præcist svar, og så skulle man sådan set svare på, om ikke man synes, det er tilfredsstillende, at det danske samfund øger støtten i den her periode med 6 mia. kr.
Altså fra 2001 under den her regering frem til 2006 øger man støtten med 6 mia. kr.
Spørgsmålet er sådan set, om ikke man skulle synes, det var i orden.
Så kan jeg da godt forstå, at dansk landbrug er glade, når man så yderligere får en gave i den størrelsesorden, som regeringen giver, på over 2,3 mia. kr.
Ud over de 6 mia. kr., man har fået, får man altså 2,3 mia. kr. ekstra.
Hvem ville ikke være glad for det?
Det siger jo bare alt om, hvor vi har Venstre og Konservative med bistand af Dansk Folkeparti.
Hvis det er alle mulige andre, hvis det er de kontanthjælpsmodtagere, vi talte om i går, der stort set får så lidt, at de ikke kan give børnene en julegave, så er man benhård og siger: Det rager ikke os.
Men når det er den her gruppe, så er man fuldstændig fløjtende ligeglad med, hvor store beløb der bliver givet – helt åbenbart, skruppelløst.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Jeg synes, hr. Jens Peter Vernersen begynder at vælge en valgkampsretorik.
Det vil jeg naturligvis afholde mig fra og sige, at dansk landbrug er tilfreds, hvis EU-støtten – hvis hr. Jens Peter Vernersen i øvrigt gider høre efter, hvad jeg siger – falder over tid og reduceres i hele EU, således at konkurrencevilkårene er ens.
Hermed er man jo med til at kompensere for et tab, som gør, at dansk landbrug ellers ville stå med nogle omkostninger, der gør, at dansk landbrug ville have vanskeligt ved at klare sig i konkurrencen.
Det er der nu kompenseret for, og derfor har vi dette lovforslag.
Det er uhyre fornuftigt, og det er naturligvis god konservativ politik.
: Den samlede støtte fremgår ikke af lovforslaget, af det fremgår alene reduktionen som følge af ændring af den direkte støtte, nemlig det, det her drejer sig om, og derfor er det også mindre relevant, hvad man vil inddrage, når oppositionen laver sine regnestykker.
Vi har lavet det regnestykke, som er det relevante, nemlig reduktionen i den direkte støtte.
Derudover er det jo sådan, at EU-støtten nu gives individuelt.
Det sker i form af støtterettigheder, og de støtterettigheder er udmålt på baggrund af bedriftens størrelse.
Det er i stedet for kompensation for produktpriserne, som man havde tidligere under SR-regeringen, og hvor det jo var langt større beløb, man støttede landbruget med.
Per Clausen (EL), 2006-12-08:
Nu kunne jeg aldrig drømme om at forsvare SRregeringens gerninger.
Det må vel betyde, at mennesker, der er på kontanthjælp, på dagpenge osv., nu kan henvende sig og sige: Vi forventede sådan set, at vi ville få vores dagpenge osv. reguleret med den samme sats som lønningerne, for det har vi hørt man skulle.
Så ville Konservative og Venstre fremsætte et forslag om, at disse mennesker skulle have en skattelettelse.
Det absurde i det her består jo i, at man har udvalgt en meget, meget lille gruppe i det danske samfund til at have nogle helt særegne vilkår.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Jeg har jo tidligere sagt, at der ikke er tale om en lille gruppe.
Jeg tror, at modtagere af direkte landbrugsstøtte gives til i størrelsesordenen – jeg kan ikke tallet præcis, og derfor vil jeg ikke hænges op på det – 120.000 personer, og at kalde det en lille gruppe vil jeg sige er fuldstændig forkert, og at benævne den gruppe med en eller anden ensartet betegnelse er også forkert.
Derfor er dette lovforslag godt og fornuftigt og i overensstemmelse med det, som vi gerne vil, nemlig skabe ensartede konkurrencevilkår for landbruget, således at det kan klare sig inden for EU.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Jeg kan jo ikke forhindre ordføreren fra Enhedslisten i at have sin egen frie fortolkning af tingene.
Jeg vil dog blot indskrænke mig til at sige, at det, som lovforslaget her konkret handler om, er en ren kompensation, ikke en overkompensation, og det stiller ikke erhvervet i en lettere situation, end det er i.
Vedrørende de øvrige ting vil jeg ikke forhindre ordføreren i at have sin egen udlægning af tingene, men jeg kan ikke stå inde for den.
Kristen Touborg (SF), 2006-12-08:
Det var ordførerens bemærkninger om, hvor mange det er, der får gavn af EU-støtten, der får mig på talerstolen, for sagen er vel den – hvis ellers hr. Wedell-Neergaard har tid til at høre efter og har interesse i det – at der vel er ca. 70.000 bedrifter, der får støtte fra EU.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Jeg vil gerne sige, at Det Konservative Folkeparti naturligvis går ind for generationskontrakten, at vi i vores generation har nogle forpligtelser over for de kommende generationer, og det er jo noget, vi også eksercerer, når vi taler om miljøområdet og mange andre områder.
Det kan jeg sige er helt rigtigt.
Så er der spørgsmålet om kontanthjælpsloftet.
Det drøftede vi jo også i går i salen her, og som jeg sagde der, har kontanthjælpsloftet jo en virkning på den måde, at det skal sikre, at nogle kommer i arbejde.
Det har ikke noget med det her forslag at gøre.
Jeg har jo nu dokumenteret, at regeringen nedsætter grundskyldpromillen som følge af, at tilskuddet til landmanden bliver reduceret, og at det gøres med nøjagtig det samme beløb, og det gør jeg uden at blande oksekød, eksportsubsidier, landdistriktsstøtte og hundrede og sytten andre ting ind i den sag.
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Den her regering taler jo meget om frit valg.
Efterhånden står det klart, at det vigtigste valg, man skal foretage, er, hvilke forældre man bliver født af, for det er det, der er afgørende for, hvilket liv man får.
Hvis man har været så dum at vælge at blive født af en hjemmehjælper, der bliver nedslidt af sit arbejde og derfor kommer på kontanthjælp og bliver ramt af kontanthjælpsloftet, så er det bare ærgerligt, for så skal man ikke regne med, at ens mor får kompensation for den hele kontanthjælp, hun havde regnet med ville være der som et socialt sikkerhedsnet, og så kan man ikke regne med at skulle kunne holde jul.
Hvis man derimod har været så klog at vælge at blive født af en godsejer, kan man regne med at leve sit liv i sus og dus, for hvis der er noget som helst, der skulle gøre, at godsejerens indkomst ikke stiger med samme takt, som man havde regnet med, ja, så kommer Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti og sørger for, at godsejeren nok skal blive forgyldt med skattelettelser.
Jeg skal bare høre, om det ikke er et meget godt udtryk for den politik, som Konservative har tilsluttet sig.