Tina Nedergaard (V), 2011-02-09:
Hele præmissen for spørgsmålet er simpelt hen forkert, fordi hr. Rasmus Prehn antager og forudsætter, at det er regeringen, der presser kommunerne til at skære ned på den danske folkeskole.
Det er ingenlunde tilfældet.
Men jeg kan sige, at det i hvert fald ikke er en ny debat, for i de år, hvor jeg var uddannelsesordfører, havde vi nøjagtig samme debat, og hver gang regnskabstallene kom, viste de faktisk, at enhedsomkostningerne i folkeskolen ikke desto mindre var steget.
Det er også tilfældet med de seneste regnskabstal, at der har været en stigning i enhedsomkostningerne i folkeskolen med 5 pct.
Når man alligevel ude i den almindelige skole nogle gange oplever som forælder, som barn, at man gerne ville have haft nogle flere ressourcer, er det, fordi der i øjeblikket er et massivt dræn fra specialundervisningen.
Det var om det område, hr. Rasmus Prehns parti og andre forud for kommunalreformen sagde, at hvis vi lagde det hos kommunerne, ville der være dramatiske nedskæringer.
Da stod jeg selv på talerstolen og forklarede og besvarede, at man jo ikke kunne vide, om det skete eller ej, i og med at det var noget, der lå ude i fremtiden.
Nu kan jeg i hvert fald konstatere, at det, jeg sagde dengang, og som jeg siger nu, var og er fuldstændig sandt, nemlig at det ikke er regeringens politik, som medfører besparelser ude i kommunerne, men det er ændrede elevtal. Vi har indført nulvækst, som betyder uændret høj service og på et højere niveau end det, vi overtog fra den tidligere regering, om end vi er i en international økonomisk krise, som vi da også ser en afsmittende effekt af i Danmark.
Det er en erkendelse, regeringen har.
Det er en erkendelse, der har ført til, at regeringen har taget fuldt ansvar og lavet en genopretningspakke, hvor vi tilvejebringer ressourcer bl.a. til flere unge i uddannelse, men samtidig også fremlægger en langsigtet løsning for dansk økonomi, alt imens Socialdemokraterne fremlægger forslag sammen med SF.
Jeg må medgive, at det er sammen med SF, det kan man så også godt se, for der er overhovedet ingen ansvarsfølelse i forhold til dansk økonomi, når man alene på mit område fremlægger det ene forslag efter det andet, som koster flere milliarder kroner, uden at man vil vedkende sig det.
Det er gyldne løfter, og det er tom snak, og jeg synes ikke engang, det er fair over for kommunerne, som i øjeblikket er nødt til at forklare, at de skal have noget mere ud af deres ressourcer, også hos den enkelte lærer, noget mere undervisning inden for arbejdstiden.
Socialdemokraterne derimod vil bare have dem til at arbejde mere.
Vi har en glimrende sag, for det, man bliver sat i verden for, når man er regering, er at træffe de nødvendige beslutninger.
Og det er en nødvendig beslutning i Danmark ligesom i alle andre lande at få styr på den offentlige økonomi.
Det er sådan i Danmark, at vi faktisk fortsat bruger mere, end vi får ind, men den strukturelle udfordring, altså den langsigtede udfordring, tager vi også hånd om med bl.a. forslaget om afskaffelse af efterlønnen, hvorimod Socialdemokraterne er med til at tale forventningsniveauet op.
Det, som Venstres borgmestre i hvert fald er temmelig trætte af, er, at man herinde fra Christiansborg kan tale serviceniveauet op fra den ene dag til den anden.
Hvis der er en enkelt situation ude i en enkelt kommune, er der ikke grænser for, hvordan Socialdemokraterne og SF og andre så kalder ministre herned og tvinger ministrene til at stille i udsigt, at nu skal det gøres bedre, at nu skal der skabes et højt velfærdsniveau ude i kommunerne.
Det er Venstres borgmestre trætte af, det kan jeg sige med sikkerhed, for jeg talte med en del af dem, umiddelbart inden jeg gik ned til den forespørgselsdebat, der handlede om folkeskolens økonomi, og som foregik her i salen i aftes.
Men med hensyn til at tage ansvar savner jeg også stadig væk et svar på, hvor man selv vil finde ressourcerne til at lave en dyrere folkeskole, som Socialdemokraterne og SF gerne vil.
Vi vil bare gerne lave en bedre folkeskole.
For regeringen er det ikke nødvendigt at forgælde sig yderligere, det er ikke et mål i sig selv, vi vil bare gerne have mere ud af vores ressourcer, og det kan vi også godt få.