Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen har sympati for de intentioner, der ligger bag beslutningsforslaget.
Vi mener, det er væsentligt, at der løbende arbejdes med at sikre et højt dyrevelfærdsmæssigt niveau i dansk landbrug, herunder i svine- og kvægbesætningerne.
Regeringen er derfor også meget positivt indstillet over for initiativer, der kan forbedre velfærden for dyrene i besætningerne.
Jeg vil i den forbindelse også pege på resultaterne af velfærdskontrollen for 2005, og ikke mindst den senere tids omtale af problemerne med skuldersår hos svin viser, at vi fortsat har en række udfordringer på dette område.
Når vi fra regeringens side alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, hænger det sammen med, at vi allerede har kontrol på området i dag, ligesom der er en række nye tiltag på vej.
Som reglerne er i dag, foretager fødevareregionerne hvert år en stikprøvekontrol af mindst 5 pct. af alle besætninger med mindst 10 landbrugsdyr.
Stikprøvekontrollen er risikobaseret, hvilket indebærer, at kontrolfrekvensen er højere for besætninger, hvor der er en særlig risiko for dyrevelfærdsmæssige problemer.
Jeg vil også nævne, at det følger af dyreværnslovens § 3, stk. 4, at den, der erhvervsmæssigt holder dyr, skal sørge for, at dyreholdet tilses af en dyrlæge mindst en gang årligt.
Efter dyreværnslovens § 20, stk. 1, har en dyrlæge anmeldelsespligt, hvilket betyder, at en dyrlæge, der bliver bekendt med, at dyr behandles uforsvarligt, har pligt til at anmelde dette til politiet.
Begge regler er i øvrigt strafbelagte, således at en besætningsejer, som ikke sørger for dyrlægetilsyn, kan straffes med bøde eller fængsel indtil 4 måneder.
Og en dyrlæge, som tilsidesætter sin anmeldelsespligt, kan straffes med bøde.
Ud over de allerede gældende regler om dyrevelfærdsmæssig kontrol i landbrugsbesætninger er der, som jeg nævnte før, en række nye initiativer på vej.
Det følger således af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om finansloven for 2006, at der skal indføres krav om egenkontrol med dyrevelfærd i besætninger.
Formålet med egenkontrollen er at sikre, at reglerne om dyrevelfærd overholdes og dette løbende kan dokumenteres gennem de fornødne registreringer.
Som det er tilfældet inden for fødevareområdet, indebærer ordningen med egenkontrol i landbrugsbesætninger, at de omkostninger, som måtte være forbundet med at udføre egenkontrollen, skal afholdes af besætningsejeren.
Den lovgivningsmæssige udmøntning af ordningen med egenkontrol sker i forbindelse med det forslag om ændring af dyreværnsloven, som jeg netop har fremsat.
De nærmere administrative regler om ordningen, herunder fastlæggelse af de specifikke krav, der skal stilles til egenkontrolprogrammerne, vil blive fastsat bl.a. på grundlag af drøftelser med branchen.
Ordningen forventes at kunne træde i kraft senere i år.
Som et yderligere initiativ kan jeg henvise til, at ministeren for familie- og forbrugeranliggender har besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal foretage en undersøgelse af kontrollen på det veterinære område, herunder på dyrevelfærdsområdet.
Formålet med undersøgelsen er at analysere styringen af Fødevarestyrelsens kontrolindsats samt tilrettelæggelsen og udførelsen af kontrollen på det veterinære område.
Arbejdsgruppen skal bl.a. foretage en vurdering af omfanget af og indholdet af egenkontrollen i primærproduktionen, relevansen af de enkelte kontrolområder og mulighederne for at yde vejledning og rådgivning i forbindelse med kontrollen.
Undersøgelsen omfatter alle kontrolopgaver på det veterinære område, herunder som nævnt også dyrevelfærdsområdet.
Resultatet af undersøgelsen skal afleveres til familie- og forbrugerministeren primo september 2007, og det er herefter hensigten, at resultatet skal danne grundlag for en drøftelse mellem regeringen og de øvrige partier, herunder en drøftelse af, om der er behov for at ændre styringen og tilrettelæggelsen af kontrollen på det veterinære område.
Sammenfattende vil jeg sige, at der allerede i dag er regler, som sikrer dyrevelfærdsmæssig kontrol i landbrugsbesætningerne, ligesom der er flere nye initiativer på vej.
Som jeg nævnte indledningsvis, er vi fra regeringens side parate til at iværksætte de initiativer, som er nødvendige for en forbedring af dyrevelfærden i landbruget, men vi lægger altså også vægt på, at beslutningsgrundlaget er i orden, før vi pålægger erhvervet nye byrder.
Jeg mener ikke, at tiden er inde til at gennemføre yderligere ændringer af den generelle velfærdskontrol i landbrugsbesætninger.
Eventuelle ændringer af den velfærdskontrol, som vi har i dag, bør navnlig afvente resultatet af arbejdet i den omtalte arbejdsgruppe under Familie- og forbrugerministeriet, og regeringen kan på denne baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.