runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Der er der tale om, at man vil få et tab på den her skattereform.
Er ministeren enig i det, eller kan ministeren fremlægge sine beregninger for sagen?
Jeg vil godt takke for svaret.
Jeg forstod det sådan, at indenlandske aktiviteter vil føre til, at man også vil kunne nå frem til en stigende eksport, hvis man gør det på den geniale måde, og det gør vi selvfølgelig.
Et andet område: I stedet for at man nu skal ud at betale arbejdsløshedsunderstøttelse til mennesker - og jeg kan se hjemme i mit område, og det kan vi se hele landet rundt, at det er de ufaglærte, der bliver ramt her - er det en dårlig satsning, at man sørger for, at de mennesker, som ikke har fået en uddannelse, nu får en uddannelse og får noget opkvalificering, og at man går ind i et samarbejde med erhvervslivet og med arbejdsmarkedets parter herom?
Det skulle gerne være noget, der også på lidt længere sigt var med til at forbedre situationen.
Så er der hele spørgsmålet om skattelettelser.
Vi har fået nogle beregninger, som siger, at en LO-arbejder på middelløn - og det er det, man forstår ved midterløn …
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Det er klart, at der er forskel på, hvordan man tager indenlandske initiativer, og dem kan man jo tage mere eller mindre klogt.
Hvis man udvikler forskning og vidensopbygning, fremmer det selvfølgelig også dansk konkurrencekraft på sigt og derned også vores eksportmuligheder, det er vi jo helt enige om.
Men det, jeg bare forsøger at sige, for jeg forsøger faktisk at være rimelig ærlig om det her, er, at når Danmark er en lille åben økonomi, der lever af at samhandle med hele verden, og når krisen har ramt hele verden og vi ser negative vækstrater i Sverige, Norge, Tyskland og England, altså de steder, hvor vi sælger de fleste af vores varer, og i tillæg til det ser en svensk krone på vej ned, en norsk krone, der er gået ned, en pund sterling, der er gået ned, som gør danske varer dyre de steder, så får vi nogle tab på eksportmarkederne, som ikke på den korte bane kan opvejes af, at vi bygger flere skoletoiletter eller flere daginstitutioner eller lægger mere asfalt på de danske veje.
Det er jo sandheden om den sag.
Det er jo ikke det samme som, at vi ikke skal gøre de ting.
Det er jo præcis også derfor, at regeringen foreslog fremrykningen af trafikinvesteringer for 5 mia. kr., at regeringen har taget initiativ til, at vi nu giver tilskud til vedligeholdelsesarbejder i boliger, og at vi nu øger de kommunale anlæg.
For det skaber noget mere aktivitet, men det vil bare ikke kunne opveje de tab hundrede procent, som vi i øjeblikket har på eksportmarkederne, og derfor er det ikke nok til at undgå, at ledighedstallene stiger.
Ledighedstallene vil stige en rum tid endnu.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Ministeren kom ind på, at en indenlandsk pakke ikke kan løse det i forhold til eksporten.
Derfor er jeg nødt til at stille ministeren det konkrete spørgsmål: Vil ministeren benægte, at indenlandske initiativer kan føre til, at visse brancher kan forøge eksporten?
For så skulle det jo være første gang, at man ikke var i stand til at udvikle eller lave innovation inden for vores indenlandske situation, der ville føre til, at vi kunne få noget eksport ud af det.
Lad mig nævne her vindmøllerne, og der kunne nævnes mange andre ting som Oticons høreapparater og alle den slags ting.
Jeg håber ikke, at ministeren har den opfattelse, at indenlandske initiativer ikke kan føre til, at vi kan få vendt udviklingen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jamen jeg er meget ærlig.
Og til det at være ærlig hører at sige til den danske befolkning: Der findes ikke et vidundermiddel, der kan få den her krise til bare at gå væk.
Der findes ikke en pakke eller et magisk tal, som gør, at hvis bare man tager den eller skriver en check ud, stiger arbejdsløsheden ikke.
Helt ærligt, hvis det var så let, at man ved at tage et checkhæfte op og skrive 36 mia. kr. ud på, hvad jeg så ikke ved hvad skulle være, for det har vi aldrig fået at vide endnu, kunne få det her til at forsvinde, så ville jeg da gøre det; altså, det siger da sig selv.
Til ærlighed hører at sige, hvad man kan, og hvad man ikke kan.
Og vi kan tage toppen af krisen, og det gør vi: Forårspakke 2.0 og det, vi har lavet indtil da, redder noget, der ligner 25.000 job, som ellers ville forsvinde.
Men vi kan ikke få en stigende arbejdsløshed til at gå væk, hvis vi også skal stå i en situation, når krisen løjer af, hvor vi har styr på tingene og får glæde af, at konjunkturerne vender på ny.
Det er derfor, vi i stedet følger en strategi, hvor vi løbende tager initiativer.
Og det er jo ikke små initiativer til de her mange milliarder, jeg listede op før.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Jeg synes heller ikke, det skal være en konkurrence om, hvem der har lagt hvilke pakker frem osv.
Det, det handler om, er jo en politisk uenighed, der har været igennem lang tid, hvor Socialdemokratiet og andre har sagt, at der er behov for at gøre noget offensivt, og hvor regeringen i alt for lang tid har tøvet og sagt, at der ikke er behov for at gøre noget.
Så er det så, at regeringen lige pludselig må indse, at det faktisk var Socialdemokratiet, der havde ret: Der er behov for at sætte noget i gang.
Man skulle ærligt og åbent erkende det og sige, at man tog fejl, at ens skøn ikke var det rigtige, at det var et fejlskøn, når statsministeren i august sagde, at der ikke kom recession, og at det var et fejlskøn, når statsministeren i januar sagde, at det var landsskadelig virksomhed at fjerne anlægsloftet.
Hvorfor ikke bare være ærlig og sige, at man tog fejl, frem for at lave det til sådan et eller andet skyderi med, at det er erhvervslivet, at det er pressen, og at det er forskellige kommentatorer, som har skudt helt ved siden af?
Altså, man kan jo bare være ærlig og sige: Der er behov for at gøre noget, Socialdemokratiet viste vejen; vi kom lidt for sent.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jamen jeg kan jo heller ikke vide, om det næsten er det samme, for jeg ved jo ikke, hvad det er, Socialdemokratiet foreslår.
Altså, vi ved ikke noget om, hvad Socialdemokratiet foreslår på det skattepolitiske område: om de skattelettelser, som danskerne nu kan disponere over, og som kan stabilisere deres økonomi, skal tages fra dem igen.
Vi ved ikke, hvad der gemmer sig under den her socialdemokratiske overskrift: vækstpakke på 36 mia. kr.
Den er jo ikke pakket ud.
Vi ved, at der er noget om en statsbank, og så kan vi se, at der sådan drypvis kommer forskellige forslag.
De kommer typisk på den måde, at når regeringen har sagt et eller andet - f.eks. at vi nu gerne vil give tilskud til vedligeholdelsesarbejder - er det, hov, sjovt nok sådan, at den der imaginære socialdemokratiske vækstplan på 36 mia. kr. da også indeholder et element, der handler om det samme, og det er så lidt dyrere end det, regeringen foreslog dagen før.
Det vil jeg følge med spænding her i de kommende uger og så se, om alt det, regeringen i øvrigt gør, kan holdes inden for de 36 mia. kr., som Socialdemokratiet har bundet sig til.
Det må jo stå sin prøve.
Altså, den socialdemokratiske opskrift har været, at 36 mia. kr. er det, der skal til, og skyder man dem ind, forsvinder krisen, og arbejdsløsheden stiger ikke.
Vi har ikke et tilsvarende lavt ambitionsniveau, altså en tilsvarende tro på, at man sådan på én gang kan designe det hele, og så er det hele overstået.
Men altså, det skal jo ikke blive en konkurrence på milliarder.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Det skal ikke udvikle sig til en diskussion om ord, siger ministeren.
Det, vi så hører ministeren sige, er, at hvis man ridsede alt det op, regeringen har lavet og har tænkt sig at gøre og måske kommer til at gøre engang i fremtiden, så ville det være en vækstpakke; så ville det faktisk være at sammenligne med en vækstpakke.
Altså, det virker lidt besynderligt, vil jeg sige.
Tilbage i januar måned stod statsministeren her i Folketingssalen og sagde, at mit spørgsmål om, om ikke det var nødvendigt med en vækstplan, en vækstpakke i Danmark, var landsskadelig virksomhed - simpelt hen landsskadelig virksomhed, at man ville sætte noget i gang.
Nu har man så travlt med sådan at tviste det lidt, ændre det lidt og sige: Det, vi har lavet fra regeringens side, er i virkeligheden en vækstpakke.
Vi vil bare kalde det noget andet, vi kalder det lige en vækststrategi.
Vi har simpelt hen været for sløve, vi har været for langsomme, og nu er vi så blevet taget i det, og så må vi stå for skud for det.
Det kunne man sige frem for at gøre det til sådan en mystisk diskussion om, at det næsten er det samme; det er bare ikke en pakke, det er en strategi.
Det forekommer mig besynderligt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jamen jeg kan da godt forstå frustrationen, og den deler jeg da med stor styrke.
Det er ærgerligt at se på, det bekymrer os oprigtigt, det ønsker vi at gøre noget ved.
Så ønsker jeg samtidig at repræsentere den form for ærlighed, der ikke, kan man sige, bilder befolkningen ind, at vi kan mere, end vi kan.
For vi er blevet ramt af en krise udefra, og den kan vi ikke få til at blæse uden om Danmark, og vi kan heller ikke vende den internationale krise.
Det bliver ikke dansk økonomi, der kommer til at udgøre vendepunktet i den internationale finanskrise.
Vi skal stå stormen igennem.
Det skal vi gøre med mindst mulige tab, herunder jo ikke mindst færrest mulige menneskelige tab, læs: arbejdsløshed.
Det er derfor, vi har taget en stribe initiativer, og jeg forbeholder mig retten til at tage flere.
Men vi er også nødt til at have øjnene fokuseret på, om vi står afplukkede tilbage, den dag stormen lægger sig, for det skal vi ikke gøre.
Den dag stormen lægger sig, skal vi jo have kraften til at få glæde af, at verden er på vej frem igen.
Og det er en balance, og det er en balancekunst.
Det er med den tilgang, jeg går ind i det her, og det er også med det afsæt, at jeg i eftermiddag drøfter, hvordan vi kan øge de kommunale anlæg allerede i indeværende år.
Det kan der være flere metoder til, og det drøfter jeg med KL.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-11:
Vil ministeren konkretisere sine planer og give et bud på, hvornår det kommunale anlægsloft fjernes, så der kan komme gang i beskæftigelsen, når nu ministeren, der ellers flere gange har afvist det, nu alligevel giver udtryk for, at han vil overveje at lempe på det kommunale anlægsloft for at sikre fremrykning af offentligt anlægsarbejde?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Hvis man kan konstatere noget, tror jeg da, at man kan konstatere, at Enhedslisten og regeringen - og det er vel egentlig ikke nogen stor overraskelse - har en meget forskellig tilgang til hele tilværelsen, for der bruges konsekvent den her retorik med, at »der tjenes«.
Altså, mit billede er jo så det, at folk tjener deres egne penge.
Velstanden og værdierne i det her samfund skabes, ved at folk arbejder, frembringer nogle værdier, der som udgangspunkt er deres egne, og så betaler man en del af det til fællesskabet.
Og logikken er sådan, at jo mere man tjener, jo mere betaler man, og det synes jeg er en god logik.
Det er også en logik, at når man er færdig med at betale, har man noget tilbage til sig selv, og jo mere man har tilbage til sig selv, jo større tilskyndelse har man til at arbejde og uddanne sig og dygtiggøre sig og påtage sig ansvar, hvad enten man er kvinde eller mand.
Det er min indfaldsvinkel, og den fører jo altså så logisk til, at de, der tjener meget, betaler mest, men også at hvis man sætter skatten ned for alle, vil det logisk være sådan, at de, der tjener meget, får den største reduktion i skattebetalingen.
Men tilbage står jo altså, at de 10 pct. af danskerne, der tjener mest, fortsat betaler 10,9 gange mere i skat end de 10 pct., der tjener mindst.
Jeg bliver spurgt, om jeg er enig i, at skattereformen øger den kønsmæssige økonomiske ulighed.
Svaret på det spørgsmål er et stort rungende: Nej, det er jeg ikke enig i.
Det er at styrke arbejdsudbuddet og på den måde jo også sikre et bedre grundlag for finansieringen af offentlige ydelser, og det lever reformen op til.
Den er fuldt finansieret krone til krone og bidrager derudover til at styrke finansieringsgrundlaget bag det danske velfærdssamfund med 5½ mia. kr.
Det er et forsigtigt bud, det svarer til ca. 16.000 offentligt ansatte, og dermed er reformen til gavn for alle, både mænd og kvinder.
Så jeg kan ikke acceptere noget billede af, at reformen skulle bidrage til at øge nogen kønsmæssig ulighed - snarere tværtimod, kunne man sige.
Og skattereformen fastholder i øvrigt så også det helt sunde grundlæggende princip om, at der gælder ensartede skatteregler for mænd og kvinder, og at skattebetalingen i øvrigt stiger med indkomsten.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-11:
Er ministeren enig i, at skattereformen generelt giver mindre skattelettelser til kvindelige end til mandlige lønmodtagere og dermed øger den kønsmæssige økonomiske ulighed?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-11:
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at der jo er mulighed for at tegne tillægsforsikringer på det her område, hvis man ønsker en højere dækning, og det er der altså 75.000 mennesker der i dagens Danmark har ønsket.
Den mulighed står jo frit åben for alle.
Per Clausen (EL), 2009-03-11:
Betyder det, ministeren siger, at dagpengedækningen under alle omstændigheder skal være så dårlig, at vi er sikre på, at der ikke er en eneste lønmodtager i Danmark, som ville kunne få en dækning, som er højere end 90 pct. af det, man kunne tjene?
Vi ved godt, at regeringen synes, det er rimeligt, at social- og sundhedsassistenter, pædagogmedhjælpere går til en løn under 20.000 kr.
Men skal det så ydermere bruges som et argument for, at mennesker, der bliver arbejdsløse, skal tabe halvdelen af deres indtægt?
Det synes jeg måske er en anelse langt ude.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-11:
Det, der for mig er afgørende, er, at vi fra samfundets side gør, hvad vi kan, for at hjælpe mennesker tilbage til arbejde.
Men jeg vil gerne gøre hr. Per Clausen opmærksom på, at vi jo nok ikke kan have et dagpengesystem, der gør, at der er en lang række job i det danske samfund, som det ikke kan betale sig at tage.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at dagpengeniveauet jo også, som jeg sagde i min besvarelse, skal ses i relation til de lønninger, der er aftalt på arbejdsmarkedet.
Per Clausen (EL), 2009-03-11:
Nu kan man ikke bruge ministerens 74 pct. til ret meget, hvis man har en gennemsnitsløn og kan konstatere, at ens indkomst bliver forringet med 50 pct., fordi man bliver arbejdsløs.
Det kan godt være, at forringelsen af dagpengedækningen i regeringens tid har været forholdsvis begrænset i forhold til, hvad den har været de foregående 20 år, hvor den har været massiv.
Men det spørgsmål, som jeg gerne vil stille ministeren - og jeg ved godt, at ministeren ikke bekymrer sig om de arbejdsløses økonomiske vilkår - er, om han mener, at det er en hensigtsmæssig måde at løse en økonomisk krise på at give skattelettelser, først og fremmest til de rigeste, og samtidig acceptere, at mennesker, der har en gennemsnitsindkomst, og som bliver arbejdsløse, får forringet deres indtægt til det halve af det, de havde, før de blev arbejdsløse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-11:
Dagpengesystemets gennemsnitlige kompensationsgrad har stort set været uændret i de seneste 8 år.
I år 2000 svarede de udbetalte dagpenge gennemsnitligt til 75 pct. af den tidligere indkomst, og i 2007 svarede den til 74 pct.
Der er således ikke noget, der tyder på, at brugerne af dagpengesystemet har oplevet en lavere dækning.
Per Clausen (EL), 2009-03-11:
Jeg kan forstå, at ministeren ikke mener, at folk, der bliver arbejdsløse, får et dramatisk fald i indkomst.
Det må jo så betyde, at ministeren mener, at der for den helt almindelige lønmodtager, som har en helt almindelig indkomst, svarende til gennemsnittet af danske lønmodtagere, og hvor der sker det, at man taber halvdelen af sin indkomst, hvis man bliver arbejdsløs, ikke sker nogen dramatisk forringelse af vedkommendes økonomiske situation.
Jeg må også forstå ministerens synspunkt sådan, at hvis man får halveret sin indkomst, så er det helt usandsynligt, at man får svært ved at betale for den bolig, man bor i, og derfor risikerer at blive nødt til at flytte, eller at boligen ryger på tvangsauktion, fordi den ikke kan sælges, fordi boligmarkedet er dårligt.
Jeg kan godt forstå, at man med en ministerløn kan have det udgangspunkt, at man kan tabe halvdelen af sin indkomst, uden at det har nogen afgørende økonomiske konsekvenser, men jeg synes, ministeren skulle overveje, hvilke konsekvenser det har, når man går fra 30.000 kr. til 15.000 kr. om måneden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-11:
Jeg er uenig i præmisserne for spørgsmålet.
Jeg er ikke enig i, at en indtægtsnedgang som følge af arbejdsløshed i sig selv vil forøge den økonomiske krise, og at det alene af den grund vil være fornuftigt at sætte dagpengene op.
Dagpengeniveauet er ikke fyrsteligt, men der er efter min opfattelse tale om et rimeligt niveau, som pr. uge udgør 3.625 kr.
På trods af den nuværende afmatning og en stigende ledighed oplever vi jo et varieret billede, hvor der stadig er efterspørgsel efter arbejdskraft i visse brancher, f.eks. inden for pleje- og omsorgssektoren.
Regeringen ønsker ikke at hæve dagpengesatsen.
Dagpengeniveauet må ikke blive så højt, at det for den enkelte ikke kan betale sig at tage et arbejde.
Der skal med andre ord fortsat være et økonomisk incitament til at gå på arbejde.
Jeg mener, det er bedre at gøre en indsats for de ledige ved at få dem tilbage i arbejde så hurtigt som muligt gennem en målrettet og aktiv indsats i jobcentrene.
Vi kender jo i dag endnu ikke det fulde omfang af den økonomiske krise, som Danmark er blevet del af.
Men regeringen følger udviklingen meget tæt og vil løbende overveje, hvordan vi bedst muligt afbøder virkningerne.
Vi har allerede taget flere initiativer, det seneste initiativ er Forårspakke 2.0, som vil medvirke til at styrke købekraften, stimulere økonomien og øge efterspørgslen efter arbejdskraft.
Per Clausen (EL), 2009-03-11:
Er ministeren ikke enig i, at de voldsomme indtægtsnedgange, som mennesker, der bliver arbejdsløse, får, vil reducere deres forbrugsmuligheder og øge risikoen for tvangsauktioner så meget, at det i sig selv vil forøge den økonomiske krise, og at det alene af den grund vil være fornuftigt at sætte dagpengene op?
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-11:
Tak for besvarelsen, og så vil jeg da gerne ønske ministeren tillykke med det nye ressortområde.
Men jeg synes ikke, jeg helt kan leve med kvaliteten af det svar, der blev givet.
Hvis man vil give ens vilkår, skal man jo sørge for, at der er gratis færgedrift, for alle andre kører rundt på vores veje, uden at det koster noget, selvfølgelig bortset fra vægtafgift osv.
Men alle, der skal til og fra Læsø - og det gælder ikke mindst erhvervslivet - får jo en ekstra byrde, fordi de skal betale færgebilletten.
Det lægges så at sige oveni, og dertil kommer så tiden.
Vi kan se, at alle vore småøer har samme problem som Læsø.
I forrige uge lavede erhvervslivet en blokade af færgen, hvor de sagde: Vi kan simpelt hen ikke konkurrere, hvis vi ikke får nogle bedre vilkår.
Derfor handler det om at få ministeren til at forstå, at hvis vi skal behandle folk ens, er vi nogle gange nødt til at behandle folk forskelligt.
Jeg ved, at på Læsø og vores småøer er det et kæmpemæssigt problem at få tingene til at hænge sammen.
For at kunne få de daglige leverancer - det kan være foder, kreaturer, mælk, fisk, og hvad ved jeg - skal man have færger, men omkostningerne er så store, at man bliver udkonkurreret.
Vi ved, at erhvervslivet er under pres fra forskellige sider på grund af finanskrise og alt muligt andet, og det gør ikke forholdene lettere.
Derfor beder jeg om forståelse for problemerne på Læsø og andre øer i samme situation og spørger helt kontant: Hvad med at gøre færgefarten gratis?
Jeg ved, at det gør man andre steder, f.eks. i Sverige, og på den måde stiller man jo folk lige.
Så er det kun transporttiden, der skal lægges oveni.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jamen det er da en målsætning for mig, at vi lever i et samfund, hvor kvinder og mænd har den samme adgang til job, til uddannelse, til hvad som helst, og hvor vi også ansporer f.eks. kvinder til i højere grad at påtage sig lederstillinger og at uddanne sig osv.
Derfor skal de pointer, som spørgeren prøver på at få frem, i virkeligheden forankres et andet sted, for det handler altså om, at vi i øjeblikket har nogle erhvervsvalg, der foretages af kvinder og mænd, som fører til det forhold, at mænd og kvinder tjener noget forskelligt.
Det skal da løses, ved at vi i højere grad rekrutterer kvinder til lederstillinger.
Det skal løses, ved at vi i højere grad får flere kvinder til at gå fra deltid til fuld tid.
Det skal ikke løses, ved at vi laver et skævt skattesystem, hvor man betaler skat efter køn.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-11:
Jeg vil ikke skævvride skattesystemet, men jeg kan jo konstatere, at det vil finansministeren og regeringen gerne, for det er sådan set det, man gør med det her forlig - eller den her skattepakke, skattereform, forårspakke - nemlig ved at skabe et skattesystem, som i endnu højere grad end i dag skaber kønsmæssig ulighed.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Når man skal komme den ulighed til livs - og jeg er sådan set enig i, at det skal være et pejlemærke, at vi opnår ligestilling derved, at kvinder har den samme forholdsvise andel af lederjob f.eks. - skal det jo netop ske ved, at kvinder får den samme andel af lederjob og den samme andel af velbetalte stillinger, og ikke ved, at vi skævvrider et eller andet skattesystem med en eller anden kønsspecifik målsætning for øje.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det forhold, at vi nu sænker skatten af den sidst tjente krone med 7,5 pct., specielt ved at fjerne mellemskatten, som betyder, at mange, mange mellemindkomstgrupper kommer til at opleve et fald i deres marginalskat på over 22 pct., vil give et boost til en række kvindefag, hvor det bliver mere attraktivt at påtage sig mere arbejde eller at påtage sig en lederstilling.
Og det er noget, der kan bidrage til, at den kønsmæssige ligestilling fremmes.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-11:
Og i det her tilfælde er der altså kommet ny information frem, som går ud på, at mænd i snit tjener 2.000 kr. mere på den her skattereform, end kvinder gør.
Får det overhovedet ikke ministeren til at overveje, om det er et problem, at man øger uligheden, om der er problemer i den her reform?
Så hørte jeg ministeren før sige, at man har taget nogle initiativer til, at enlige kvinder med lav indkomst og børn får en bedre situation.
Jeg går ud fra, at de regler også gælder for enlige mænd med lav indkomst og børn.
Men når det nu er sådan, at der kommer tal, der viser, at den økonomiske ulighed mellem kønnene vil vokse i en situation, hvor vi i forvejen har en forskel på 18 pct. på, hvad mænd og kvinder tjener, får det så slet ikke ministeren til at overveje, om det altså kunne være en negativ konsekvens af den her reform, som man har overset?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jeg påtænker ikke at tage noget initiativ til at ændre den skatteaftale, vi just har indgået.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-11:
Vil ministeren tage initiativ til at ændre skatteforliget, så det ikke forøger den kønsmæssige ulighed?