runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2009-01-20:
I Socialdemokratiet har vi aldrig lagt skjul på, at vi ikke bryder os om, at danskere med ondt i skatten og en flosset moral eller for den sags skyld store multinationale selskaber kan udnytte skattehuller f.eks. ved at etablere datterselskaber i såkaldte offshorecentre med lav beskatning og lempelig finansiel regulering, bankhemmelighed og betydelig anonymitet.
Det foreliggende lovforslag vil tjene til at dæmpe den trafik, og derfor hilser vi det velkommen.
Lovforslaget udspringer af internationale aftaler og er et led i OECD's arbejde med at bekæmpe det, man kalder skadelig skattepraksis.
Formålet er, at aftaleparterne skal sikre, at deres regler i deres eget land ikke udnyttes til skatteomgåelse eller -unddragelse i andre lande.
Det er et formål, som der vist dybest set ikke rigtig er nogen der kan være uenig i.
Navnlig er der to af de fire foreliggende aftaler, som er interessante, en aftale om informationsudveksling og en aftale om muligheden for at regulere transfer pricing.
Informationsudvekslingsaftalen sikrer, at skattemyndighederne giver hinanden bistand i skattesager.
Bistanden kan, som det blev nævnt før, bestå i enten at udveksle oplysninger efter anmodning eller i, at embedsmænd fra den ene part deltager i undersøgelser, som den anden part måtte foretage på sit territorium.
Begge dele kan være af uvurderlig betydning for at kunne gribe ind over for skatteunddragelse og kan selvfølgelig også have betydlig præventiv virkning bare i det, at muligheden består.
Den anden aftale, altså aftalen om transfer pricing, forebygger, at multinationale virksomheder i deres interne afregning, f.eks. mellem et moder- og et datterselskab, anvender en afregningspris, som flytter overskuddet fra det ene land til det andet land og dermed jo fra én beskatningsprocent til en anden, i almindelighed fra et almindeligt skatteland, som f.eks. Danmark, og til et eller andet skattelyland.
Vi ved, at mange multinationale selskaber benytter den her trafik til at sikre sig en meget lav eller ingen beskatning, og vi ved, at Danmark hvert eneste år taber flere milliarder kroner i skattefortjeneste, fordi der ikke afsættes tilstrækkelige ressourcer til den internationale ligning herhjemme.
Også dette område lider gevaldigt under regeringens og Dansk Folkepartis besparelser i SKAT.
Der spares millioner, men det koster samfundet milliarder, og det koster de hårdtarbejdende, almindelige, ærlige skatteydere tab af velfærd, tab af penge hvert eneste år.
Det foreliggende forslag til indgåelse af aftale er fornuftigt.
Det støtter Socialdemokratiet, og så må vi i de forhandlinger, der måtte komme om skattereformen inden så længe, se, om vi kan få sikret de ressourcer til SKAT, så reglerne også kan komme til at virke ude i virkeligheden.
Karsten Lauritzen (V), 2009-01-20:
Lovforslag nr. L 90 omhandler indgåelse af skatteaftaler med de to kanaløer Jersey og Guernsey, som, hvis nogen skulle være i tvivl, er beliggende ud for Normandiet i Frankrig - så har vi fået geografien på plads.
Lovforslaget bemyndiger regeringen til at tiltræde skatteaftaler med de to øer, og det sker jo som følge af en forhandling mellem øerne og i øvrigt seks nordiske lande, som Danmark var med iblandt, der foregik i efteråret 2008.
Det primære i aftalerne er, at vi fremover vil udveksle oplysninger til brug i skattesager.
De danske myndigheder kan nu anmode myndighederne på de to øer om oplysninger eller bistand i konkrete skattesager og omvendt, og aftalerne tillader også, at folk fra SKAT eventuelt kan sendes derned for at lave undersøgelser om skattesvig osv., hvis der skulle være behov for det, i samarbejde med de lokale skattemyndigheder.
Derudover er der tale om dobbeltbeskatningsaftaler for fysiske personer, skibs- og luftfartforetagender, dog uden en bestemmelse om beskatningsretten for pensioner og sociale ydelser, sådan som det ellers normalt er i dobbeltbeskatningsoverenskomsterne.
Aftalerne med Guernsey og Jersey er som sagt forhandlet i fællesskab med de andre nordiske lande og indgår som et led i OECD's projekt mod skadelig skattepraksis.
Danmark har allerede har indgået en aftale med Isle of Man, som ligner den her, og da vi i Venstre finder, at også den her aftale er fornuftig og afbalanceret, kan vi derfor støtte lovforslaget.
Jeg har lovet på vegne af De Konservatives ordfører, som desværre ikke kan være til stede i salen her i dag, at meddele, at De Konservative ligeledes støtter forslaget.
Villum Christensen (LA), 2009-01-20:
Det er vel ikke forunderligt i en politisk verden, at vi er i en situation, hvor vi kunne ønske os flere penge.
Nøjagtig på samme måde som når regionerne ruller en lang ønskeseddel ud, som vi også hørte heroppefra for lidt siden, vil det jo også være sådan, at når fagfolk beder om et vist antal milliarder kroner til et eller andet, vil det være virkelig ejendommeligt, hvis alle politikere siger: Top!
Det gør vi.
Det har jo ikke noget at gøre med det andet synspunkt, som jeg fremførte, nemlig at når vi skal finde ud af, hvad der virker, og hvad der ikke virker, om det er muligt at rekruttere arbejdskraft, og om man rent fagligt kan få sin arbejdsplads til at fungere, er det forholdsvis naturligt og rimeligt at lytte til de mennesker, der har med det at gøre til daglig frem for at lytte til en masse eksperter, der eventuelt sidder på universiteterne eller andre steder.
Og det var det, der var mit synspunkt.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Når Sundhedsstyrelsen taler om, at vi skal træffe beslutninger på det her område, som er sådan evidensbaserede, som man siger, så man har en undersøgelse og en forventning om, at de virker, må jeg forstå hr. Villum Christensen sådan, at han mener, at det er det rene sludder.
Man skal hellere stikke fingeren i jorden, og så skal man gøre det, man tror er rigtigt, og hvis man er lidt i tvivl, spørger man Lægeforeningen.
Så vil jeg bare gentage mit spørgsmål til hr. Villum Christensen: Hvis det er synspunktet, hvad er så forklaringen på, at hr. Villum Christensen ikke er enig med Lægeforeningen i, at der er brug for langt flere penge?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Det fremgår fuldstændig klart og tydeligt af det her oplæg op til valget, at drejer sig om 80-90 mia. kr. til at forny det danske sygehusvæsen, og det er så inklusive, hvad der skal bruges af inventar osv.
Det fremgår fuldstændig klart.
Det, man kommer med, er jo altså meget, meget langt fra det, man lovede, og det er også derfor, man kan se et resultat, der altså er meget, meget beskedent.
Sagen er jo, som også Jes Søgaard - der har ret meget forstand på det her - skriver, at regionerne ikke har pengene til at levere deres egen andel.
De har ikke de 40-50 mia. kr., der skal til, og så ender det med, hvis de bliver tvunget til at bygge, at det går ud over driften, at det går ud over patienterne, som får en dårligere behandling.
Altså, man er også nødt til at få bragt sammenhæng i det her, sådan at borgerne kan være tjent med det.
Det, vi taler om, er jo noget, der skal række 40-50 år frem i tiden.
Derfor er det altså ikke nok, at man kommer med sådan halvløse meldinger, som ikke er ordentligt dokumenteret og slet ikke set i forhold til de materialepapirer, vi har fået tilsendt og udleveret.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Igen må jeg sige, at jeg synes, det er nogle meget negative briller, der bliver taget på, når man stiller de her spørgsmål.
Der ligger her et forslag til, hvordan man kunne lave en akutsygehusfunktion, som samler alle vore specialer, så vi får nogle meget, meget bedre behandlingssteder, når vi bliver syge, og når vi bliver akut syge.
Så må jeg sige, at i det øjeblik, regionerne siger, at det her vil de gerne, er det jo ikke sådan, at sygehusene er bygget om eller der er nybyggede sygehuse om en måned eller om et år.
I det øjeblik, man siger ja til, at det er den vej, man vil gå, kommer der til at ligge en projektbeskrivelse, og så kommer hele forløbet i gang.
Jeg synes, at de ekstra 25 mia. kr., som kommer herindefra, er et kanon flot tilbud
Så kommer alt det andet, der følger med, i anden ombæring.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Da jeg forstod på det svar, fru Vivi Kier gav, at der ikke helt er sammenhæng i, hvad der nu er afsat til byggeri, vil jeg godt ridse nogle ting op fra det her stykke papir, der ligger fra Venstres side.
Man skriver her, at det vil koste 50-60 mia. kr. at nybygge halvdelen af det danske sundhedsvæsen.
Det er det, man lægger op til.
Den samlede pris ved denne markante udskiftning vurderes derfor, når man også taler om indkøb af nyt udstyr, og hvad der ellers hører til, til 80 mia. kr.
Det er fuldstændig klarlagt, hvor meget det her drejer sig om, og det skal så måles op imod, at man nu bruger 25 mia. kr. og så beder regionerne om at betale.
Hvordan finder Region Syddanmark, som skal bygge et nyt hospital i Odense, deres andel af de 6-7 mia. kr., der skal bruges dér?
Hvor kommer pengene fra?
Har de ligesom andre regioner også brug for, at de får mere i bloktilskud eller en bedre låneadgang?
For man skal jo bygge, før man kan skaffe sig andre indtægter.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Det er regionerne, der er sygehusejere og som sygehusejere ansvarlige både for drift og anlæg og alle andre ting.
Vi er gået ind og har sagt, at vi kan se noget rationale og noget fornuft i, at vi får nye sygehuse, og at vi finder en ny struktur - som også Socialdemokraterne siger.
Man vil gerne være med til at lave en specialesammenlægning.
Det sidder man så og kigger på.
Der har været en bred drøftelse med det ekspertudvalg, der har siddet sammen med regionerne, og man er nået frem til en model.
Her er der så en model, og så er der en dialog mellem regeringen og regionerne, og så skal man jo finde frem til et mål: Vil man gerne det her?
Jeg synes, det er helt o.k., når regionerne vil bruge så mange, mange milliarder, at man fra regeringens side og fra Folketingets side også vil sikre sig, at de kun bruger de her penge til nybygning og ombygning.
Orla Hav (S), 2009-01-20:
Jeg bliver nødt til at spørge igen: Er det sådan, at det er regionerne, der skal efterleve de beslutninger, der er truffet af Folketinget, eller er det ekspertudvalgets afgørelser, der er det afgørende i den her sammenhæng?
Det bliver blandet sådan pænt sammen med noget snak om, at vi vil geare pengene i forhold til, om man lytter til ekspertudvalget eller ikke.
Er det regionerne, der har kompetencen til at lave sygehusplaner i Danmark, eller er det ekspertudvalget?
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Det er fuldstændig korrekt, at det er regionerne, der er sygehusejere og også står for driften af sygehusene.
Så får jeg jo lige lyst til at minde hr. Orla Hav om, at også hans parti var med i aftalen i 2006, hvor man gerne ville gå ind og kigge på specialesammenlægning og lave bæredygtige enheder.
Så er der de her rigtig mange penge, igen set med mine briller, 25 mia. kr.
Det er jo ikke penge, regionerne er tvunget til at tage.
Jeg finder det meget naturligt, at man måske siger, at nu vil man godt bare have en lille smule hånd i hanke med, at de investeringer, vi foretager i nybygning og ombygning - hvor vi har turdet hæve os helt op og se i helikopterperspektiv, hvordan det udvikler sig i sundhedsvæsenet - også bliver nogle, som rækker langt ud i fremtiden.
Orla Hav (S), 2009-01-20:
Jeg er jo ked af at skuffe fru Vivi Kier med, at opgørelsen på et sted mellem 80 og 100 mia. kr., som er det dokumenterede og anerkendte behov for fornyelsen, er foretaget af partiet Venstre i en - ganske vist op til valget - udsendt pamflet, og det er opgjort af Danske Regioner.
Så det er rigtigt fastslået, at det er fire gange den beløbsstørrelse, som regeringen er ude med.
Det, jeg gerne vil spørge fru Vivi Kier om, er: Er det sådan, at de, der har kompetencen vedrørende sygehusplaner, altså strukturplanlægningen i det danske sundhedsvæsen, er regionerne, og at det, regeringens ekspertudvalg skal foretage sig, alene er at lave en sikkerhedskontrol af, at de investeringer, der bliver foretaget, er i overensstemmelse med god faglig praksis?
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Igen, jeg synes, at debatten her i dag vidner lidt om, at man blander æbler og pærer og alt muligt andet sammen.
Jeg er også vidende om, at regionerne har været ude at sige, at det måske er i nærheden af 68 mia. kr., der er brug for, men der er det ret vigtigt at huske, at i de 68 mia. kr., de nævner, indgår ikke bare den ny sygehusstruktur, ombygning og nybygning, men også hele den præhospitale indsats, hele indsatsen, der skal foregå på praksisområdet.
25 mia. kr. synes jeg personligt er rigtig mange penge, og det tror jeg egentlig også at man synes ude i regionerne.
Det er altså penge, som alene skal gå til nybygning og ombygning, således at vi får nogle topmoderne akutsygehuse.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-20:
Det er ikke, fordi jeg skal være ordkløver, men jeg vil gerne forsøge at fastholde fru Vivi Kier en lillebitte smule på noget.
Fra fru Vivi Kier lyder det, at der er ret så mange penge, altså at 25 mia. kr. er ret så mange penge.
Fru Vivi Kier har tidligere her i dag sagt, at det drejer sig om rigtig, rigtig mange penge.
Er 25 mia. kr. nok til at sikre den saltvandsindsprøjtning, som det danske offentlige sundhedsvæsen har brug for, både i forhold til bygningsmasse og i forhold til apparatur, og hvordan ser det ud i forhold til Det Konservative Folkepartis helikopterblik ned over sundhedsvæsenet?
Vil det virkelig kunne rette op, så borgerne får en reel tryghed og en reel kvalitet i behandlingen, som fru Vivi Kier nu også siger er det helt afgørende, det helt essentielle for sundhedsvæsenet?
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Som jeg sagde i min ordførertale, er Erik Juel-rapporten ret gennemarbejdet, den er meget belyst, og den begrunder og forklarer mange ting.
Arbejdet med den er netop foregået i et samarbejde med regionerne.
Der har været en dialog på kryds og på tværs.
For mig er det væsentligt, at vi lige har hævet os op i helikopterperspektiv, så vi har kunnet se, hvordan det her kunne se ud i fremtiden.
Og så er der afsat ret så mange penge til nogle ting, og sådan er det, så jeg kan godt leve med den faglighed og den kvalitet, der er, for jeg synes, det er vigtigt, at vi kommer et skridt videre.
Nu kan jeg høre, at hr. Jens Peter Vernersen står og læser op af et eller andet Venstreprogram, så som det første vil jeg sige, at jeg er konservativ og ikke Venstrekvinde.
Det kan så være, hvad det vil være.
Jeg kan også forstå, at hr. Jens Peter Vernersen og hans parti rigtig gerne vil løbe fra den aftale, man lavede i 2006, om specialesammenlægninger.
Eller også er det bare sådan, at man gerne vil have noget andet, som jeg ikke kan finde ud af hvad er.
Det prøvede jeg også at spørge hr. Jens Peter Vernersen om før.
Jeg synes lige, at vi skal prøve at trække vejret og sige, at det her drejer sig om en akutsygehusfunktion, hvor vi nu samler specialer, og hvor vi får det ypperste af det ypperste, sådan at man, når man bliver syg, er helt sikker på at få den højeste kvalitet.
Jeg har jo også hørt om patienter med hjerneblødninger, som kommer ind på det sygehus, som eksisterer nu, hvor det er en turnuskandidat, som ikke lige kan det ypperste, der har vagten, og hvor man ikke lige har en speciallæge, der kan det sidste nye, gående rundt på sygehuset.
Jeg ønsker, at de skal være sikre på, at de får den rette behandling.
Så ser jeg hellere, at de skal køre lidt længere, og at man så starter den førhospitale indsats tidligere.
Så jeg synes altså, at visionerne for en fremtidig sygehusstruktur er rigtig, rigtig fine.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Jeg vil spørge den konservative ordfører, om hun ikke er enig med mig i, at når Venstre er gået til valg på, at man vil lave forbedringer i sygehusvæsenet for de her 80-90 mia. kr., er man forpligtet til at skaffe de penge på den ene eller den anden måde.
Er den konservative ordfører ikke enig med mig i, at det da ville være pænt af Det Konservative Folkeparti, hvis de var villige til at hjælpe Venstre med det?
Villum Christensen (LA), 2009-01-20:
Til hr. Per Clausen vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke anerkender det synspunkt, at man skal kunne føre bevis for alting i denne verden, inden man træffer beslutninger - så tror jeg, man ville være meget ilde stedt.
I lyset af det synes jeg, det er naturligt, at man, hvis man skal træffe beslutninger og de skal nå at virke, altid vil gøre det med en eller anden form for usikkerhed.
Det tror jeg også hr. Per Clausen vil give mig ret i.
Der har vi den grundholdning, at det er vigtigt at lytte til de mennesker, der har med sagen at gøre, når man skal træffe den slags beslutninger, frem for nødvendigvis at skulle søge et eller andet videnskabeligt belæg, som jo alligevel kun vil være en illusion.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Det er, fordi hr. Villum Christensen sagde, at det er lidt urimeligt med al den der søgen efter dokumentation, før man handler.
Det synspunkt kan hr. Villum Christensen jo godt have.
Det er bare det modsatte af det, Sundhedsstyrelsen siger, for Sundhedsstyrelsen siger selv, at der er tre områder, hvor man søger efter viden for at få dokumentation for, at en bestemt handling er rigtig.
Man finder ikke dokumentationen, hvorefter man alligevel konkluderer.
Og det må hr. Villum Christensen vel indrømme er en lidt underlig facon, for så har man ligesom antydet, at man synes, det ville være rart, hvis der kunne findes lidt dokumentation for, at det, man gør, er en god idé.
Det andet, jeg vil, er at spørge hr. Villum Christensen, om jeg skal forstå hans indlæg sådan, at han sådan set mener, at Lægeforeningen er det sted, man skal hente råd, når det handler om sundhedspolitik.
Så vil jeg bare i den sammenhæng spørge: Er hr. Villum Christensen så også enig med Lægeforeningen i, at de midler, der er afsat her, er alt for få?
Villum Christensen (LA), 2009-01-20:
Når man lytter til debatten, kan man jo overraskes over, at nye 25 mia. kr. skulle medføre, at sygehusvæsenet nu kører i sænk, som det blev udtrykt heroppe fra talerstolen.
Tja, vil jeg sige.
Vi mener ikke, at tryghed nødvendigvis er omvendt proportional med afstanden til nærmeste sygehus.
Vi mener, at det er en uskik, hvis man bærer ved til det bål, der handler om at sige til befolkningen, at man kan få i både pose og sæk.
Til Enhedslisten vil jeg sige, at det selvfølgelig er sådan, at når man samler fagligheden, får man også en større kvalitet.
Det kender vi inden for stort set samtlige områder, hvor man har med fagbureaukratier at gøre.
Det behøver man ikke at skulle føre bevis for, vi tror faktisk heller ikke rigtig på, at man kan bevise særlig meget inden for samfundsvidenskaberne.
Vi synes omvendt, det er vigtigt, at man lytter til dem, der har fingrene nede i surdejen.
Helt ærligt: Når vi nu hører om regionerne kontra regeringen, skulle det jo være ret besynderligt, hvis det er sådan, når regioner, som ikke udskriver skat, kommer med en ønskeseddel - det er også blevet nævnt heroppefra i dag - så står der lige netop det beløb, som regeringen lægger ud.
Jeg synes, at jeg vil sige til de regioner, som ikke synes, at de i første omgang har fået, hvad de skal have, bl.a. Region Sjælland: Læs, hvad der står på bagsiden af ansøgningsskemaet.
Det er jo sådan, at når man vil søge om penge, er det naturligt at sætte sig ind i, hvad det er for principper, der kan udløse de penge.
Det kender vi jo fra samtlige andre områder, hvor man har forskellige instanser, der skal rage et eller andet til sig - undskyld udtrykket.
Det er jo altså ikke regionerne, der udskriver skat.
Jeg har forståelse for, at det kan være vanskeligt at finde kompromiser ude i regionerne, men at de starter med ikke at følge de principper, som man lægger frem fra regeringens side, og som jo selvfølgelig har et andet nationalt sigte, end de mere regionale og lokale måtte have, forstår jeg simpelt hen ikke.
Tingene skal selvfølgelig hænge sammen, og de logikker, der måtte være instanserne imellem, er jo ikke altid de samme.
Det er der faktisk rigtig godt demokrati i.
Vi støtter sundhedsministeren og den formulering, der er kommet fra den borgerlige side af salen.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Jeg har skam fuld tillid til vores regioner, jeg synes også, de gør det meget godt, og jeg prøver bare igen at sige, at jeg aldrig har oplevet, at man nogen steder skal sidde og komme med nogle bud på, hvad ting koster, og hvad man godt kunne tænke sig.
Hvad der går ud over rammen, kan man ikke få, det synes jeg er fair og i orden, og det sidder man og kigger på, og så siger vi: Jamen her kommer der 25 mia. kr. ekstra til nybyggeri og til ombygning, så vi får nogle akutsygehuse og en struktur, som kan leve langt ind i fremtiden, og det oplever jeg generelt at regionerne har været tilfredse med.
Jeg kender godt til, at der er nogle ting, man gerne vil have lavet om, og at man gerne ville have det på en anden måde, for sådan er det nu engang altid på dette område.
Men jeg synes, at 25 mia. kr. ekstra til ren bygningsmasse er rigtig, rigtig fint.
Jeg vil starte med at sige, at jeg tror, jeg aldrig nogen sinde i hele mit liv er blevet bedt om at lave en ønskeliste, uden at den ønskeliste er blevet meget lang og meget omfattende.
Det kunne jo være, at jeg faktisk fik mange flere af mine ønsker opfyldt, end jeg egentlig troede var realistisk, når det gælder julegave- og fødselsdagsgaveønsker, og sådan tror jeg også det er på det her område.
Vi kan jo altid diskutere, om der er penge nok, men der vil jo altid være nogle, der synes, der ikke er penge nok, og når man kan komme med nogle ønsker og sidder og kigger på en helt ny struktur og en helt ny opdeling, remser man selvfølgelig op, og der er 10 millioner ting, man meget, meget gerne vil have lavet om på.
Men det, vi har været inde og kigge på og specifikt har bedt regionerne kigge på, har jo været specialesammenlægninger og den nye akutsygehusstruktur, og uanset hvad fru Lise von Seelen måtte mene, mener jeg stadig væk, at 25 helt nye, ekstra milliarder kroner til alene ombygning og nybygning er rigtig mange penge.
Lise von Seelen (S), 2009-01-20:
Fru Vivi Kier spurgte hr. Jens Peter Vernersen, om vi er ved at løbe fra noget.
Næ, det er vi overhovedet ikke.
Vi har været med til at tænke de tanker om sammenlægninger af specialer for at få et bedre akutberedskab, og det står vi sandelig ved.
Men det, vi er optaget af, er, om der er penge til at gennemføre det, og jeg synes, det er provokerende, når fru Vivi Kier mange gange siger jublende, at 25 mia. kr. sandelig er rigtig mange penge.
Det kommer an på, hvad det er, man skal gennemføre for 25 mia. kr., og i det her tilfælde er det ikke penge nok.
Det ved vi, for vi kender jo regionernes planer, som de har sendt til os, og vi ved, at de langt, langt overstiger 25 mia. kr.
Ordføreren siger, at hun er godt tilfreds med de 25 mia. kr. og synes, at det er blændende, at det er strålende, og ordføreren er også sikker på, at det synes regionerne også.
Men så taler ordføreren jo mod bedre vidende.
Regionerne synes ikke, de 25 mia. kr. rækker til, at de kan gennemføre det, vi beder dem om, så hvordan kan ordføreren så sige, at regionerne er rigtig godt tilfredse?
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Lige til det første vil jeg gerne sige, at jeg synes, det er helt fair og rimeligt at sige, at jeg ikke skal stå og forsvare Venstres program.
Jeg står gerne for skud og forsvarer regeringens program og regeringsgrundlaget, men ellers står jeg her altså for at forsvare konservativ politik.
Ja, regionerne er sygehusejere og står for driften af sygehusene og har fuld ret til at gøre det, men på et tidspunkt kunne man jo næsten få den fornemmelse, at det faktisk var ret synd, at vi stod her med 25 mia. kr. til at lave en ny akutsygehusstruktur.
Det er det på ingen måde.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Jeg må jo så konstatere, at Venstre her har et problem med et af sine valgløfter, nemlig det problem, at regeringspartneren ikke er enig i, at der skal findes de midler, som Venstre har lovet i valgkampen.
Vi må jo se, hvordan det går med det.
Til gengæld synes jeg, at den konservative ordfører var meget præcis med hensyn til det, der handlede om regionernes ret til at gennemføre sygehusplanlægningen.
For der forstod jeg den konservative ordfører på den måde, at regionerne havde fuldstændig frihed til at planlægge, så længe de nåede frem til de planer, som regeringen kunne støtte.