runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2015-12-08:
Så vidt jeg husker, har hr. Hans Andersen også visse erfaringer fra det kommunale liv, og derfor kan han sikkert fint sætte sig ind i, hvordan kommunerne vil reagere på det her.
Men der er en ting, jeg ikke forstår.
Det er jo ikke ualmindeligt, at pensionister, som – underforstået – har meget beskedne indtægter på højst 18.000 kr. om året som supplerende indtægt, har en husleje i en ældrebolig på op til 7.000 kr. om måneden.
Hvordan vil Hans Andersen få kommunerne til at bygge nogle boliger, der er billigere?
Altså, jeg mener: En ting er at sige, at man kan finde nogle rigtig gamle boliger, som ikke lever op til de standarder, man har for ældre, og alle de der ting, men hvordan vil han få kommunerne til at bygge nye boliger, der er billigere?
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Tak for det.
Jamen der ligger bestemt en opgave i at sikre, at vi får bygget billige boliger til vores ældre medborgere.
Det er da bestemt en opgave.
Den er ikke nem at løse, ingen tvivl om det.
Og her udstår jo en opgave både for regeringen, men også for kommunerne, for vi har alle sammen en interesse i, at vi bygger boliger, de ældre også er i stand til at betale.
Så her ligger der da en opgave i at tænke anderledes, end man måske har gjort igennem en årrække, hvor man kan sige at det offentlige har betalt den resterende ydelse.
Så der har sådan set ikke været nogen begrænsninger eller noget incitament til at bygge langt billigere boliger, end vi gør i dag.
Christian Juhl (EL), 2015-12-08:
Personligt tror jeg ikke på det, medmindre man da vil acceptere en standard i boliger, som vi er begyndt at rive ned nu til dags i Danmark.
Vil man virkelig have, at ældre mennesker i de sidste år, de har, skal spærres inde i et eller andet betonbyggeri på nogle ganske få kvadratmeter, eller hvad er ideen med det?
Jeg fik ikke noget svar.
Jeg tror ikke, man kan bygge billigere ældreboliger, end man gør.
Kommunerne gør alt, hvad de kan, netop for også at sige, at det skal være til en ordentlig pris.
Boligforeningerne gør, hvad de kan.
Alle gør jo, hvad de kan, for at priserne bliver holdt nede på et ordentligt niveau, for ellers kan de ikke lejes ud.
Når de ældre får færre penge, kan de jo ikke leje dem.
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Som jeg sagde tidligere, er det bestemt en svær opgave, men den tager vi på os.
Vi har sådan set en ambition om, at vi på sigt får bygget billigere boliger.
Og jeg kan da huske, at der har været andre partier end Venstre, der har haft den ambition, altså at bygge boliger, som også kan betales af vores ældre medborgere, også efter 2020.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Jeg tror ikke, at det bliver så svær en opgave endda, for som jeg siger, må det også være i kommunernes interesse, at priserne på ældreboliger ikke bliver ved med at stige.
Det er jo ikke ensbetydende med, at kommunerne skal betale mere ind til det, men et spørgsmål om, hvilke aftaler de laver om, hvad byggeriet skal indeholde, og hvordan det skal være, så dem, der bygger boligerne, ikke bare bliver ved med at sætte priserne op og op.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-08:
Vi har jo hørt om konsekvenserne af det her, altså at over 100.000 – et godt stykke over 100.000 – danske folkepensionister vil blive fattigere som følge af det her forslag.
Det er mennesker, som har arbejdet og bidraget til fællesskabet hele livet.
Det er der, hvor Venstre sammen med Dansk Folkeparti kan finde ud af at hente penge, når de skal lave deres første finanslov – hos folkepensionisterne.
Jeg har bare et meget enkelt spørgsmål
: Var der nogen fra Venstre – og ordføreren må også godt svare på vegne af Dansk Folkeparti – der inden valget for 6 måneder siden fortalte de danske folkepensionister, at man ved den første finanslov ville spare i hundredvis af millioner kroner, ville tage af deres boligydelse?
Sagde man det en eneste gang under valgkampen?
Gav man de danske folkepensionister en eneste chance for at vælge at sige, at det ønskede de ikke, ved at stemme på andre partier end dem, der dannede regering?
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Vi nævnte udgiftsstoppet som en af mulighederne fremadrettet, så jeg mener ikke, det kan komme som nogen overraskelse, at vi bliver nødt til at prioritere i forbindelse med en finanslov.
Og her prioriterer vi så, at der bliver brugt færre penge på boligydelse, men flere penge på at gøre vores sundhedsvæsen endnu bedre.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-08:
Tænk, jeg tror faktisk, det kommer som en overraskelse for rigtig mange.
Jeg tror, der var rigtig mange folkepensionister, der var ret sikre på, at når Dansk Folkeparti blev parlamentarisk grundlag for en regering, ville den ikke kunne gennemføre en finanslov, hvor man skar ned på over 100.000 folkepensionisters indkomster.
Tænk, det tror jeg faktisk kommer som en overraskelse.
Så vil jeg egentlig gerne bede ordføreren om at besvare mit spørgsmål.
Sagde man klart til vælgerne før det her valg: Hvis I stemmer på os i Venstre eller på vores parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, vil vi gå ind og skære ned på folkepensionisternes månedlige ydelser?
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Men faktum er jo her, at dem, der har de laveste indkomster som pensionister, faktisk får mere i boligydelse.
Det er sådan set et faktum.
De får mere i boligydelse.
Så er det korrekt, at Venstre sagde, at det her bliver en knivskarp prioritering i de kommende år, og der har vi så prioriteret vores sundhedsvæsen.
Vi har prioriteret, at vi også kan opprioritere ældreområdet, og så er der her et område, hvor vi siger: Her er vi nødt til at regulere vores boligydelse på en sådan måde, at det bliver reguleret fremadrettet på samme måde, som boligsikringen gør.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Men man har jo også prioriteret noget andet, vil jeg sige til ordføreren.
Så vil ordføreren gerne bekræfte, at den nedskæring for pensionisterne, vi behandler her, ligesom den nedskæring, vi behandlede under sidste lovforslag om mentorordningen, har været nødvendig for at få finansloven til at hænge sammen?
I den finanslov har man jo også prioriteret lettelser i afgifter på især de store biler, man har prioriteret lettelser i grundskylden, der især kommer de rigeste husejere på de dyreste adresser til gode, og man har prioriteret milliarder af kroner i lettelser for erhvervslivet i øvrigt.
Så vil ordføreren gerne bekræfte, at det her har været en nødvendig øvelse, hvis man skulle skabe råderum, som det så fint hedder, til skattelettelser til Overdanmark, sådan at Underdanmark, nemlig hundredetusindvis af pensionister, når vi når til 2025, ifølge regeringens egne tal bidrager med næsten 1 mia. kr. til Overdanmarks skattelettelser, og går vi frem til 2050 er det 2,5 mia. kr., man tager fra folkepensionisterne i Underdanmark og afleverer til dem deroppe i Overdanmark.
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at det her er en prioritering, vi har lavet i forbindelse med finanslovsaftalen.
Der er ingen tvivl om det.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er der nogle ting, som vi nu regulerer på en anden måde i forbindelse med boligydelsen.
Boligydelsen bliver reguleret opad på samme måde som boligsikringen.
Beregningsteknisk har man ikke ekstra husleje, når man beregner selve boligydelsen.
De ting har vi nu lagt ind i et lovforslag.
Så er det jo rigtigt, at vi i forbindelse med finanslovsaftalen generelt har prioriteret bl.a. ældreområdet højere og sundhedsområdet højere med 2,4 mia. kr. Så det er da klart, at der foregår en prioritering i forbindelse med finansloven.
Det vil jeg ikke lægge skjul på, og det er også foregået i forbindelse med indgåelsen af den her aftale.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Tak til ordføreren for at bekræfte, at man har foretaget en prioritering, der betyder, at i 2025, lad os ikke gå så langt ud, bidrager pensionisterne i Underdanmark med næsten 900 mio. kr. til alle dem deroppe i Overdanmark.
Og ordføreren bekræfter, at han er glad og tilfreds med, at Dansk Folkeparti har indset, at det er den rigtige prioritering stik imod det, man lovede vælgerne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Det, hr. Bent Bøgsted siger, er, at kontanthjælpsmodtagerne samtaler med deres mentor, og at det er dem, der ligesom skal tage ansvaret for, at samtalen kommer til at foregå.
Det her er jo den anden vej rundt.
Det her handler om, at det er kommunen, der har ansvaret for at sikre, at der er en kontakt med kontanthjælpsmodtageren mindst en gang om ugen i det nuværende system.
Det laver I om, det laver Dansk Folkeparti om sammen med regeringen, så det er mindst en gang hver 14. dag.
Uanset hvad, så taler vi her om de mennesker, der er ude på den yderste kant af arbejdsmarkedet, det ved vi godt, og jo længere de er ude, jo mindre kontakt ønsker de og har de med det offentlige, også med jobcenteret.
Derfor er det hamrende vigtigt, at der er nogle personer, der tager fat i de her mennesker for at sikre, at de nu kan komme på sporet, så de kommer i nærheden af det arbejdsmarked, som vi gerne vil have dem ud på.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-08:
Men kan vi blive enige om, at det bliver en svær diskussion, når man samtidig siger til kommunerne, at man har tænkt sig at tage 7 mia. kr. op af kommunekasserne?
Nu skal de så løse et problem for Dansk Folkeparti, nemlig at de har taget 0,5 mia. kr. op af pensionisternes lommer.
Tror man ikke, at det bliver en svær samtale?
Nu ved jeg godt, at det ikke bliver Dansk Folkeparti, der skal tage den, men regeringen, men jeg tror, at kommunerne bliver svære at overbevise om, at det skal være deres opgave at løse Dansk Folkepartis problem med, at de har taget 0,5 mia. kr. op af pensionisternes lommer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Sikke meget udenomssnak, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Det er jo ellers et såre simpelt lovforslag, vi står med i dag – det er slet ikke kompliceret.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget – og det gør det kun, hvis Dansk Folkeparti stemmer for, for hvis Dansk Folkeparti stemmer imod, falder det – så bliver der taget hundredvis af millioner kroner hvert eneste år fra folkepensionisterne i Danmark?
Og de går så bl.a. til, at det bliver billigere at købe store biler.
Er det ikke så simpelt, at man kan svare ja eller nej på det her spørgsmål?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Det kan man ikke sige – så simpelt er det ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Jamen biler!
Så fjerner vi bilerne fra ligningen – dem parkerer vi herovre – og så nøjes vi med at forholde os til det helt basale: Det her lovforslag betyder, at der bliver taget hundredvis af millioner kroner fra danske folkepensionister hvert eneste år.
Er det ikke korrekt?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Der bliver taget millioner fra pensionisterne i boligydelse, det er korrekt, men der bliver også tilført millioner til pensionisterne.
Dem, der har den laveste indkomst, får noget mere.
Der bliver også tilført penge til ældreområdet i den forbindelse – dér bliver der også givet nogle flere penge.
Stine Brix (EL), 2015-12-08:
I fredags stemte Dansk Folkeparti for, at man tog 7 mia. kr. fra kommunerne.
I valgkampen lovede Dansk Folkeparti, at man ville give penge til kommunerne til mere velfærd.
I valgkampen hørte vi Dansk Folkeparti turnere landet rundt med mange løfter om alt det gode, man ville gøre for pensionisterne.
Er de her to eksempler ikke to helt klare eksempler på det, som vi kalder løftebrud i dansk politik?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Jamen hvis man kigger på, hvad vi i Dansk Folkeparti har fået igennem i finansloven, vil man se, at vi også meget gerne ville have haft meget mere igennem.
Det kunne vi selvfølgelig også have gjort.
Men der havde været mange andre ting, som vi ikke ville have fået igennem, hvis vi havde valgt at vælte regeringen, for så var det jo stoppet med forhandlingerne om finansloven.
Men jeg er sikker på, at fru Stine Brix også har nogle gode spørgsmål til finanslovsdebatten, som kommer her i næste uge.
Stine Brix (EL), 2015-12-08:
Tak for tilliden til mine spørgeevner; det vil jeg da forsøge at leve op til.
Definitionen på et løftebrud er, at man afgiver et løfte til vælgerne f.eks. i en valgkamp, og bagefter bryder man det så fuldstændig klokkeklart.
Men jeg kan da i hvert fald høre en tilkendegivelse fra ordføreren af – for han benægter det i hvert fald ikke, når jeg siger, at der er tale om løftebrud; han snakker bare videre derudaf – at det ved man fra Dansk Folkepartis side faktisk godt at der er tale om i den her sag.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-08:
Vi hørte jo tidligere hr. Bent Bøgsteds partifælle, fru Marlene Harpsøe, komme med den sædvanlige tirade, som man jo har lært af finansministeren, om, at der ikke var nogen penge i kassen og yada yada yada, selv om vi jo godt ved, at det finansielle råderum frem til 2020 er større, end da SR-regeringen forlod kontorerne.
Det viser det nyeste kasseeftersyn.
Man har tilsyneladende heller ikke læst finansordføreren for Dansk Folkepartis ret hårde kritik af finansministeren i dagens udgave af Børsen.
Men det er så en hel anden side af sagen.
Det, jeg godt lige vil dykke ned i, er finanslovsaftalen, som dette jo er en udmøntning af.
Når man læser den, kan man se, hvor lang tid den her aftale skal løbe over.
Men der er en ting, som på ingen måde fremgår, og det er, hvordan pengene, det provenu, der kommer ud af den her aftale, skal bruges i overslagsårene, altså fra 2017 og fremefter.
Jeg ved da i hvert fald fra de mange forhandlinger, som jeg har haft igennem tiden, at hvis der er noget, som man normalt sikrer sig, er det, at man har en råderet over pengene.
Jeg synes ikke, at det fremgår noget som helst sted, at Dansk Folkeparti har sikret sig, hvordan det kommende provenu skal anvendes.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Nu er hr. Benny Engelbrecht jo en hel del inde i det med finanslove og den slags.
Jeg tror, at det spørgsmål er bedst egnet til, at hr. Benny Engelbrecht stiller det til finansordføreren, for jeg har ikke været med til at forhandle det på plads og heller ikke forhandlet, hvad det provenu skal bruges til.
Jeg er såmænd kun beskæftigelsesordfører i det her spil.
Men jeg synes, at hr. Benny Engelbrecht skulle spørge ind til det i forbindelse med finanslovsdebatten.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-08:
Det kommer nu godt nok lidt bag på mig, at man ikke sådan lige taler sammen, at man ikke lige sørger for at koordinere det og fortælle, hvad man egentlig har tænkt sig, at pengene skal bruges til i de kommende år.
For et er, hvad der kommer ind frem til 2020, men noget andet er, som hr. Bent Bøgsted jo også ved, at det er endnu flere penge, der kommer ind i de efterfølgende år.
Har Dansk Folkeparti slet ikke gjort sig nogen overvejelser om, hvad pengene skal bruges til?
Er det her kun et spørgsmål om at skære ned over for pensionisterne?
Er det kun det, øvelsen går ud på?
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Selvfølgelig har vi gjort os nogle overvejelser.
Men som jeg siger, er det finansordføreren, der sidder med det.
Det ved hr. Benny Engelbrecht også godt.
I Socialdemokratiet fortalte man jo heller ikke de forskellige ordførere lige nøjagtigt, hvad de forskellige beløb skulle bruges til.
Det var først, da man var ved at være på plads med alle forhandlingerne og finansloven var vedtaget, at man gjorde det.
Jeg kan da tydeligt mindes, at jeg har talt med ordførere fra Socialdemokratiet, som ikke havde fået nogen viden om, hvad de forskellige penge skulle bruges til.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-08:
Jeg kan forstå på ordføreren, at vi er blevet enige om, at frem til 2020 tager Dansk Folkeparti sammen med regeringen næsten 0,5 mia. kr. op af pensionisternes lommer.
Hr. Bent Bøgsted har den hypotese, at nu kan man snakke med Kommunernes Landsforening om, om de så ikke kan kompensere pensionisterne for det gennem lavere husleje.
Tror hr. Bent Bøgsted, at det bliver en nem opgave, når man samtidig også har vedtaget, at man tager 7 mia. kr. op af kommunekasserne, inden vi når frem til 2020?
Det bliver jo et dårligt regnestykke for kommunerne.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-08:
Det er egentlig udmærket, at hr. Jesper Kiel – jeg vil gerne sige det korrekte navn – nævner det her med 2020.
For det er sådan, at det bliver indfaset, og de tal, vi har nævnt, er så først gældende i 2020.
Så er der netop det, som hr. Jesper Kiel nævner, nemlig at regeringen skal tale med kommunerne.
Og det må også være i kommunernes interesse, at huslejen i nybyggede ældreboliger ikke bliver ved med at stige.
Der er stor forskel på, hvad boligerne koster i de forskellige steder af landet.
Men det kan ikke være i kommunernes interesse, at man bliver ved med at sætte priserne op på boliger, og at de stiger og stiger.
Så det vil være helt naturligt at sige, at nu er man nødt til at skulle sætte et loft over, hvad boliger må koste, for ellers løber det jo løbsk, og så sætter boligforeningerne og byggeselskaberne, der bygger, jo priserne højere op, fordi der kommer en boligydelse, for så betyder det ikke så meget.
Så det vil være godt at få et loft over, hvad de koster.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-08:
Socialdemokratiet har det princip, at vi ikke vil fordyre hverdagen for rigtig, rigtig mange ældre mennesker, der har brugt et helt liv på arbejdsmarkedet, og at vi sådan set også gerne vil have, at de får en værdig sidste tid, mens de er iblandt os, og en ordentlig bolig, som de rent faktisk kan betale, og at de rent faktisk har et liv, hvor der stadigvæk er nogle oplevelser for dem og deres nærmeste.
Det er det socialdemokratiske princip.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-12-08:
Jamen det er da fuldstændig rigtigt, at man sparer nogle penge på det her, men jeg beder ordføreren om at forholde sig til et princip, et princip om, hvordan man giver støtte.
Og det undrer mig egentlig, at ordføreren svarer, som han gør, for det er jo et princip, som den tidligere regering selv tog til sig.
Altså, man ændrede satsreguleringen, sådan at overførselsindkomsternes udvikling i højere grad fulgte prisudviklingen end lønudviklingen.
Det er fuldstændig det samme princip, som man benytter sig af her.
Her er det åbenbart en kæmpestor katastrofe, når man gør det, og vi er jo på randen af den sociale massegrav.
Det er for mig helt uforståeligt, når man bare tager udgangspunkt i et princip, som den tidligere regering også mente var fornuftigt.
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er jo som bekendt en del af finansloven.
Lovforslaget omfatter en målretning af den aktive indsats på beskæftigelsesområdet.
Det er nødvendigt, at vi prioriterer vores ressourcer bedre og målretter de penge, vi bruger på beskæftigelsesindsatsen.
I indsatsen skal vi være mere målrettede i samarbejdet med virksomhederne, når vi skal hjælpe de ledige ud på arbejdsmarkedet, og det er, hvad der lægges op til her i lovforslaget.
Først en lempelse af minimumskravet til mentorindsatsen for udsatte kontanthjælpsmodtagere.
Det er jo netop blevet debatteret frem og tilbage, men det betyder altså, at minimumskravet for, hvor ofte den ledige skal have kontakt til sin mentor, ændres fra hver uge til minimum hver anden uge.
Med forslaget reducerer vi altså intensiteten i kravet.
I regeringen er vi optaget af at bruge midlerne dér, hvor de gør mest gavn.
Når mentorordningens effekt derfor ikke kan dokumenteres på alle områder, må vi målrette opgaven til de persongrupper, hvor mentorordningen virker.
Anden del af lovforslaget afskaffer den statslige refusion af udgifter til øvrig vejledning og opkvalificering af de job- og uddannelsesparate kontanthjælpsmodtagere samt jobparate og åbenlyst uddannelsesparate integrationsydelsesmodtagere uden for integrationsprogrammet.
I tredje del af lovforslaget foreslås det, at den særskilte ramme for refusion af kommunernes mentorstøtte ophæves, og at kommunernes mentorudgifter i stedet bliver omfattet af driftsudgifter til aktivering.
Mentorordningen skal være med til at hjælpe borgere i job eller uddannelse, og vi skal i langt højere grad koble mentorordningen og rigtige arbejdspladser, så de ledige kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Undersøgelser peger på, at virksomhedsrettede indsatser har den bedste effekt, når ledige skal i arbejde, og det understreger netop vigtigheden af, at der samarbejdes med virksomheder, når ledige skal hjælpes ud på arbejdsmarkedet.
Med lovforslaget i dag sikrer vi, at mentorordningen gøres mere fleksibel og effektiv.
Ved at reducere kravet til, hvor ofte borgeren på mentorordningen skal være i kontakt med sin mentor, giver vi kommunerne mere frihed til at tilrettelægge kontakten med udgangspunkt i den enkeltes behov for mentorstøtte.
Der er her tale om en aktiv beskæftigelsesindsats, og på den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Tak, formand.
Nu refererer ordføreren jo direkte til lovforslaget.
Jeg har også læst det, og jeg har svært at finde noget sted, hvor der er nogen som helst dokumentation for, at den indsats, som vi i fællesskab har truffet beslutning om i den aftale, vi lavede i 2013 om kontanthjælp, ikke virker.
Der er ingen indikationer overhovedet på, at det, som vi havde til hensigt dengang, ikke fungerer, som det var meningen at det skulle.
Så må ordføreren jo i hvert fald oplyse til mig og de andre, hvad det er, der ligger til grund for, at man siger: Vi skal have noget, der virker.
Vi ved, at det, som vi aftalte dengang, virker.
Hvad er baggrunden for, at man lige pludselig skifter spor her?
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Spørgsmålet er jo, om vi i forbindelse med det, vi i fællesskab aftalte med hinanden i 2013, havde en særlig dokumentation for, at en mentor og det at have kontakt til en mentor en gang om ugen eller hver 14. dag havde en afgørende betydning for, hvor hurtigt man kom ud på arbejdsmarkedet.
Det, jeg kan læse mig til, f.eks. i en nylig opgjort rapport fra SFI, er, at der faktisk ikke er afgørende forskel på, om man har en mentor, eller man ikke har en mentor, i forhold til hvor hurtigt man kommer ud på arbejdsmarkedet.
Så Venstre er sådan set optaget af, at vi bruger ressourcerne så effektivt som overhovedet muligt.
Vi bruger allerede i dag 4 mia. kr. på vores beskæftigelsesindsats.
Jeg synes sådan set, at det er godt og fornuftigt, at vi engang imellem lige kigger på, hvordan vi bruger de ressourcer.
Og der er der så fundet anledning til at give noget mere frihed til kommunerne med hensyn til deres anvendelse af mentorer.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-12-08:
Det er meget interessant, at ordføreren så refererer til den SFI-undersøgelse.
Den er jo lavet for en periode, der ligger, før den aftale, som vi lavede, trådte i kraft, så der er ingen, der ved – der er i hvert fald ikke nogen undersøgelser, der viser noget som helst om det – hvilken effekt de ting, der er blevet sat i værk, og den måde, det er blevet gjort på, har.
Vi tror på det, fordi de mennesker, som der er tale om, er dem, der er længst fra arbejdsmarkedet, det er dem, der har sværest ved at finde derhen.
De har jo behov for mentorstøtte.
Så virker det jo underligt, for det første, at ordføreren så refererer til en undersøgelse, der er så gammel, at den peger ind i den tidligere regerings tiltag, og for det andet, at man ikke vil forholde sig til den virkelighed, der er, efter at den aftale, som vi har lavet, så er trådt i kraft.
Hans Andersen (V), 2015-12-08:
Jeg forholder mig gerne til virkeligheden, og vi har vurderet, at vi sådan set kan nå målet om at få de ledige hurtigst muligt i arbejde, og det kan vi godt nå, selv om vi laver de her tiltag.
Vi giver sådan set noget frihed til kommunerne i forhold til deres tilrettelæggelse af arbejdet og i forhold til også at få udsatte kontanthjælpsmodtagere hurtigt i arbejde.
Så er spørgsmålet, hvordan man så bruger den mentorordning, vi lavede aftale om i fællesskab i 2013, og Venstre vurderer altså, at vi kommer længst, hvis vi giver noget mere frihed til kommunerne, i forhold til hvor tit de har kontakt med de enkelte ledige.