runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-23:
Baggrunden for Lægemiddelstyrelsens afgørelse er, at styrelsen den 4. april i år modtog nogle nye oplysninger fra Giftlinjen om, at man har fået 26 henvendelser om Dexofan, siden Giftlinjen, der som bekendt er en rådgivende landsfunktion for borgere og behandlere, åbnede i august 2006.
Først herefter forelagde Lægemiddelstyrelsen disse oplysninger for Registreringsnævnet på nævnets møde den 10. april 2008.
Det er jo altså ikke så lang tid siden.
Registreringsnævnet rådgiver Lægemiddelstyrelsen i bl.a. spørgsmålet, om lægemidler skal være receptpligtige, eller om de kan købes i håndkøb.
Nævnet anbefalede på mødet at gøre Dexofan receptpligtigt i udleveringsgruppe A.
Det betyder, at recepten kun kan anvendes én gang.
Lægemiddelstyrelsen har med sin afgørelse om at receptbelægge Dexofan den 17. april fulgt denne anbefaling.
I det stillede spørgsmål er der henvist til seks dødsfald med Dexofan som medvirkende årsag, og det vil jeg selvfølgelig gerne lige give et par kommentarer.
Oplysningen bygger på TV 2's udsendelse Praksis om Dexofan, hvoraf det fremgik, at de tre retsmedicinske institutter i henholdsvis Århus, Odense og København har kendskab til i alt seks tilfælde, hvor Dexofan sammen med andre stoffer har været medvirkende årsag til dødsfald.
Tre i Århus, et i Odense og to i København.
Lægemiddelstyrelsen har kun fået indberetning om ét dødsfald i forbindelse med Dexofan - altså indberetning om ét dødsfald.
Og dette dødsfald skyldtes selvmord.
Lægemiddelstyrelsen har oplyst, at styrelsen efter TV 2's udsendelse har fået oplysninger fra de retsmedicinske institutter om, at der for seks dødsfald er tale om en kombinationsforgiftning.
Det vil altså sige, at der ud over dextromethorphan, som er et indholdsstof i Dexofan, blev fundet andre stoffer.
Ved to af de seks dødsfald blev det påvist, at dextromethorphan var indeholdt i koncentrationer, der kunne forårsage død ved forgiftning.
Derfor har instituttet ikke tidligere haft anledning til at reagere.
Liselott Blixt (DF), 2008-04-23:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der er gået fem år, siden Dansk Folkeparti rejste spørgsmålet første gang?
I svaret dengang blev det rapporteret, at et apotek havde oplyst, at elever på en nærliggende efterskole enten var meget forkølede eller brugte Dexofan til andre formål, samt at der i kredse af eksperimenterende unge i stigende grad taltes om stoffet.
Det blev der sagt for fem år siden.
Mener ministeren, at det er rimeligt?
Og hvordan undgår vi en gentagelse af lignende tilfælde?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-23:
Som det sikkert er spørgeren bekendt, traf Lægemiddelstyrelsen den 17. april 2008 afgørelse om at gøre hostemidlet Dexofan receptpligtigt med virkning fra den 18. april.
Fra denne dato har midlet Dexofan ikke længere kunnet købes i håndkøb.
Jeg kan altså besvare spørgsmålet bekræftende.
Liselott Blixt (DF), 2008-04-23:
Vil ministeren bekræfte, at hostemidlet Dexofan, som er medvirkende årsag til 6 dødsfald blandt unge mennesker gennem de sidste seks år, og som bruges flittigt af unge mennesker som narkotika, hurtigst muligt bliver receptpligtigt?
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-23:
Der er for tiden meget snak om det engelske sprogs anvendelse på uddannelsesinstitutionerne, og derfor er det nærliggende at spørge ministeren, om der kan være nogen tvivl om, at tuition fee er en brugerbetaling.
Det er i hvert fald det første spørgsmål, som er værd at stille.
Men vi er altså enige om, at man allerede i 2005, før bekendtgørelsen om parallelforløb og fællesuddannelse kom, godkendte en Erasmus Mundus-uddannelse.
Så er spørgsmålet selvfølgelig: Hvilken hjemmel havde ministeren dengang til at foretage udpegning, og var der ikke allerede dengang advarselslamper, der lyste, når nu ansøgningen foreskrev, at der var tale om tuition fee, altså brugerbetaling?
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-23:
Jeg takker i første omgang for, at ministeren læste det svar op, som vi ganske rigtigt har fået i udvalget - ganske ordret, kan jeg høre.
Det har jeg naturligvis læst, og som ministeren også sagde, er det jo flere måneder siden, at vi fik det svar.
Det er sådan set det, jeg er optaget af.
Der er studerende, og det tror jeg nok vi har fået slået fast efterhånden, der uretmæssigt og ulovligt er blevet opkrævet brugerbetaling, og som derfor skal have deres penge tilbage.
Det mente jeg sådan set at vi havde slået fast.
Så derfor er det selvfølgelig sådan lidt, synes jeg, vagt, at man nu siger, at det så skal undersøges, og at man skal finde ud af, om der er nogle, og de kan så selv rejse deres sag.
Det, jeg så vel som ministeren også er optaget af, er de studerendes retssikkerhed.
Og jeg synes, at de her studerende i meget lang tid har været i et retssikkerhedsmæssigt vakuum - de har jo været optaget på de her konsortievilkår, som er meget diffuse, og som vi også har drøftet faktisk netop er et retssikkerhedsmæssigt vakuum, som gør, at de i lang tid har befundet sig i en noget usikker situation.
Derfor synes jeg, det ville klæde ministeren at gå i spidsen og sikre, at det er de studerendes rettigheder og de studerendes ret til at få de her penge tilbage, der kommer i første række, og ikke en hel masse procedurer.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at de her studerende får deres penge tilbage - jo hurtigere, jo bedre - og derfor vil jeg gerne i dag have en opdatering med hensyn til, om der er nogen af de studerende, der har fået deres penge tilbage, og hvordan situationen er i dag, og ikke med det svar, vi fik den 19. februar fra ministeriet.
Helge Sander (V), 2008-04-23:
Vi fortsætter med Erasmus Mundus.
Som anført heri har Universitets- og Bygningsstyrelsen i sin udtalelse af 30. januar 2008 bedt universiteterne om at undersøge, om nogle studerende uretmæssigt er blevet opkrævet brugerbetaling på uddannelser omfattet af en Erasmus Mundus-aftale.
Jeg forventer således, at universiteterne er i fuld gang med dette arbejde og snarest træffer en afgørelse med henblik på, om tilbagebetaling skal finde sted eller ej.
Videnskabsministeriet kan ikke før dette tidspunkt gå ind i sagen, og det er altså helt i overensstemmelse med den lov, som også fru Kirsten Brosbøls parti har stemt for.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-23:
Vil ministeren sikre, at de studerende, som ulovligt er blevet opkrævet brugerbetaling for deres Erasmus Mundus-uddannelse, får deres penge tilbage?
Helge Sander (V), 2008-04-23:
Jeg vil meget gerne være flink, også meget flink, over for fru Kirsten Brosbøl, men det er da ikke rimeligt at sige, at ministeriet ikke har reageret, når vi får et brev, der er dateret den 20. januar, og svarer den 2. marts, hvor vi, sagt meget enkelt, så præcist - præcist - gør opmærksom på: Brugerbetaling er ikke tilladt.
Det er da urimeligt at påstå og få det til at se ud, som om der ikke er sket noget, og man ikke har fået nogen besked.
Det synes jeg bestemt ikke er rimeligt.
Jeg kan kun gentage, at det svar, der er givet til universiteterne, har vi selvfølgelig en forventning om, at man lever op til.
Indtil der kom en ny situation, og det kom der så senere på året, har vi naturligvis forventet, at universiteterne administrerede efter de retningslinjer, der blev udstedt fra ministeriet.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-23:
For at vende tilbage til det, som spørgsmålet her egentlig handler om, vil jeg sige, at ministeren ikke har reageret på de mange advarselslamper, som burde have blinket i ministeriet i tide, når det kom til opkrævningen af brugerbetalingen for de her Erasmus Mundus-uddannelser.
Man kan sige, at ministeren i andre sammenhænge ellers ikke er sen til at blande sig i universiteternes anliggender.
Men i det her tilfælde har man sjovt nok undladt at reagere på en lang række henvendelser, på et antal beskrivelser af de her programmer, som man har haft kendskab til i ministeriet.
Det fremgår klart, at der blev opkrævet brugerbetaling.
Det har vi i dag endnu ikke fået ministerens svar på.
I forhold til før og efter bekendtgørelsen vil jeg også gerne spørge ministeren, om man så gjorde noget for at præcisere, at man for den uddannelse, man allerede havde godkendt brugerbetaling for, selvfølgelig skulle finde en anden løsning.
Man har jo været vidende om, at man har godkendt en uddannelse, som der har været brugerbetaling på, det kan ministeren i hvert fald ikke benægte.
Helge Sander (V), 2008-04-23:
Jamen det er jo rigtigt.
Jeg kan give et forholdsvis kort svar, for jeg har jo leveret svaret op til flere gange.
Nu er det sådan, at uanset om det er et EU-program eller ej, synes jeg, at hr. Martin Henriksen må være opmærksom på, at det internationale studiesamarbejde er langt, langt bredere end det, vi har i EU.
Rent faktisk er det sådan, at det, vi taler om her i dag - Erasmus Mundus jo principielt er interessant, men sandheden er, at det, så vidt jeg har fået oplyst, for det er blevet gjort op i efteråret, drejer sig om syv danske studerende.
Men når vi taler om alt, hvad vi har af samarbejde, kan jeg sige, at de sidste tal, jeg har fået, er for 2006, og det ses, at der faktisk var 8.267 danskere, som deltog i et udviklingssamarbejde.
For så vidt angår indholdet af det, som spørgeren lagde mig i munden her, er jeg ikke helt sikker på, at det svarer til det svar, jeg gav hr. Martin Henriksen.
Jamen jeg må sige til fru Kirsten Brosbøl, at jeg bliver nødt til at overholde loven.
Og da spørgsmålet lyder: Vil ministeren sikre osv., kan jeg jo ikke svare anderledes, for jeg har ingen sager fået.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at når den besked går ud til universiteterne, forholder man sig til de studerende, der har været på universiteterne.
Hvis det er således, at man ikke betaler pengene,
har jeg også både i mødelokaler, og jeg tror også her, sagt, at man så må anke til ministeriet, og så skal jeg nok se på sagen.
Men jeg kan jo ikke begynde at handle imod loven - så tror jeg, jeg ville få helt andre onsdagsspørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-23:
Det var jo et svar, der ikke var lige så uddybende som alle de andre svar, videnskabsministeren har givet her til andre spørgere, og det kan jeg godt forstå.
Det er jo et utroligt dilemma at være i, når man til enhver tid priser De Europæiske Fællesskaber for alle de gode ting, som de gør, men her i Folketingssalen siger, at man er imod brugerbetaling, alt imens det, som man synes er rigtig godt, nemlig EU, anbefaler os at indføre brugerbetaling.
Det er det, der er pudsigt.
Vi ved også, at der nede i EU-systemet bliver behandlet et nyt Erasmus Mundus-program, og det anbefales, at man bruger brugerbetaling.
Hvordan forholder ministeren sig til de her anbefalinger, og kan ministeren klart og tydeligt sige, at når EU anbefaler Danmark at indføre brugerbetaling i uddannelsessystemet, er der en klar besked fra den danske minister, og den er: Rend og hop?
Helge Sander (V), 2008-04-23:
Jeg mener ikke, der kan være tvivl om, uanset hvilken benævnelse vi bruger, at temaet er brugerbetaling.
Jeg mener ikke, der på noget tidspunkt kan have været tvivl om, at beskeden klart har været den, som jeg har citeret fra et brev, der altså allerede var fra den 2. marts 2006, og den besked var, at opkrævning af brugerbetaling ikke kan finde sted.
Så jeg mener ikke, det kan stå mere klart.
Og jeg vil gerne bekræfte her i dag, at jeg til hver en tid vil forfølge det, for det er jo ikke bare noget, som et beskedent flertal herinde mener; jeg har jo en fornemmelse af, at det ikke alene er Socialdemokraterne og regeringspartierne, der synes, at det er en god idé, at vi ikke har brugerbetaling.
Så det vil jeg selvfølgelig forfølge.
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-23:
Det er da værd at få det oplyst fra ministerens side.
Helge Sander (V), 2008-04-23:
Vi skal selvfølgelig være påpasselige, når vi begynder at tale om datoer og tidspunkter, men jeg vil sige, at skæringstiddspunktet, som jeg også svarede fru Kirsten Brosbøl, er udstedelsen af den her bekendtgørelse, som giver en ny retstilstand for betaling.
Så derfor er det vigtigt at fastslå, at det, vi taler om her, ligger efter bekendtgørelsens udstedelse, og det er den, Rektorkollegiet sender et brev om, hvori man spørger om nogle ting - også om Erasmus Mundus.
Og ministeriet har, for at være helt sikker, skrevet i svaret, underskrevet af vicedirektør René Bugge Bertramsen, at det understreges, at universiteterne ikke må opkræve eller modtage deltagerbetaling fra studerende, der udløser taxametertilskud.
Jeg synes, det står så klart, som det overhovedet kan.
Jeg må jo gøre den tilståelse, at jeg ikke lige har det som paratviden, hvad der står på side 9 i den pågældende rapport, men nu er det jo så heldigt, at hr. Martin Henriksen har foreholdt mig den op til flere gange - i hvert fald indholdet.
Derfor er mit svar i dag, som det har været mange andre gange, at EU ikke kan pålægge medlemsstaterne noget inden for undervisningsområdet, da dette område ikke er et af de områder, som EU kan bede os om at foretage noget på, der er gældende for alle lande.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-23:
Der er jo en ting, der er påfaldende her, og det er, at både videnskabsministeren og flere Socialdemokrater har haft ordet i flere omgange, og ingen har nævnt, hvad det egentlige problem er.
Det er jo EU.
Jeg kan godt forstå, at hverken videnskabsministeren eller Socialdemokraterne har nævnt det, fordi de går ind for EU og har svært ved at vælge, hvad der er vigtigst, nemlig om det er gratisprincippet i det danske uddannelsessystem eller medlemskabet af EU.
Det er jo helt fint, at det hænger sådan sammen.
Jeg kunne godt tænke mig at bede videnskabsministeren - for vi i Dansk Folkeparti inddrager jo EU her - om at forholde sig til en meddelelse fra 2006 fra Kommissionen med overskriften »Effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer«.
På side 9 kan man læse følgende: »Gratis adgang til højere uddannelse er ikke nogen garanti for lige muligheder for alle. For at forbedre effektiviteten og give lige muligheder for alle bør medlemsstaterne skabe de rette betingelser og incitamenter med henblik på at generere flere investeringer fra både offentlige og private kilder, herunder i givet fald ved anvendelse af studieafgifter …«.
Det er Kommissionens anbefaling til nationalstaterne.
Hvordan forholder videnskabsministeren sig til, at EU anbefaler Danmark at indføre brugerbetaling?
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg mener så til gengæld, at tiden er inde til, at regeringen i et helt andet toneleje end det, den bruger i dag, tager en fornuftig dialog med Kommunernes Landsforening om, hvordan vi sikrer et nyt aftalesystem, som er i stand til at operere på en sådan måde, at man siger, at forskellige kommuner skal have forskellig behandling.
Det har intet at gøre med, at vi nu skal have et individuelt system.
Nej, vi må bede os fritaget fra det!
Men vi kan sagtens have en forhandling, som sikrer, at der tages større hensyn til de forskelle, der er i kommunerne.
Det tror jeg nemlig vil lette på mange af de problemer, vi har i dag.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Kommunerne har i deres budgetter for 2008 budgetteret med serviceudgifter, der ligger 0,9 mia. kr. over det aftalte niveau, og regeringen har dog accepteret kommunernes overskridelser.
Til gengæld må det sikres, at kommunerne ikke bidrager til den økonomiske overophedning ved at sprænge de nye, udvidede budgetter for 2008.
Derfor foreslår regeringen nu med dette lovforslag, L 174, individuelle modregninger i bloktilskuddet for 2009, i tilfælde af at kommunerne under et overskrider henholdsvis de budgetterede serviceudgifter og de budgetterede anlægsudgifter.
Den samlede nedsættelse vil svare til den eventuelle samlede overskridelse i regnskaberne af henholdsvis de budgetterede serviceudgifter og anlægsudgifter for 2008.
Overskridelserne af henholdsvis serviceudgifter og anlægsudgifter opgøres hver for sig, og nedsættelse vil blive fordelt på de kommuner, der har overskredet deres budgetterede udgifter for 2008 på de to områder.
Kommunerne må vise deres interne solidaritet og sørge for, at regnskaberne for 2008 ikke overstiger de allerede udvidede budgetter.
I en situation med kapacitetspres på økonomien er det altafgørende, at der er styr på udviklingen i den samlede kommunale økonomi.
Udviklingen i den offentlige økonomi har stor betydning for den samlede samfundsøkonomi, og med kommunalreformen har kommunerne overtaget ansvaret for en større del af opgaverne i den offentlige sektor.
Det er derfor et stort ansvar at overholde økonomiaftalen.
Venstre ser alvoren i, at budgetterne bliver overholdt - det er en forudsætning for aftalesystemet, og det er en forudsætning for, at samfundsøkonomien bliver holdt på et ansvarligt spor.
Venstre støtter forslaget.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Ja, en ganske kort en.
Nu havde ministeren ingen bemærkninger til mit indlæg.
Det kan jeg være meget tilfreds med, men jeg har så en enkelt kort bemærkning her.
Det er til skatteministerens bemærkning om, at KL ikke har kunnet overholde den indgåede aftale.
Jeg går ud fra, at skatteministeren godt er klar over, at KL ingen instruktionsbeføjelser har over for kommunerne.
KL er en interesseorganisation, og det ved skatteministeren, det ved velfærdsministeren, og det ved finansministeren.
Det er derfor, at jeg nogle gange i dag har sagt, at vi bliver nødt til at kigge på det her aftalesystem, således at regeringen også påtager sig sit ansvar, netop det fordelingspolitiske ansvar, for det er jo sådan, at de 98 kommuners behov er så vidt forskellige.
Man kan ikke bare lade som om, man forhandler med en kommune.
Så nemt er det altså ikke.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Tak for gennemgangen af lovforslaget.
Jeg vil holde lidt fast i det her med det pludselige anlægsloft, som jo ikke var aftalt.
Nu havde vi under det forrige punkt jo lejlighed til at diskutere det skriftlige løfte, den tidligere finansminister havde givet, og det har så ikke gjort noget indtryk, at man skriftligt har lovet noget.
Det kan man åbenbart bare gøre, uden at det betyder noget.
Men nu er der så en række forskellige borgmestre og kommunalbestyrelsesmedlemmer, som virkelig råber op, og deres fremmeste mand, Venstremanden Erik Fabrin, der er formand for KL, har i et brev til regeringen skrevet, og jeg læser op: Det er helt uforståeligt, at regeringen vil udvide det påtænkte indgreb til også at omfatte de kommunale anlægsudgifter.
Som bekendt indgår der ikke i økonomiaftalen for 2008 noget om et maksimalt niveau for anlægsudgifterne, men alene en beregningsteknisk forudsætning om anlægsudgifterne og deres finansiering.
Der er således ikke tale om noget kommunalt aftalebrud, derimod kan et indgreb over for de kommunale anlægsudgifter betragtes som et statsligt aftalebrud.
Hvad siger Venstres ordfører til af en anden Venstremand, tilmed formanden for Kommunernes Landsforening, at blive beskyldt for at have lavet et aftalebrud?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Nu skal man først være opmærksom på, at formanden for KL jo selvfølgelig er formand for hele konsensusorganisationen KL og dermed skal tegne synspunkterne meget bredt.
Og vi skal også lige være helt klar på, at når man ligesom tager ordet aftalebrud i sin mund, vil jeg starte med at afvise det.
Det er der ikke tale om.
Vi skal også lige ind over det, at når man foretager en vurdering af den samlede pakke omkring anlæg, skal vi lige have hele billedet med, inden vi drager konklusionerne.
Lad mig også lige i den samlede vurdering minde om, at der var adskillige borgmestre, der, kort tid efter at man havde indgået aftalen, gik ud og sagde: Det her er rigtig gode budgetter.
Man kaldte dem endda selv for velfærdsbudgetter, for nu kunne man gøre noget i sin egen kommune, når man kom hjem til den.
Og det er den bedste understregning af, at det var godt resultat.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg er egentlig også en smule forbavset over, at Venstres kommunalordfører nærmest siger, at det flertal, der står bag formanden for Kommunernes Landsforening, Venstremanden Erik Fabrin, er helt galt afmarcheret.
Det må jeg sige
undrer mig, og jeg synes, at det er en lidt underlig tilgang til en debat.
Man kunne godt spørge Venstres ordfører, om det aldrig nogen sinde har strejfet partiet Venstre her i Folketinget, om der, da man i sin tid, nemlig i juni 2007, altså lang tid før der var nogen kommune, der var så langt henne i budgetlægningen, at der var det præcise overblik over f.eks. skatteindtægterne, indgik aftalen, eventuelt kunne være noget galt med den aftale.
Har det aldrig nogen sinde strejfet ordføreren?
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Sagen var jo, at på det tidspunkt, da den her aftale var på skrift og skrevet under, vidste kommunerne ikke noget om, at der ville komme et anlægsloft, at man ville løbe fra, hvad man havde skrevet først i aftalen, ville løbe fra, hvad man havde skrevet, da man blev spurgt om det.
Så hvad der er blevet sagt i den forbindelse, er jo fuldstændig irrelevant i den her sammenhæng.
det, der er interessant, er, hvordan man opfatter det nu.
Og så vil jeg gerne lige understrege, at den sidste pointe jo er, at KL så også i deres brev skriver, at de endvidere skal bemærke, at der p.t. ikke er nær så meget pres i bygge- og anlægssektoren som i juni 2007, da økonomiaftalen blev indgået.
Så forudsætningerne for at lave et loft er sådan set ringere, end de var i juni måned, så man kammer, sådan som jeg forstår KL, lidt over her. Jeg vil alligevel give Venstres ordfører samme chance, som Dansk Folkepartis ordfører fik tidligere på dagen, nemlig det her med at nævne bare tre kommunale folk, som synes, at det, man foreslår her, er fremragende.
Bare tre.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Vi skal også lige have med, for det er sådan set ganske interessant, at der netop i udviklingen fra dengang, det blev lavet, til nogle af konklusionerne blev draget og man ligesom havde opgørelsen, jo var tale om en overskridelse også på anlægsbudgettet.
Efterfølgende har vi kunnet konstatere, at kommunerne så har fået lov til at køre med det og rent faktisk anvende det, så der er jo sådan set givet lidt ekstra rum.
Og det er jo meget i overensstemmelse med det, som også flere her har ønsket.
Så har vi så også bare sagt og lægger nu op til i forbindelse med de her regler, der bliver lagt op til i lovforslaget, som behandles i dag, at vi så må forudsætte, at de her nye, vi kan sige lidt udvidede budgetter bliver overholdt.
Ellers kan man jo sige: Hvor går grænsen?
Jeg er imponeret over den radikale ordførers fortolkning af, hvordan vi ser på tingene, og hvordan vores udlægning af dem er.
Det må jeg kort og godt afvise.
Den fortolkning må stå for den radikale ordførers egen regning, og det skal jeg ikke gå længere ind i.
Jeg synes, at KL har en god formand, og at det er en god Venstremand, hvis det er det, vi skal ind på, men jeg har også konstateret, at han netop som formand for en konsensusorganisation selvfølgelig skal tegne butikken bredt.
Det synes jeg at han gør ganske udmærket.
For så vidt angår den aftale, der tidligere blev indgået, noterer jeg da også bare som grundlag for den samlede vurdering, at der var adskillige borgmestre, som på vegne af de mange kommuner, som de repræsenterer, umiddelbart efter gik ud og sagde, at det faktisk var en rigtig god aftale, der var hevet i land, og at der nu var basis for at tage hjem til deres egne kommuner og foretage nogle gode ting.
Det er sådan set bare en understregning af, at det var en god aftale.