runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2010-04-06:
Jeg vil først og fremmest sige, at det lyder, som om vi har et kanonstort privat marked, men det er på 2,5 pct. af de behandlinger, som vi i det hele taget har i Danmark.
Jeg tænker som sådan, at hvis vi lader de her forsikringer falde og får prioriterede ventelister, hvor man skal stå flere måneder, får vi jo en kolossal venteliste, der gør, at netop pensionisten, børnene og alle de andre ville skulle vente endnu længere tid på at komme ind.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Nu tror jeg personligt, at det er de færreste, der ikke har råd til at melde sig ind i en fagforening, for der er jo faktisk i de senere år med eller uden regeringens medvirken kommet masser af konkurrence på det område.
Men jeg vil da godt sige, at ja, det er pensionisten med til at betale, men det er jo slet ikke i et omfang, som det tidligere har været.
Fordi der sker noget på et område, betyder det ikke, at det er o.k., at det også sker på et andet område.
Der må man i det mindste sige om fagforeningskontingentet, at det da i hvert fald er alle på det danske arbejdsmarked, både de offentligt ansatte og de privatansatte og både mænd og kvinder, der har gavn af det.
Vivi Kier (KF), 2010-04-06:
Jeg hørte også, at ordføreren i sin tale sagde, at vi så et sundhedsvæsen, som var totalt udsultet – det var ordet, der blev brugt; jeg skrev det ned.
Og jeg sad faktisk og blev en lille smule rystet.
Så jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at der siden 2001 er tilført mere end 21 mia. kr. til det offentlige sundhedsvæsen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Det mener jeg ikke skal afskaffes, men det kunne da være interessant at høre, hvilke initiativer man vil tage for at udbrede den til de mange bittesmå virksomheder, som ikke benytter sig af den, og hvor folk ikke spiser sundt og alt muligt andet.
Og det kunne da være interessant at se regeringen på banen i forhold til vores børn, hvor der jo netop har været massiv kritik af det, man har indført.
Så vil jeg sige, at det godt kan være, man har tilført sundhedsvæsenet 21 mia. kr., men der er også blevet flere ældre, flere behandlinger, og priserne på medicin er steget markant i de senere år, og det er jo alt sammen med til at gøre, at der stadig væk er et markant stort pres på vores sundhedsvæsen.
Derfor har Socialdemokratiet fremsat et forslag om, hvordan der kan prioriteres bedre, og vi mener altså, det er tid til også at prioritere om i forhold til de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Birgitte Josefsen (V), 2010-04-06:
Jeg synes, det er meget beskæmmende at høre Socialdemokratiets ordfører stå her og lade kritikken hagle ned over det offentlige danske sundhedsvæsen, som da den nuværende regering kom til, simpelt hen lå ned.
I 2001 stod folk på venteliste i ikke bare halve og hele år, men i flere år for at få en simpel knæoperation eller en hofteoperation.
Synes Socialdemokratiets ordfører, at det er ulighed i sundhed?
For det er jo det, debatten handler om i dag: ulighed i sundhed.
Er det ulighed i sundhed, at vi har et udvidet frit valg med 1 måneds behandlingsgaranti, som alle kan benytte sig af?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Det er jo ikke kun mig, der siger, at der er ulighed i sundhed i Danmark; der er jo masser af eksperter, der slår fast, at uligheden i sundhed har været stigende under den her regering og ikke faldende.
Vi hører så indimellem socialministre eller andre sige: Jamen det er også, fordi vi nu har krise, eller fordi vi nu har vækst, og det er, fordi ... Der er mange undskyldninger for, at man ikke har gjort nogen markante tiltag.
Men arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er ikke med til at nedbringe uligheden i sundhed i Danmark; det er ikke med til at nedbringe uligheden i sundhed, at primært privatansatte mænd i deres bedste alder får skattesubsidieret en arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring, mens de offentligt ansatte kvinder, mange af deres koner, der arbejder i det offentlige sundhedsvæsen eller andre steder, groft sagt kan få en lang næse, og det kan deres børn og deres forældre også.
Birgitte Josefsen (V), 2010-04-06:
Jeg kan så hermed konstatere, at Socialdemokratiets ordfører ikke mener, det var ulighed i sundhed, når vi går tilbage til tiden før november 2001, hvor man stod på venteliste i flere år for at få en simpel operation.
Det var ikke ulighed.
Der stod man, man røg ud af arbejdsmarkedet, man måtte sælge sit hus, man kom aldrig tilbage på arbejdsmarkedet.
Var det ikke ulighed?
Det var for mig ulighed, for de eneste, der kunne gå uden om den lange, lange kø, var dem, der havde pengepungen i orden; det var direktøren, som kunne tage pengene op af lommen, og så kunne han gå hen og blive behandlet på et privathospital.
I dag er det sådan, at alle har de samme muligheder for at komme hurtigt i behandling, og det er for mig lighed.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Jamen det var Socialdemokratiet, der indførte en behandlingsgaranti på 3 måneder, og vi var med til at stemme for, at den blev nedsat til 2 måneder, men vi mener, at det er en meget, meget dårlig prioritering i vores sundhedsvæsen, at man nu uden nogen som helst faglige begrundelser – du kan ikke finde en eneste læge, der vil argumentere for, at det er smart – vil have en 1-måneds-behandlingsgaranti i Danmark.
Det eneste, der sker lige nu, er det, som lige præcis er Venstres sundhedspolitik: Man prioriterer de erhvervsaktive privatansatte mænd med en arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring og nu også med en 1-måneds-behandlingsgaranti, som betyder, at de, der er på arbejdsmarkedet, lynhurtigt kan få lavet deres springfinger og deres knæ, når de har været på skiture, mens pensionisten og de, der fejler noget virkelig alvorligt, kan stå på en venteliste til f.eks. en smerteklinik, hvor ventelisterne er op imod 2 år.
Lad os dog få lavet en prioritering i det her sundhedsvæsen, så vi prioriterer dem, der er meget syge og har stærke smerter, frem for dem, som har skavanker, de har gået med i månedsvis, inden de henvender sig til deres praktiserende læge.
Preben Rudiengaard (V), 2010-04-06:
Jeg vil bare lige anholde, at jeg kender én læge, som går ind for det med 1 måned, så det gælder ikke alle læger.
Jeg kender altså også flere i lighed med mig, så det, fru Sophie Hæstorp Andersen kommer med, er lidt unuanceret.
Jeg må sige, at jeg har arbejdet i sundhedsvæsenet i 40 år, og vi har aldrig haft et bedre sundhedsvæsen, end vi har nu.
Vi fik også et bedre sundhedsvæsen i den tid, hvor Socialdemokraterne sad i regering, nu har vi bare bygget det endnu bedre, så det skal vi da være meget glade for.
Jeg synes, at fru Sophie Hæstorp Andersen blander nogle ting sammen: private sundhedsforsikringer og de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Mit spørgsmål er: Vil fru Sophie Hæstorp Andersen forbyde mig at tegne min egen private sundhedsforsikring, således at jeg kan komme ud og blive behandlet, hvis jeg har lyst til det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Nej, det kunne aldrig nogen sinde falde mig ind.
Hvad hr. Preben Rudiengaard tegner af private forsikringer, er jo hans helt egen sag, og det skal også være en privat sag fremover.
Det, som vi anholder, er, at vi årligt bruger 700 mio. kr. og op mod en 1 mia. kr. i de kommende år, i takt med at præmierne på forsikringerne stiger og der er flere mennesker på arbejdsmarkedet, der bliver omfattet af de her forsikringer.
De penge bruger vi på en masse mennesker, som er erhvervsaktive, frem for at bruge dem på vores pensionister eller vores psykisk syge eller andre.
Så vil jeg godt sige, at det da godt kan være, at hr. Preben Rudiengaard som læge siger, at han kan gå ind for 1 måneds behandlingsgaranti, men kan hr. Preben Rudiengaard også fagligt begrunde det?
Det ser jeg altså mange læger have problemer med.
Preben Rudiengaard (V), 2010-04-06:
Min begrundelse er entydig: Så kommer patienterne hurtigere til behandling, og det er lige meget, om det er folkepensionisten, eller om det er direktøren eller arbejdsdrengen.
Det synes jeg er godt, for folk skal ikke lide, og derfor går jeg stærkt ind for denne måned.
Men jeg vil lige spørge, om det ikke er rigtigt, at skatteværdien for arbejdsgiverne er 25 pct. af det her.
Det vil sige, at de 75 pct. jo er noget, arbejdsgiverne baserer på deres egen virksomhed, så derfor må vi sige, at når man sætter alle de tal op og står og postulerer med 1 mia. kr. , har man så taget højde for, hvad skatteværdien er af det i forhold til det, som arbejdsgiverne betaler?
Det synes jeg er rimeligt at tage med, for det er nemt at jonglere med tal, men det er en gang imellem lidt sværere at dokumentere dem.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Det sidste kan jeg da være meget enig i.
Jeg har konstateret, at der er vurderinger, der siger, at hvis man fjernede den arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikring – altså skattesubsidieringen af den – ville omtrent 50 pct. af alle forsikringerne falde til jorden.
Det viser så måske, at når Venstre taler meget om, at arbejdsgiverne tager ansvar og er meget socialt ansvarlige, er det for nogle arbejdsgiveres vedkommende – ikke for alle, tror jeg – måske ikke ansvaret, der er helt så tungtvejende, når det kommer til stykket, men alene er afhængigt af, at statskassen årligt samler regningen op for dem.
Jeg vil da også godt kommentere, at vi faktisk her senest i februar 2010 har set nye meldinger fra forsikringsselskaberne om, at fordi flere nu bruger deres sundhedsforsikringer, altså de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, betyder det, at præmierne skal stige med 30 pct.
Det er igen en regning, som statskassen i de kommende år skal samle op.
Liselott Blixt (DF), 2010-04-06:
Man kan jo engang imellem undres over de forskellige meldinger, der kommer.
Når jeg hører ordføreren tale om, at det er pensionisten, der skal betale for andre, der har en sundhedsforsikring, tænker jeg da også på, at jeg hørte en historie i radioen i morges om en socialdemokratisk ledet kommune, som lader pensionisterne betale, når de falder.
Når de går derhjemme og er syge og dårlige og falder og skal have Falck til at komme og hjælpe dem, skal de selv betale.
Det er brugerbetaling, der vil noget.
Og det er en socialdemokratisk borgmester, der gør det!
Pensionisten er vel også med til at betale, når man kan trække sin fagforening fra på selvangivelsen, men det skal vi måske også have aflyst, så det kun er dem, der har brug for den, der kan det, for der er også nogle mennesker, der ikke har råd til at melde sig ind i en fagforening.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Jeg mener ikke, at det isoleret set er en dårlig ting, at hr. Hansen nu også er blevet omfattet af den selv samme sundhedsforsikring, som ordføreren siger at direktøren før var omfattet af.
Det, der er problemstillingen, er jo, at de her sundhedsforsikringer stadig væk har en markant social slagside, idet andelen af forsikrede med et højt uddannelsesniveau og en høj årsindtægt stadig er langt højere end andelen for den almindelige mand på gulvet, altså den almindelige mand, som arbejder i lagerbygningen, eller som er chauffør i virksomheden.
Der er stadig væk en markant forskel.
Og dertil kommer alle de mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet – pensionisterne, de arbejdsløse, de udstødte.
De mennesker, som ikke på noget tidspunkt vil have adgang til eller råd til eller mulighed for at tegne sundhedsforsikringer, er med til at bidrage til, at de mennesker, der er på arbejdsmarkedet, kan få en sundhedsforsikring.
Det er jeg ikke enig i, for undersøgelser viser jo i forvejen, at det er dem med det højeste uddannelsesniveau, at det er dem med de højeste lønindtægter, som i dag har fået de her sundhedsforsikringer.
Hvis de fortsætter med at have dem, har vi jo stadig væk lige så stor ulighed, som vi havde tidligere.
Undersøgelser viser, at hvis vi dropper den her skattesubsidiering af arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, er der formentlig 50 pct. af alle arbejdsgiverne, der vil droppe den, og de vil da formentlig droppe den helt.
Og alternativet er jo, at der hvert år suser penge ud af statskassen, penge, som vi i stedet for kunne have brugt på at modvirke ulighed i sundhed frem for at skabe mere af den.
Sophie Løhde (V), 2010-04-06:
Det var et usædvanlig uklart svar, der kom til den forrige spørger.
Nu er der blevet talt rigtig meget om manden på gulvet her i dag.
Jeg vil derfor gerne stille den socialdemokratiske ordfører et helt enkelt spørgsmål, nemlig hvad det er for nogle muligheder, som manden på gulvet havde for at komme hurtigt i behandling før 2001.
Hvilke muligheder havde manden på gulvet for at komme i behandling, dengang Socialdemokraterne havde ansvaret for sundhedsvæsenet?
Kunne man komme hurtigt i behandling?
Kunne man gå andre steder hen?
Hvilke muligheder havde manden på gulvet?
Liselott Blixt (DF), 2010-04-06:
Jeg mener, at jeg tidligere har stået heroppe og talt om, at uanset hvad man sætter i gang, bør man også evaluere de ting, der er sat i gang, og se på, hvilke påvirkninger af positiv og negativ karakter det har, hvilket jeg også har sagt om sundhedsforsikringerne, og hvilket jeg har stillet spørgsmål om til sundhedsministeren.
Så jeg mener ikke, at vi er imod, at man går ind og kigger på det.
Netop fordi der kommer så mange udtalelser netop fra Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, mener jeg, at det en gang imellem er vigtigt at se på, hvad det er for fordele, vi har ved en sundhedsforsikring.
Ved at have de forsikringer får vi nogle penge ind i vores sundhedssystem, som ellers ikke ville være der.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-06:
Når nu de økonomiske vismænd så i efteråret konkluderer, at personer med en privat sundhedsforsikring kommer foran i køen til behandling på de offentlige sygehuse, finder ordføreren det så ikke lidt grotesk, at man bliver ved med at sige, at man gerne vil kigge på det, at man gerne vil undersøge det?
Når der kommer noget fra de økonomiske vismænd, som tydeligt viser, at de private sundhedsforsikringer har skabt en øget ulighed i Danmark, som betyder, at den almindelige dansker kommer til at vente længere i køen på de offentlige sygehuse, fordi man først skal behandle de mennesker, der med deres private sundhedsforsikring i hånden har fået lavet forundersøgelsen på et privathospital, synes Dansk Folkepartis ordfører ikke også, at den dokumentation, der er kommet fra de økonomiske vismænd, er i orden?
Liselott Blixt (DF), 2010-04-06:
Først og fremmest mener vi, at vi netop med de sundhedsforsikringer er med til at skabe mindre ulighed, netop fordi vi har fået rengøringsdamen, sekretæren, hjemmehjælperen med ind i den skattebetalte sundhedsforsikring.
Så siger ordføreren, at vismændene har fundet ud af, at de forsikrede kommer forrest i køen.
Jeg tror ikke, man skal være vismand for at finde ud af, at det netop var pointen i den ordning, at de forsikrede kunne komme hurtigere tilbage på arbejde.
Vi fik en kortere kø på de offentlige sygehuse, og de, der så stod i køen, kom hurtigere til.
Per Clausen (EL), 2010-04-06:
Nu er det nyt for mig, at der skulle foreligge nogen dokumentation for, at indførelsen af skattefinansiering af de her sundhedsforsikringer skulle have ført til, at man afkortede køerne, ventelisterne, men det kan vi vende tilbage til.
Det, jeg gerne vil spørge fru Liselott Blixt om, er, om det er rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti synes, at det er et udtryk for øget lighed i vores samfund, at man laver skattestøtte til sundhedsforsikringer, hvor man har udelukket pensionister og arbejdsløse, og hvor man ved, at dem, der bruger disse ordninger, bliver der flere af, jo mere folk tjener, og jo højere uddannelse folk har.
For det er jo realiteten, at man er gået fra et system, hvor der ikke var nogen støtte til sundhedsforsikringer, til et system, hvor der er en støtte til sundhedsforsikringer, og at de arbejdsløse og pensionisterne er udelukket.
Liselott Blixt (DF), 2010-04-06:
Jeg ikke helt enig med ordføreren.
I dag er det blevet udlignet noget mere, og når tiden går, er jeg sikker på, at vi får det udlignet meget mere.
Vi kan se, at antallet af ufaglærte, der har en sundhedsforsikring, er seksdoblet og dermed stigende.
Per Clausen (EL), 2010-04-06:
Men pointen er jo alligevel, at det må være underligt – synes jeg – for Dansk Folkeparti på sundhedsområdet at bruge skattemidler på en ordning, hvor der ikke er adgang for pensionister, hvor der ikke er adgang for arbejdsløse, og hvor vi ved, at jo højere indtægten er, og jo højere uddannelse man har, jo større sandsynlighed er der for, at man nyder godt af det.
Det er da noget omvendt af det billede, Dansk Folkeparti i hvert fald forsøger at tegne af sig selv, at man altså bruger skattemidler til at forgylde de bedst stillede.
Liselott Blixt (DF), 2010-04-06:
Nu er grundlaget for al vores økonomi i Danmark jo skattegrundlaget.
Skattegrundlaget er økonomien for, at vi overhovedet har et sundhedsvæsen.
Vi har en økonomi, der gør, at vi kan gå ud og give pensionisterne mere i ældrecheck, som vi også har været med til.
Ja, vi løfter nogle steder og giver andre steder.
Sådan er samfundet.
Vi skal prøve at løfte hele vejen rundt, og det er det, vi prøver at gøre.
Så kan det være, at det er en ældrecheck det ene sted og en sundhedsforsikring det andet sted, men det er lige over.
Vivi Kier (KF), 2010-04-06:
Et væsentligt tema sættes til debat med den her forespørgsel fra oppositionen, så det vil jeg egentlig starte med at sige tak for – også selv om det ikke er så lang tid siden, vi stod med næsten samme forespørgsel fra Enhedslisten.
Som konservativ sundhedsordfører vil jeg sige, at temaet ulighed i sundhed er et meget, meget vigtigt emne konstant at forholde sig til.
Det er vigtigt, fordi vi ved, at der er ulighed i vores sundhedstilstand, og fordi vi ikke præcis ved, hvad det er, der skal til for at gøre den her gruppe mennesker mere sunde.
Det helt nemme svar ville være at sige: Vi sikrer, at alle får en uddannelse, idet vi i adskillige undersøgelser jo kan se, at jo bedre uddannede vi er, jo sundere bliver vi.
Den her regering har søsat adskillige projekter for at fremme lighed i sundhed, og ministeren har allerede redegjort for en del af dem, så det skal jeg undlade at remse op igen.
Men jeg vil godt hæfte mig ved en enkelt indsats, nemlig den undersøgelse, der er sat i gang via Sundhedsstyrelsen om kortlægning af årsager og mekanismer bag ulighed i sundhed og dødelighed.
Denne undersøgelse kan jo være et af de redskaber, der gør os mere målrettede i forhold til indsatsen for at fremme lighed i sundhed.
Sundhedsprofiler er et andet meget vigtigt værktøj for at højne vores sundhedstilstand.
Kommunerne har jo den borgerrettede forebyggelse, og mange kommuner er i gang med eller har lavet sundhedsprofiler, som lige nøjagtig er det værktøj, der er for den enkelte kommune til at se på, hvor man kan sætte ind.
Vi ved jo, at mennesker med god økonomi og uddannelse holder op med at ryge, og at de lytter til de sundhedskampagner, der gennemføres.
Derimod ved vi også, at mennesker med meget lave indkomster fortsat ryger og altså ikke tager gængse kampagner til sig.
Derfor mener jeg, at vores fokus skal målrettes langt tydeligere.
I forespørgslen i dag nævnes også skattefritagelsen af arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Jeg tager gerne den debat igen, men de her forsikringer er jo netop med til at øge den generelle sundhedstilstand.
Forsikringerne sikrer nemlig, at alle på en arbejdsplads skal være omfattet og altså ikke kun dem på direktionsgangen.
Men lige så vigtigt for mig er det, at de her sundhedsforsikringer er med til, at virksomhederne påtager sig et socialt ansvar, så medarbejderne hurtigt kommer i behandling og dermed også hurtigere kommer tilbage på arbejdspladsen og ikke ryger ud af arbejdsmarkedet.
Men hvad der er lige så vigtigt er, at der også sker en stor forebyggende indsats på arbejdspladsen.
Ulighed i sundhed er et væsentligt tema, og forebyggelse er nøgleordet i at forbedre sundhedstilstanden hos os alle sammen, men forebyggelse for mennesker med lave indkomster er essentielt, for at vi får skabt mere lighed i vores sundhedstilstand.
Derfor er temaet højt prioriteret hos mig som konservativ sundhedsordfører – et tema, som vi hele tiden skal forholde os til.
Men det mener jeg også de mange tiltag, videnskabelige undersøgelser osv. viser at vi faktisk forholder os konstruktivt til.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-06:
Jeg blev lidt nysgerrig, da ordføreren begyndte at snakke om det her med ligheden, bredden osv.
Skal det forstås på den måde, at fru Vivi Kier synes, at det skal ændres sådan, at folkepensionister, efterlønnere, studerende osv. også kan få et skattefradrag, såfremt de ønsker at tegne en sundhedsforsikring?
For så vil det jo være udbredt til hele befolkningen.
Er et det, fru Vivi Kier taler for?
Sådan kom det næsten til at lyde, og det er da nye toner fra Det Konservative Folkeparti.
Vivi Kier (KF), 2010-04-06:
Jeg kunne jo så næsten få lyst til at læse min tale op igen – jeg så, at taleren havde lidt travlt med at rende rundt, så han hørte måske ikke hele min tale – men det skal jeg undlade at gøre, og det giver tiden mig heller ikke mulighed for.
Nej, jeg prøver blot at sige om temaet ulighed i sundhedsvæsenet, at vi har en gruppe af mennesker i det her land, som har en helt anden sundhedstilstand, end vi andre har, og den er jeg dybt, dybt optaget af.
Og det mener jeg altså ikke har noget med vores sundhedsforsikringer at gøre.
Jeg synes også, det er væsentligt at forholde sig til, at der jo ikke er tale om en skattefritagelse, men blot om, at den, som er omfattet af forsikringen, ikke bliver beskattet af det, det koster at få udført behandlingen.
Jeg husker tydeligt tilbage i 2001, hvor der var en virksomhed, der rigtig gerne ville beholde manden på gulvet og derfor tilbød at betale for hans hofteoperation, fordi han ellers var endt med at blive fyret.
Det skulle han beskattes af, og det syntes man godt nok var urimeligt, og det synes jeg også det var.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-06:
Men vi er vel enige om, at det er en skattesubsidiering, så et eller andet sted er der nogle, der får et skattefradrag ved at tilbyde sundhedsforsikringer.
Så langt i erkendelsen går jeg også ud fra at selv Det Konservative Folkeparti er nået, når det gælder sundhedsforsikringer.
Nu er det så virksomhederne og ikke den enkelte, der kan trække det fra, og så er det jo sådan, at der forsvinder nogle penge fra statskassen, og der er nogle borgere, som får en nemmere og hurtigere adgang til en del af sundhedsvæsenet og åbenbart også, som vi kan forstå på de økonomiske vismænd, en hurtigere adgang til det offentlige sundhedsvæsen.
Er den logiske konsekvens for Det Konservative Folkeparti ikke at sige, at den hurtigere adgang også skal tilfalde folkepensionisten, efterlønneren, førtidspensionisten, den studerende eller den offentligt ansatte?
Jeg vil gerne høre, om ordføreren synes, at det er en rimelig forskel.
Vivi Kier (KF), 2010-04-06:
Til det sidste vil jeg sige, at det ikke kun drejer sig om private arbejdsgivere, det kan også være offentlige arbejdsgivere, som laver sådan en ordning med deres medarbejdere, hvis medarbejderne ønsker det.
Den hurtige adgang synes jeg at alle skal have, og derfor har denne regering jo faktisk også indført det udvidede frie sygehusvalg, som gør, at pensionist fru Hansen også har ret til at komme ud at blive behandlet på et privat sygehus på det offentliges regning, hvis hun skal vente mere end 4 uger.
Så den hurtige adgang har vi gennemført.
Så bliver der sagt, at pengene forsvinder med det her, men det ser vi ikke ens på.
Jeg mener faktisk, at de arbejdsgivere, der er omfattet af den her ordning, lægger rigtig, rigtig mange penge ind i vores sundhedsvæsen – mange flere penge end det tal, der bliver nævnt.
Så kan jeg jo blot konstatere, at det brede flertal, der var, dengang man vedtog at lave den her ordning, er væk, og at der er nogle, der ønsker at afskaffe den.