runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-11:
Det var et klokkeklart udenomssvar.
Jeg spurgte direkte ind til, hvordan det kunne være, at vi i valgkampen, hvor vi i Liberal Alliance præsenterede spareforslag, der kunne sikre Danmark i en økonomisk udfordrende situation, blev mødt med udsagn fra Socialdemokraterne, herunder fra statsministeren, om, at vi ikke kan spare os ud af krisen.
Det var jo det, der var svaret.
Det var ordene.
Vi kan ikke spare os ud af krisen.
Det står bl.a. her sort på hvidt.
Og så kommer valget.
Valget bliver overstået, og så siger regeringen pludselig noget helt andet.
Så siger regeringen, at nu skal vi til at spare os ud af krisen.
Ville det ikke have været mere reelt at fortælle vælgerne, at vi bliver nødt til at spare for at komme ud af denne krise?
Og så kunne vi andre have fremlagt vores spareforslag, hvad vi faktisk gjorde, og så kunne vælgerne have vurderet, hvem der kunne levere de bedste spareforslag.
I stedet bildte man vælgerne ind, at spareforslag slet ikke er nødvendige.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Jeg synes, det er helt rigtigt, at partierne før et valg skal lægge deres politik og de løsninger frem, som de ser landet har brug for.
Det var også det, Socialdemokraterne gjorde.
Vi ville lukke hullet i kassen, og 47 mia kr. var rigtig mange penge, vi skulle ud at finde.
Det er så formentlig mere nu, men det var rigtig mange penge dengang.
Vi havde forskellige løsninger, og en var at hæve skatten.
Det har vi sagt meget ærligt.
Det er ikke så populært at hæve skatter og afgifter, men vi gik faktisk til valg på at hæve skatterne og afgifterne for 18 mia. kr.
Det er så fair nok, at man er uenig i det, men det er dog et bud på, hvordan man lukker hullet i kassen.
For vi tror også på, at man i stedet for at spare sig ud af krisen skal arbejde sig ud af krisen.
Det var grundpillerne i det, vi gik til valg på.
Det var en del af det, og så havde vi en kickstart med i det, som vi også ønskede at gennemføre.
Efter valget er det lykkedes os at få flere indtægter til statskassen ved at hæve skatter og afgifter.
Vi har fremlagt et omfattende reformprogram, som skal sikre, at danskerne arbejder mere, altså arbejde os ud af krisen, og vi sætter nu gang i en kickstart, som skal sikre, at vi holder hånden under danske job.
Så der er jo sådan set en lige linje til det, vi har sagt under valgkampen.
Det er ikke fra ord til andet det, vi sagde i valgkampen, for vi skulle indgå et kompromis med andre partier.
Sådan er det, og det har vi det rigtig godt med, men der er jo en lige linje mellem det, vi sagde under valgkampen, og det, vi gennemfører nu.
Vi sagde også under valgkampens tredje dag, tror jeg, det var, at vi ville lede efter et forsigtighedsprincip, og det er også det, vi gennemfører nu.
Og det betyder ganske enkelt, at man ikke kan afholde udgifter, som man ikke også har indtægter til.
Det havde været godt, hvis den tidligere regering havde brugt forsigtighedsprincippet, men det gjorde de desværre ikke.
Men vi erklærede faktisk allerede på tredjedagen under valgkampen, at det var en del af vores metode, og det har vi også overholdt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-11:
Det er jo ikke lang tid siden, vi har overstået en valgkamp i Danmark, og da var der mange partiers forskellige bud på tingene.
I Liberal Alliance lagde vi kortene ærligt frem.
Vi sagde: Vi står over for en svær situation i dansk økonomi, som kræver markante reformer, som kræver besparelser på de offentlige udgifter.
Vi sagde det åbent og ærligt.
Vi fremlagde et program, der viste, at man skulle spare 72 mia. kr. på de offentlige udgifter.
Vi ville bruge 51 mia. kr. på skattelettelser, men havde så et finansieringsoverskud på 21 mia. kr. ifølge officielle tal fra ministerierne.
Det var det, vi lagde frem, og vi syntes, at vælgerne skulle have ærlig besked.
Det synes vi er ordentlighed i politik, altså at man giver vælgerne ærlig besked om, hvilken situation landet står i, og fortæller, hvilke løsninger man har på det.
Vi blev mødt med det modsatte af statsministerens parti.
Jeg står her med en pjece, som er udgivet af Socialdemokraternes organisation, hvor statsministeren dengang var og i dag er formand.
»Vi har en fair løsning på krisen« hedder det i overskriften, og pjecen prydes af statsministeren på forsiden.
Nu skal man forestille sig, at det er under valgkampen, for det, jeg står med her, er et print, jeg har lavet.
I valgkampen udkommer sådan en på glittet papir med fine røde farver og er i øvrigt i farver, så vælgerne rigtig kan tage den til sig.
Hvis man slår op på side 1 i denne pjece, kan man læse, at der står, hvad statsministeren flere gange gentog under valgkampen, nemlig: »Vi kan ikke spare os ud af krisen.«
Det var svaret til os, når vi sagde, at vi er i krise, og at vi bliver nødt til at spare.
Så lød den nuværende statsministers svar – den daværende oppositionsleders svar: »Vi kan ikke spare os ud af krisen.«
Nu har statsministeren så holdt en nytårstale, og minsandten om ikke tonen er ændret, så piben har fået en fuldstændig anden lyd.
I nytårstalen sagde statsministeren om tiden, der kommer: »Og ja, vi vil opleve nedskæringer og besparelser.«
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om det ikke havde været mere reelt at fortælle vælgerne om tingenes reelle tilstand og fremlægge nogle besparelsesforslag, så vi kunne have taget diskussionen om besparelsesforslagene under valgkampen – vi med vores, statsministerens parti med sine – og så kunne vælgerne have taget stilling ud fra det, i stedet for at det nu kommer som en tyv om natten fra regeringens side.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Det er absolut ikke polemik.
Det er faktisk en dybtfølt bekymring for samfundsudviklingen med den politik, regeringen har startet ud med, der gør, at jeg står hernede som spørger i dag.
Det er en dybtfølt bekymring for, hvordan man tror at man gør det mere attraktivt at investere i Danmark, når man hæver afgifterne for virksomhederne.
Det er en dybtfølt bekymring for, hvordan man tror at man får mere forskning, når man skærer ned med 419 mio. kr.
Det er en dybtfølt bekymring, fordi man gør udfordringen med arbejdsmarkedet endnu større ved at starte med at reducere arbejdsstyrken.
Derfor er det, jeg gerne vil have ministeren til at bekræfte, at i den tid, der var en VK-regering, har vi sat selskabsskatten ned, vi har sat arbejdsindkomstbeskatningen ned, vi har gjort det mere attraktivt at investere og mere attraktivt at arbejde i Danmark.
Og jeg vil bare gerne høre, hvad det er for nogle konkrete skridt, regeringen så vil tage.
Hvad vil ministeren konkret gøre på sit område for at leve op til en bedre konkurrenceevne?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Det er også en af de store opgaver, som det danske formandsskab har hovedansvaret for – ikke at løse, men at lægge sporene til kan løses.
Jeg vil tro, at man som lytter har kunnet høre, at de spørgsmål, jeg er blevet stillet i dag, også er blevet stillet før jul.
Det er stort set det samme talepapir, jeg har.
Det kunne måske tyde på, at vi har brug for en opposition, som også går lidt mere konstruktivt ind i, hvordan vi løser udfordringerne i fællesskab frem for at fortsætte en polemisk spørgeteknik i Folketingssalen.
Jeg vil gerne starte med at anerkende, at selskabsskatten blev sat ned, og at indkomstskatten blev sat ned under den forrige regering.
Jeg håber så også, at spørgeren vil anerkende, at der faktisk manglede finansiering til det, hvilket har forværret dansk økonomi i en sådan grad, at vi i særdeleshed er blevet udfordret.
Og den nye regering sagde fra dag et, at vi er nødt til at få en bedre balance mellem indtægter og udgifter, for man kan ikke fortsætte med at bruge flere penge, end man har, sådan som den forrige regering gjorde.
Det blev først opdaget, da krisen ramte Danmark efter 2008 – både den udefra og den selvskabte.
Men da blev det også klart, at der blev brugt flere penge, end der kom ind.
Den udfordring har vi overtaget, og den skal vi jo finde løsninger på.
Det er bare lige, for at vi har historikken på plads.
Ud over det, jeg har nævnt, kan jeg sige, at vi jo også, som det fremgår af regeringsgrundlaget, igangsætter et meget målrettet arbejde med en ny erhvervsstrategi på de områder, hvor Danmark har nogle særlige styrkepositioner, ikke med at lave lange strategiplaner, men med at lave meget konkrete handlingsplaner, som kan være med til at skabe bedre rammevilkår for erhvervsvirksomheder, og som også er med til at understøtte erhvervsudviklingen gennem nye former.
Det kan være reguleringer, det kan være uddannelses- og forskningsinitiativer.
Men alt det gør vi i samråd og partnerskab med erhvervsvirksomheder og erhvervsorganisationer, sådan at vi er sikre på, at vi får den rigtige dosering til at skabe et godt fundament for en fremtidig vækst i Danmark.
Mette Bock (LA), 2012-01-11:
Jeg skal på ingen måde forsvare den tidligere regering – heller ikke på dette punkt – men jeg vil stadig væk sige, at den matematiske retfærdighed jo ikke altid er den, der giver den bedste løsning.
Vi ved, at vi i fællesskab på tværs af mange andre områder har et problem i forhold til at have uddannelsespladser også andre steder end i de helt store byer, og det kan undre, at man – selv om man så laver den matematiske fremskrivning og siger, at man gør det, i forhold til hvordan søgningen er osv. – ikke benytter sig af det håndtag, der faktisk er her, og som det ville have været muligt at skrue på.
I Svendborg har de f.eks. kun fået tildelt yderligere 5 pladser.
Det er selvfølgelig logisk, rationelt og matematisk korrekt at sige, at hvis de ikke tidligere har fået udfyldt deres studiepladser, hvorfor så gøre det, men hvis man vil ind og regulere – hvilket vi jo normalt ikke er meget for i Liberal Alliance – fordi man faktisk kan se, at der er en udfordring i dele af Danmark, ville der her have været en åbenbar mulighed for at gøre det på en anden måde.
Derfor kan det undre, at man gør det på en matematisk korrekt og dermed på papiret retfærdig måde og derved kommer til at skubbe til den skævvridning af Danmark, som jeg tror vi faktisk på tværs af mange politiske partier ikke bryder os om at se på.
Er det ministerens holdning, at den geografiske tildeling af de 170 studiepladser til maskinmesteruddannelserne, hvor 125 af studiepladserne tilfalder Aarhus og København, mens kun en håndfuld tilfalder SIMAC i Svendborg, afspejler et generelt ønske i regeringen om en uddannelsesmæssig skævvridning af Danmark?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Problemet med at betale for klimatilpasning er jo, at der kun er os til at betale regningen.
Det vil sige, at hvis ikke vi gør de hensigtsmæssige ting, hvis ikke vi indretter vores kloaksystemer, vores veje og vores forskellige måder at aflede vandet på intelligent, kommer vi bare til at betale meget mere i den anden ende, for så skal vi betale for oprydning og stigende forsikringspræmier.
Så det, vi har sagt meget tydeligt, er: Lad os forebygge i stedet for at rydde op.
Man bruger pengene meget bedre, og det er meget billigere, og der er jo kun os til at betale regningen.
Så lad os da gøre det på den intelligente og billigste måde.
Anni Matthiesen (V), 2012-01-11:
Her til sidst vil jeg gerne lige spørge, om der så ikke kan være en fare i forbindelse med det.
Ministeren har bl.a. meldt noget ud om, at det vil være hensigtsmæssigt i forhold til den kommende klimatilpasning, at det bliver på den måde, at man finansierer klimatilpasning via taksterne?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Ja, det er klart intentionen at komme i retning af, at man betaler for det, man belaster med, men så må man også helt ærligt sige, at det kan betyde stigende priser for nogle forbrugere.
Og det er jo også en svær situation i dag, hvor der er mange mennesker, der oplever en krise tæt på sig.
Så vi skal tænke os rigtig godt om, inden vi gør det her, men det er klart, at det er den retning, vi går i.
Anni Matthiesen (V), 2012-01-11:
Synes ministeren, og kan ministeren dermed bekræfte, at det er vigtigt nu at få ændret reglerne omkring det med spildevandsbetalingen, sådan at vi også sikrer, at hver enkelt forbruger i højere grad betaler for det, de egenlig, kan man sige, forurener eller i hvert fald udleder – sådan lidt i tråd med forureneren betaler-princippet?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Altså, det er klart, at når vi kigger på spildevandsbetalingen i dag, er der nogle, der skal betale regningen.
Og hvis det ikke er de store virksomheder, der betaler deres del, bliver det forbrugerne og de mindre virksomheder, der kommer til at betale.
Så står vi og skal afveje, om det er de store virksomheders konkurrenceevne, der er vigtigst, eller om det er borgernes pengepung, der er vigtigst.
Det er jo en svær politisk afvejning, og jeg synes, det er vigtigt, at vi kan få diskussionen også i dag om, hvordan vi skal gøre det.
Min intention er selvfølgelig at prøve at komme tættere på, at man faktisk betaler for det, man bruger, og det vil sige, at man ikke bare betaler for det vand, man hiver ud af hanen, og så tæller det også som ens spildevand, men at man kan begynde at se, at vi faktisk også betaler for vores regnvand.
I dag betaler man jo det samme, uanset om man sender 10.000 m³ vand i kloakken eller 1.000 m³ vand – da betaler man f.eks. for sin grund.
Så det kunne være smart, hvis vi kunne komme frem til et sted, hvor man også betalte, efter hvor meget vand man sender i kloakken, hvor meget man belaster det fælles system – det er jo det, man også kunne kalde kostægte.
Og så skal vi tænke os godt og grundigt om, inden vi gør det her, for det er jo et meget indviklet og komplekst område, og vi skulle nødig ødelægge en model, der i øjeblikket er nem at administrere, og som får forbrugerne til at spare på vandet.
Anni Matthiesen (V), 2012-01-11:
Det glæder mig at høre, at ministeren netop også omtaler det med, at det også er vigtigt at have fokus på konkurrenceevnen.
I den forbindelse vil jeg egentlig gerne spørge ind til, om ministeren ikke også er enig i, at man netop også er nødt til at have det med konkurrenceevnen i baghovedet, når man jo nu risikerer overbetaling.
Bl.a. har vi jo et eksempel fra et slagteri, som det blev beskrevet i Nordjyske her den 23. december, der faktisk havde en overpris på godt 13 mio. kr. ud af 15 mio. kr. i spildevandsbetalingen.
Jeg vil godt høre, om ministeren ikke synes, at der er nogle ting omkring netop det, at der er overbetaling, og det, at man samtidig jo også godt vil styrke den danske konkurrenceevne, som er modstridende.
Anni Matthiesen (V), 2012-01-11:
Hvad er ministerens holdning til spildevandsudvalgets analyser, der viser, at danske fødevarevirksomheder betaler en kraftig overpris for rensningen af deres spildevand?
Hvad er ministerens holdning til spildevandsudvalgets analyser, der viser, at danske fødevarevirksomheder betaler en kraftig overpris for rensningen af deres spildevand?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Jeg vil meget gerne hjælpe, og det gør jeg bedst ved at finde ud af, hvad der foregår, altså sætte det arbejde i gang og finde ud af, hvad der sker derude.
Det har vi jo gjort, og vi kommer allerede med det her i foråret 2012.
Det er sådan set rimelig hurtigt, i betragtning af at problemet opstod for over 2 år siden.
En ny regering, der har siddet i under et halvt år, er allerede godt i gang med det her og kommer med en udredning her i løbet af foråret.
Vi tager fat på problemerne og gør noget ved dem.
Jeg har endda her i dag meget klart tilkendegivet, at det ligger mig på sinde, at helt almindelige mennesker og folk med en ikke særlig høj indkomst også har mulighed for at få en kolonihave, for det var jo lige præcis det, der var meningen med kolonihaverne.
Det var jo lige præcis hele grundlaget for kolonihavetanken, at folk, som måske ikke tjener så mange penge, også har mulighed for at komme ud og være i en kolonihave, komme ud til noget jord og græs, hvor der er noget lys, og hvor der tit også er ren luft.
Den tanke har jeg meget tydeligt bakket op om i dag.
Så lad os nu lige afvente tingene og have respekt for de mennesker, der er derude; dem, der er interessenterne, dem, der har med det at gøre.
I stedet for at jeg står her på Christiansborg og kloger mig, lad os så lige lade virkeligheden udtale sig og komme med deres besyv til, hvad der er det rigtige at gøre.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Jeg synes bare, at ministeren skylder de her borgere, der i dag er i klemme, at fortælle, hvad der er af muligheder for, at man i ministeriet eventuelt kunne finde en sum penge til de lejere, der er kommet i klemme.
En stigning på 600 pct. er jo noget, folk kan mærke på deres pengepung.
Hvis man er folkepensionist, eller hvis man er på en anden overførselsindkomst, har man ikke ret mange penge at gøre godt med.
Derfor kunne det være rigtig rart, hvis ministeren ligesom siger, at man gerne vil prøve at hjælpe, hvis det er muligt at finde en sum penge, så de her folk eventuelt kunne få deres leje tilbage.
Er der andre områder, hvor man allerede nu kan sige, at man ikke er enig i den måde, det er foregået på i nogle af kommunerne, hvor de bare har hævet lejen?
De der små tilkendegivelser synes jeg mangler.
I stedet for propper man det bare ned i en syltekrukke, og ministeren siger, at vi må vente, til hele udredningsarbejdet er færdigt.
Vil ministeren kommentere det?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Igen må jeg sige, at der er sat et arbejde i gang, hvor alle interessenterne bliver inddraget; hvor KL og forskellige andre interessenter bliver inddraget og kan komme med indspark til, hvordan vi skal løse problemerne.
Jeg synes, det er en mere hensigtsmæssig måde at gøre det på, og det er mere respektfuldt over for dem, der er involveret, end at jeg står her i dag og udtaler mig om, hvad der er rimeligt, og hvad der ikke er rimeligt. Jeg har helt tydeligt sagt, at det for mig er enormt vigtigt, at de her kolonihaver er tilgængelige for alle borgere i alle indkomstklasser, og dermed har jeg jo også sagt meget tydeligt, at det skal være nogle priser, som man også har råd til, selv om man er folkepensionist.
Så lad os nu gå ind og finde ud af, hvor stort problemet er, hvordan det foregår i de forskellige kommuner, lad os lytte til de mennesker, der har med det at gøre, og som sidder sammen og diskuterer det, og så de kan komme med deres indspark til det her, før vi haster ud og gør et eller andet tjuhej og svinger om os med urimeligheder og hvad som helst.
Lad os nu lige se det arbejde og gøre tingene grundigt i stedet for at skabe en konflikt, der måske ikke nødvendigvis er der.
Mette Bock (LA), 2012-01-11:
Jeg vil gerne endnu en gang bede mig fritaget for at have et ansvar for, hvad den tidligere regering har lavet af ulykker.
Dertil kommer, at jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke har gjort det bedre.
Det er prisværdigt, at disse studiepladser er oprettet, men det er ærgerligt, når man havde muligheden for at gøre det endnu bedre og oven i købet for at tage andre hensyn end de meget snævre uddannelsespolitiske, at man ikke har gjort det.
Jeg vil bare opfordre ministeren til, når der fremover tales om tildeling af studiepladser, at man også har det her perspektiv med, fordi det vil få afgørende betydning, også for udviklingen uden for de store byer i Danmark.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Tak for ordet, og godt nytår til statsministeren.
Jeg ved ikke, om det var et mål for regeringen, men regeringen har i hvert fald opnået at gøre det dyrere at være dansker.
Med de mange nye afgifter, der er kommet, er det blevet et dyrt nytår for danskerne, og det ser ud til at blive endnu dyrere.
En af de danskere, det er blevet dyrere for, er Christina Juhl, som statsministeren muligvis husker fra valgkampens dag to, hvor statsministeren var på besøg hos Christina Juhl.
I dagens udgave af Politiken siger Christina Juhl: »Hun«, altså statsministeren, »gav mig personligt hånden og lovede, at det ikke ville være dyrere for mig at være boligejer«.
Og videre i artiklen: »Nu kan jeg se, at jeg skal betale 2.000 kroner mere om året«.
Hvem er det, der tager fejl?
Er det Christina Juhl eller statsministeren?
Mette Bock (LA), 2012-01-11:
Hvis det er den logik, der ligger til grund for den uddannelsestænkning, som vi skal have fremover, bliver resultatet jo, at vi får færre og større uddannelsesinstitutioner.
Og perspektivet kan meget vel blive, at vi ikke længere får uddannet mennesker i Vestjylland, Nordjylland, på Sydfyn og andre steder, hvis det er den – undskyld, jeg siger det – markedslogik, der kommer til at ligge til grund for den tænkning.
Jeg må bare igen sige: Ros til, at studiepladserne er blevet oprettet, men ærgelse over, at man ikke gjorde det så godt, som man kunne have gjort det, når man nu havde mulighed for det.
Og vi ved jo, at størrelse betyder noget, og det vil sige, at de meget små uddannelsessteder meget let kommer i en situation, hvor småt bliver til mindre.
Derved kunne man ved også at tænke volumen og det regionalpolitiske ind måske ad den vej skabe en større søgning.
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Nu har jeg i besvarelserne i dag og sidste gang, og jeg vil også tro forrige gang, jeg var her, understreget, at regeringen er ved at sætte et arbejde i gang med udvikling af en erhvervsstrategi, som skal føre frem til konkrete handlingsplaner.
Så kunne spørgeren jo sige: O.k., lad os se, hvad det giver.
Jeg har i dag sagt, at vi nedsætter et virksomhedsråd, hvor vi inddrager virksomhederne i arbejdet med, hvordan vi sikrer, at vi fortsat både letter de administrative byrder og den måde, de opleves på af den enkelte virksomhed.
Jeg har her i dag meddelt – ikke som noget nyt, men gentaget det – at regeringen har besluttet at fremlægge en særlig eksportstrategi, en erhvervsstrategi over for BRIK-landene.
Det er dog tre konkrete initiativer, som er blevet sat i søen, og som kommer sådan løbende – BRIK-strategien bliver fremlagt i næste måned.
Så spørgeren kan se, og – hvad jeg i hvert fald er glad for – erhvervsorganisationerne, erhvervsvirksomhederne har registreret, for de er jo inddraget i arbejdet, at der sker noget.
Det er sådan set en kendt strategi, og jeg tror også, den forrige regering brugte den.
Mads Rørvig (V), 2012-01-11:
Jeg er meget ked af, at jeg her bliver beskyldt for ikke at være konstruktiv, for det synes jeg egentlig jeg er.
Man kan sige, at ministeren på området jo ligesom har serveretten, med hensyn til hvordan vi kommer ud af den her krise, og skal fremlægge de løsninger.
Og vi hører i nytårstalen – hvad ministeren også tidligere læste op fra talepapiret – nogle overskrifter.
Ministeren nævnte som besvarelse på det forrige spørgsmål, at man vil satse på bedre uddannelse og mere forskning, og at man vil skabe bedre rammevilkår.
Det lyder rigtig godt, og det flugter jo også med, hvad statsministeren sagde i nytårstalen, men man kommer ikke så meget længere i arbejdet med at gavne dansk økonomi ved at stoppe der ved overskriften.
Det er bare derfor, jeg må spørge ministeren om bl.a. forskningsområdet, hvor man nu skærer ned med 419 mio. kr., og så siger man, at man vil være bedre til forskning.
Man siger, man vil være mere konkurrencedygtig, mens skatter og afgifter ryger op med over 5 mia. kr. årligt.
Hvad er det så, der gemmer sig under de her konkrete overskrifter, som ministeren nævnte, som gør det bedre at drive virksomhed i Danmark?