runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2008-12-19:
Indtil de seneste korte bemærkninger fra hr. Søren Krarup og fru Pia Kjærsgaard har denne debat jo været et spil med blind makker - et spil, hvor der har været én bestemt genererende kraft i debatten, som slet ikke har været omtalt.
Jeg tænker på professor Henning Kochs påstand om grundlovsbrud, som flere, bl.a. hr. Henrik Dam Kristensen, har tilsluttet sig.
Men nu er han ligesom alle andre ordførere minus fru Johanne Schmidt-Nielsen på vild flugt fra den påstand, at der er tale om grundlovsbrud.
Jeg synes, at en af fordelene ved debatten her har været, at professor Henning Koch ikke mere vil blive taget alvorligt som seriøs forfatningsretsekspert, men fremover vil blive betragtet som en utroværdig agitator.
Fru Pia Kjærsgaard har allerede mindet om åbningsdebatten i 2001, hvor fru Pia Kjærsgaard sagde, at islam i sin fundamentalistiske udgave skal bekæmpes.
Her sagde Henning Koch efterfølgende, at fru Pia Kjærsgaard skæmmede grundloven - et fuldstændig besynderligt begreb.
Det var også Henning Koch, der under blasfemidebatten her i Folketinget erklærede, at det var meget vigtigt at bevare blasfemiparagraffen, fordi den kan være et retligt værn mod Tidehverv.
Til oplysning for eventuelle ukyndige skal jeg oplyse, at Tidehverv er det teologiske forum, som hr. Søren Krarup og jeg tilhører, og det var altså meget vigtigt at bevare blasfemiparagraffen, for at man kunne - som han udtrykte det - inddæmme hr. Søren Krarup og mig og fratage os ordet.
Under den seneste debat blev der sagt i tv-avisen til Henning Koch, at professoren altså mener, at der er tale om grundlovsbrud.
Hertil svarede Henning Koch: Ja, der er tale om et brud på de principper, der ligger bag grundlovens § 71.
Prøv lige at høre godt efter: Der er altså ikke tale om grundlovsbrud, men der er tale om et brud på nogle principper, som ligger bag grundloven i den version, Henning Koch fortolker den.
Jeg synes, der er kommet tre gode ting ud af denne debat.
For det første får vi en god lov, som skaber i hvert fald den bedst mulige tryghed under de forhåndenværende omstændigheder; for det andet har vi fået Socialdemokratiets udlændingepolitiske slingrekurs udstillet i den grad, at vælgerne fremover ved, at partiet i hvert fald ikke er et udlændingepolitisk regeringsalternativ, og for det tredje har vi fået det ud af debatten, at vi har fået skudt hul i den fordom, som mange politikere i denne sal lider under, nemlig at jurister altid har ret.
Blandt politikere er der en tilbøjelighed til at betragte juristudsagn som udsagn fra Oraklet i Delfi.
Det er slet ikke noget, man skal tage stilling til, man skal bare gå ud fra, at juristerne har ret, og så handle derudfra.
Jeg tror, at man efter denne debat skulle tænke på at besinde sig lidt.
Det vil sige, at politikere i højere grad skulle bruge deres egen sunde fornuft og gå argumenter fra jurister efter i sømmene, så man bliver i stand til at skelne mellem, hvornår en jurist udtaler sig som juridisk ekspert, og hvornår han udtaler sig som en vulgær agitator.
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Der er nogle helt fundamentale retsprincipper, som vi hidtil har bygget vores samfund på.
Jeg kan forstå, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti ikke mener, at vi skal bygge på dem længere, de skal i hvert fald ikke gælde for alle mennesker.
Der har jeg den holdning, at det hidtil har været fundamentalt i Danmark, at der gælder de samme retsprincipper for alle, at frihed er for Loke såvel som for Thor.
Det synes jeg er vigtigt at vi fastholder i Danmark.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi fastholder, at man ikke må foretage frihedsberøvelse af en gruppe af personer, men at det kræver en konkret begrundelse for hver enkelt person, hver gang man skal frihedsberøve dem.
Det vil jeg håbe at Dansk Folkeparti også vil være med til.
Jeg synes, det ville være godt, hvis Dansk Folkeparti besindede sig og sagde: Vi mener faktisk, at vi skal have et stærkt demokrati i Danmark.
Og den bedste måde at forsvare demokratiet i Danmark på er ved at holde fast i vores principper og sige, at de principper og det demokrati, vi har, er stærkt nok til at modstå de angreb, som nogle galninge måtte komme med.
Det ville være det stærkeste forsvar for demokratiet, ikke at begynde at indskrænke det.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-19:
Nu er vi også ovre ved Guantánamo.
Man kan i øvrigt undre sig over, at De Radikale har formået at melde ud, at Danmark skal modtage de fanger, som bliver løsladt fra Guantánamo.
Det kunne vi så også inddrage, og så kunne vi måske være heldige at få endnu flere på tålt ophold; vi ved jo ikke, hvilke mennesker det eventuelt er, vi kunne få hertil.
Det er jo det alternativ, der kunne være.
Jeg kunne forstå på fru Line Barfod, at Socialdemokraterne, som Enhedslisten støtter, og Det Radikale Venstre, som Enhedslisten støtter, indskrænker demokratiet.
Det er jo det, som fru Line Barfod siger.
De indskrænker demokratiet, men de er ikke udemokratiske.
Måske kunne fru Line Barfod komme med en nærmere redegørelse for - det kan fru Line Barfod ikke lige gøre med den taletid, hun får her efterfølgende, men måske ved en anden lejlighed - hvornår man indskrænker demokratiet, hvornår man er udemokratisk, hvornår man er det ene, og hvornår man er det andet.
Kan fru Line Barfod ikke selv høre, at det ikke hænger sammen?
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Nu er der, vil jeg så understrege, heldigvis et stykke fra, at man indskrænker demokratiet, og til, at man bliver udemokratisk.
Heldigvis er der et stykke vej, man kan nå at tænke sig om, man kan nå at blive klogere.
Den terrorlovgivning, der blev gennemført både i Danmark og mange andre lande i verden efter terrorangrebet mod USA den 11. september 2001, var der mange elementer i, som vi mener indskrænkede demokratiet, og derfor stemte vi også imod.
Heldigvis har mange indset, at det var et problem.
Vi har lige hørt i dag, at den nuværende og også kommende forsvarsminister i USA vil lægge en plan for at afvikle Guantánamo, fordi man i dag kan indse, at det var en forkert vej at gå.
Vi har hørt, at man diskuterer, hvordan vi kan indføre domstolskontrol i stedet for administrativ udvisning.
Det går også justitsministeren ind for, ligesom Socialdemokratiet og De Radikale har sagt, at man må se på det, der blev indført dengang, så det kommer til at være i overensstemmelse med retssikkerheden.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man kan lytte og blive klogere.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-19:
Jeg tror godt, folk kan høre, at fru Line Barfod er lidt ude på overdrevet.
Man kommer jo mildest talt vidt omkring.
Jeg kunne næsten forledes til at tro, at det er Enhedslistens officielle standpunkt, at de, der stemmer for den her tuneserlov, er at sammenligne med nazister.
Sådan måtte jeg jo næsten forstå fru Line Barfod, da fru Line Barfod rigtig foldede sig ud.
Jeg finder næsten anledning til at bede fru Line Barfod om at genoverveje den udtalelse.
Man kan altid komme til at begå en brøler, det er jo fint nok.
Fru Line Barfod taler jo meget om demokratiet, og hvad det vil sige at være demokratisk, og jeg kan forstå, at noget af den lovgivning, som faktisk ligger til grund for den diskussion, vi har i dag, nemlig terrorlovgivningen, som jo kom som følge af angrebet den 11. september 2001 i USA, er udemokratisk.
Det kan jeg forstå på fru Line Barfod.
Men jeg forstår også, at Enhedslisten mener, at der skal en ny regering til, og at den regering bl.a. skal bestå af Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre.
Er Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre efter Enhedslistens opfattelse så også udemokratiske?
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Jeg hørte ikke et eneste argument fra fru Pia Kjærsgaard, og jeg går ud fra, at det må betyde, at Dansk Folkeparti synes, at det er helt i orden, at vi siger, at vi tilsidesætter grundlæggende retsprincipper.
Jeg synes bare, at det må gøre det lidt sværere for Dansk Folkeparti, næste gang Dansk Folkeparti vil gå ud og pålægge andre, at de skal bekende sig til det danske demokrati, for ifølge Dansk Folkeparti indebærer det åbenbart ikke, at man går ind for princippet om, at der skal en konkret begrundelse til, hvis man skal frihedsberøve et menneske.
Det at bekende sig til det danske demokrati går åbenbart ifølge Dansk Folkeparti heller ikke ud på, at en person er uskyldig, indtil vedkommende er dømt.
Tværtimod, så mener Dansk Folkeparti, at man er skyldig, lige så snart det er blevet påstået, at man er skyldig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-19:
Jamen Henning Koch bliver jo også brugt af fru Line Barfod - bare i en anden sammenhæng - men det må man altså gerne.
Jeg vil godt gentage, hvad Henning Koch også sagde dengang.
Jeg siger ikke, at Pia Kjærsgaard er en ny Hitler, eller at det, hun siger, skal forbydes, men det giver mindelser om 1930'ernes retorik.
Altså, der må jeg bare gentage, hvad jeg sagde før: Jeg betragter ikke Henning Koch som troværdig i den her sammenhæng overhovedet, og jeg vil så lige meddele fru Line Barfod, at jeg ved høringen sagde til Henning Koch, at jeg ville fremføre det her, når forslaget kom til behandling i Folketingssalen, så det er han sådan set helt indforstået med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Jeg har de sidste dage fået en del mail, hvor folk spørger, hvordan det kan være, og om det virkelig skal være sådan, at man kan spilde folks tid med, at jeg skal stå her og svare på det samme igen og igen, fordi de samme spørgsmål bliver stillet.
Lovforberedende arbejde skal altså ikke offentliggøres, og det har jeg gjort rede for indtil flere gange i dag samt skriftligt, i samråd og under andenbehandlingen.
Loven har til formål at styrke kontrolforanstaltningerne, og det er det svar, jeg giver hver gang, uanset hvor mange gange der bliver spurgt.
Jeg er slet ikke irriteret.
Vi kan stå her til midnat eller til i morgen, hvis ikke formanden stopper os.
Jeg er frisk.
Jeg elsker den her talerstol, så jo længere, jo bedre for mig.
Med hensyn til domstolene: Jamen domstolenes stilling er uændret.
Domstolenes stilling fremgår af grundloven.
Det er fuldstændig uændret.
Det er der også svaret på i udvalgsspørgsmålene.
Grundlovens § 63 er helt uanfægtet, naturligvis.
Grundlaget for al lovgivning og administration af loven er, at vi har grundlovens § 63.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-19:
Synes ministeren, at den dømmende magt er blevet styrket eller svækket med det her forslag?
Det vil jeg meget gerne have et svar på.
Så vil jeg også meget gerne spørge igen: Mener ministeren, at den her lov skaber mere tryghed bl.a. for Kurt Westergaard?
Det er jo bl.a. hans situation, der gør, at vi vil få den her lov.
Det er jo et meget reelt spørgsmål, og jeg ville også gerne have et reelt svar.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Jeg har overhovedet ikke noget kendskab til hr. Kurt Westergaard.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-19:
Tak for det.
Med risiko for at gentage nogle spørgsmål, som jeg ved har irriteret ministeren, vil jeg alligevel tillade mig at stille et spørgsmål.
Netop som nyvalgt folketingsmedlem har jeg lidt svært ved at forholde mig til magtens tredeling, sådan som ministeren står der og forsvarer den.
Ministeren anklagede lige før fru Hækkerup for at blande den udøvende og den lovgivende magt sammen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvordan ministeren synes, at den dømmende magts situation er i den her sag.
Er den blevet styrket, er den blevet svækket?
Så vil jeg også gerne høre noget andet.
Ministeren svarede ikke rigtig på hr. Khaders spørgsmål om, hvorvidt Kurt Westergaard, hvis den her lov bliver vedtaget, kommer til at have det mere trygt.
Jeg vil gerne høre, hvad ministerens svar er, og altså ikke bare stille Kurt Westergaard det spørgsmål.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Nu må julestemningen være løbet helt af med oppositionen, men jeg takker for omsorgen for min samvittighed.
Det er sådan, forfatningen fungerer; at ethvert lovforslag fremsat af en minister er fremsat på regeringens vegne.
Ida Auken (SF), 2008-12-19:
Ministeren bliver ved med at henvise til, at den her lov er regeringens ønske.
Skal det forstås sådan, at hvis det var integrationsministeren helt alene, der skulle bestemme, så havde vi ikke fået den her lov?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Jeg ved ikke, om fru Karen Klint havde forestillet sig, at lovforslaget kom flyvende til os ud af den blå luft.
Jeg synes, det er meget naturligt, at man skriver, at der har været nogle overvejelser - og det er det, der har været.
Karen J. Klint (S), 2008-12-19:
Det har jeg fuld forståelse for, men kan lovforberedende arbejde være hemmeligt arbejde, når man selv henviser til det i teksten i bemærkningerne til lovforslaget?
Det er i hvert fald et nyt princip.
Ida Auken (SF), 2008-12-19:
En af grundene til, at jeg spørger til det her, er jo, at der som bekendt kun mangler én stemme til at vælte det her lovforslag.
Derfor synes jeg egentlig, det er meget, meget interessant, at integrationsministeren kunne være denne ene stemme.
Så kan man selvfølgelig godt sige, at integrationsministeren også er en del af regeringen, men jeg kommer ligesom med en opfordring.
Integrationsministeren står lige nu og har skrevet under på grundloven, står med sin samvittighed, og derfor er vi selvfølgelig meget, meget interesseret i at høre, hvad den gamle fru Birthe Rønn Hornbech mener om det her.
Derfor vil vi også gerne vide, om integrationsministeren, hvis det var hende selv, der havde siddet, havde lavet det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-19:
Så er vi da enige om én ting: Jeg elsker også, når ministeren er på talerstolen.
Men når det er sagt, så vil jeg sige, at jeg godt har forstået, hvad formålet er - hvis vi lige tager det.
Det spørgsmål, som vi har tryglet og bedt om og ønsket at få svar på, er, hvorfor man vil gøre det.
Det var det, jeg spurgte om under andenbehandlingen og ikke fik svar på, og det var det, fru Pia Christmas-Møller spurgte om lige før.
Det plejer jo at være sådan i et parlament, at man argumenterer for det, man vil gøre.
Jeg forstår godt, hvad man gør, men hvorfor?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Ja, men jeg sikker på, at jeg også har hørt hr. Simon Emil Ammitzbøll bruge som begrundelse, at når man ændrer nogle regler, når man ønsker at skærpe noget, så er det, fordi man ønsker en bedre kontrol.
Og det nytter ikke noget, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke er tilfreds med den begrundelse.
Det er alligevel lidt sjovere.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-19:
Vi har spurgt: Hvorfor?
Og vi har spurgt: Hvorfor?
Og fru Karen Ellemann har sagt: Fordi.
Og vi har spurgt: Hvorfor?
Og fru Helle Sjelle har sagt: Fordi.
Og vi har spurgt: Hvorfor?
Og hr. Peter Skaarup har sagt: Det er, fordi vi vil sikre Kurt Westergaard mod tuneseren.
Og vi har spurgt: Hvorfor?
Og ministeren har så igen sagt: Fordi.
Så vi står tilbage med, at Dansk Folkeparti stemmer for, fordi de vil beskytte Kurt Westergaard imod en tuneser, som vi alle sammen godt ved ikke får ændret situationen på grund af det her forslag, og at ministeren og regeringen fremsætter forslaget fordi.
Nu har vi haft en første, en anden og en tredje behandling, og man kan ikke sige, at vi ikke har diskuteret det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Og jeg siger igen: Vi ønsker en skærpet kontrol, derfor er en lovændring nødvendig.
Jeg er sikker på, at den slags begrundelser har hr. Simon Emil Ammitzbøll også betjent sig af i sin tid.
Det er jo indlysende.
Hvis man ønsker det, skærper man loven.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-19:
Jeg bad jo bare om at få begrundelsen for, hvorfor man ændrede loven, så jeg vil gerne bede ministeren sige det igen.
Undskyld, jeg kunne heller ikke høre, hvad formanden sagde.
Jeg må desværre sige, at jeg ikke fik fat i hele svaret på grund af småsnakken i Folketingssalen, men det må jo så være, hvad det være vil.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Jamen fru Line Barfod kan ikke fremtvinge nogle svar, som jeg ikke ønsker at give, ved i den grad at manipulere og forudsætte og påstå noget, jeg overhovedet ikke har sagt, nemlig at jeg skulle være blevet truet af nogen.
Jeg har ikke på noget tidspunkt hverken sagt eller ment det eller er blevet det.
Jeg ved ikke, hvad fru Line Barfod egentlig bilder sig ind.
Karen J. Klint (S), 2008-12-19:
Tak for det.
Nu fik jeg så næsten det ene spørgsmål besvaret, for jeg hørte for lidt siden, at ministeren svarede hr. Naser Khader, at alle var en trussel, men nu siger ministeren jo, at der er nogle nuancer i det, og der var et af mine spørgsmål netop, om ministeren vil bekræfte, at ikke alle 18 personer, der rammes af den her lov, udgør en trussel mod landets sikkerhed.
Det andet spørgsmål går på lovkvaliteten, for selv om der står »Med lov skal land bygges« uden for vores dør her, så plejer det jo også at være sådan, at vi kender alle de byggesten, der indgår i en lov, og når regeringen i sit lovforslag henviser til en undersøgelse, er det så ikke atypisk, at den undersøgelse, når der nu henvises til den, ikke er tilgængelig for os, der skal sagsbehandle lovforslaget i et stående udvalg?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Ja, hvorfor?
Det er forklaret mange gange.
Det drejer sig om mennesker, der har pligt til at udrejse af landet, som enten er til fare for landets sikkerhed, eller som er straffet for forbrydelser, og som ikke har lov til at være her.
Det er helt i orden, at det ikke er nok for fru Pia Christmas-Møller, men det er altså nok for os, der stemmer for lovforslaget.
Jeg gentager gerne: Det her drejer sig om personer, der på grund af strafbare forhold, eller fordi de er til fare for landets sikkerhed, ikke har lov at være her.
Og det lovforslag er, som jeg ønsker det.
Kamal Qureshi (SF), 2008-12-19:
Jeg vil prøve at følge op på hr. Naser Khaders spørgsmål.
Ministeren siger, at det er et nødvendigt lovforslag, og jeg husker da i hvert fald fra mange af de debatter, som ministeren deltog i, før hun blev minister, at hun sagde, at det selvfølgelig gjaldt om, når man vedtog en lovgivning, ikke at ramme personer med den lovgivning, som det ikke var nødvendigt at ramme.
Derfor synes jeg da, at det er relevant at spørge, hvor mange af de personer, som bliver ramt af den her lov, der er en reel trussel mod nogen som helst, og hvor mange af dem ministeren gerne ville have ikke blev omfattet af loven.
Jeg har tidligere nævnt et eksempel med en kinesisk læge, som er mor til tre børn, og som også bliver omfattet af den her lovgivning.
Hun kommer nu til at få ødelagt sit familieliv med et lille spædbarn og to små børn, og manden har ophold i Danmark.
Er det nødvendigt, at den pågældende person rammes af den her lov?
Er det en del af det, som ministeren siger er en nødvendighed?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Det må hr. Naser Khader tale med Kurt Westergaard om.
Naser Khader (LA), 2008-12-19:
Kan Kurt Westergaard fra i dag sove mere trygt om natten end i går?
Kamal Qureshi (SF), 2008-12-19:
Ja, jeg må prøve at se, om jeg kan finde mit julehumør frem til ligesom at stille spørgsmålet en gang til, selv om jeg ikke får noget svar.
En del af den proces, der har været i forbindelse med den her debat og det her lovforslag, har også været interessant, for her er der flere områder, som ministeren jo tidligere har været forkæmper for, nemlig demokrati og ytringsfrihed og censur og lign., så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, at man her fra Folketingets talerstol fra Dansk Folkepartis side for ikke så forfærdelig længe siden kritiserede en juraprofessor og kaldte vedkommende utroværdig, og at man på den måde konsekvent, hver eneste gang der er nogle eksperter eller såkaldte eksperter, der udtaler sig politisk, prøver at underminere deres udtalelser ved at kalde dem for utroværdige.
På den måde begrænser man involveringen af lignende personer, der kunne have lyst til at deltage i debatten.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Det er en nødvendig lov.
Naser Khader (LA), 2008-12-19:
Problemet i hele den her proces har været, at regeringen har haft svært ved at lytte til sagkundskaben.
I dag står der i Information, at man ikke engang har gidet lytte til politiet.
Jeg tror desværre heller ikke, at vi kommer nogen vegne med at stille specifikke spørgsmål til lovforslaget.
Men mit spørgsmål er simpelt.
Med de erfaringer, som integrationsministeren har som Folketingets ubetingede vagthund i forhold til retssikkerhed, mener ministeren så, at tuneserloven, L 69, er en god lov?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Jeg synes, at det har været en fantastisk interessant proces.
Jeg tror ikke, at jeg i mine 20 år her i Folketinget nogen sinde har oplevet så forvirret en opposition, der på den ene side påstår, at loven er grundlovsstridig, og på den anden side siger, at loven overhovedet ikke virker og overhovedet ikke giver nogen ændringer.
De bukser må være sprængt for meget længe siden.
Astrid Krag (SF), 2008-12-19:
Så må vi jo se, hvordan eftertiden dømmer.
Men det må vi jo så gå ud fra at hver enkelt af de 90 medlemmer, der har tænkt sig at stemme for, er.
Så vil jeg også bare spørge til processen.
Er ministeren - hånden på hjertet - virkelig tilfreds med den proces, vi har haft i forbindelse med den lovgivning, og virkelig tilfreds med de svar, vi har kunnet få?
Og mener ministeren, at vi har fået den nødvendige klarhed over, hvordan den her lov kommer til at administreres?
For jeg må give de tidligere spørgere ret i, at vi ser svar, der stritter i forskellige retninger.
Så hvis ministeren nu skal være helt ærlig, mener hun så, at det står tindrende klart efter den her lovbehandling, hvordan den her lov vil blive administreret i praksis?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Det ligger i sagens natur, at der ikke fremsættes lovforslag, som regeringen mener skulle være grundlovsstridige.
Det siger sig selv.
Astrid Krag (SF), 2008-12-19:
Nu ved jeg jo godt, at jeg risikerer at få et møgfald af ministeren, men jeg bliver alligevel nødt til at stille et spørgsmål.
Da vi havde integrationsministeren og justitsministeren i samråd, afviste justitsministeren meget klart, at der kunne være tale om noget, der var i strid med grundloven.
Og som jeg hørte integrationsministeren, så henviste hun til justitsministeren.
Jeg vil så sige, at vi jo i de forløbne uger ikke har kunnet finde en eneste statsretsekspert, som blankt har kunnet afvise, at der kan være noget, der er i strid med grundloven, i den lovgivning, vi vedtager nu.
Derfor vil jeg gerne her i dag, hvor Folketinget, dvs. 90 mandater over for 89 mandater, vedtager den her lov, spørge integrationsministeren, om hun kan afvise, at den lov, vi vedtager i dag, kan være grundlovsstridig.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Det mest usmagelige og usædvanlige i den debat her under første-, andenog tredjebehandlingen overhovedet var, da hr. Ole Sohn fra spørgerens parti sagde »føj!« forleden dag.
Det tror jeg aldrig før jeg har oplevet i Folketinget.
Det viste en foragt for andres ret til at have en anden mening end SF's.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-19:
Jeg har forstået, at det ønsker man fra regeringens og Dansk Folkepartis side, men hvorfor?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Så vil jeg som minister give den oplysning, som også er af folkeoplysende karakter, at hvis man er i tvivl om, hvad gældende ret er i forhold til, hvad der står i lovforslaget, går man helt ned til slutningen af forslaget, og så ser man på det, der hedder parallelteksterne.
Så vil man kunne se, at der indføres en daglig meldepligt, og det er præcis det politiske ønske, som fru Karen Ellemann og de andre fra de partier, der stemmer for lovforslaget, har givet udtryk for.
Vi ønsker forstærkede kontrolforanstaltninger, og det får vi med denne lov.