runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Nej, det mener jeg ikke.
Og som jeg vist fik sagt, findes der ikke nogen sådan officiel definition af, hvad en landdistriktskommune er.
Det, vi har valgt her, er som sagt at læne os op af Skatteministeriets definition af, hvad der er en landdistriktskommune i relation til befordring.
Det er jo der, det bliver relevant at bruge listen her, som det også fremgår af lovforslaget.
Jeg er ikke sikker på, at Næstved nødvendigvis betragter sig selv som landdistriktskommune.
Altså, Næstved er alt andet lige jo en større provinsby i den sammenhæng.
Men da regeringen besluttede sig for at udflytte statslige arbejdspladser, handlede det om at få en bedre fordeling af de statslige arbejdspladser end den, vi har haft hidtil.
Der er det selvfølgelig et andet landkort man kigger på end det, vi har brug for at kigge på i den her sammenhæng.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Jeg tror, ministeren har ret i, at Næstved heller ikke betragter sig selv som en landdistriktskommune.
Det ville også være forkert, synes jeg.
Men det var bare det der med, at når man nu flytter statslige arbejdspladser derhen for at hjælpe, synes jeg, det er lidt mærkeligt, at man så potentielt fjerner elevgrundlaget for uddannelsesinstitutionerne, og det vil jeg egentlig gerne høre ministeren om.
Der står jo i høringssvarene, at der er nogle af uddannelsesinstitutionerne, der er bange for, at det her potentielt kan betyde lukninger eller i hvert fald lukning af linjer, fordi man er bange for at miste elevgrundlaget.
Synes ministeren ikke, det her problem?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Ja, det mener vi.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Det er jo en hjerteskærende historie fra ordførerens egen studietid, men der er jo andre, som studerer på andre måder, og jeg vil egentlig blot spørge ordføreren, om man i den debat, man har haft, den stillingtagen, man har haft hos De Konservative, har taget højde for, at der jo findes mennesker, som, efter de er uddannet, midt i livet måske gerne vil tage en videregående uddannelse, og at de uddannelser typisk kun findes et eller to steder i landet.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, at de mennesker skal pålægges den her ekstraudgift, når de jo typisk bor med familie og børn i en del af landet og ikke kan flytte på samme måde, som studerende kan?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Til SF's ordfører kan jeg oplyse, at det sagde jeg ikke i min ordførertale.
Det, jeg egentlig understregede, var, at der var 24 landdistriktskommuner, som på den her måde ikke ville blive ramt af de her besparelser, og jeg mener faktisk også, at årsagen til, at man har taget de her 24 kommuner og holdt fast i, at de ikke skulle rammes, var, at man i den tidligere regerings tid udpegede de her kommuner som landdistriktskommuner.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Men vi kan jo sige, at når man udflytter statslige arbejdspladser til f.eks. Næstved, må det være, fordi man ligesom siger: Okay, der er brug for, at man hjælper Næstved på vej.
Så det, man gør, er, at man siger, at de har et behov i f.eks. Næstved, og man udflytter statslige arbejdspladser dertil, men samtidig fjerner man de studerendes befordringsrabat til Næstved.
Altså, betragter ordføreren egentlig ikke de byer som nogle byer, som også kunne have brug for hjælp?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg hørte også godt, at DF's ordfører havde et ønske om, at man skulle kigge lidt nøjere på det her, og det må jeg sige at jeg synes det er helt fint at vi gør under udvalgsbehandlingen.
Men jeg må stadig væk holde fast i, at det, dengang man i den tidligere regerings tid, da hr. Carsten Hansen var minister, selv traf en beslutning om, hvilke kommuner man mente hørte til landdistriktskommunerne, formentlig også var ud fra en eller anden betragtning om, at der var nogle bestemte kriterier, der gjorde sig gældende, og derfor blev de jo så øremærket som landdistriktskommuner.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Det startede jo med diskussionen om kontanthjælpen, så integrationsydelsen og nu altså om folk, der er på SU.
Så der er blevet slået med krabasken, kan man roligt sige.
Jeg kan ikke lade være med at gå lidt tilbage i tiden til, dengang den her regel blev indført, for der havde ordførerens partifælle, den daværende ordfører, følgende begrundelse, og jeg citerer: »Med udgangspunkt i et Danmark i bedre balance er der netop taget særlig højde for at skabe bedre vilkår i udkantsområderne og for de studerende, som er bosat i Udkantsdanmark.
Det sker bl.a. ved at ophæve det nuværende rabatloft ved køb af abonnementskort til tog, bus eller metro«.
Det var altså begrundelsen fra Venstres side for at lave den her lovgivning.
Så skal vi forstå det sådan, at når man nu ophæver den, er det det modsatte der sker: altså at man vil skabe værre vilkår eller ringere vilkår i udkantsområderne og i det, som Venstre kalder Udkantsdanmark?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det jo netop er dem, vi fortsat holder hånden under, også i det her lovforslag.
Vi holder jo netop hånden under de 24 landdistriktskommuner og siger, at her sker der ingen ændringer.
Det er jo, og det har jeg ingen problemer med at stå at sige her på talerstolen, for det første fordi loven uhensigtsmæssigt kom til at betyde væsentlig større omkostninger, end man havde forventet, og for det andet fordi det faktisk er blevet sådan, at langt, langt de fleste, som nyder gavn af den her ordning, jo faktisk bor i København og studerer f.eks. i Odense.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Jeg har svært ved at se det på andre måder, end at når man indfører en regel med begrundelsen om at ville hjælpe det, som Venstre kalder Udkantsdanmark, må det jo være ikke at hjælpe det, Venstre kalder Udkantsdanmark, når man afskaffer den regel.
Men det må vi lige lade ligge.
Jeg vil dog så alligevel høre, om ordføreren kan følge Dansk Folkepartis ordfører i, at den her udpegning af udkantskommuner eller landdistriktskommuner, som man kalder det, som blev vedtaget under VK-regeringen i sin tid, er mangelfuld i det omfang, at du har så vel Lemvig som Holstebro, ordførerens egen kommune, Billund, Kalundborg og mange andre kommuner, som ikke er omfattet af det her.
Og vil ordføreren så drage konsekvensen af det og sørge for her i dag at kundgøre, at man tænkt sig at ændre på den her inddeling?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Dengang den tidligere regering med landdistriktsminister Carsten Hansen i spidsen valgte at stille nogle kriterier op for at udpege, hvilke kommuner der var landdistriktskommuner, valgte man at udpege nogle bestemte kommuner.
Det er jo også det, der indgår i lovforslaget her.
Vi holder stadig væk hånden under landdistriktskommunerne og de unge mennesker, der bor der, så det lovforslag, vi behandler nu i dag, kommer jo ikke til at påvirke de unge mennesker i de her landdistriktskommuner.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Det kommer måske ikke som et lammende chok, men i Enhedslisten vil vi ikke være med til at gøre det dyrere for de studerende at tage tog og bus til deres uddannelsessteder.
Det, som regeringen kalder en målretning, er jo simpelt hen bare en nedskæring.
Mere end 10.000 studerende vil blive ramt af det her, og hvis man skal betale eksempelvis 1.000 kr. mere om måneden for sit togkort til uddannelsesstedet, er det jo rigtig, rigtig mange penge, når man er på SU.
Det kan sagtens få ens budget til at vælte.
Det vil altså gøre det meget svært for studerende, der i forvejen ikke har så mange penge til at få hverdagen til at hænge sammen, at klare sig igennem studiet.
Man kan sige, at det jo lader lidt til at være dagens tema at tage penge fra folk, der i forvejen er presset.
Man kan nærmest sige, at Venstre er sådan eksponent for en slags omvendt Robin Hood-model, hvor der bliver taget fra de fattige og givet til de rige, og det synes jeg er meget, meget bekymrende.
Jeg vil sige, at jeg i den her sammenhæng i øvrigt også synes, at det burde gøre indtryk, når universiteterne kritiserer og siger, at det her vil ødelægge den mobilitet, der kan være mellem de forskellige uddannelsessteder.
Der er nemlig en udvikling i gang, som universiteterne også er interesseret i, nemlig at de studerende kan skifte mere flydende mellem uddannelsesinstitutionerne.
Det kan f.eks. være det her med, at man faktisk godt kan tage noget af sit studie i København og noget af sit studie i Odense, og i øvrigt også at man har mulighed for stadig væk at bo f.eks. i København og tage en uddannelse på Syddansk Universitet.
Hvis den nu er rigtig god og man i forvejen har sit arbejde og sin kæreste og sine børn boende i København, kan det jo altså være meget, meget vanskeligt bare at rive det hele op med rode og flytte.
Hvorfor så ikke udnytte netop det, at der faktisk er en god mulighed for at pendle?
Endelig vil jeg også påtale, som det har været nævnt flere gange før, at regeringen forsøger at få det her til at lyde, som om det kun handler om studerende, der pendler mellem København og Aarhus og Odense.
Det gælder altså også, hvis man f.eks. er fra Kalundborg, hvor jeg har gået i gymnasiet, og selv om det er et ganske udmærket, dejligt sted, er det altså ikke nogen metropol.
Nu er det faktisk sådan, at der endelig er kommet et hurtigere tog, så man kan komme fra Kalundborg til København.
Det er altså faktisk muligt at pendle på den strækning, og det ville være realistisk, at man kunne blive boende i Kalundborg.
Hvorfor så tage pengene fra folk, sådan at det faktisk betyder, at flere studerende vil blive presset til at flytte ind til København?
Det synes jeg simpelt hen ikke giver nogen mening.
Så i Enhedslisten kan vi bestemt ikke støtte, at det skal blive dyrere og sværere for de unge at komme med tog til deres uddannelsessted, og derfor støtter vi ikke det her forslag.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Med L 126 genindfører man i forhold til studerende princippet om, at der skal være en sammenhæng mellem på den ene side værdien af det, man anskaffer sig, og på den anden side den pris, man betaler for anskaffelsen.
Tidligere har flertallet i Folketinget på nogle områder arbejdet for, at unge mennesker ikke må kende sammenhænge mellem omkostninger og pris, og det gælder f.eks. forholdet mellem produktionen af transportydelser og prisen for at bruge dem.
Man kan på en vis måde godt forstå, at flertallet arbejder for at tilsløre, hvordan det hænger sammen mellem produktionsomkostninger og pris, for hvis der er noget her i verden, som kan ødelægge det gode humør, så er det, når man skal sætte tæring efter næring.
Derfor har man fra Folketingets side arbejdet på at udsætte det tidspunkt, hvor unge mennesker finder ud af, at det er dyrere at producere en rejse fra København til Aalborg, end det er at producere en rejse fra København til Valby.
Nu lægger regeringen så op til, at den type af sammenhænge ikke er mere brutale, end at man godt kan afsløre dem for unge mennesker i tyverne.
Og på baggrund af de oplagte voksenpædagogiske pointer i L 126 og de langsigtede positive konsekvenser, loven vil have, for efterslægtens moral, så støtter vi i Liberal Alliance naturligvis forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-17:
Mange tak.
Lovforslaget har til hensigt at begrænse det, der kaldes udgifterne til støtte til abonnementskort for studerende ved de videregående uddannelser.
Reglerne for befordringsrabat for studerende på videregående uddannelser har været medvirkende til at øge studerendes generelle mobilitet, og det er jo ellers en retning, vi ser positivt på på arbejdsmarkedet som helhed – hvorfor så ikke på uddannelsesområdet?
Lovforslaget har en del uhensigtsmæssige konsekvenser, som der gøres opmærksom på i høringssvarene.
Det rammer studerende med høj og obligatorisk rejseaktivitet; det rammer studerende, der som en del af deres uddannelse i en periode har forlagt undervisningen til et andet uddannelsessted; og det rammer studerende med praktikophold som en del af deres videregående uddannelse.
De videregående uddannelser har med de gældende regler haft mulighed for at tiltrække studerende fra et langt bredere geografisk område og brugt den mulighed godt.
Bl.a. har Syddansk Universitet grundet både sin centrale placering og et stærkt opsøgende arbejde en stor del af pendlerstuderende og bliver altså ramt uforholdsmæssig hårdt af lovforslaget, blot fordi de har været gode til at tiltrække studerende fra andre steder i landet.
Desuden er en del af argumentet for ordningen som helhed at give studerende incitament til at bruge offentlig transport i stedet for f.eks. egen bil – og den positive effekt af ordningen begrænses også ved lovforslaget.
Vi taler i dansk politik meget om at øge arbejdsudbuddet.
Samtidig er der også bred enighed her i salen om, at uddannelse er et virkelig vigtigt fokuspunkt for at sikre en positiv dansk udvikling fremover.
Men forslaget her begrænser det, vi kan kalde uddannelsesudbuddet, altså antallet af studerende, der har mulighed for at tage uddannelser eller dele af uddannelser, der passer specifikt ind i deres uddannelsesforløb, uafhængigt af geografi.
Det virker kontraproduktivt for visionen om et stærkt Uddannelsesdanmark at begrænse de studerendes mobilitet.
Alternativet ser ikke de øgede udgifter til befordringsrabat for studerende på videregående uddannelser som en udgift, men som en investering i den fremtidige arbejdsstyrke, vi uddanner dem til at tage del i, og af hvem vi også forventer, at de skal have stor mobilitet og fleksibilitet i forhold til arbejdssted
. Alternativet støtter ikke forslaget.
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-17:
Tak for det.
Nærværende forslag handler om at begrænse udgifterne til befordringsrabatordningerne for studerende ved videregående uddannelser samt uddannelsessøgende på ungdomsuddannelser.
Radikale Venstre er imod forslaget, og det er vi, fordi det er vigtigt at huske på, at de udvidede befordringsrabatordninger netop blev indført, fordi vi fra politisk side ønskede, at det skulle være mere attraktivt for unge at bruge de offentlige transportmidler, når de skulle til og fra deres respektive uddannelsesinstitutioner.
Radikale Venstre stemte derfor sammen med Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet i 2012 for, at vi prioriterede penge til netop at investere i den offentlige transport samt at nedsætte taksterne.
I den forbindelse indførte vi ungdomskortordningen, der har givet fri offentlig transport til ungdomskortejeren i hele det takstområde, som vedkommende bor i.
Ligeledes har ungdomskortejeren fået nedsatte priser på rejser i andre dele af landet.
Dette har gavnet rigtig mange unge samt studerende ved de videregående uddannelser og uddannelsessøgende på ungdomsuddannelserne.
Og det synes vi Radikale sådan set er rigtig godt.
En stærk prioritering af befordringsrabatordningerne viser nemlig, at vi fra samfundets side både støtter vores studerende i deres daglige kamp for at få økonomien til at hænge sammen, samtidig med at vi støtter og prioriterer vores kollektive trafik.
Således kan Radikale Venstre ikke støtte nærværende lovforslag om at begrænse udgifterne til befordringsrabatordningerne.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
I dag har unge studerende adgang til en meget fordelagtig rabatordning til befordring.
Ordningen dækker strækningen mellem deres bopæl og uddannelsesstedet uden skelen til, hvor langt de ellers pendler.
Konkret foreslås der i lovforslaget, at der alene gives 50 pct. rabat på månedskort, som koster mere end 2.071 kr. om måneden.
Og det giver god mening at målrette rabatordningen, sådan at rabatten på de dyreste abonnementskort nedsættes.
I Det Konservative Folkeparti er vi sådan set ikke bekymret for, om det vil mindske mobiliteten i forhold til at rejse på tværs af landet, for det må også være sådan, at man har et personligt ansvar som studerende.
Jeg husker, da jeg selv læste statskundskab i Odense og på kandidatuddannelsen fik praktikplads i København; praktikken var ulønnet, og jeg betalte selv for mit månedskort.
Men jeg er helt overbevist om, er, at det ikke betød, at studerende fravalgte de andre storbyer som praktiksteder, det var bare den studerende selv og altså ikke staten, der betalte, og det princip synes jeg egentlig er fint.
Det har aldrig været hensigten, at staten skulle betale for pendling i stor skala mellem de store byer.
Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Og jeg skal bare tilføje, at jeg er glad for, at de unge, der bor ude i landdistrikterne, er undtaget bestemmelserne i det her lovforslag, sådan at det altså ikke bliver en hæmsko, hvis man bor i et af landdistrikterne og har langt til sit uddannelsessted.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-17:
Jamen det tror jeg faktisk ikke kommer til at ske.
Det var ikke formålet med lovgivningen i sin tid.
Da vi, punkt 2, kan konstatere, at det er det, der er sket, mener jeg også, vi har en forpligtelse til at justere og ændre, nøjagtig som hr. Jacob Mark argumenterede, da vi drøftede fremdriftsreformen tidligere, nemlig at hvis der er noget, der ikke fungerer efter hensigten, har vi selvfølgelig som politikere en forpligtelse til ikke at være for fine til at ændre det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jamen jeg vil gerne høre ministeren om noget.
Det her kommer jo til at ramme rigtig mange tusinde unge, altså over 10.000, ser vi, fordelt ud over hele landet.
Vi må jo nu sige, at det rammer, uanset om du bor i København eller Kalundborg eller Næstved eller Odense.
Hvordan har ministeren tænkt sig, at unge, som har en SU på under 6.000 kr., skal kunne betale et eller andet sted mellem 500-1.500 kr. ekstra om måneden i transport til deres uddannelse?
Skal de ud og arbejde mere?
Skal de ud og tage flere lån?
Hvordan har ministeren tænkt det her skal hænge sammen for de studerende?
Og er der ikke en meget stor risiko for, at sådan en ekstra økonomisk byrde faktisk vil gøre, at flere studerende får svært ved at gennemføre deres uddannelse?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Tak for det.
Så er vi kommet til endnu et lovforslag, hvor vi egentlig bare tilpasser tingene i forhold til det, der oprindelig var tiltænkt med loven, og det er sådan, at Venstre stemmer for forslaget.
De stramme økonomiske rammer, som vi jo har, kræver nogle klare prioriteringer, og det gør også, at vi er nødt til at vende hver eneste øre for at finde frem til, hvor man eventuelt også kan spare nogle penge.
Lovforslaget, som vi behandler nu, er som også sagt af tidligere ordførere fremsat i forlængelse af finansloven.
Hensigten med loven var oprindelig, at man ønskede at løfte de mennesker, som enten ingen uddannelse havde eller næsten ingen uddannelse havde.
Man ville give en håndsrækning og sikre, at disse mennesker skulle kunne opkvalificere sig gennem mere uddannelse.
Men i dag viser det sig faktisk, at hele 67 pct. af ansøgerne til SVU'en tager en videregående uddannelse, og det var altså ikke oprindelig meningen med loven.
I disse år, hvor der, som jeg nævnte før, også er stramme rammer, og hvor man er nødt til at prioritere, har det været en beslutning, man tog i forbindelse med finanslovbehandlingerne, at der her var et område, hvor vi – som også den tidligere regering valgte at gøre i 2014 – kiggede på, hvordan man kunne justere SVU-delen til.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi kan tilbyde en kvalificeret arbejdskraft, som der jo til enhver tid bliver efterspurgt på det danske arbejdsmarked.
Det er vigtigt, at jobsikkerheden for de danske borgere er stor, og vi mener i Venstre, at det er afgørende, at vi også uddanner bedst muligt, og at vi ikke uddanner til ledighed, men til beskæftigelse.
Jeg synes også, det er værd at fremhæve, at lovforslaget ikke vil medføre ændringer i SVU til personer på folkeskole- eller gymnasieniveau, og på den måde kan vi i disse trængte tider fortsat sikre en opkvalificering af de personer i samfundet, som har mest brug for det.
Det mener jeg Venstre og jeg som uddannelsesordfører nu er med til i forbindelse med det her lovforslag.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
I denne tid har vi mere end nogen sinde brug for at opkvalificere arbejdsstyrken både med korte og med lange uddannelser.
Det virker derfor kortsigtet at spare på SVU'en og gøre det sværere at give den nødvendige videreuddannelse til f.eks. undervisere på erhvervsskolerne, ikke mindst i forbindelse med vores indførelse af en ambitiøs erhvervsuddannelsesreform.
Kan ordføreren forklare mig det fornuftige i at tage penge fra en opkvalificering af f.eks. vores undervisere på erhvervsskolerne og bruge dem på skattelettelser?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg vil egentlig sige, som også den tidligere ordfører for Socialdemokraterne var inde på, at det hele tiden blev påpeget, at de her penge ville komme til at gå til skattelettelser.
Der må jeg da sige, at det lyder, som om Socialdemokraternes ordfører så måske har mere styr på det, end jeg har.
Jeg må i hvert fald sige, at i forbindelse med finanslovsforhandlingerne var der jo rigtig mange ting, der skulle findes penge til, og noget af det, der bl.a. skulle findes penge til, var jo sundhedsområdet, hvor vi fra regeringens side helt klart har sagt, at det er noget af det, vi gerne vil prioritere også fremadrettet, altså at der bliver afsat flere midler til sundhedsområdet og for den sags skyld også til vores ældre.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
Nu må man jo i hvert fald konstatere, at den her regering i finansloven har valgt at spare på uddannelser generelt, og derfor kan det da godt ærgre mig – specifikt i forhold til også erhvervsskolerne – når nu vi har lavet sådan et ambitiøst projekt sammen, at man så med det her forslag gør det sværere at videreuddanne eksempelvis erhvervsskolelærere.
Det har vi stærkt brug for.
Ordføreren forklarer, at det er en mere målrettet måde at gøre det her på.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide hvordan, hvis man f.eks. gør det sværere for faglærere at videreuddanne sig.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Når jeg siger det med, at det er mere målrettet, så er det jo med udgangspunkt i, hvad der egentlig var tanken med det her lovforslag, altså helt oprindeligt.
Da var det jo, at man ville sikre, at man understøttede – som jeg også sagde i min ordførertale – at de mennesker, som enten ingen uddannelse har, eller for den sags skyld har en mindre uddannelse, kunne få en uddannelse.
Det er egentlig det, der har været tanken med loven fra starten, og det er jo egentlig det, vi nu justerer til på den måde, at vi faktisk sikrer, at loven opfylder den oprindelige hensigt.
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
Fru Anni Matthiesen taler hele tiden om prioritering, og jeg er jo enig i, at prioritering er rigtig godt.
Jeg er bare så dybt uenig med Venstres ordfører i den prioritering, som Venstre åbenbart lægger for dagen, fordi Venstre prioriterer midlerne, sådan at de skal gå til at fortsætte en boligjobordning, afgiftslettelser på dyre biler og i øvrigt til fremtidige løfter til de rigeste om topskattelettelser.
Det er det, Venstre vil.
Socialdemokraterne vil, og det sagde Socialdemokraternes ordfører også, investere i uddannelser og bl.a. sikre, at folk har mulighed for at kunne uddanne sig igennem hele livet, i forhold til hvor langt deres evner rækker.
Jeg må bare sige, at jeg simpelt hen synes, at det er sørgeligt at se, hvor uambitiøs Venstre er i den her sammenhæng.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Anni Matthiesen simpelt hen mener, at Venstre ikke ønsker at understøtte visionen om, at man igennem hele livet skal kunne blive ved med at uddanne sig, så langt som ens evner rækker.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Ja, fru Mette Reissmann har fuldstændig ret i, at det er et spørgsmål om prioriteringer, og det står jeg gerne op for.
Når der skal træffes nogle svære beslutninger, også i økonomisk pressede tider, så kræver det, at man har nogle politikere, der tør træffe beslutninger.
Det valgte vi at gøre i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Og jeg må da sige, at jeg også ærgrer mig – lige så vel som den socialdemokratiske fru Mette Reissmann – over, at det i det hele taget er nødvendigt.
Jeg ønskede da gerne, at der var penge nok i statskassen, som vi for den sags skyld også kunne bruge ekstra på uddannelsesområdet.
Men desværre fik vi jo overdraget en statskasse fra den tidligere regering, som indeholdt væsentlig færre penge, end vi egentlig havde forventet.