runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Danmark har været ramt af en økonomisk krise, som har medført store tilbageslag i den globale økonomi.
Det har også ramt Danmark, der som en lille og åben økonomi er særlig følsom over for store udsving i de globale konjunkturer.
Regeringen har i lyset af krisens påvirkning ført en offensiv politik.
Vi har fremrykket offentlige investeringer, sikret finansiel stabilitet med bankpakker, holdt hånden under erhvervslivet med kreditpakker, frigivet SP-opsparingen og gennemført en fuldt finansieret skattereform.
Alle de tiltag har stimuleret dansk økonomi.
Faktisk er Danmark blandt de lande i OECD, som har gjort allermest.
Derfor kan vi også se nu, at det går fremad.
Finansministeriet offentliggjorde i går en økonomisk redegørelse, der viser, at vi er på vej ud af krisen.
Der er stadig et stykke vej endnu, men samlet set bevæger vi os i den rigtige retning.
Arbejdsløsheden er ikke steget til de højder, som vi alle sammen frygtede.
Og desuden kan vi se, at eksporten stiger igen.
Med andre ord: Regeringens politik har virket.
Men det har ikke været gratis.
Danmark har levet på lånte penge, og det er i sagens natur uholdbart på lang sigt.
Nu hvor det går fremad, skal vi naturligvis begynde at fokusere på den store regning, som krisen har efterladt hos os.
Det er en vanskelig øvelse, men i Danmark er vi trods alt godt rustet.
Vi gik nemlig ind i krisen på den baggrund at have afdraget på vores gamle gæld, selv om mange her i Folketinget talte for, at vi skulle blive ved med at øge det offentlige forbrug endnu mere, end vi gjorde.
Sagen er, at det dybest set er et spørgsmål om sund fornuft.
Jo hurtigere vi betaler regningen, desto billigere bliver det.
Så enkelt er det: Jo længere man venter med at betale sin gæld, desto større vokser gælden sig.
Derfor er det i alles interesse, at vi handler nu.
Regeringen har præsenteret en genopretningspakke, som finansministeren allerede har redegjort for i sin tale, hvor hovedpunktet jo er, at vi alle må bidrage.
Det handler om at udvise mådehold og ansvarlighed.
Det handler om, at vi alle i de næste 2 år skal klare os med det, vi har i dag.
Ud over at suspendere de planlagte topskattelettelser betyder det konkret, at vi fastfryser satser og regulering.
Personer på overførselsindkomster vil opleve at få det samme i 2011 og 2012, som de gør i år – hverken mere eller mindre.
Der er med andre ord tale om et midlertidigt stop for de automatiske reguleringer i en alvorlig økonomisk situation, der kræver, at vi som politikere handler ansvarligt og træffer de svære valg.
Der har i dag været indbudt til forhandlinger om genopretningspakken, herunder reguleringerne af overførselsindkomsterne, der er omfattet af satspuljen.
Det er vores håb, at vi sammen kan finde en ansvarlig økonomisk og reel løsning med partierne, der kan sikre en genopretning af dansk økonomi.
Venstre kan heller ikke i år støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Alle må bidrage.
Jeg kan slet ikke forstå, at man kan få de ord over sine læber.
De rigeste i samfundet, dem, der har festet, scoret på gynger og karruseller, fået enorme skattelettelser, beholder alt det, de har fået, og må vente lidt med at få resten, som er en lille sjat, hvorimod dem, der ingenting fik, og som ikke deltog i festen, skal betale.
Altså, hvordan kan det være, at dem, der fik mest, skal slippe, mens dem, der ingenting fik, og som ikke har nogen skyld i krisen, skal betale?
Det forstår jeg ikke.
Igen vil jeg gerne prøve at stille det spørgsmål, jeg også prøvede at stille til finansministeren: Har Venstre slet ikke noget problem med, at det, der er lagt frem, forstærker den voksende ulighed i samfundet, som allerede er indbygget i satsreguleringen, som år efter år øger uligheden, og at man nu kommer med et forslag, der sætter endnu mere turbo på uligheden?
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Jeg er ganske enkelt ikke enig i den udlægning, som hr. Frank Aaen kommer med, for sandheden er, at ud over at stoppe reguleringen i de her 2 år, hvad angår overførselsindkomsterne, så gælder det også den såkaldte § 20, der er i skattesystemet, og en udskydelse i 2 år af grænsen for lettelser i topskatten.
Det betyder rent faktisk, at de personer, der har de højeste indkomster, også er dem, der kommer til at betale den største regning i forbindelse med at få lavet en genopretning af vores økonomi.
Helt konkret betyder det jo, at en enlig folkepensionist ikke får 140 kr., som man ellers skulle have haft.
For et privatansat funktionærpar med to børn vil det i 2012 betyde et tab på 980 kr.
Derfor kan man se, at de bredeste skuldre også kommer til at bære det tungeste læs.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Men vi er altså enige om, at den udvikling, som regeringen har stået i spidsen for i en del år, har øget uligheden i samfundet, og at en af mekanismerne er satspuljen, som man forsvarer at beholde, selv om det er rent tyveri fra pensionister, arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere.
Og så kommer man oven i købet nu med en pakke, der øger uligheden endnu mere, ved at de rigeste beholder de enorme skattelettelser, de har fået, hvorimod dem, der ikke fik skattelettelser, og som ikke har deltaget i festen, ikke får noget, men kun skal betale.
Er det Venstres politik at øge uligheden så systematisk?
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Sandheden om uligheden er, at den er faldet de sidste par år, og det er den jo først og fremmest på grund af aktiemarkedet og på grund af boligpriserne.
Derfor har jeg altid syntes, det var et mærkeligt mål, Enhedslisten havde, for nu kan man jo sådan set se det, som Enhedslisten har talt om i alle årene, nemlig at uligheden falder.
Men det er dog på en enormt kedelig baggrund, nemlig at der skal en finansiel krise til for at stille Enhedslisten tilfreds.
Det synes jeg er en mærkelig politik.
For os er det hverken et mål, at der skal være fald eller stigning i uligheden, men for os er det vigtigt at have økonomisk vækst i samfundet.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Jeg har stået i salen det meste af dagen, så jeg har ikke sådan fulgt med i det seneste, men jeg vil godt høre hr. Peter Christensen, om det er korrekt forstået, at regeringen vil ophæve satspuljeforliget på tværs af de aftaler, vi i øvrigt sådan sædvanligvis har her på Christiansborg, dvs. inden valget.
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Nej, det ikke rigtigt.
Jeg er sådan set glad for spørgsmålet, for vi står ved alle de forlig, vi har indgået, og følger de spilleregler, der er for indgåede forlig her på Christiansborg.
Nu har regeringen fremlagt et forslag til, hvordan vi kan få betalt regningen for krisen og få genoprettet dansk økonomi, og det sidder vi jo så netop i dag og forhandler om at få tilslutning til.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Det vil sige, at jeg så må forstå på hr. Peter Christensen, at der rent faktisk kommer et valg inden 1. januar, siden hr. Peter Christensen kan sige med så stor klarhed, at overførselsindkomsterne ikke vil blive reguleret efter 1. januar.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Jo, men det kan man gøre på forskellig måde.
Man kunne f.eks. tage de milliarder, man har givet i skattelettelser til de rigeste i landet, og rulle dem tilbage.
Så havde man løst problemet.
Nu gør man det modsatte.
Man lader dem, der har fået de største skattelettelser, stort set beholde dem, de har fået, de går glip af en lille en ekstra, men får lov til at beholde alt det, de har fået.
Til gengæld skal dem, der ikke fik noget i skattelettelse, og som bliver snydt hver eneste gang, betale regningen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-20:
Baggrunden for regeringens forslag om, at vi skal holde pause med reguleringen af overførsler, af skattefradrag osv., og at vi skal udsætte indfasningen af den sidste del af topskatten, er, at der er en regning for krisen, der skal betales.
Vi har jo ført en meget lempelig finanspolitik, som har sikret, at ledighedsudviklingen er blevet betydelig bedre, end man havde forventet.
Men man kan nu se, at vi er ved at bevæge os ud af krisen, og derfor kan vi gøre regningen op.
Jo før vi betaler regningen, jo bedre slipper vi igennem.
Det er baggrunden for, at vi foreslår, at alle sammen i det her samfund skal bidrage til genopretningen.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-05-20:
Det helt afgørende for, at det her system virker, er, at det er et intelligent system, og med al respekt vil jeg bare sige, at det synes jeg ikke at de forslag, jeg har set indtil nu, er.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Hvis det er sådan, at folk hele tiden har mulighed for at kunne vælge, er der noget intelligent i det.
Det hollandske system var jo typisk det, vi ville forlade os på, men det har man måttet opgive, eller også er der blevet valg.
Jeg ved ikke, hvad det er, men det er i hvert fald ikke et, vi kan forlade os på nu.
Jeg vil bare bede om, at vi ikke begynder at eksperimentere med nogle systemer, når vi ikke engang selv ved endnu, om de kan fungere, eller hvordan de fungerer.
Og derfor er jeg bare nødt til at sige, at indtil der kommer et system, der fungerer, synes jeg ikke, det er en god idé at begynde at indrette et system, hvor man bevidst rammer de mennesker, der er mest afhængige af en bil.
Jeg vil bare minde om her, at jeg nok kan regne ud, om det er en børnefamilie, der bliver ramt, eller det er en med fri bil og fri garage, og hvad der ellers er muligheder i København.
Jeg kan godt regne ud, hvem det er, der bliver ramt her, og jeg vil bare advare imod, at man begynder at indføre sådan et system.
Man skal fortsat investere i god kollektiv trafik, så skal menneskene og borgerne nok bruge den.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til forslaget i »Fair Forandring« om, at man vil indføre en afgift på 35 øre pr. kørt kilometer på alle statsveje og befærdede kommunale veje.
Selv er jeg ikke i tvivl om, at det er det sidste, men jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar.
Det andet, jeg gerne vil høre ministerens kommentar til, er forslaget om at halvere registreringsafgiften fra 2011 og indføre bompenge og afgiften på de 35 øre fra 2016, om ikke det efterlader et hul i økonomien på omkring 24 mia. kr.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-05-20:
Nu vil jeg nødig sige, at det lige er 24 mia. kr., for det kan være 24,7 mia. kr. eller 25 mia. kr.
Det er også det tal, jeg har hørt.
Men det er jo i øvrigt forholdsvis enkelt at regne ud, for det er klart, at hvis man nedsætter en registreringsafgift, uden at man får det finansieret, efterlader det selvfølgelig et hul i statskassen som et hvilket som helst andet initiativ, hvor man giver penge ud uden at sørge for, at det er finansieret.
Så jo, det er jeg enig i.
Med hensyn til det første spørgsmål om de 35 øre pr. kilometer vil jeg sige, at forslaget sådan set rammer rigtig hårdt og rigtig skævt, fordi det siger, at det er trafikerede kommunalveje.
Jeg tror, vi er enige om, at der jo er ret meget, der er trafikerede kommunalveje.
Så det bliver rigtig mange strækninger, der skal opkræves på.
Og jeg må bare sige igen, at de mennesker, der er nødt til have en bil, fordi der ikke er kollektiv trafik – jeg kunne godt give eksempler på byer rundtomkring i landet – kan få en klækkelig udgift, som de simpelt hen bliver pålagt uden i grunden at have en mulighed for at vælge anden trafik.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-20:
Venstre støtter lovforslaget og støtter også, at Folketinget giver de nødvendige dispensationer, så forslaget kan færdigbehandles inden grundlovsdag og træde i kraft hurtigst muligt derefter.
Det gav store problemer for flytrafikken og dermed store økonomiske tab både som manglende indtægt og i direkte udgifter for flyselskaberne og rejseudbyderne.
Derfor er det meget fornuftigt med dette forslag om statsgaranti på op til 80 pct. af lånekapitalen, der direkte kan henføres til tabene i de 7 dage, flytrafikken var indstillet.
Forslaget holder sig helt inden for de rammer, som Europa-Kommissionen har stillet op.
Det bevirker også, at statsgaranti ikke kan bruges til ubillig konkurrence, eller at i øvrigt skrantende selskaber kan opnå særlige fordele til at overleve.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Normalt er Folketinget ikke så glad for at hastebehandle lovforslag.
Vi ser jo gerne, at det foregår på normal vis, men det kan være nødvendigt en gang imellem, og det er det vel her.
Vulkanudbruddet på Island er jo et naturfænomen, som mennesker ikke har indflydelse på og derfor ikke kan styre.
Man kan se, at askeproblemerne stadig væk trækker deres spor.
Jeg kunne se, at der forleden var en landsholdsspiller, der ikke kunne nå frem til landsholdstruppen.
Man må håbe, at det ikke får konsekvenser i Sydafrika, men der er jo stadig væk problemer med det.
Det er Socialdemokratiet positiv over for.
Vi glæder os til at læse høringssvarene.
Vi vil selvfølgelig være optaget af, at det er de rigtige selskaber, der bliver hjulpet, men også, at de pengeinstitutter, der er involveret, bærer deres del af risikoen.
Det er selvfølgelig helt afgørende.
Vi synes, det er godt, hvis vi kan hjælpe levedygtige – med streg under levedygtige – flyselskaber og rejseudbydere igennem de problemer, som vulkanudbruddet har skabt.
For det første synes jeg faktisk, det er vigtigt, at vi konstaterer, at det her er en EU-ordning.
Vi er altså ude over det der med, at nu begynder statskasserne at konkurrere med hinanden.
Jeg synes, det viser, at EU er i stand til at håndtere problemer, når de er til stede.
Det synes jeg bare de skal have ros for.
For det andet synes jeg, det har været godt at se, at EU-borgere var betydelig bedre stillet end borgere fra andre lande, fordi der var en række ordninger, som sikrede, at forbrugerne ikke kom voldsomt galt af sted.
Jeg synes også, man må sige, at der i slutningen af forløbet kom forskellige meldinger om, hvor meget ansvar man egentlig havde, hvor lang tid man havde ansvaret, og hvor meget man havde ansvar for.
Hvis der er noget, der skal repareres i forhold til den, så lad os bruge den her anledning til det.
For det tredje synes jeg også, vi bør kigge på – her indrømmer jeg, at det ikke er noget, som ministeren eller for den sags skyld Danmark alene kan trække – om der er mulighed for at kunne få en bedre vurdering i forhold til en sådan naturkatastrofe.
Så var der forskellige lande, som åbnede op på forskellig måde.
Og nu har vi forskellige niveauer i forhold til askeskyer.
Jeg synes, der er nogle, der må sætte sig i spidsen for at lave en eller anden international vurdering af, hvad man gør, når man har den slags situationer.
Så summen af det, jeg har sagt her, er, at Socialdemokratiet vil være positiv over for det her lovforslag, også positiv over for, at det kommer hurtigt igennem lovmøllen her i Folketinget.
Og så skal jeg endelig sige, at jeg også skal udtrykke positivitet fra SF, da de ikke kunne være til stede.
Så de her bemærkninger gælder også SF.
Peter Christensen (V), 2010-05-20:
Jeg har sådan set også noteret mig, at der bliver talt en hel del om valg.
Jeg synes, alle partier skulle tage og trække i arbejdstøjet i stedet for, for vi har en regning, som vi skal have betalt, en regning, som vi har haft stor glæde af, for den har betydet, at Danmark er kommet betydelig mildere igennem krisen, end vi ellers ville have gjort.
Men det hører også med til ansvarlig politik, at man så vil være med til at finde de 24 mia. kr., som vi i øvrigt også vil få en henstilling fra EU-systemet om at finde.
Det er den ene begrundelse for, at vi skal have fundet de 24 mia. kr.
Den anden og sådan set endnu vigtigere begrundelse er jo, at vi ellers risikerer betydelig højere renter, og det er jo også her, alle indkomstgrupper i det her land har en interesse i, at der er tillid til vores økonomi, for højere renter rammer alle.
Colette L. Brix (DF), 2010-05-20:
Flyselskaber, rejsebureauer og tilknyttede brancher har formentlig tabt op imod 1 mia. kr. som følge af den islandske askesky, som blokerede det danske luftrum fra den 15. april til den 21. april.
Derfor er det positivt, at regeringen har handlet så hurtigt, efter at Europa-Kommissionen har givet retningslinjer for, hvordan de enkelte lande kan hjælpe luftfarten og tilknyttede brancher.
Vi kan se, at de i andre lande går endnu videre.
I Sverige vil de bl.a. udskyde betalingen af arbejdsgiverafgifter samt fly- og lufthavnsafgifter.
Virksomhederne kan endda også få betalte arbejdsgiverafgifter retur.
Vi vil gerne opfordre regeringen til, at man følger udviklingen i de andre EU-lande, så vi kan overveje, om der er andre måder, hvorpå vi kan hjælpe de brancher, som er ramt af de hidsige islandske vulkaner.
Vi har enkelte kommentarer, som vi håber at ministeren vil se på.
For det første er det vigtigt, at garantiordningen bliver så bred som muligt.
Der er jo ikke nogen grund til at udelukke brancher eller virksomheder, som har lidt tab som følge af askeskyen.
Ordningen er gratis for staten.
Her tænker vi på de firmaer, som hjælper til i lufthavnen med f.eks. bagage, indtjekning og mad til flypassagerer.
Der er mange mindre virksomheder i disse brancher, som også er hårdt ramt, når flytrafikken går i stå.
Det gælder også lufthavne.
Det vil vi gerne have vendt i udvalgsbehandlingen, så lovforslaget også kan omfatte disse brancher og virksomheder og ikke kun luftfartsselskaber og rejsebureauer.
For det andet har vi forstået, at ordningen også omfatter tab og omkostninger, efter at luftrummet blev åbnet.
Det bør ud over udgifter til indkvartering, bespisning og hjemrejse også dække tabet af omsætningen.
Flytrafikken vendte jo ikke tilbage til normal drift lige med samme.
For det tredje bør der sikres en hurtig administration af ansøgninger ved f.eks. at sætte en tidsfrist for, hvor længe Vækstfonden må være om at behandle ansøgningerne.
Der er jo tale om hastesager.
Det går jo ikke ligefrem strålende med de vækstkautioner, som blev aftalt med erhvervspakken.
For det fjerde ser præmierne meget dyre ud.
Sættes præmierne alt for højt, er der jo ikke nogen virksomheder, der vil benytte ordningen.
Vi har nogle spørgsmål til udvalgsbehandlingen, men jeg skal meddele, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter forslaget.
Carina Christensen (KF), 2010-05-20:
For at leve op til deres forpligtelser har både luftfartsselskaber og rejsebureauer måttet afholde udgifter i forbindelse med strandede passagerer osv., og de har i den forbindelse enten måttet trække på deres kassekreditter eller optage nye lån.
Det har været en uhyre vanskelig situation for mange, ikke mindst hvad angår deres likviditet.
I Det Konservative Folkeparti er vi derfor også positive over for, at der nu etableres en statslig garantiordning, der kan hjælpe nogle af de virksomheder, hvis økonomi er presset som følge af lukningen af luftrummet.
De krav lever den ordning, der er fundet, op til.
Vi synes, det er en god løsning, der er fundet, og vi synes, det er godt, at regeringen har handlet hurtigt.
Vi kan således støtte lovforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-20:
Som udgangspunkt er alle virksomheder jo i et eller andet omfang udsat for, at naturen indimellem spiller dem et puds, og at det er med til at forøge deres erhvervsrisiko, men man må sige, at sagen om askeskyen er en helt, helt særlig situation, og det er derfor også fornuftigt, at regeringen har valgt at udnytte de muligheder, der er åbnet for i EU-regi, der gør, at der kan stilles en statsgaranti for virksomheder, der har lidt tab som følge af de lukkede luftrum.
Vi har noteret os, at ordningen skal løbe i 3 år, og at bankerne kan få en statsgaranti på op til 80 pct. af lån til dækning af tab, som er oparbejdet i den uge, hvor askeskyen hærgede i det danske luftrum.
Det kan vi som udgangspunkt støtte.
Jeg synes, at ordføreren for Dansk Folkeparti rejser nogle helt relevante betragtninger om, hvorvidt det kun er rejseudbyder og rejseformidler, der skal kunne dækkes.
Andre kan også have
lidt tab.
Det kan jo være, at de skyldes EU-regulering, men jeg synes under alle omstændigheder, at det er rimeligt at kigge nærmere på.
Der er to andre spørgsmål, som vi også vil rejse.
For det første fremgår det ikke, så vidt jeg kunne se, af det udkast – nu er det jo kommet relativt sent – hvad det er for en risiko, som statskassen løber her, for det er jo rigtigt, at der som udgangspunkt ikke er nogen omkostninger, men hvis virksomhederne ikke bliver i stand til at betale deres lån tilbage, må der jo være en risiko.
Heraf følger begrebet statsgaranti vel.
Hvad er det for en risiko?
Er der nogen grænse for den risiko?
Kan man indhegne, hvor stor den er?
For det andet har vi noteret os, at der er en paragraf, hvor ministeren kan fastsætte regler.
Jeg tror, at det er i § 4, stk. 4, at økonomi- og erhvervsministeren kan fastsætte regler om garantiordningen, så den finder anvendelse på udlån til dækning at tab, der er lidt i andre perioder i 2010 end i den periode med askeskyen.
Det synes vi trænger til at få et par ord med på vejen.
Hvad er det for nogle tab, der her tænkes på?
Det er jo velkendt, at der i rejsebranchen i almindelighed har været problemer, ikke mindst for flyselskaberne, og vi har forståelse for, at der er en særlig situation omkring askeskyen, men vil gerne være sikre på, at den her ordning ikke kan bruges til at løse en række andre problemer og dermed komme i konflikt med det, som også den konservative ordfører var inde på, nemlig markedskonformiteten.
Så med de to spørgsmål og støtte til de spørgsmål fra Dansk Folkepartis ordfører vil vi gå positivt ind i behandlingen af det her forslag, også i det opskruede tempo.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Vi er jo normalt ikke tilhængere af statslig hjælp til erhvervslivet på den måde, som der er lagt op til her, og slet ikke i en tid, hvor vi fattes penge, og hvor vi kan risikere – det kan ministeren måske lige kommentere – at den her garantiordning, der i udgangspunktet er udgiftsneutral, kan udløse et milliardbeløb.
Vi kunne da godt tænke os at få lidt tal på, hvor meget det egentlig er, vi risikerer i forbindelse med den garanti her.
Når vi så alligevel ikke bare afviser forslaget i dag, men vil overveje det positivt i udvalgsarbejdet, så er det, fordi vi godt kan se, at rejsebureauer og flyselskaber uden egen skyld er kommet i en uheldig situation, som vi som samfund kan overveje at hjælpe dem ud af.
Man må så tilføje, at der jo er mange andre mennesker, altså almindelige mennesker, der på grund af den ene eller den anden enten naturkatastrofe eller på baggrund af den økonomiske krise, vi har i øjeblikket, er kommet i problemer.
Jeg må sige, at det jo ville være ønskeligt, hvis staten var lige så hurtig og lige så resolut i forbindelse med almindelige mennesker, der kom i klemme, og sagde, at dem måtte man hjælpe ekstraordinært, og at det ikke kun var virksomheder, man havde den service over for.
Jeg må sige, at det er helt grotesk, at vi så står her og hjælper nogle selskaber, der er kommet i klemme, formentlig helt o.k., samtidig med at der forhandles ovre i Finansministeriet om, at den krise, som regeringen har sendt os ud i, og som skyldes, at rige mennesker er blevet formidabelt forgyldt, så skal betales af pensionister, der får mindre pension, og af arbejdsløse, der må gå ned i dagpenge, og ved nedskæringer i velfærden.
Altså, jeg synes, at det måske er en meget god parallel lige at trække i dag.
Her er der altså en hjælpende hånd til erhvervslivet, mens man forhandler om, hvordan de mennesker, der ikke er skyld i krisen, som ikke deltog i festen og tjente på alle skattelettelserne, nu skal til at betale regningen.
Det synes jeg da er en meget god sammenfatning af, hvordan regeringen ser på verden: Vennerne i erhvervslivet hjælpes, og de mennesker, der har de laveste indkomster, skal bare betale.