runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2009-02-18:
Den her forespørgsels ordlyd er: »Hvilke initiativer agter regeringen at tage for at imødegå den økonomiske krise, stigningen i arbejdsløsheden og de voksende sociale problemer?« Svaret har været: Intet.
Vi har ikke i dag kunnet få at vide, hvornår regeringen i givet fald vil sætte ind, hvor mange virksomheder der skal være lukningstruede.
Vi har ikke kunnet få at vide, hvor mange arbejdsløse regeringen synes det er rimeligt, at der er, før man kommer med nogle nye initiativer.
Det eneste, vi vel i dag har kunnet konstatere med den her debat, er, at Dansk Folkeparti er blevet snydt af regeringen og stemmer for et forslag til vedtagelse, med hvilket regeringen kan fortsætte den passive linje.
Kunne vi ikke bare her på falderebet få beskæftigelsesministeren til at svare på, om det er hver femte, hver fjerde, hver tredje eller hver anden virksomhed, der skal være lukningstruet.
Hvor mange ledige synes regeringen det er rimeligt, der er, før man kommer med en beskæftigelses- og vækstpakke?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-18:
Det er, fordi vi stemmer for vores eget forslag til vedtagelse, der sikrer, at vi i overensstemmelse med finanslovaftalen og i erkendelse af og glæde over, at de sidste 7 års økonomiske politik har givet os handlemuligheder, nu kan drøfte, hvad det rigtige, vi kan gøre, er, og at vi kan gøre det på det tidspunkt, hvor det hjælper, så vi ikke bliver fanget i det, som oppositionen tilsyneladende opstiller som et succeskriterium, nemlig at Danmark hele tiden skal lave en hel masse pakker.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg tror, at sandheden er, at der ikke findes nogen enkel løsning på det, vi foretager os her, og det, vi skal foretage os, og derfor skal vi tænke os grundigt om.
Vi vil ikke fra regeringens side begive os ind i et kapløb.
Efter vores opfattelse er det ikke antallet af pakker, der er afgørende, men at vi gør det rigtige.
Frank Aaen (EL), 2009-02-18:
Regeringen er altså enig i, at det er en alvorlig situation, vi står i, og at der skal gøres noget.
Vi hørte også nu her fra ministeren, at regeringen vil lytte til alle partiernes forslag.
Så er det, jeg ikke helt kan forstå, hvorfor man ikke kan støtte oppositionens forslag til vedtagelse, som jo går ud på, at man skal tage initiativer på baggrund af de problemer, der udvikler sig, og invitere samtlige Folketingets partier til en drøftelse heraf.
Hvad er egentlig talt grunden til, at man stemmer nej til det?
Det kan jeg slet ikke forstå ud fra det, ministeren lige har sagt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-18:
Dagens hasteforespørgsel har følgende ordlyd:
»Hvilke initiativer agter regeringen at tage for at imødegå den økonomiske krise, stigningen i arbejdsløsheden og de voksende sociale problemer?«
Det er jo meget relevante spørgsmål.
Regeringen ser med stor alvor på den økonomiske krise, den stigende ledighed og risikoen for, at det fører til økonomisk og social marginalisering blandt visse grupper i samfundet.
Som jeg også nævnte i min indledende tale, så sidder regeringen ikke på hænderne.
Vi har været - og er - meget aktive.
Dilemmaet er, at man kan gøre for meget for tidligt, og alternativt, at man kan gøre for lidt for sent.
Det er jo i det dilemma, vi skal operere.
Som beskæftigelsesminister har jeg ikke direkte mulighed for at skabe nye job, men jeg kan sikre, at de, der rammes af ledighed, får den bedst mulige hjælp til at komme i arbejde igen.
Der findes ikke en mirakelkur, men den aktive beskæftigelsespolitik er en effektiv og gennemtestet behandlingsform, som hjælper ledige tilbage på arbejdsmarkedet og modvirker marginalisering og langtidsledighed.
Danmark befinder sig i et verdensomspændende økonomisk og finansielt stormvejr.
Forbruget og virksomhedernes produktion falder, og mange danskere mister jobbet.
Det er en barsk realitet, som mærkes tydeligt på virksomhedernes bundlinje, som mærkes i privatøkonomien, og som mærkes på krop og sjæl.
Vi må passe på ikke at handle i affekt og i stedet bevare roen og overblikket.
Vi kan glæde os over, at vi i de sidste 7 år ikke har fulgt oppositionens råd om at bruge 2 kr., hver gang vi tjente 1 kr., men netop har brugt de gode tider til at nedbringe gælden med 250 mia. kr. og dermed har sparet os for 20 mia. kr. i renteudgifter årligt.
Det giver os handlemuligheder.
Det er efter min mening ikke et formål i sig selv at gennemføre mange pakker.
Kunsten er at gøre det rigtige.
Tro mig, hvis der fandtes en nem måde at friholde Danmark for den internationale krise på, så havde vi valgt den nemme metode.
Skulle vi måle på antallet af indgreb, altså antallet af pakker, skulle det jo gå godt i Storbritannien, men det gør det ikke.
Skulle vi måle på antallet af pakker og de beløb, der bliver anvendt, skulle det gå godt i USA, men det gør det ikke.
Hvis vi ser til Irland, skulle det gå godt, men det gør det ikke.
Vi lytter til alle forslag.
Vi læser partiernes forslag, vi lytter til arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationer og beskæftigelsesråd, vi lytter til økonomerne, og vi ser, hvad andre lande foretager sig, for at vi kan gøre det rigtige, for at vi kan gøre det effektive på det tidspunkt, hvor det, vi gør, hjælper, og hvor det, vi gør, ikke gør tingene værre.
Det er kunsten, og det er det, der afspejles i det forslag til vedtagelse, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti i fællesskab har fremsat.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-18:
Finanskrisen raser.
Vi ser, hvordan virksomheder melder om faldende ordrer, ordreindgange, der falder, hvordan ledigheden stiger, og hvordan forbrugerne holder igen.
Krisetegnene er jo desværre alt for tydelige, når man følger aviserne eller åbner for tv eller radio.
Af samme grund er der jo god grund til, at vi i Folketinget i dag og ved andre lejligheder diskuterer, hvad der kan gøres for at bekæmpe den stigende ledighed og for at afhjælpe finanskrisen.
Det Radikale Venstre har deltaget i de forskellige bankpakker, som er vedtaget her i Folketinget.
Vi følger udviklingen i den finansielle sektor nøje.
Vi har stillet forslag om, at der blev etableret, hvad vi har kaldt et finansielt udviklingsselskab, der kunne investere yderligere i den finansielle sektor, med henblik på at der stilles den kapital til rådighed, der nu måtte være efterspørgsel efter ude i virksomhederne.
Det har vi bl.a. foreslået, fordi vi finder, at der er behov for at gøre noget.
Og i den sammenhæng må man selvfølgelig diskutere yderligere initiativer og også diskutere kriterierne for, hvordan en eventuel vækstpakke kunne se ud.
Vi finder, at der er nogle principper, som der er god brug for, når der skal laves en vækstpakke - vi tror som sagt, at der er brug for den.
Man er selvfølgelig nødt til at forholde sig til, at der er nogle sektorer, hvor der fortsat er mangel på arbejdskraft, og derfor synes vi, at der, når der skal laves en vækstpakke, er fornuft i, at man så forbereder de forskellige typer af tiltag, således at man kan trykke på knappen og iværksætte de her tiltag, så snart der er kapacitet, og så snart konjunkturerne tilsiger, at det kan gøres økonomisk.
Vi finder, at der er god fornuft i at bryde det her såkaldte anlægsloft.
Kommunerne har jo prioriteret, har nøglefærdige projekter liggende klar i skufferne derude, som er lige til at tage op og sætte i gang i forhold til investeringer i den her helt basale infrastruktur, hvilket vi alle sammen i øvrigt finder der er stor nytte i.
Så det er i hvert fald en vej at gå, som ligger lige til højrebenet.
Vi finder også, at der er grund til at kigge nærmere på yderligere investeringer i hele det grønne område, i klimaområdet.
Så finder vi i øvrigt, at det, i fald man skal lave en vækstpakke, er vigtigt, at man også anvender vækstpakken til at kigge på, hvordan man kan ændre strukturen og øge konkurrencekraften i den danske økonomi.
Derfor kunne initiativer inden for forskning og udvikling og innovation også være relevante at diskutere i forbindelse med udformningen af en sådan vækstpakke.
Alt det her er for at sige, at vi egentlig synes, at det forslag til vedtagelse, som vi jo selv er med til at fremsætte, sådan set er ret fornuftigt.
Lad os dog få nogle drøftelser så hurtigt som muligt om, hvordan et sådant initiativ kunne se ud.
Det kan vi simpelt hen ikke rigtig se hvorfor regeringen ikke skulle kunne være med på.
Alarmsignalerne er jo alt for tydelige, bare man åbner en avis i dagens Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-18:
Nu er det sådan, at det ikke er Dansk Folkeparti, der er i regering, og jeg siger her, hvad vores holdning er til det.
Det, som Dansk Folkeparti vil, er, at det skal ske i forlængelse af finanslovpolitikken, for det er der, vi har skabt råderum for at lave tiltag. Hvad regeringen så vil, og hvad de vil gøre i sådan en situation, kan jeg ikke svare på.
Det må hr. Frank Aaen spørge regeringen om.
Frank Aaen (EL), 2009-02-18:
Jeg synes, det er skammeligt, at man ikke vil være mere konkret, med hensyn til hvad det er, der skal til for at det hjælpe de mennesker, der i dag modtager fyresedler.
Jeg mener, når nu der er en masse mennesker, der producerer vindmøller, som i øjeblikket bliver fyret, kan man så ikke straks i dag sige, at så må vi sætte ind, for at der bliver sat nogle flere vindmøller op i Danmark?
Det er jo det, der er brug for, nemlig at regeringen åbner pengekassen for bankerne, som man har gjort, men også siger, at nu skal vi have gang i vedvarende energi med flere vindmøller og have skabt nogle job i den industri.
I efteråret sagde man fra regeringens side, at der ikke var håndværkere nok til at renovere skolerne, hvad man ellers havde lovet i valgkampen at man ville gøre.
Der er masser af håndværkere, der går ledige.
Hvorfor siger man så ikke bare: Nå, men så tager vi de projekter, der blev lagt i skuffen, op igen og går straks i gang med at renovere de skoler, som alle er enige om at der er brug for at få renoveret?
Altså, hvad venter man på?
Hænderne er der, projekterne er der, behovet er der.
Knud Kristensen (KF), 2009-02-18:
Det, som jeg gerne vil understrege for hr. Thomas Adelskov, er, at Danmark var det første land, der kom med en pakke, altså bankpakke I, hvis man kan kalde det en bankpakke.
Det var det første initiativ, der blev taget her i Europa, fordi vi netop havde en meget, meget hård nedtur i vores finansverden.
Så spørger hr. Thomas Adelskov om, hvornår tidspunktet er for at sætte nogle nye initiativer i gang, der gør, at vi får en bedre vækst.
Det er allerede sket igennem de to pakker, der er etableret.
De sikrer, at virksomhederne har mulighed for at få den kapital, der skal til for netop at udvikle nye produkter og skabe nogle nye arbejdspladser.
Der er jeg fuldstændig enig med hr. Thomas Adelskov, og jeg vil bare gøre opmærksom på, at Velfærdsministeriet i løbet af en måneds tid kommer med en færdig plan for, hvordan og hvorledes vi skal komme hele boligsektoren, andelsboliger og almene boliger osv., til undsætning.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-18:
Jeg mener nu ikke, at jeg har sagt, at det var i dag, der skulle ske noget.
Jeg sagde noget om, at det var svært at sige, om det skulle være i dag, om en uge, om 14 dage eller om en måned.
Det, det drejer sig om, er, at pakkerne kommer på det rigtige tidspunkt, og at de har det rigtige indhold.
Det er det, det drejer sig om, for de skal skabe en vedvarende vækst.
Det skal ikke være en hovsaløsning, det skal ikke være her og nu.
Det er rigtigt nok, at hr. Kristian Thulesen Dahl var ude at sammenligne Socialdemokratiets vækstpakke med Anker Jørgensen-tiden.
Det var sådan noget, der skete hu hej og ikke skabte noget vedvarende, og som skabte overforbrug.
Jeg tror nok, det var noget i den stil, hr. Kristian Thulesen Dahl var ude at sige, men det kommer ikke sagen ved i dag.
Det, det drejer sig om, er, at vi skal føre en ansvarlig politik, at vi skal komme med de rigtige vækstpakker, som skal falde på de rigtige tidspunkter, og som skal rumme de rigtige tiltag, der kan skabe noget vedvarende.
Kim Mortensen (S), 2009-02-18:
Jamen jeg kan også blive lidt bekymret for, om hr. Bent Bøgsted nu har nået at se det forslag til vedtagelse, han har sagt ja til at stemme for, inden det blev udarbejdet.
For Socialdemokratiet, Enhedslisten, De Radikale og SF har faktisk fremsat et forslag til vedtagelse, der præcis indeholder nogle af de ting, som hr. Bent Bøgsted nævnte i sin ordførertale.
Jeg forstod det sådan på hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti, at da der kom en vækstpakke fra Socialdemokratiet i går, var det for tidligt, og at det var misbrug af de ledige, at den kom i går.
Nu kan vi høre, at hr. Bent Bøgsted synes, at nu er det i dag, der skal ske noget, så det er i dag, tiden er inde til at gøre noget.
Mit spørgsmål er, om det så ikke var en idé, at Dansk Folkeparti nu stemte for det forslag til vedtagelse, der er kommet fra oppositionen, og som kan presse regeringen til at sætte præcis nogle af de ting i gang, som hr. Bent Bøgsted fortalte os om i sin ordførertale.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-18:
Nej, jeg føler mig ikke snydt på nogen måde, og Dansk Folkeparti arbejder ikke for, at der skal være lave lønninger.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er, at de tiltag, vi gør, gøres på den rigtige måde og kommer på de rigtige tidspunkter, så der kan komme en vedvarende opgang, altså sådan at det ikke er lige her og nu, vi løser det, og at faldet så begynder igen efter et par måneder.
Det er det, det drejer sig om for Dansk Folkeparti, og vi kigger overhovedet ikke på, om lønningerne skal være lave eller nogen ting.
Jeg går ud fra, at overenskomsterne er der, hvor de skal være, efter de forhandlinger, der har været.
Det er det, vi har overenskomstforhandlingerne til, og jeg går ud fra, at de stadig væk står ved magt.
Jeg har i hvert fald ikke hørt noget om, at overenskomsterne skulle være blevet ophævet.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-18:
Målsætningen er jeg jo lige nøjagtig også enig i, og det er også derfor, at jeg tror, at hr. Bent Bøgsted er ved at blive snydt.
Hr. Bent Bøgsted er ved at blive snydt af regeringen, der nu har fået hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti til at stemme for et forslag til vedtagelse om, at man kan vente.
Men når vi nu ved, hvad det er, regeringen venter på - lavere lønninger, flere arbejdsløse - får det så ikke hr. Bent Bøgsted til lige at genoverveje det?
Når vi nu i ordførertalen kunne høre, at hr. Bent Bøgsted var lige så bekymret som os andre over den stigende ledighed, og når hr. Bent Bøgsted sådan set også pegede på nøjagtig de samme ting, som vi andre har peget på - klimainvesteringer, renovering af boliger, daginstitutioner og ældreboliger - til at få sat gang i hjulene igen, kunne hr. Bent Bøgsteds så ikke genoverveje at stemme for vores forslag til vedtagelse om, at regeringen skal indkalde til forhandlinger om at få sat gang i en vækst- og beskæftigelsespakke herhjemme, så vi igen kan få gang i hjulene?
For jeg er ret overbevist om, at hr. Bent Bøgsted er blevet snydt, og at regeringen har et måltal for, hvor mange ledige der må være, og for, hvor meget lønningerne skal falde.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-18:
Og det er ikke det, vi går ind i nogle forhandlinger med regeringen om - det er ikke om at presse lønningerne ned.
Jeg har hørt, hvad hr. Mike Legarth fra De Konservative har sagt, og jeg har hørt nogle vismænd sige, at der skal være en bestemt arbejdsløshed.
Jeg kan også huske, at det tilbage i den tid, hvor hr. Mogens Lykketoft sad som minister, blev sagt, at med en absolut arbejdsløshed på 3,7 pct. kunne vi ikke komme længere ned.
Og alligevel er vi under den her regering med Dansk Folkeparti som støtteparti kommet ned på en arbejdsløshed, der ligger under 2 pct.
Så den definition af, hvor stor arbejdsløsheden skal være, tror jeg ikke er noget vi skal diskutere her.
Det er i hvert fald ikke det, Dansk Folkeparti kigger på.
Vi vil have arbejdsløsheden så lav som muligt.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-18:
Bekymrer det ikke hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti, når man hernede fra Folketingssalen kan høre velfærdsministeren fortælle, at grunden til, at man ikke vil sætte gang i renovering af skoler, daginstitutioner og plejehjem og ikke vil bygge flere boliger nu, er, at lønningerne er for høje.
Regeringen har med andre ord en plan om at bruge krisen her til at presse lønningerne længere ned.
Og det er det, som Dansk Folkeparti ved at stemme for det forslag til vedtagelse sammen med regeringen nu bakker op om - man afventer, før man gør noget.
I går sagde den konservative ordfører Mike Legarth på TV 2 News i relation til, at han blev spurgt om den socialdemokratiske pakke, at regeringen ikke ville lade ledigheden stige mere end nødvendigt.
Og til det er spørgsmålet jo: Hvad er et nødvendigt ledighedsniveau?
Er det de der 110.000, som vi tidligere har hørt regeringen tale om, som var sådan den der strukturelle ledighed, som er passende?
Er det ikke bekymrende for Dansk Folkeparti, at det, man i fællesskab venter på, er, at ledigheden skal stige og lønningerne skal falde?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-18:
Jamen altså, når man skal til at sidde og forhandle om, hvad der skal gøres af tiltag for at skabe mere beskæftigelse, så er det, som jeg siger, sådan, at det kan være mange små vækstpakker, der skal til for at rette op på det.
De kan være målrettet specielle områder.
Det byggeri, som hr. Eigil Andersen nævner, kan være et område, men det kan jeg ikke stå og sige her, for det er noget, vi tager i forhandlingerne med regeringen om, hvor vi skal gøre indsatsen.
Dansk Folkeparti vil gøre, hvad vi kan, for at skabe mere beskæftigelse i den situation, vi er i, og det gælder alle de områder, der er ramt: Det gælder byggeriet, det gælder industriarbejdere, 3F-arbejdere, der er blevet sendt hjem.
Men vi skal gøre det på den rigtige måde, og det er, som jeg sagde: Dansk Folkepartis politik er, at vi ser det som en del af finanslovpolitikken.
Det er der, vi har skabt råderummet til at kunne gøre en indsats.
Det er også den vej, Dansk Folkeparti ønsker at forhandle.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-18:
Jeg tror ikke, at de mange tusinde bygningsarbejdere, som er blevet arbejdsløse, føler, at de har fået et svar gennem det, der lige er blevet sagt fra Dansk Folkepartis ordførers side.
Jeg vil gerne understrege, at f.eks. inden for energiområdet, hvor vi har offentlige bygninger og private bygninger, som ikke er energirigtige, og som medvirker til et for stort CO2-udslip, kan arbejdsløse bygningsarbejdere jo også få et job, hvilket giver en tredobbelt gevinst: Vi undgår CO2-udslip, vi får arbejdsløse i arbejde, og så bliver samfundet som helhed langt bedre indrettet med en bedre service, ved at det her sker.
Vil Dansk Folkeparti konkret være med til at ophæve det kommunale anlægsloft, som jo er en spærrebom for masser af kommuner i landet for øjeblikket?
De har projekter liggende klar, men de får ikke lov til at gå i gang med dem på grund af anlægsloftet.
Vil Dansk Folkeparti være med til at ophæve det?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-18:
Med hensyn til Dansk Folkepartis politik, og hvad vi lever op til, så tror jeg nok, at hvis vi tager en liste over, hvad Dansk Folkeparti har fået gennemført, mens vi har siddet som støtteparti, vil Dansk Folkepartis liste være meget længere, end hvis vi tager en liste over, hvad Socialistisk Folkeparti fik gennemført, da de sad som støtteparti for en S-ledet regering.
Så langt hen ad vejen lever vi op til det, som vi siger at vi vil have gennemført.
Der, hvor vi ikke har fået det gennemført, er i nogle enkelte tilfælde, hvor vi ikke har kunnet overtale regeringen, men det kæmper vi videre med. Om der skal ske noget med de her ældreboliger, eller hvor indsatsen skal være, er noget, vi tager i forhandlingerne med regeringen om, hvor vi skal bruge pengene.
De skal bruges på den bedst mulige måde.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-18:
Det bliver så spændende at se, om Dansk Folkeparti for en gangs skyld vil leve op til det, som Dansk Folkeparti siger at man vil gøre.
Det er jo det, der ofte er problemet, at man har nogle proklamationer om, at man vil gavne menige mennesker, men det sker ikke i praksis.
Men jeg er forhåbningsfuld.
Jeg vil derfor spørge om noget konkret.
Vi har f.eks. 2.000 ældreboliger i Danmark, som efter en ny rapport fra Velfærdsministeriet bliver betragtet som kassable.
De bør skrottes, de er simpelt hen for dårlige.
Det almene byggeri, byggeriet af almene boliger, er gået i stå.
Vi har stor boligmangel.
Vi har kloakker, som ikke kan tage de store regnmængder, som kommer ned på grund af klimaforandringerne.
Arbejdsløsheden er 15-30 pct. for bygge- og anlægsarbejdere rundtomkring i landet.
Vil Dansk Folkeparti være med til at fremrykke investeringer på de her områder?
Kim Mortensen (S), 2009-02-18:
Jamen hr. Bent Bøgsted har da ret i, at Socialdemokratiet både under Anker Jørgensen i 1970'erne og under Poul Nyrup Rasmussen i 1990'erne var og nu under fru Helle Thorning-Schmidt er optaget af at nedbringe arbejdsløsheden og skabe beskæftigelse.
Det er jo netop derfor, vi har fremlagt en vækstpakke.
Jeg bemærkede også, at hr. Bent Bøgsted fortalte os, at det godt kunne være, der var brug for ikke én vækstpakke, men måske flere små vækstpakker.
Vi har i går foreslået hele seks punkter, som kunne udgøre vækstpakker.
Så det, der her kunne være lidt interessant, ville være, hvad det så er for flere elementer, hr. Bent Bøgsted forestiller sig, når man taler om flere vækstpakker og om, at der skal gøres det rigtige.
Det kunne måske være en god idé her over for Folketinget og over for dem, der sidder og kigger med, at svare på, hvad der så er det rigtige, der skal sættes i gang, og hvorfor det er, at det hverken skulle ske i går eller i dag, men måske når ledigheden eksploderer endnu mere om 1 eller 2 uger eller om eller 3 eller 4 måneder.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-18:
Det, det drejer sig om for Dansk Folkeparti, er at nedbringe arbejdsløsheden.
Og når man ser på de arbejdsløshedstal, som der har været, indtil krisen begyndte at slå igennem, kan man også se, at med den politik, der er blevet ført siden 2001, hvor regeringen kom til med Dansk Folkeparti som støtteparti, har vi formået at nedbringe arbejdsløsheden til et hidtil uset lavt niveau.
Jeg kan ikke lige huske det nøjagtige tal, men vi var nede på langt under 2 pct. arbejdsløse, nede på nogle og fyrre tusind arbejdsløse dagpengemodtagere.
Det, som jeg så også har sagt, er, at Dansk Folkeparti ser det her som en forlængelse af den finanslovspolitik, som vi har ført med regeringen, og det er der, vi skal bruge de midler, som vi har skaffet råderum til at bruge, for at sætte noget i gang.
Derfor kan der godt være flere små vækstpakker, og hvad de skal indeholde, tager vi så under forhandlingerne.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-18:
Altså, når Socialdemokraterne foreslår, at vi giver mulighed for, at man klimarenoverer private boliger, almene boliger og offentlige institutioner, er det en fornuftig investering.
Når vi foreslår, at man skal sætte gang i nogle klimainvesteringer, der kan gøre Danmark CO2-neutral, er det fornuftige fremtidsinvesteringer.
Når vi foreslår, at man skal renovere ældreboliger, skoler, plejehjem, er det altså fornuftige investeringer, som giver beskæftigelse.
Men det ændrer bare ikke ved, at ordføreren simpelt hen ikke svarer på, hvornår det rigtige tidspunkt er.
Jeg tror da, at der er mange, der sidder derude, som har fået en fyreseddel - de 850 fra Danish Crown i går - som egentlig venter på, at De Konservative svarer dem på, hvor mange arbejdsløse der skal være i det her land.
Jeg kunne i går i TV 2 News høre den konservative ordfører, hr. Mike Legarth, sige, at regeringen ikke vil lade ledigheden stige mere end nødvendigt.
Hvad er så det der mere end nødvendigt-niveau?
Og hvor mange virksomheder skal være lukningstruede, før regeringen og Det Konservative Folkeparti vil sætte ind og lave en beskæftigelses- og vækstpakke?
Det må man kunne forklare befolkningen og os andre.