runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2011-05-05:
Jeg var meget glad for fru Meta Fuglsangs indlæg og især for hendes svar til fru Sophie Løhde, fordi jeg synes, at det virkede dejligt uideologisk, da hun sagde, at SF ikke har noget imod konkurrenceudsættelse.
Derfor er jeg også glad for den korrektion, som fru Meta Fuglsang kom med her, da hun sagde, at hun ikke hører til hr. Rasmus Prehns brigade.
Det er jeg rigtig glad for, og så skal jeg aldrig igen tale om hr. Rasmus Prehn og andre.
Nu ved jeg, at der er en god forskel her på S og SF.
Sådan nogle forskelle er vi jo glade for i regeringen.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
Det er egentlig det, der er baggrunden for, at jeg lige kommer med nogle bemærkninger nu.
Jeg har fra talerstolen udtrykkelig sagt, at jeg synes, at konkurrenceudsættelse er godt, og at jeg godt vil have mere af det.
Jeg har fra talerstolen udtrykkelig sagt, at jeg synes, det er fint, at kommunerne prøver nye veje, og at vi får et privat-offentligt samarbejde, der er lidt offensivt.
Alle de ting har jeg stået og sagt, og derfor undrer det mig, at ministeren kan konkludere, at jeg er for monopollignende tilstande, og at jeg er en eller anden forstokket politiker, som ikke kan se den fagre nye verden åbne sig.
Jeg oplever det lidt som en måde at snakke udenom det, som vi i virkeligheden burde diskutere her, nemlig hvad kommunerne selv skal have lov til at bestemme.
Så er der en anden dagsorden, der hedder udviklingen af offentlig-privat samarbejde, og det, der er bemærkelsesværdigt, er, at der står i SF's vækstudspil og erhvervsprogram, at vi gerne offensivt vil have de private på banen, når det handler om at løse offentlige opgaver.
Bertel Haarder (V), 2011-05-05:
Min tale om monopoler skyldes, at hr. Rasmus Prehn to gange oplæste hele regimentet af personaleorganisationer, som jeg godt forstår kan foretrække monopoltilstande.
Jeg forstår bare ikke, at hr. Rasmus Prehn foretrækker monopoltilstande.
Jeg vil gerne forsikre, at der under alle omstændigheder bliver tale om forhandlinger.
Jeg håber, at forhandlingerne kan blive så fornuftige, at dette lovforslag slet ikke kommer til udførelse.
Men selv hvis det skulle træde i kraft, hvis det skulle blive anvendt, hvis bemyndigelsen skulle blive anvendt, så bliver der også tale om forhandlinger.
Det er det, jeg har understreget: at så vil vi i den grad drøfte med regioner og kommuner, hvilke opgaver der er bedst egnede til udbud.
Så selv hvis lovforslaget, hvis bemyndigelsen bliver brugt, vil der blive tale om meget tætte forhandlinger, hvor vi vil lytte og finde modeller, som parterne kan acceptere.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Jeg ved ikke, om det er et helt normalt forhold mellem stat og kommune, der er tale om her.
Der er jo tale om, at man laver et nybrud i måden at styre kommunerne på.
Hvor vi hidtil har haft et aftalesystem, hvor parterne satte sig sammen, talte om tingene og aftalte noget i fællesskab, så er det, som ministeren søger om Folketingets opbakning til her, at kunne tvinge en beslutning igennem.
Samtlige kommunalbestyrelser vil simpelt hen vågne op med et hestehoved i sengen og en besked om, at hvis ikke man retter ind, så kommer vi fra Slotsholmen og dikterer, hvordan det skal være.
Ministeren prøver at få det til at lyde, som om, at hvis man er imod det her forslag, går man ind for monopol og for, at alt skal være offentligt.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Man kan sagtens have konkurrenceudsættelse uden at vedtage det her forslag.
Det handler bare om at have tillid til kommunerne.
Hvorfor er det, at regeringen vil bruge mafiametoder, hestehoveder i sengene og tvang, til at få sin konkurrenceudsættelse igennem?
Bertel Haarder (V), 2011-05-05:
Og vi vil drøfte med regioner og kommuner, hvordan vi skal nå det mål.
At vi har et mål, det svarer jo til, at vi også har et mål for dansk økonomi.
Det sætter vi os så ned og drøfter på en fornuftig måde med regionerne og kommunerne, ganske som vi drøfter økonomien på en fornuftig måde.
Man kan jo godt have en fornuftig drøftelse uden derved at opgive det mål, man insisterer på at nå.
Jeg tror, at det er et helt normalt forhold mellem stat, kommuner og regioner, vi her taler om.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Det er alligevel interessant at høre, at den konservative ordfører vælger at bringe spørgsmålet om de billige valgplakater på banen.
Det er jo en kendt sag, at netop Det Konservative Folkepartis partileder virkelig fik presset priserne i bund ved netop at vælge unge på aktiveringsydelse til at klistre de her plakater op, for så blev det virkelig billigt.
Det var bare sådan en lille bemærkning om det.
Det, der undrer mig lidt, er, at den konservative ordfører bliver ved med at nævne, at der ikke er tale om tvang, og siger: Vi har respekt for kommunerne.
Men hvorfor er det så, at vi overhovedet skal vedtage det her forslag?
Altså, hvis det er sådan, at det er så indlysende, at der er så mange fordele ved at sende i udbud, hvorfor er det så, at ordføreren ikke tror på, at kommunerne gør det, når det giver mening, og lader være med at gøre det, når det ikke giver mening?
Altså, hvorfor har man ikke den tillid til kommunerne?
Hvorfor skal de tvinges, som der direkte står her?
Vælger de ikke at gøre det ad frivillighedens vej, så kommer man fra Indenrigsministeriets side og pålægger kommunerne at gøre det?
Hvorfor har man ikke tillid til det kommunale selvstyre?
Det er ordføreren da nødt til at svare på.
Så til det med dokumentationen: Altså, hvad er det for en dokumentation, der er?
Der er netop ikke masser af dokumentation.
Professor Carsten Greve fra CBS har jo flere gange dokumenteret, at det er tvivlsomt, om det rent faktisk altid er en fordel med udbud; der kan være fordele i nogle tilfælde, og der kan være ulemper i andre tilfælde.
Det bedste, den konservative ordfører kan komme frem med, er en spørgeskemaundersøgelse, Kommunernes Landsforening selv har lavet, hvor under halvdelen har sagt, at det giver overskud.
Hvad er dokumentationen?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Så vil jeg gerne benytte lejligheden til at vende tilbage til det spørgsmål, der var omkring høringssvarene, for jeg synes jo, det er rigtig god praksis, når man laver et lovforslag og sender det i høring, at man så også rent faktisk lytter til de høringssvar, der bliver sendt ind, og tager dem alvorligt.
Og når jeg sidder med det her høringsnotat, som vi har fået, er jeg da noget rystet over, hvor mange der rent faktisk råber vagt i gevær over for det her lovforslag.
Det er jo altså adskillige organisationer.
Der er i øvrigt en ekstra her, nemlig DANSKE ÆLDRERÅD, som skriver: DANSKE ÆLDRERÅD er betænkelig ved den tvang over for kommunerne, som lovforslaget indebærer, og ønsker, at der indgås en frivillig aftale mellem Kommunernes Landsforening, Danske Regioner og regeringen.
Det er jo altså simpelt hen det ene eksempel efter det andet på, at dem, der er blevet hørt i det her spørgsmål, siger: Nej, nu må man altså stoppe i regeringen og Dansk Folkeparti.
Nu anvendes der for meget tvang.
Kan vi ikke få noget tillid, kan vi ikke få noget lokal decentralisme og selvstyre?
Det er næsten ikke til at fremdrive et eneste eksempel på nogen, der roser forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Jo, men altså til det der med, at det er centralisme, noterede jeg mig jo også, at hr. Rasmus Prehn selv brugte udtrykket statscentralismens store sabel.
Det blev brugt i ordførerens eget indlæg.
Og det er jo ikke det, der er tale om her.
Det, der er tale om her, er en aftalebaseret ordning, som også giver en minister en bemyndigelse til at gå videre, såfremt man ikke kan finde en fælles løsning.
Og jeg har faktisk fuld tillid til, at man også i forbindelse med økonomiaftalen, som skal indgås her senere på året, naturligvis vil kunne finde frem til en aftale bl.a. med KL.
Hvis vi går tilbage i tiden, var det jo i 2006 sådan, at kommunerne kun konkurrenceudsatte 20,2 pct. af de kommunale opgaver.
Så lavede man en aftale, som skulle gælde fra 2007 til 2010 omkring konkurrenceudsættelse, hvori man sagde, at man med 2010-målingen skulle være oppe på en konkurrenceudsættelse på 26,5 pct.
I dag har vi så fået vished for, at de tal kommer til at passe, at det faktisk er lykkedes kommunerne at komme i mål med de 26,5 pct. i konkurrenceudsættelse.
Hvis det så ender med, at det tal i 2015 kan komme op på 31,5 pct., vil det faktisk betyde, at omkring 15 milliarder danske kroner vil kunne blive anvendt også hos private virksomheder til at tilbyde at gennemføre den her velfærd og de her kommunale serviceopgaver, som der lægges op til, og det har jeg det sådan set rigtig godt med.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Med de ord kan Dansk Folkeparti støtte dette lovforslag, siger hr. Hans Kristian Skibby.
Det var ikke ret mange ord, der handlede om lovforslaget.
Det var egentlig først og fremmest ord, der handlede om EU og andre ting.
Jeg synes, det er lidt bekymrende, at Dansk Folkeparti godt kan se, at det er så skidt en sag, at det handler om at tale om noget helt andet.
Det, man så taler om, når man så taler om lovforslaget, er alt det, som ministeren ikke må gøre alligevel, fordi man faktisk har fået skrevet ind, at forligspartierne skal høres.
Så Dansk Folkeparti har sådan set heller ikke tillid til, at ministeren kan gøre det ordentligt.
Så er det, at det kan undre, hvorfor man så skal have mere centralisme, hvis det, Dansk Folkeparti siger fra talerstolen, er: Vi vil hellere tale om alt muligt andet, og hvad angår lovforslaget, vil vi i øvrigt sikre, at ministeren ikke laver fejl, vi vil sidde og kontrollere ham hele tiden.
Hvorfor kan man så ikke bare have tillid til, at kommunerne gør det, frem for mere centralisme?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Det er jo fuldstændig unødig polemik.
Vi har her et forslag, der handler om, at regeringen vil tvinge kommunerne til at sende opgaver i udbud i stedet for at have tillid til, at man decentralt kan træffe afgørelser.
Jeg siger, at både min partiformand og undertegnede går til valg på »En Fair Løsning«, og jeg tror da, det er helt naturligt, at man i en hvilken som helst sammenhæng kan få stillet et eller andet spørgsmål, og så svarer man ikke hundrede procent præcist i forhold til, hvad der lige står i ens program.
Det tror jeg vi alle sammen kender til.
Det er helt naturligt.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at bruge Folketingets tid på at sidde og pindehugge sådan nogle bagateller.
Sophie Løhde (V), 2011-05-05:
Jeg takker for svaret og dermed for, at hr. Rasmus Prehn har fået sat den socialdemokratiske partiformand på plads, og at man dermed ikke kan regne med det, som partiformanden offentligt udtaler til aviserne.
Jeg takker for et klart svar.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Vi går til valg på det, der står i »En Fair Løsning«.
Sophie Løhde (V), 2011-05-05:
Jeg synes måske, at det kunne være rart, at vi fik et svar på det spørgsmål, som blev stillet, nemlig: Kan vi regne med det, der så står i »En Fair Løsning«, eller kan man regne med det, som fru Helle Thorning-Schmidt udtaler i aviserne?
Hvad er det, der er gældende?
Det må den socialdemokratiske kommunalordfører jo kunne redegøre for og give et klart svar her i dag i Folketingssalen.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Nu ved jeg slet ikke, hvad det er for en vækstkonference, som hr. Torsten Schack Pedersen taler om, og jeg har ikke været til stede på det her møde, jeg ved ikke, hvad min formand har sagt på det her område.
Men jeg vil bare sige, at vi har lagt »En Fair Løsning« frem, og der ligger vi jo netop op til, at man sagtens kan have udbud, og det kan være en fordel for det danske samfund at have det, men det, der er vores politik, er, at vi ikke vil tvinge kommunerne til det.
Vi har respekt for det lokale demokrati, og der synes vi, at det er ærgerligt, at partiet Venstre, som ellers altid har stået som frihedens lysende fakkel, nu er stærkt i gang med at svinge statscentralismens sure sabel.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Så bliver jeg en lille smule forvirret, for da fru Helle Thorning-Schmidt blev konfronteret med det her forhold om, at man ville gå ind og ændre på grundlæggende principper i lov om virksomhedsoverdragelse, og hvilke overenskomster der gælder, svarede fru Helle Thorning-Schmidt på et spørgsmål på en vækstkonference i februar om, hvad det er, der ligger i »En Fair Løsning«
: Det er et klart svar på, at jeg ikke vil fastlægge mig præcis på, hvordan det skal være, når man udliciterer.
Det er jo sådan lidt besynderligt, at man alligevel i »En Fair Løsning« har nogle helt klare regler, som alene har til formål at gøre det vanskeligere at få private aktører på markedet.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Vi er netop ambitiøse, også i forlængelse af det, som den konservative ordfører tidligere sagde i sit spørgsmål, nemlig det her med, hvilke parametre man er ambitiøs på.
Der er regeringen jo meget ambitiøs på tvang og på øget bureaukrati.
Der er vi altså ambitiøse på at få god kvalitet, bedre velfærd, men vi er også ambitiøse på ordentlige medarbejderforhold, og det er derfor, at vi også i »En Fair Løsning« har slået et slag for det spørgsmål, der handler om overenskomster, altså, at skal man agere i løsning af offentlige opgaver, skal det være under ordentlige arbejdsvilkår.
Der er det, at vi slår et slag for det overenskomstsystem, vi har i Danmark, og vi er stolte af fra socialdemokratisk side, at vi har det med i »En Fair Løsning«.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Nu synes jeg også, at ordføreren, hr. Rasmus Prehn, nævnte en del fagforeninger, og man må da sige, at det ville have undret mig gevaldigt, hvis det var sådan, at LO og Harald Børsting og hele hans stab skulle gå ind at rose de her initiativer, som vil styrke det private erhvervsliv i Danmark, som måske, hvis det ellers lykkes, vil kunne flytte 15 mia. kr. over i den private sektor til udvikling af danske private virksomheder, som så samtidig kan løfte sig op til også at få andre opgaver og andre kunder end det offentlige.
Det er faktisk noget, som kan give en utrolig stor tilbagevirkning på den danske samfundsøkonomi, hvis man gør den offentlige sektor til en stor kunde hos en række af de private virksomheder.
Nu nævnte hr. Rasmus Prehn selv Kommunernes Landsforening, og der er det jo faktisk sådan, at hvis man kigger på nogle af de meldinger, der er kommet fra KL – nu tænker jeg ikke specielt på høringssvaret – så har man sagt fra KL's side, at man gerne vil kigge på forhandlingen omkring de 31,5 pct. i udbud i 2015, men det skal komme an på, at man så også er afhængig af, at regeringen kan få igennem, at der kommer nogle bedre lovgivningsmæssige rammer for gennemførelse af udbud.
Det er derfor, jeg synes, at det virker en kende underligt, at hr. Rasmus Prehn har haft så meget imod, at jeg har diskuteret EU-udbudspræmisserne, når det faktisk er noget, som KL selv agiterer for.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
Ord er jo taknemlige, og jeg synes, det er fantastisk, at der efter ordførerens tale står tilbage, at det her er en aftalebaseret ordning, når det forslag, vi står og behandler nu, er et spørgsmål om, at man tvangsmæssigt kan pålægge kommuner at sende ting i udbud.
Et andet sted, hvorom man kan sige, at ord er taknemlige, er jo i spørgsmålet om, hvad det er for en frihedsgrad, som man tillader kommunerne at have.
Ordførerens tale bar meget præg af, at hele udbudssystemet var en forfærdelig ordning, og så afsluttede han med at sige, at de kunne støtte dette forslag – altså et forslag, som gør, at der bliver mere udbud.
Så man kan igen sige, at der er et lille sammenstød af ord i en forunderlig konstruktion.
Men ordføreren lagde jo meget vægt på, at det var forligspartierne, altså aftaleparterne her, som skulle være enige om, hvad det var, ministeren så skulle beslutte.
Så hvad synes ordføreren ville være fornuftigt?
Hvad ville være et fornuftigt niveau for udbud?
Hvilke områder synes ordføreren kommunerne med fordel skulle sende i udbud, hvis ordføreren skulle gøre sin indflydelse gældende blandt de her aftaleparter?
Altså, det, jeg kan svare på, vedrører det, vi beskæftiger os med på Christiansborg.
Det er de lovforslag, vi forholder os til herinde, og det er det, jeg har svaret på.
Jeg vil ikke tage ansvaret for, hvad der eventuelt sker et eller andet sted i Nordjylland, hvor jeg ikke kommer.
Sophie Løhde (V), 2011-05-05:
Jamen det glæder mig, at ordføreren for Socialistisk Folkeparti ønsker, at vi skal mere konkurrenceudsættelse.
Det er jo et klart svar og rart at få det slået fast her.
Kan ordføreren fra Socialistisk Folkeparti så forklare mig, hvorfor kandidaterne, der er opstillet for samme parti som ordføreren selv, så skal underskrive på sådan nogle erklæringer lavet af fagbevægelsen om, at hvis man bliver valgt ind i byrådet i Aarhus, Odense eller andre steder, skal man medvirke til at forsøge at hjemtage alle opgaver, som kommunen ikke selv har vundet i et udbud?
Hvordan harmonerer de to forskellige opfattelser med hinanden?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
Vi går ind for en kvalificeret konkurrenceudsættelse, og vi tror, at mere konkurrenceudsættelse end det, vi har, kunne føre til nogle gode resultater.
Så svaret er for så vidt, at vi gerne vil have mere konkurrenceudsættelse end det, vi har.
Det er sådan set det, det handler om.
Men overordnet set mener vi, at det er fornuftigt at konkurrenceudsætte.
Sophie Løhde (V), 2011-05-05:
Jeg vil blot spørge ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, om man i partiet går ind for mere, mindre eller samme konkurrenceudsættelse, som vi har i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Det kan jeg naturligvis sagtens bekræfte.
Det er jo ikke et mål i sig selv at udlicitere og sige, at nu skal 31,5 pct. af de offentlige opgaver udføres af private virksomheder.
Nej, det, der er målet, er, at de skal konkurrenceudsættes.
Det betyder, at man har den største mulighed for at beskrive de opgaver, man ønsker der skal udføres, og at man har de bedste muligheder for at undersøge, hvor meget man egentlig får for de penge, man kaster i det her.
Er der value for money i det?
Er det noget, som man synes der er økonomisk ræson i, eller tror man på, at man kan bruge de her penge mere målrettet på en anden måde, hvor man får mere for de her skattekroner?
Det tror vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi tror faktisk på, at det her er et ganske glimrende initiativ, og vi tror også på, netop som fru Sophie Løhde selv var inde på, at det her er noget, som i sin yderste konsekvens kan være med til at betyde, at kommunerne får en større mulighed for at vurdere, hvad de egentlig går og laver, og at den største drastiske konsekvens er, at de kan komme til at spare nogle penge, og det er vel ikke så skidt endda.
Sophie Løhde (V), 2011-05-05:
Jeg vil bare bede ordføreren for Dansk Folkeparti om at bekræfte, at det værste, der kan ske for kommunerne i yderste konsekvens, er, at de kommer til at spare penge, for udbuddet handler jo sådan set om noget så banalt som ikke at tvinge nogen til nogen som helst, men om at spørge til prisen.
Hvis den offentlige leverandør er den billigste, er det det offentlige, der løser opgaven.
Er det den private leverandør, der er den billigste, er det den private, der løser opgaven.
Dermed er det værste, der kan ske for landets kommuner, at de kan spare penge til glæde for skatteborgerne, som de enten kan bruge til at sætte skatten ned eller på anden velfærdsservice.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Man kan omvendt sige: Har man haft det indtil nu?
Jeg går da ud fra, at når man indgår en økonomiaftale og en aftale i 2006, som gælder fra 2007 til 2010 om øget konkurrenceudsættelse i den offentlige sektor, så er det også en aftale, som KL står bag.
Om den så var endt på 26,4 pct. eller 26,6 pct., er jo ikke det, der er det væsentlige.
Det, der er det væsentlige, er, at man altså har indgået en aftale tilbage i 2006 om nøjagtig det samme som det, der er præmisserne i det her.
Det, der bare er det nye, er, at man nu selvfølgelig begynder at få en større og større målsætning, i og med at procentsatsen stiger.
Men hvis vi kigger på de enkelte tal i de enkelte kommuner, kan vi jo se, at der er mange kommuner, som ligger langt, langt under gennemsnittet for de danske kommuner i forhold til, hvor meget de konkurrenceudsætter.
Vi i Dansk Folkeparti tror på, at ved at konkurrenceudsætte mere og ved at skabe den her vækst for 15 mia. kr. som dynamo i den private sektor vil man være med til at kunne skabe endnu flere job i private virksomheder, ikke bare fordi de kroner og øre bliver kanaliseret over i private virksomheder, men også fordi private virksomheder har tradition for at generere produktivitet, og det betyder også danske arbejdspladser.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
Selvfølgelig vil SF være med til at lave påbud og forbud nogle steder ligesom alle andre partier.
Det, vi er uenige om, er, hvor det er vigtigt at gøre noget.
Det er jo det, den politiske kamp bl.a. står om: Hvor er det, vi skal gå ind at regulere?
Hvor er det, vi skal gå ind at sige, at det her skal man, eller det her skal man ikke, og det her må man, eller det her må man ikke?
Så hele den politiske debat drejer sig om, hvad det så er, vi synes der er vigtigt, og hvor det er vigtigt at have friheden, og hvor det er vigtigt ikke at have friheden.
Det, jeg konstaterer, er jo bare, at ordføreren mener, at på det her punkt, hvor kommunerne skal sende ting i udbud, er det vigtigt, at man kan gå ind at sige, at hvis vi ikke kan få en aftalebaseret ordning, er der en mulighed for, at ministeren kan pålægge kommunerne at gøre det.
Det er rigtigt, at der ikke står tvang i det her, men jeg håber, at ordføreren er enig med mig i, at når der står, at ministeren kan pålægge kommunerne at gøre noget, så betyder det også, at kommunerne ikke længere har friheden til at lade være med det, for ellers giver det jo ikke mening at lave den her lov.
Så jeg håber, at ordføreren er enig i, at hvis/når det her forslag bliver vedtaget, har kommunerne ikke længere mulighed for at sige nej til udbud, hvis ministeren kommer med et sådant pålæg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Nu nævner fru Meta Fuglsang jo selv det her med tvang.
Jeg indrømmer da gerne, at tvang ikke er et ord, som jeg overhovedet ynder at bruge, men det er heller ikke det, der står i det her lovforslag.
Der står faktisk, at det er en aftale, som indebærer, at forligspartierne skal være enige om det, hvis det skal effektueres.
Fru Meta Fuglsangs eget parti, SF, har bl.a. foreslået tvang i den forstand, at det skal forbydes at have kildevand på plasticflasker i danske institutioner.
Man har også foreslået, at der kun skal være økologisk frugt i alle danske offentlige institutioner.
Det er jo også tvang.
Det er en form for tvang, at man vil pådutte danske virksomheder og danske borgere, hvad for en type kildevand de må drikke, og hvilken type frugt de må spise.
Det synes jeg også virker en kende underligt, men det er noget, som vi i Dansk Folkeparti lærer at leve med.
Vi lærer at leve med, at sådan er SF.
De kan godt lide en række af de her forbud.
Men det her er altså ikke et forbud.
Som der står, er det her faktisk noget, der lægger op til en frivillig aftalebaseret ordning, men som i yderste konsekvens betyder, at hvis man ikke kan komme frem til en aftale, så har ministeren tilladelse til sammen med forligspartierne at bruge en yderligere skærpet sanktion over for kommuner og regioner.
Carina Christensen (KF), 2011-05-05:
Med det her beslutningsforslag ønsker S og SF at få nedsat en særlig kommission, der skal gennemføre en analyse af årsagerne til finanskrisen, og den her analyse skal så danne grundlag for eventuelle ændringer i lovgivningen og i organiseringen af myndighedsarbejdet.
I Det Konservative Folkeparti er vi helt enige med S og SF i, at vi skal lære af den internationale finanskrise, og derfor er vi også meget tilfredse med, at vi både her i Danmark og også internationalt allerede hurtigt satte gang i en række tiltag, således at vi alle sammen hurtigt kunne lære af krisen.
Jeg vil ikke igen gennemgå alt det, der er sat i gang.
Ministeren gav en god og grundig gennemgang af alle de fine tiltag, der er sat i værk.
Der har været rigtig mange undersøgelser og er lavet rigtig mange analyser.
Der har været lavet regulering og opstramning osv. Konklusionen er fra vores side, ligesom ordførerne for Venstre og Dansk Folkeparti har været inde på, at der simpelt hen ikke er brug for endnu en kommission, og derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.