Morten Østergaard (RV), 2015-04-30:
Regeringen mener i lighed med forslagsstillerne, at borgerne skal opleve en sammenhængende offentlig sektor, hvor det er nemt at finde den rette indgang, og hvor borgerne møder en god og effektiv sagsbehandling.
For de fleste borgere er digitale selvbetjeningsløsninger og digital post den naturlige indgang til kommunikationen med det offentlige, og vi kan glæde os over, at næsten 90 pct. af borgerne nu har en digital postkasse.
Det giver en fleksibel hverdag, hvor man kan kommunikere med det offentlige, når man selv har tid, og dermed ikke er begrænset af borgerservicecenterets åbningstider.
Samtidig får man ved digitaliseringen mulighed for at bruge penge på velfærd frem for porto og papir.
Men ikke alle borgere er digitale, og for de borgere, der ikke kan betjene sig digitalt, skal det fortsat være nemt at komme i kontakt med det offentlige.
Her vil kommunernes borgerservice være den oplagte engang for mange borgere.
Forslagsstillerne fremfører ønske om, at kommunernes borgerservice skal kunne løfte alle de typer opgaver, som borgerne har behov for at henvende sig til kommunen og det offentlige med om, dog med undtagelse af civilregistrering.
Men borgerne har allerede i dag i vid udstrækning mulighed for at få hjælp ved at henvende sig til kommunernes borgerservice.
Foruden at være indgangen til de offentlige opgaveområder giver kommunernes borgerservice generel vejledning og information om bl.a. skatteområdet og om de muligheder, der findes, for at få ydelser hos Udbetaling Danmark, og borgere, der har problemer med NemID eller ønsker at blive fritaget for digital post, kan også henvende sig til kommunernes borgerservice.
For borgere med særlige behov, f.eks. psykiske eller fysiske handicap, har kommunen pligt til at varetage kontakten til anden relevant myndighed på borgernes vegne.
Både SKAT og Udbetaling Danmark har i den forbindelse etableret særlige hotlines, så kommunen hurtigt kan komme i kontakt med den relevante myndighed, hvis der f.eks. er behov for en dyberegående vejledning om årsopgørelsen, eller hvis kommunen skal hjælpe en udsat borger med at få oplysninger om sin sag i Udbetaling Danmark.
Det skaber hurtig og effektiv sagsbehandling, men først og fremmest tryghed for de borgere, som har problemer med de digitale løsninger eller i øvrigt svært ved at finde rundt i den offentlige service.
Det er vigtigt for regeringen, at alle borgere, digitale og ikkedigitale, oplever en sammenhængende offentlig sektor, og at alle kan få den hjælp, de har brug for.
Kommunernes opgaveportefølje er i de seneste år løbende blevet ændret som følge af bl.a. kommunalreformen og etableringen af Udbetaling Danmark.
Der er således på nogle områder flyttet opgaver med henblik på dels at effektivisere, dels at understøtte en effektiv sagsbehandling af høj kvalitet.
På Udbetaling Danmarks område er der primært flyttet opgaver, hvor det ikke er nødvendigt at en sagsbehandler foretager et konkret skøn i sagen.
Der er derfor i mindre omfang brug for kontakt og dialog med borgeren, fordi sagen primært afgøres på baggrund af objektive kriterier.
Gennemførelse af sådan nogle opgaver behøver derfor ikke at foregå i geografisk nærhed af borgerne.
I andre opgavetyper er det hensigtsmæssigt at bevare sagsbehandlingen i kommunerne.
Det gælder f.eks., når en borger med handicap skal visiteres til et botilbud, og i andre afgørelser, der jo i høj grad baseres på et konkret skøn.
Derfor er det vigtigt at have den her skelnen mellem opgavetyper for øje i diskussionen af, hvor man løser dem bedst.
Samtidig er det jo ikke nogen hemmelighed, at der også indgår økonomiske overvejelser i vurderingen af, hvor opgaver er bedst placeret.
Bare som et enkelt eksempel kan jeg om de økonomiske gevinster ved at flytte opgaver nævne, at Udbetaling Danmark i dag 2 år efter idriftsættelsen har sparet kommunerne udgifter til administration for ca. 300 mio. kr. årligt.
Hertil kommer andre yderligere besparelser, f.eks. i form af mindre udgifter til it-licenser.
Senest blev det den 21. april 2015 med bred opbakning fra alle partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten vedtaget, at fem nye opgaveområder overflyttes til Udbetaling Danmark.
Sagsbehandlingen på de fem opgaveområder ligner i høj grad de opgaver, som Udbetaling Danmark varetager i dag, og de har også en tæt sammenhæng med de nuværende opgaver.
Der er derudover tale om et par komplekse områder, hvor det kan være svært for alle kommuner at have de nødvendige kompetencer til at afgøre sagerne, f.eks. internationale sygesikringssager.
Ved lovændringen blev det igen slået fast, at det stadig er kommunens opgave at hjælpe borgere, der har brug for hjælp til digital selvbetjening – også på de fem områder, som Udbetaling Danmark overtager – og at det også fortsat er kommunen, som skal være bindeleddet til Udbetaling Danmark, hvis der er tale om en borger med et særligt behov, som har svært ved at overskue selv at ringe til Udbetaling Danmark.
For at borgerne skal opleve mere kvalitet og sammenhæng i den offentlige sektor, har regeringen en ambition om, at den næste fællesoffentlige digitaliseringsstrategi skal sikre, at fremtidig digitalisering i endnu højere grad har fokus på at skabe værdi for borgerne ved at tage udgangspunkt i borgernes behov.
Det kan jo lyde elementært, men jeg mener, vi kan blive bedre til at fokusere den offentlige digitalisering på at skabe værdi for borgerne og virksomhederne for den sags skyld.
Størstedelen af de målsætninger, vi i dag har for den offentlige digitalisering, er rettet indad mod den offentlige sektor.
Der er derfor behov for, at vi bliver bedre til at sætte os mål rettet mod at opnå, at borgerne oplever en bedre service og en højere kvalitet.
For at sikre en bedre digital brugeroplevelse skal vi se på de ikkedigitale borgere.
Hvad er det, der gør, at nogle borgere har problemer med at bruge NemID eller bestemte selvbetjeningsløsninger og derfor møder op på borgerservice?
Den slags spørgsmål skal vi blive bedre til at besvare, og vi skal finde løsninger, der imødekommer de ting.
Som allerede nævnt lægger regeringen stor vægt på, at alle borgere møder en sammenhængende offentlig sektor, uanset om de er digitale eller ej.
For nogle borgere er borger.dk den naturlige indgang til dialog med det offentlige, mens kommunernes borgerservice er den oplagte engang for andre.
Heldigvis har vi i dag langt hen ad vejen både velfungerende digitale løsninger og kommunale borgerservicecentre, der kan hjælpe og rådgive borgere, som har problemer med digitale løsninger.
Kommunernes borgerservicecentre fungerer derfor i vid udstrækning som en sammenhængende indgang for borgere, der har brug for personlig betjening.
Samtidig mener regeringen, at den nuværende opgavefordeling mellem kommunerne og f.eks. SKAT og Udbetaling Danmark er hensigtsmæssig.
Den er foretaget ud fra balancen mellem hensynet til en effektiv offentlig sektor og hensynet til at sikre, at der fortsat er hjælp at hente i kommunen for de borgere, der har brug for hjælp til betjening, vejledning eller anden ansigt til ansigt-kontakt i forbindelse med kontakt til myndighederne.
Jeg synes også, at kommunernes borgerservice nogle gange, og indimellem ufortjent, får et lidt dårligt ry – et ry for, at det altid er besværligt og tager lang tid, og at man skal stå i kø.
Min egen oplevelse bare her for nylig er tværtimod, at det er meget effektivt mange steder.
Man kan bestille en tid, så man er fri for at stå i kø.
Så selv de steder, hvor man stadig væk er nødt til at give møde, mener jeg faktisk at vi har tilrettelagt en god og sammenhængende service, uanset om borgere skal have nye kørekort eller pas, eller der er tale om mere komplicerede sagsbehandlinger.
På den baggrund kan regeringen ikke tilslutte sig beslutningsforslaget om at ændre organiseringen af den kommunale borgerservice.