runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Det var måske ikke så overraskende.
Men tak til ministeren for det.
Jeg vil så spørge, hvad der set med ministerens øjne har ændret sig siden 2008, da det her regime, den her lov, blev indført inklusive revisionsbestemmelsen, hvor ministerens parti så var imod – nu ved jeg godt, at det har ministerens ordfører redegjort for, men hvordan ser ministeren på det?
For man kunne jo også vende det om og sige, at styringsbehovet vel alt andet lige er større i, kan man sige, krisesituationer, hvor der ikke er plads til at overskride budgetterne, herunder også at overskride skatteudskrivningsgrundlaget, end hvis man som i dag kan sige, at nu har vi haft 4-5 år, hvor vi har set at kommunerne kunne levere.
Jeg står ikke og argumenterer for, at vi så ikke skal beholde det system, vi har nu, men hvad er det, der set fra ministerens side er sket fra dengang, ministeren var imod det i 2008, til i dag, hvor ministeren siger, at det er et godt system, vi har, med den fleksibilitet, der ligger i lovgivningen?
Margrethe Vestager (RV), 2014-03-13:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
For der har jo faktisk været en debat, selv om det handler om noget egentlig ret enkelt, nemlig at fjerne en revisionsbestemmelse, og vi har vendt de forskellige elementer, som er afgørende, når vi diskuterer den kommunale økonomi, herunder også adgang til at fastsætte skatten.
Der blev sagt meget, dengang lovforslaget blev vedtaget i sin tid.
Der var også en anden debat om de kommunale skatter og de kommunale frihedsgrader, end der er i dag.
Jeg synes, det er en meget afbalanceret debat, der har været.
Det har så været hjulpet af skiftende regeringers fastsættelse af puljer til samme formål, og det er jo sådan set ret fornuftigt.
Jeg tror, det er vigtigt at være opmærksom på, at ordningen jo er asymmetrisk forstået på den måde, at den har til formål at holde den samlede skat i ro.
Den har ikke til formål at forhindre, at man sætter skatten ned, hvis man har råderum til det, og det er jo også derfor, at der er den frit lejde-mulighed, som vist ikke har været nævnt i dag, men som jeg tror de fleste kender, nemlig at hvis en kommune sætter skatten ned, har den adgang til at sætte den op igen uden for sanktionssystemet.
Og det synes jeg faktisk giver en god afbalancering, for vi kan se, at kommunerne stadig koordinerer mere med hinanden, og det synes jeg er en meget fornuftig ting at kommunerne gør, for kommunerne spiller så stor en rolle i den samlede danske økonomi og for den måde, vores velfærdssamfund fungerer på.
Der må man sige, at der har lovgivningen her bidraget, ligesom man har sørget for, at der er en fleksibilitet.
Hvis man ser på historikken, kan man se, at både den daværende VK-regering og den nuværende regering har haft en vis plads til at acceptere marginale overskridelser, men også brugt lovgivningen, når overskridelserne var af betydelig karakter.
Den fleksibilitet synes jeg er vigtig, og den synes jeg fortsat vi skal holde fast i, men jeg tror også, tiden er kommet til at fjerne revisionsbestemmelsen, og derfor vil jeg gerne sige tak for den imødekommende behandling i dag.
Mike Legarth (KF), 2014-03-13:
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, ligesom vi støtter det kommunale selvstyre, men vi måtte også konstatere, at tidligere tiders overforbrug ikke var hensigtsmæssigt, ikke var retfærdigt.
Derfor var vi nødt til at indføre en sanktionslov tilbage i 2008, som har gjort, at man både på individuelt og kollektivt niveau modregner i bloktilskuddet, hvis kommunerne samlet set bruger flere penge, end man har aftalt med finansministeren i den aftale, der indgås hvert år.
Det synes vi er et sundt princip.
Vi kan mange ting her på Christiansborg, men vi har endnu ikke opfundet pengetræet, og derfor er vi nødt til at sikre os, at regnestykkerne passer, og at pengene er der, og derfor har det været nødvendigt med det her kontrolregime.
Jeg kan ikke lade være med at reflektere over, at da vi i sin tid indførte det, var det under stor modstand fra især rød bloks side, altså lige fra SF, Socialdemokratiet, men faktisk også fra Radikale Venstre og også fra Enhedslisten, som jo fortsat er imod, men det glæder mig så, at man har ændret synspunkt og holdning og i dag synes, at systemet fungerer efter hensigten, at der nu er kommet en mere retfærdig ordning.
Der er kommet mere og større opmærksomhed om, at det er nødvendigt, at kommunerne samlet set overholder budgetterne.
Man har indført bedre økonomistyringsprogrammer, sådan at man løbende følger det forbrug, man har, så man rammer mere rigtigt, når man når til vejs ende med regnskabsåret.
Det synes vi er prisværdigt.
Vi synes også, det er helt i orden, at det nu har fungeret i nogle år.
Det har vi set, det er vi overbevist om, og derfor støtter vi, at den revisionsbestemmelse fjernes.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-13:
Høje skatter ødelægger folks frihed, og de ødelægger velstanden i et samfund, så derfor er det bedst, at vi ikke har høje skatter, og det er bedst, at også kommunerne holder skatterne i ro.
De er sådan set høje nok i forvejen.
Men det ændrer ikke på, at man godt kan synes, at det kommunale selvstyre er vigtigt, og at kommuner skal have lov til at administrere deres økonomi, som de vil, ud fra en betragtning om, at det trods alt også er sundt, at der er en vis konkurrence i det danske samfund mellem forskellige måder at drive det offentlige på.
Så kan borgerne jo flytte derhen, hvor de synes det er bedst.
En sådan konkurrence forudsætter imidlertid, at kommunerne selv bærer de økonomiske konsekvenser af den politik, de fører, så hvis en kommune jager de fleste af de produktive borgere ud af kommunen og ind i andre kommuner med høje skatter, bør kommunen så få et mindre skattegrundlag og en dårligere økonomi til at drive kommunen for.
Men sådan er det danske system ikke indrettet.
Vi har et udligningssystem, som er meget omfattende, og som gør, at hvis en kommune opfører sig dumt og hæver skatterne, så ingen mennesker med indkomst har lyst til at bo der, så får de bare nogle flere penge fra de andre kommuner, som har opført sig mere fornuftigt.
Og på den måde kan man desværre ikke have et så udpræget kommunalt selvstyre, som vi i Liberal Alliance gerne ville have haft, fordi friheden hænger sammen med ansvar, og i det her tilfælde er ansvaret ikke hos den enkelte kommune.
Kommunen bærer ikke ansvaret for sine økonomiske dispositioner i så høj grad, og derfor bliver vi også nødt til her fra Christiansborg at bestemme over skattetrykket i kommunerne.
Derfor går vi ind for, at der er en regel i den danske lovgivning om, at kommunerne ikke må hæve skatterne under et, og at de kan straffes økonomisk, hvis de gør det.
Derfor støtter vi også, at den her lovgivning videreføres, og vi støtter således lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Jeg tror, jeg undgår at få spørgsmål om at ændre holdning.
Enhedslisten har ikke ændret holdning.
Vi er stadig væk af den opfattelse, som vi oprindelig, da loven blev vedtaget, var enig med de tre nuværende regeringspartier om .
Vi er fuldstændig enige i den bemærkning, som den socialdemokratiske ordfører blev citeret for at skulle være kommet med på det tidspunkt, nemlig at der er tale om et betydeligt angreb på det kommunale demokrati.
Det var jo oven i købet et angreb, som for den daværende regering havde et højere økonomisk strategisk formål, nemlig at fastholde et skattestop, som gennemtvinger en langsom, men sikker udhuling af grundlaget for vores velfærdssystem, hvor man så på toppen indfører nogle straffeforanstaltninger, der sikrer, at kommunerne ikke skejer ud og begynder at kompensere for de huller, der opstår i deres økonomi på grund af et skattestop, ved at føle sig fristet til at benytte sig af det kommunale selvstyres mulighed for at skaffe sig et bedre skattegrundlag.
For at føje spot til skade er der jo ikke kun tale om individuelle straffeforanstaltninger over for den enkelte kommune, men også kollektive straffeforanstaltninger, altså også over for kommuner, der ikke efter den her lov har begået en forbrydelse.
Det troede jeg ellers kun var noget man brugte i militæret, men det passer selvfølgelig meget godt med hele den centralistiske tænkning, som den tidligere regering stod for i spørgsmålet om det kommunale selvstyre.
Nu vil man så afskaffe den eneste fornuftige bestemmelse i den lov, nemlig at den skal revideres – set med Enhedslistens øjne selvfølgelig med henblik på at afskaffe den.
Men det er selvfølgelig logisk set ud fra den meget afgørende sætning, der står i regeringsgrundlaget, og som jo styrer hele regeringens tilgang – med nogle få undtagelser, som vi selvfølgelig er glade for, og som vi gerne hjælper regeringen igennem med, men som ikke opvejer de negative konsekvenser, der er af hele den økonomiske tænkning og strategi, der ligger i regeringens politik – nemlig sætningen om, at udgangspunktet for regeringen er VK-regeringens økonomiske politik i bredeste forstand, herunder dagpenge- og efterlønsreformen, og hvad der ellers blev lavet af reformer i den tidligere regerings sidste fase.
Det er meget beklageligt, og det er en høj pris at betale for at sidde i regering, især når man har mulighed for at gennemføre de synspunkter, man havde under den tidligere regering.
Det har man jo mulighed for her.
I Enhedslisten står vi ved vores synspunkter, så hvis de tre regeringspartier – undskyld, der er sket en udskiftning, så der kun er to plus SF, som jo så også har ændret holdning – stod ved de synspunkter, de havde dengang, kunne vi have gjort op med dette skændige og betydelige angreb på det kommunale demokrati.
Enhedslisten er selvfølgelig til enhver tid, hvis der skulle være mulighed for et holdningsskifte eller holdningsændring, eller hvilket ord man bruger nu om dage, parat til at hjælpe det på vej.
Tak for ordet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-03-13:
Vi lever jo i en økonomisk virkelighed, der også er anderledes, end da VKO-flertallet dengang lavede loven, og det er den virkelighed, vi agerer i.
Vi kan se, at det fungerer hensigtsmæssigt, og derfor bakker vi op om ordningen, som den er nu.
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at hr. Finn Sørensen sagde, at Enhedslisten er imod diskrimination, men er det ikke netop diskrimination, hvis mennesker, der arbejder her i Danmark og betaler den samme skat som alle andre, ikke også får de samme goder?
Margrethe Vestager (RV), 2014-03-13:
Jamen jeg ved ikke, om vi roser mekanismen.
I sådan en verden synes jeg at man må gå pragmatisk til det og sige: Det her har vist sig at have en berettigelse.
Men jeg tror, at det er meget vigtigt at se det i lyset af den fleksibilitet, som jeg selv synes er meget vigtig, for jeg synes, at kommuner skal sætte skatten ned, hvis de har råd til det, fordi det så også giver plads til, at de kommuner, som kan have brug for at hæve skatten en lille smule, faktisk kan gøre det.
Jeg håber, at det egentlige gode ved den her lovgivning er, at kommunerne i langt højere grad samarbejder om den samlede kommunale økonomi, for det synes jeg er et stort gode for os alle sammen, fordi det også giver grundlag for, at kommunerne kan administrere så stor en del af vores samfundsøkonomi.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Det, jeg mener, er: Det er ikke rimeligt – det var også det, jeg svarede – at man efter ganske kort tids ophold og arbejde i Danmark automatisk kan modtage en børnecheck, som man så også kan sende ud af landet.
Det var det, jeg svarede.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Forstod jeg ordføreren ret: at ordføreren ikke mener, det er rimeligt, at man kan sende børnechecken ud af landet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Venstre fortryder bestemt ikke vores varme engagement i Europa og i det europæiske samarbejde.
Men vi forbeholder os retten til at påpege problemer og udfordringer, når de opstår, og vi stiller os meget velvillige til også at løse dem.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Jeg skal så bare høre, om Venstre har fortrudt, at man har sagt ja til forordningerne.
For Venstre er vel hele tiden gået ind for, at der skulle ske en udvidelse af EU.
Så man har vel været klar over, at der ville komme nogle – hvad kan man sige – problemer eller opgaver på et eller andet tidspunkt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Venstre har støttet de forordninger, der henvises til i de svar, som er givet fra ministerierne, ja, det er korrekt.
Til gengæld går Venstre jo også ind nu og siger, at det her er nogle udfordringer, som man formentlig ikke havde tænkt på på det tidspunkt; det bliver vi nødt til at tage højde for.
Der er jo altså sket en udvikling i det europæiske samarbejde, efterhånden som flere lande er kommet med.
Man havde en mere homogen indretning af velfærdssystemer i EU, som det så ud tidligere.
Efter den store udvidelse ser billedet markant anderledes ud.
Det bliver man nødt til at forholde sig til.
Man bliver nødt til at agere efter den verden, man er i, i stedet for efter, hvordan den så ud på et tidspunkt tidligere.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg skal bare spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at Venstre selv har støttet de forordninger, som giver de problemer, vi p.t. ser.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Jeg tror muligvis, at hr. Nikolaj Villumsen overfortolker eller anvender en meget bred fortolkning af mit svar.
Det var bestemt ikke det, jeg sagde.
Jeg talte ikke om den sag fra den 5. december, som hr. Nikolaj Villumsen henviser til.
Det ved hr. Nikolaj Villumsen også godt.
Hvad synes vi ikke er rimeligt?
Og som jeg også fortalte før, og det er tilsyneladende nødvendigt at gentage det, for at hr. Nikolaj Villumsen også har forstået det, så mener vi i Venstre ikke, at den henvendelse fra Kommissionen vedrørende børnepenge er rimelig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Det er jo godt, at der nu kommer andre boller på suppen i Venstre.
Den 5. december støttede man regeringen i at lægge sig fladt ned over for EU's krav til, hvordan Danmark skal beskatte personfradrag for danskere i udlandet.
Venstre vil nu være imod det
vi skal ikke lægge os fladt ned for Europa-Kommissionen.
Det er godt, for jeg mener, at der er to sider af velfærdssystemet.
Der er ydelserne, og der er det solidariske skattesystem, som vi har i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Det ville det helt sikkert være, og derfor skal fru Camilla Hersom jo også studere beslutningsforslaget .
Nu kunne jeg jo ikke bruge al tiden på at gennemgå det, men jeg mener dog, jeg har været rimelig tydelig
med, at når vi taler om at begrænse udbetaling af børnechecken til tilfælde, hvor børnene opholder sig her i landet, så vil det selvfølgelig gælde alle uanset nationalitet.
Der ligger ikke i vores forslag, at så må danske statsborgere gerne tage børnechecken med ud af landet, mens polske statsborgere ikke må.
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Men det ændrer jo ikke ved, at de mennesker, som i dag har adgang til børnechecken, jo betaler den høje danske skat.
Så den situation, man vil få fremover, vil jo være, at der er nogle mennesker, der skal betale til den danske velfærd, til den danske skattekasse og i øvrigt til de danskere, der får børnepenge i Danmark, uden selv at kunne få del i det.
Er det ikke også urimeligt?
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Det forstår jeg ikke.
Jeg vil bede den radikale ordfører læse vores beslutningsforslag, så kan vi jo tage det til den tid.
Der ligger ikke det i forslaget, at mennesker, der betaler skat, ikke kan få lov til at få en børnecheck.
Der vil bare være den, kan man sige, præcisering af det, at den udbetales, hvis børnene opholder sig her i landet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Ja, jeg er ikke forhenværende minister; til gengæld er jeg medlem af Enhedslisten.
Venstres ordfører siger, at det her handler om, hvorvidt man skal være passiv eller ikkepassiv.
Det kan man jo godt sige, men det står bare uklart for mig, om Venstre faktisk mener, at man skal være passiv og lægge sig fladt ned, eller om man ikke skal lægge sig fladt ned.
Men den 5. december kunne man høre, at Venstres fru Eva Kjer Hansen, formand for Europaudvalget, sagde: Vi skal lægge os fladt ned, når Europa-Kommissionen siger, at vi skal ændre vores skat i Danmark.
Helt konkret mener EU ikke, at vi har det fulde personfradrag, sådan som vi burde have det.
Det har man så ændret fra regeringens side med støtte fra Venstre.
Hvorfor skal vi ændre vores skattesystem og lægge os fladt ned?
Hvorfor støtter Venstre det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Hr. Nikolaj Villumsen spørger til en udtalelse fra en af mine kollegaer for 3 måneder siden, men med al mulig skyldig respekt for spørgsmålet, og det er ikke for at tale udenom, er jeg ikke lige klar over, hvorledes disse ord, som ikke er mine, er faldet i en sag, der ikke direkte vedrører den her.
Men jeg kan bekræfte hr. Nikolaj Villumsen i, at Venstre ikke mener, at man her blot skal acceptere en henvendelse fra Kommissionen, som man er imod.
Det er også det, det handler om.
Det handler jo om: Synes vi, det her er rimeligt?
I Venstre synes vi ikke, det er rimeligt.
Det her handler altså ikke kun om kroner og øre.
Det handler om, om vi synes, det er rimeligt, at man fra den første dag i Danmark har ret til børnepenge.
Det mener vi i Venstre ikke at det er.
Derfor synes vi, at man skal handle aktivt, når man modtager en henvendelse, som man er imod.
Hvis man er uenig i den, skal man gøre det.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-14:
Jeg bliver så nødt til at oplyse om den klage, fordi jeg har hørt om den sådan henkastet hen over et bord, og det vakte selvfølgelig en vis moro, at der findes sådan en klage.
Og jeg skal ikke kunne sige, om klagen præcis går på vejret, eller om der er andet i det.
Men jeg vil gerne nævne, at der er nogle, der kan klage.
Man kan jo godt forestille sig, at hvis der kommer en kvoteflygtning hertil, som har fået en eller anden forventning om, at når man først er kommet til Danmark, kan man komme ned til sin søster i Tyskland, så ville sådan en kvoteflygtning jo i givet fald skulle lave en klage.
Og vi vil bare kunne sige til vedkommende, at jamen du skal være i det land, hvor du har fået lov til at være.
Det vil sige, at så ville man have to søstre, der ikke ville have mulighed for at være sammen.
Og derfor kan der være mennesker, som ville finde anledning til at klage, hvis man altså kun kiggede på det, som Enhedslisten foreslår, nemlig beskyttelseskriteriet, altså hvor man siger, at det er tilstrækkeligt.
Så er det jo ligegyldigt, hvor folk skal hen.
Så skal de bare hen et sted, hvor de bliver beskyttet.
Det, vi gerne vil, er, at de kommer hen et sted, hvor der er mennesker, de kan tale med, og hvor de har deres familie, og hvor de falder til.
Jeg skal ikke kunne sige, om klagen kun går på vejret, men jeg kunne da godt forestille mig, at der var nogle, som kommer hertil, som ville synes, at her i hvert fald i nogle måneder er ret koldt.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Jeg skal bare spørge, om jeg hørte rigtigt.
Er det korrekt, at der ligger en klage, altså at der er en person, som vi har hjulpet til Danmark, fordi vi har vurderet, at personen har behov for beskyttelse, personen er måske i livsfare, og så hjælper vi personen til Danmark og til at etablere et nyt liv i Danmark, og så klager vedkommende over vejret?
Jeg skal bare lige forstå, om det er korrekt, altså at det var det, ministeren sagde.
Er det rigtigt, at der ligger sådan en klage?
Karen Hækkerup (S), 2014-03-14:
Jeg begynder egentlig at synes, at hykleriet har svært ved at finde sine grænser, fordi når jeg taler om at skumme fløden, er det ikke ord, jeg bruger om det, jeg gerne vil.
Så er det om den de facto-virkelighed, der ligger ned over den måde, som man i VKO gerne vil indrette systemet på, nemlig at man vil tage dem, som har de bedste forudsætninger.
Det må vel være at sige, at man gerne vil skumme fløden.
Vi vil gerne tage et ansvar, som er bredere, og vi vil gerne lave det rigtige match, hvor vi ikke kun kigger på, hvad folk kan tilbyde, men også ser på, om det er det rigtige, i forhold til hvad vi har af muligheder.
Vi vil gerne lave noget, der skal få det til at fungere i virkeligheden, men vi vil ikke udelukke nogen, som har rigtig dårlige forudsætninger, fordi fru Karen Ellemann har jo ret: Kvoteflygtninge er verdens mest udsatte mennesker.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Tak for det.
Det gælder f.eks. det her med, at der ikke må ske forskelsbehandling mellem asylansøgere og udlændinge med en lovlig opholdstilladelse i Danmark, alene af den grund, at der jo er forskel i dag, i og med at nogle har en lovlig opholdstilladelse og andre ikke har en lovlig opholdstilladelse.
Så der gør man jo også forskel.
Man gør forskel på mange forskellige områder i det danske samfund, og hvis det var helt forbudt at gøre det, var det jo næsten umuligt at lave lovgivning herinde.
Der er jo flere elementer i vores forslag, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den del, der vedrører udlændinge på tålt ophold.
Der har jo været en sag, som også har været fremme i medierne, med den udvisningsdømte Danny Abdalla, som anses for at være så farlig for Center Sandholms beboere og personale, at han i centeret mandsopdækkes af to vagter, hvilket ifølge TV 2 koster det danske samfund ca. 20.000 kr. om dagen.
Altså, der ville det jo være meget, meget billigere, hvis det var, at man i stedet for påmonterede ham en elektronisk fodlænke.
For hvis han så rendte rundt og lavede kriminalitet, ville man forholdsvis hurtigt kunne se, hvor han havde været, om han havde deltaget i noget, om han havde været på det pågældende sted osv.
Så dér har vi et helt konkret eksempel.
Mener ministeren ikke, at det faktisk ville give meget god mening, hvis det var, at en person som ham havde en elektronisk fodlænke påmonteret?
Karen Hækkerup (S), 2014-03-14:
Man kan jo for at bruge et billedsprog sige, at det, man gør med det nuværende, er, at man skummer fløden, og så siger man i virkeligheden, at dem, som er mest udsat, kan man afvise, eksempelvis folk, som er analfabeter og ikke kan læse, regne og skrive.
Der vil være mange mennesker, som er i den situation, og som er i en flygtningelejr, men som altså under de nuværende integrationspotentialekrav ville kunne afvises.
Det, vi gerne vil lave om, er, at vi vil fjerne og ophæve integrationspotentialekriteriet og i stedet lave en samlet vurdering af, i hvilket omfang det danske samfund kan tilbyde det, som matcher det, som den pågældende flygtning har af behov og forventninger.
Så der er ikke tale om, at der ikke skal være et match.
Der er bare tale om, at det ikke skal være ensidigt.
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
Meget kan ministeren gøre, men måske lige at imødekomme den klage og ændre på klimaet
bliver nok vanskeligt.
Jeg vil gerne takke for talen i forhold til diskussionen om et match og at integration er en tovejsdiskussion og så i øvrigt bare undre mig over, at ministeren taler om, at nu ændrer vi integrationskriteriet.
Nej, regeringen afskaffer det, og hele integrationskriteriet bliver sådan set skrottet.
Jeg har meget svært ved at forstå hvorfor, så kan ministeren måske bare lige – i virkeligheden er det måske bare en gentagelse – give en uddybning af, hvad det er, der er så galt i forhold til det, der eksisterer i dag, hvor man rent faktisk ser på integrationspotentialet?
Jeg kan ikke undlade at sige, at jeg måske synes, at det er lidt usmageligt at tale om at skumme fløden, fordi jeg mener, at uanset hvad, tror jeg nok, at vi er enige om, at når man taler om kvoteflygtninge, taler man om sårbare personer, og de 500, Danmark så tager imod årligt, er jo bestemt også sårbare personer.
Og så fuldstændigt ikke længere at respektere, at integrationspotentialet sådan set er en vigtig forudsætning for, at opholdet i Danmark bliver vellykket, synes jeg blot er meget, meget forkert og baggrunden for, at vi ikke kan støtte det.
Jeg kan nogle gange undre mig, fordi nu har både flere ordførere fra rød lejr og også ministeren talt om homoseksuelles mulighed for så at være blandt kvoteflygtningene.
Altså, er det det, man så i virkeligheden hellere vil have som kriterie fra regeringens side?