runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2009-03-11:
Det er jeg nu ikke helt enig i.
Jeg vil gerne understrege, at dansk idræt modtager næsten 4 mia. kr. i offentlig støtte hvert eneste år, og en pæn del af de penge går altså til udviklingen af eliteidrætten.
Team Danmark får 93 mio. kr. årligt inklusive midler til talentudvikling, og eliteidrætten er naturligvis også positivt påvirket af de ca. 500 mio. kr., som idrættens hovedorganisationer modtager, samt af de tilskud, der gives i kommunerne via folkeoplysningsloven.
Så alt i alt er det, der ydes, altså meget positivt for eliteidrætten i Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-11:
Vi skulle jo gerne have tingene til at balancere, så de både fremstår fornuftige og er fornuftige, og en af de primære grunde til, at jeg står her i dag, er jo, at vi jo ikke bare kan nøjes med at have den politiske ambition, som jeg ved regeringen har, nemlig at vi skal tiltrække store og væsentlige internationale sportsbegivenheder til Danmark - man har rent faktisk afsat et sted mellem 250 og 300 mio. kr. til det formål over en 4-årig periode - men samtidig må se i øjnene, at forholdene for vore egne eliteidrætsudøvere ikke modsvarer det internationale indtjeningsniveau.
Ministeren må vel give mig ret i, at man har været meget generøs fra regeringens side i forhold til at sikre den erhvervsmæssige benefice, der kan være af at trække store idrætsbegivenheder hertil, men at man ikke har lagt særpuljer ud til at forbedre forholdene for eliteidrætsudøverne i den periode, jeg her taler om.
Carina Christensen (KF), 2009-03-11:
Men jeg vil sige, at jeg glæder mig meget til at komme i gang med det her udvalgsarbejde, hvor vi går ind og ser på, hvad man gør i andre lande, og der vil jeg da være åben over for at se på gode forslag, gode tiltag, vi måske også kunne lære noget af her i landet.
Så jeg synes, vi skal gå til det med et åbent sind, og det opfatter jeg også klart er den tilgang, Socialdemokraterne har til det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-03-11:
Det er rigtigt, at spørgsmålene glider lidt sammen, så det har jeg fuld forståelse for.
Jeg har netop tidligere over for ministeren rejst spørgsmålet om det her med en årsløn.
Der er flere, der har været fremme og sige, at man måske godt kunne lave en eller andet form for særordning for eliteidrætsudøvere.
Der er nogle, der har stillet lidt i udsigt, at man måske kunne lave nogle kombinationsstillinger, som var en arbejdsstilling og en stilling, hvor man udøver sin eliteidræt.
Er det noget, ministeren har haft med i sine overvejelser, eller har ministeren andre planer, jævnfør det, der måtte være regeringens grundlag i forhold til at få fremmet eliteidrætten på det her område?
Carina Christensen (KF), 2009-03-11:
Det kan ikke undgå at blive lidt en gentagelse, men som jeg netop har oplyst i mit tidligere svar, er det jo Team Danmark, der har ansvaret for eliteidrætsarbejdet i Danmark.
Jeg har aftalt med Team Danmark, at jeg iværksætter en sammenlignende analyse af relevante landes støtte til og udviklingskoncepter for eliteidræt.
Afgrænsningen af denne undersøgelse drøfter vi p.t. med Team Danmark, og resultatet af undersøgelsen vil indgå i mine videre overvejelser på området.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jamen det sidste er jeg helt enig i.
Der bliver ikke indgået en aftale, som nogen vil have tillid til, medmindre der er en mekanisme, hvor man kan rapportere, kontrollere og verificere, at det, der bliver lovet, rent faktisk også bliver opfyldt.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-11:
The Guardian havde for 14 dage siden en opgørelse over de internationale løfter, der er givet på klimaområdet de sidste 7 år.
De sidste 7 år har lande som bl.a. Danmark lovet at levere 18 mia. dollar i klimabistand.
I løbet af de 7 år er der kun givet 0,9 mia. dollar i klimabistand.
Det vil sige, at vi lover, og vi leverer ikke.
Der skal altså mere på bordet end bare, at vi siger, at vi gerne vil levere penge, hvis vi ønsker at leve op til vores forpligtigelser.
Jeg vil gerne spørge, hvad statsministeren mener man kan gøre ved det problem og ikke bare henvise det til, at vi nu kan love endnu en gang, og så tror de nok på os, men at der skal nogle reelle institutioner på banen, såsom en overvågningsmekanisme, der holder øje med, at det, vi lover, leverer vi også.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Det gør vi ved at indgå en aftale, der indeholder noget for alle, også noget til udviklingslandene.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-11:
Der er ingen tvivl om, at topmødet i København helt grundlæggende kommer til at handle om, om udviklingslandene tror på, at vi vil levere på de løfter, vi har givet.
Det er ikke så underligt, for når man kigger tilbage i historien, har ilandene igen og igen lovet flere penge og teknologioverførsel til udviklingslandene, uden at det er sket.
Det gjorde sig gældende under verdenstopmødet i Rio de Janeiro i 1992.
Da forpligtede vi os til at levere 0,7 pct. af vores BNP i udviklingsbistand.
Det lovede vi i Monterey i 2002, og det lovede vi samme år i Johannesburg, hvor statsministeren - og det mindes jeg meget vel, jeg deltog selv - som formand for EU på vegne af alle EU-landene lovede, at nu ville de rige lande levere.
Det er desværre ikke sket, og derfor er udviklingslandenes tillid til de rige lande forståeligt nok ikkeeksisterende.
Så vi har brug for at bygge tilliden op, og jeg vil gerne høre statsministerens bud på, hvordan vi bygger den tillid op?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Regeringen arbejder for, at de, der lover noget, også leverer, og det gælder også på klimaområdet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-11:
Vil regeringen igangsætte et initiativ, der monitorerer løfter og indbetalinger til klimaformål, jf. begrundelsen, så Danmark kan være med til at sikre, at de globale løfter bliver til virkelighed?
Skriftlig begrundelse
Til klimatopmødet i København bliver det helt centralt, at de rige lande udviser troværdighed i forhold til finansiering.
Indtil videre har de rige lande forpligtet sig til at give 18 mia. dollars til klimaformål de sidste 7 år, men endnu er blot 0,9 mia. dollars udbetalt.
Karen Jespersen (V), 2009-03-11:
Hvis skatteforliget skal hedde rødvinsreformen, skulle den skattepolitik, som Socialdemokratiet førte i 1990'erne, jo kaldes champagnereformen.
Man afskaffede formueskatten og beskar topskatten, og det skulle undre mig, om det ikke blev gjort for at gavne beskæftigelsen.
Jeg siger det bare for lige at minde om proportionerne.
Jeg synes, vi giver en god støtte til øerne, og det er rigtigt, at vi skal være superopmærksomme på dem, fordi det er et meget værdifuldt element i det danske landskab og den danske kultur, at vores øer er ordentligt beboede, og at der er ordentlige vilkår på dem, så de ikke affolkes; det er jeg helt enig i.
Vi har lige lagt støtten om, og den kan vi godt være bekendt, men vi er jo hele tiden opmærksomme på området, og det er bl.a. derfor, vi lige har afsat 200 mio. kr. ekstra.
Det vil vi blive ved med at være, og det er dejligt, vi har den fælles målsætning at sikre gode vilkår for øerne.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-11:
Hver dag udspyr regeringen forslag og aftaler, der skævvrider Danmark.
Vi har lige set, at rødvinsreformen betyder, at hver borger i Gentofte Kommune får 16.000 kr. mere, hvorimod man i Nordjylland kun får 3.000 kr., og det er jo med til at trække landet yderligere skævt.
Vi har nogle småøer, bl.a. Læsø, og her bliver det endnu værre, fordi forholdene bliver ændret i ugunstig retning.
Når regeringen vil smykke sig og bære kæderne, er det også regeringen, der må finde løsninger, når problemerne opstår.
Vi har fra Socialdemokratiets side meget stor fokus på det her, og vi har sat penge af i puljer, som skal gøre forskellige ting.
Vi vil meget gerne være med til at finde løsninger, men regeringen har ikke været til at hugge eller stikke i, heller ikke i forbindelse med kommunalreformen, da man nedlagde selskabet og oprettede noget nyt osv.
Hver eneste gang, vi er kommet med et eller andet på feltet her, er vi blevet afvist.
I forrige uge konfliktede erhvervslivet på Læsø og sagde, at det lukker derovre.
Det er jo et nødråb om hjælp til at få billigere omkostninger for erhvervslivet, og jeg synes, det er underligt, hvis Venstre ikke kan støtte erhvervslivet.
Karen Jespersen (V), 2009-03-11:
Det naturlige ville da være, at der kom et forslag fra Socialdemokratiet om, at al færgedrift i Danmark skal være gratis, men det kan jeg ikke forestille mig at jeg vil stemme for, for jeg ville mene, det var en skævvridning.
Jeg mener, at den struktur, vi har i øjeblikket, hvor der bliver givet 20,5 mio. kr. i tilskud til Læsø, og der oven i købet lige er vedtaget en ekstra pulje på 200 mio. kr., som skal gå eksplicit til renovering af færger, er udtryk for, at vi er meget opmærksomme på spørgsmålet.
Men jeg har som sagt ikke fået nogen henvendelse fra Læsø, hverken fra kommunalbestyrelsen eller fra andre.
Jeg er godt opmærksom på, at en gruppe virksomheder har talt for lavere takster, og som jeg forstår det, er kommunalbestyrelsen lydhør, og det synes jeg er rigtig godt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-11:
Jamen jeg er enig i, at Læsø gør det fantastisk godt.
Den er stadig landets mindste kommune, og den bad om fortsat at være selvstændig og prøve at lave nogle samarbejdsaftaler.
Men færgedriften og -selskabet er Læsøs livsnerve og øens største virksomhed i forhold til antal ansatte, og hvis den får nogle bedre vilkår, får det øvrige erhvervsliv også bedre vilkår.
Man kan altid diskutere, hvor meget turisterne skal betale, for dem kommer der heldigvis mange af i sommerperioden.
Men vi ved, at alle skoleelever i overbygningen skal frem og tilbage, for man kan ikke videreuddanne sig på Læsø, så der er rigtig meget behov for transporten.
Derfor havde jeg forestillet mig, at man kunne lave en NT-takst, altså Nordjyllands Trafikselskab, et klippekort til hver enkelt zone.
Det er langt dyrere at sejle med færgen end at blive transporteret på fastlandet, derfor har man ikke lige konkurrencevilkår, og det er det jeg beder ministeren sørge for at man får.
Carsten Hansen (S), 2009-03-11:
Det var jo en ren tilståelsessag fra skatteministerens side, nemlig at den virker skævt.
Og med hensyn til beskæftigelse har AErådet faktisk beregnet, at de 14 mia. kr., som kommer i skattelettelser i 2010, giver en beskæftigelsesvækst på 2.800, men hvis man havde brugt de samme 14 mia. kr. på at renovere bygninger, sætte gang i beskæftigelsen, lave den såkaldte vækstpakke, havde det givet 14.000 beskæftigede i 2010.
Handler det her ikke alene om, at man skal forgylde vennerne, der jo støtter Venstres og Konservatives valgkamp med temmelig anselige beløb?
Jeg har lige fået en opgørelse, der viser, at det er langt over 30 mio. kr. i Gentofte og de konservativt styrede og Venstrestyrede kommuner i Nordsjælland, men man er fløjtende ligeglad med en skævvridning af Danmark.
De kommuner, som i forvejen intet har, skal der yderligere tages fra.
Det er jo helt bibelsk, for der står nemlig i Bibelen, at de, der har, skal gives, og det er det, man har fordelt ud fra i den her skattereform.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-11:
Hvis nogen lover mig nogle penge, så har jeg jo en kontrolmekanisme, for enten går pengene ind på min bankkonto, eller også går de ikke ind.
Den mekanisme skal være lige så stærk, når det handler om penge til klima.
Så hvad er det for et initiativ, Danmark har taget nu her, for at EU starter med at få opbygget den kontrolmekanisme, hvor man kan se, om de penge, man lover, rent faktisk kommer ind på bankkontoen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Ja, jeg kan forvisse fru Anne Grete Holmsgaard om, at den kloge strategi nu er netop ikke at udelukke nogen model på forhånd.
Danmarks opgave som vært er i høj grad at drive på for at få en aftale, og det betyder netop også, at vi skal udvise den fleksibilitet, der skal til, for at få en aftale, så vi kan få både ilande og ulande om bord.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-11:
Synes statsministeren, at det er et godt tillidssignal at sende til ulandene, at den danske regering nu i mere end et år ikke har kunnet beslutte sig for, om man vil smide penge i Verdensbanken, eller om man vil lægge de penge, der er nødvendige, i selve FN's klimaregi?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Regeringens linje er krystalklar, nemlig at få en aftale i København, og for at få en aftale skal man udvise fleksibilitet og ikke på forhånd udelukke nogen model.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-11:
Jeg synes, det er lidt forvirrende, hvad regeringens linje er på det her punkt.
Jeg har noteret mig, at Udenrigsministeriet har sagt i Verdensbanken, at Danmark gerne vil putte penge i Verdensbanksporet.
På det samme møde har Klimaministeriet sagt, at Danmark under ingen omstændigheder kunne finde på at putte penge i Verdensbanksporet.
Det tyder på, at der er brug for en afklaring, og det er også derfor, at jeg har bedt statsministeren om at komme herned, for han må jo være manden, der skal afklare, om det er Udenrigsministeriet eller Klimaministeriet, der faktisk afgør det her spørgsmål.
Jeg er i virkeligheden ganske forvirret, og det kan jeg også forestille mig at udviklingslandene er, så jeg vil gerne bede om en afklaring.
Er det Verdensbanksporet, eller er det FN-sporet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Nej, det er, fordi jeg er fuldstændig enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at man ikke skal spænde ben for sig selv, og man spænder ben for sig selv, hvis man begynder at sælge ud for tidligt i en forhandling.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-11:
Der er ingen tvivl om, at et af de helt centrale elementer op til topmødet i København bliver, som vi netop har diskuteret,
hvem der skal holde styr på de her penge, der bliver lovet på topmødet
Her er der to spor: Der er Verdensbanksporet, og der er FN-sporet.
Det er de to mekanismer, der bliver diskuteret.
Verdensbanken bliver af mange ilande opfattet som ganske troværdig og som nogle, der leverer, når der skal leveres, mens udviklingslandene gentagne gange har afvist det spor, fordi Verdensbanken bl.a. bliver styret af verdens rigeste lande.
Hvis man gerne vil have en ambitiøs aftale i København, er det jo vigtigt, at man ikke fra starten af spænder ben for sig selv.
Det vil netop være at spænde ben for sig selv at sige: Vi dyrker Verdensbanksporet.
Udviklingslandene og helt centrale, globale ngo'er har gentagne gange talt for en FN-løsning, hvilket jo også blev konklusionen på COP-mødet på Bali i 2007.
Jeg har lagt mærke til, at den danske regering alligevel holder begge muligheder åbne, og det siger statsministeren også.
Det stiller jeg mig ganske undrende over for.
Er det, fordi Danmark i virkeligheden ikke vil have en succes ud af klimatopmødet i København?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
I forlængelse af, hvad jeg netop har sagt, kan jeg sige, at det er regeringens linje, at der i en kommende klimaaftale skal etableres en effektiv finansieringsmekanisme.
Forhandlingerne om, hvilke elementer og institutioner der skal indgå, er forhandlinger, der pågår i øjeblikket, og regeringen vil ikke på forhånd udelukke hverken den ene eller den anden løsning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-11:
Hvad mener statsministeren om finansieringsmekanismen for klimabistand til ulandene jf. begrundelsen, og vil den danske regering klart melde ud, at vi ikke ønsker at lægge midler i den såkaldte CIF, da Danmark som værtsland ønsker at understøtte FN-sporet og muligheden for et ambitiøst resultat i København?
Skriftlig begrundelse
Efter spørgerens opfattelse er der uklarhed om regeringens politik på området, og spørgsmålet stilles derfor til statsministeren, så der kan skabes klarhed en gang for alle.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Vi vil på mødet i næste uge i en sådan lidt mere generel form formulere en række EU-synspunkter som opfølgning på den pakke, vi vedtog før jul.
Men forhandlingerne er ikke på nuværende tidspunkt på et stadie, hvor det lønner sig at komme med meget specifikke forslag til, hvordan en overvågningsmekanisme eller en finansiel mekanisme skal bygges op.
Vær nu ikke så pessimistiske.
Vi arbejder stabilt frem mod topmødet i København til december.
Det bliver en svær opgave, men der er en fair chance for, at det nok skal lykkes.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-03-11:
Nu er det jo Danmark, der er værtsland for klimatopmødet i efteråret, og Danmark har en helt særlig rolle både som den, der skal presse på i forhold til ilandene til at få nogle forpligtigelser, og til at være den, der skaber tilliden til udviklingslandene.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Nej, det ville være aldeles ødelæggende for forhandlingernes nuværende stade, hvis vi kom med et sådant udspil her og nu.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-11:
Når statsministeren selv mener, at det er fuldstændig afgørende, ville det så ikke være rimeligt at tage et initiativ, så man har den overordnede struktur for mekanismen, og sige: Her er vores kontrolmekanisme - for at sende et signal om tillid specielt til ulandene?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jamen fru Anne Grete Holmsgaard må tilsyneladende ikke være helt opdateret på forhandlingssituationen, for vi er slet ikke dér på nuværende tidspunkt.
EU skal på sit forårstopmøde i næste uge sådan overordnet diskutere finansieringsmekanismer i en mulig aftale, men vi er slet, slet ikke på nuværende tidspunkt i et forløb, hvor vi i detaljer sidder og diskuterer en sådan overvågningsmekanisme.
Men som jeg sagde før, er jeg fuldstændig enig i, at vi ikke får deres tillid til en aftale, medmindre der er en sådan mekanisme.
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne vende tilbage til en meget relevant problematik, som vi står med i dag i København, nærmere bestemt på Nørrebro.
Jeg ved ikke, om ministeren er bekendt med det, men i går var der et borgermøde i Korsgadehallen på Nørrebro.
Der var også rigtig mange politikere, men velfærdsministeren manglede, hun var der ikke, selv om nogle også godt kunne have tænkt sig at se hende til det møde.
Jeg tror, ministeren ville have haft godt af at komme til mødet.
Men Nørrebro bløder, og der har været masser af borgere, der har efterspurgt nogle planer og løsninger.
Regeringen har fremlagt en bandepakke, og det er også fint med en større politistyrke og en skærpet indsats, men vi ved også, at hårde straffe alene ikke virker.
Så hvad vil man gøre i forhold til det forebyggende arbejde, det frivillige arbejde?
Jeg synes, det er tankevækkende, at ministeren har været meget, meget usynlig under hele den her konflikt.
Den eneste gang, hun har været på banen, var, da hun kritiserede overborgmesteren, Ritt Bjerregaard, og ellers har hun nævnt noget om en fælles enhed og er kommet med en udtalelse om, at der var behov for en social indsats.
Men jeg vil egentlig gerne vide, hvordan ministeren tænker sig at den her sociale indsats skal forbedres.
Velfærdsministeren er jo gået meget efter at fokusere på radikale grupper, på, hvad der kan gøres ved radikalisering, men i går under mødet efterspurgte københavnerne, Nørrebroborgerne, nogle andre indsatsområder: ekstra klubtilbud, idrætsfaciliteter og kulturelle tilbud.
Er det noget, ministeren måske kunne tænkes at gøre noget ved?
Karen Jespersen (V), 2009-03-11:
Der er jo også forskellige overvejelser i gang både om spørgsmålet om renovering og om mere energirigtige investeringer.
Jeg har i dag bl.a. sammen med finansministeren møde med KL om hele det spørgsmål, der også er omtalt i forårspakken, nemlig muligheden for at hæve anlægsrammen for offentlige investeringer.
Så der er en række overvejelser her og nu, men det hænger jo sammen med det spørgsmål, der først blev rejst, om de almene boliger.
Jeg håber, at der meget hurtigt kan komme en afklaring på nogle af de spørgsmål, der bliver rejst.
Jeg vil lige sige, at den rapport, vi venter på, ikke er den fra den 30. april.
Det var, da den var færdig, at vi tog initiativ til en ny rapport.
Den burde også have været her, men det er altså ikke den, der har ligget og lumret siden den 30. april.
Thomas Jensen (S), 2009-03-11:
Det er ærlig tale fra ministeren, at det ikke er tilfredsstillende.
Det tror jeg at både jeg og alle de folk, der står i kø til en almen bolig, vil være enige med ministeren i.
Vi venter spændt på, at den her rapport kommer.
Nu har vi ventet i snart et år; det var jo den 30. april 2008, at udvalget blev færdig med at arbejde på rapporten
, så nu er der gået snart et år, og så må den da også snart være færdig og rettet igennem for kommafejl og det hele.
Det er sådan, at regeringen kun afsætter 2,4 mia. kr. om året til at renovere boliger for, og det svarer slet ikke til det behov, der er.
Der er behov for mellem 59 og 163 mia. kr. over de næste 20 år for at opretholde en god og velfungerende almen sektor.
Karen Jespersen (V), 2009-03-11:
Vi har jo haft den her diskussion rigtig mange gange, og jeg har rigtig mange gange også sagt, at der er en rapport på vej fra Finansieringsudvalget.
Den er lige på trapperne, og den bliver grundlaget for en afgørelse i regeringen, som vi også skal forhandle med partierne bag boligforliget.
Jeg håber, at vi meget snart kan komme med et udspil, og jeg ville frygtelig gerne kunne være kommet med et helt konkret bud i dag, men der er lige præcis ingen afklaring endnu.
Det beklager jeg, men jeg kan ikke komme med et mere præcist svar.
Jeg er godt klar over, at det ikke er tilfredsstillende, men det er der ligesom ikke noget at gøre ved.
Thomas Jensen (S), 2009-03-11:
Nu skal det handle om noget lidt andet.
Det skal handle om noget, som velfærdsministeren sjældent vil tale om, nemlig de almene boliger, om at få opført nogle nye almene boliger og få renoveret nogle og måske også om at gå ind og bekæmpe noget af den ghettodannelse, som vi ser i Danmark.
For Socialdemokraterne er det helt klart, at den almene sektor står ved en skillevej.
Vi skal vælge imellem, om vi vil investere i den almene sektor og sørge for, at den fortsat kan være attraktiv, så folk med ganske almindelige job kan bo der, eller om den skal fortsætte den nedslidning, som den er inde i nu.
Med det boligudspil, som Socialdemokraterne kom med i mandags, sender vi et krystalklart signal om, at vi vil investere i den almene sektor, så vi sikrer, at vi har en attraktiv almen sektor, hvor folk med almindelige job og almindelige indkomster også vil vælge at bo mange år ud i fremtiden.
Men med regeringens restriktive regler for opførelse af nye almene boliger er opførelsen af nye almene boliger jo gået i stå.
Det har vi kunnet se i de seneste år, hvor der kun er givet et par hundrede tilsagn om opførelse af nye familieboliger.
Under valgkampen lovede statsministeren jo ellers, at der skulle bygges nogle almene boliger, og ministerens egne rapporter fra Velfærdsministeriet - eller fra det gamle Socialministerium - siger jo, at der skal opføres 2.400 nye almene boliger om året, for at man kan følge med den efterspørgsel, der er efter boliger, og som jo har resulteret i, at der i dag er 100.000 alene i København, der står på venteliste.
Det, som vi så spiller ud med fra Socialdemokraternes side, er, at vi ligesom prøver at rette op på regeringens forsømmelser i de seneste år.
Men det, jeg her i dag vil spørge om, nu hvor vi er kommet med et konstruktivt indspil til, hvordan vi kan få opført nogle flere almene boliger, er: Hvad kan ministeren sige til alle de folk, der står på venteliste derude, de folk, der sidder og følger med i debatten her i dag?
Har de udsigt til, at der bliver opført nogle flere almene boliger rundtomkring i Danmark, og hvornår vil regeringen leve op til at opføre 2.400 nye almene boliger om året?