Jens Joel (S), 2012-02-23:
Det er jo næppe undgået nogens opmærksomhed, at der er store økonomiske problemer i en række af de europæiske lande.
Det er næppe heller gået nogens næse forbi, at man i eurozonen blandt EU's stats- og regeringsledere er kommet frem til en aftale om større stabilitet og bedre styr på økonomien i Europa, den såkaldte finanspagt.
Den skal sikre, at alle landene i eurozonen og dem, der måtte tilslutte sig, faktisk overholder de regler, vi allerede en gang har indgået aftale om i Bruxelles.
Det er afgørende for de grækere, der lige nu kæmper for at få deres land på fode, men det er også afgørende for de knap 500.000 danskere, der har et job, fordi vi kan sælge produkter på det indre marked.
Derfor mener jeg helt klart, at finanspagten har afgørende betydning i forhold til at sikre, at der kommer mere styr på økonomien, at der bliver ryddet op i de gældsplagede lande, og at vi igen får gang i vækst og beskæftigelse.
Men det er til gengæld ikke min opfattelse, at finanspagten indvarsler en radikal ny linje i den økonomiske politik i Danmark.
Aftalens krav ligger generelt på linje med regeringens fokus på en ansvarlig økonomisk politik, herunder de danske målsætninger om strukturel balance på mellemfristligt plan, og der er mig bekendt ikke nogen af Folketingets partier, der for alvor ønsker at bruge flere penge, end vi har.
Derfor er der heller ikke tale om, at EU påtvinger os en ansvarlighed.
Det er en ansvarlighed, som vi gerne selv bekender os til.
Regeringen og Socialdemokraterne har kæmpet for at få en aftale på plads, der tog hensyn til de særlige danske interesser.
Vi har fra starten gjort det klart, at uanset hvad skulle det danske euroforbehold respekteres.
Vi har gjort det klart, at vi gerne vil lave en budgetlov, men at vi ikke vil ændre på grundloven, og vi har gjort det klart, at vi vil have respekt for den måde, hvorpå vi i Danmark opgør den strukturelle balance.
Og det er lykkedes at få EU's accept af disse krav.
Det er så her, vi er nu, hvor der er nogle partier, der ønsker, at Danmark skal igennem en folkeafstemning, før vi kan tilslutte os aftalen.
I Danmark har vi jo en procedure for, hvorvidt der udskrives folkeafstemninger, og det handler kort og godt om, hvorvidt der afgives suverænitet fra Danmark til Bruxelles.
Derfor har vi afventet Justitsministeriets redegørelse.
Den kom i går og viser med al ønskelig tydelighed, at vi ikke afgiver suverænitet i den forstand, som grundloven foreskriver en særlig procedure for i § 20. Der er derfor ikke nogen juridisk grund til at udskrive en folkeafstemning.
Det kunne vi selvfølgelig godt gøre alligevel.
Det kunne vi i princippet gøre hver uge.
Vi er valgt til at træffe beslutninger, også store og svære beslutninger.
Det gør vi hver dag.
Vi påtager os ansvaret for de daglige beslutninger, både de mere banale og de vidtrækkende.
Det samme gælder, når det er EU-regler og EU-aftaler, der er på dagsordenen.
Det er den rigtige måde at gøre det på, så længe grundloven foreskriver, at det er os i Folketinget, der bør træffe beslutningerne.
På den baggrund er Socialdemokraternes holdning, at Folketinget må påtage sig sit ansvar og medvirke til, at traktaten tiltrædes efter de almindelige bestemmelser i grundlovens § 19.