runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Tak, formand.
Fru Mai Mercado roder tingene lidt sammen, for det har hele tiden stået klart, at selvfølgelig ville justitsministeren komme og svare på spørgsmål i et samråd.
Det er helt naturligt, at Folketinget interesserer sig for den her sag, og det er også helt naturligt, at justitsministeren, som hun jo gør så tit, besvarer spørgsmål om den her sag.
Der er netop offentliggjort en meget ærlig evaluering af hele forløbet, hvor man har en række læringspunkter, som man nu går videre med.
Og jeg kan slet ikke genkende billedet af, at der, som fru Mai Mercado siger, skulle være sket fejl på fejl.
Der er ikke sket fejl på fejl.
Der er netop tale om, at grundsubstansen eller grundlaget for alt det her er, at det almindelige politi og PET har udført et rigtig godt stykke politiarbejde.
Jeg er nervøs for, at hele den debat, som oppositionen forsøger at starte nu, kommer til at skygge hen over, at der rent faktisk er gennemført et rigtig solidt og godt stykke politiarbejde i timerne omkring anslagene og selvfølgelig også, da man fanger gerningsmanden.
Og det er det vigtigste i den her sag.
Så er der nogle læringspunkter.
Alle er enige om, at man skulle have været hurtigere med at bevogte synagogen efter skyderierne ved Krudttønden, og det er selvfølgelig et af de læringspunkter, som vi går videre med.
Mai Mercado (KF), 2015-05-12:
Jeg tror, man skal være en superoptimistisk socialdemokrat for ikke at sige, at det er en fejl, at statsministeren først, 2½ måned efter at Statsministeriet har fået de her oplysninger, selv bliver informeret.
Altså, vi står faktisk i en situation, hvor der er en række partier, som gerne vil drøfte hele den evaluering med henblik på at få tilvejebragt de rette initiativer, som skal sikre, at vi sikrer landet mod terror.
Regeringen har jo stået i spidsen for at skære i PET's budgetter, og vi kan se, at der i evalueringen bl.a. står, at der skal udvikles nye koncepter, men at der faktisk også står, at de koncepter, man har haft, ikke har fungeret efter hensigten.
Forstå mig således, at jeg på ingen måde kunne finde på at rette en kritik mod PET i dag.
Det kunne ikke falde mig ind.
Men det må være et politisk ansvar, og så vil jeg bare spørge: Når det er, at regeringen har skåret i de budgetter, forventer man så også, at PET kan løfte den store opgave, det er at sikre landet mod terror?
Er man helt overbevist om, at de grundstrukturer, som skal være på plads, og som vi kunne se var under pres, vil virke med nye metoder og nye koncepter?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Nu har vi jo et fælles politiforlig.
Men så er der også netop blevet vedtaget en ekstrabevilling her i Folketinget, og den er udarbejdet i tæt dialog mellem Justitsministeriet og Rigspolitiet, i forhold til hvad der måtte være behov for.
Så jeg synes jo, at både Rigspolitiet og Justitsministeriet har haft fuld opmærksomhed på at sikre, at der er forsvarlige løsninger, i forhold til at politiet kan løfte deres samlede opgaver.
Det, jeg er skuffet over i den her sammenhæng, hvis man kan tale om det, er, at oppositionen først vil forsøge at forhindre politiet i at gennemføre deres efterforskningsarbejde ved at forlange evalueringer på et tidspunkt, som ikke er i orden, og for det andet har forhalet, at der blev givet flere penge til politiet for at sikre det jødiske samfund.
Det var jo oppositionen, der bevidst forhalede, at man kunne bevilge de penge.
Hvis man bare havde gjort det hurtigt, havde der langt tidligere været sikkerhed for, at politiet og PET kunne udføre deres opgaver endnu bedre.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-05-12:
Jeg vil tage diskussionen lidt i en anden retning.
De spørgsmål, jeg har, handler om sundhedsvæsenet og sundhedssystemet.
Når man er ude at snakke med vores gode medarbejdere derude, sygeplejersker og læger, får man et klart billede af et sundhedssystem, som er under massivt pres, og hvis man snakker med de ansvarlige politikere, senest Bent Hansen, siger de, at vi står over for nogle drastiske prioriteringer, eventuelt nedskæringer, og der er i hvert fald ingen tvivl om, at vi står over for en problemstilling, som vi bliver nødt til at håndtere.
Noget af det, der er kilde til den økonomiske situation, vi står i, er selvfølgelig, at udgifterne til vores medicin nærmest ukontrollabelt stiger og stiger, og konsekvensen er så, at man begynder at skære ned og fyre sundhedspersonalet, og at man nedlægger afdelinger.
Det er vi selvfølgelig optaget af.
En af de løsninger, som vi kan se, er at indføre et egentligt prioriteringsinstitut, som kan gå ind og rådgive og vejlede os politikere i de her meget svære prioriteringer.
Vi kan jo se, at Norge og Sverige, som er lande, vi normalt sammenligner os med, har indført det, og Alternativet foreslår, at der bliver indført et prioriteringsinstitut.
Så mit første spørgsmål til statsministeren går egentlig på, hvad statsministeren synes om ideen om et prioriteringsinstitut i forhold til sundhedsområdet.
Det andet er: Hvad gør vi ved den nærmest eksplosive stigning i udgifterne til dyrere og dyrere medicin?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Først er jeg meget glad for, at det er blevet anerkendt nu, at jeg gav informationer på det internationale pressemøde med baggrund i det billede, vi havde fået i dagene efter angrebet.
Det forstår alle nu, og det er alle enige om, og det synes jeg er rigtig godt.
Det andet, som alle nu, tror jeg, forstår, er, at vi så blev bibragt et andet billede i forbindelse med færdiggørelsen af redegørelsen.
Det er også godt, at det er etableret.
Jeg forstår godt, at man skal være interesseret i, hvornår vi fik hvilke oplysninger, men det vigtige i den her sag er da, at politiet var der med bevogtning af synagogen, da gerningsmanden mødte frem.
Det er det, der er det vigtige i den her sag.
Det andet vigtige er, at der nu er lavet en meget grundig evaluering.
Vi kan alle sammen lægge en tidslinje i forhold til det her, og vi kan også handle og tage ansvar for, at næste gang noget lignende skulle ske – hvis det nogen sinde skulle ske – så er vi bedre forberedt.
Det er da den korrekte måde at gøre tingene på, altså at man undersøger tingene til bunds, med hensyn til hvordan tidslinjen var, og at man derefter får etableret, hvad vi så skal gøre fremadrettet, og det er det, regeringen naturligvis – naturligvis – påtager sig et ansvar for.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-12:
Det er de store taler, der kommer frem her.
Jeg nøjes også med at meddele, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Stine Brix (EL), 2015-05-12:
Jeg kan bare sige, at vi også fra Enhedslistens side kan støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-12:
Der er nogle gange, det er godt at være tunghør, sådan som man bliver plaget om at sige noget.
Det er jo altid lidt rart, at der ligefrem er efterspørgsel efter Liberal Alliances synspunkter.
Men det er sådan, at Liberal Alliance selvfølgelig også kan støtte det her ganske enkle og praktiske forslag om, at der kan fremsættes forslag uden for Tingets mødeperiode om lov om udgiftslofter.
Det er svært at være imod, så det er vi for.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Mange tak, og tak til ordføreren for oplægget.
Jeg hørte ordføreren sige, at det ikke kan betale sig for flygtninge at arbejde.
Det forstår jeg ikke rigtig.
Altså, mig bekendt får flygtninge en kontanthjælpssats, så hvis de får et ordinært arbejde til f.eks. 20.000 kr. om måneden, er der da tjent 10.000 kr.
Okay, så skal der betales lidt mere i skat, men det er da ret mange tusind – flere, end man ellers ville have haft.
Og hvis det er sådan, at flygtninge ikke vil påtage sig et nyttejob eller en virksomhedspraktik, mister man kontanthjælpen.
Så jeg forstår ikke rigtig, hvordan ordføreren nåede frem til den konklusion, at det ikke kan betale sig for flygtninge at arbejde.
Martin Geertsen (V), 2015-05-12:
Vi synes, som jeg nævnte i mit oplæg, at der skal indføres en integrationsydelse, der svarer til det, en universitetsstuderende i dag får i SU.
Og det er der sådan set tre grunde til.
For det første fordi vi ved, at økonomiske vilkår har en betydning for, hvor attraktivt Danmark er som asylland.
Så det er den ene grund.
Den anden grund er, og det har regeringen jo sådan set også anerkendt i alle mulige andre sammenhænge, at økonomiske incitamenter virker.
Så det er sådan set den anden grund til, at vi foreslår en integrationsydelse.
Den tredje grund til, at vi foreslår en integrationsydelse, er egentlig, fordi vi har stillet os selv det grundlæggende spørgsmål: Er det rimeligt, når man kommer til Danmark og aldrig har sat sine ben her før, at man så kan få fuld kontanthjælp, altså en ydelse, som er markant højere end den starthjælp, vi havde i 00'erne – en ydelse, som alle mulige andre mennesker, som har boet her hele deres liv, har ret til?
Det synes vi ikke nødvendigvis er rimeligt.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte ikke efter, hvad det er, ordføreren og ordførerens parti foreslår.
Jeg spurgte, hvordan ordføreren nåede frem til den i mine ører underlige konklusion, at det ikke kan betale sig for disse flygtninge at arbejde, når der er de nævnte forhold.
Og så vil jeg da lige gøre opmærksom på, at ifølge regeringens forslag er det sådan, når det gælder unge under 30 år, at så nedsætter man altså deres ydelse med 1.000 kr. om måneden, hvorefter de ryger ned på det starthjælpsniveau, som hr. Martin Geertsen og hans parti sammen med Dansk Folkeparti og andre indførte under VKO-styret, og som den nuværende regering og Enhedslisten afskaffede.
Så hvad er egentlig forskellen, ud over at mere altid gerne vil have mere?
Hvordan kan ordføreren komme til den konklusion, at der ikke er en gevinst for disse flygtninge ved at få et ordinært arbejde, eller ved at der er en trussel om, at de bliver frataget kontanthjælpen, hvis de ikke påtager sig et job som løntrykker et eller andet sted?
Martin Geertsen (V), 2015-05-12:
Jeg skal takke Enhedslistens ordfører for i virkeligheden at hjælpe mig i min diskussion med regeringen om, hvorvidt økonomiske incitamenter virker.
Så jeg er sådan set enig med hr. Finn Sørensen i, at det da kan virke forunderligt.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Tak, fru formand.
Jeg lyttede jo nøje efter, da hr. Martin Geertsen holdt ordførertalen, for der var jo en række generelle betragtninger om den politik, der skulle føres, men jeg lyttede også nøje efter, hvad det var i forhold til det her konkrete lovforslag, Venstre mente.
Og sådan som jeg forstod hr. Martin Geertsen, var det eneste argument, jeg egentlig hørte mod lovforslaget, det her med, at man afskaffede 37-timersreglen i forhold til det her konkrete lovforslag – ikke i forhold til alle de generelle betragtninger, men bare i forhold til det her – og hr. Martin Geertsen er jo sikkert fuldt ud opmærksom på, som der også står i bemærkningerne, at de 37 timer i dag også omfatter danskundervisning, herunder forberedelse til danskundervisning, altså hvor man – i gåseøjne – bare forbereder sig til timerne.
Så derfor vil jeg spørge hr. Martin Geertsen om noget: Hvad skulle der til i relation til 37-timersreglen, for at Venstre ville sige: Jo, det vil vi gerne stemme for?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-05-12:
Det samme gør Socialdemokraterne.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-12:
Det drejer sig om B 170, og jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Det er sådan, at det efter Præsidiets og Udvalget for Forretningsordenens opfattelse vil være ønskeligt, at de i budgetloven forudsatte årligt tilbagevendende lovforslag om udgiftslofter kan fremsættes for Folketinget på samme måde som regeringens finanslovsforslag, uden at dette kræver en fravigelse af forretningsordenens regler i de enkelte tilfælde.
Det foreslås derfor, at den særlige regel om fremsættelse af regeringens finanslovsforslag udvides til også at omfatte lovforslagene om udgiftslofter.
Anders Samuelsen (LA), 2015-05-12:
Jeg fik så ikke svar på mit spørgsmål, men jeg fik en understregning af, at det er vigtigt, at der blev handlet, og at det er vigtigt, at det ikke gik værre, end det gik osv.
Det er vi jo enige om, der er ingen problemer i det overhovedet.
Det kan godt være, at statsministeren ikke synes, at det er væsentligt, på hvilken måde statsministeren bliver informeret, og at man bliver informeret hurtigt og præcist, også når en statsminister af fejlagtige årsager er kommet til at sige noget forkert på et pressemøde og dermed bibringer alle andre i offentligheden en fejlagtig opfattelse af, hvad der skete.
Det kan godt være, at statsministeren ikke synes, at det er vigtigt, men jeg vil bare sige for mit eget vedkommende, at det er rigtig, rigtig vigtigt, og det tror jeg også at det er for resten af den danske befolkning, altså at have en fornemmelse af, at der er nogle procedurer, der fungerer i Statsministeriet, at man ikke holder en statsminister hen i uvished bevidst eller ubevidst, forhåbentlig ubevidst – men det er jo derfor, vi skal have en afklaring af, hvad der er sket – om, hvad der er foregået.
Som hr. Lars Løkke Rasmussen rigtigt påpegede, var der jo allehånde historier gående allerede ganske få timer efter.
Jeg har også selv hørt ad omveje via det jødiske miljø om, at tingene ikke var på plads på samme måde, som statsministeren har givet udtryk for.
Så derfor spørger jeg igen, om statsministeren vil prøve at redegøre for, for det har statsministeren forhåbentlig spurgt ind til, hvordan i alverden det kunne ske, at statsministeren ikke fik den information og fik korrigeret informationen med det samme, i det mindste umiddelbart efter det pressemøde.
Doris Jakobsen (SIU), 2015-05-12:
Mit andet spørgsmål handler om, at jeg med glæde har noteret mig, at statsministeren i forbindelse med debatten om rigsfællesskabet herinde for nylig understregede regeringens fulde opbakning til Grønland angående den grønlandske fangst af sæler og salget at deres skind i EU, herunder at det såkaldte inuitforbehold i forbindelse med EU's forbud mod import af sælskind ikke bliver gjort dårligere.
Jeg vil spørge, hvordan statsministeren vil sikre, at alle regeringens ministerier på samme måde bakker op i denne sag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Det er også derfor, regeringen sammen med landsstyret har arbejdet internationalt for at sikre Grønlands interesser i forbindelse med sælfangst og for at få fortalt, at sælfangst ikke bare er et bæredygtigt, men også et legitimt erhverv.
Og vi har gjort det klart i EU, at Kommissionen skal informere om og udrydde misforståelserne i forhold til EU's importforbud og i forhold til inuitundtagelsen.
Så det er et arbejde, vi heldigvis er sammen om at udføre.
Jeg har ikke kendskab til, at der ikke skulle være fuld opbakning til det fra den danske regerings side.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-12:
Tak for det, og tak til statsministeren for den her redegørelse, der blev afgivet som optakt til spørgetiden med en stribe gode emner, som jeg egentlig meget gerne vil gå i diskussion med statsministeren om, også her i salen i dag, idet jeg dog bare lige, for at det kan lade sig gøre, har brug for at få en enkelt ting afklaret: Regeringen har jo afleveret en redegørelse oven på den forfærdelige terrorhandling, som rejser en stribe spørgsmål.
Retsudvalget har indkaldt statsministeren i samråd.
Det synes jeg på alle måder er det rigtige sted at tage den diskussion, al den stund at statsministeren jo meget synligt og helt naturligt stillede sig i spidsen for regeringens arbejde de forfærdelige dage i februar – og i øvrigt også efterfølgende – i forhold til hvordan Danmark giver et svar på det, vi blev udsat for.
Nu ligger der så en redegørelse, som rejser en stribe spørgsmål, og der skal findes svar på det i en forpligtende ramme her i Folketinget, og det rigtige sted er jo så Folketingets Retsudvalg.
Så jeg vil bare lige sikre mig for en god ordens skyld, at statsministeren naturligvis stiller sig til rådighed for et sådant samråd i Retsudvalget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Men praksis, der er etableret – jeg mener faktisk, den blev etableret, dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister –
er, at det er den ansvarlige minister, der besvarer spørgsmål om det i Folketinget.
Jeg står selvfølgelig her i dag og skal nok svare på alle de spørgsmål, der måtte være, men den praksis, som er blevet udviklet, er ikke en, jeg som statsminister har fundet på, det er faktisk en, som jeg tror hr. Lars Løkke Rasmussen har præciseret over for Folketinget.
Man kan selvfølgelig altid have en debat om, hvorvidt en statsminister skal møde op i et samråd, men jeg skal bare lige citere, hvad hr. Lars Løkke Rasmussen har skrevet tidligere – og nu citerer jeg hr. Lars Løkke Rasmussen: »Det er min opfattelse, at spørgsmål fra Folketinget bør besvares af den minister, som har fået tillagt ressortansvaret for det pågældende område.«
Således skrev hr. Lars Løkke Rasmussen i sin egenskab af statsminister, dengang han var statsminister og blev indkaldt til forskellige samråd.
Så går hr. Lars Løkke Rasmussen også videre dengang og skriver – og jeg citerer igen: »Jeg skal understrege, at det forhold, at jeg eksempelvis på et pressemøde bliver spurgt om og svarer på et spørgsmål om en sag – eksempelvis et lovforslag, som vi har behandlet på dagens ministermøde eller en større aktuel enkeltsag – naturligvis ikke betyder, at jeg »overtager« ansvaret for den pågældende sag.«
Så i den her sag har jeg tænkt mig at følge den praksis, som den tidligere statsminister anlagde på det her spørgsmål, og jeg har ikke tænkt mig at deltage i et samråd, fordi de spørgsmål, samrådet vedrører, jo hører under justitsministerens ressortområde.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-12:
Det er jeg ked af.
Jeg har heldigvis ikke været i en situation, hvor jeg har haft behov for at udvikle nogen fast praksis for, hvordan vi håndterer terroranslag mod det danske samfund – det har jeg ikke.
Og de spørgsmål, der rejses her, handler jo om, hvordan regeringens interne kommunikation fungerer, hvordan regeringens Sikkerhedsudvalg arbejder op imod de forskellige myndigheder, sådan at vi som danskere kan føle os trygge, hvis der skulle opstå en situation som den, vi oplevede den 14. februar.
Det er statsministeren, der er formand for regeringens Sikkerhedsudvalg, det er statsministeren, der meget synligt stillede sig i spidsen for myndighedernes samlede respons på det, vi oplevede den 14. februar, og derfor bør det naturligvis også være statsministeren, der nu svarer på de spørgsmål, der melder sig i kølvandet på den redegørelse, som vi var nogle stykker der syntes vi skulle have, inden vi politisk tog stilling til, hvordan vi skal opruste politiet m.v.
Det vil statsministeren så ikke gøre i Folketingets Retsudvalg, og det skal jeg beklage, og så bliver jeg så nødt til at bruge spørgetiden her i stedet.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren om, hvornår statsministeren blev bekendt med, at der ikke blev etableret øjeblikkelig bevogtning ved synagogen i Krystalgade efter terroranslaget mod Krudttønden.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg tror, hr. Lars Løkke Rasmussen kom til at udtrykke sig lidt forkert, for det er hr. Lars Løkke Rasmussen, der som statsminister har etableret en praksis for, hvornår en statsminister går i samråd.
Jeg har sådan set bare videreført den praksis, som hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister har etableret.
Det gode er, at man jo også dengang følte trang til – hvad jeg synes var en god idé – at skrive det ned, og det er lige præcis den praksis, jeg har videreført.
Derfor kan jeg jo kun tage det som et udtryk for – og det er fair nok – at det er et valgår og der siges så meget.
Men derfor bør der jo egentlig være samme standard for den tidligere statsminister hr. Lars Løkke Rasmussen, som der er for den nuværende statsminister.
Vi kan bruge lang tid på at diskutere, hvornår man skal i et samråd, og hvornår man ikke skal i et samråd, men bundlinjen på det her er blot, at jeg har fulgt tidligere statsminister hr. Lars Løkke Rasmussens principielle standpunkter på det her område.
Sådan er det.
Og skulle hr. Lars Løkke Rasmussen blive statsminister en anden gang, tror jeg egentlig også, man vil fortsætte de retningslinjer.
Så jeg henlægger hele den debat om, hvorvidt jeg vil optræde i et samråd, til at være sådan noget, der foregår i et valgår.
Sådan er det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-12:
»Samme standard«
– altså, man kan jo sætte de standarder, man vil selv.
Jeg stillede mig f.eks. til rådighed over for kritiske spørgsmål fra dagspressen hver tirsdag.
Det var standarden.
Den har man så ikke længere.
Jeg er enig med statsministeren i, at man selvfølgelig ikke som statsminister skal gå i allehånde samråd, i forhold til spørgsmål som en anden minister har ressortansvaret for.
Men det er der jo ikke tale om her.
Der er tale om noget helt ekstraordinært, nemlig et terroranslag, en terrorhandling på dansk jord, som rystede hele Danmark, og som tester, kan man sige, vores myndigheders respons og vores myndigheders muligheder for at samarbejde og regeringens evne og vilje til at have et tilstrækkeligt effektivt politisk beredskab, der kan give ordentlige og sanddruelige gensvar.
Det er statsministerens ansvar.
Jeg tror da heller ikke, der var nogen af dem, som fulgte med i de dage, som havde en anden oplevelse af statsministeren, end at hun sådan set tog det ansvar på sig.
Nu er der så en redegørelse, der rejser en stribe kritiske spørgsmål, og den bliver statsministeren nødt til at forholde sig til.
Men nu spørger jeg så her: Hvornår blev statsministeren opmærksom på, at der – ikke sådan, som statsministeren tilkendegav det over for den internationale presse – ikke blev etableret bevogtning ved synagogen umiddelbart efter terroranslaget mod Krudttønden?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg synes, det er rigtigt at stille de spørgsmål i også den her sag, for det er noget, der fylder rigtig meget i den offentlige debat.
Så det er der selvfølgelig god grund til.
Jeg har også trang til i den her alvorlige sag at minde om nogle vigtige spørgsmål.
For det første synes jeg, det er vigtigt at få sagt, når vi drøfter terroranslaget mod Danmark, at der blev udført et fremragende politiarbejde i de dage.
Det gjorde der både af det almindelige politi, men også af PET.
Man var klar, man havde beredskabet, og man uskadeliggør jo så også gerningsmanden natten mellem lørdag og søndag.
Det er godt politiarbejde.
Det er en ting, der er vigtigt.
Det andet, der er vigtigt, er, at der er bevogtning ved gerningsstederne begge gange.
Ikke bare ved Krudttønden, men primært, kan man sige, ved synagogen er der bevogtning, da gerningsmanden indfinder sig på stederne.
Politiet har nu gennemført, synes jeg, en meget åben og meget selvkritisk evaluering, og der er læringspunkter ud fra den evaluering, som vi nu tager hånd om.
Noget af det, som alle er enige om, er, at der gik for lang tid fra skyderierne ved Krudttønden, til der blev etableret bevogtning ved synagogen.
Så til det spørgsmål, jeg bliver stillet: Nej, jeg er for ganske nylig i forbindelse med færdiggørelsen af den evaluering, der blev lavet fra politiets side – og det har Justitsministeriet også forklaret – blevet opmærksom på, at der gik næsten 4 timer, fra der havde været skyderier ved Krudttønden, til der blev etableret bevogtning ved synagogen.
På det tidspunkt, hvor jeg besvarer det spørgsmål på det internationale pressemøde, har vi fået et billede af, at bevogtningen kommer hurtigere end de 4 timer, vi taler om her.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-12:
Vil det sige, at statsministeren indtil for få dage siden har svævet i den, ja, vildfarelse, er det jo så, at politiet var til stede med øget bevogtning ved synagogen i Krystalgade umiddelbart efter terroranslaget på Krudttønden?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg blev først i forbindelse med færdiggørelsen af den her evaluering opmærksom på, at de faktisk først havde været der 4 timer efter.
Det er rigtigt.
Det er den rette minister at drøfte kirkelige anliggender med.
Doris Jakobsen (SIU), 2015-05-12:
Er det statsministerens opfattelse, at der er mulighed for at forhandle bedre vilkår også for præstebetjeningen af de grønlandske borgere, såfremt statsministeren fortsætter efter valget?