runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-03-31:
Det er jo altid et spørgsmål om, hvad der er nødvendigt at gøre, og hvem det er, der skal træffe de rettidige beslutninger.
Her har vi med institutioner at gøre, som er statsstyrede, og der synes jeg, det er sundt og rigtigt og fornuftigt, at vi med mellemrum tager det op til debat herinde.
Jeg synes, processen har været positiv og gunstig, og jeg synes, det er utrolig vigtigt at præcisere, at vi netop ved de sidste drøftelser i forligskredsen i meget, meget høj grad har fået rettet ind efter, hvad det er, både ansatte og studerende har ønsket vi skulle rette til, jævnfør det lovforslag, der var fremsat.
Per Clausen (EL), 2011-03-31:
Det gennemfører man så alligevel, uden at man har nogen sådan særlig gode, konkrete argumenter for det.
Så giver man nogle mindre indrømmelser, det er rigtigt, og det skal man da bestemt også roses for.
Men kendsgerningen er, at man gennemfører en total ændring af styrelsesstrukturen på trods af protester fra lærere, studerende og andre medarbejdere, og det gør man, uden at man refererer til noget som helst konkret i forhold til den tidligere ledelse på de her uddannelsesinstitutioner, der har gjort det nødvendigt at lave forandringer.
Jeg fik bare det indtryk, ikke mindst på baggrund af hr. Flemming Møller Mortensens indlæg, at man nu ikke helt synes, at man har styr på det med økonomien på de her uddannelsesinstitutioner, selv om man er forligspart.
Det er måske det, jeg er lidt usikker på.
Har man sikret sig, at der ikke kommer nedskæringer, eller har man ikke sikret sig det?
Det synes jeg ikke jeg bliver meget klogere på med de svar, jeg får i dag.
Jeg synes heller ikke, at man bliver klogere på det, hvis man læser aftalen, skal jeg skynde mig at sige.
Men der er også et andet spørgsmål, og det er: Har SF sådan set accepteret de her forringelser af medarbejdermedbestemmelsen og studentermedbestemmelsen, fordi man gerne vil være med i en aftale?
Er det bare det, der ligger bag, eller er det sådan, at SF ligesom Socialdemokraterne og de borgerlige partier også synes, at der er forbedringer i at tage magt og indflydelse fra medarbejdere og studerende og give den til en ekstern ledelse?
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Venstres ordfører vil vel ikke benægte, at beskæftigelseskravet er blevet skærpet, og at man har skruet det sammen på en måde, så f.eks. folk, der arbejder på tvungen deltid – det er der rigtig mange af dem, der passer vores børn, der gør, det er der rigtig mange af dem, der passer vores ældre, der gør – ikke kan leve op til det her skærpede beskæftigelseskrav i pointsystemet.
Det bliver ordføreren vel nødt til at bekræfte: Der er altså et skærpet beskæftigelseskrav.
Så vil jeg bare sige til ordføreren, at vi godt kan anerkende det, når regeringen kan se, at der er problemer, men når det er forkerte løsninger, der lægges frem, og som forværrer problemerne, er det da klart, vi stemmer nej.
Og når man lægger løsninger frem, som igen gør fattige familier fattigere, og det er den slags sanktioner, man arbejder med, siger vi selvfølgelig nej, fordi det er kontraproduktivt i forhold til at sikre en bedre integration.
Jeg vil egentlig spørge ind til hele den her snak om, hvorvidt regeringen gør, hvad der skal til, i forhold til at vi kan tiltrække kvalificeret udenlandsk arbejdskraft.
Jeg kunne forstå, da jeg var på talerstolen nu og ordføreren var i salen, at ordføreren mere eller mindre fejede den kritik, der har været fra erhvervslivets organisationer, af banen.
På hvilke områder mener ordføreren at erhvervslivets organisationer tager fejl i den her diskussion?
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Jeg synes først og fremmest, at det er en relevant debat, fru Johanne Schmidt-Nielsen rejser.
Det er så med 9 års forsinkelse, for som jeg erindrer det, er beskæftigelseskravet for permanent opholdstilladelse noget, der blev indført i 2002.
Det er ikke noget nyt.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen fremstiller det, som om det er noget, der er kommet med pointsystemet, men det er ikke noget nyt.
Det har været der i 8 år.
Og det er bl.a. det krav, der har ført til, at beskæftigelsesfrekvensen er steget.
Den angriber regeringen for, at der er for få, der er i beskæftigelse – beskæftigelsesfrekvensen stiger ikke hurtigt nok – men når man så indretter lovgivningen i den retning, er det også et problem.
Her bliver jeg nødt til at sige, at jeg synes, at der skulle være en større sammenhæng.
Det har siden 2002 været sådan.
Så er det rigtigt nok, at der med pointsystemet er strammet op på kravene.
Jeg synes, at det pointsystem, som ligger, er fornuftigt.
Så kan det være, at der administrativt er nogle ting, der skal rettes til.
Men man får en belønning for både uddannelse og arbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Man kan næsten heller ikke forvente andet svar, for det er jo noget, der hele tiden bliver sagt.
Vi vil alle sammen gerne have, at den her gruppe unge får mere uddannelse.
Men så vil jeg meget gerne have en forklaring på, hvordan man kan stemme for, for det gjorde du jo, et pointsystem for permanent opholdstilladelse, som motiverer unge mennesker til at tage ufaglært arbejde i stedet for at uddanne sig.
Når jeg siger det, er det jo, fordi de skal have 70 point ud af 100, og det er nødvendigt at have arbejdet 2½ år for at få de 70 point.
Så når det tidligere er blevet sagt, at der også bliver givet point for uddannelse, er det rigtigt, men det er ud af de 30 valgfri point, at man kan få 15 point for en bacheloruddannelse.
Man kan også få 15 point for noget andet.
Men du kommer ikke uden om at have arbejdet i 2½ år.
Det vil sige, at unge mennesker i Danmark bliver motiveret til at tage et ufaglært arbejde i stedet for at uddanne sig.
Tror hr. Karsten Lauritzen, at det er godt eller skidt for målsætningen om, at flere unge skal have en uddannelse?
Er det et mål for Venstre, at unge med anden etnisk baggrund i højere grad uddanner sig, end de gør i dag?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Til dem, der følger med i debatten, vil jeg godt lige gøre opmærksom på, at man kan bo og leve i Danmark hele sit liv uden at få statsborgerskab.
Jeg håber, at folk ved, at der findes mange mennesker, der lever i Danmark uden statsborgerskab.
Det vil sige – og igen, jeg aner ikke, hvad det er for en sag, man snakker om, og jeg kender ikke detaljerne i den – at vi potentielt set kunne tale om en sag med en mand, der er født og vokset i Danmark.
Han har fået børn, som er født og opvokset i Danmark.
Har han begået kriminalitet, skal han naturligvis straffes, men med hensyn til udvisning synes jeg, det er rimeligt, at der tages hensyn til familielivet.
Så vil jeg gerne komme med en generel kommentar.
Der er sket en udvikling i Danmark igennem de sidste 10 år.
Det var sådan før i tiden, at der var menneskerettighederne faktisk noget, som man vægtede højt, og det var noget, som man betragtede som minimumsstandarder.
I dag er menneskerettigheder noget, der systematisk mistænkeliggøres, og noget, hvor man siger, at hvis vi bare lige lever op til dem, er det godt nok.
Ofte ryger man ud over kanten.
Det har vi set et tilfælde på for ikke så længe siden, som jo endte med, at vi fik en ny minister.
Jeg synes, det er en skræmmende udvikling, vi har oplevet i Danmark.
Vi er ikke længere et land, der går foran, når det drejer sig om menneskerettighederne.
Nej, i Danmark gør man alt, hvad man kan, for at gå lige til grænsen, og når man kun går lige til grænsen, så sker det jo, at man ryger ud over kanten.
Men Dansk Folkeparti er da i det mindste ærlig.
De siger ligeud, at de ikke kan lide menneskerettighederne.
Det er jo en anden snak, når det gælder Venstre og Konservative.
De bryder dem bare.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Jeg synes sagtens, at man kan forholde sig til det her principielle spørgsmål uden at forholde sig til en konkret sag.
Det kan man sagtens gøre.
Det er jo velkendt, at vi har en række udvisningsregler i udlændingeloven, som giver domstolene mulighed for at udvise personer.
Domstolene skal så, når de vurderer, om en person kan blive udvist, tage hensyn til, om vedkommende har stiftet familie i Danmark og har børn i Danmark osv. Jeg kan så forstå, at fru Johanne Schmidt-Nielsen alligevel svarede på spørgsmålet, forstået på den måde at det er rimeligt, at en, der har begået en lang række grove forbrydelser i Danmark, ikke bliver udvist – hvilket han ellers ville stå til – fordi han har stiftet familie i Danmark.
Kan fru Johanne Schmidt-Nielsen slet ikke følge det synspunkt, at han måske skulle have tænkt over det, inden han begyndte på en kriminel karriere?
Man kunne godt få den tanke, at han skulle tage hensyn til sine børn, når han tilrettelagde sin karriere og sit liv i det danske samfund.
Er det ikke hans ansvar?
Vi skal da ikke samle på sådan nogle mennesker i Danmark.
Jeg forstår det slet ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Gad vide om Dansk Folkepartis hr. Martin Henriksen virkelig mener, at jeg skal stå her og forholde mig til en konkret sag om en konkret mand – jeg kan forstå, at han bor i Vollsmose – som har begået noget kriminalitet, og til, hvilken dom en domstol har givet ham.
Det er godt nok ikke at tage domstolene alvorligt.
Jeg vil selvfølgelig ikke stå og forholde mig til, om en domstol har givet en mand den korrekte straf, uden at kende sagen.
Til spørgsmålet, som handler om det her med, om man skal udvises, hvis man begår kriminalitet, selv om man har børn i Danmark: Jeg mener, at der skal tages hensyn til retten til familieliv.
Derfor synes jeg, det er klogt, at vi har tiltrådt den FN-konvention, som beskytter retten til familieliv.
Gad i øvrigt vide, om det ikke er menneskerettighederne, men jeg ved jo, at Dansk Folkeparti er yderst kritisk over for dem.
Jeg synes, det er klogt at beskytte retten til familieliv.
Det er korrekt.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Nu debatterede vi jo i tirsdags et beslutningsforslag fra bl.a. Enhedslisten baseret på en enkelt sag, men i tirsdags var det ikke useriøst at forholde sig til en enkelt sag – i dag er det lige pludselig blevet meget useriøst.
Det kan man jo også gå ind og se i referatet fra debatten i tirsdags, hvis nogen skulle have interesse i det.
Jeg synes også, at det er rimeligt nok, at man ikke kun vil forholde sig til den enkelte sag – det synes jeg er helt rimeligt.
Men i forhold til det mere generelle, nemlig hvis en udenlandsk statsborger i Danmark har begået meget, meget grov kriminalitet og faktisk står til at blive udvist, synes ordføreren så, at det er rimeligt, at han alligevel ikke bliver udvist, fordi han har stiftet familie i Danmark – det kunne også være en hun for den sags skyld?
Er det rimeligt, at personen ikke bliver udvist, fordi vedkommende har stiftet familie i Danmark, for han har jo begået kriminaliteten, han er dømt for den?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Jeg kunne aldrig drømme om at stå og udtale mig om en konkret sag, om en konkret person, om en konkret dom, som jeg ikke kender.
Det ville da være dybt, dybt useriøst.
Det kan godt være, at hr. Karsten Lauritzen forholder sig til politik på den måde, men det kunne jeg da ikke drømme om.
Hvis hr. Karsten Lauritzen mener, at der er en domstol, som er kommet med en forkert dom, så må hr. Karsten Lauritzen jo forsøge at lave lovgivningen om.
Altså, det er en meget useriøs tilgang til det her, hr. Karsten Lauritzen har.
Hvis hr. Karsten Lauritzen mener, at det er et problem, at der er foregået et eller andet her, så må han forsøge at lave lovgivningen om.
Men jeg kan sådan på et generelt plan fortælle, at jeg synes, at det er klogt, at man tager hensyn til familieliv.
Jeg kunne forstå på hr. Martin Henriksen, at det var noget i den stil, der var på spil i det her tilfælde.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen er jo politiker, og derfor synes jeg, at jeg godt vil give fru Johanne Schmidt-Nielsen en mulighed for som politiker at forholde sig til rimeligheden i den dom, der er faldet.
Jeg er klar over, at Enhedslisten er vild med konventionerne og synes, at konventioner skal overholdes, men lad os nu lade være med at gøre det her til en diskussion om konventioner.
Lad os gøre det til en diskussion om rimelighed.
Synes fru Johanne Schmidt-Nielsen, at det er rimeligt, at en person, der ikke er dansk statsborger, der er blevet idømt 6-års fængsel for omfattende hashhandel, trusler, uddeling af dummebøder og har en lang kriminel karriere bag sig, ikke bliver udvist af Danmark, men får lov til at være her?
Synes Enhedslistens ordfører, at det er rimeligt?
Og lad nu være med at komme med sådan et konventionssvar.
Men de 2½ års beskæftigelse var tidligere 2½ år inden for 7 år.
Når vi nu har lempet reglerne – det er jo det, vi har gjort, når man kan få permanent opholdstilladelse efter 4 år mod tidligere 7 – skal man selvfølgelig opfylde beskæftigelseskravet på kortere tid, det er så 2½ år inden for de sidste 3 år.
Hvis man er på tvungen deltid, har man jo mulighed for at supplere med et andet job, hvis det skulle være.
Det er der jo nogle der gør – de, som ønsker flere timer.
Der er nu også ellers i den offentlige sektor store forsøg med at give de folk, der er på deltid, mulighed for at gå på fuldtid og arbejde lidt mere – det er jo ellers sådan noget, oppositionen er glade for – men det er der ikke så mange der benytter sig af.
Men det var nu et sidespring.
I forhold til det, fru Astrid Krag spørger om til sidst om erhvervslivet, vil jeg sige, at jeg kun har set en enkelt artikel i Information, og jeg er ikke helt sikker på, at det præcis var hele erhvervslivet, der gav udtryk for det, som blev fremstillet i Information.
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Jamen lad mig bare starte med at sige, at det da var mageløst; jeg håber, at der er pædagogmedhjælpere og SOSU-hjælpere rundtomkring, der lytter med, og får det med i bagagen, at Venstres ordfører synes, det ville være rigtig genialt, hvis de tog sig en avisrute eller nogle aftenvagter i et pizzeria.
Det ville sikkert også gøre det lettere for dem både at yde den arbejdsindsats, vi har brug for i forhold til vores børn og ældre, og få deres eget familieliv til at hænge sammen.
Sikke nogle visioner!
Men jeg vil da så godt komme med et citat fra en artikel i Berlingske Tidende, hvis det er bedre for ordføreren end artikler fra Information, altså, hvis det er den slags ting, der spiller ind, hvor den administrerende direktør for Dansk Arbejdsgiverforening, Jørn Neergaard Larsen, om optjeningsprincippet siger, at det – og nu citerer jeg – meget vel kan ramme virksomhederne meget hårdt og med den konsekvens, at virksomhederne i stedet for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft vælger at flytte yderligere funktioner over på den anden side af grænsen.
Er det bare noget vås?
Tager den administrerende direktør i Dansk Arbejdsgiverforening fuldstændig fejl her, ligesom jeg kan forstå på Venstres ordfører, at han mener, at de andre, der har ytret sig – godt nok i dagbladet Information – tager fuldstændig fejl?
Jeg ved godt, ministeren ønsker sig meget stærke reaktioner, når han går ud i idédebatten, og jeg synes, det er en vigtig debat, vi skal blive ved med at tage, og det var sådan set bare det, jeg brugte en del af min taletid på at sige lige før.
Så lad mig spørge mere konkret ind til det med de her mennesker, som vil fællesskabet og faktisk har brug for noget støtte fra fællesskabet, og hvor jeg jo ikke mener at vi gør det godt nok i dag:
Hvilken indsats vil man sætte i søen for de unge, der har klaret sig dårligt igennem folkeskolen?
Og her snakker vi ikke om arv og gæld fra en fjern fortid eller fra 1990'erne, her snakker vi jo altså om nogle unge mennesker, som er startet i folkeskolen, mens den nuværende regering har haft magten.
Hvad vil man gøre for at belønne, ikke straffe, tillidsrepræsentanten, militærtolken, de voksne, der videre- og efteruddanner sig, og vores SOSU'er, der arbejder på tvungen deltid, i det her system om permanent ophold?
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Jeg synes, det var lidt synd, at fru Astrid Krag fik rost ministeren så meget, at hun egentlig ikke fik lejlighed til at uddybe sit spørgsmål, men tak for de venlige ord, dem er jeg glad for.
Måske kunne fru Astrid Krag ved lejlighed forklare mig, hvorfor reaktionen på »dansk kultur« så var så stærk, da jeg kom med min udtalelse, men det må vi tage ved lejlighed.
For jeg synes i grunden, det er ærgerligt, hvis det virkelig forholder sig, som fru Astrid Krag siger, altså at tingene er sådan.
Dernæst vil jeg sige, at når jeg lige har fremlagt en samlet redegørelse for, hvad regeringens politik er på dette område, giver det jo ikke ret meget mening, at fru Astrid Krag så spørger, hvad det egentlig er, vi vil gøre.
Ja, det er jo sådan set det, der står i redegørelsen.
Altså, jeg kan i meget korte termer sige, at min tilgang til det her område vil være en politisk linje, der moderniserer den såkaldt faste og fair udlændingepolitik i retning af en fast og tillidsfuld udlændingepolitik, fordi jeg opfatter tillid som en af bærepillerne i dansk kultur, og det vil fru Astrid Krag se udtrykt i den kommende tid.
Men mere tillader tiden mig ikke at sige om det lige nu.
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Tak også for den mundtlige besvarelse fra ministeren her i dag.
Det er jo en bekræftelse af, at vi heldigvis står skulder ved skulder, når det kommer til kampen om kønnenes ligestilling, børnenes anerkendelse som selvstændige retsobjekter, ytringsfrihed, sekularisering, kulturel frihed og de her ting, som vi har kæmpet for, og som man nogle gange kan komme til at tage for givet – det tror jeg vi skal lade være med – og måske nogle gange kan glemme at være tydelig nok om.
Det tror jeg vi alle sammen har et ansvar for, når integrationen skal lykkes, så det er jeg meget enig med ministeren i.
Så er jeg også meget enig med ministeren i, at ingen er født som offer.
Nej, vi skylder hinanden i det her samfund at nære forventninger til hinanden, og jeg er glad for, at ministeren citerede fra noget, der jo ikke bare er en gammel arbejdersang, men faktisk titlen på det integrationsudspil, som Socialdemokraterne og SF har forpligtet en ny regering på, nemlig »Plads til alle der vil«.
Vi skal nære forventninger til hinanden.
Når ministeren så siger, og nu citerer jeg ministeren, at vi skal give dem, der vil fællesskabet, al mulig støtte, så synes jeg jo, det lyder rigtig dejligt.
Det er en masse flotte ord, men jeg vil så prøve at spørge, om det også kunne udmønte sig i noget konkret handling fra ministerens side.
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Det glæder mig meget, at Dansk Folkeparti vil medvirke til at kigge på det lovgivningsområde.
Jeg må så også sige, at jeg ikke er så overrasket over det, men vi må se, hvad det kan give, hvad det kan føre med sig.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Det synes jeg er et rigtig positivt tilsagn fra ministerens side.
Der er ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti har ønsket at kigge på det, og reglerne er blevet strammet ad flere omgange, men vi har jo gerne ønsket, at man gik videre ad den vej.
Jeg vil meget gerne kvittere for, at ministeren nu lægger op til at kigge på regelsættet og se, om man ikke kan gøre mere for at udvise udenlandske statsborgere, som begår meget grov kriminalitet i Danmark, selv om de har stiftet familie i Danmark, fordi det må selvfølgelig være sådan, at man også har et personligt ansvar i de her sager.
Så det var en kvittering fra Dansk Folkepartis side.
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Det er for mig at se stødende, at en person, som modtager en dom på 6 år i fængsel – og jeg udtaler mig naturligvis generelt – og hvor anklagemyndigheden har anmodet om udvisning og det falder inden for det regelsæt, der gælder i Danmark, ikke kan udvises.
Det må regeringen forholde sig til, og det vil jeg forholde mig til, og det vil, hvis det overhovedet kan lade sig gøre, give anledning til, at jeg vil fremsætte forslag til, at noget sådant ikke kan finde sted igen.
Det kan jeg sige helt entydigt.
Det er stødende, det er uacceptabelt, og det er ikke gavnligt for de mange medborgere af fremmed herkomst, der er i Danmark, fordi det også smitter af på dem i den offentlige debat.
Det ikke rimeligt, at sådant finder sted.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Jeg vil da straks sørge for at formidle kontakt mellem den her 3 g.-pige fra Aarhus og Venstres hr. Karsten Lauritzen.
Hun har fået fuldstændig klar besked fra Integrationsministeriet om, at hvis hun vil have permanent opholdstilladelse, skal hun ud at arbejde i 2½ år, men det kan da være, at hr. Karsten Lauritzen kan lave om på det.
Det ville da være spændende.
Det er ikke det, der står i lovgivningen, men det ville være interessant.
I forhold til den her dom fra Vollsmose må jeg sige, at jeg ikke kender den konkrete sag, men generelt mener jeg, at vi skal overholde internationale konventioner.
Det gælder også i forhold til at beskytte retten til familieliv.
Jeg ved godt, at man har sådan et meget besværligt forhold til konventioner – eller man er meget kritisk over for dem i Venstre, i regeringen og ikke mindst i Dansk Folkeparti – men jeg synes faktisk, at det er rigtig, rigtig klogt, at vi på internationalt plan forsøger at indgå nogle aftaler om nogle minimumsstandarder, herunder retten til at beskytte familielivet, ligesom jeg synes, at det er klogt, at vi har konventioner, der betyder, at man ikke kan udsende mennesker til tortur.
Så vil jeg da, som fru Marianne Jelved også gjorde, opfordre ordføreren til at rejse debatten, hvis den ifølge regeringen er gal med konventionerne, også i det her tilfælde.
Vi vil nødig ende i en situation, som den vi har oplevet i forhold til de unge statsløse, hvor man bare systematisk i årevis lod være med at følge konventionerne.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Jamen når debatten er færdig, kan man jo gå ind på Folketingets hjemmeside og se, hvad ordførerne lige før fru Karen Klint stillede spørgsmål til mig om, og så kan man vel finde dokumentation for, at de der gav indtrykket af, at det, at folk tager en uddannelse, ikke er noget, der bliver belønnet.
Jeg mener jo også, at man godt kan høre i andre debatter, at det er det, der gentagne gange bliver messet fra venstrefløjens side.
Jeg anerkender da fuldt ud, at venstrefløjen synes, det er godt, at folk tager en uddannelse – det er svært at finde nogen, der ikke synes, det er godt – men derfor skulle de jo bare tænke lidt over, at de hele tiden giver indtrykket af, at hvis man tager en uddannelse i Danmark og man ønsker at søge om at få permanent opholdstilladelse, så er det ikke noget, der bliver belønnet, når det i pointsystemet rent faktisk er noget, der bliver belønnet.
Det er jo virkelighedens verden.
Så kan man have en mening om, om det bliver belønnet på den rigtige måde, men jeg synes da, man skal gøre mere ud af at sige, at det rent faktisk er noget, som tæller med på den positive side, hvis folk tager en uddannelse.
Det er jo realiteterne; man kan jo slå det op og se, at sådan forholder det sig.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Jeg er ikke sikker på, at fru Marianne Jelved citerede undervisningsministeren helt korrekt.
Lad os nu se, når rapporten bliver lagt frem.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at om der er sket en lille eller en stor forbedring, så er der en restgruppe tilbage, og dem skylder vi at gøre alt, hvad vi kan, og det er jo derfor, regeringen lagde et lovforslag frem i tirsdags, som vi tredjebehandlede, men som oppositionen stemte imod.
Det er bare mærkeligt, for på den ene side er det et problem, at der ikke er flere, der er i beskæftigelse, men når vi laver et system i forbindelse med permanent opholdstilladelse og tilskynder til beskæftigelse, er det også et problem.
Oppositionen fremsatte for et år siden et beslutningsforslag om, at vi skal gøre noget ved at lære tosprogede elever dansk, men når regeringen så kommer med et lovforslag, som man gjorde her i tirsdags, om sprogstimulering til de børn i børnehaver og daginstitutioner, der har brug for det, stemmer man imod.
Der er ikke helt sammenhæng i det, fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre og resten af oppositionen siger, og det, de stemmer nede i Folketingssalen, og det håber jeg den større offentlighed bliver klar over.