runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Jamen det, at der er 50 pct., der er organiseret, og som har en overenskomst, tror jeg hverken skyldes ministeren eller undertegnede; det tror jeg skal tilskrives 3F, der har lavet et kæmpe stykke arbejde her, og andre organisationer, der netop forsøger at sige: Vi vil ikke have den her unfair konkurrence.
Det er det, der er baggrunden for østaftalen.
Derfor er jeg også ked af, at de regler om udstationering bliver brugt sådan, at man siger, at man er selvstændig, og så kører myndighederne igen; når man bare siger de der to ting, nemlig at man er udstationeret, eller at man er selvstændig, så kører myndighederne igen.
Vi er jo nødt til at teste, om det er korrekt, og derfor er man nødt til at nå til bunds i de sager.
Jeg synes, det er fint, at man tager den her ene sag op, og at SKAT kigger på den.
Men det er jo ikke godt nok, at det kun er 50 pct. Der burde være flere.
Og et er, at de ikke vil udtale sig, og at 3F jo heller ikke er overdommer i alle sager - de har retten til at gå ud og lave overenskomster og den slags ting - men noget andet er, at vi har nogle myndigheder, der er sat i verden for at kontrollere det, som andre påstår er rigtigt, nemlig virkelig muligheden for at tjekke det.
Det må da være myndighedernes opgave og ikke en fagforenings opgave.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Jeg har godt set, at 3F udtaler, at der er kaos nu, men efter 1. maj, hvor østaftalen bortfalder, vil der være ragnarok.
Så vil jeg godt lige oplyse om, hvad denne sag handler om:
Den 18. november var 3F's afdelinger på skovrazziaer i Nordjylland.
Ud af 25 antruffen skovarbejdere var de 20 fra Østeuropa, og halvdelen af disse havde dansk overenskomst.
Til det tror jeg at man må sige, at det er et resultat af det arbejde, vi har lavet for at sikre ordentlige lønog ansættelsesforhold.
Så kommer denne sag, der har givet anledning til kaos og ragnarok i Nordjylland.
Disse polakker skulle ifølge plantageejeren være ansat af et polsk firma, ligesom den danske engroshandler af juletræer oplyste, at han har entreret med det polske firma.
Imidlertid mødte 3F en dansker i plantagen, som oplyste: Jeg har ikke noget med ansættelser at gøre; jeg sætter dem bare i gang med at arbejde.
3F mener, at dette er en dansk arbejdsleder, underforstået at der er tale om egentlig ansættelse i Danmark eller om arbejdsudleje, hvor østaftalens regler skal overholdes, og sagen er anmeldt til politiet og SKAT.
Jeg kan oplyse om, at den her sag naturligvis bliver efterforsket.
Jeg synes sådan set, at når hr. Bjarne Laustsen bringer det op, burde vi jo glæde os over, at halvdelen af de skovarbejdere, der var der, arbejdede på en dansk overenskomst.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Ministeren taler om dokumentation, og i relation til det tidligere spørgsmål er det jo sådan, at bare fordi noget er kompliceret, skal vi vel ikke lade være med at gøre noget ved det, tværtimod.
Jeg tror, at der har været god grund til at kigge lidt nærmere på IT Factory, Roskilde bank og andre, for der er nogle, der er meget kreative.
Jeg er bekymret for, at de skovejere, der lønner deres folk ordentligt, betaler moms og skat osv., bliver udsat for en unfair konkurrence, når der er selskaber, der excellerer i myndighedernes manglende eller mangelfulde kontrol.
Det er fint nok at være opmærksom på det, men jeg mener bare, at der skal handling til.
De eneste, jeg oplever reelt gør noget i den her sag, er 3F, som har et opsøgende korps, der går rundt, når sæsonen for juletræsproduktion, klipning af pyntegrønt m.v. går i gang.
Jeg vil spørge: Er ministeren glad for sådan et tiltag og for, at der rent faktisk er nogle, der er med til at håndhæve reglerne, så der bliver betalt moms og skat, og så der er ordentlige løn- og arbejdsforhold ikke alene for danskerne, men også for de udlændinge, der kommer her, og som er velkomne her, efter de arbejder efter reglerne?
Det er jo faktisk den eneste kontrol, der er, for jeg kan se, at de offentlige myndigheder svigter.
Med hensyn til det der eksempel: Dokumentationen var der jo, den blev vist i TV 2/Nord.
Når vi taler om udstationering, skal man jo selv komme med skovmaskiner, polsk ledelse, og hvad ved jeg, men her var der jo tale om, at de var under dansk instruktion, og så er det jo ikke udstationering, så er det østaftalen og helt andre regler, der gælder.
Er det ikke korrekt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Vi har hele tiden været meget opmærksomme på, at der kan være en fristelse til at camouflere ansættelse hos en dansk arbejdsgiver som udstationering fra udlandet.
Det er samtidig et juridisk kompliceret område, som kan være svært at gennemskue, hvis man ikke tilhører en af de indviede i EU-arbejdsmarkedsforhold.
Derfor har vi også udførligt beskrevet problemstillingen i den manual om udenlandsk arbejdskraft, som myndighederne bruger ved kontrol.
Manualen indeholder definitioner og eksempler på sondringen mellem ansættelse hos en dansk arbejdsgiver på den ene side og udsendelse fra en udenlandsk arbejdsgiver på den anden side.
Endvidere oplister manualen, hvad man skal være opmærksom på, og hvordan man kan spørge ind til forskellige ting hos de personer, der antræffes på arbejdspladsen, så man kan afsløre eventuel snyd.
Så har vi med virkning fra 1. maj i år efter aftale med forligspartierne bag østaftalen oprettet et register for udenlandske tjenesteydere, der betyder, at hvis en arbejdstager oplyser, at vedkommende er udstationeret, skal dette kunne verificeres i det såkaldte RUT-register, registeret over udstationerede.
Hvis det ikke kan verificeres, så betyder det en af to ting: Enten er der tale om en camoufleret ansættelse, hvilket er strafbart, eller også er udstationeringen ikke anmeldt til registrering, hvilket også er strafbart.
Så pligten til RUT-registrering har altså gjort det vanskeligere at smyge sig uden om kontrol.
Jeg tror, at hr. Bjarne Laustsen også må acceptere, at vi har en form for retssikkerhed her i landet, også når det gælder polske virksomheder, også når det gælder polske arbejdere, og at sager skal efterforskes ordentligt.
Jeg tror også, at hr. Bjarne Laustsen er klar over, at det, der foregår i de her sager, nogle gange er kompliceret, og at det kræver, at der bliver sat en efterforskning i gang.
Derfor er det altså ikke sådan, at myndighederne her i landet bare kan gribe ind ved en påstand.
Der skal altså bevis og lignende til i et samfund som det danske, og jeg tror også, at hr. Bjarne Laustsen i stille stunder vil erkende, at det er borgerne og alle her i landet nok bedst tjent med.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Det her er et gammelt problem, som har eksisteret i flere år, og det er desværre ikke blevet mindre af østaftalen, som skulle være med til at dæmme op for det.
Uanset at de folk får deres løn osv., er der stadig væk udestående tilbage i forhold til moms.
Ja, det er det, er svaret så.
Og så gør vi ikke mere ved det.
Så det der med tilsagn om, at der kan forekomme kontrol i deres hjemland, vil jeg godt have uddybet lidt nærmere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Det er jo sådan, at hvis der er mistanke om ulovligheder, skal sagerne naturligvis undersøges nærmere, og det kan også i den forbindelse blive relevant at rette henvendelse til hjemlandets myndigheder.
Derfor må hr. Bjarne Laustsen have tålmodighed, til den endelige rapport kommer.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Så må jeg forstå det sådan, at det var slesk tale, der var i det svar til mig i sidste uge, fordi det kun er skattemyndighederne, der har gang i den kampagne, mens både politi, integrationsmyndigheder og - tror jeg tror også - Beskæftigelsesministeriet selv var involveret i det, og de har ikke foretaget sig noget.
Der ligger i dag kun et svar om, at SKAT gør noget.
Hvor meget de gør, står hen i det uvisse.
Det kan vente til januar.
Synes ministeren, at det er tilfredsstillende midt i en højsæson?
Det er lidt ligesom med julemanden, altså, det her foregår i en meget begrænset periode, og man har set så mange eksempler tidligere, hvor der bliver snydt, og vi er enige om, at det skal begrænses.
Hvis ikke man kontrollerer det, hvad skulle så virke på, at de ændrer adfærd, fordi der jo er penge at tjene, hvis man omgås både skatte-, løn- og momsregler.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Jeg er jo helt enig i, at reglerne skal overholdes, men med hensyn til den her aktion, må det forventes, at det endelige resultat kan meldes ud i begyndelsen af det nye år, formentlig i løbet af januar, og jeg vil naturligvis sende et notat til Folketinget, når vi har modtaget det fra myndighederne.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Tak for svaret.
I det svar på spørgsmål nr. S 431 var der jo en lang række andre myndigheder, der også netop vil fokusere på det her.
Nu svarede ministeren kun med hensyn til SKAT, og at de havde gang i noget, men kunne man ikke allerede nu sige, hvor mange virksomheder man har besøgt, og dernæst er det jo ikke alene en opgave, der bare er lagt over til SKAT, men også integrationsmyndighederne i forhold til illegal arbejdskraft og en lang række andre kunne jo være relevante.
Jeg synes, at det var fint, at regeringen har taget nogle ekstraordinære skridt, men jeg ønsker sådan set bare at teste systemet, og om alle de der fine ord, der står i det svar, også bliver brugt i en konkret handling, for vi kan jo se, at der er sager, hvor reglerne bliver omgået.
Jeg tror da, at vi alle belært af tidligere tider er enige om, at de skal bringes til ophør.
Grunden til, at jeg er interesseret i det her, er selvfølgelig, at de mennesker derude skal have anstændige løn- og arbejdsvilkår, men jeg synes også, at vi skylder dem, der gør det ordentligt, at der ikke opstår en unfair konkurrence, fordi der er nogle, der snyder på vægten.
Det må ministeren da være enig i.
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Det ligger i sagens natur, at når Undervisningsministeriet i over 13 år har ydet et stort tilskud til driften af den selvejende institution Dansk Skolemuseum, så er det, fordi indsamling, bevaring og formidling af den danske skolehistorie har været og er af betydning for vores samfund.
Men situationen er jo den, at to vigtige parter nu vælger at trække deres tilskud tilbage.
Det har de sikkert deres gode grunde til.
Tilbage står så, at Undervisningsministeriet må finde alternative muligheder for at formidle historien om udviklingen af det danske undervisningssystem.
Jeg vil godt understrege, at denne opgave i dag på forskellige måder løftes af mange parter i det danske samfund.
Jeg kan nævne en række egnsmuseer, Nationalmuseet, Det Kongelige Bibliotek, forskningen i uddannelseshistorie ved Danmarks Pædagogiske Universitetsskole og forskellige små skolemuseer rundtom i landet, som i øvrigt er både hyggelige og sjove at besøge.
Som nævnt i min besvarelse for et par minutter siden har jeg anmodet mine embedsmænd om at afsøge alternative muligheder for at videreføre samlingen, når og hvis bestyrelsen for den selvejende institution beslutter sig for at give den tilbage til ministeriet.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-03:
Mener ministeren, at Dansk Skolemuseum spiller en vigtig rolle i indsamling, bevaring og formidling af den danske kulturarv, når det gælder dansk undervisnings- og skolehistorie?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Nu kommer der så en periode, hvor samlingen er lukket ned, men den forsvinder ikke.
Så kan det være, at det genopstår i en ny form, måske på et nyt sted, hvem ved.
Måske bliver det i samarbejde med et eksisterende museum, hvor der kommer mange børn forbi.
Der er mange muligheder.
Vi kan altså ikke lige klare det her pr. 1. januar, så nu kommer der en periode, hvor samlingen er nedlukket.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-03:
Jeg synes ikke rigtigt, jeg kommer videre, for jeg synes jo, at det hører ind under Undervisningsministeriets ansvar.
Derfor kan jeg heller ikke helt forholde mig til, at ministeren siger: Det kan jo godt være, at der dukker en sponsor op.
Det kunne jo godt være.
Nu er det juletid, og det er gavetid, og der er en god stemning.
Men det er også krisetid.
Og hvis man skulle lægge en institution som Dansk Skolemuseums fremtid i en eller anden gavmild givers eller sponsors hænder, skaber det jo dels usikkerhed, dels kommer der ikke nogen konkret løsningsplan for, hvad der netop skal gøres på lang sigt.
Hvis vi nu antager, at der kommer en sponsor lige her og nu, hvad så om 5 år eller om 10 år, hvad sker der dér?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Man kan ikke skubbe et ansvar fra sig, som man ikke har, og jeg har altså ikke ansvaret.
Dansk Skolemuseum blev genetableret i 1995 på initiativ af Lærerstandens Brandforsikring og Danmarks Lærerforening.
Ministeriet gik ind og støttede med 800.000 kr. om året, det er vi klar til at fortsætte med, sådan er det.
Nu mangler så det bidrag, som brandforsikringen og lærerforeningen har givet, og så er det, jeg siger: Det kunne jo tænkes i disse tider, hvor sponsoreringer breder sig i hele kultursektoren, at der også på et tidspunkt viste sig en sponsor, som kunne sikre en udstilling af dele af disse værdifulde genstande fra dansk skolehistorie.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-03:
Det er jo lidt interessant med hr. Martin Henriksen, som på en eller anden måde altid skal klandre Socialdemokratiet for det ene og det andet.
Nu har vi ejerskab i forhold til Danmarks Lærerforening, det er jo ret fantastisk.
Men jeg kan oplyse hr. Henriksen om, at det har vi ikke.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det saglige og til mine spørgsmål til undervisningsministeren.
Undervisningsministeren snakker om, at det jo er gavetid - og at man måske derfor også venter på en eller anden form for mirakel - ved at sige: Jamen det kan være, at der dumper 1 mio. kr. ned i hovedet på os, og så kan vi give dem videre til Dansk Skolemuseum.
Jeg synes, det er lidt at skubbe ansvaret fra sig.
I sidste ende hører de genstande, der er på museet, under ministeriet, det er jo ministeriets ejendele.
Jeg synes også, at museet har prøvet at finde nogle løsningsforslag ved netop først at henvende sig til Nationalmuseet, så til Kulturministeriet - der er ikke rigtigt kommet noget ud af det.
Så man kan ikke rigtig klandre dem for, at de ikke har handlet eller i hvert fald har prøvet at vise vilje til, at de gerne vil gøre noget for det her.
Omvendt har ministeriet qua sine embedsfolk bl.a. udtalt, at det ikke har truffet nogen uigenkaldelige beslutninger endnu.
Man arbejder på det, og skulle det ende med, at man ikke finder en løsning inden årsskiftet, vil man gøre, hvad man kan, for at løse problemet på så kort tid som muligt.
Det er jo sådan en meget interessant formulering og er parallel med det, som ministeren siger: Jamen det er jo gavetid, og vi venter og ser.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Hvis man nu skulle prøve at komme med en konkret handlingsplan i stedet for at vente og se, hvad der sker, kan ministeren så berette for os, hvor langt man er i den proces med at finde løsningsforslag?
Og er der overhovedet formuleret en handlingsplan i forhold til Dansk Skolemuseum?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Det er rigtigt, at jeg er meget venlig.
Det synes jeg ikke at der sker noget ved, og det må da glæde hr. Martin Henriksen, at naturen indimellem går over optugtelsen, så jeg ikke er så venlig.
Men jeg synes ikke, at man skal give Socialdemokratiet ejerskabet til Danmarks Lærerforening.
Og så må vi se, hvad der sker i fremtiden.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-03:
Ministeren fortsætter med at være alt for venlig, synes jeg.
Det er jo sådan, og det er jo velkendt, at der er forholdsvis tætte bånd mellem Socialdemokratiet og Danmarks Lærerforening, og der er ikke noget til hinder for, at et parti retter henvendelse til en organisation og spørger: Hvad er det egentlig lige, I har gang i her?
Der er jo ikke tale om, at der på finansloven, hvor Dansk Folkeparti jo er medbestemmende, er fjernet et tilskud.
Dansk Folkeparti synes, at Dansk Skolemuseum skal køre videre i den form, som vi ser nu.
Derfor er det mildest talt trist, at en organisation, som repræsenterer folkeskolelærerne, og som tit og ofte beskylder VOK-flertallet for at være ligeglade med folkeskolen, nu trækker sin støtte til Dansk Skolemuseum, og at der er noget, der risikerer at gå tabt.
Kan ministeren - jeg anerkender, at fru Yildiz Akdogan og ministeren har al mulig ret til at stå her og diskutere Dansk Skolemuseum - ikke se, at det er lidt tyndt af Danmarks Lærerforening, og vil ministeren ikke opfordre Danmarks Lærerforening og Lærerstandens Brandforsikring til igen at gå ind og støtte op om Dansk Skolemuseum?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Hr. Martin Henriksen har ret i sin beskrivelse af situationen, men jeg synes også, at vi skal være fair over for fru Yildiz Akdogan, som jo hverken kan kalde Lærerstandens Brandforsikring og Danmarks Lærerforenings formand i samråd eller stille spørgsmål til dem i Folketinget.
Der er kun ministeren at tage fat i.
Det har hun gjort, og det skal hun være velkommen til.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-03:
Jeg synes jo, at ministeren er alt for venlig i dag.
Jeg synes slet ikke, at der er nogen grund til at sige tak til Danmarks Lærerforening og Lærerstandens Brandforsikring, for det, som vi ser her, er igen, at oppositionen, Socialdemokratiet, sådan skaber et billede af, at regeringen og underforstået Dansk Folkeparti er lidt ligeglade med det her, men det er jo ikke det, der er tilfældet.
Det synes jeg er hykleri af værste skuffe.
Så Socialdemokratiet skulle måske kontakte nogle af deres politiske allierede dér.
Kan ministeren ikke være enig med Dansk Folkeparti i, at det er lidt for tyndt, at Danmarks Lærerforening og Lærerstandens Brandforsikring trækker deres støtte, når man nu har haft en forventning om, at den støtte blev ved med at være der?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Nu er det jo jul, hvor det er gavetid, og derfor kunne det da godt være, at der kom en ny gavegiver, som kunne udfylde det hul, der er opstået, efter at Danmarks Lærerforening og Lærerstandens Brandforsikring har opgivet deres bidrag.
Mere tror jeg ikke at jeg kan sige til det.
Så skal den nære eller fjerne eftertid nok finde ud af at få udstillet dele af de værdifulde samlinger, som vi her taler om.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-03:
Det er glædeligt at høre, at samlingen ikke vil gå tabt.
Det er ikke fulgt med tiden.
Noget andet er, at når man så ser på, at den ene af sponsorerne er faldet fra og museet i bund og grund faktisk kun mangler 1 mio. kr. for at kunne fortsætte, så er 1 mio. kr. ikke lige det største beløb, og spørgsmålet er, om ministeren ikke finder det værd, når man ser på funktionen af Dansk Skolemuseum, at finde blot 1 mio. kr. for at redde netop den her samling.
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Undervisningsministeriet er rede til at fortsætte den bevilling på 800.000 kr. om året, der har stået på finansloven siden 1995.
Det vil jeg have lov at gøre opmærksom på.
Jeg siger det ikke for at rette kritik af Lærerforeningen og Lærerstandens Brandforsikring.
Jeg mener tværtimod, at man skal takke for det store bidrag, som de har ydet til Dansk Skolemuseum.
Vi har blot ikke kunnet finde en løsning her og nu, og vi har heller ikke kunnet finde nye bidragydere.
Selvfølgelig har Undervisningsministeriet og Kulturministeriet talt om sagen, også spørgsmålet om, hvorvidt samlingen kunne rykke ind på Nationalmuseet osv.
Ministeriet har ikke ligget på den lade side.
Det, jeg kan sige allerede i dag, er, at samlingen ikke vil gå tabt.
Der var faktisk en periode, hvor vi ikke havde et skolemuseum.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-03:
Tak for det.
Tak til undervisningsministeren.
Jeg var lidt overrasket over, at undervisningsministeren afsluttede sin beskrivelse med at sige, at det ikke var hans skyld, men de andres.
Ikke desto mindre har vi en udfordring her, vi har Dansk Skolemuseum, som fungerer rigtig fint og er truet af lukning.
Det hører altså ikke som de andre statsanerkendte museer til under Kulturministeriet, som derfor lovpligtigt ansvar har for at holde museet og heller ikke samlingen kørende.
Samtidig er der også den her interessante frustration over, hvem der så skal tage ansvaret.
Skal det være Kulturministeriet?
Skal det være Undervisningsministeriet?
Ingen af dem vil tage ansvaret, og derfor står vi over for den her udfordring med Dansk Skolemuseum, som har været lukket for offentligheden siden august, og som er truet med at skulle lukke og slukke.
Det er et stort tab for samfundet og også et stort tab, fordi Dansk Skolemuseum har en historie og er en institution i sig selv.
Samtidig sidder der en museumsleder, Keld Grinder-Hansen, og håber til det sidste, selv om vi er i december og problemet har været kendt af undervisningsministeren i rigtig lang tid, så jeg vil egentlig gerne spørge: Vil ministeren påtage sig sit ansvar og komme med en konkret handling eller et løsningsforslag, så Dansk Skolemuseum ikke lukker?
Tak for ministerens fremlægning.
Når jeg tænker på Dansk Skolemuseum, har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor vi egentlig befinder os i den her situation.
Dansk Skolemuseum har en af verdens største samlinger af anskuelsesbilleder, og af hensyn til offentligheden vil jeg lige tillade mig at definere, hvad et anskuelsesbillede er for noget.
Billederne hang i gamle dage i skolestuerne og indgik i undervisningen.
Det var altså en slags moderne pædagogisk metode, som lærerne brugte i undervisningen.
De her anskuelsesbilleder har Dansk Skolemuseum som sagt den største samling af i verden.
Mere end 12.000 forskellige fra hele Europa, nogle, der er blevet benyttet i både ind- og udland.
Museet har også en videnfremmende og dannende funktion.
Og når jeg tænker på det i sin helhed, har jeg meget svært ved at forholde mig til, hvorfor vi lige står her med et museum, som er truet med at blive lukket og slukket.
Kan ministeren forklare mig, hvorfor et museum, der har så meget positivt, skal trues med lukning?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Jeg synes, det er svært at føje noget til det, der allerede er sagt.
Situationen er jo beskrevet meget grundigt, jeg har udtrykt håb om, at samlingen igen kan blive fremvist for børn og unge, og jeg har glædet mig over, at samlingen bevares for eftertiden.
Der er ikke noget, der går tabt.
Jeg kan bekræfte, at museet har en enestående samling anskuelsesbilleder.
Jeg har selv ved forskellige lejligheder fået foræret enkelte af dem og hængt dem op, og et af dem ser jeg på dagligt.
Det er efter min mening en skat, som museet der har.
Derfor ville det være en katastrofe, hvis den blev tilintetgjort.
Det er der jo heller ikke tale om, og i øvrigt er der jo mange andre end mig, som har fået kopier af dem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-12-03:
Vil ministeren forholde sig til, om regeringens uddannelsespolitik stadig har til formål at sikre et bredt regionalt udbud af videregående uddannelser, og i bekræftende fald, om regeringen vurderer, at den har succes med sikringen af de regionale uddannelser i udkantsområder som Lolland-Falster?
Kirsten Brosbøl (S), 2008-12-03:
Jeg kan forsikre ministeren om, at vi sandelig også har tænkt os at forfølge de her glimrende forslag og sikre os, at der kommer noget handling bag de ord, der nu kommer fra ministeren.
Rapporten er jo ikke så voldsomt lang; man kan godt nå at læse den på en uge, og det har jeg så gjort og har fundet en række punkter, som jeg synes at ministeren godt allerede nu kunne tilkendegive om man var parat til at handle på.
F.eks. er der et konkret forslag til, at man udarbejder nogle handlingsplaner for frafald.
Det er noget af det, der står oppe under anbefalinger til ministeren, og det synes jeg jo kunne være spændende at høre om ministeren havde tænkt sig, for det fremgår ikke af det, ministeren har lanceret efterfølgende.
Samtidig har vi jo det spørgsmål, vi skal berøre lige om lidt, nemlig hvordan man kan fremme forskellige arbejdsformer og eksamensformer på universiteterne.
Der har hele spørgsmålet om gruppearbejde og gruppeeksamen jo været oppe at vende igen.
Det tager vi senere, men det, jeg bare efterlyser, er: Er der noget nyt på banen, efter at den her glimrende rapport blev fremlagt i sidste uge og man altså nu har så mange forslag, som man kan give sig i kast med i regeringen?