Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-26:
Det ligger regeringen meget på sinde, at offentlige myndigheder, statslige så vel som kommunale, altid yder den bedst mulige service for borgerne, og det er selvfølgelig også tilfældet i denne sag.
Regeringen er enig i, at det er vigtigt at kommunikere klart og præcist til borgerne.
Det er det faktisk svært at være uenig i.
Skal vi sikre, at digitaliseringen af Danmark giver gevinst og effektivitet og vækst, og det skal vi, skal løsningerne være intuitive og sproget let at forstå, ellers vælger brugerne dem fra.
Netop derfor har regeringen taget en række initiativer, der skal højne kvaliteten af det offentlige sprogbrug.
Jeg kan f.eks. nævne den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, som regeringen sammen med KL og Danske Regioner er ved at lægge sidste hånd på.
I strategien vil vi lægge stor vægt på effektiv digital dialog med borgerne.
En del af forslaget til strategien går på, at kommunikation til borgerne skal ske i et sprog, der er enkelt og let at forstå.
Et andet eksempel er den fælles offentlige borgerportal, den der hedder borger.dk, hvor det gode, klare sprog er meget højt prioriteret.
Resultatet er, at 9 ud af 10 borgere synes, at teksterne på borger.dk er skrevet i et letforståeligt sprog.
Endelig vil jeg nævne vigtigheden af borgernes mulighed for vurdering og kommentering af sprog og indhold.
I mit arbejdsprogram, »Digitale veje til vækst«, bliver det derfor understreget, at brugere skal involveres aktivt i udviklingen af digitale løsninger.
I juni holder Videnskabsministeriet og it-branchen også en innovationscamp, hvor borgere bliver involveret i udviklingen af selvbetjeningsløsninger, og inden for kort tid vil borgerne også få mulighed for at kommentere på artikler og løsninger på borger.dk.
Vi har også lagt en strategi for, hvordan vi med de sociale medier involverer borgerne og får vigtig viden om vores kommunikation og brugervenlighed.
På den måde sikres det, at løsningerne er nemme at bruge og de opfylder brugernes behov, også når det gælder forståeligt sprog.
Nu er al kommunikation jo ikke digital, og brugervenlig formidling og godt sprog skal selvfølgelig også gælde i breve og afgørelser osv.
I vejledningen til forvaltningsloven bliver det da også meget tydeligt understreget, at offentligt sprogbrug i skrivelser skal være enkelt og præcist med korte og klare sætninger, og at fagudtryk bør undgås.
Med andre ord findes reglerne og retningslinjerne i forvejen, så det er ganske enkelt en ledelsesopgave at sørge for, at de også bliver fulgt i praksis.
Disse og mange andre eksempler viser, at regeringen og offentlige myndigheder tager opgaven med borgerkommunikation alvorligt.
I det hele taget har vi i regeringen noget svært ved at genkende det dystre billede, oppositionen tegner, når det gælder borgernes opfattelse af offentlig kommunikation.
De seneste tal fra »Bedst på Nettet« -undersøgelsen viser, at knap 84 pct. af brugerne i en undersøgelse med 29.390 deltagere mener, at teksterne på offentlige hjemmesider er skrevet i et klart og letforståeligt sprog.
Det er da ikke så ringe endda.
Men naturligvis skal vi hele tiden bestræbe os på at blive endnu bedre.
Det fremsatte beslutningsforslag indeholder fire konkrete forslag.
Det første drejer sig om, at man skal omformulere offentlige tekster på hjemmesider, i breve m.v.
Regeringen kan ikke genkende behovet for en samlet plan, som det foreslås her.
I den nye fælles offentlige digitaliseringsstrategi, som regeringen, KL og Danske Regioner som sagt aktuelt udarbejder forslag til,
er der et betydeligt fokus på en effektiv dialog med borgerne, hvor de digitale tilbud til borgerne skal være brugervenlige.
Det indgår i forslaget til strategien, at kommunikation med borgerne skal ske i et sprog, der er enkelt og let at forstå.
Arbejdet med godt sprog og kommunikation er i øvrigt en løbende proces, der foregår decentralt i alle offentlige myndigheder.
Det er ikke en opgave, der kan eller bør løftes ved stram styring fra centralt hold.
Det andet forslag handler om oprettelse af en hjemmeside, hvor borgere kan give tips om svært sprog i offentlige tekster.
Vi er bestemt enig i, at borgerne skal have mulighed for at kontakte offentlige myndigheder med forbedringsforslag.
Det er der heldigvis allerede rig mulighed for.
Der er tydelige kontaktmuligheder på offentlige hjemmesider, og i stigende grad kan borgerne kommentere og vurdere tekster direkte på siden.
At oprette en særlig hjemmeside er at skyde langt over målet og kan kun føre til en overflødig og bureaukratisk administration uden gavnlig effekt.
Borgerne kan allerede i dag via hjemmesiderne kontakte de relevante myndigheder, hvis de mener at noget kan forbedres.
Det vil med forslaget ikke blive nemmere for borgerne, og det vil samtidig kræve opbygning af en særlig central visitationsenhed, der skal sende tips videre til de relevante myndigheder.
Det tredje forslag er, at der skal udarbejdes en ny vejledning til offentligt ansatte om klart og forståeligt sprog.
Sprogvejledninger kan bestemt være nyttige.
Derfor findes der på den fælles offentlige borgerportal, borger.dk, da også allerede netop en skrivevejledning om klart og forståeligt sprog i offentlige tekster.
Det er en vejledning, der er til fri afbenyttelse, og derudover skal man ikke glemme, at offentlige myndigheder i stigende omfang udarbejder egne sprogpolitikker.
Her er der jo planer om, der skal være en vejledning til myndighederne, en vejledning i, hvordan der skabes brugervenlige selvbetjeningsløsninger og kommunikeres i klart sprog.
Det fjerde punkt i beslutningsforslaget går ud på, at man vil forpligte stat og kommuner til at prioritere uddannelsen af deres ansatte i forhold til at kunne kommunikere klart og forståeligt.
Regeringen ønsker ikke at forpligte stat og kommune på en bestemt efteruddannelsespolitik.
Vi mener, at uddannelse skal ske efter behov og ad frivillighedens vej.
Der findes talrige uddannelsestilbud for statslige og kommunale medarbejdere.
På kurserne skal medarbejderne lære de forskellige selvbetjeningsløsninger at kende og lære, hvordan borgerne gives den bedste betjening i borgerservicecentre m.v.
I flere tilfælde giver kurserne også adgang til, at medarbejderne får revideret sproget på hjemmesiderne, sådan at borgernes behov for klart sprog og information bliver tilgodeset i højere grad.
Man kan altså godt finde ud af det ude i virkeligheden, uden at vi her fra Christiansborg blander os.
Overordnet set mener regeringen, at den centrale handlingsplan for sprog i den offentlige sektor i bedste fald vil være nytteløs og i værste fald vil betyde mere af det, regeringen arbejder for at begrænse, nemlig bureaukrati og bøvl.
Der er ikke grund til at udarbejde en central plan for nogle initiativer, der allerede foregår decentralt og i nærheden af borgerne.
På den baggrund indstiller regeringen, at beslutningsforslag B 112 afvises.