Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Endelig kan vi starte lovbehandlingen af de nye regler for, hvordan vi beskatter danskernes fælles olieressourcer i Nordsøen.
Det er en investering, som skaber mange tusinde arbejdspladser.
Hvorfor er det, vi ændrer reglerne?
Jo, vi skal jo hele tiden sørge for, at vi bruger samfundets olieressourcer bedst muligt, og det gør vi desværre ikke med de gamle regler.
De gamle beskatningsregler forvrider nemlig olieselskabernes investeringer på en måde, som ikke er optimal for samfundet som helhed, simpelt hen fordi statens indtægter og selskabernes udbytte af ressourcerne i Nordsøen samlet set bliver mindre, end hvad der er muligt, hvis vi beskatter olieressourcerne klogere.
Med faldende olieressourcer på verdensplan mener jeg, at det er en bunden opgave, at vi sikrer en langt større indvending af danskernes fælles olieressourcer.
Sideløbende er det selvfølgelig afgørende, at vi også udvikler og fremmer brugen af vedvarende energikilder.
Med det her lovforslag harmoniserer vi beskatningen af kulbrinteindvinding i Nordsøen sådan, at de selskaber, der i dag beskattes efter de gamle regler, fra den 1. januar 2014 vil blive beskattet efter de samme regler, som i dag gælder for eneretsbevillingen og for tilladelser til indvindingsvirksomhed meddelt den 1. januar 2004 eller senere.
Lovforslaget indeholder desuden en overgangsordning, som betyder, at selskaberne får en rimelig overgang til nye regler.
I lovforslaget nedsætter vi kulbrinteskattesatsen fra 70 pct. til 52 pct., og vi nedsætter kulbrintefradraget til 5 pct. i 6 år i stedet for 25 pct. i 10 år.
Feltafgrænsning bliver ophævet, så selskaberne kan modregne underskud fra et felt i indkomst fra et andet felt.
Endelig ophæver vi produktions-, dispensations- og rørledningsafgifterne.
Her er det særlig vigtigt at hæfte sig ved, at vi ophæver feltafgrænsningen.
Under de gamle regler, altså de nugældende regler, kan man ikke fratrække underskud fra et urentabelt felt i overskud fra et lønsomt felt.
Fradragene er bundet til aktiverne på hvert enkelt felt, og det mindsker selskabernes incitament til at efterforske og udbygge felter, særlig felter, hvor der er stor risiko for tab.
Det problem vil vokse, i takt med at felterne med de bedste olieforekomster bliver udtømt.
Vi fjerner derfor feltafgrænsningen, så olieselskaberne får et større incitament til at investere samfundsøkonomisk rentabelt, når de bliver omfattet af de nye regler.
Samlet set vil provenuet frem til 2042 være på ca. 28½ mia. kr.
Hvad skal de her 28½ mia. kr. så bruges på?
Når vi harmoniserer beskatningen i Nordsøen, får vi et merprovenu, og partierne, der er bag aftalen – regeringen, Enhedslisten og Dansk Folkeparti – er enige om at etablere Togfonden DK.
Via fonden vil vi investere de her penge fra alle danskernes olie i kollektiv trafik.
Det vil nemlig være til gavn for alle danskere.
Partierne er også enige om, at midlerne i Togfonden DK overordnet vil blive brugt til at virkeliggøre timemodellen og elektrificere hovedjernbanestrækningerne i hele Danmark.
I den periode, hvor der bliver anlagt bedre og hurtigere tog, vil alle Togfonden DK's investeringer betyde, at der bliver behov for op til 20.000 flere byggeog anlægsarbejdere og medarbejdere i serviceerhvervene til at løfte den her store opgave.
I offentligheden er der blevet rejst spørgsmål om, hvorvidt der er tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Lovforslaget ændrer ikke på beskatningen i indkomstår før 2014, hvorfra de nye regler får virkning.
Der indgår altså ikke elementer med tilbagevirkende kraft i lovforslaget.
I offentligheden er det også blevet heftigt debatteret, hvorvidt de nye regler vil skade aktiviteten i Nordsøen.
Der vil jeg sige, at de regler, der blev indført i 2003, har vist, at de i højere grad end de gamle regler sikrer, at selskaberne investerer samfundsøkonomisk rentabelt.
Reglerne fra 2003 har ikke afholdt de berørte selskaber fra at investere.
Det betyder ikke, at alle selskaber kører videre efter fastlagte planer.
Nogle selskaber vil selvfølgelig revurdere deres planer, men der er ikke belæg for at sige, at aktiviteten går i stå.
Tværtimod skaber vi med loven klarhed over de langsigtede rammevilkår, og på en række punkter forbedrer vi vilkårene, f.eks. ved at selskaberne får bedre adgang til at udnytte underskud fra et felt i et andet felt.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det er et rigtig godt forsalg, som sikrer, at vi udnytter danskernes fælles olieressourcer langt, langt bedre.
Det giver os mulighed for at investere i hurtigere og mere miljøvenlige tog til glæde for mange danskere i deres hverdag.
Så er der også en masse gode arbejdspladser som konsekvens af det her forslag.
Selvfølgelig kan Socialdemokratiet støtte sådan et forslag.