runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-02-26:
Men nogle gange bliver man vel også nødt til at stå fast på noget helt fundamentalt.
Jeg har altså svært ved at forestille mig, at Danmark ville blive dømt af WTO, hvis vi sagde nej til produkter fremstillet ved slavearbejde.
Hvis det endelig skulle ende med, at der var tegn på, at WTO ville dømme os, så tror jeg faktisk, at der er rigtig mange andre lande i verden, der ville støtte os i, at vi skal have ret til at sige nej til produkter fremstillet ved slavearbejde.
Det må da også være Venstres holdning, at vi ikke i Danmark skal have produkter fremstillet af slaver.
Slaveriet burde være noget, der tilhørte 1800-tallet eller tiden før da; det burde ikke høre hjemme i vores moderne verden.
Og en af måderne at stoppe det på er at sige: Vi vil ikke have, at der er produkter fra slavearbejde i Danmark.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå hvis Venstre ikke kan være enig i.
Peter Juel Jensen (V), 2008-02-26:
Det er så der, jeg har en bekymring for, at vi kan rage uklar med WTO.
Vi kan ikke gå enegang.
Vi må i de internationale sammenhænge, hvor Danmark er repræsenteret, kæmpe for den her sag.
Det er løsningen.
Jeg synes, målet er fantastisk, men vi er uenige om måden at løse problemerne på.
Line Barfod (EL), 2008-02-26:
Nu er det heldigvis sådan, at der ikke er tale om, at vi går enegang.
Danmark er ikke det eneste land i verden, der er interesseret i at gøre noget for at stoppe menneskehandel og slaveri og få ordentlige vilkår for arbejdere overalt i verden, det arbejde foregår faktisk mange steder i verden, men Danmark kan være med til at gå i forrest, i stedet for at vi er nogle af dem, der går allerbagest, som det er i øjeblikket.
Jeg synes, vi burde leve op til den konvention, vi har indgået i Europarådet, om, at vi skal gøre noget ved efterspørgselssiden.
Hr. Peter Juel Jensen siger, at vi ikke skal indføre sanktioner over for ulandene.
Vi foreslår ikke sanktioner, vi foreslår konkret, at vi siger nej til produkter, der er fremstillet af tvangsarbejdere eller andre, som ikke har de basale rettigheder, man skal have som arbejdstager.
Det er også et ønske fra de her lande.
Jeg har lige været til en konference.
Der var 1.600 mennesker fra hele verden, og der var parlamentarikere fra masser af udviklingslande.
Deres krav var meget klart.
Det er ikke kun hos os, man skal gøre noget, sagde de, man bliver nødt til også at gøre noget ved efterspørgslen.
Det her er et forslag om at gøre noget ved efterspørgslen.
Nøjagtig som vi i forhold til menneskehandel til prostitution og sexindustri diskuterer efterspørgsel, er vi nødt til også at diskutere efterspørgsel omkring tvangsarbejde.
Hvis vi ikke går ind og siger, at vi ikke vil acceptere granit fra folk, der får stenlunger, vi vil ikke acceptere chokolade fremstillet af slavearbejdere osv., så sker der jo ikke noget, så vil der jo blive ved med at være nogle, der producerer det, fordi de kan få det afsat.
Peter Juel Jensen (V), 2008-02-26:
Men hr. Frank Aaen må også forstå, at et lille marked som Danmark, 5 millioner indbyggere, jo altså ikke rykker milepæle.
Skal vi gøre noget, skal vi rejse ud i verden med det gode budskab.
Det er sådan, vi får tingene til at ændre sig.
Det er ikke ved at gå enegang.
Frank Aaen (EL), 2008-02-26:
Vi ved, at hvis man kommer på hospitalet og får en hjerteoperation, så vil nogle af de sårhager, der bliver brugt til hjerteoperationen, være produceret af børn i Pakistan.
Og så kan man jo komme med alle de fine festtaler, man vil, hvis man bare bliver ved med at sige, at nu må vi vente på, at andre gør noget, nu må vi vente på, at alle gør noget, i stedet for selv at gøre noget.
Så er det jo snak i stedet for at gøre noget ved verdens reelle problemer og de forfærdelige vilkår, som mennesker i den tredje verden bydes.
Peter Juel Jensen (V), 2008-02-26:
Jo, men jeg sagde jo, at formålet er godt, og at det er flot, men jeg tror vi er uenige om måden at komme i mål på.
Hvor Enhedslisten vil ud og lave sanktioner osv., tror jeg, at vejen frem er igennem det gode internationale samarbejde, hvor vi præger i de organisationer, hvor vi har sæde, men også at danske virksomheder går ud og gennemfører det, vi rent faktisk står og snakker om her, og at pressens bevågenhed sætter lys på de steder, hvor man forbryder sig mod det her.
Det tror jeg er vejen frem.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Vedrørende nationale test: Jeg må ærligt indrømme, at jeg ofte undres over angsten for de nationale test.
Test i folkeskolen er jo ikke noget nyt begreb, man er jo alle dage blevet testet i folkeskolen.
Men nu er det rent faktisk blevet nationalt, og så er det lige pludselig, at angsten kommer.
Jeg vil sige som til det tidligere punkt, at jeg har fuld tillid til de lærere og de folkeskoler, der er ude i landet, fordi de naturligvis ikke målretter deres undervisning efter en national test.
De målretter deres undervisning, som de skal, efter de målsætninger, som er godkendt af kommunalbestyrelserne, og som er godkendt af skolernes ledere, forældrebestyrelser osv. Vedrørende elevplaner:
Med hensyn til elevplanerne kritiserer SF, at elevplanerne er blevet indført hastigt, at man dermed ikke har opnået et ejerskab til elevplanerne, og at de har været med til at forøge arbejdsbyrden for lærerne.
Jeg har rigtig mange gode eksempler på, hvor god en elevplan rent faktisk kan være.
Mange af de unge og ældre lærere, som allerede er derude, bruger rent faktisk i dag elevplanen i deres måde at undervise på som et rigtigt godt værktøj til både at motivere eleverne og søreme også til at styrke forholdet mellem skole og hjem.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at man kan bruge elevplanerne til det.
Så i Det Konservative Folkeparti er vi helt overbevist om, at det her er det helt rigtige.
Jeg vil sige med hensyn til den mistillid, der er til lærerne og deres faglighed i forslaget her, at den er vi på ingen måde enig i, så vi kan desværre ikke støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-02-26:
For hvis vi bare griber ind over for ét udviklingsland og siger, at vi ikke vil have, at de har slavearbejde i deres kakaoplantager, så flytter de multinationale selskaber jo bare deres produktion et andet sted hen og køber det der; så efterspørger vi stadig væk chokolade, som kan være produceret ved hjælp af slavearbejde.
Man er nødt til at være mere konsekvent.
Derfor spørger jeg igen: Ville det ikke være en hjælp, hvis man sagde til hele verden, at det er forbudt at sælge chokolade i Danmark, der er produceret ved hjælp af børne- og slavearbejde?
Og ville det ikke få Toms Chokolade og Nestlé til at agere på en helt anderledes markant måde, end de gør i dag, hvis de fik det budskab?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Ministeren begyndte sin tale med at sige, at test ikke har værdi i sig selv, men jeg synes, at test selvfølgelig har en værdi i sig selv.
Vi synes, at de nationale test og elevplaner skal være obligatoriske.
Det er jo et spørgsmål om grundholdninger, og der mener vi i Dansk Folkeparti, at Folketinget skal påtage sig et ansvar og opstille nationale retningslinjer for indholdet i folkeskolen.
Det er noget af det, som vi har gjort med folkeskoleforliget.
Vi synes, det er en rigtig måde at gøre det på, og vi ser frem til, at nationale test forhåbentlig kommer op at stå på et tidspunkt, så vi kan få dem i samtlige af landets folkeskoler.
Men jeg vil godt understrege, at de nationale test vil blive implementeret i folkeskolen - de er en uundværlig del af den førte politik.
Sagt på en anden måde: Der skal være test og prøver i folkeskolen, og disse test skal være moderne og imødekomme forligskredsens forventninger om en styrket faglighed.
Det testsystem, som er ved at blive udviklet, findes mig bekendt ikke andre steder i verden.
Det er adaptive test, hvor alle elever, både fagligt stærke og svage elever, kan få gavn af dem.
Eleven går ind og får stillet nogle spørgsmål, og hvis vedkommende svarer forkert på en række af de spørgsmål, så falder sværhedsgraden.
Svarer eleven rigtigt, så stiger sværhedsgraden.
På den måde kan læreren finde ud af, hvor det gik galt, og hvor man skal sætte ind.
Jeg tror, at de nye nationale test vil medvirke positivt til at sikre en høj faglighed i folkeskolen med vægt på færdigheder og kundskaber.
Formålet med test og elevplaner er at sikre et redskab til at styrke evalueringskulturen, fagligheden og forældresamarbejdet og at give den enkelte lærer og elev nogle bedre redskaber i undervisningen.
Det kan i øvrigt ikke komme bag på nogen, at der skal evalueres i folkeskolen - det har været et krav siden 1993.
Og elevplanerne understøtter denne udvikling og kvalitetssikring af undervisningen.
Endvidere skal elevplaner som sagt styrke forældresamarbejdet.
Noget, som Dansk Folkeparti lægger stor vægt på i skolepolitikken, er nemlig inddragelsen af forældrene, for det er en væsentlig faktor i at sikre en god skole.
Elevplanerne kommer alle elever og forældre til gode, men måske gavner elevplanerne mest de børn, der kommer fra hjem, hvor man måske traditionelt ikke går op i børnenes skolegang.
Der er med andre ord overhovedet ingen grund til at gøre hverken nationale test eller elevplaner frivillige - tværtimod kan Dansk Folkeparti på den baggrund afvise SF's beslutningsforslag.
Men i øvrigt vil vi rose SF for, at de for en gangs skyld kommer med et forslag, der ikke kræver udgifter i milliardklassen.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
SF er positive over for lovforslaget om periodisering af indkomstkontrollen for visse uddannelsessøgende, hvilket skal forhindre et tilbagevirkende SU-smæk til de studerende, der bliver færdig med et studie eller starter på et studie midt i et kalenderår og derfor skal betale SU tilbage.
SF har længe fundet det underligt, at unge skal straffes, fordi de efter studiet hurtigt finder sig et godt job, eller fordi de vælger at vende tilbage til skolebænken.
For os at se
er det en god løsning, at udregningen af SU'en kun tager udgangspunkt i, hvad man har tjent, mens man har modtaget SU - en SU, som de studerende jo har brug for.
SF finder det positivt, at man nu tager fat i nogle af de problemer med SU'en, der forholdsvis let kan løses.
Men vi håber, at man så også gerne vil være med til at se på nogle af de andre problemer, der er i SU-systemet.
Som eksempel kan nævnes studerende par med børn eller handicappede studerende, der virkelig godt kunne bruge et økonomisk løft for at få hverdagen til at hænge sammen.
Desværre har regeringen ikke hidtil været villig til at finde ekstra midler til SU-rammen, men det håber vi der vil være vilje til nu.
Vi synes i hvert fald, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Vi vil gerne understrege, at det er vigtigt for os, at de øgede udgifter, der kommer til administration med det her lovforslag, finansieres eksternt, og at pengene ikke kommer til at gå fra de studerendes uddannelsesstøtte.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Til det første vil jeg sige, at jeg kan bekræfte, at en del af finansieringen i Dansk Folkepartis finanslovudspil er, at ulandsbistand bliver sat til 0,7 pct. af bruttonationalproduktet.
Det er i øvrigt det, FN anbefaler at de enkelte medlemslande gør, og der har vi så valgt at lægge snittet.
Med hensyn til om jeg kunne huske, at fru Christine Antorini har sagt noget om SU-området, vil jeg sige, at det kan jeg godt huske, men efterhånden må man vel lade være med at tage sin hukommelse i brug, når forskellige medlemmer af Socialdemokratiet udtaler sig, for en siger én ting, og en anden siger noget helt andet.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg må sige, at jeg er en anelse bekymret over hr. Martin Henriksens hukommelse på en række punkter - og nu senest den disput, der lige var med SF's ordfører.
Det finansierede Dansk Folkeparti ved, at man tog det hele fra ulandsbistanden: Lad være med at give det til de fattige og giv det til de danske studerende.
Man kan jo sige, at det er fuldstændig fair; det er en ideologisk holdning.
Vi er fuldstændig uenige i, at det er de fattige, der skal betale for Dansk Folkepartis SU-løft.
Jeg ville bare lige minde hr. Martin Henriksen om det, da han åbenbart havde glemt det heroppe på talerstolen.
Jeg vil bare spørge hr. Martin Henriksen, om han kan bekræfte, at han én eneste gang har hørt mig som uddannelsesordfører for Socialdemokraterne sige, at det er en god idé at hæve fribeløbet - bare én eneste gang.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jeg kan jo altså ikke stå her og sige, at vi vil bryde SU-forliget.
Jeg ved heller ikke, om SF vil stå og sige, at de vil gøre det.
Man kan jo sige, at hvis oppositionspartierne brød SU-forliget og gik ud og sagde, at de ikke længere ville være med i SU-forliget, ville der være et flertal på 90 mandater tilbage mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og så skulle der selvfølgelig nok komme en lang række forbedringer for de studerende.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
Vi er jo sådan set mange, der er interesseret i at presse regeringen på det her spørgsmål.
SF mener ligesom Dansk Folkeparti, at man skal afskaffe 20/20-reglen.
Jeg ved, at der er mange andre partier her i salen, der mener, at man bør gøre noget for at forbedre handicappedes vilkår og for at forbedre vilkårene for studerende med børn.
Jeg vil så bare høre: Vil hr. Martin Henriksens være med til at arbejde for at finde et alternativt flertal uden om regeringen, som jo meget klart har meldt ud, at den ikke vil være med til at finde de her penge uden for rammen?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jeg kan ikke lade være med lige at spørge, om fru Nanna Westerby i forbindelse med det, som vi ud over det her forslag også har talt om i dag, er enig med fru Ida Auken - medlem af SF, og som jeg i øvrigt har været ude i valgkamp med - når hun til ungdomsbladet Moment siger, og jeg citerer: Umiddelbart vil jeg selv være positiv over for at hæve fribeløbet, men ikke voldsomt meget.
Jeg ville måske højst hæve det med et par tusinde kroner om måneden.
Vil SF også tage den her positive holdning med til forhandlingerne?
Nej, vi støtter ikke nødvendigvis det princip.
Dansk Folkeparti er jo i sit forslag til finanslov kommet med nogle forslag på SU-området.
Der har vi nogle finansieringsforslag, og dem vil vi meget gerne have finansieret over finansloven.
Hvis vi kan få det igennem over for regeringen - ministeren kan jo altid senere redegøre for, om vi kan det - vil det så være sådan, at pengene vil være der, og man kan så udmønte de midler i SU-forligskredsen.
Så jeg vil ikke sige, at jeg til evig tid er enig i det princip, som fru Nanna Westerby siger regeringen altid har på det her område, men jeg vil sige, at hvis der ikke eksternt, altså i finansloven, er afsat midler til forbedringer på SU-området, er udgangspunktet selvfølgelig, at man må finde midlerne inden for de eksisterende rammer.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-26:
Nu siger hr. Martin Henriksen, at man meget gerne vil gøre noget for SU-modtagerne, og det vil oppositionen ikke.
Jeg vil så bare høre, om hr. Martin Henriksen støtter det princip, som regeringen har, nemlig at man ikke kan finde penge uden for SU-systemet til forbedringer i SU-systemet, hvilket vil sige, at hver gang, man skal lave en forbedring, skal man tage pengene fra andre studerende.
Støtter Dansk Folkeparti det princip?
Eller mener man ligesom os i SF, at det fuldstændig paralyserer os og umuliggør, at vi laver reelle, samlede forbedringer af SU-systemet?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jamen o.k., så må jeg, næste gang jeg er ude i en debat et sted, og der er et medlem af Uddannelsesudvalget fra Socialdemokraterne, bare sige, at jeg overhovedet ikke kan være sikker på, at det, vedkommende siger, i realiteten er Socialdemokraternes politik.
Det ved vi jo ikke mere.
Det kan vi jo ikke vide.
Vi ved simpelt hen ikke, hvad der er op og ned.
Der er slet ikke klarhed over, hvad det er, Socialdemokraterne vil på det her område.
Nu er der nogle medlemmer til stede i salen i dag, der siger, at vi ikke skal hæve loftet, at vi ikke skal give de studerende bedre muligheder for at tjene mere ved siden af deres studiejob, som utallige socialdemokratiske kandidater har sagt ude på uddannelsesstederne at de gerne vil.
Når nogle af dem bliver valgt, bliver de godt nok ved med at sige det samme, og de sidder i Uddannelsesudvalget.
Man vil det ene den ene dag, og så vil man noget andet den anden dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-02-26:
Mig bekendt er vedkommende hverken SU-ordfører, uddannelsesordfører eller medlem af Socialdemokratiets ledelse.
Derfor vil jeg bare gerne tilbagevise den påstand, som hr. Martin Henriksen bliver ved med at fremsætte gang på gang, om, at Socialdemokraterne i valgkampen skulle have lovet at ville fjerne indtægtsloftet.
Det er ikke Socialdemokraternes politik, og det ville man heller ikke høre SU-ordfører, uddannelsesordfører eller medlemmer af ledelsen sige.
Til gengæld har vi holdt fast i, at vi synes, at det er vigtigt, at der er det her indkomstloft, for når man er studerende, er det studierne, man skal koncentrere sig om.
Dansk Folkepartis forslag om fuldstændig at fjerne det her indtægtsloft undergraver til gengæld fuldstændig fundamentet for at have et SU-system, som jo netop kompenserer for, at man ikke kan have en tilsvarende erhvervsindkomst, mens man er studerende.
Så det er bare for at få fuldstændig klare linjer i det her spørgsmål.
Og jeg synes ikke, at det er sagligt, at hr. Martin Henriksen bliver ved med at komme med de her påstande hele tiden, når vi diskuterer SU.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Her kommer sagligheden så.
Det nuværende medlem af Uddannelsesudvalget fra Socialdemokraterne, fru Julie Rademacher, siger til studiebladet Moment, at hvis der skal være en grænse - hvis der altså skal være en grænse - for, hvor meget man må tjene ved siden af SU'en, mener hun, at den skal forhøjes, for hun synes, der er mange unge mennesker, der får lagt begrænsninger på sig.
Det synes jeg er relevant og interessant, og det er efter valgkampen, og det er et medlem af Uddannelsesudvalget, som sidder for Socialdemokraterne, og derfor var jeg bare overordnet i godt humør, da jeg læste det.
Men jeg tog det bare for at være Socialdemokraternes politik, når nu Socialdemokraternes medlem af Uddannelsesudvalget siger sådan her.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-02-26:
Det er i forhold til Hr. Martin Henriksens bemærkninger om, at der skulle være nogle fra Socialdemokratiet og andre oppositionspartier, der i valgkampen har været ude og love, at vi nu skulle fjerne indtægtsloftet.
Jeg vil gerne bede hr. Martin Henriksen bevise eller komme med et eller andet belæg for, at enten Socialdemokratiets ledelse eller den socialdemokratiske ordfører på det her område skulle have været ude og sige noget sådant i valgkampen.
Hvis hr. Martin Henriksen havde fulgt med i, hvad der foregik i Folketingssalen, ville han vide, at fru Christine Antorini faktisk har stillet en række spørgsmål til undervisningsministeren netop for at få afklaret, hvad regeringens planer var på det her område, og at hun klart har tilkendegivet, at det ikke er Socialdemokraternes politik at ville øge højden på det her indtægtsloft, og da slet ikke som i det forslag, Dansk Folkeparti kommer med, helt at fjerne det.
Hvis man sådan skulle tage for pålydende, hvad forskellige folketingsmedlemmer går og siger i en valgkamp, tror jeg også godt, at vi kunne finde en række medlemmer fra Dansk Folkeparti, der har været ude at love noget i valgkampen, som ikke helt stemmer overens med Dansk Folkepartis officielle holdning.
Så jeg vil bare godt bede hr. Martin Henriksen om at have bare en lille smule saglighed med i den her debat.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Umiddelbart er jeg fuldstændig enig med spørgeren.
Det, som Socialdemokraterne foreslår - sådan som jeg hører det - vil betyde en forringelse for en masse studerende i dag.
Så hvis det blev indbygget i det her forslag, ville vi i realiteten komme frem til et forslag, der gjorde mere skade, end det gjorde gavn.
Det ville være absurd, men det ville så ikke være første gang, Socialdemokraterne kommer med noget absurd her i Folketingssalen eller andre steder.
Jeg vil så sige, at hvis de penge, som eventuelt kunne hentes, ved at man går lidt ind på Socialdemokratiets tankegang, kunne bruges til at hæve fribeløbet yderligere for alle studerende, ville det selvfølgelig være en positiv indgangsvinkel til det, som Socialdemokraterne har nævnt.
Men jeg er ikke sikker på, at det var det, som Socialdemokraterne havde i tankerne.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Det er meget rart at høre, at ministeren er så optaget af, hvad det er, man bredt vil acceptere, og hvad man bredt ikke vil acceptere i den danske folkeskole, i og med at ministeren jo selv har iværksat en række tiltag, som i hvert fald bliver bredt afvist i folkeskolen.
Men jeg kan forstå, at ministeren er meget optaget af den økonomiske side af sagen, og det er jo heller ikke noget nyt, eftersom den her regering jo i hvert fald ikke har formået at mindske antallet af specialelever eller øge antallet af unge, der tager en ungdomsuddannelse.
Det kunne jo være, at de her forslag havde et formål i den retning.
Men der er i hvert fald i de her dage i medierne utrolig meget fokus på, at de danske folkeskoleelever oplever utrolig meget støj og larm i klasserne, bl.a. fordi de er for mange i klasserne i for små klasseværelser.
Hvad er det lige, ministerens svar er på de ret aktuelle problemer, som danske folkeskoleelever oplever, og som ministeren - så vidt jeg ved - ikke lige har tænkt sig at gøre noget ved?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-26:
Jeg må hellere starte med at understrege, at Enhedslisten ikke mener, at de studerende skal arbejde mere.
Vi mener ikke, at grænsen for, hvor meget man skal kunne tjene, skal hæves.
Man kan vælge to strategier, hvis man vil sikre de studerende et ordentligt livsgrundlag.
Den ene strategi er, at de studerende skal arbejde mere, bruge mere tid på erhvervsarbejde i stedet for tid på studier, og den anden strategi er, at man sætter SU'en op.
I Enhedslisten mener vi, at SU'en skal sættes op, så man kan leve af at være studerende.
Nå, men Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Det er ikke rimeligt, at studerende kan blive straffet økonomisk for indkomstforhold, der ligger uden for den periode, hvor de studerer.
Det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning på SU-området, men et skridt, der kun vil berøre en lille gruppe mennesker med meget høj indkomst.
I Enhedslisten er vi mest optaget af at forbedre de økonomiske vilkår for alle studerende, imens de studerer.
Regeringen er derimod optaget af, at studier skal påbegyndes og overstås så hurtigt som muligt, og i det hele taget mener regeringen jo stort set, at uddannelse alene er en eller anden form for erhvervsforberedelse.
I Enhedslisten mener vi altså, at uddannelse er et mål i sig selv som led i den demokratiske dannelse i et velfærdssamfund.
Derfor er det også afgørende, at vi skaber ordentlige rammer for, at man kan forberede sig til studierne.
Alt for mange studerende i dag har studiet som en sideaktivitet, fordi de har så meget erhvervsarbejde, at det tager over.
En af årsagerne til, at mange studerende har så meget erhvervsarbejde, som de har, er selvfølgelig økonomien; en anden er, at man knokler for at forbedre sit cv, så man ikke kommer til at stå bagest i jobkøen efter endt uddannelse. Der er behov for et stort løft af alle studerendes økonomi gennem en forhøjet SU.
Det vil lette presset på de studerende, og det vil medvirke til at bekæmpe den fattigdom og ulighed, som stiger og stiger i de her år.
Helt konkret har Enhedslisten konkrete bud på, hvordan man hæver de studerendes SU, og dem kan man læse om i vores finanslovforslag for 2008.