runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg er egentlig utrolig glad for den her debat, vi har nu, for hr. Bjarne Laustsen siger jo netop, at frit a-kasse-valg er en rigtig god ting, og det synes jeg bare er glædeligt.
Derudover vil jeg sige, at jeg ikke synes, at man skal fastsætte en bestemt behandlingstid i a-kasserne.
Det synes jeg faktisk man skal være meget forsigtig med, og jeg synes egentlig også, at det er underligt, at hr. Bjarne Laustsen lige pludselig her i april 2009 synes, at nu skal der fastsættes faste behandlingstider i a-kasserne.
Det er altså et system, der har været her i over 100 år - 100 år - og så er det lige pludselig nu her i april 2009, at det skal være.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Jeg kan sige, at jeg synes, at det er godt, man står i en a-kasse, og skulle jeg rådgive nogle, vil jeg også gerne give det gode råd.
Det tilkommer ikke mig at gøre det her i dag.
Under en storm på Lindøværftet væltede der en kran, og der var over 2.000 mand, der skulle have dagpenge.
Der flyttede man fra resten af landet og klarede det i løbet af en ruf, således at det ikke gik ud over folk, og ministeren har aldrig hørt et eneste ord om det.
Det, der er problemet her, er, at vi har nogle a-kasser, der har brugt deres ressourcer på store, dyre avisannoncer for at få folk til at flytte i en situation, hvor der var høj beskæftigelse og lav ledighed.
Lige så snart det fundamentale grundlag indtræffer, nemlig at man skal udbetale understøttelse, viser det sig, at man ikke kan levere varen.
Så sidder ministeren på hænderne og siger, at der ikke er nogen grund til at gøre noget, det er godt, at der er frit a-kasse-valg, og det er godt, at de har brugt alle pengene på annoncer, så de ikke kan hjælpe folk.
Det synes jeg bare er forkert, og jeg synes, at ministeren skulle sige: I skal se at finde ud af at få en kortere sagsbehandlingstid og sørge for at få afklaret, om de folk skal have den ene eller den anden ydelse.
Det må være målet.
Per Clausen (EL), 2009-04-22:
Hvis vi tager de resultater, som kan henføres til regeringens politik og ikke til tidligere regeringers politik, er det sådan, at udviklingen i de seneste år har været - formentlig med undtagelse af 2008, hvor der tilsyneladende sker et fald i CO2-udslippet, formentlig på grund af den økonomiske krise - at vi har set en vækst i CO2-udslippet, og at vi har set en vækst i energiforbruget.
Og jeg tror, at statsministeren er enig med mig i, at vores klimaudfordringer ikke skal løses ved, at vi gør den økonomiske krise dybere.
Så har vi set en vækst i CO2-udslippet, og vi har set en vækst i energiforbruget.
Den vækst har vi set, på trods af at det jo forholder sig sådan, at den skibsfart, som man regner med, når man skal beskrive den økonomiske vækst i Danmark, hvor skibsfarten ikke er uden betydning, ikke er regnet med, når man snakker om CO2-udslip.
Det er altså nogle sådan lidt tillempede tal, der er tale om.
Og statsministeren har valgt ikke at tage udgangspunkt i konsekvenserne af regeringens politik, men i konsekvenserne af tidligere regeringers politik.
Og det kan være hensigtsmæssigt for at opnå nogle pæne tal, men helt ærligt er det vel ikke.
Hvordan mener statsministeren at Danmark kan føre en ambitiøs klima- og miljøpolitik, hvis Danmark ikke skal gå i spidsen på klimaområdet og miljøområdet, som statsministeren sagde i bogen »Løkkeland« tilbage i 2006?
Spørgsmålet lyder: Hvordan mener statsministeren, at Danmark kan føre en ambitiøs klima- og miljøpolitik, hvis Danmark ikke skal gå i spidsen på klimaområdet og miljøområdet, som statsministeren sagde i bogen »Løkkeland« tilbage i 2006?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-22:
Tak for det.
Jeg mener sådan set, at Danmark er i spidsen, og det er regeringens bestemte mål, at det skal vi vedblive med at være.
I min tiltrædelsestale her i sidste uge sagde jeg også, at vi senere i denne valgperiode vil vende tilbage med et mere konkret opspil til, hvornår Danmark kan blive fossilfrit.
Så vi er i spidsen og har et højt ambitionsniveau.
Men vi løser ikke alverdens klimaproblemer alene i Danmark, og derfor har vi - og det er også, hvad jeg har forsøgt at understrege i den bog, der refereres til - brug for internationale løsninger.
Det er også baggrunden for, at vi arbejder meget målrettet efter at kunne agere klogt værtskab for en konference i København i december med den målsætning at opnå en reel, ambitiøs klimaaftale, som jo vil opfylde to formål, nemlig for det første - og det er jo det centrale - at skabe reelle forbedringer på klimadagsordenen og så for det andet sikre, at der også kommer ordentlige rammebetingelser for dansk erhvervsliv, fordi ambitionsniveauet så øges, ikke bare i Danmark, men internationalt samtidigt og koordineret.
Per Clausen (EL), 2009-04-22:
Det er jo altid rart at høre, at det er statsministerens ambition at være ambitiøs.
Problemet er så, når han siger, at det også er det, regeringens politik har været indtil nu, så bliver man jo måske en lille smule mere bekymret, for hvad er det nu, konsekvensen af regeringens politik indtil nu har været på klimaområdet?
Jo, den har været, at energiforbruget har været stigende, at CO2-udslippet 3 år i træk har været stigende, i øvrigt efter, at det 13 år i træk var faldet, og at vi kan konstatere, at udbygningen af vindmøller er gået fuldstændig i stå.
Det er det første.
Det er ligesom med det udgangspunkt, at statsministeren siger, at vi allerede har en ambitiøs politik.
Så siger statsministeren, at vi på sigt skal være uafhængige af forurenende brændsler.
Jeg vil godt spørge statsministeren: Når man i den sammenhæng henviser til, at man vil tage udgangspunkt i Klimakommissionens arbejde, betyder det så, at man vil tage udgangspunkt i Klimakommissionens arbejde på samme måde, som man har valgt at tage udgangspunkt i Forebyggelseskommissionens arbejde, nemlig ved at skyde stort set alle de forslag ned, der kom?
Det interessante ville jo være, hvis statsministeren sagde, at han på trods af en række rapporter fra sagkyndige, som har beskrevet mulighederne for, at Danmark kunne være uafhængig af fossile brændsler en gang mellem 2040 og 2050, til stadighed havde brug for nogle tekniske undersøgelser for at være helt sikker.
Men forholder det sig i virkeligheden ikke sådan, at vi endnu ikke ved, i hvilket århundrede det er regeringens ambition at Danmark skal være uafhængig af fossile brændstoffer, og at det er på den baggrund, at regeringen taler om en ambitiøs politik?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-22:
Vi har skam ikke bare en ambition om at være ambitiøse, vi er også ambitiøse som nation.
Lad mig da bare pege på, at fra 1990 til 2007 voksede den økonomiske aktivitet i Danmark med noget, der lå i omegnen af 45 pct. Og samtidig oplevede vi, at CO2-udledningen korrigeret for udsving i vejret og eludveksling med udlandet blev reduceret med godt 13 pct., altså en meget markant udvikling.
Et andet eksempel, man kunne trække frem, på en ambitiøs dansk regering, er jo vores bidrag i relation til udviklingen af EU's klimapolitik, hvor, for nu at være helt konkret, det på Det Europæiske Råds møde i marts 2007 lykkedes at opnå enighed om, at EU vil påtage sig at reducere udledningen af drivhusgasser med 30 pct. i år 2020 sammenlignet med år 1990.
Og på det seneste europæiske rådsmøde, der blev holdt her i marts, blev EU's stats- og regeringsledere enige om, at EU vil påtage sig sin fair andel af finansieringen af en global klimaaftale, bare for at trække to europæiske internationale eksempler, kan man sige, frem på et stadig højere ambitionsniveau, der jo bl.a. er drevet frem af den danske regerings politiske position.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg vil stadig væk fastholde over for hr. Bjarne Laustsen, at det ville være en uendelig kortsigtet strategi for en a-kasse at reklamere med, at man kan klare det hele, og så kan man kun klare det halve.
Sådan er det i alle livets forhold, og derfor vil jeg bare slå fast, at jeg synes, at det frie a-kasse-valg er rigtig godt, fordi det netop betyder, at man kan stemme med fødderne, og det betyder, at man kan vælge de dårlige fra og de gode til.
Det må da også være i hr. Bjarne Laustsens interesse, for det er den måde, tingene kommer til at fungere bedst på.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Hvad er ministerens holdning til, at man som arbejdsløs på dagpenge bør have udvidet sine rettigheder til at bruge en ledighedsperiode konstruktivt til efteruddannelse eller uddannelse?
Skriftlig begrundelse
Efter spørgerens mening virker det absurdt, at man skal gøre »karriere« som arbejdsløs i en længere periode, inden man for alvor må efteruddanne sig.
F.eks. er der kun ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse inden for de første 9 måneders ledighed.
En udvidelse af denne uddannelsesret vil give den arbejdsløse større chance for at finde et job - til gavn for både den enkelte person og samfundet.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg har ikke anerkendt noget som helst her i dag, der er kommet fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Det, jeg blot har sagt, er, at de tal, der er blevet lagt frem i spørgsmålet i dag, er gamle tal, og at det er gamle tal, der er blevet brugt til at lave de her beregninger, og dem kan man ikke bare lige fremskrive og derefter sige, at så ser virkeligheden og verden sådan ud.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Vil ministeren sikre, at der fortsat er tilstrækkeligt med midler pr. ledig i varslingspuljen, under forudsætning af at antallet af varslinger fortsætter i samme takt som i de 2 første måneder af 2009?
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren sikre, at der fortsat er tilstrækkeligt med midler pr. ledig i varslingspuljen, under forudsætning af at antallet af varslinger fortsætter i samme takt som i de 2 første måneder af 2009?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
I januar i år blev 5.700 personer varslet om, at de eventuelt ville blive afskediget.
Det er det største antal i mange år.
I de efterfølgende måneder er antallet dog faldet til cirka det halve, altså 2.450 i marts måned.
Antallet af personer, der er varslet afskediget, svinger fra måned til måned; ingen kan sige, hvornår krisen endelig vender.
Der er på finansloven for 2009 afsat 6,9 mio. kr. til indsatsen ved større afskedigelser, også kaldet varslingspuljen.
Denne pulje besluttede regeringen i marts 2009 at øge med yderligere 8,1 mio. kr.
Det er sket i forbindelse med offentliggørelsen af fire initiativer som hjælp til mennesker, der er truet af ledighed.
Dermed udgør varslingspuljen i 2009 28,5 mio. kr.
Desuden har regeringen udvidet varslingsindsatsen.
Fra at gælde virksomheder med mindst 100 ansatte, omfatter den nu også afskedigelser i virksomheder med mindst 20 ansatte.
Regeringen har endelig etableret et nationalt varslingsberedskab, som skal forankres i de fire beskæftigelsesregioner.
På baggrund af de seneste tilbagemeldinger fra beskæftigelsesregionerne forventes det, at det samlede forbrug fra varslingspuljen i 2009 vil udgøre 12,4 mio. kr.
Da der er 28,5 mio. kr. til rådighed i år, er der tilstrækkelige midler i varslingsindsatsen.
Hvis det modsatte skulle være tilfældet, er jeg klar til at se positivt på det, for der skal ikke mangle penge til indsatsen over for de personer, der varsles afskediget.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Man må jo håbe, at antallet af folk, der dels bliver varslet fyret, dels reelt bliver fyret, vil være faldende.
Men hvis man står som lønmodtager ude på en lukningstruet virksomhed, skal man desværre nok kigge lidt langt efter en sikkerhed for sit job, for statsministeren har jo gang på gang afvist at sætte gang i beskæftigelsen.
Statsministeren har gang på gang afvist at sætte gang i større vækstpakker, der kan sikre, at vi får sat boost på vores økonomi.
Det er jo sådan, at vi i den situation, vi står i i dag, ikke rigtig kan vide, hvor længe krisen vil vare, og vi kan heller ikke vide, hvor dyb den vil blive.
Og når regeringen sidder på hænderne og ikke gør noget eller i hvert fald ikke gør ret meget, er der endnu større sandsynlighed for, at man kommer til at stå med en fyreseddel frem for en lønseddel.
Det er jo sådan, at ministeren nu siger, at der er omkring 28 mio. kr. til det her område, og det er jo sådan, at der alene i januar-februar var 10.000 lønmodtagere i Danmark, der blev varslet fyret.
I går fik vi udtalelserne fra nationalbankdirektøren om, at de 70.000, der er ledige i dag, får følgeskab af 120.000 ledige ved udgangen af 2010, så vi kommer helt op på 190.000 ledige lønmodtagere i Danmark.
Med en pulje på omkring 28 mio. kr. vil det altså sige, at der er ca. 500 kr. til at få hver enkelt af dem i arbejde.
Er det ikke en lidt sølle indsats?
For ude i det enkelte jobcenter - og det er jo jobcentrene, ministeren gerne vil have til at varetage den her opgave - skal man jo både sidde og vurdere de enkelte ledige og sende dem på kurser og få ansat det ekstra personale i jobcenteret inden for varslingspuljens midler for at kunne sætte folk i arbejde.
Så mener ministeren virkelig, at en 500-krone-seddel pr. ledig er svaret på at få folk i arbejde i 2009 og 2010?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg kan i hvert fald lægge et tal frem for hr. Thomas Jensen her i dag, og det er, at det i 2010 overhovedet ingen betydning for kommunerne får, for da bliver de fuldt ud kompenseret.
Derudover kan jeg jo bare sige, at den model, der er lagt frem, er den mest bæredygtige model, man overhovedet kan lave.
Hr. Thomas Jensen forsøger at fremstille det her, som om det skulle være et besparelsesprojekt, så kommunerne nu skal til at skære på det ene, det andet og det tredje, men det er simpelt hen ikke et sandfærdigt billede, hr. Thomas Jensen maler op her.
Så det her er lavet som en bæredygtig finansieringsmodel, det er lavet, så det stadig væk kan betale sig for kommunerne netop at føre en aktiv beskæftigelsespolitik, og så maler hr. Thomas Jensen et billede op, som slet, slet ikke står mål med virkeligheden.
Nu siger hr. Thomas Jensen, at det er en ualmindelig sølle indsats.
Så vil jeg næsten spille bolden tilbage og sige, at det da var et ualmindelig sølle spørgsmål.
For jeg sagde jo netop tydeligt i mit svar, at beskæftigelsesregionerne for det første forventer, at der i 2009 skal bruges 12,4 mio. kr., og der står allerede nu 28,5 mio. kr. her i 2009.
For det andet sagde jeg, at jeg ville kigge positivt på det, hvis det var, at der skulle bruges flere midler.
Så det er det helt korte og enkle svar til hr. Thomas Jensen.
Derudover bliver jeg bare nødt til lige at rette en enkelt ting.
Hr. Thomas Jensen siger - det bliver sådan lidt et slogan - at nu kommer folk til at stå med en fyreseddel i stedet for en lønseddel, og at det skulle være regeringens skyld.
Jeg vil blot lige henlede hr. Thomas Jensens opmærksomhed på, at der er blevet taget en lang række initiativer: vækstpakker, både til banker og virksomheder, fremrykkede trafikinvesteringer, renoveringspulje, skattelettelser og flere andre ting.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Hvis jeg taler mod bedre vidende, vil jeg bare oplyse ministeren om, at den renoveringspulje, vi har vedtaget her i Folketingssalen, altså kun skaffer omkring 2.200 mennesker i arbejde.
Det er en investering på 1,5 mia. kr., og den får kun en sølle beskæftigelseseffekt på 2.200 personer.
Det er ligesom det, regeringen har været meget offensiv med, og de 2.200 personer svarer til det antal personer, der bliver fyret i løbet af et par uger.
Så der skal meget, meget større og mere omfattende indsatser til for at sætte gang i dansk økonomi og for at sætte gang i beskæftigelsen.
Men nu synes jeg vi skal holde os til nationalbankdirektørens tal.
Altså, nationalbankdirektøren har sagt, at der vil være 190.000 ledige ved udgangen af 2010, og jeg siger, at så er der kun omkring 500 kr. til at få hver af de her ledige i arbejde ude i jobcentrene.
Når de regionale beskæftigelsesråd sidder og planlægger og vurderer, ser de jo på, hvor mange penge der er afsat, og så melder de tilbage til jobcentrene, at nu skal der holdes igen og holdes igen, fordi de ikke kan bruge flere penge end dem, der er afsat.
Var det ikke en god idé at sige en gang for alle: Hvis den her beskæftigelsesfremme virkelig skal virke, skal vi afsætte en pulje på omkring 50 mio. kr. her og nu til varslingspuljen, sådan at man ude i beskæftigelseregionerne ved, hvad man har at forholde sig til, hvilke midler og muskler man har at spille med for at få folk i arbejde?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jamen det er dog helt ubegribeligt, at hr. Thomas Jensen overhovedet ikke vil høre efter, hvad jeg siger.
For det, jeg siger, er for det første netop, at beskæftigelsesregionerne siger, at de forventer, at der i 2009 skal bruges 12,4 mio. kr. For det andet siger jeg, at der allerede nu er 28,5 mio. kr. i varslingspuljen.
Derudover siger jeg, at skulle der blive brug for flere penge, vil jeg kigge positivt på det.
Hr. Thomas Jensen kan næsten ikke bede om mere i den her verden end et så positivt svar fra regeringen på et spørgsmål, som han nu har stillet tre gange.
Han har fået det samme svar tre gange, og nu håber jeg så, at hr. Thomas Jensen her tredje gang har hørt det.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Jeg er lutter øren.
Jeg vil bare sige, at der er nogle institutionelle mekanismer, der går i gang, når man sætter nogle penge af.
Den her indsats er så noget, man skal løbe i gang i løbet af det næste halvandet år.
Man skal ud at ansætte nogle flere i de enkelte jobcentre for virkelig at kunne løfte den her opgave, for ellers går de ansatte i jobcentrene da først ned med stress.
Og for at ansætte de her folk, mere personale i jobcentrene, og sikre, at vi er rustet til at føre en aktiv beskæftigelsesindsats, kræves det også, at man ude i de regionale beskæftigelsesråd ved, at der er nogle midler til det.
Har man ude i regionerne vished for, at der med de midler, som ministeren lægger op til at der er - og det er positivt, at der er en ekspansion i det - er penge nok til virkelig at gennemføre den beskæftigelsesindsats?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Altså, hr. Thomas Jensen blander tallene for 2009 med tallene for 2010.
Men stadig væk er det altså bare sådan, at jeg jo netop har givet en klar tilkendegivelse af, at hvis de 28,5 mio. kr., som i øvrigt er det dobbelte af, hvad beskæftigelsesregionerne mener at de har brug for, ikke er nok, vil jeg kigge positivt på det.
Jeg giver ham det bedste svar, han overhovedet kunne ønske sig, og alligevel bliver der stadig væk tvivlet på det.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Hvilke planer har ministeren konkret for at hjælpe med at bekæmpe fattigdommen?
Skriftlig begrundelse
I sin åbningstale sagde statsministeren bl.a.: »Vi vil bekæmpe fattigdom og social udstødelse«.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Eftersom en kommunes politiske eller administrative ledelse ikke kan forhindre lukningen af private virksomheder, hverken små, mellemstore eller store virksomheder med flere hundrede ansatte, som af den ene eller den anden årsag ligger inden for kommunegrænsen, hvorfor mener ministeren så, at kommunen som følge af kommunaliseringen af beskæftigelsesindsatsen skal belastes økonomisk af en udvikling i den lokale beskæftigelse, som kommunen ikke har indflydelse på?
Mit spørgsmål er: Eftersom en kommunes politiske eller administrative ledelse ikke kan forhindre lukningen af private virksomheder, hverken små, mellemstore eller store virksomheder med flere hundrede ansatte, som af den ene eller den anden årsag ligger inden for kommunegrænsen, hvorfor mener ministeren så, at kommunen som følge af kommunaliseringen af beskæftigelsesindsatsen skal belastes økonomisk af en udvikling i den lokale beskæftigelse, som kommunen ikke har indflydelse på?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Tak for velkomsten.
Der er taget højde for, at kommunerne ikke kan forhindre virksomhedslukninger.
Det er der, fordi kommunerne faktisk har indflydelse på, hvor hurtigt ledige kan komme tilbage i job igen.
Kommunerne vil derfor fremover fuldt ud blive kompenseret for deres merudgifter til dagpenge og aktivering af forsikrede ledige.
Finansieringsmodellen belønner samtidig kommuner, der gør en aktiv indsats.
Staten refunderer 75 pct. af dagpengeudgifterne i aktive perioder og 50 pct. i passive perioder.
Derudover kompenseres kommunerne under et for stigninger i ledigheden, og der tages også hensyn til regionale forskelle, så landsdele med en ugunstig ledighedsudvikling ikke rammes hårdere end de øvrige landsdele.
Det kan altid betale sig for en kommune at få deres ledige hurtigt i job, og kommunerne skal ikke betale for en udvikling, som de ikke selv er herre over.
Og jeg må sige, at det synes jeg faktisk er det mest rimelige.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Først og fremmest indrømmede ministeren jo, at kommunerne ikke selv har indflydelse på, om der sker større virksomhedslukninger eller fyringer, og derfor erkender ministeren jo også, at kommunerne reelt ikke har indflydelse på, hvordan beskæftigelsesudviklingen er, altså den udfordring, som kommunerne kommer til at stå over for.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Kan ministeren så garantere her i dag, at det med den fremtidige indretning af de økonomiske incitamenter omkring jobcentrene ikke vil få indflydelse på f.eks. ældreområdet eller børn og unge-området i de enkelte kommuner, altså at man simpelt hen skal til at tage penge fra hjemmehjælp eller tage penge fra daginstitutioner og overføre dem til beskæftigelsesområdet for at sikre, at folk kommer i arbejde?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Der er, som jeg sagde i mit første svar, taget stort hensyn til netop bæredygtigheden, og det er jo netop for, at den kommunale økonomi ikke i væsentlig grad skal opleve en ugunstig indflydelse.
Derfor er der jo netop taget stort hensyn til bæredygtigheden på flere måder, og man kan sige, at det yderste af det bæredygtige her jo netop er selve forsikringsordningen.
Kommunerne får en væsentlig bedre sikkerhed, netop fordi der er den her forsikringsordning, så det kun er de 5 pct., det reelt kommer til at omhandle.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Nu hører vi fra ministeren, at ministeren ikke præcis kan sige, hvad det er for nogle konsekvenser, det vil få derude, man vil ikke regne på det.
Jeg må så sige, at den usikkerhed, som kommunerne skal leve med i budgetlægningen, dækker simpelt hen bare over, at det her er et besparelsesprojekt ude i kommunerne.
Det er gyngerne og karrusellen: nu, når man ikke har pengene til at lave en aktiv beskæftigelsesindsats, skal man tage fra andre områder.
Vi må bare sige, at ministeren ikke vil tage ansvaret for det i dag.
Så i oplysningens høje navn kunne det være rigtig fint, hvis ministeren kunne lægge sådan nogle tal frem, så den enkelte kommune, den enkelte skatteborger, den enkelte borger ude i den enkelte kommune kunne forholde sig til, hvad det er for et politisk projekt, ministeren har gang i.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Det er selvfølgelig altid op til kommunens politikere at sikre det her, men jeg vil blot fastholde, at der jo netop i den model, som er blevet lavet, er taget store hensyn til bæredygtighed, netop for at en kommune - det kunne være Silkeborg Kommune, det kunne også være andre kommuner f.eks. fordi en meget stor virksomhed pludselig lukker, ikke skal blive sat i en helt uhensigtsmæssig økonomisk situation.
Derfor er der blevet taget store hensyn til bæredygtigheden, og derfor er der også som yderste konsekvens af det her jo netop lavet en forsikringsordning.
Men jeg kan blot sige igen, at der netop er taget meget store hensyn til bæredygtighed.
Der har faktisk været rejst kritik fra andre sider, hvor man mener, at vi i højere grad skulle have haft fokus på incitamentstrukturen, men der har vi så valgt at sige, at bæredygtigheden er det allervigtigste.
Så overordnet vil jeg sige, at kommunerne faktisk er blevet sikret i meget, meget vidt omfang med det her, og jeg synes, at det er en fin struktur, hvor netop bæredygtigheden er overliggeren på det.