runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-12:
Jeg tror ikke, at private virksomheders konkurrenceevne påvirkes af, hvilke krav det offentlige stiller til, hvordan kommunikationen med det offentlige skal foregå.
Det, der påvirker private virksomheders konkurrenceevne i den forbindelse, er, om kommunikationen med det offentlige foregår så let og smidigt som muligt.
Hvis digitaliseringen netop der er smidig, er det godt, for det minimerer omkostningerne, men det har ikke nogen betydning for private virksomheders øvrige forretningsvirksomhed med andre virksomheder og med kunder osv., om den kommunikation, der er med det offentlige, driver en eller anden udvikling.
Virksomheder vælger den form for kommunikation med andre virksomheder og med kunder, som passer bedst i den sammenhæng, uagtet hvordan det offentlige mener at der skal kommunikeres med det offentlige.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Det, der står i redegørelsen, er ikke, at det er 99,9 pct., der har det, men at det er 99,9 pct., der har muligheden for det.
Men hr. Bent Bøgsted rammer jo meget godt hovedet på sømmet, i forhold til det jeg også selv sagde med, at det ser fint ud i statistikkerne, men at vi er nødt til at arbejde videre med, hvordan man får det udbredt.
Nu er jeg ikke den store teletekniker og kan dermed ikke besvare ordførerens spørgsmål om, hvordan det hænger sammen, det kan jeg ikke svare på.
Men jeg kan konstatere, at der er et problem, og det er vi nødt til at få adresseret.
Det er et problem, som vi alle sammen hører, når vi er ude i landet, og som hr. Bent Bøgsted sikkert også har hørt.
Det er jo netop det, vi ikke kan læse ud af statistikkerne, og det er det, vi har behov for få belyst på en eller anden måde.
Men at give den konkrete tekniske opskrift på, hvad det er, der er i vejen, er jeg desværre ikke i stand til.
Bent Bøgsted (DF), 2012-06-12:
Det lød så rosenrødt, alt det her med, at man kan få 100 Mbit, man kan få 30 Mbit, 10 Mbit.
I redegørelsen står der, at 99,9 pct. af befolkningen har 2 Mbit.
Kan ordføreren forklare, hvordan det hænger sammen med, at når man kommer ud i landdistrikterne – også i de områder, hvor de, som ordføreren siger, er førende i Vestjylland – så står man i den situation, hvis man f.eks. bor 4-5 km fra en by, at upload og download måske svinger fra 0,2 til 0,8, selv om man har købt en 10 Mbit-linje fra selskabet?
Sådan er det rigtig mange steder, og der er rigtig mange ude på landet, der har behov for, at man kan få en hurtigere forbindelse, bl.a. mange landbrug, hvor de bruger edb i forbindelse med kvægproduktion.
De er meget afhængige af det.
Man kører med 0,2-0,8 download/upload eller omvendt – jeg kan ikke lige huske, hvordan tallene ligger.
Synes ordføreren ikke, at det er et kæmpe problem, når der i redegørelsen står, at der er 99,9 pct., der har en 2 Mbit-forbindelse?
Der kan bare ikke leveres mere, fordi det ikke er alle, der kan tilslutte sig et fibernet.
Kristian Jensen (V), 2012-06-12:
Der har været en lang og intens debat om folketingsmedlemmers vederlag, pensionsordninger m.v. Og det kan der sådan set være en god grund til at have.
Der kan være mange ting, man kan have ønske om at justere, afbalancere, modernisere eller ændre.
Men i Venstre synes vi, at det er en uskik, at vi i Folketinget skal bestemme vores egen løn.
Jeg synes, vi skulle løfte blikket og kigge til vores nabolande – Sverige, Norge og Finland – hvor alle tre parlamenter har den faste praksis, at de har nedsat et eksternt udvalg, en lønkommission, til at vurdere, hvordan den samlede pakke skal være med hensyn til de mange forskellige elementer, der bliver diskuteret.
Derfor var forslaget fra Venstre – det er det forslag, der skal behandles lige herefter – at der skal nedsættes en lønkommission, som vi beder om at komme med en indstilling.
Der skal være repræsentanter for arbejdsgiverne, repræsentanter for lønmodtagerne, og i spidsen skal der være en person, der har kendskab til det helt særlige arbejdsforhold, det er at være folketingsmedlem.
Så overlader man det til dem at fastsætte, hvordan en samlet pakke skal være, og hvordan vilkårene skal være for folketingsmedlemmer.
Vi må konstatere, hvis indstillingerne i betænkningen holder stik lige om lidt, at vi ikke har fået flertal for det.
Derfor skal der nu tages stilling til det lovforslag, der ligger her.
Det er, fordi vi ikke mener, at den løsning, der ligger, er den rigtige.
Vi anerkender, at der kan være ting, man kan drøfte og vurdere i forhold til den samlede pakke, men vi synes sådan set, at vores forslag er bedre end det, der bliver indstillet af et flertal her, og derfor vil vi fra Venstres side undlade at stemme om forslaget her og selvfølgelig i stedet anbefale, at man stemmer for det beslutningsforslag, vi har fremsat, og som kommer til afstemning lige om lidt.
Christian Juhl (EL), 2012-06-12:
Det kunne være et interessant forslag at få sådan en lønkommission.
Jeg har da et forslag om, at vi kunne lade det bestå af f.eks Dennis Kristensen og Søren Søndergaard, så er vi sikker på at få det ned på et anstændigt niveau, f.eks. ligesom vi har i Enhedslisten.
Men ud over det vil jeg gerne spørge ordføreren, hvordan ordføreren har stillet sig til den hidtidige form for fastsættelse af lønninger.
Har Venstre da også undladt at stemme eller stemt imod?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-12:
Jamen jeg synes, det er helt oplagt, at vi tager en diskussion om det i Skatteudvalget, og jeg er helt med på, at tidspresset i slutningen af en folketingssamling altid er stort.
Men altså, nu er udvalgene blevet udvidet, og det er jo ikke sådan, at hr. Thomas Jensen er ene mand om at repræsentere regeringspartierne.
Og normalt plejer der jo i hvert fald at være en fornuftig dialog om, at tingene kan afvikles på en måde, så alle kan være til stede.
Men den diskussion tager jeg selvfølgelig meget gerne i Skatteudvalget.
Jeg synes bare, det var påfaldende i forhold til den diskussion, der var her i Folketinget i onsdags, og det var derfor, jeg rejste spørgsmålet.
Men jeg ser frem til, at vi kan fortsætte diskussionen i Skatteudvalget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-12:
Tak for svaret.
Det kan være, at Venstre så vil være med til at hjælpe med at presse regeringen til, at vi også får lavet en oploadmålsætning fremover.
Det har vi fra Dansk Folkepartis side spurgt en del ind til i § 20-spørgsmål, men vi har indtil videre ikke fået nogen positive svar.
Men hvis der kan blive en konklusion ud af den her debat om, at vi så også skal have en uploadmålsætning, så kunne det da være en positiv udgang på debatten.
Så jeg vil gerne høre Venstres ordfører, om han i forbindelse med debatten vil være med til at presse på for det.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Jeg håber da, at ministeren har noteret, hvad jeg har sagt i løbet af debatten, og vil konkludere på det i sit indlæg.
Hvis han ikke gør det, skal vi selvfølgelig nok stille spørgsmål til ministeren.
Så emnet vil blive berørt; det kan jeg garantere for.
Kristian Jensen (V), 2012-06-12:
Det har været sådan, at det ikke er noget, vi diskuterer ret tit.
Sidst, der var en ændring af folketingsmedlemmers grundvederlag og den samlede pakke, som vederlag og pensionsordning m.v. er en del af, var i 1999.
På daværende tidspunkt var Venstre med til at foreslå den model, der er.
Men nu ved jeg selvfølgelig ikke, om Enhedslisten har det sådan, at fordi man engang i fortiden har sagt noget, så må man ikke blive klogere og ændre holdning.
Med den historie, som jeg ved flere af Enhedslistens medlemmer har, tror jeg nok, at der også i Enhedslisten er nogle, der har skiftet holdning og standpunkt undervejs.
Derfor vil jeg tillade mig at mene, at eftersom der er gået lang tid, siden vi sidst, i 1999, vedtog en vederlagspakke, må vi i Venstre også have lov til at kigge på det med friske øjne og vurdere, om det er klogt fremadrettet at holde fast i, at det er folketingsmedlemmerne selv, der bestemmer, eller skulle vi lade os inspirere af Norge, Sverige og Finland, der alle har lønkommissioner, og dermed kigge på en anden måde til at få fastsat, hvad folketingsmedlemmers løn skal være.
Hvis det var sådan, at Enhedslisten havde et ønske om at komme med forslag til navne, vil jeg bare anbefale, at deres forhandler i Udvalget for Forretningsordenen er mere positivt indstillet over for Venstres forslag end det, der er givet udtryk for.
Thomas Jensen (S), 2012-06-12:
Det, der får mig til at tage ordet her for en kort bemærkning, er de proceduremæssige kommentarer, der kommer fra hr. Torsten Schack Pedersen, i forhold til at vi nu skulle have dispensation for at kunne behandle det her i salen i dag.
Og der vil jeg bare sige, at vi fra regeringspartiernes side måske skal lægge op til at få en diskussion i Skatteudvalget om den måde, møderne er blevet placeret på her på det seneste.
Vi er ude i en forlængelse af samlingen, og i sidste uge var jeg ude for at skulle sidde til et gruppemøde i den socialdemokratiske folketingsgruppe, samtidig med at der blev afholdt møder i Folketingets Skatteudvalg, og vi har ikke tradition for, at de møder ligger oven i hinanden.
På lignende vis var der en forespørgselsdebat her i Folketingssalen, hvor skatteordførerne var meget aktive, og samtidig var der placeret et møde i Skatteudvalget.
Og det er derfor, vi er kommet i den her uheldige situation.
Så jeg vil bare lige nævne det, for at vi også får diskuteret tingene i forhold til dispensation og udsættelser det rette sted.
Jeg synes, at det bør ligge i Skatteudvalget, og så synes jeg, at Venstres ordfører i den her sammenhæng skulle holde sig for god til alt det der polemiske med god regeringsførelse.
Vi skal også have os en snak på god og saglig vis med Venstres formand for Skatteudvalget på et efterfølgende møde i Skatteudvalget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-12:
Tak for det.
Det glæder mig meget, at hr. Mads Rørvig også synes, at vi skal have nogle hurtige oploadhastigheder.
Den gamle regering havde jo en bredbåndsmålsætning fra 2010, hvori man kun havde en downloadmålsætning på 100 megabit for 2020.
Så det kunne være meget interessant at vide, hvad der har ændret sig, siden man nu også kort efter regeringsskiftet er enig i, at man også skal have en uploadmålsætning, for det er fuldstændig korrekt, at det jo er det, der er vigtigt i forhold til den digitale udvikling med videodokumentation, cloud computing osv., hvor der er brug for oploadhastigheder.
Men hvad har ændret sig, siden man pludselig nu siger, at det også er en vigtig del?
Kristian Jensen (V), 2012-06-12:
Det er selvfølgelig fint, men så må man bare konstatere, at også hr. Finn Sørensen mener, at det altså skal være folketingsmedlemmerne, der fastsætter deres egen løn i modsætning til det forslag, vi har, efter hvilket man kan få en ekstern kommission til at kigge på, hvad der er et rimeligt niveau.
Finn Sørensen (EL), 2012-06-12:
Nå ja, nu nåede jeg at trykke, inden misforståelsen blev rettet, men jeg vil sige mange tak til formanden for det.
Så vil jeg bare ligesom hr. Christian Juhl udtrykke en vis bekymring for, at man overlader det til arbejdsgiverne og fagbevægelsens ledere at fastsætte lønniveauet.
Jeg synes hellere, at vi skal tage en politisk diskussion/kamp her i salen for at få fastlagt et rimeligt lønniveau.
Der er et stykke vej endnu, før vi i Enhedslisten er helt tilfredse, men der er nogle fremskridt i det, vi har med at gøre her, med ændringer af de forskellige elementer.
Så jeg har ikke flere spørgsmål, men siger tak for det.
Christian Juhl (EL), 2012-06-12:
Jeg spurgte alene af interesse for sagen og for Venstre.
Jeg ser meget, meget lyst og meget glad på det, hver eneste gang Venstre ser på en ting med friske øjne, for der er altid en chance for at få en ny retning i tingene.
I det her tilfælde vil jeg dog stemme sammen med Enhedslisten og alle de andre, der har lavet det nye forslag, for jeg synes, der er så mange kvaliteter i det, idet man har begrænset brugen af penge på lønninger.
Kristian Jensen (V), 2012-06-12:
Jamen det bliver så en gentagelse af svaret fra tidligere, nemlig at vi så grundlæggende er uenige om, om det skal være folketingsmedlemmer, der vedtager deres egen løn, eller om vi skal lave et system, som man kender det fra andre nordiske lande, hvor de har en lønkommission, der går ind og kigger på, hvad det er for en rimelig pakke, der skal stilles til rådighed for parlamentarikere.
Det kan godt være, at Venstre lige om lidt ikke får flertal for vores forslag, men så er der jo altid mulighed for at arbejde videre med det og få en større opbakning til det på et senere tidspunkt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-12:
Når man kigger på Folketingets dagsorden, kan man se, at der står, at vi nu eventuelt skulle andenbehandle lovforslag nr. L 173, og vi fik jo fra starten af mødet gjort klart, at det eventuelle kom vi let og elegant hen over.
Som jeg var ved at sige, så vil vi jo selvfølgelig ikke fra Venstres side, selv om det indholdsmæssigt kunne være fristende, modsætte os, at vi kunne andenbehandle lovforslaget her i dag, men det vil jeg vende tilbage til.
Forklaringen er nemlig den ganske simple, at da vi i Skatteudvalget i fredags skulle afgive betænkning, var der ingen repræsentanter til stede fra regeringspartierne eller regeringens parlamentariske grundlag.
Så Skatteudvalget var derfor ikke i stand til at afgive betænkning efter de tidsfrister, som forretningsordenen foreskriver.
Jeg må selvfølgelig sige, at det er bekymrende, når vi i onsdags her i Folketingssalen havde en debat om god regeringsførelse.
Høringsfrister, svarfrister på spørgsmål og meget andet har regeringen villet sætte i højsædet, og som det fremgik af debatten i onsdags, kniber det gevaldigt for regeringen at leve op til de flotte ord, men jeg må altså også konstatere, at det desværre også kniber for regeringspartiernes folketingsgrupper at sikre tilstedeværelse ved udvalgsmøder, som gør, at vi kan afgive betænkning, og som gør, at vi kan overholde de normale tidsfrister i Folketinget.
Men så meget om proceduren.
Det indholdsmæssige er straks langt, langt værre.
Når man ser på regeringens ...
Jacob Jensen (V), 2012-06-13:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren selv er husejer og haveejer – det er jeg, kan jeg oplyse – og jeg har den opfattelse, at min have også er mit hjem.
Jeg har børn, der går rundt i haven og leger.
Vi har mange spændende ting f.eks. kroge i haven, som vi godt vil have for os selv, og som hverken naboer eller andre skal have indsigt i.
Hvordan har ordføreren det med det?
Mener ordføreren, at en have er en del af ens hjem, eller er hjemmet i den radikale optik kun defineret inden for, hvor murstenene på grunden tilfældigvis ligger?
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-13:
Nej, hjemmet er både murstenene, som udgør boligen, og også haven.
Joh, jeg er også husejer og har også en have, og børnene siger nogle gange, at de godt kunne tænke sig en lidt større have.
Men sådan er det.
I hvert fald vil jeg sige, at det ikke er meningen overhovedet, at SKAT skal ind og granske spørgeren som husejer eller undertegnede, som er ordfører.
For det, SKATs beføjelser går på – såfremt forslaget går igennem, som det tegner til – er netop, at man gransker virksomheden og dens ansatte, men at man i øvrigt ikke interesserer sig for andre ting på byggegrunde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Men kan den radikale ordfører så forsøge at give mig en principiel tilkendegivelse set med radikale briller på, hvorfor det er o.k. at fravige princippet om en retskendelse, når det gælder privat grund, men når det gælder boligen, er det alligevel noget andet?
Hvornår er der kommet det skred i Det Radikale Venstres opfattelse af, hvornår der kræves en dommerkendelse, en retsprøvelse på, at myndighederne skal have adgang til folks private ejendom, altså at det er o.k. med grunden, men at der alligevel er en grænse, når det gælder boligen?
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren er enig i den betragtning og den argumentation, som skatteministeren har brugt, nemlig at hvis man ikke har noget at skjule, er der jo ikke noget problem.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-13:
For nu at repetere en passage fra min ordførertale, så mener jeg, det er vigtigt, at vi har fokus på hele tiden at finde balancen mellem effektiviteten i kampen mod sort arbejde på den ene side og på den anden side borgeren og borgerens retsstilling.
Der mener jeg vi foretager en politisk vurdering af, hvor langt vi vil gå, og jeg mener, det er rimeligt, at vi går til grænsen.
Jeg kan konstatere, at Venstres spørger lidt er ude i en tilståelsessag, for Venstre bliver ved med på en meget nidkær måde at italesætte princippet i forhold til borgerens retsstilling og ejendommens ukrænkelighed, men kampen mod sort arbejde er man stort set ligeglad med.
For os er det vigtigt at finde balancen mellem effektivitet i kampen mod sort arbejde og så hensynet til privat ejendomsret.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi bliver nødt til at give SKAT yderligere beføjelser for at kunne dæmme op for sort arbejde, ellers bliver det jo bare sniksnak.
Pia Adelsteen (DF), 2012-06-13:
Det er altid så nemt, når det nu er anden bemærkning – så får man lige en svada.
Sådan plejer det at være.
Altså, jeg tror ikke, at der er nogen i Folketinget, der sidder og synes, at sort arbejde er godt – det er der jo ikke, og det har der jo slet ikke været.
Det, der bare undrer mig, er, at ordføreren siger, at SKAT først må gå i aktion, når der er en synlig aktivitet uden for huset.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ordføreren nogen sinde har bygget om.
Altså, nu har jeg været med til at bygge 3-4 huse om, og tro mig: Selv om arbejdet foregår indenfor, kan man se det udenfor også.
Men man kan jo ikke nødvendigvis se, hvem der går indenfor.
Må SKAT gå ind i sådan et tilfælde?
Men nu bliver jeg endnu mere forvirret, for det er jo ikke altid – hvis der er tale om sort arbejde – at dem, der udfører sort arbejde, har deres firmabiler stående udenfor; så er man i hvert fald mere eller mindre halvdum, vil jeg vove at påstå.
Så hvis det drejer sig om at begrænse sort arbejde, kan det jo ikke ske, fordi der reklameres med firmabiler udenfor.
Det, jeg hører ordføreren sige, er, at hvis jeg hyrer nogen til at lave sort arbejde – der kommer to håndværkere, de skal lave mit køkken – og man ikke kan se, at der er tale om en virksomhed, så har SKAT egentlig ikke ret til at gå ind.
Er det det, jeg hører ordføreren sige?
For så begrænser det jo ikke sort arbejde.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-13:
Det er vigtigt at understrege, at SKATs foreslåede beføjelser ikke går videre end andre myndigheders.
Forslaget berører kun privat grund, ikke boligen.
Så når jeg siger, at der skal kunne konstateres synlige byggeaktiviteter af professionel karakter, er det analogt med den mulighed, som SKAT har, når der er aktivitet på erhvervsbyggegrunde.
Så er det det, det handler om, kunne man fristes til at spørge.
Jacob Jensen (V), 2012-06-13:
Altså, jeg kan forstå, at hjemmet også i radikal optik indbefatter haven.
Så nu må man altså i radikal optik godt som myndighed gå lidt ind i det private hjem, ikke helt ind, men lidt ind.
Har man så ikke dermed overskredet den grænse, det helt principielle, nemlig at borgeren har privatlivets fred, og at man som myndighed kun kan gå ind, hvis der er en begrundet mistanke, og at man så i øvrigt også får en dommerkendelse til at kunne gøre det?
Der er jo ikke noget i den lovgivning, der gælder i dag, som hindrer SKAT i at foretage de kontroller, hvis der vel at mærke er en begrundelse og man kan dokumentere det over for en dommer.
Så er det ikke en principiel overskridelse, når man nu går ind og siger fra De Radikales side, og når man legitimerer det her lovforslag – at man altså godt kan gå lidt ind i det private hjem, men man kan jo ikke gå helt ind?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-13:
En mulighed kunne jo være, at man ikke bare havde åbne grænser for enhver, som havde lyst til at komme ind og arbejde.
Man kunne kigge på, om vi havde et behov.
Havde man f.eks. en kæmpe arbejdsløshed inden for håndværkerfagene, tømrerfaget f.eks., kunne det måske være en idé, at man lukkede af og sagde: O.k., så er det måske ikke flere tømrere, vi skal have ind lige nu.
Var der derimod en kæmpe mangel på dem, kunne man selvfølgelig sige: Fair nok, vi har brug for den arbejdskraft.
Og så kunne vi lukke dem ind.
Det samme kunne være gældende for læger og på andre områder.
Det kunne være et alternativ, man kunne kigge på.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-13:
Det, jeg kan forstå, er, at ordføreren vil have, at vi fra Christiansborgs side bestemmer, hvilke slags fagprofessioner der må komme til Danmark.
Er ordføreren enig i den udlægning?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-13:
Jeg er valgt af den danske befolkning og er valgt til at varetage bl.a. danske arbejdstageres interesser.
Jeg er ikke valgt til at varetage polske eller rumænske håndværkeres interesser.
Jeg vil gerne sørge for, at de danske håndværkere har noget at lave i Danmark og ikke går hjemme i arbejdsløshedskøen, fordi det vælter ind over grænsen med udenlandsk arbejdskraft, hvilket de EU-venlige partier i Folketinget har sørget for.
Så ja, det er rigtigt, at vi gerne vil prøve på at begrænse, at vi får grupper ind, som kan tage arbejde på de områder, hvor vi egentlig selv er dækket godt ind.
Christian Langballe (DF), 2012-06-13:
Jeg vil egentlig gerne have ordføreren for Dansk Folkeparti til at bekræfte, at der i § 16, stk. 3 i Forretningsordenen for Folketinget står: »Lovforslag eller ændringsforslag, der strider mod grundloven, skal afvises.
Mener formanden efter forhandling med Udvalget for Forretningsordenen, at en sådan modstrid foreligger, indstiller formanden til Tinget, at forslaget afvises.
Der finder ingen forhandling sted om en sådan afvisning.«
Kan ordføreren bekræfte, at der står det i Forretningsordenen for Folketinget?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-13:
Jeg vil gerne sige mange, mange tak for spørgsmålet, for jeg nævnte jo også i min tale her ved tredjebehandlingen – der var det jo desværre ikke formanden selv, der sad her, så det var meget godt, at vi fik det på banen – at jeg ville udtrykke kritik af Folketingets formand, fordi jeg synes, det er ærgerligt, at man lader sådan et forslag glide igennem, når det er på kant med grundloven.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Folketingets formand, om man har foretaget en vurdering, inden man lod sådan et forslag gå igennem.
For det står jo, som hr. Christian Langballe siger, i Forretningsordenens § 16, stk. 3, at formanden ikke må lade sådan et forslag gå igennem, hvis det er på kant med grundloven, hvilket vi i Dansk Folkeparti mener at det er.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-06-13:
Jamen det er jo ganske interessant.
Så kunne jeg da godt tænke mig at stille et spørgsmål, som er klokkeklart og enkelt, og som man sådan set kan svare ja eller nej på: Har Dansk Folkeparti tænkt sig at gå til Præsidiet og sige, at det her er i strid med grundloven – ja eller nej?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-06-13:
Ja, jeg vil gå videre og bede Præsidiet tage det op, så man om ikke andet kan lave et notat om, hvorvidt det her er i strid med grundloven.
Så det vil vi gøre.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-13:
Tak, formand.
Radikale Venstre finder sort arbejde uacceptabelt.
Forudsætningen for, at vi kan opretholde et velfærdssamfund, er, at vi alle sammen bidrager til de offentlige finanser, til os selv, i overensstemmelse med skattelovgivningen.
Befolkningen tager i stigende grad afstand fra organiseret sort arbejde.
Derfor giver vi nu SKAT og SKATs folk flere værktøjer til at bekæmpe denne form for sort arbejde.
I kampen mod sort arbejde skal vi hele tiden finde balancen mellem på den ene side effektiviteten i nedbringelsen af sort arbejde og på den anden side hensynet til borgerne og deres retsstilling.
Med dette lovforslag mener jeg at vi går helt til grænsen, men det er fortsat inden for skiven af det rimelige i forhold til kampen mod organiseret sort arbejde.
Det er også vigtigt at understrege, at kampen mod sort arbejde ikke kun bør blive tilkendegivet ved højtidelige skåltaler, men at vi også så at sige evner at sætte handling bag ordene.
Så med disse bemærkninger kan Radikale Venstre igen tilkendegive støtte til lovforslaget.