Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-23:
Med finanspagten er det ikke længere befolkningen, der fra valg til valg kan vælge den økonomiske politik i Danmark.
Finanspagten kommer derfor hverken til at være god for Danmark eller for Europa.
Tværtimod forpligter finanspagten landene til at føre en nedskæringspolitik, der med garanti kun har et resultat: øget arbejdsløshed og forringet velfærd over hele Europa.
Den vil blot gøre krisen endnu dybere.
Vi har ikke brug for nedskæringer i Europa eller i Danmark.
Vi har brug for arbejdspladser.
De historiske erfaringer viser, at økonomiske kriser løses gennem offentlige investeringer, f.eks. ved at sætte gang i klimavenlige renoveringer af skoler, af plejehjem, af hospitaler.
Danskerne har netop valgt en ny regering, fordi den ville investeringsvejen og ikke sparevejen.
Derfor kan det også undre, at netop den nye regering vil afskrive sig muligheden for i fremtiden at føre en aktiv kriseløsningspolitik.
Det er ganske enkelt den forkerte medicin til at løse krisen, vi står med her.
Det var ikke offentlig velfærd, der var skyld i krisen.
Tværtimod, krisen blev skabt af den finanskrise, hvor banker og spekulanter havde skaltet og valtet med pengene.
Eurolandenes samlede gæld var på vej ned, inden investeringsbanken Lehman Brothers krakkede i 2008 og landene startede med at smide skattekroner efter bankerne.
Irland og Spanien havde eksempelvis ifølge Europa-Kommissionen bragende gode resultater på deres budgetter i 2007, altså inden finanskrisen satte ind.
Grækenland er ganske rigtigt en undtagelse fra denne situation, men skal hele EU's velfærd ødelægges på grund af det?
Generelt må jeg sige på baggrund af debatten i dag, at jeg beundrer de partier, der går ind for finanspagten.
Vi står i en situation, hvor Finansministeriet på vegne af regeringen har regnet ud, at Danmark ikke får problemer med at efterleve kravene om det maksimale strukturelle underskud på 0,5 pct., som Danmark, hvis vi tilslutter os finanspagten, må have.
Det har vi hørt gang på gang fra regeringen.
Samtidig kan vi se, at Europa-Kommissionen har tal, der er helt anderledes, og hvor situationen ser langt værre ud for Danmark.
Her er der i 2013 et underskud på hele 1,4 pct., altså langt over de tilladte 0,5 pct.
Det forekommer mig meget interessant.
Siden 2005 har vi altså haft en Europa-Kommission, der har regnet de strukturelle underskud i Danmark forkert ud, når det står til ordførerne, som er tilhængere af finanspagten, her i dag.
Jeg må ærlig talt
sige, at det ikke tegner særlig godt for den øgede økonomiske styring i EU, når EU i så mange år kan regne så galt, som det åbenbart er tilfældet i dag.
Jeg tror måske nærmere, vi har en situation, hvor det ikke er budgetdisciplin, vi er ved at tilmelde også med finanspagten, men at vi får budgetkaos, hvis vi vedtager finanspagten.
Kommer Europa-Kommissionens tal, og dermed ikke den danske regerings tal, til at være de gældende tal, og det kunne man måske formode, så står vi over for drastiske nedskæringer i den offentlige sektor.
Modet hos folketingsflertallet på vegne af den danske befolkning synes altså at være enormt, og det kan godt være, at jeg er lidt forsigtig, måske sågar en tøsedreng, men jeg tillader mig at mene, at når det handler om beslutninger, som ingen i Folketingssalen reelt ved hvad får af konsekvenser for Danmark, kan man godt tillade sig at spørge befolkningen, om de også mener, at det er sådan nogle valg, man skal træffe, i stedet for at snige den politik ind bag ryggen af befolkningen. Men vi står altså nu i en situation, hvor Folketingets flertal vil binde Danmark til at følge en regel, vi ikke kender konsekvenserne af.
Det er trist, og jeg synes, det ville klæde flertallet, der støtter dansk tilslutning til finanspagten, hvis de også havde mod til at spørge befolkningen, om den synes, det er en god idé.
Vi kan vel alle sammen være enige om, at det netop er befolkningen, der skal leve med konsekvenserne af Folketingets flertals beslutninger permanent og bindende fremover, som det står i finanspagten.
Derfor har Enhedslisten her fremsat forslag om, at finanspagten skal til folkeafstemning.
Tak for ordet, og tak til ordføreren.
Den konservative formand, hr. Lars Barfoed, gæstede jo de europæiske konservatives møde i Marseille for ikke så lang tid siden, hvor Merkel og Sarkozy holdt tale som varme fortalere for det, der var på tegnebrættet der, og som senere er blevet til finanspagten.
Hvordan kan det så være, at Det Konservative Folkeparti nu støtter en finanspagt, som jo har det selv samme indhold som det, hr. Lars Barfoed sagde fra over for i Marseille for ganske kort tid siden?
Hvorfor er det, at EU lige pludselig nu skal have lov at blande sig i Danmarks finanspolitik?