runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Det er selvfølgelig et lidt teknisk område, vi er inde i, men også et område, som i hvert fald vi it-ordførere siden sommeren 2006 har brugt tid på at diskutere rigtig meget, både til de møder, som ministeren har indkaldt til, hvor vi roligt kan sige, at alle it-ordførerne i hvert fald velvilligt har stillet op hver gang og givet vores besyv med om, hvordan vi synes, processen skal være,
og også på de mange blogs, e-mails og jeg ved ikke hvad, som vi også har brugt til at diskutere det her område.
Det kan godt være, at det her ikke er noget, som den brede offentlighed synes er interessant, men der er i hvert fald en gruppe mennesker, som synes, at det her er af stor betydning, og som synes, at det er rigtig vigtigt, og jeg helt enig i, at det helt klart har en stor betydning for, hvordan og hvorledes vi som borgere kommunikerer med det offentlige, og hvordan vi som borgere kan være sikre på, at data, som vi har gemt i år, også kan åbnes igen om 20, 30 eller 40 år, og samtidig være sikre på, at vi ikke behøver at være afhængige af en bestemt softwareleverandørs levetid eller levedygtighed.
Jeg kan fuldt tilslutte mig det, som videnskabsministeren har fortalt og redegjort for med hensyn til processen.
Vi var jo i sommeren 2006 sammen med resten af Folketinget enige i, at der skulle igangsættes åbne standarder.
Da vi diskuterede det i sommeren 2006, havde jeg en grund til at være mindre glad, nemlig at jeg syntes, det var sørgeligt, at vi kun startede op på statsniveau.
Derfor er jeg glad for, at de kom med, og det var den absolut største anke, jeg havde dengang i sommeren 2006, da jeg var mindre glad, så nu er jeg helglad, hvis der er noget, der hedder det.
Jeg vil også sige, at noget af det, som vi selvfølgelig har brugt mest tid på at diskutere, har været spørgsmålet om dokumentstandarder, og det er hurtigt blevet en diskussion om, hvorvidt vi skulle vælge at bruge ODF eller og Open XML.
Jeg har klart meldt ud, at vi fra Venstres side støtter, at begge formater bliver godkendt som åbne standarder.
Det gør vi, fordi vi synes, at det, når både to uafhængige standardiseringsorganisationer og ISU har godkendt de to formater som åbne standarder, så er på sin plads at sige lige ud, at det godt kan være, at vi er gode til at være politikere, men at der heldigvis er nogle andre, der er gode til at være teknikere, og nogle, der er gode til at finde ud af, om det er tale om en åben standard eller ej.
Jeg har så et forbehold - og det er et vigtigt forbehold - nemlig at prøveperioden forløber tilfredsstillende, for det nytter selvfølgelig ikke noget, at vi godkender nogle formater, der ikke kan kommunikere med hinanden.
Det nytter selvfølgelig heller ikke noget, at vi godkender nogle formater, som reelt betyder, at man skal købe et bestemt stykke software for at kunne have det format.
Så derfor er der fra Venstres side det ekstremt vigtige men, at vores holdning til processen er, at vi godkender begge formater, men at vi selvfølgelig ser meget frem til, hvad den igangværende prøveperiode ender med, og ikke mindst hvad også tredjeparten kommer frem med i deres vurdering af det hele.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at hr. Per Clausen prøver med sin slet skjulte sarkasme - som jeg i hvert fald næsten kan høre - at give et billede af, at jeg skulle være mindre glad for at bryde monopoler.
Jeg vil bare lige minde hr. Per Clausen om, at jeg igennem rigtig mange år har kæmpet for, at monopoler på it-området blev brudt.
Et fint eksempel er KMD, det gamle Kommunedata, som jeg mener har en fuldstændig monopolstatus på det kommunale og for den sags skyld også på visse regionale områder.
Det synes jeg er dybt forkert, især fordi jeg tror, at det både skader konkurrence, det skader prisen, og det skader også udviklingen på it-området.
Så at begynde at prøve at give et billede af - som jeg føler at hr. Per Clausen gør - at jeg prøver at opretholde nogle monopoler, er simpelt hen lodret forkert.
Jeg bekæmper monopoler.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-25:
Vi har jo efterhånden igennem et par år diskuteret overgangen til åbne standarder i den offentlige sektor og den offentlige sektors anvendelse af software.
Det har været et teknisk og kompliceret forløb, og jeg synes, det er nødvendigt nu at få renset luften og få lagt nogle klare linjer for, hvordan vi kommer i mål.
Det handler jo grundlæggende om, at man, uanset om man bruger et Microsoftprodukt, et IBM-produkt eller et helt tredje produkt, skal være uden bindinger, når det kommer til de data, man modtager fra staten eller fra det offentlige.
Når man får et elektronisk skattekort, eller når man får en elektronisk udskrift af sin straffeattest, eller hvad ved jeg, er det ikke rimeligt, at man skal være bundet til at bruge et bestemt produkt, et bestemt program, for at kunne læse de data.
Det skal være fuldstændig åbent, lige så vel som det var i gamle dage, da man fik brevene ind ad brevsprækken.
Det gør man kun, hvis man sikrer åbne standarder.
Indtil videre har vi jo været enige om det brede perspektiv, om det langsigtede mål, og jeg håber, at vi efter i dag kan få rettet processen ind på ret spor igen, så vi også i enighed efter debatten kan fortsætte og hurtigst muligt nå dertil, at al korrespondance i den offentlige sektor i statens virksomhed foregår i åbenhed, med åbne standarder, hvor man ikke er bundet af licenser og andre ting som forudsætning for at kunne få adgang til de data.
Frank Aaen (EL), 2008-04-25:
Jamen jeg kan bare sige til statsministeren, at der kommer et ændringsforslag fra Enhedslisten, der går ud på, at hvis man synes, at mennesker skal aflønnes for deres indsats - det går vi ind for, også når det er de kongelige - bør de aflønnes for sin egen indsats og ikke aflønnes via ægtefællen.
Det er lige meget, om det er en mand eller en kvinde, så skal det være sådan, at hvis Folketinget beslutter, at nogen skal aflønnes for deres indsats, så får de pengene direkte.
Når det ændringsforslag kommer, kan statsministeren tage stilling til det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-04-25:
Jeg går hverken ind for undertrykkelse eller diskrimination eller noget.
Det, jeg blot siger, er, at i ensartede tilfælde i kongehuset bliver kvinder og mænd behandlet ensartet, og det må være udtryk for ligestilling.
Så kan det være, at Enhedslisten er af den opfattelse, at ordningen skal laves om.
Det er jo fair, at Enhedslisten synes det.
Men Enhedslisten har ikke ret i, at den ordning, der gælder, er diskriminerende hverken i forhold til kvinder eller mænd, fordi kvinder og mænd bliver i ensartede tilfælde behandlet ens.
Men jeg respekterer fuldstændig, at Enhedslisten ikke bryder sig om ordningen.
Det er fair, at man har det politiske standpunkt.
Per Clausen (EL), 2008-04-25:
Det, statsministeren mener, er altså, at hvis bare man altid sørger for, at den, der bliver gift ind i den kongelige familie, ikke har nogen selvstændig økonomi og dermed er fuldstændig afhængig af den partner, pågældende har, så er der tale om ligestilling.
Det vil sige, at hvis man bare er fuldstændig sikker på, at både mænd og kvinder, som gifter sig ind i kongehuset, bliver behandlet på samme undertrykkende måde, så er det i orden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-04-25:
Som jeg sagde før, er der tale om ligestilling, for hvad enten man bryder sig om den ordning, der er, eller ikke bryder sig om den ordning, der er - og jeg har forstået, at Enhedslisten ikke bryder sig om den er det sådan, at ordningen altså er ens for mandlige og kvindelige medlemmer af kongehuset.
Derfor er der ikke tale om diskrimination.
Alle bliver behandlet ens.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Nej, det mener vi ikke.
Det er rigtigt, at han i perioder havde en asarus, og at han brugte billederne fra Nordens mytologi og var meget optaget af det, men det var nu kristendommen, det hele byggede på.
Det billede med Loke og Thor i den sang betyder, at der skal være lighed for mennesker, for Loke som for Thor.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-04-25:
Jeg vil gerne takke for den velvillige modtagelse, som ordførerne har givet regeringens lovforslag.
Det er glædeligt, at der er så bred opbakning bag forslaget.
Der er lige en enkelt bemærkning, jeg godt vil gøre i anledning af det spørgsmål, som hr. Frank Aaen stillede, om det egentlig ikke ville være rimeligt at give en særskilt sum penge til den kommende prinsesse Marie.
Her vil jeg godt præcisere, at det, der jo er udgangspunktet her, er, at årpengebeløbet, som jo altså gives til prins Joachim, skal dække de repræsentative forpligtelser, der påhviler prins Joachim.
Jeg kan i øvrigt sige, at nøjagtig det samme gør sig gældende i forhold til prinsesse Benedikte, som årligt modtager ca. 1 mio. kr. som følge af sine repræsentative forpligtelser, men uden at der afsættes en del af den ydelse til prins Richard.
Så det er ikke noget med, at der gøres forskel på mænd og kvinder, og der sker samme behandling af lige tilfælde.
Så vil jeg i øvrigt sige, at årpengebeløbet er fastsat i samarbejde med hoffet og i overensstemmelse med hidtidig praksis, og da hoffet ikke selv har rejst spørgsmålet om særskilte årpenge til Marie, har regeringen heller ikke fundet anledning til at tage denne praksis op til overvejelse.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og håber, at forslaget vil kunne blive vedtaget i god tid inden brylluppet den 24. maj.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg er helt med på, at man kan melde sig ud af folkekirken og slippe for kirkeskatten, og så glemmer vi søfolkene, der, hvis de vil betale til kirken, er nødt til at melde sig ud af den.
Men det er så en anden lille detalje.
Mener ministeren ikke, at det er et problem, at det er staten, der står for at opkræve medlemsbidraget til denne frivillige forening?
Vi har ikke andre frivillige foreninger, som man kan få staten til at opkræve sit medlemsbidrag til.
Hvis partiet Venstre nu syntes, at det var mere praktisk, at staten stod for at opkræve medlemsbidraget til partiet, så kan man jo ikke gå til staten og spørge, om ikke man kan få det skrevet på skattebilletten.
Der ligger da en forskelsbehandling i, at nogle kan få det skrevet på, ligesom der ligger en forskelsbehandling i, at der er nogle religioner, som kan få en statsanerkendelse og særlige privilegier, i stedet for at vi siger: Religion for sig og offentlige myndigheder for sig, det skal ikke være blandet sammen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Jeg tror, hr. Martin Henriksen misforstod noget af debatten forleden dag.
Jeg sagde ikke, at jeg ikke ved, hvad der er dansk, men jeg sagde, at det at være dansk er mange forskellige ting.
Det er et begreb, som både er konkret og abstrakt.
Det er noget, der handler om hjertet, det er noget, der handler om noget juridisk, det er noget, der handler om mange ting.
Men jeg er enig i, at ikke bare det kristne, men faktisk det lutherske, protestantismen, alle de her ting er en del af, at vi i dag her i Danmark lever i et velfærdssamfund.
Jeg ved så ikke, om jeg kan sige, at det lige er på den baggrund, vi afviser forslaget i dag, sådan som hr. Martin Henriksen lægger op til.
Men jeg vil sige ja til, at den evangelisk-lutherske kirke har spillet en rigtig stor rolle for Danmark med hensyn til den retning, man har udviklet sig i, både kulturelt og trosmæssigt og faktisk også demokratisk.
Så ja, den er også en del af det at være dansk, men det er jo ikke endegyldigt på den måde, at man ikke kan tilhøre andre religioner og samtidig være dansk.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Forleden dag havde vi en forespørgselsdebat om integration her i Folketingssalen.
Der spurgte jeg så den samme ordfører, fru Sophie Hæstorp Andersen, om, hvad der var for enden af integrationen, og om Socialdemokratiet ikke var enig i, at det, det sådan måtte lede hen imod, var, at når man var færdig med integrationsprocessen, så var det, man blev dansker.
Så var det, fru Sophie Hæstorp Andersen sagde: Jeg ved ikke, hvad det vil sige at være dansker.
Så er det, jeg vil spørge fru Sophie Hæstorp Andersen om det, vi står og behandler i dag, og grunden til, at et bredt flertal i Folketinget afviser det her forslag.
Afviser vi så sådan set ikke at gå ind og røre ved noget af det, som vi vel alle sammen betragter som værende noget fuldstændig grundlæggende i danskheden?
Kan fru Sophie Hæstorp Andersen ikke bekræfte det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Jo, arbejderbevægelsen har haft meget stor indflydelse, men den har trods alt ikke så stor indflydelse, at vores tidsregning går efter arbejderbevægelsens kalender.
Vi kører ikke alene efter arbejderbevægelsens helligdage.
Vi har ikke en lukkelov, der alene tager hensyn til det.
Man kan faktisk næsten også se tilbage på lukkeloven i Danmark og sige: Jamen det var søndagen, vi valgte at holde hellig.
Det har vi gjort mange, mange år og også bakket op om politisk.
Jeg tror, at der er nogle ting, man bør anerkende har betydet rigtig, rigtig meget igennem vores historie.
Vi er villige til at diskutere, hvordan man f.eks. kan modernisere og gøre kirken mindre afhængig af staten.
Vi er interesseret i at spørge: Vi har i dag en stat, som rummer flere forskellige religioner.
Hvordan kan de få mere ligeværdige vilkår for at eksistere side om side?
Men vi har også en lang række værdier, som går ud over alt det her.
Det kan jo f.eks. netop være demokratiet, som vi jo i dag siger er en forpligtelse folkekirken lever op til.
Det kunne andre også være med til.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg spørger slet ikke om, hvorvidt nogle har opbakning eller ej.
Jeg spurgte heller ikke til, hvor mange der troede på forskellige ting.
Jeg spørger, hvad der er begrundelsen for, at religiøse foreninger skal have særbehandling i forhold til andre typer foreninger.
Så siger fru Sophie Hæstorp Andersen, at det er på grund af historie og kultur.
Hvad er det ganske kort i historien og kulturen - jeg er godt klar over, at det ikke er meget med 1 minut til at svare - der gør, at man mener, at religion skal have en særstatus i forhold til andre typer foreninger.
Der er også politiske foreninger, der har haft en meget stor betydning.
Bl.a. har ordførerens eget parti og hele arbejderbevægelsen haft meget stor betydning for samfundet i dag.
Hvorfor skal de så ikke have en særstatus, ligesom regionerne har en særstatus?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Det mener jeg sådan set der både er historiske og kulturelle årsager til at de skal.
Men jeg vil sige, at der jo i dag er rigtig meget kultur med; mange af de ting, som ordføreren for Enhedslisten nævner, er jo også nogle ting, som er kommet bl.a. på grund af den kristendom, som har været i Danmark i mange, mange år.
Jeg tror, man skal passe meget på med at skelne.
Jeg tror ikke, at bare fordi man siger, at staten ikke må være kristen, så tror man samtidig, at alt andet også er fuldstændig holdningsløst i resten af samfundet.
Danskerne i dag tror jo, og de tror på rigtig mange ting.
83 pct. af dem har faktisk valgt at bakke op om den danske folkekirke, og det er der forskellige årsager til.
Der er både trosmæssige, kulturelle og historiske årsager til det.
Det synes jeg man bør anerkende.
Jeg kan ikke komme i tanke om nogen håndboldklub, der har så stor opbakning, som den danske folkekirke i virkeligheden har i vores samfund i dag.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor Socialdemokraterne mener, at religion skal have en særstatus.
Hvorfor skal religiøse foreninger have en særstatus i forhold til andre typer foreninger?
Selvfølgelig skal der være religionsfrihed, og folk skal have ret til at samle sig i de trossamfund, de nu har lyst til.
Men hvorfor skal de have en særstatus i forhold til andre, der danner foreninger?
Det kan være skakforeninger, eller det kan være fagforeninger, eller det kan være politiske foreninger eller alle mulige andre foreninger, hvor folk går sammen litteraturklubber eller andet.
Hvorfor skal de religiøse foreninger have en særstatus i forhold til andre typer foreninger?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Grundloven bør jo sikre folkekirkens selvstyre, men den bør også sikre religionsligheden, som vi siger, og derfor vil vi gerne diskutere, hvordan den så kan komme til at gøre det.
Vi mener, at man godt kan få en større lighed uden at sætte det over styr, at der netop er en historisk årsag til, at vi har den evangelisk-lutherske kirke i Danmark som den statskirke, som er det vigtige for os, og at der er historiske og kulturelle årsager til, at man selvfølgelig også skal kunne kigge på det.
Men vi synes, der er mange andre ting, der bør stå til diskussion på det her område: Hvorfor skal staten være så styrende i folkekirkens liv i dag, hvorfor kan medlemmerne, som jo netop betaler 90 pct. af midlerne, ikke få en større kontrol med mange af tingene, uden at man af den årsag behøver at gå på kompromis med forkyndelsesfrihed og andre ting, som jo i dag ligger uden for menighedsrådenes indflydelse?
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Det drejer sig jo altså stadig væk om at indføre trosfrihed.
Nu talte ordføreren ganske vist ikke om total trosfrihed, men skal man have det, kan det jo kun ske ved at fjerne grundlovens § 4, som siger, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten.
Der er ét kirkesamfund, der af historiske grunde har en særstilling - af historiske grunde.
Hvis nu man gennemførte det, som fru Sophie Hæstorp Andersen er inde på, så det blev alle religiøse samfund, der skulle understøttes af staten, bl.a. ved at staten hjalp dem med at opkræve medlemskontingenter, bliver det jo noget mærkeligt abstrakt noget, for det er jo ikke på nogen måde historisk begrundet.
Så spørger jeg: Hvorfor så egentlig kun religiøse sammenslutninger, hvorfor ikke f.eks. håndboldklubber?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Jeg har jeg godt før hørt påstanden om, at Socialdemokratiet i virkeligheden vil afskaffe § 4 i grundloven, og at vi sætter staten til at blive helt lige med alle andre.
Men det er ikke korrekt.
Vi er åbne over for, at man fortsat kan støtte folkekirken som den statskirke og som den religiøse del af vores grundlov, som den er.
Vi vil også godt give mulighed for, at man f.eks. vil kunne støtte de mange kirker, men på en anden måde, end vi ser det i dag.
I dag er det jo typisk sådan, at staten giver et tilskud til præstelønninger, og præster bliver så statstjenestemænd.
Det kunne måske være interessant at se, om ikke tiden er løbet fra den ordning, og om vi kunne finde andre måder.
Er det via bloktilskud, eller er det noget andet, vi hellere skal gøre, så der blev en større frihed?
Det er ikke sådan, at vi ser det som en komplet lighed, men vi vil arbejde hen imod, at andre religioner langt hen ad vejen får samme muligheder, som folkekirken har i dag, hvis de er interesseret i at leve op til de pligter, som folkekirken har i dag, og det er der jo mange der ikke kan.
Der er mange trossamfund i dag, man f.eks. ikke kan melde sig ud af.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg havde nu også ventet, at Socialdemokraterne ville afvise det her fuldstændig forvrøvlede forslag.
Men jeg vil godt spørge fru Sophie Hæstorp Andersen om noget af det, som ordførertalen indeholdt.
Det er det med, at man siger, at man vil bevare folkekirken, men man vil ikke adskille stat og kirke, men man vil have indført mere lighed.
Det vil sige, at Socialdemokratiet i og for sig bryder med det grundfæstede danske princip om, at vi har trosfrihed, men vi har ikke troslighed, fordi folkekirken har en særstilling ifølge grundloven.
Hvis Socialdemokraterne vil have lavet det om, er fru Sophie Hæstorp Andersen givetvis indforstået med, at det kræver en grundlovsændring.
Så spørger jeg: Hvorfor skal det så kun gælde religiøse foretagender, hvorfor skal staten ikke indkræve kontingent for håndboldklubber, syklubber og andre klubber?
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Der blev sagt mange fornuftige ting, synes jeg, og også nogle ting, som var ufornuftige, men det lader vi nu ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget, som jeg synes er et paradoks.
For på den ene side siger Socialdemokraterne, at de vil fastholde det fællesskab, der er mellem folkekirken og staten, og på den anden side siger de, at der alligevel er nogle bånd, vi skal løsne hen ad vejen, at vi skal skabe lighed mellem regionerne osv.
Og der er også nogle ting, som ligger i folkekirkeregi, og som man kan se på om man kan flytte over i et andet regi.
Jeg forstod også, at man ville løsrive konfirmationsforberedelsen fra folkeskolen.
Jeg ved, at Socialdemokraterne flere steder i kommunerne arbejder på at gennemføre det og også nogle steder har gennemført det med venstrefløjen.
Er det ikke underligt, at man fra Socialdemokraternes side siger, at man vil fastholde den status, folkekirken har, men samtidig så på forskellige måder vil løsne de bånd, som der f.eks. er mellem folkeskolen og folkekirken og mellem staten og folkekirken?
For så gør man jo netop den ordning, som vi har, åben for angreb fra bl.a. venstrefløjen, som ønsker en løsrivning.
Så hvorfor står Socialdemokraterne ikke bare fast på, at den ordning, vi har, egentlig er en fornuftig ordning?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Det er så der, vi er uenige.
For netop ved indimellem at kigge fordomsfrit på nogle af de institutioner, man efterhånden har opbygget omkring folkekirken, ved at prøve at modernisere dem, ved at prøve at gøre dem til noget, der også giver mening i folks liv og i den debat, vi nu har i dag, mener vi faktisk, at vi er med til at udvikle folkekirken og stadig væk gøre den til en folkelig kirke, hvor der er rummelighed og plads til alle.
Derimod frygter jeg personligt, at hvis man netop bare fastfryser det billede og de traditioner, der nu har udviklet sig omkring kirken og kirkens praksis og dens højtidelighed og andre ting, så vil man netop risikere, at de mennesker, som ønsker en fuldstændig adskillelse mellem religion og stat og tro osv., vil få vind i sejlene på et tidspunkt.
Så jeg tror, det er vigtigere, at man prøver på at modernisere kirkens virke, for at sikre sig, at man også har den i fremtiden.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-25:
SF støtter, at regeringen skal foretage de nødvendige ændringer i administrative forskrifter, der skal have til opgave at udføre de her seks punkter i det her forslag, og at der så i bemærkningerne står nogle ting, som kan være mere eller mindre heldige, er så det, det er.
Men SF kan fint støtte de her ting, der ligger i Enhedslistens forslag, nemlig at regeringen skal tage initiativ til at gøre noget for at ligestille religiøse trossamfund i Danmark.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg må sige, at jeg synes, der var betydelig mere sans for folkelig sammenhæng i Socialdemokratiets tale end i det, vi hørte her.
Jeg vil godt spørge fru Pernille Vigsø Bagge, og jeg spørger, fordi jeg er noget forbløffet over det, jeg har hørt: Når SF støtter Enhedslistens beslutningsforslag, betyder det så virkelig, at SF kan æde det her råt, spækket med besynderlige historiske oplysninger, f.eks. at demokratiet blev etableret bl.a. ved at trænge kirkens dominans tilbage?
Fru Pernille Vigsø Bagge er teolog og præst og ved formentlig godt, at Mynster og Monrad og Grundtvig, de tre fremtrædende gejstlige, der var medlemmer af den grundlovgivende forsamling, ville blive højst forbløffede over den oplysning her, og sådan kunne man blive ved.
Er det virkelig sådan, at SF kan overtage og spise det her stykke papir?