runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-30:
Jeg har ikke yderligere kommentarer.
Jeg ser frem til samarbejdet.
Jesper Petersen (S), 2015-10-30:
Jeg synes såmænd bare, at det i min ordførertale var rimeligt at prøve at sætte det lidt i historisk kontekst.
Da vi overtog regeringsmagten i 2011, var man jo i fuld gang med at lægge den mere manuelle inddrivelse ned og gå over til et fuldautomatisk inddrivelsessystem.
Det var et meget ambitiøst projekt.
så er jeg overbevist om, at Venstre havde været der som en mis og havde sagt: Hvad laver I?
Vi har investeret så mange penge i det her og nu skrotter I det bare, fordi I ikke lige tror på det.
Der måtte et grundigt arbejde til.
Vi forsøgte at rette op på det og lavede så rapporter for at finde ud af, hvordan det gik med det.
Og derfor måtte skatteministeren meget rigtigt træffe den beslutning, han har truffet.
Men vil fru Louise Schack Elholm ikke bare bekræfte, at det var under Venstreregeringen, at man opfandt hele det her projekt, der skulle gøre det fuldautomatisk, og at det selvsagt lå som en opgave at forsøge at få det ført ud i livet, da man måtte slippe regeringsmagten i 2011?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Tak til ministeren og til ordførerne for at stille op til denne vigtige debat.
Jeg vil nu begrunde forespørgslen.
Baggrunden for denne forespørgsel er, at det inden Folketingets åbning blev bebudet, at Dagpengekommissionen ville offentliggøre sine anbefalinger den 19. oktober.
Derfor ønskede vi i Enhedslisten, at der blev indkaldt til en hasteforespørgselsdebat, som så kunne afholdes dagen efter offentliggørelsen af kommissionens rapport.
Formålet var at få en åben debat her i Folketingssalen, inden de politiske forhandlinger gik i gang, således at de mange tusind mennesker, det drejer sig om, kunne få et billede af, hvor partierne stod, inden de rullede gardinerne ned.
Desværre var det kun SF og Alternativet, der ønskede en hurtig debat her i salen af kommissionens anbefalinger – og tak til de to partier for det – og det var desværre ikke nok til at kunne gennemføre en hasteforespørgsel, der kræver opbakning fra flere partier.
Tre andre partier havde mere lyst til meget hurtigt at sætte sig sammen, hvis ikke de allerede havde gjort det inden, og lave et forlig i al hast, som blev præsenteret for offentligheden den 22. oktober – 3 dage efter offentliggørelsen af kommissionens rapport.
Det gør jo kun dagens forespørgselsdebat endnu mere aktuel.
Det kommer sikkert ikke bag på forligspartierne, at hvis det står til Enhedslisten, kommer den her debat i høj grad til at dreje sig om konsekvenserne af det forlig, de tre partier har indgået, med følgende spørgsmål som udgangspunkt: Er problemet løst?
Er der nogle reelle svar til de mange tusinde, der har mistet deres dagpengeret, og de mange tusinde, der kommer til at miste den fremover?
Er der nogle svar til de mange, der må leve på kontanthjælp eller uden forsørgelse, når de har mistet dagpengeretten?
Er det rimeligt, at det er de ledige selv, der skal finansiere de forbedringer, der ligger i forliget, gennem indførelse af karensdage og drastisk nedsættelse af dimittendsatsen?
Er der skabt grundlag for det, som alle siger de gerne vil have, nemlig et trygt dagpengesystem, som kan genskabe den tryghed, som lønmodtagerne mistede, da VKO-partierne vedtog deres dagpengereform i 2010?
Og hvis det ikke er tilfældet, hvordan når vi så frem til det?
I Enhedslisten ser vi frem til en god debat.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-30:
10.000 kr. er mange penge for mig, og 1 mia. kr. er rigtig mange penge, så selvfølgelig er det noget, vi skal tage alvorligt, og kommunerne skal have mulighed for at løfte deres inddrivelsesopgave.
Kommunerne er faktisk ret godt stillet i forhold til nogle af de andre, der sender fordringer ind til SKAT og til staten.
De er nemlig garanteret en vis sum penge, afhængigt af hvilket fordringsbeløb det er.
Men jeg vil gerne være med til at diskutere det, hvis Kommunernes Landsforening eller enkelte kommuner ønsker mere frihed i løsningen af den opgave.
Heldigvis er det for kommunerne mere en likviditetsudfordring, end at det sådan rammer dem på velfærden.
For der er jo aftalt en samlet ramme for kommunernes økonomi, og der vil det her spille ind på likviditetsdelen, men ikke på, hvor mange penge kommunerne reelt må bruge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-30:
Den måde, ministeren omtalte den gældsinddrivelse på, som er ude i kommunerne, lød lidt, som om det er en slags småpenge.
Jeg vil bare godt have ministeren til at gøre det klart, at det ikke er det.
Er ministeren ikke enig i det?
Nå, men det er jeg glad for at ministeren afviser, for i det store billede er det selvfølgelig en mindre andel, men mener ministeren ikke – bare for at få det præciseret – at når det handler om 2-3 mia. kr. for kommuner, der er så hårdt spændt for, som de er, så har det konsekvenser for kommunerne, hvis de ikke får inddrevet de her penge
Det kan mærkes derude.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-30:
Jeg synes, vi skal behandle folk lige, og hvis man har gæld, er der jo en årsag til det.
Det er man ansvarlig for.
Derfor vil jeg ikke være med til at lave den sondring, som hr. Pelle Dragsted lægger op til.
Jeg tror, at det ønske, som nogle har fremført, angår folk, der er dømt for kriminalitet og har store sagsomkostninger, men ingen betalingsevne.
Og de er jo en del af den her inddrivelsesgæld og nogle af dem, som ville slippe.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Ministeren siger, at det her skal finansieres.
Men der er det særlige med SKAT, og det er jo det, der gør det her forløb så grotesk og absurd, at når vi skærer ned i SKAT, har det haft de konsekvenser, at vi ikke har fået flere penge i kassen, men færre penge i kassen.
Hver eneste ansat i SKAT tjener sin egen værdi hjem utallige gange.
Det er jo derfor, at det her ikke bare er et politisk spørgsmål.
Enhver kan se, at det, der er foregået i de sidste årtier, bare har været, undskyld mig, ubegavet, dumt og helt forkert.
Men mit sidste spørgsmål går i en anden retning.
Jeg var inde på det her med social differentiering.
Hvordan vil regeringen se på at sige, at der er grupper som f.eks. førtidspensionister og folkepensionister, som aldrig bliver i stand til at betale deres gæld, fordi de ikke har udsigt til en indkomstfremgang?
Man kunne differentiere i forhold til den her udskydelse.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-30:
Hvis Enhedslisten stiller et spørgsmål, svarer jeg jo som minister så oplysende, som jeg overhovedet kan.
Man skal lige huske på, at de der mange tusinde medarbejdere ville skulle finansieres et eller andet sted.
Jeg anerkender, at det kan være lidt kedeligt i sådan en ressourcediskussion, som rød og blå blok ofte har med hinanden.
På den ene side siger nogle, at vi ikke skal tilføre flere ressourcer, og at vi bare skal gøre det mere effektivt.
På den anden side siger de andre, at vi skal tilføre flere ressourcer, for så vil alt gå godt.
Altså, verden er lidt mere nuanceret, og det bekræftes også af Jørn Rise, der er formand for en af de store fagforeninger i SKAT, der anerkender præmissen om, at de der nye inddrivelsesmedarbejdere bliver rekrutteret over de næste 2 år.
Det gør de, fordi de mennesker, man har brug for, ikke findes derude, fordi pantefogeduddannelsen jo ikke eksisterer længere.
Så man kan ikke bare gå ud og finde 1.000 eller 2.000 eller 3.000 personer til at løse den her opgave.
De skal først uddannes.
Det er derfor, at det er den vej, som anvises i lovforslaget, der er den mest farbare vej efter min opfattelse.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Det er en uskik, siger ministeren, og det har stort set alle i debatten jo været enige om, nemlig at der er nogle problemer her af retssikkerhedsmæssig natur, Men det handler helt basalt om, at mennesker i længere tid vil have en uvished om, hvordan deres økonomi ser ud.
Og det er jo ubehageligt for os alle sammen at stå i den slags situationer.
Det er også derfor, jeg bliver ved med at bore lidt i det her med, at det af bemærkningerne fremgår, at hvis ikke man vedtager det her lovforslag, vil det medføre, at man skal ansætte nogle flere.
Altså, en løsning kunne med andre ord være i stedet at øge antallet af medarbejdere.
Jeg har selvfølgelig hørt, hvad ministeren siger om, at det ville være flere tusinde.
Så kan man sige, at det jo også er flere tusinde medarbejdere, der er blevet afskediget i SKAT gennem de sidste årtier, så måske er det det behov, der reelt er.
Det er en frygt, som jeg tror mange, der kender til it-udvikling, kan sidde med.
Er det her problem løst om 3 år?
Eller vil vi stå i samme situation igen?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Kan vi under udvalgsbehandlingen få en opgørelse over, om man, hvis man nu ansatte 1.000 medarbejdere, så kunne nedbringe den her udskydelse til kortere tid – og videre ud ad den tangent?
Hvad er det for et behov?
Hvor mange medarbejdere er det, der vil skulle til for at løse det her problem?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-30:
Der er to elementer i spørgerens spørgsmål.
Det ene element er, at det er ufravigeligt at sige, at der er sket et ledelsessvigt i SKAT med hensyn til et it-system.
Det er der jo sket.
Man har ladet et system køre, og det har ikke fungeret.
Og så traf regeringen en beslutning for en måneds tid siden om at skrotte det.
Det skete i samråd med Kammeradvokaten osv., og det var for øvrigt en ganske fornuftig beslutning, men der er jo sket et ledelsessvigt.
Det er der.
Den anden del af spørgsmålet handler om ressourcer.
Jamen min holdning er den, at man skal inddrive de fordringer, som folk skylder.
Det må man bruge de ressourcer på, som er nødvendige.
Jeg synes, SKAT har mange ressourcer.
Jeg er ikke direktør i SKAT eller minister.
De må afgøre, hvordan de bruger ressourcerne.
Alternativet kunne være, som jeg nævnte her, at kommunerne fik en større mulighed for selv at inddrive de fordringer, og at man også lod private firmaer inddrive de fordringer.
Det har vi jo professionelle firmaer til at gøre, for selvfølgelig skal de penge ind i kassen, når folk skylder det offentlige penge.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Det er muligt, at der også er tale om et ledelsessvigt, men sagen er jo den, at man, inden et system fungerede på grund af de nedskæringer, som har regnet ned over SKAT i årtier, simpelt hen ikke var i stand til at løse den her opgave, fordi it-systemet ikke virkede og man havde skilt sig af med de medarbejdere, der kunne løse opgaven manuelt, inden man var sikker på, at det virkede.
Der hviler et politisk ansvar på skiftende skatteministre og skiftende regeringer.
Det synes jeg er meget forkert at prøve at løbe fra.
Men jeg synes ikke, jeg fik et helt klart svar på mit spørgsmål, nemlig om ordførerens parti er parat til, hvis det kan løse problemet, at tilføre de nødvendige medarbejdere til SKAT til at foretage en manuel inddrivelse, som gør, at man ikke behøver at udskyde den her forældelsesfrist.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-30:
Jeg er ikke nok inde i spørgsmålet om ressourcer i SKAT, med hensyn til hvor mange mennesker der er brug for for at kunne løse den opgave, men jeg konstaterer, at man udskyder forældelsesfristen fra om nogle få uger, så man kan i hvert fald ikke nå det inden uanset hvad.
Så det er jo fejl i et it-system, som man ikke har grebet ind over for tidligere, men det er så en ledelsesopgave i SKAT at sørge for, at de penge kommer i kassen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Sjusk i SKAT, siger ordføreren.
Det sjusk i SKAT skyldes vel i meget høj grad de politiske rammer, som ordførerens parti bl.a. i VK's periode var med til at sætte for SKAT.
Jeg synes, det er lidt frækt at tørre det her af på medarbejdere og ledere i SKAT, når virkeligheden er, at et politisk flertal herinde har sparet SKAT sønder og sammen med de resultater, vi nu står over for, men lad nu det nu ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det forhold, at der i bemærkningerne til lovforslaget står, at hvis man havde ansat tilstrækkeligt med personale i SKAT, kunne man faktisk have undgået at indskrænke borgernes retssikkerhed.
Det er i hvert fald sådan, jeg umiddelbart forstår bemærkningerne.
Er ordføreren parat til at gå den vej i stedet for for at kunne sikre, at det ikke er borgerne, men os som politikere herinde, der tager ansvar for at få rettet op på den skandale, som er sket på grund af de besparelser, der har været?
Jesper Petersen (S), 2015-10-30:
Jeg skal starte med at beklage, at da det ligesom blev gjort klart, at hr. Martin Lidegaard ikke var mødt, var der en god grund til det.
Jeg er blevet bedt om som afrunding på min ordførertale at meddele De Radikales støtte til forslaget.
Det glemte jeg, men nu er det ført til referat, og det beklager jeg over for hr. Martin Lidegaard at jeg forsømte.
Derudover vil jeg stille ordføreren et spørgsmål om det her med ressourcer.
Jeg er ikke enig med Enhedslisten i, at det er så nemt lige med den akutte problemstilling.
Men flere andre ordførere, mig selv inklusive, har ligesom tilkendegivet over for skatteministeren, at var der behov for mere end dem, der er disponeret med i den forståelse, der er nu, så var man klar til at bakke op om det.
Jeg ville egentlig bare høre, om Det Konservative Folkeparti også ville være klar til at bruge de ressourcer, det umiddelbart ville koste at have det mandskab, der skal til for at løfte den her manuelle opgave de kommende år.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-30:
Det er jo regeringens prærogativ at prioritere de ressourcer, der er til rådighed.
Jeg er ikke klog nok til at gøre mig til dommer over, hvor mange ressourcer der er brug for, men princippet om, at man selvfølgelig skal inddrive de fordringer, som folk skylder, er vigtigt og afgørende, også for et retssamfund.
På samme måde som jeg er betænkelig ved, at man bare udskyder en forældelsesfrist, ville jeg også være betænkelig ved, at man opgav nogle fordringer.
Det er jo principielt ekstremt vigtigt, at folk, der skylder det offentlige penge, selvfølgelig betaler, for det er den samlede kasse, det er finansieringen af hele vores samfund, som ryger.
Men det må være op til en vurdering hos regeringen af, hvad der er brug for af ressourcer.
Det ved jeg slet ikke nok om.
Jesper Petersen (S), 2015-10-30:
Jeg kan heller ikke sige på decimalen, hvad der måtte være behov for yderligere.
Det, der har været tale om, er, at jeg og andre i debatten i dag har tilkendegivet, at skulle skatteministeren nå frem til, at det, der er disponeret med i den forståelse, som begge vore partier er en del af, ikke er tilstrækkeligt, så vil man også være klar til at bakke det op, hvis der kommer ønsker om at anvende flere ressourcer til at kunne foretage ordentlig manuel inddrivelse.
Så jeg beder ikke ordføreren om at sætte tal på, hvad det måtte være, men blot om at give en forhåndstilkendegivelse om, at det her er så vigtigt, også for Det Konservative Folkeparti, at man vil være klar til at prioritere det økonomisk, hvis ønsket måtte komme fra regeringen.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-30:
Altså, hvis regeringen kommer med et sådant ønske, er det jo, fordi den har vurderet, at der er brug for den allokering af ressourcer, fordi den vil inddrive de fordringer, og så vil vi selvfølgelig se positivt på det.
Vi har ikke nogen forudsætninger for at vide, hvor mange der skal placeres hvert sted i SKAT.
Det er regeringen, der har den forudsætning ved hjælp af SKAT og departementet.
Så vi vil selvfølgelig lytte konstruktivt til det, hvis regeringen kommer med sådan et forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Det ændrer bare ikke ved, at man nu laver noget, der trækker i den modsatte retning.
Og det synes vi i Liberal Alliance er ærgerligt.
Men kan Venstre så ikke ligesom uddybe: Hvor er det ellers, at beskæftigelsen skal øges?
Og hvad er Venstres ambition egentlig på det område?
Hvor meget skal beskæftigelsen øges?
Hvad har Venstre af ambitioner?
For hvis en dagpengereform ikke skal øge beskæftigelsen, hvad skal så?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Vi vil fortsætte med at lave reformer og aftaler, som kan øge beskæftigelsen og som kan øge væksten.
I den her situation var der jo ikke længere noget flertal bag den tidligere dagpengereform fra 2010.
Så udgangspunktet kunne jo også godt være, at muligheden for den forbedring, vi lavede tilbage 2010, der netop øgede beskæftigelsen med op til 15.000, slet ikke er til stede.
Nu har vi lavet en dagpengeaftale, som reducerer det en anelse, men der er stadig væk et plus på 14.000 personer.
Så jeg synes sådan set kun, at det her er en rigtig god aftale, der ligesom understreger, at det, vi gjorde i 2010, var det rigtige.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Igennem de sidste år før valgkampen gjorde Venstre meget ud af at understrege, hvor vigtigt det var, at færre i Danmark var på overførselsindkomst, at flere kom ind på arbejdsmarkedet, og at vi øgede velstanden i Danmark.
Det blev der snakket meget om, og stort set hele Venstres valgkampagne var tilrettelagt med det som tema.
Nu laver man så en dagpengereform, som mindsker beskæftigelsen.
Og så ved jeg godt, at ordføreren vil sige: Ja, jo, men den understøtter jo den dagpengereform, der blev lavet i 2010.
Men den reform var jo lavet, den stod fast, og den øgede isoleret set beskæftigelsen med 15.000 personer.
Det, man gør nu, er at lave en aftale, der trækker i den forkerte retning.
Der vil på grund af den her aftale til hver en tid være 840 flere på dagpenge, end hvis man ikke havde lavet den.
Hvordan hænger det sammen med, at Venstre har understreget vigtigheden af, at vi øger beskæftigelsen markant i Danmark?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Nu ligger der en aftale, hvor man sætter dimittendsatsen lidt ned for dem, der ikke er forsørgere, og dem, der er forsørgere, får lidt mere i dimittendsats.
Det har vi ikke nogen problemer med i Venstre.
Det er lidt dyrere at være forsørger end ikke at være forsørger, så vi har sådan set ikke nogen problemer med den skelnen, vi har lavet i dagpengesystemet, for så vidt angår dimittendsatsen.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Jamen jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at hr. Hans Andersen vil stå ved forliget, som Venstre har indgået.
Nu bidrog ordføreren heldigvis også til at ville stå ved, at man har brudt et klokkerent løfte om, at man ikke ville pille ved satsen, for ordføreren nævnte jo selv, at den har man så godt nok pillet ved, men at det dog var dimittendsatsen.
Men det er jo også en del af vores dagpengesystem.
Så i den forstand vil jeg sige, at jeg både har respekt for, at I står ved de aftaler, I indgår som parti, men i øvrigt også for, at ordføreren nu faktisk siger, at okay, det var så et brud med, hvad vi lovede tidligere.
Jeg kunne godt tænke mig lige at få en hurtig replik på, hvordan Venstre har det med, at man indfører karenstidskriterier i et forsikringssystem.
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Nu kommer der til at være en del gentagelser, men det afspejler de spørgsmål, der her bliver stillet.
Der er jo ikke tale om, at vi generelt skærer i dagpengene.
Der bliver tilført 300 mio. kr. ekstra til dagpengesystemet.
Den generelle dagpengesats, som vi alle sammen kender, og som er den, man taler om, når debatten kører, bliver der jo ikke ændret ved.
Så er det korrekt, at der bliver ændret på dimittendsatsen i den her aftale, men det vil jeg gerne stå ved.
Jeg vil gerne stå ved, at vi piller ved en forsikring mod ledighed, som man i øjeblikket kan få ved at melde sig ind, inden man er færdig med sit studie, og som man så kan gå på, inden man i øvrigt har haft et job endnu.
Det vil jeg gerne stå ved – ja.
I forhold til karensdag kan man jo sådan set undgå den ved at tage job af kortere varighed i selve dagpengeperioden.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Jeg lægger mig lidt i den samme strøm.
For hr. Lars Løkke Rasmussen var jo klar nok – men dengang var der også valg – i forhold til at garantere befolkningen, at der ikke ville blive rørt ved dagpengeniveauet.
Er det så løftebrud, eller er det sminke, når man bagefter laver forskellige niveauer?
Altså, så indfører man bare en sænkelse af dimittendsatsniveauet.
Det er da ubestrideligt blevet sænket.
Er det ikke korrekt?
Det er det ene.
Det andet er, at hvis man alligevel taler om karensdage og regner med, at de fleste mennesker vil løbe ind i dem, vil det jo i praksis for dem derude betyde en sænkelse af deres dagpenge.
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Det kan jeg bestemt ikke.
Vi står tilbage med en situation, hvor der bliver tilført flere penge til dagpengesystemet.
I øjeblikket tror jeg staten bruger i underkanten af 10 mia. kr. årligt på at understøtte dagpengesystemet, og her bliver der så tilført yderligere 300 mio. kr.
Der er bestemt ikke tale om nedskæringer.
Så der er bestemt ikke tale om løftebrud her.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg er glad for, at ordføreren satte tingene lidt i perspektiv, ved at ordføreren ridsede alle de her skattelettelser op, man ville give til erhvervslivet – i virkelighedens verden aktionærerne – men at man kun kunne finde 300 mio. kr. til de arbejdsløse.
Jeg tror, at ordføreren nåede langt over 1 mia. kr. i alle de gaver, man ville give aktionærerne, hvis det kan gøre det, men man kunne kun finde 300 mio. kr. til de arbejdsløse.
Så tak for lige at ridse det op.
Mit spørgsmål er: Er Venstre tilfreds med, at man nu har fået Socialdemokraternes underskrift på, at der kun skal være en 2-årig dagpengeperiode, at genoptjeningskravet stadig væk skal være et helt år, at der ikke er rettet op på den voldsomme nedskæring af de supplerende dagpenge, som VKO-partierne gennemførte, og at det hovedsagelig er de ledige selv, der betaler for de forbedringer, der også er i systemet?
Er ordføreren rigtig glad for og tilfreds med, at Socialdemokraterne nu har skrevet under på det?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Tak for de gode spørgsmål.
Venstre er meget tilfreds med, at vi nu kunne lave en aftale, der støttes af en bred kreds af partier i Folketinget.
Det skaber sådan set ro og stabilitet.
Jeg har da respekt for, at et parti som Socialdemokraterne går ind og tager ansvar for, at vi har et dagpengesystem, som man kan stole på, og som man også ved hvordan vil se ud i morgen og i overmorgen.
Det er jeg sådan set meget tilfreds med.
Jeg tror også, vi og Socialdemokraterne er enige om, at vi har en dagpengeperiode på 2 år.
Det var jo sådan set også nærmest forudsætningen for arbejdet i den dagpengekommission, som den tidligere regering nedsatte – det var ikke os, der nedsatte den.
Men jeg tror sådan set, at Socialdemokraterne også er tilfredse med den aftale, der er lavet.
Ellers havde de jo heller ikke indgået den.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Kan jeg udlægge det sådan, at tilfredsheden bunder i, at nu har Socialdemokraterne skrevet under på et forlig, der betyder, at Venstre har fået vetoret i spørgsmålet om, om der f.eks. skulle være en længere dagpengeperiode, og om man skulle ændre på kravene til genoptjening af dagpengeretten, og om man skulle genoprette tingene i forhold til supplerende dagpenge?
Har Venstre fået en vetoret dér, sådan at hvis Socialdemokraterne skulle få ambitioner om at lave nogle forbedringer, så er de nødt til at opsige forliget og prøve at skaffe sig et andet flertal?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Jeg ser frem til, at vi i samarbejde med Folketingets partier laver en jobreform.
Vi har taget de første skridt i forhold til at lave et kontanthjælpsloft, også sammen med Liberal Alliance.
Men det skal følges op af, at vi til foråret får sat skatten på arbejde ned og især skatten ned i forhold til de mennesker, der har de laveste lønindkomster, således at det altid kan betale sig at arbejde.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Nu er det ikke så mange måneder siden, at vi var i valgkamp, og der var den nuværende statsminister Lars Løkke Rasmussen i en debat med den daværende statsminister, nuværende næstformand for Folketinget, om netop dagpengene.
Her sagde hr. Lars Løkke Rasmussen: Vi har ikke tænkt os at pille ved dagpengeniveauet.
For at være helt sikker spurgte intervieweren, Poul Erik Skammelsen: Er det et løfte?
Ja, det er det, replicerede hr. Lars Løkke Rasmussen.
Der er meget snak om, at tilliden til politikere er dalende, og det tror jeg vi alle sammen kan være bekymrede over.
Tror ordføreren, at den slags løftebrud, som det her er udtryk for, vil øge eller sænke den almindelige tiltro til, at man kan tro på, at hvad politikerne siger før et valg, også vil gælde efter et valg?