runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Jeg slår ikke plat på det, jeg stiller nogle helt konkrete spørgsmål, som ordføreren ikke vil svare på.
Jeg vil gerne høre: Er det undersøgt, om de medarbejdere kan genansættes og lave den opgave?
Eller er det undersøgt, om det firma, som har sendt breve til Folketingets medlemmer af Grønlandsudvalget, kan løse opgaven, så vi kan overholde den aftale, der er indgået?
Villum Christensen (LA), 2016-05-17:
Men jeg siger bare, at jeg vil undre mig meget, hvis det er 14 navngivne personer, det hele står og falder med, og at jeg også vil undre mig meget, hvis ikke regeringen gør alt, hvad den overhovedet kan.
For hvorfor skulle den ikke gøre det?
Det er derfor, jeg siger, at det sorterer under afdelingen for politisk fnidder, for jeg ser ikke de store forskelle.
Hvem i alverden skulle ikke have interesse i at løse sådan et problem hurtigst muligt?
Som jeg har forstået det, handler det jo ikke om økonomi, men det handler om at få det løst, og lur mig, om det ikke nok skal blive løst.
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Nu er det jo et stykke tid siden, regeringen lavede planen om at udflytte.
Og det er også ved at være noget tid siden, at det blev offentliggjort, at det faktisk var en alvorlig situation.
Det kan godt ske, at ministeren har undersøgt det – jeg ved det ikke.
Jeg vil ikke slå politisk plat på, om han har undersøgt det eller ej.
Han har sagt, at han har undersøgt det og ikke har kunnet finde en løsning.
Hvis Villum Christensen så tror, at det har han nok ikke alligevel, så må I klare det indbyrdes.
Jeg vil bare gerne vide: Hvad mener Villum Christensen egentlig, når det kommer til stykket?
Hvis ikke det kan lade sig gøre, er det så bare okay og helt fint, at vi har en regering, der ikke har vist rettidig omhu og sørget for, at tingene er i orden, før de begynder at eksperimentere med de her ting?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Jeg kan sige det således, at det ikke indgår i regeringens overvejelser ikke at flytte styrelsen til Aalborg.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Mange tak til ministeren.
Jeg synes stadig væk, at det fremgår en lille smule uklart, hvad det er, man konkret har tænkt sig at gøre.
Altså, det er jo sådan det lange seje træk, kan man sige, at man vil sikre, at der kommer nogle kvalificerede medarbejdere, men at det også tager rigtig lang tid, før de er ordentlig klædt på til at løfte opgaven.
Derfor hæfter jeg mig ved den formulering, som ministeren kommer med, om, at det er inden for et par år.
Der var nogle af de andre ordførere, som også spurgte lidt ind til det, altså hvor lang tid vi snakker om, og jeg synes stadig væk det er meget uklart, hvad det er, man helt konkret har tænkt sig at gøre for at gøre det yderste, man kan, for at sikre, at de her søkort kommer på plads inden for den aftalte ramme.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Jeg kan sige således, at det er min klare opfattelse, at Geodatastyrelsen gør det bedste, de overhovedet kan.
De er meget optaget af at løse den her opgave, og det er et langt sejt træk, fordi de her medarbejdere får man ikke bare lige uddannet og givet de nødvendige kompetencer fra den ene dag til den anden.
Det er også helt afgørende for mig som minister at fastholde, at det her arbejde – søkortopmåling – skal være på et højt, højt fagligt niveau.
Selv små fejl kan have fatal betydning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Jeg skal nok gøre det kort.
Det er efterhånden lidt sent på aftenen.
Jeg vil gerne sige tak til alle ordførerne og mange tak til hr. Christian Juhl fra Enhedslisten og hr. Magni Arge fra Tjóðveldi, som har bakket op om den her forespørgsel.
Jeg vil også gerne sige tak til ministeren.
Jeg ser trods alt, at der er en eller anden form for åbning.
I forhold til det at få lavet søkort i Grønland handler det jo ikke om partipolitik eller blokpolitik.
Det er i virkeligheden noget, som der er bred opbakning til.
Det synes jeg også at den her forespørgsel egentlig rigtig godt viser.
Der er et ønske bredt om at finde en løsning, også gerne inden 2018.
Det er trods alt det, vi kan tage med os fra den her forespørgsel.
Så vil jeg også gerne sige, at jeg meget gerne vil sende det materiale fra den her grønlandske virksomhed til ministeren eller i hvert fald til ministeriet.
Jeg har svært ved at se en varetagelse af de fælles interesser i den vedtagelsestekst, som er lagt frem fra de øvrige partier, og særlig de grønlandske interesser har jeg rigtig svært ved at se.
Jeg synes, det skinner meget igennem, at det bliver nogle danske interesser, som bliver varetaget.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Jeg har en følelse af, at der trods alt er bred opbakning til at finde en løsning.
Vi har måske ikke løsningen her og nu, det er et bredt ønske, at der kommer en løsning på det.
Så mange tak.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Tak for det, og tak for ordførerens engagement.
Nu nævner ordføreren så lige, at vi har tradition for at støtte op om de forslag til vedtagelse, der kommer, når Grønland f.eks. fremsætter et forslag til vedtagelse.
Det er noget vi bifalder i Venstre.
Udfordringen var så, at den vedtagelse, som blev fremsat, var en vedtagelse, som vi netop siger desværre ikke kan lade sig gøre.
Det beklager vi, og derfor vil vi gerne gå så langt som muligt.
Derfor er mit spørgsmål: Kunne man forestille sig, at ordføreren vil bakke op om den linje, som et flertal i Folketinget lægger op til?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Mange tak for spørgsmålet.
Når jeg nævner det her med, at man typisk lytter til de ønsker, der kommer fra Grønland, er det jo sådan, det skal tolkes, og ikke nødvendigvis på den måde, at her kommer der en vedtagelsestekst fra grønlandske folketingsmedlemmer.
Det synes jeg er vigtigt at slå fast.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at når man siger nej til noget, kommer man normalt også med et alternativ, og det gør man ved at fortælle, hvad man så synes skal træde i stedet for.
Det er det, jeg mangler.
Jeg synes, vi står i en situation, hvor vi alle sammen konstaterer, at her er der et problem, og det er vi nødt til at løse.
Vi forsøger egentlig at se, om vi finde en løsning inden 2018, som det var i den oprindelige aftale, og presse på med det.
Nu har vi sådan en løs bagkant, kan man sige, hvilket gør, at vi kan risikere, at der kommer til at gå et ukendt antal år, før der kommer en aftale.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke lever op til den oprindelige aftale.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Vi begræder også i Venstre, at vi ikke kan leve op til den oprindelige aftale, eller at der i hvert fald er en meget stor risiko for, at vi ikke kan.
Nu beder Venstre og et flertal i Folketinget så regeringen om at sætte alle sejl til for at løse den her opgave så hurtigt som muligt og at gøre det i en god dialog med selvstyret.
Det er derfor, mit spørgsmål konkret er: Er det forslag til vedtagelse noget, som ordføreren og ordførerens parti er interesseret i at bakke op om?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Jeg synes som udgangspunkt, at det er rigtig positivt, at man sætter alle sejl til, men jeg synes bare ikke, det er nok, for
når vi ser, at min grønlandske kollega også bakker op om den her tekst, som jo også repræsenterer regeringen, naalakkersuisut, i Grønland, synes jeg, vi står med en rigtig stor udfordring, for der er et grønlandsk ønske om, at vi inden for den her aftaleramme får tingene på plads.
Det har der været igennem rigtig, rigtig mange år, og man har haft rigtig lang tid til at lave de her søkort.
Så vi så gerne, at man fik prioriteret det her.
Om det så kræver ressourcer eller investeringer, eller hvad der skal til, må være op til regeringen.
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Det her er et ikke spørgsmål, men en kort kommentar.
Jeg havde forstået det sådan, at statsministeren synes, det er meget, meget vigtigt, at man har et godt forhold til Færøerne og Grønland, og at der skal gøres meget for det.
Det er derfor, jeg synes, det er grotesk, at vi er endt i den her situation, når nu alle synes, at de vil de her ting.
Det, jeg er mest ked af, er, at en minister stædigt bliver ved med at sige: Der er ikke nogen aktuelle tanker om at udskyde flytningen af den arbejdsplads.
Tænk, hvis det kunne have ladet sig gøre at gøre det færdigt i København, og så kunne man flytte til Aalborg, når man engang var færdig med sine pligter.
Man siger jo, at man skal gøre sin pligt, og så kan man kræve sin ret bagefter.
Jeg synes godt nok, det er en sørgelig situation, at man ikke engang vil svare på sådan et spørgsmål.
Man har en fin holdning udadtil, og man vil endda lave flagdage og alt muligt andet for begge parter.
Det var såmænd bare, hvad jeg gerne ville sige.
Det var jo sådan set ministerens egne partikammerater og allierede.
Så det må han afregne med dem.
Jeg spurgte konkret, om det er undersøgt, om det kunne lade sig gøre ved at lade være med at flytte derover og ved at beholde en afdeling i København.
Er det undersøgt?
Jeg spurgte ikke, om regeringen mener, at det ligger fast.
For det er godt nok ikke klogt, hvis man siger, at man vil flytte det for enhver pris, altså hvis der var en mulighed her.
Jeg vil gerne høre, om det er undersøgt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Til hr. Christian Juhl vil sige, at jeg ikke har brugt ordene fnidder og plat.
Jeg synes, at hr. Christian Juhl bringer debatten ned på et meget, meget lavt niveau, men det er selvfølgelig Enhedslistens egen afgørelse.
I forhold til at der tidligere er blevet spurgt ind til det her, vil jeg sige, at det er enhver oppositions opgave at udfordre en til enhver tid siddende regering.
Men jeg kan sige, at flytningen af styrelsen til Aalborg ligger fast.
Det har vi ingen overvejelser om at ændre på.
Villum Christensen (LA), 2016-05-17:
Jeg vil gerne sige til hr. Christian Juhl: Min gamle far sagde altid til mig, at man jo ikke er forpligtet ud over sine evner, eller omvendt: Har man evnen, har man også pligten – er det ikke sådan, det hedder?
For alle ønsker at løse det, og så er vi ovre i afdelingen for fnidder.
Og man kan vel ikke stå her og love noget og sige, at man skal pålægge en regering at gøre noget, når man ikke har hundrede procent overblik over det.
Det ville da være totalt useriøst.
Så jeg synes ikke, vi når længere i den snak.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Mange tak.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi ikke her i salen skal stå og forholde os til personaleledelse, og det handler ikke om de her 14 medarbejdere.
Jeg er også enig i, at vi alle sammen gerne ser, at det her bliver løst, og jeg er rigtig, rigtig glad for, at der er bred opbakning til det. Men jeg synes, at problemet er, at vi ikke rigtig kan se nogen løsninger på det, andet end at vi udskyder det, og jeg synes ikke, at det handler om fnidder.
Ordføreren har åbenbart også noget mere viden end de andre grønlandsordførere.
For ordføreren peger jo på, at der ikke mangler søkort, men at det handler om at få digitaliseret søkortene, og det er i hvert fald ny viden for mig.
For så vidt jeg har forstået ministeren, er der 41 søkort, som stadig væk mangler at blive udarbejdet.
Villum Christensen (LA), 2016-05-17:
Som jeg har forstået det – uden at være ekspert – handler det om digitaliseringen.
Der er nogle kort, men de er selvfølgelig ikke så anvendelige, når de ikke er digitaliseret.
Sådan har jeg forstået problemet.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Jeg tror, det er ved at blive lidt for sent på aftenen til, at jeg vil begynde at diskutere udflytningsplanerne osv.
Specielt når hr. Thomas Danielsen er til stede, tør jeg slet ikke at begynde på den slags diskussioner, for vi mødes jo ofte ude i Vestjylland og er i øvrigt enige om, at der godt kan komme statslige institutioner uden for København.
Men det kunne lige nævnes, at det er et eksempel på, at man måske kunne have tænkt på den her plan fra 2009 og have haft lidt flere aftaler med Geodatastyrelsen om, hvorvidt det nu kunne lade sig gøre, og at man kunne have lavet det lidt før.
Men jeg vil dog nævne det, og det er også en af baggrundene for, at vi støtter forslaget fra de grønlandske ordførere.
Magni Arge (T), 2016-05-17:
Jeg støtter fuldt ud forslaget om, at regeringen skal overholde aftalen om at levere de 73 nye søkort til Grønland til tiden.
Jeg er godt klar over, at regeringen er løbet ind i nogle logistiske problemer med at få arbejdet gjort færdigt til tiden, fordi man har igangsat nogle, skal vi sige kontroversielle organisationsændringer.
Men det taler ikke til regeringens forsvar, at problemerne er opstået som følge af en indenrigsk beslutning i Danmark, som egentlig ikke er truffet af nød eller tvang, men snarere af politiske eller opportunistiske hensyn.
Det handler jo bare om at flytte arbejdspladserne.
Kunne man ikke have sikret dette projekts gennemførelse til trods for flytningen af medarbejdere?
Det sætter også sagen i et særdeles alvorligt lys, at der i yderste konsekvens er tale om menneskeliv, der står på spil.
Alle, som har den mindste erfaring med sejlads eller søfart, ved, hvilken sikkerhedsrisiko det kan indebære at sejle i farvande, uden at søkort eller opmålinger er tilvejebragt.
Og det er endda i farvande, hvor man i forvejen har oplevet fatale ulykker, og hvor der beviseligt er risikofaktorer som klipper og skær, som kan være svære at se ved dårlig sigtbarhed.
Fra Færøernes side kan vi sagtens forstå den grønlandske bekymring, ikke kun fordi vi selv kender til sådan at fare rundt omkring Færøerne, men også fordi vi selv har mistet flere skibe og søfolk i grønlandske farvande gennem tiderne.
Det er kun et par uger siden, regeringen lod offentliggøre en rapport om udenrigspolitik, hvor kongeriget Danmark blev lanceret som en arktisk stormagt.
Danmark trækker således på en stor international kredit med Grønland som garant, bl.a. i dag, hvor statsministeren viser den smeltende is frem for Donald i Grønland, og det er vel at mærke Europas Donald Tusk, vi snakker om.
Besøget i Grønland og dagens møde med Kim Kielsen og Donald Tusk falder forhåbentlig konstruktivt ud, men leveringen af søkortene bør ikke forsinkes i en lokal dansk tuskhandel om arbejdspladser i provinsen.
Jeg håber inderligt, at regeringen er sig sit ansvar bevidst og medvirker til at forbedre sikkerheden for trafikken til søs i Grønland og Arktis ved at finde en løsning, så man kan levere søkortene til den aftalte tid.
Mundheldet om, at et er søkort at forstå, et andet skib at føre, forudsætter som bekendt, at der faktisk findes nogle søkort.
Karin Gaardsted (S), 2016-05-17:
Ministeren har jo understreget, at aftalens tidsperspektiv ikke kan holdes.
Kan ministeren oplyse, hvor mange år ministeren regner med at aftalen skal forskydes?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Tak til fru Karin Gaardsted for spørgsmålet.
Det kan jeg ikke oplyse på nuværende tidspunkt.
Vi er i gang med at kigge på det her, og vi tager den her opgave så seriøst, som det overhovedet er muligt.
Det er vores opfattelse, at opmålingen skal gennemføres så hurtigt, som det overhovedet er muligt, og det vil bl.a. afhænge af, om vi kan tiltrække de kompetencer, der skal til, og om nogle af de tiltag, vi har gang i, også lykkes og bliver gennemført.
Karin Gaardsted (S), 2016-05-17:
Vil ministeren være indstillet på at mødes med og lytte til den virksomhed, som har henvendt sig til grønlandsordførerne med oplysning om, at der er nye måder at opmåle og fremstille søkort på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Nu vil jeg ikke mene, at det vil være rigtigt, at jeg som minister er i direkte kontakt med de virksomheder, som byder ind på opgaver på det her område.
Men jeg synes, det er oplagt.
Nu kender jeg ikke det brev; jeg sidder jo ikke i Folketingets Grønlandsudvalg.
Men jeg vil da opfordre til, at den pågældende virksomhed kontakter Geodatastyrelsen med henblik på, hvilke muligheder der kunne være her.
Vi er sådan set åbne over for at kigge på de muligheder, der er, og selvfølgelig er det helt afgørende, at det skal løses på det fagligt set højeste niveau.
Det er jo et område, hvor der ikke må være fejl.
Vi skal sikre os – og det kan ganske givet være tilfældet her – at virksomheden kan klare den opgave, og kan den det, jamen så lad os se på, hvilke muligheder der er.
Men det er helt afgørende, at kvaliteten af søkortene er helt optimal.
Selv småbitte fejl kan have helt fatal betydning.
Derfor er det også en stor udfordring.
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Venstre har jo haft den hårde tone fremme, når man har stået over for den tidligere regering, og det er i dag blevet sagt, at det at rejse den her sag skulle være et udtryk for fnidder eller plat.
Var det også fnidder og plat, da Venstre rejste sagen to gange i 2012 og 2014 i henholdsvis Forsvarsudvalget og Udenrigsudvalget over for Socialdemokraterne?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Så vil jeg også gerne vide: Er det undersøgt, om man kan løse opgaven ved at blive i København i et antal år og køre videre med det personale, der har været der før?
Er det overhovedet undersøgt?
Nu er det nok tredje gang, jeg spørger.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-17:
Tak for det, og tak til ordførerne for at rejse denne debat.
Det er vigtigt, at Danmark lever op til de aftaler, som vi indgår.
Derfor er det vigtigt at holde regeringen op på den aftale, som er indgået med Grønland.
Udarbejdelsen af søkort for de grønlandske farvande er vigtigt for at sikre en tryg færdsel i de grønlandske farvande.
Derfor ærgrer Dansk Folkeparti sig også over, at det nu lader til, at tidsplanen ikke kan overholdes.
Grundet en uventet stor afgang fra Geodatastyrelsen er det nu desværre ikke længere muligt at overholde den oprindelige tidsplan.
Vi har opfordret til brug af freelancere og til at afsøge udlandet for den nødvendige kompetence, hvilket ikke har kunnet lede til en løsning på problemet.
Derfor må den mindst ringe løsning på problemet være, at regeringen går til det grønlandske selvstyre og laver en ny plan, så de under de nuværende forudsætninger sikrer, at de lovede søkort udarbejdes hurtigst muligt, samt at regeringen bringer forholdene i Geodatastyrelsen tilbage til normalen hurtigst muligt.
Det arbejde vil Dansk Folkeparti følge.
Jeg skal derfor på vegne af Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Konservative fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »I forbindelse med Geodatastyrelsens udflytning er der opstået en unik situation, hvor kun 1 ud af 15 højt specialiserede medarbejdere har valgt at følge med styrelsen til Aalborg.
Søkortproduktion er et yderst komplekst fagområde, hvor medarbejdernes kompetencer normalt opbygges gennem flere års sidemandsoplæring.
Derfor bliver opfyldelsen af samarbejdsaftalen med Grønlands Selvstyre forsinket.
Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte arbejdet med at genetablere kompetencerne til produktionen af de grønlandske søkort samt sikre en god dialog og et fortsat godt samarbejde med selvstyret om en revideret samarbejdsaftale om grønlandske søkort inden udgangen af 2016.
Desuden opfordrer Folketinget regeringen til, at denne særlige situation ikke danner præcedens for fremtidig udflytning af statslige arbejdspladser.«
Karin Gaardsted (S), 2016-05-17:
Søopmålingen ved Grønlands vestkyst forløber som aftalt med 4.500 km pr. år.
Opmålingen skal, som vi har hørt, føre til fremstilling af nye søkort, som skal sikre sejladsen langs Grønlands vestkyst.
Indtil udflytning af Geodatastyrelsen fra København til Aalborg, er fremstilling af søkort foregået i det aftalte tempo og i den rækkefølge, som alle anser for mest hensigtsmæssig.
Aftalen blev indgået af VK-regeringen i 2009 med endelig aflevering i 2018.
Men allerede den 9. oktober 2012 indkaldte hr. Troels Lund Poulsen den daværende miljøminister Ida Auken til samråd i Forsvarsudvalget angående status for søopmåling ved Grønland, hvor han skosede den daværende miljøminister for, at søopmålingen og fremstillingen af søkort ikke gik hurtigt nok.
Hr. Troels Lund Poulsen sagde under samrådet: Nu er det jo 3 år siden, at den aftale er lavet.
Der er sket rigtig, rigtig meget i og omkring Grønland.
Der sker rigtig, rigtig meget i de her år.
Derfor vil et velmenende råd nok være, at man ser på, om der er behov for at gøre yderligere.
Nu står vi så i en situation, hvor den nuværende V-regering ikke mere kan leve op til løftet om, at samtlige 73 søkort skal være fremstillet inden udgangen af 2018, fordi en række nøglemedarbejdere har valgt at forlade Geodatastyrelsen på grund af udflytning.
Det er derfor relevant at stille denne forespørgsel til regeringen og understrege spørgsmålet om, hvad regeringen nu har tænkt sig at gøre.
Vil man lade det køre så godt som muligt og se, hvor slemt det kommer til at se ud, eller har regeringen tænkt sig at se på andre løsninger?
Det vil vi gerne have svar på i dag.
Sikkerheden til søs er helt afhængig af, at der er pålidelige søkort at navigere efter.
Det gælder indenskærsruter mellem byerne og bygderne på vestkysten, og det gælder områder, hvor havdybden er mindre end 200 m og den hidtidige opmåling er af ældre dato.
Og endelig gælder det fjorde med hyppig krydstogtsejlads eller områder med forestående minedrift.
Det forventes, at skibstrafikken i de grønlandske farvande vil være stigende både på grund af krydstogtsturisme og på grund af de stigende råstofaktiviteter.
Det øger risikoen for skibsulykker i et farvand, hvor det er vanskeligt at foretage eftersøgning og bekæmpe miljøulykker.
Er uheldet ude, vil det uden tvivl koste menneskeliv og have fatale konsekvenser for et meget sårbart miljø.
Socialdemokraterne mener, at regeringen skal pålægges at sikre, at søkortene fremstilles til aftalt tid, og vi kan derfor støtte forslaget til vedtagelse fra IA.
Så skal jeg på vegne af Alternativet og SF meddele, at de ligeledes støtter dette forslag til vedtagelse.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Radikale Venstre finder også, at det er vigtigt, at Parisaftalen bliver ratificeret så hurtigt som muligt, så den kan træde juridisk i kraft, når der er 55 lande, der har ratificeret.
Vi kommer jo nok reelt til at vente på, at hele EU kan ratificere samlet, men vi finder det alligevel væsentligt, at den danske regering så hurtigt som muligt sætter det i gang eller snarest muligt, lad det nu være, om det er den ene eller anden formulering.
Dansk Folkeparti talte om, at det her vil være en symbolsk handling.
Ja, det vil nok være en symbolsk handling.
Man kan også sige, at diskussionen måske ikke er det allervigtigste på jorden, men alligevel sender det et meget vigtigt signal både til EU-systemet og FN om, at Danmark tager sine internationale klimaforpligtelser alvorligt og gerne vil være i front.
En del af det her er jo, at vi vil være med i front.
Man kan heller ikke helt se bort fra, at det rent nationalt er vigtigt, at vi hurtigt ratificerer, at vi holder den folkelige opbakning til klimatilpasning og kamp mod klimaforandringer oppe, så vi også gør det her til en folkesag.
Der kan det faktisk godt betyde noget, at vi er tidligt ude og et af de lande, der først ratificerer.
Endelig ser det ud til, at vi bliver indhentet af regeringen i den sag her.
Det troede jeg da i hvert fald et øjeblik i aftes.
Statsministeren har været i Washington, og ud over at han har været meget morsom til diverse middage, har han sammen med de nordiske ministre forpligtet Danmark til at ratificere så hurtigt som muligt.
I sluterklæringen fra mødet i Washington står der faktisk: The leaders commit to join the Paris Agreement as soon as possible.
Jeg ved ikke, hvordan man skal oversætte det – om det er snarest eller hurtigst – men selv statsministeren siger det.
Så skulle den ikke være hjemme?
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Mange tak for støtten til forslaget.
Jeg håber jo, at vi i dag kan beslutte, at Danmark ratificerer så hurtigt som muligt, og at det ikke bare er regeringen, men et bredt flertal i Folketinget, der gør det.
Sagen er jo, at det desværre ser ud til, at EU samlet set kan blive forsinket og ikke kommer til at ratificere før 2018, og derfor er man lige nu i gang med at spekulere i, hvad der kan ske, hvis det ender med, at aftalen træder i kraft, før EU har ratificeret den.
Er det ikke vigtigt, at vi netop derfor giver et klart signal f.eks. i dag om, at vi vil det her, at vi sætter i gang, og at vi gør det så hurtigt som muligt og derfor får lagt en tidsplan i et samlet Folketing i udvalgsarbejdet?