runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2013-01-17:
Jeg kan ikke lige på stående fod her fortælle, hvor stor en del af førtidspensionister på gammel ordning, der falder under 50 pct. af medianindkomsten.
Det er nu heller ikke det, som er den fattigdomsgrænse, som vi fra regeringens side lige nu arbejder på at få lavet, nemlig en særlig dansk fattigdomsgrænse.
Den laver vi jo netop, fordi vi siger, at det kan være et vældig kompliceret spørgsmål, og vi synes, at det giver mening, at man finder en særlig dansk model for det.
Antallet af de mennesker, som der her er tale om, og det kan ordføreren jo se i lovforslaget og i bemærkningerne, er ca. 115.000 borgere, som modtager førtidspension efter den gamle ordning.
Ud af dem er det ikke alle, der økonomisk vil have en fordel af at træde over i den nye ordning.
Det skønner man at ca. 35.000 vil have.
De 35.000 skønner man jo vil have fordel af det, fordi de var på nogle af de lave ydelser før.
Det er altså nogle – synes jeg – ganske lave ydelser, der er tale om.
Anne Baastrup (SF), 2013-01-17:
Et af de store temaer, da vi gennemførte førtidspensionsreformen tilbage i 2000, var muligheden for at udvide gruppen til også at omfatte førtidspensionister på den gamle ordning.
Det var et meget, meget kompliceret regelsæt, der var, og det var jo med et klart ønske om at forenkle regelsættet, vi lavede den nye ordning.
Derfor har der været den her periode på godt 12 år, hvor vi har haft en løbende debat om muligheden for at udvide til også at omfatte – som et tilbud – gruppen, der var på den gamle ordning.
Derfor var det en stor sejr for SF, da vi i skattereformen fik denne mulighed indført.
Men når vi så ser på lovforslaget, kan vi jo også godt se, at det faktisk ikke er så nemt.
Der er mennesker på mellemste førtidspension, for hvem det ikke vil være til fordel, fordi de får en lang række andre forskellige tillæg, og tilsvarende vil der nok også være nogle på almindelig forhøjet førtidspension med særlige omstændigheder, der heller ikke vil få fordel af det.
Derfor bliver det utvivlsomt indviklet for den enkelte, der ligger lige der i midterfeltet, men jeg har svært ved at se, at det ikke samlet set er et rigtig godt forslag, som vi kommer med.
Vi skal naturligvis under udvalgsbehandlingen være opmærksomme på de høringssvar, der er kommet, som hr. René Christensen jo også påpegede.
Der er for nogen usikkerhed om, hvorvidt det kan nås, men med de besvarelser, som vi bl.a. har fået fra Udbetaling Danmark, tror jeg i og for sig nok, at det vil kunne lade sig gøre.
Vi laver en grundig udvalgsbehandling, således at hver en sten bliver vendt, så der ikke er nogen mennesker, for hvem det kommer til at stå på vippen, der ikke har sådan ret godt styr på, om det kan betale sig for dem, således at de ved, hvad det er for nogle spørgsmål, de skal stille til sagsbehandleren, når de skal have vejledning om, hvorvidt de skal søge om at gå over på den nye ordning.
Så der er fuld opbakning fra SF.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Ordføreren siger, at det her er nogle af de mennesker, som er ringest stillet rent økonomisk.
Summa summarum lyder det, som om det her er en gruppe mennesker, som har en dårligere økonomi end gennemsnittet af danskere.
Kan ordføreren uddybe det?
Jeg ved, at venstrefløjen opererer med sådan et fattigdomsbegreb, der hedder 50 pct. af medianindkomsten.
Maja Panduro (S), 2013-01-17:
Tak for det.
Og det har jeg både som socialdemokrat og som social politiker, og det tror jeg egentlig at mange af dem, der har beskæftiget sig med socialpolitik gennem de seneste år, også har gjort, altså har tænkt, at det her er noget, de har ønsket sig længe.
Det er også noget, som mange af os har oplevet at mange borgere er optaget af.
Eller måske er det ikke mange, men dem, der er det, har været meget optaget af det.
Den gamle førtidspensionsmodel var ret avanceret med mange forskellige satser og flere forskellige ekstraydelser.
Derfor er det også sådan, at det for nogle ikke vil give mening at overgå, og derfor er det godt, at det er frivilligt.
Men for nogle af dem, som vi nu får mulighed for at løfte ind i den nye førtidspensionsmodel, vil det altså være et helt markant økonomisk løft, der er tale om.
Det kan være svært at gøre op, men for ganske mange vil der altså være tale om en øget indtægt på mellem 10.000 og 15.000 kr. om året.
Det er ret mange penge, når man ikke har nogen.
Jeg er stolt over og glad for, at det – i en, som alle ved, ganske svær økonomisk situation for landet, hvor vi alle sammen må holde for, og hvor økonomien er stram – alligevel lykkes for os målrettet at gå ind og løfte en af de grupper, der er dårligst stillet økonomisk.
Det har jeg glædet mig rigtig, rigtig meget til, for det her er nogle mennesker, som af forskellige grunde ikke længere kan arbejde, og som måske er blevet nedslidte eller har været udsat for forskellige ting i deres liv, og som ikke har de samme muligheder som andre for at ændre på deres situation og på deres økonomiske situation, uanset hvor gerne de end ville det.
De kunne i den grad trænge til en håndsrækning, og nu er det lykkedes for os at sørge for det med den her aftale.
Det glæder jeg mig meget over, og derfor kan jeg selvfølgelig i rigtig høj grad anbefale det her forslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-01-17:
Det her lovforslag er et led i udmøntningen af skattereformen fra den 22. juni 2012.
Det vil altså sige, at der nu her ganske enkelt indføres en administrativ overgangsperiode, hvorefter førtidspensionister i perioden fra den 1. juni til den 31. december 2013 kan anmode Udbetaling Danmark om en overgang til den nye ordning.
Man kan sige, at det, der er pointen her, også er, at de førtidspensionister, der er på den laveste ydelse, får den største fordel af den her ordning.
Men jeg skal understrege, at det er en frivillig ordning, og man kan selv vælge at gøre det, men det er jo – også med skattereformen – lavet på en sådan måde, at der er nogle, der vil få størst fordel af det, og det er måske også dem, der vil vælge det, altså dem på de laveste ydelser.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Vi tænker gerne over det, og vi diskuterer det meget gerne.
Vi diskuterer alle muligheder for at begrænse løndumping.
Man har sommetider sat det i forbindelse med, at hvis vi begrænser muligheden for nogle fra de lande, hvor de har meget lave lønninger, for at komme til Danmark, skyder vi os selv i foden, for hvad så med en dansker, der gerne vil til Tyskland, eller en dansker, der gerne vil til et andet land og arbejde?
Sagen er jo bare, at den typiske dansker, der søger ud for at arbejde, jo ofte ikke vil være løntrykker, tværtimod vil danskeren ofte kræve en højere løn end den, man måske alternativt kan tilbyde i landet.
Der er det typisk ekspertisen og kvaliteten af arbejdet, der er afgørende for, at man alligevel vælger danskeren.
Dermed forringer man den danske arbejders stilling markant.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-17:
Jeg synes, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke bare kan tone rent flag og sige, at de støtter en social protokol.
Det ville være et effektivt middel til at sikre, at man ikke kan underbyde danske overenskomster.
Jeg synes egentlig, at det forslag, Dansk Folkeparti lægger frem, er lidt kompliceret.
Altså, i Tyskland er der ingen mindsteløn, i England smadrede Margaret Thatcher fagforeningerne, så der er masser af mennesker, der arbejder for nærmest ingenting.
Hvilke arbejdere ude i Europa skal så have lov at komme til Danmark?
Det kan enten blive en lang akademisk snak eller også bare blive sådan, at man bare skal have et totalt forbud mod, at der er nogen, der kan komme ind.
Det er lige præcis der, jeg synes forslaget om en social protokol vil være en rigtig god idé.
Det vil sikre, at alle har mulighed for at rejse ud og tage et job et andet sted, men at de ikke kan underbyde danske overenskomster.
Så tænk over det og over, om man ikke vil slutte op om det.
Jeg tror, at det er et langt, langt bedre forslag end det, Dansk Folkeparti barsler med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Vi vil gerne diskutere alle muligheder for at begrænse løndumping i Danmark, og så vil vi vægte de forskellige forslag over for hinanden og finde ud af, hvordan man gør det rigtigst.
Men vi vil meget gerne indgå i en diskussion om, hvordan vi håndterer det. Det forslag, som vi er kommet med, og som vi mener er det rigtige, er, at EU-reglerne bliver indrettet, så man kan suspendere den frie bevægelighed mellem lande, når lønforskellene er af en vis størrelse.
For det er klart, at hvis lønforskellene er for store, giver det mange mennesker i det land, hvor lønnen er meget lav, en motivation til at søge hen til det land, hvor lønnen er markant højere, og underbyde sig.
Selv om de underbyder sig lønmæssigt, vil de jo stadig væk få meget mere ud af det end i deres hjemland, mens det lands befolkning, her Danmark, selvfølgelig oplever, at de enten bliver nødt til at følge med og gå ned i løn eller miste arbejdet på grund af den her unfair løndumping.
Det er altså et spørgsmål om, hvordan vi gør det rigtigt, et metodespørgsmål, og det her er det forslag, som vi synes regeringen bør tage med til Bruxelles.
Det er en af de ting, som vi gerne vil arbejde med i forbindelse med et mere fleksibelt europæisk samarbejde, hvor man kan byde ind med forskellige ting.
Der mener vi sådan nogle muligheder bør være til stede.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-17:
Det er på høje tid, at vi giver førtidspensionister på den gamle ordning den mulighed, og det er noget, som Enhedslisten har efterlyst flere gange gennem årene.
Det har hele tiden været svært at forstå for en stor gruppe førtidspensionister, at de skulle være ringere stillet end andre førtidspensionister.
Vi er heller ikke særlig imponeret over forligspartiernes gavmildhed i denne sag.
Glæden over det gode forslag falmer jo, når man ser på baggrunden.
Førtidspensionisterne betaler jo selv for festen gennem en væsentlig dårligere regulering af deres indtægt som følge af skattereformen, som blev indgået mellem regeringspartierne og højrefløjen.
Når skattereformen er fuldt indfaset i 2022, halter førtidspensionen 5,2 pct. efter lønudviklingen.
Det er et ganske betragteligt efterslæb og en voldsom forøgelse af uligheden stik imod regeringens erklæring om, at den vil måles på, om den er i stand til at mindske ulighed og fattigdom.
Glæden falmer også, når man ser på, at der anslået kun er en tredjedel, der kan have fordel af at overgå til den nye ordning, og som vil opleve – jeg siger udtrykkeligt opleve – en kompensation for nedreguleringen af førtidspensionen.
De sidste to tredjedele vil blive skoldet lige så meget, som dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere og de mange andre, der bliver ramt af en dårligere regulering.
Hvad selve forslaget angår, har vi kun én bemærkning, og det er til den vejledning, som skal gives af Udbetaling Danmark.
Det kan have store konsekvenser for den enkelte pensionist at vælge forkert, da beslutningen er bindende og ikke kan fortrydes.
Selv om pensionen efter lov om social pension er ca. 3.000 kr. højere end pensionen efter den gamle lov, er der mange fordele og ydelser, der er knyttet til den gamle pension.
Derfor er det vigtigt, at alle pensionister, der overvejer eller anmoder om at overgå til den nye pension, får en grundig personlig og konkret rådgivning – og ikke kun en vejledning – som ikke kun vedrører deres aktuelle situation, men også
eventuelle. fremtidige ændringer i deres situation.
Men ifølge lovforslaget er det kun de pensionister, der anmoder om det, der skal vejledes, og vejledningen skal kun gives på baggrund af pensionisternes aktuelle konkrete forhold.
Det er ikke godt nok.
Vi overvejer måske at stille et ændringsforslag, hvad dette angår.
Efter Enhedslistens opfattelse viser dette lovforslag svagheden ved konstruktionen Udbetaling Danmark.
Det fremgår af bemærkningerne, at Udbetaling Danmark og kommunen skal vejlede inden for hver deres myndighedsområde, og at vejledningen fra Udbetaling Danmark bliver givet skriftligt eller telefonisk.
Det betyder, at der ikke bliver givet en sammenhængende og en helhedsorienteret vejledning, at vejledningen sandsynligvis vil blive skriftlig, og at der vil være risiko for, at der vil opstå telefonkaos i Udbetaling Danmark.
Dermed bliver den enkelte pensionist reelt frataget muligheden for en god, personlig drøftelse med den sagsbehandler, der sidder med sagen, om fordele og ulemper ved at overgå til den nye pension.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-17:
I juni blev der indgået en aftale om en skattereform mellem regeringen, Det Konservative Folkeparti og Venstre.
En del af den aftale står vi sådan set med i dag, nemlig indførelse af den mulighed, at nogle af de førtidspensionister, som er på den laveste ydelse, får mulighed for at kunne overgå fra den gamle ordning til den nye ordning.
Det ser vi som noget rigtig positivt, for hvis man ser på den gamle ordning og på, hvordan den er bygget op, kan man se, at den består af flere elementer, og den består af en række tillægsydelser.
Og det kan være ret komplekst at finde rundt i.
Så ved at overgå til den nye ordning bliver det mere enkelt for den enkelte at forholde sig til, hvad man egentlig skal have og får i førtidspension.
Det her forslag vil betyde nogle ekstra udgifter, ja, men det er, fordi nogle af dem, der er på de laveste ydelser, faktisk vil kunne få mere ud af at komme på den nye ordning.
Der kan man så også sige, at de, der måske har fået tildelt en førtidspension lige før skæringsdatoen den 1. januar 2003, således får mulighed for at komme over på den nye ordning og således får mulighed for at få en indtægt, der svarer til, hvad de ville have fået, hvis de havde fået tildelt førtidspension bare få måneder efter den 1. januar 2003.
Vi kan støtte det her forslag, både fordi vi synes, det er fornuftigt, at der kommer mindre bureaukrati, fordi vi nu kan løfte en gruppe, som er på nogle af de laveste ydelser på førtidspension og ikke har mulighed for på den måde at supplere deres indtægter ved at være fuldt arbejdsdygtige, og fordi vi er en del af skatteaftalen, og det her er et element i skatteaftalen.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Det synes jeg også er en god ting.
Men jeg er sådan set også bare nødt til at forholde mig til den anden side af det, altså at det her er ret dyrt.
Det er jo trods alt ikke hver dag, vi herinde vedtager forslag, der koster 1,4 mia. kr.
Det er jo ikke et lille beløb, det er et ret stort beløb, og efter 2020 er det altså varigt 240 mio. kr. om året.
Derfor synes jeg også det er legitimt at sætte spørgsmålstegn ved det.
Det er godt, at der kommer en mere enkel ordning, men set i forhold til hvor meget det her koster, mener vi bare, at pengene måske kunne bruges lidt mere rationelt.
De kunne endda bruges til at løfte nogle flere mennesker ud af lavindkomstgruppen, hvis det var det, man ville.
Bent Bøgsted (DF), 2013-01-17:
Nu er det jo sådan, at vi i Dansk Folkeparti altid har syntes, at det var mærkeligt, at man skulle have to ordninger.
Vi fik jo i sin tid også hævet de laveste førtidspensioner, så man fik noget mere på den gamle ordning.
Det er vel derfor også rimeligt, at der bliver lavet en lov, hvor det er op til den enkelte selv at vælge, om man vil gå over til det.
Det er langtfra alle, som det kan betale sig for.
Det er heller ikke alle, der er gift, og som har en, der kan forsørge dem, som det kan betale sig for at gå over på den nye ordning, selv om man får et mindre beløb i førtidspension, for det er noget med fradraget på grund af ægtefællens indkomst og sådan noget.
Jeg har bare svært ved at se, hvorfor hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance kan have noget imod, at man skulle prøve at undgå, at vi har flere systemer.
Vi har jo den nye førtidspension.
Nu får vi med den reform, der er indgået aftale om, igen en ny ordning.
Der er alt for mange ordninger.
Man skulle prøve at samle dem, så der var så få som muligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Jamen det er jo sådan en retorik, hvor man siger: Jeg kender nogen, og jeg synes ikke, de har så høj en indkomst, som nogle andre, jeg kender, har.
Det er jo selvfølgelig en helt legitim argumentationsform.
Men nu sidder vi jo herinde og skal lovgive på vegne af nogle meget store grupper, og så er det vel fair nok, at man tager udgangspunkt i det, som er virkeligheden, når man ser på de meget store grupper.
Der kan jeg så bare konstatere, at det kun er 1,5 pct. af førtidspensionisterne, der ligger inden for det, som man kalder lavindkomstgruppen, som altså har en indkomst på under 50 pct. af medianindkomsten.
Dem, der ligger inden for den gruppe, altså de 1,5 pct., er fortrinsvis førtidspensionister, der har en samlever og dermed har en højere indkomst samlet set.
Derfor synes jeg, at det er helt legitimt at sætte spørgsmålstegn ved, om det er her, vi skal bruge 1,4 mia. kr.
For hvis det er ordførerens intention at løfte nogle mennesker ud af lavindkomstgrupperne, kan jeg bare konstatere, at man kunne bruge pengene mere effektivt.
Bent Bøgsted (DF), 2013-01-17:
Det, der fik mig til at tage ordet, var, at hr. Joachim B. Olsen sagde, at de fleste førtidspensionister på den gamle ordning var gift, og at de havde en forsørger.
Nu ved jeg ikke, hvilke kredse hr. Joachim B. Olsen færdes i, men jeg kender rigtig mange førtidspensionister på den gamle ordning, der er enlige, og jeg synes ikke, at de har så meget.
Jeg kan i hvert fald sagtens se, at de har et mindre rådighedsbeløb end mange af dem, som hr. Joachim B. Olsen ynder at kalde for lavindkomstgrupperne.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Jamen der er forskel på alle borgere.
Sådan er det.
Men jeg synes også, det er for let at affeje mig.
Der står ordførere heroppe og siger, at der her er tale om en gruppe, som er økonomisk hårdt ramt; der blev endda sagt, at der er tale om nogle mennesker, som ingen penge har.
Det var ordret det, der blev sagt fra den socialdemokratiske ordførers side.
Når jeg så henholder mig til fakta – og jeg mener faktisk, det er lidt svært at angribe mig for at bruge de tal, som der rent faktisk ligger til rådighed for os folketingspolitikere, for, hvor mange mennesker, og her specifikt førtidspensionister, der ligger i lavindkomstgruppen – så må jeg sige, at der altså er færre førtidspensionister i lavindkomstgruppen, end der er fuldt beskæftigede, og end der er selvstændige.
Så der er altså ikke tale om en gruppe, sådan generelt set, som har det specielt hårdt økonomisk.
Hvis målet endelig var at løfte nogle mennesker ud af lavindkomstgruppen, konstaterer jeg bare, at så kunne man bruge pengene på en anden måde og løfte nogle flere mennesker ud af lavindkomstgruppen.
For de mennesker, som får en højere indtægt her, er folk, som har en samlever og dermed er forsørget og har en høj indkomst.
René Christensen (DF), 2013-01-17:
Jamen det er jeg glad for at ordføreren anerkender, for det er lidt ærgerligt, at man skærer alle førtidspensionister over en kam.
I Dansk Folkeparti anerkender vi, at der er mange forskellige førtidspensionister, men der er altså også en gruppe førtidspensionister, som har meget store udfordringer i deres liv.
Man kan sagtens kigge på papiret og spørge: Hvad er 15.000 kr.?
Men en indkomst på 15.000 kr. gør det meget, meget svært at få livet til at hænge sammen, i forhold til de udfordringer man har i forbindelse med alle sine ting, når man har fået en førtidspension på grund af et handicap, eller hvad man nu har, f.eks. når man skal på rejser eller bare skal andre steder hen.
Derfor er det lidt ærgerligt, hvis dem, der sådan sidder og kigger på det her, har en fornemmelse af, at alle førtidspensionister ligner hinanden – og nu taler vi kun om, hvad man får i indkomst, for førtidspensionister er jo lige så individuelle mennesker, som vi er her i Folketingssalen, og som folk er ude på gaden.
Derfor anerkender jeg ikke helt det her med, at når man kigger på tallene i en tabel i forhold til indkomst og ser, at 1,5 pct. har en samlever, så kan man gøre det til, at der ikke er noget problem.
Der er nogle af grupperne her, som måske ellers ligger på den høje sats, og som stadig væk har utrolig svært ved at få livet til at fungere.
Og jeg håber, ordføreren også anerkender, at der også er stor forskel på de borgere, som modtager førtidspension.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Jo, det anerkender jeg fuldstændig.
Men jeg må også bare sige, at målet jo må være at give folk en anstændig økonomisk tilværelse, altså en ydelse, som man kan leve af.
Man kan se på fakta, og jeg kan her nævne Økonomi- og Indenrigsministeriets tal for, hvor mange førtidspensionister som lever i lavindkomstgrupperne.
De viser, at det altså er 1,5 pct., og de 1,5 pct. er dem, som har en ægtefælle eller en samlever, der forsørger dem.
Så de har råd; de er i hvert fald ikke i lavindkomstgruppen.
Der er flere selvstændige i lavindkomstgruppen; der er flere fuldt beskæftigede i lavindkomstgruppen.
Jeg forstår godt den her humanisme, der ligger bag, altså at man gerne vil give nogle penge til nogen, som er hårdt ramt, og det er der helt afgjort nogle af førtidspensionisterne der er.
Jeg vil så også sige, at jeg tror, der herindefra er en vis erkendelse af, at der altså er for mange mennesker, som er kommet på førtidspension, herunder også en meget stor andel af indvandrere fra ikkevestlige lande.
De kunne egentlig godt arbejde, men er altså alligevel kommet på de her ydelser.
René Christensen (DF), 2013-01-17:
Jeg synes, det er sådan lidt ærgerligt kun at snakke om lavindkomstgrupper, for man kan jo diskutere, om 14-15.000 kr. om måneden er en høj eller en lav løn.
Det er jo noget relativt.
Jeg synes bare, ordføreren glemmer en ting, nemlig at førtidspensionister er blevet førtidspensionister af en grund.
Det her er jo ikke bare folk som ordføreren og jeg, som kan alting selv.
Det er måske også folk, som skal købe nogle andre ydelser ved siden af, fordi livet er svært.
Det er jo derfor, de her mennesker bliver førtidspensionister.
Jeg synes, det er så ærgerligt, når Liberal Alliance taler om de her grupper, som om det bare er sådan nogle mennesker, for hvem det er ligegyldigt, og som man bare kan kigge på som på alle mulige andre.
Førtidspensionister er jo folk, der er blevet førtidspensionister af en grund.
Man kan sige, at der her er tale om borgere med en lønindkomst, som så er betalt af fællesskabet, men det er altså også borgere, som kan have andre udgifter, der svarer til dem, vi andre måske bare klarer selv eller med venners hjælp.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Anerkender ordføreren ikke, at førtidspensionister kan have andre udfordringer end at stå uden for arbejdsmarkedet?