runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Nu mener jeg jo, at Dansk Folkeparti er et ansvarligt parti, og nu har vi haft diskussionen med de andre ordførere også om den ene procent, Socialdemokraterne så ønsker udgifterne på området skal stige til – det er ca. 3 mia. kr.
Jeg vil gerne have en bekræftelse fra Socialdemokratiet på noget.
Nu ved vi jo, at vi er i krise herhjemme, og at mange står for skud og skal til at undvære i forhold til deres dagligdag.
På nogle områder er der da mennesker herhjemme, som bliver berørt ret kraftigt at de nedskæringer.
Så det undrer mig meget – og jeg vil gerne have Socialdemokratiet til at beskrive, hvor Socialdemokratiet har tænkt sig at hente de penge, hvis man nu forhøjer udviklingsbistanden med de her 3 mia. kr.
Er det børnene, er det de ældre, er det de syge – ja, vi kunne blive ved – der skal stå for og miste penge, så vi kan efterleve de socialdemokratiske krav til udviklingsbistanden?
Frank Aaen (EL), 2010-05-21:
Nu synes jeg ikke, at man skal beskylde hverken finansministeren eller skatteministeren for at være gamle, forstået på den måde at det er gamle tal.
De tal, jeg lige har nævnt, kommer fra svar på spørgsmål, jeg har stillet til henholdsvis skatteministeren og finansministeren.
Det kan være lidt farligt at stole på de to ministre, men vi har altså valgt at gøre det i det her tilfælde og tro på, at de tal, de har regnet ud, er gode nok.
Hvis Dansk Folkeparti mangler flere penge, kunne man bare kratte lidt mere hjem fra de multinationale selskaber, der ikke betaler skat.
Der har vi anslået at man kan skaffe 5 mia. kr.
Så kom bare an!
Det er viljen til at tage pengene der, hvor de er, der mangler.
I stedet for at man tager pengene der, hvor der er færrest.
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Der er jo ingen tvivl om, at Enhedslisten nu vil komme med nogle besparelsesforslag, som vi alle godt kender.
Vi kender også godt partiprogrammet, og det synes jeg da er tankevækkende.
Skægt nok siger alle, at vi bare kan kigge i deres partiprogram.
Nu er det jo sådan, at et partiprogram kan være år gammelt og med meget traditionsbundne holdninger til, hvordan tingene skal være.
Nu er det faktisk sådan, at Danmark står i en krisesituation og har gjort det i en meget kort periode.
Det er tilsyneladende ikke rigtig gået op for venstrefløjen endnu, hvor alvorlig den er.
Vi har jo et problem, og jeg synes ikke, at man sådan let og elegant kan flyve hen over gamle holdninger til, hvordan man vil hente de penge, fordi mulighederne simpelt hen ikke er der i dag, set med vores øjne.
Kan vi få en bekræftelse på det?
Frank Aaen (EL), 2010-05-21:
Der har stået 1½ pct. i vores program, lige så længe jeg kan huske.
Vi har også stillet forslag om det i Folketinget, bl.a. i forbindelse med finanslove.
Det er slet ikke nyt.
Hvorfra skal pengene skaffes?
Vi har mange.
Jeg har en hel liste.
Hvis Dansk Folkeparti skulle mangle nogle fornuftige forslag – det tror jeg man gør – så har jeg en hel liste, men jeg kan bare komme med to her.
Hvis vi sletter skattelettelserne, som jeg nævnte før, for de 10 pct. rigeste, som tjener mere end 0,5 mio. kr., så kommer der 7,3 mia. kr. i kassen.
Og indfører man en omsætningsafgift på aktier, som der faktisk har været tidligere, så vil det give 7,6 mia. kr.
Det er ca. 15 mia. kr., så der er rigeligt.
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor Venstres ordfører slap.
Nu kan jeg forstå, at det lige pludselig hos Enhedslisten er blevet til 1,5 pct. mere.
Udregnet i hovedet giver det vist lidt over 9 mia. kr.
Så jeg bliver simpelt hen nødt til at have beskrevet det meget nøje.
Nu snakker vi ikke om færre milliarder kroner, men nu er det lige pludselig op til 9-10 mia. kr.
Hvor vil Enhedslisten hente disse penge, sådan som situationen ser ud i dag?
Frank Aaen (EL), 2010-05-21:
Sidste runde om sedlen: Jeg noterede mig bare, at udviklingsministeren syntes, at Venstres ordfører var så tilpas trængt, at det var godt med en hjælpende seddel.
Jeg vil også gerne sige, at jeg ikke tror – og jeg synes bare, det var et billede på det – at hr. Karsten Lauritzen på nogen måde synes, at det her har været en munter debat, for jeg tror, at hr. Karsten Lauritzen er meget mere ivrig efter at hjælpe de fattige i verden end den dagsorden, der er blevet sat ovre i Finansministeriet, er.
Med hensyn til hvad vi ønsker, så ønsker vi faktisk 1½ pct.
Vi ønsker 1 pct. i bistandshjælp, som den var før regeringsskiftet, plus ½ pct. til klima- og katastrofeindsats.
Det var den målsætning, der i øvrigt var fælles med Socialdemokratiet, SF og De Radikale før valget.
Så vi ønsker 1½ pct., og de fleste penge kan uden videre tages ved at fjerne skattelettelserne fra de 10 pct. rigeste danskere.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-21:
Hr. Frank Aaen og Enhedslisten lyder skuffet.
Man kan så sige, at det jo ikke er første gang, Enhedslisten bliver skuffet, og heller ikke første gang, Enhedslisten tager fejl.
Det, hr. Frank Aaen påstod stod på sedlen, er ikke det, der rent faktisk står, så jeg vil anbefale hr. Frank Aaen, hvis han er så interesseret, at gå over og kigge.
Jeg vil så kvittere for, at hr. Frank Aaen anerkender, at Danmark faktisk er et af de lande, der giver den mest effektive udviklingsbistand.
Det var bare ikke det billede, hr. Frank Aaen tegnede i sin ordførertale, for der gik det hele til gældslettelser, danske virksomheder og danske politiske partier, og de fattige børn i Afrika var fuldstændig glemt.
Der er jeg glad for, at hr. Frank Aaen trods alt anerkender, at Danmark er et af de fem lande i verden, der giver den mest effektive udviklingsbistand.
Det, jeg godt vil spørge hr. Frank Aaen om, er: Hvis man skal øge udviklingsbistanden til 1 pct., hvor skal man så finde pengene henne?
Hvis man skal øge bistanden yderligere – jeg har egentlig indtryk af, at det er det, Enhedslisten helst vil, Enhedslisten mener vel, at vi skal give 2, 3, 4 pct. –
hvad er det præcise beløb så, og hvor skal man finde pengene henne?
Skal de tages fra børnechecken i Danmark, fra folkepensionisterne eller hvor?
Frank Aaen (EL), 2010-05-21:
Nu sagde jeg jo ikke, at udviklingsministerens bistandsseddel til Venstres ordfører var hemmelig.
Jeg kom bare med et kvalificeret gæt på, hvad der stod på den, og det lyder, som om det var et rigtigt gæt, så jeg behøver ikke kigge efter i nogen skraldespand.
Hvad angår Danmarks bistand, ved vi jo fra debatterne og de undersøgelser, der er lavet, at der er noget, der går galt, og noget, der går godt.
Danmark er formentlig et af de lande, der er bedst på det her område, og det skal vi da bare være stolte af.
Men det er da ikke noget godt argument for at skære ned, og det er jo det, vi har prøvet at tage fat i.
Hvordan kan man stå her og tale om, at vi skal gøre det bedre, og at vi skal gå hurtigere frem mod 2015-målene, samtidig med at man sidder derovre, hvor man kan kigge ind ad vinduerne og se, at de forhandler om at skære ned på udviklingsbistanden?
Frank Aaen (EL), 2010-05-21:
Undskyld!
Det er naturligvis 0,8 pct. – og erkendelsen af, at nu bliver det nok skåret ned, men udviklingsministeren får det til at lyde, som om regeringen var tvunget til det af den ondsindede opposition.
Altså, vi har f.eks. fra Enhedslistens side, og jeg gjorde det også lige før, fremlagt mange finansieringsforslag.
Tag f.eks. bare skattelettelserne, der er givet til de allerrigeste – så var man nået i mål.
Man har jo selv valgt, at det er dem, der har mindst – arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere – der skal betale, i stedet for at det er de rigeste, der skal betale for krisen.
Det er jo regeringens frivillige mål.
For hvis det var de rigeste, der skulle betale, så havde der også været et flertal sammen med venstrefløjen i den her sag.
Det er en regering, der har valgt at bøje sig for et krav om at gøre det, men man kunne have gjort det anderledes.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-21:
Det er blot en serviceoplysning til hr. Steen Gade og seerne.
Hvis man læser det forslag til vedtagelse, som Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har fremsat, vil man se, at der står, at regeringen opfordres til at arbejde for en styrket international indsats gennem fokus på de punkter, som er nævnt – det er bl.a. kvinders ligestilling – som nogle af de måder, hvorpå vi ønsker at fremme, at vi når 2015-målene.
Så det, hr. Steen Gade efterspurgte, står sådan set i det forslag til vedtagelse, som regeringen og Dansk Folkeparti har fremsat.
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Til udviklingsministeren vil jeg sige tak for to gode oplysninger her i slutningen af debatten.
Det tog lidt lang tid med den ene, men vi fik understreget, at regeringen faktisk har en politik fra februar, altså ikke fra før krisen, men da krisen buldrede, og da man kendte alle konsekvenserne af krisen.
Der sagde regeringen, at man ikke ville gå under 0,8 pct.
Det er den ene gode oplysning.
Den anden gode oplysning er så, at forberedelserne til 2015-topmødet i september er i god gænge.
Derfor vil jeg jo så stille det spørgsmål til ministeren: Hvad agter ministeren at foretage sig fra nu af og til september?
Agter ministeren at kaste sig ud i en kampagne for, at man ikke skal skære ned på ulandsbistanden, at EU skal fastholde sine 0,7 pct. osv.?
For det er jo det, vi andre siger i det her forslag til vedtagelse, og som regeringspartierne meget omhyggeligt har ladet være at sige noget om.
Søren Pind (V), 2010-05-21:
Jamen det lyder, som om hr. Jeppe Kofod ønsker sig tilbage til Estrups tid, altså at ministre uden om Folketinget kan diktere, hvor mange penge man skal bruge, og at jeg kunne gå i gang med Københavns befæstning, eller hvad det nu skulle være, i morgen uden at spørge nogen, og sådan er virkelighedens verden bare ikke i Folketinget; sådan er den ikke.
Altså, regeringen har lagt sin politik frem, den fremgår af arbejdsprogrammet.
Der er en økonomisk udfordring, og den må man håndtere, og jeg jo kan ikke stå her og svare på hr. Jeppe Kofods spørgsmål, i hvert fald ikke den del af det, som handler om den økonomiske størrelse, på baggrund af en hypotetisk situation, på baggrund af en forhandling, hvis indhold ikke er afsluttet.
Det kan jeg jo ikke.
Regeringen har sagt, hvad dens politik er.
Regeringen ønsker at fastfryse udviklingsbistanden på 15,2 mia. kr. over en årrække, dog skal den mindst udgøre 0,8 pct. af BNI.
Det er regeringens udgangspunkt; det er regeringens politik.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-21:
Altså, det der sludder med, at oppositionen ikke vil bidrage til at løse krisen, er jo notorisk forkert; det behøver vi ikke at diskutere længe her.
Jeg synes bare, at det, som ministeren bør forholde sig til, er, at Danmark, som ministeren også siger, jo er et af de lande, der skal lede forberedelserne af 2015-topmødet.
Det er blevet sagt flere gange, også af ministeren selv, at der var behov for at speede processen op for at nå 2015-målene, og så er det bare, man i al enkelhed spørger: Hvilket signal vil det sende, hvis Danmark som forberedende land går ud og skærer et milliardbeløb i udviklingsbistanden til verdens allerfattigste og oven i købet midt i en krisesituation?
Tror man så, man kan overbevise andre lande om at give mere i bistand?
Tror man, at Danmark kan vise lederskab?
Det bør man forholde sig til som udviklingsminister, for det er ens ansvarsområde, og derfor savner jeg bare, at der er lidt refleksion, lidt tankevirksomhed, i forhold til: Hvad vil ministeren med Danmarks rolle, også frem til 2015?
Vil ministeren ikke sætte nogen grænser for, hvor meget man kan skære ned, og hvilket signal man sender til omverdenen?
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-21:
Hr. Frank Aaen og Enhedslisten generelt er gode til at tegne et skræmmebillede, og konspirationsteorierne flyver rundtomkring.
Jeg kan fortælle hr. Frank Aaen, at den seddel, jeg fik af udviklingsministeren, ikke er hemmelig.
Hr. Frank Aaen kan gå hen i skraldespanden og se, hvad der står på den.
Jeg vil sige, at i det her tilfælde er der ikke noget gemt, så der er ikke noget hemmeligt i det.
Jeg vil så spørge hr. Frank Aaen: Når man tegner det her billede af, at pengene kun går til gældslettelser, partier i Danmark og investeringer i danske virksomheder i udlandet, og at vi overhovedet ikke hjælper de fattigste – det er jo det billede, hr. Frank Aaen tegner – kan hr. Frank Aaen så forklare, hvorfor dansk bistand gentagne gange er blevet kåret til at være i verdensklasse?
Jeppe Kofod (S), 2010-05-21:
Jeg vil sige til ministeren – jeg ved ikke, om man skal kalde ministeren for udviklingsminister, for man kunne blive lidt forvirret i forhold til, om ministeren lige pludselig var blevet finansminister med de uhyrlige påstande, der også flyver gennem luften – at sandheden jo var, at der var et alternativ: Man mødte op med en samlet plan, nemlig »En Fair Løsning«, som ministeren burde kende, for, hvordan vi kunne komme ud af den her krise uden at skære i dansk udviklingsbistand.
Så det synes jeg bare jeg i al enkelhed vil notere.
Vi har jo i dag en debat om 2015-målene, det håber jeg vi er enige om, og ikke om de andre ting, og derfor vil jeg gerne høre ministeren: Er det sådan, at der er en linje, en rød tråd, hos regeringen?
Altså, der står i regeringsgrundlaget, at man minimum vil have 0,8 pct. og 5,2 mia. kr. nominelt, så er der en rød tråd?
Kan man sige til Dansk Folkeparti: Nej, vi har heldigvis et alternativt flertal for at sikre bistanden, hvis det er, og de er velkommen til at komme tilbage til oppositionen, og så kan vi tale om det?
Vil man sige nej til Dansk Folkeparti, og hvad mener udviklingsministeren egentlig selv?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Mener udviklingsministeren, at der skal skæres i bistanden, sådan som der er lagt op til, eller vil man kæmpe imod, at det kommer til at ske?
Søren Pind (V), 2010-05-21:
Jeg siger igen: Jeg ved ikke, hvad hr. Aaen har valgt at bidrage med til krisens løsning, alene næste år bidrager jeg med 60.000 kr., og det kan man jo bruge mange kræfter på at diskutere, men hvis hr. Aaen vil diskutere procentsatser og alt muligt andet, er det fint.
Men det her er jo ikke en abstraktion.
Det er faktisk en alvorlig sag.
Danmark står faktisk foran nogle alvorlige udfordringer, hvor vi skal møde de internationale finansmarkeders tillid, og det er det, det handler om.
Men jeg har godt set, at nogle af oppositionens partifæller er kommet med noget, f.eks. var fru Pernille Rosenkrantz-Theils karakteristik af den græske situation, at Grækenland havde lånt for få penge og investeret for lidt i den offentlige sektor.
Jamen o.k., hvis det er græsk statsøkonomi, man vil indføre i Danmark, så velkommen.
Det er bare ikke virkeligheden.
Det er i hvert fald ikke den virkelighed, regeringen vil stå på mål for.
Frank Aaen (EL), 2010-05-21:
Nu prøver ministeren så at sige, hvad ministeren personligt har bidraget med.
Nu har jeg ikke lige taget tallene med ned i salen, men jeg skal gerne sende dem til alle interesserede.
Faktum er, at ministrenes skattelettelse, som man fastholder, sammen med andre riges skattelettelse er dobbelt så stor som den indtægtsnedgang på de 5 pct., og det er jo det, der er problemet.
Søren Pind (V), 2010-05-21:
Jamen altså, jeg er som minister forpligtet på det arbejdsgrundlag, regeringen har fremlagt, og der står der ganske tydeligt, hvad regeringens politik er.
Men hvis hr. Jeppe Kofod beder mig om at definere, hvad der er et kabinetsspørgsmål for regeringen, så må jeg sige, at jeg tror, jeg både får problemer med forretningsordenen, med formanden og med en herre ovre i Statsministeriet, hvis jeg gør det.
Det er altså ikke min opgave.
Som hr. Jeppe Kofod så udmærket og rigtigt bemærkede, er jeg udviklingsminister, og jeg står inde for regeringens politik.
Regeringens politik er fremlagt, og den hedder, at vi ønsker det niveau, der nu engang er.
Men når oppositionen på den måde vælger overhovedet ikke at ville bidrage til løsningen af den største økonomiske udfordring for dansk økonomi i mange år, jamen så må vi jo også forhandle der, hvor man kan forhandle, i et konstruktivt samarbejde med Dansk Folkeparti.
Nu skal jeg ikke kunne sige, hvad hr. Frank Aaen har bidraget med.
Jeg har personligt bidraget med 60.000 kr. til næste år til krisen.
Altså, jeg ved ikke, hvad hr. Aaen mener at hr. Aaen selv har bidraget med, det skal jeg så heller ikke blande mig i.
Det er et faktum, og det kan man så diskutere i lang tid.
Men sagen er jo den, at når man ser på den slags, så må man se på, hvad der samlet set bidrager til samfundsøkonomien.
Det forandrer ikke ved, at den situation, Danmark står i, på lige fod med snart sagt alle udviklede lande i verden, hvor der har været en økonomisk krise, er en udfordring.
Vi har så valgt – regeringen har valgt – at investere aktivt i, at Danmark kom så blidt igennem krisen som overhovedet muligt.
Nu er vi ved at være nået igennem, men der er en regning, der skal betales for de investeringer, som oppositionen i øvrigt krævede var langt større.
Den regning er på 24 mia. kr., og den må vi jo sammen prøve at løfte, det har vi bedt den danske befolkning om, det ønsker oppositionen ikke at være med til.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-05-21:
Vi har fuldstændig klart, krone for krone finansieret en udviklingsbistand på 1 pct.
Det står fuldstændig klart, hvordan vi vil gøre det, og det kan vi gøre inden for de rammer, som står i vores program.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-21:
Jeg vil gerne starte med at rose Konservatives ordfører for det, synes jeg, meget klare budskab om, at Danmark skal gå i front, når det gælder ligestilling, reproduktiv sundhed og seksuelle rettigheder.
Det synspunkt deler jeg fuldstændig.
Det er også derfor, at det eneste, der er fællesnævner i de to forslag til vedtagelse – kan jeg se – er ligestilling.
Det, jeg tror mange af os har på hjerte i dag, er jo også: Hvor står Konservative, når det gælder den aktuelle danske diskussion om ulandsbistanden?
Jeg har noteret mig – og der vil jeg give en stor ros til Konservative – at for en uge siden, da tankerne kom frem i pressen om, at regeringen ville spille ud med en milliardnedskæring i dansk udviklingsbistand, afviste Konservative det som fuldstændig utænkeligt.
Og der vil jeg bare gerne høre, om Konservatives ordfører er enig i, at vi ikke skal skære ned på ulandsbistanden.
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Er der nogen, der har talt om mere målrettet bistand, så er det SF.
Så til det kan jeg ikke sige andet, end at det sådan set er noget, vi har presset på for i årevis og gerne vil medvirke til.
Dernæst vil jeg bare sige, at jeg ikke tror, at Dansk Folkepartis ordfører kan høre.
Den her debat er karakteriseret ved, at det er Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre, der peger på, at Danmark skal presse de andre lande, og at det er Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, som overhovedet ikke har haft det med i debatten indtil nu.
Det står ikke i forslaget til vedtagelse, og udviklingsministeren nævnte det ikke.
Det er jo realiteten.
Må jeg så komme med den lidt polemiske bemærkning til Dansk Folkeparti til sidst, at det godt kan være, at Dansk Folkeparti er glad for vores ulandsbistand, men de er vel gladest for, at den er blevet skåret kraftigt ned, så længe Dansk Folkeparti har haft indflydelse i Danmark.
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Det er vanskeligt, når man nu er gået langt ud over de anbefalinger, alle lande er bekendt med.
Anbefalingen er nemlig 0,7 pct.
Det, jeg måske synes er lidt forkasteligt, er, at andre lande ikke har efterlevet de krav, de selv har skrevet under på.
Måske skulle hele venstrefløjen sætte mere fokus på, at alle andre skal efterleve det, de faktisk har skrevet under på.
Danmark er langt over de 0,7 pct.
Indsatsen har været enorm, og når man tænker globalt, som venstrefløjen jo ynder at gøre, må man sige, at Danmark faktisk er et lille land.
Så jeg kan jo kun sige, at det som sædvanlig er en eller anden bragesnak fra venstrefløjen, hvor man ikke beder andre om at efterleve kravene.
En anden ting er også: Hvordan stiller SF sig til det med at blive mere målrettet, når man snakker om at bruge de her udviklingsbistandspenge?
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Nu er jeg så heldig, at jeg står med både forslaget til vedtagelse fra hr. Karsten Lauritzen og med det fra oppositionen.
Og der vil jeg bare sige, at det, som hr. Karsten Lauritzen fremhæver, er vi enige om, nemlig ligestilling, en særlig indsats i skrøbelige stater og en udbygning syd for Sahara.
Alt det er vi enige om.
Til gengæld står der noget om det i det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat.
Vi skriver jo: »at fastholde EU's løfter om at give mindst 0,7 pct. i ulandsbistand i 2015 samt fastholde og udbygge den danske ulandsbistand.«
Problemet er, at det er han måske ikke i dag.
Det er jo, fordi der er alle de mange, der ikke har nået 0,7 pct., at Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre peger på, at Danmark skal gå i spidsen ved at presse de andre lande.
Det er bare det, jeg har diskuteret med hr. Karsten Lauritzen.
Og jeg spørger også udviklingsministeren: Vil vi være med til at presse de andre lande til at nå 0,7 pct.?
Men det stod der jo ikke noget om i udviklingsministerens talepapir, og det er vel, fordi udviklingsministeren kan se, at det, hvis man selv skal til at skære ned, er lidt vanskeligt at presse nogle andre.
Tina Petersen (DF), 2010-05-21:
Altså, lad os lige få slået fast, at Danmark har lagt sig i front sammen med 4 lande på det her felt – ud af 192 andre lande.
Dernæst er det jo faktisk sådan, at en stor del af de her lande ikke engang når de 0,7 pct.
Er det rigtigt?
Man kan gå ud og arbejde på, at en stor del af disse lande begynder at være lige så fleksible på området, når vi snakker udviklingsbistand, som Danmark har været.
Danmark har jo været supergod inden for det her område.
Man skulle lade være med at få det til at lyde, som om Danmark er langt bagud, for det er vi ikke.
Vi kan være hundred procent stolt af det arbejde, vi har lavet i udlandet.
Og nu er der jo ikke nogen ordførere, som ikke vil 2015-målene.
Vi vil dem alle sammen.
Spørgsmålet er jo, hvordan den her verdenskrise har ramt os alle.
Men jeg ønsker en bekræftelse af, at der faktisk er rigtig mange lande, som ikke har nået de 0,7 pct.
Steen Gade (SF), 2010-05-21:
Jeg synes, man kan gøre det, der står i vores forslag, nemlig i EU at kæmpe for, at EU's løfte om at nå 0,7 pct. samlet i 2015 fastholdes.
Jeg kan så spørge udviklingsministeren, om han vil gøre det.
For det kunne vi da så være enige om at gøre.
Det ville betyde en hel del.
Det er klart, at det ville svække Danmarks mulighed for at gøre det, hvis Danmark så selv skærer ned, og det er vel derfor, at det ikke står i vedtagelserne fra regeringspartierne.
Der vil nok være nogle, der kigger lidt på os og siger: Nå ja, jer fra Danmark har meget høj cigarføring, I skærer selv ned, og nu vil I have os til at gå op.
Så troværdigheden er jo ikke ret stor, hvis der sker det, som vi alle sammen frygter, nemlig at regeringen løber fra det løfte, man gav for 4 måneder siden.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-21:
Jeg tror, det blev sagt gentagne gange af Venstre fra talerstolen, at vi ønsker at overholde FN's målsætninger – det gør vi i dag, og det vil vi også gøre i fremtiden – om at give mere end 0,7 pct. i udviklingsbistand.
Det har vi skrevet under på vi vil, og det vil vi selvfølgelig også fortsat.
I den kamp for at få andre lande til at give mere i udviklingsbistand, vil Danmark jo fortsat være et forbillede.
Jeg vil godt spørge hr. Steen Gade, hvad det præcis er, Socialistisk Folkeparti og hr. Steen Gade ønsker der skal gøres for at få de andre lande med på vognen.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-21:
Vi står i en krisesituation, og derfor har regeringen jo netop også fremlagt en plan for, at vi kommer godt ud af krisen og kommer videre.
Men jeg har også noteret mig, at i den plan, som er fremlagt fra regeringens side, er det ikke meningen, at der skal skæres på udviklingsbistanden.
Og der må vi jo naturligvis se på, hvor flertallet findes i forhold til at finde en fornuftig løsning, en fornuftig plan for, hvordan vi kommer ud af krisen.
Men på nuværende tidspunkt må jeg jo forholde mig til, at den plan, der er fremlagt fra regeringens side, altså ikke indeholder noget om, at der skal ske en beskæring af udviklingsbistanden.