Benny Engelbrecht (S), 2015-04-21:
Tak, formand.
Beslutningsforslag nr. B 70 går ud på, at Folketinget skal pålægge regeringen inden udgangen af 2015 at fremsætte et lovforslag om skærpelse af bødestraffen for ulovlig handel med punktafgiftspligtigt slik og om forøgelse af antallet af kontrolbesøg i virksomheder m.v., der handler med punktafgiftspligtige varer.
Jeg vil indlede med at sige, at jeg er helt enig i, at der skal sættes ind mod illegal import af og ulovlig handel med slik og andre punktafgiftspligtige varer.
Det er uacceptabelt, at virksomheder snyder med betaling af afgifter og på den måde også ødelægger forretningen for lovlydige virksomheder.
SKATs indsatsprojekt »Illegal import af punktafgiftspligtige varer« i 2014 har vist, at det er tiltrængt med fokus på området.
Både kontrol og præventive bødestraffe er i den forbindelse vigtige redskaber til at mindske det misbrug, der finder sted.
I den forstand er forslagsstillernes krav om øget kontrol allerede en realitet.
Illegal indførelse af afgiftspligtige varer finder sted i grossistvirksomheder, i detailhandelen og af private, der videresælger lokalt fra privatboligen eller på deres arbejdsplads.
De største samlede unddragelser af afgifter sker erfaringsmæssigt ved illegal import i grossistleddet.
I 2014 udløste kontrollen på dette område en efterbetaling på ca. 32 mio. kr. alene i afgifter.
Hertil kommer straffesager, hvor der kan blive tale om både frihedsstraf og bøder svarende til den unddragne afgift.
Det fremgår af SKATs indsatsplan for 2015, at indsatsen i grossistleddet skal øges i samarbejde med politiet og Fødevarestyrelsens rejsehold, som kan konfiskere et ulovligt varelager.
Der skal naturligvis også sættes ind over for de butikker, som sælger varer, som der ikke er betalt punktafgifter af.
Der er som led i kontrollen i 2014 sket en efterbetaling af afgifter for ca. 9 mio. kr.
Det fremgår af SKATs indsatsplan for 2015, at der ud over nye kontroller vil komme en opfølgning på tidligere kontroller blandt de virksomheder, der i 2014 blev afsløret i ikke at afregne punktafgifter korrekt.
Både private og butiksejere, som ikke har registreret sig som importører, kan få en bøde for at importere varer, som ikke er til eget forbrug, og som derfor må antages at skulle videresælges uden betaling af afgift.
Kontrollen i 2014 har givet en begrænset efterbetaling af afgift på ca. 90.000 kr., så jeg er sikker på, at dette er et af de områder, som SKAT har opmærksomhed på ved prioriteringen af den kommende kontrolindsats.
I første halvår af 2014 gennemførte SKAT et særligt projekt med en landsdækkende kontrol af 75 udvalgte forhandlere af bland selv-slik, og hver tredje af de kontrollerede butikker solgte slik, hvor afgiften ikke var betalt korrekt.
Butikkerne var ikke tilfældigt udvalgt, skal jeg sige, så det kan ikke konkluderes, at en tredjedel af alle danske slikforhandlere laver fejl, men det billede, der tegner sig, viser, at der tydeligvis er gode grunde til en forstærket indsats på området.
SKAT har desuden indledt kontrol af de grossister, der har leveret slik til de butikker, der ikke havde betalt en korrekt afgift.
SKAT planlægger hvert års kontrolindsats ud fra de seneste data, analyser og erfaringer, og kontrolaktiviteterne bliver løbende tilpasset ud fra de indhøstede erfaringer.
Opfølgende kontrol er en naturlig del af denne indsats.
Med det øgede antal kontroller og den mere systematiske tilgang til kontrol samt det udvidede myndighedssamarbejde, specielt med Fødevarestyrelsen, vil der i 2015 blive udøvet en mere effektfuld indsats mod den illegale handel med bland selv-slik i både engros- og detailhandelen.
Som et andet element i beslutningsforslaget mener forslagsstillerne, at de såkaldte colabøder skal fordobles.
Bøderne er knyttet til bestemte varegrupper som chokolade, tobak, alkohol og emballage.
Der kan gives en bøde på 5.000 kr. pr. varegruppe i førstegangstilfælde.
Bøden stiger til det dobbelte, anden gang der konstateres en overtrædelse.
Denne type bøder anvendes, når sælgeren ikke kan dokumentere, at der er betalt afgift af bestemte varer, men hvor det er usikkert, hvor stor afgiftsunddragelsen faktisk er, fordi der er tale om et øjebliksbillede.
Det er en bøde, der anvendes i forbindelse med stikprøvekontrol, og bøden har en fast størrelse for hver afgiftslov, der er overtrådt.
Der er tale om en meget enkel proces i forhold til at gennemføre en straffesag, som bygger på en opgørelse af, hvor stor afgiftsunddragelsen faktisk er.
Hvis den fulde unddragelse skal dokumenteres, skal virksomhedens regnskaber gennemgås og analyseres.
I den type sager vil straffen også kunne være langt mere alvorlig.
Ved en forsætlig unddragelse vil bøden ud over tilbagebetaling af den unddragne afgift således være én gang størrelsen af unddragelsen op til 100.000 kr., og hvis unddragelsen er over 100.000 kr., vil der blive tale om frihedsstraf.
Det, man skal have sig for øje, er således, at der er en sammenhæng mellem niveauet for det, der betegnes som colabøder, og niveauet for den dokumentation, der skal tilvejebringes af myndighederne for at idømme bøden.
Ofte vil de varegrupper, som omfattes af lovgivningen om de såkaldte colabøder, blive solgt i samme butik.
Følges forslagsstillernes forslag om en fordobling af bøderne, vil det betyde, at niveauet for en førstegangsovertrædelse stiger fra maksimalt 20.000 kr. til maksimalt 40.000 kr., forudsat altså at der konstateres overtrædelser inden for alle varegrupper.
Henset til colabødernes særlige karakter, og at der er mulighed for at opnå skærpede straffe ved en mere gennemgribende revision af virksomhedernes forhold, mener jeg, at overvejelser om en forhøjelse af bødeniveauet forudsætter en nøjere undersøgelse af de retssikkerhedsmæssige implikationer og de faktiske forhold, som måtte udfordre kontrollen.
Derfor har jeg bedt SKAT om i forbindelse med den målrettede kontrolindsats, der er i 2015, at have fokus på at dokumentere kontrolresultaterne på en måde, så der er et grundlag for at vurdere, hvilke tiltag der eventuelt kan øge en præventiv effekt.
Med andre ord: Regeringen er ikke afvisende over for, at en skærpelse af bødeniveauet kan være en mulighed, men det er vigtigt, at en beslutning træffes på baggrund af en nærmere undersøgelse af området.
Regeringen kan således ikke på det foreliggende grundlag støtte beslutningsforslaget om en fordobling af de såkaldte colabøder, idet resultatet af SKATs dokumentation af kontrolresultaterne m.v. og den efterfølgende undersøgelse med henblik på en vurdering af bl.a. de retssikkerhedsmæssige aspekter bør afventes.
Men som jeg flere gange har påpeget, er dette bestemt ikke udtryk for, at regeringen ikke er opmærksom på problemet med illegal import af og ulovlig handel med slik.
Som det også gerne skulle være tydeligt, og som det gerne skulle være fremgået, er der lagt op til en styrket indsats fra SKATs side for at bekæmpe problemet.
De virksomheder, som bliver underlagt kontrol, er udvalgt via en risikoanalyse.
Det vil sige, at man udpeger virksomheder, hvor man mener der er en særlig risiko.
Jeg ville være utryg ved, at SKAT skulle finansiere sin kontrolindsats ved at udskrive gebyrer til dem, man kontrollerer.
Jeg tror, det er ganske sundt, at det ikke fungerer på den måde.
Men jeg er enig i, at man selvfølgelig skal målrette indsatsen der, hvor man mener risikoen er størst.
Det er også det, som man har gjort i de kontroller, som man lavede i 2014, og hvor der altså var en høj grad af gevinst, om jeg så må sige, og det kommer man også til at gøre fremadrettet.