runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Jeg vil da gerne starte med så at berolige ordføreren med, at jeg ikke falder i svime over Dansk Folkepartis indsats.
Så har vi det på det rene.
Jeg vil så gå videre og sige, at jeg stadig væk ikke har fået svar på, om det at lave en bred indsats med udgangspunkt i bekæmpelse af ghettoproblemerne kunne være en indsats, som Dansk Folkeparti syntes var relevant.
For det er faktisk det, vi snakker om i dag.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Vi synes, at man kan have gavn af at gøre en indsats.
Det kommer selvfølgelig an på, hvilken indsats man gør.
Jeg vil bare gerne sige, at vi ønsker, at Folketinget skal forpligte kommunerne og regeringen til at fortsætte arbejdet med, at der kommer et fald i andelen af beboere uden arbejdsmarkedstilknytning i de udsatte boligområder.
Det synes vi er positivt, og det vil vi gerne forpligte regeringen og kommunerne til.
Det bliver de så forpligtet til, når det her forslag til vedtagelse, som er fremsat af regeringspartierne og Dansk Folkeparti, forhåbentlig bliver vedtaget.
Det er da trods alt et fremskridt, synes jeg i hvert fald.
Jeg vil så også godt sige, at vi fra Dansk Folkepartis side mener, det er relevant, når man taler om integrationspolitik generelt, at vi hele tiden er opmærksomme på at stille krav, at vi hele tiden er opmærksomme på en nultolerancepolitik over for dem, som ikke overholder dansk lovgivning og ikke forsøger at integrere sig - altså at de ikke bare forstår de demokratiske spilleregler osv., men at de også forsøger at integrere sig i den danske kultur, altså kulturel integration.
Det skal vi have meget mere fokus på.
Vi vil også have endnu flere indvandrere og efterkommere i arbejde, så de bidrager positivt i stedet for negativt til samfundet.
Vi vil arbejde for løbende stramninger i udlændingereglerne, herunder også øget mulighed for at udvise udlændinge.
Der er en lang række initiativer, som vi fra Dansk Folkepartis side mener at man fortsat kan gøre.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-13:
Tak for det.
Jeg skal så gøre det kort.
I Politiken den 20. januar siger fru Pia Kjærsgaard jo netop: Vi vil ikke have parallelsamfund i Danmark, og derfor bliver vi nødt til at gå et skridt videre, end vi hidtil har gjort. I brødteksten i den her artikel står der så, at de rige kommuner skal bygge flere almene boliger.
Det siger Dansk Folkeparti.
Det blev jeg bare rigtig glad over at læse, for det er et forslag, som vi i SF i lang tid varmt har støttet, fordi det ikke kun skal være kommuner med mange udsatte beboere, som skal tage ansvar for at bygge almene boliger.
For det giver nemlig grobund for ghettoisering.
Nej, vi skal have spredt de almene boliger ud over hele landet.
Så siger fru Pia Kjærsgaard, at hun vil gå til den daværende velfærdsminister, fru Karen Jespersen, for at få det her forslag om, at flere rige kommuner skal tage ansvar for de almene boliger og skal bygge almene boliger, gennemført.
Så vil jeg sådan set
bare gerne høre, hvordan det går med det, og om det er sket.
Nu diskuterer vi jo og behandler en større boligaftale om de almene boliger, og så vil jeg også gerne høre: Hvis der skulle komme et ændringsforslag om det her, vil Dansk Folkeparti så stemme for det?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Inspireret af, at Folketingets formand sagde, at vi også godt kan svare på under det minut, der er sat af, vil jeg endnu en gang gøre det ganske kort og erklære mig enig i det, som min formand, fru Pia Kjærsgaard, har sagt til dagspressen.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-13:
Der var jo så overhovedet ikke et svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, hvordan det går med at få taget kontakt til, nu er det så ikke velfærdsministeren, men socialministeren, for at få flere kommuner til at tage ansvar for de almene boliger, så vi ikke får den her koncentration, men så vi netop får det spredt ud over hele landet, så alle kommuner tager ansvar for de udsatte borgere, så vi ikke får ghettoer.
Hvordan går det med den indsats, og vil man stemme for et ændringsforslag, som vil gennemføre præcis det, som fru Pia Kjærsgaard siger?
Man kan lave ændringer, hvis man vil være med til at udforme et sådant ændringsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Nu er det svært for mig at stå og sige, om vi vil stemme for et ændringsforslag, som jeg ikke har set.
Men jeg vil bare endnu en gang ganske kort erklære mig enig med min formand og så sige, at vi synes, at en måde, hvorpå man kan løse integrationsproblemerne, bl.a. er, at man sikrer, at der også sker en spredning af indvandrere og efterkommere i det danske samfund.
Her tænker vi primært på de grupper, for hvem integrationsproblemerne er størst, og det er jo typisk dem med muslimsk baggrund.
Vi har fra Dansk Folkepartis side også foreslået, at man eksempelvis på folkeskoleområdet simpelt hen sagde, at vi skal have et loft på maks. 15-20 pct. indvandrere og efterkommere på de enkelte folkeskoler, for vi tror faktisk, at det kan skabe bedre forudsætninger for, at de bliver integreret - ikke bare integreret på arbejdsmarkedet og i uddannelsesmæssig sammenhæng, men også kulturelt integreret - og at de også ad åre tager den danske kultur til sig.
Jeg tror faktisk, at det væsentligste, når vi taler om integration, er, at man også forstår, at man skal integrere sig i den danske kultur.
Hvis Socialistisk Folkeparti der nærmer sig Dansk Folkeparti, hvad jeg ikke tror de gør, men lad os nu sige det, kunne det selvfølgelig være ganske udmærket.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Med alle de fortrædeligheder, Socialdemokratiet har stået bag, synes jeg nu lige, at jeg for historikkens skyld vil nævne, at det trods alt var Socialdemokratiet, der i 1990'erne fremlagde den første integrationspolitik overhovedet i Danmark.
Det er ligesom det, der skinner igennem i både Dansk Folkepartis udmelding her og i andres udmeldinger, nemlig at bare man har et arbejde, så er man integreret.
Er det rigtigt?
Det andet er, at jeg kan se, at der i den vedtagelse, som hr. Martin Henriksen læste op, står, at man vil følge den faste og fair udlændingepolitik og løbende overveje nye stramninger af udlændingepolitikken.
Kunne hr. Martin Henriksen løfte sløret for, om der er nye stramninger i udlændingepolitikken undervejs, som der også skal tages højde for i integrationspolitikken?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Den integrationslov, som Socialdemokraterne fik vedtaget, så vidt jeg husker i slutningen af 1990'erne, var, så vidt jeg husker - det var nu, før jeg sad i Folketinget - ret intetsigende.
Det er lidt ligesom Socialdemokraternes integrationspolitik på nuværende tidspunkt
Sådan husker jeg det.
Det kan godt være, jeg husker forkert, men så må jeg så lære at leve med det.
Til spørgsmålet om, om man kan sige, at man er integreret, når man har et arbejde, vil jeg svare: Nej, det kan man ikke, og hvis jeg har ladet skinne igennem, at det skulle være Dansk Folkepartis holdning, så skal jeg naturligvis beklage det.
For det er ikke nok, at man har lært at tale dansk, det er ikke nok, at man har fået en uddannelse, det er ikke nok, at man har fået et arbejde, det er ikke nok, at man respekterer de grundlæggende demokratiske spilleregler i Danmark.
Det er ikke nok.
Man skal integrere sig fuldt og helt, og det skal man også gøre fuldt og helt i den danske kultur.
Det vil så betyde, at man skal opgive nogle af ens egne, ens forældres og bedsteforældres kulturelementer, eller hvad man vil kalde det for.
Det er selvfølgelig - det anerkender jeg -
Så der er lang vej endnu.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Så kom vi netop ind til noget af det, der er kernen i Dansk Folkepartis vurdering af, hvad integration er, nemlig hele værdidebatten, hele kulturdelen.
Hvordan afgør man, om det er Dansk Folkeparti, der bestemmer regeringens integrationspolitik, eller om det reelt er regeringen?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Jamen jeg giver udtryk for Dansk Folkepartis holdninger her fra talerstolen, og jeg tror, at man vel godt kan konkludere, at med den integrationsminister, der sidder på integrationsområdet, vil der også være selvstændige holdninger, som afviger fra Dansk Folkepartis holdninger - nogle gange også fra regeringens, men det skal jeg ikke komme nærmere ind på.
Det er Dansk Folkepartis politik, som jeg her forsøger at redegøre for, og sådan er det.
Der er forskelle i den måde, som regeringen ser på integration, og i den måde, som Dansk Folkeparti og andre gør.
Men hvis Dansk Folkeparti skal forsøge at forklare, hvorfor Dansk Folkeparti hælder mere til regeringen end til venstrefløjen, så er essensen i det, at regeringen trods alt har en forståelse for, at de grundlæggende forudsætninger for at få en ordentlig integration er, at der er styr på udlændingepolitikken.
Og den forståelse er stadig væk fraværende hos venstrefløjen.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Jeg kan jo forstå, at ministeren og partierne allerede er blevet påvirket af den offentlige debat, der har været om, hvorvidt forslaget skulle have meget stærk tilbagevirkende kraft eller kun nogen tilbagevirkende kraft.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål drejer sig om det, Venstres ordfører siger om tandlægeaftaler.
Altså, rent private aftaler kan man jo bare have stående i sin kalender som private - jeg ved, at Venstres ordfører er i stand til at se, at der i kalenderen er en lille knap, man kan trykke på, så en aftale bliver privat og ikke fremgår af kalenderen.
Det, der er det vigtige, er jo, at man kan kontrollere, ligesom man i Bendt Bendtsens tilfælde kunne kontrollere, hvor mange gange han havde været på jagt- og golfture osv., og hvorvidt det var noget, der var anført som officielt eller privat.
Kim Andersen (V), 2009-05-13:
Jo altså, ministeren kunne vælge at føre sin egen kalender og køre alene efter den, og så var ministeriet og systemet bag ham ilde stedt, og det var ministeren sikkert også på den lange bane.
Det ville ikke være hensigtsmæssigt, at der blev ført flere kalendere.
En minister lever i sit embede døgnet rundt, og det er godt for både forkontor og departement at vide, hvordan man kan planlægge og gøre det med vished om, at ministeren er med eller er til at træffe.
Så det tror jeg ikke ville være løsningen på problemstillingen.
Det er sådan, at dette lovforslag den 5. maj er blevet sendt til en lang, lang række organisationer, og jævnfør hvad jeg sagde tidligere med hensyn til tidsfrister, så har det ikke været muligt at sende forslaget ud i en decideret høring.
Jeg tror ikke, at de foreninger og organisationer, der har modtaget forslaget til orientering - f.eks. Dansk Journalistforbund, Danske Dagblades Forening, Danmarks Radio, TV 2, Rigsadvokaten, rigspolitiet, Danske Advokater osv. - behøver en opfordring til at komme med høringssvar.
Jeg tror, de er klar over, at de, når de har fået sådan et forslag til orientering, så kan komme med deres indsigelser, og dem kan de komme med i offentligheden eller ved henvendelse til Retsudvalget.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Det glæder mig, at Socialdemokraterne gerne vil være med til at opfordre dem, der har fået lovforslaget i høring, til også at fremsende henvendelser og reaktioner på forslaget.
Til gengæld undrer det mig lidt, når Socialdemokraternes ordfører siger, at der vil blive en øget åbenhed.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne så også selv er kommet noget i tvivl om det, for når man læser lovforslaget, kan man se, at der overhovedet ikke er nogen ændringer i lovforslaget, der udvider muligheden for aktindsigt.
Der er kun den ændring, at man indskrænker muligheden for aktindsigt i kalendere.
Det er jo ikke noget, de er forpligtet til juridisk, for der bliver ikke nogen som helst lovkrav om det.
Og der vil jeg bare høre, om ikke Socialdemokraterne mener, at der er meget stor forskel på, om vi har en lovfæstet ret for offentligheden til at få aktindsigt, eller om det bare er en hensigtserklæring.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Jeg opfatter ikke bemærkningerne til det her lovforslag som en hensigtserklæring.
Der er indgået en politisk aftale mellem en række partier, inklusive Socialdemokratiet, hvor det er nøjagtigt beskrevet, hvad der skal foretages i den her sag.
Det vil vi selvfølgelig følge nøje.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, vil vi være de første til at råbe vagt i gevær, hvis det viser sig, at den model, vi har fundet frem til her, gemmer mere, end den åbner op for.
Det er selvfølgelig intentionerne fra vores side.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Men så håber jeg, at vi enten her eller under udvalgsarbejdet kan få nærmere belyst, hvad det er, Socialdemokraterne mener der bliver åbnet op for, at offentligheden får ret til at se, for jeg kan ikke ud af lovforslaget se, at offentligheden får ret til, får retskrav på, at se mere end det, der er i dag, men at man tværtimod får indskrænket muligheden, fordi man ikke længere har adgang til kalenderne.
Så jeg håber, at Socialdemokraterne kan belyse noget mere, hvad det er, man er blevet lovet.
Det andet er så det her med privatliv.
Jeg er helt enig i, at man har ret til et privatliv.
Det er jo ikke det, der er diskussionen, altså de private aftaler skal selvfølgelig ikke fremgå.
Men det, der er det vigtige, er jo, om man har ret til at se, hvad ministrene laver, som de siger er i deres egenskab af minister.
Det er jo det, der er afgørende, om man har mulighed for at se det, så man kan tjekke de oplysninger, der kommer frem, for vi har set en række eksempler på, at ministrene ikke lægger tingene åbent frem, før de bliver konfronteret med, hvad der egentlig stod i kalenderen.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Jeg kan kun være enig i, at det er det, det handler om, og det er sådan set også det, jeg opfatter som en del af den her aftale, vi har lavet med bl.a. regeringen, nemlig at ministrene nu en gang om måneden skal fremlægge, hvad de har deltaget i.
Ud fra det vil der være mulighed for at sige, hvem der har finansieret det.
Er det repræsentation fra ministerens konto, eller er det virksomheder, der har sponseret gaver osv.?
Nu er det jo heller ikke sådan, at en golfmatch eller en jagt sådan set måske kun omfatter en erhvervsleder og ministeren, sådan at det er et lille selskab.
Jeg tror ikke på, på baggrund af de sager, der har været her, at der fremadrettet vil være nogen ministre, der vil sætte deres stilling på spil ved at gå ind og skjule ting her.
René Christensen (DF), 2009-05-13:
Den aftale, der er lavet på det her område, er vi faktisk også tilfredse med.
Nu bliver der åbenhed omkring, hvad ministrene foretager sig.
Jeg er faktisk meget enig med den foregående, der var heroppe på talerstolen, i, at det her også drejer sig om, at der er kommet utrolig meget fokus på det her område nu.
Nu bliver der lagt op til, at man lægger ud på nettet, hvad det er, man har deltaget i i løbet af måneden.
Man må sige, at vi jo har en fri presse her i landet.
Den er vi stolte af, og der er ingen tvivl om, at der vil blive holdt øje med de her ting.
Igen må vi sige, at en minister, som det også er blevet sagt heroppefra, også har andre ting.
Det er en presset hverdag at være minister, og derfor er man nødt til at skrive alt op i sin kalender for at få sin hverdag til at fungere.
Der vil også være private ting i forbindelse med det, og det er jo ikke alting, man har lyst til at få ud i offentligheden.
Så kan man spørge, hvilke arrangementer der skal ud på nettet.
Der tror jeg faktisk ikke der er nogen tvivl set i lyset af den mediedækning, der har været netop på det her område i den senere tid.
Fremadrettet tror jeg ikke der er nogen, der har lyst til at gamble med sin stilling, i forhold til om man bliver inviteret til det ene eller det andet.
Der må man vurdere, om det er til gavn for ens stilling, og så jeg tror faktisk, at det her vil komme til at køre ganske fornuftigt fremadrettet for både befolkningen og pressen.
Til det første spørgsmål om den manglende høring, vil jeg sige, at jeg også så det, der kom her for et par timer siden, og som var sendt ud til en del organisationer.
Jamen selvfølgelig skal man da svare, når man får tilsendt noget, hvis man har lyst til det.
Og hvis man ikke har lyst til at svare, skal man jo ikke svare.
Efter at jeg sådan lige har skimmet det igennem, vil jeg sige, at der i hvert fald er nogle, som jeg er helt sikker på vil svare på det her.
I forhold til det andet med åbenhed vil jeg sige, at det nu bliver meget tilgængeligt.
Det kan man frit komme ind og se.
Det, der så er taget ud her, er, hvad man har gjort i sit privatliv, og det synes jeg faktisk er helt fair.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Det, selve lovforslaget handler om, er, at man ikke længere kan få aktindsigt i, hvad der er i ministerens kalender.
Det er det, som det lovforslag, vi behandler, går ud på.
Det vil jeg altså kalde mindre åbenhed.
Jeg er godt klar over, at der så ligger en politisk hensigtserklæring om, at man opfordrer ministrene til at lægge nogle andre ting ud, men det er bare ikke det, der kommer til at stå i lovforslaget.
Der er det, man undtager kalenderen.
Så skal jeg bare høre noget andet.
Det er lidt svært at forstå, hvordan de to argumenter, der bliver brugt i det her, kan passe sammen.
Det er det ene argument.
Det andet er, at kalenderen bliver ubrugelig, fordi man slet ikke skriver nogen detaljer i kalenderen.
Begge argumenter kan jo ikke være rigtige på en gang.
Så hvad er det rigtige argument?
René Christensen (DF), 2009-05-13:
Jeg tror bestemt ikke, jeg har sagt, at kalenderen bliver ubrugelig.
Nu bliver kalenderen jo netop brugbar, fordi man kan bruge sin kalender og man kan skrive det hele i sin kalender, sådan at man kan få sin arbejdsdag til at fungere.
Man kan skrive, hvad man skal fra morgen til aften, også private ting.
Derudover vil der løbende på internettet blive offentliggjort bagudrettede oplysninger om månedlige repræsentationsudgifter, udgifter til tjenesterejser osv. osv.
Nu kan ministeren virkelig bruge sin kalender til det, en kalender er til, samtidig med at offentligheden netop får mulighed for at se, hvad det er, den her minister har foretaget sig i månedens løb.
Det bliver lagt ud, og det er da åbenhed.
Det er da nemt og tilgængeligt.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Først vil jeg høre, om SF ligesom Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti vil være med på, at vi laver en opfordring til dem, der har fået lovforslaget til orientering, om at indsende kommentarer, ligesom de ville gøre, hvis det havde været i høring.
Det var det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om SF's ordførertale skal forstås sådan, at SF er enig med Socialdemokraterne i, at hvis det viser sig, at det her fører til mindre åbenhed, vil man ikke føle sig bundet af aftalen, men kræve, at der bliver foretaget nogle ændringer.
Det var det andet spørgsmål.
Det tredje spørgsmål er: SF har jo ellers i en årrække stået for et ønske om mere offentlighed og har været drivende i, at vi har fået en offentlighedskommission, der sidder og arbejder og snart kommer med et resultat, så hvad i alverden er baggrunden for, at SF vælger at støtte et forslag om at indskrænke den lovregulerede offentlighed og adgang til at få aktindsigt?
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Med hensyn til spørgsmålet om høring så er det klart, at man skal opfordre til, at de, der har noget på hjerte vedrørende det her og har en viden om det, kommer frem med det.
Så selvfølgelig vil vi være med til at opfordre til, at man henvender sig med den viden og de holdninger, man har til det her.
De bemærkninger, vi kan få til forslaget, ligesom hvis det havde været en høring i egentlig forstand, er jo af stor vigtighed for, at vi forstår, hvor faldgruberne i det her kan ligge, og hvad det er, vi skal være opmærksomme på, når vi ser på, om det virker eller ej, og derfor har det selvfølgelig betydning, at vi får de henvendelser.
Hvad angår mindre åbenhed - jeg skal gøre det meget kort - så mener vi, at det her er en anderledes form for åbenhed, men en forudsætning for, at vi får mere åbenhed på den her måde, er jo, at den politiske aftale om, at der kommer åbenhed om de her ting, bliver overholdt, og vi er selvfølgelig opmærksomme på, at vi kan være nødt til at gå ind og kigge på området igen.
Men det er klart, at det, vi har lagt i aftalen, er, at der skal være åbenhed på de her punkter, og det forventer vi selvfølgelig bliver overholdt.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Men jeg forstår så stadig væk ikke, hvorfor SF går med på det her, som indskrænker åbenheden og offentlighedens muligheder.
Jeg forstår slet ikke, hvorfor man gør det på et tidspunkt, hvor Offentlighedskommissionen efter mange års arbejde snart kommer med deres betænkning - en kommission, som SF har været drivende i at få nedsat for at få set på hele området vedrørende offentlighed.
Hvad er baggrunden for, at det haster så meget?
Hvad er det, der gør, at det lige pludselig er så vigtigt at få lukket for adgangen til ministerkalendere?
Jeg har svært ved at tro, at det skulle være, fordi SF er imod, at offentligheden kan gå ind og tjekke, hvad det egentlig er, ministrene foretager sig på baggrund af de bilagssager, vi har set.
Først vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti i lighed med Socialdemokraterne vil være med på, at vi opfordrer de forskellige, der har fået lovforslaget tilsendt til orientering, til at fremsende henvendelser til os, hvis de har nogen kommentarer, ligesom hvis det havde været sendt i høring.
Det var det første.
Det andet er, at Dansk Folkeparti siger, at nu kommer der mere åbenhed.
Jeg skal bare høre, hvordan man skal forstå det her med mere åbenhed, når lovforslaget går ud på at undtage noget fra aktindsigt.
Det er jo det, lovforslaget handler om.
Jeg er godt klar over, at der ligger en politisk hensigtserklæring om noget andet, men selve lovgrundlaget bliver, at der bliver mindre åbenhed.
Kim Andersen (V), 2009-05-13:
Der kan også være andre oplysninger af privat karakter, som er ligegyldige, og derfor faldt den bemærkning.
Med hensyn til det andet er det jo sådan, at aftalen mellem de politiske partier er indgået den 30. april, og justitsministeren har så haft travlt med at færdiggøre forslaget, som er blevet fremsat her i Tinget den 5. maj.
Det betyder så også, at der skulle gives dispensation fra Folketingets normale forretningsgang, fordi vi jo ikke kan overholde 30-dages-fristen, idet forslaget ønskes behandlet i denne samling inden sommerferien, sådan at det kan få virkning fra omkring den 1. juni, efter at det har været offentliggjort i Statstidende.
Forslaget er udsendt til orientering til en lang række organisationer, og de kan jo fremkomme med deres svar til udvalget, mens udvalgsbehandlingen pågår.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Det er altid en god idé at være enig med Socialdemokratiet, så måske skal jeg blot opfordre Dansk Folkepartis ordfører til at henholde sig til starten, hver gang jeg taler, så vi kan bevare enigheden.
Nej, forslaget her lægger bestemt ikke op til, at vi skal tvangsfjerne børn eller familier; det kunne vi ikke drømme om at foreslå.
Der skal man selvfølgelig ikke gribe til at tvangsfjerne nogen - hverken den ene eller den anden - men bruge boligpolitikken aktivt.
René Christensen (DF), 2009-05-13:
Ja, men forslaget lægger op til en del »skal«-bestemmelser på børneområdet, altså at familierne skal gøre dette, og at børnene skal deltage.
Hvorfor så ikke føre det videre her?
For tit og ofte er det jo ikke barnets skyld, at barnet er dårligt integreret.
Tit og ofte er det jo forældrene, der ikke har magtet at integrere deres barn i forhold til deres kultur, sprog og andre barrierer, også job f.eks. Hvorfor så ikke tage skridtet fuldt ud og sige: Jamen der er familier, som er så dårligt integreret i deres boligområder, at vi nu fjerner dem?
Kunne man ikke forestille sig, at det kunne være en del af det her?
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Det grundlag, hvorpå man diskuterer, deler vi ikke.
Det er altid en fejlslutning at tro, at sociale problemer alene kan henføres til, hvordan en familie opfører sig, eller hvordan en familie tackler de udfordringer, en familie står over for.
Der er altid behov for, at man med kritiske øjne ser på, hvordan samfundet fungerer og danner rammen omkring vores familiers liv.
Jeg tror, at det vil være nyttigt for den videre diskussion om integration i Danmark, at alle på Christiansborg påtager sig en del af ansvaret for, at integrationen af vores flygtninge og indvandrere ikke er lykkedes så godt, som man kunne håbe på og ønske sig.