Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-25:
Tak til formanden for det.
Tak for de mange meget konstruktive bemærkninger til lovforslaget her, L 116.
Det er jo helt rigtigt, som flere af ordførerne har sagt her i dag, at der er grund til at kvittere for ikke mindst den meget udførlige gennemgang af lovforslaget, som den socialdemokratiske ordfører kom med, da ordføreren havde ordet.
Derfor vil jeg heller ikke gennemgå det minutiøst, men jeg vil gerne starte med at sige, som flere ordførere har sagt her fra talerstolen i dag, at hovedelementet er en gennemførelse af nye regler i ILO-konventionen om søforordnedes arbejdsforhold – det, der også benævnes MLC.
De nye regler styrker den økonomiske sikkerhed for de søfarende, når rederiet ikke lever op til sine forpligtelser over for de søfarende, herunder især når rederiet ikke betaler de søfarendes løn.
Når det er fundet nødvendigt internationalt at lave regler herom, skyldes det jo, at de søfarende ofte er i en mere udsat situation, når de befinder sig langt væk fra deres hjemland, og med internationale regler sikrer vi også ordentlige forhold for de søfarende og lige konkurrencevilkår for rederierne.
Det er jo også noget af det, som flere ordførere har sagt, nemlig at det er afgørende med et så globaliseret erhverv, at man arbejder for fælles internationale løsninger.
Sikring af lønkrav er velkendt i Danmark, og derfor har vi også i mange år haft Lønmodtagernes Garantifond.
Denne ordning lever i store træk op til de nye krav i ILO-konventionen, men internationalt er de søfarendes og rederiernes organisationer kommet med en løsning, der giver lidt bedre dækning end den, vi kender her i Danmark.
Det har vi i lighed med andre søfartslande accepteret.
Lovforslaget indebærer, at økonomisk sikkerhed også fremover primært opnås via den eksisterende ordning i Lønmodtagernes Garantifond, som fortsat gælder.
I situationer, hvor fondens dækning ikke er tilstrækkelig til at leve op til de nye konventioners krav, får de søfarende beskyttelsen gennem rederiets forsikring eller anden sikkerhedsstillelse.
Lovforslaget har også, som det er nævnt af flere, som formål at styrke sikkerheden til søs i forbindelse med større maritime anlægsprojekter.
Det sker, ved at bygherrerne skal medvirke til at opretholde sikkerheden på de skibe, som anvendes i forbindelse med anlægsprojekter til søs.
Lignende ordninger er jo velkendte ved anlægsprojekter til lands, hvor bygherren skal koordinere entreprenørers foranstaltninger til fremme af de ansattes sikkerhed og sundhed.
Lad mig så nævne et tredje element.
Der er jo så efterfølgende opstået et problem, når vraget, der skal fjernes, er et skib eller en genstand, der er tabt under bugsering.
Her passede lovgivningen ikke med de sædvanlige kontraktbestemmelser inden for bugseringsbranchen, og det er så det, lovforslaget skal rette op på.
Lovforslaget medfører derfor, at vi i højere grad følger kutymen i branchen.
Det betyder, at den, der bestiller en bugsering, bliver ansvarlig for udgifterne for vragfjernelsen m.v., såfremt det bugserede tabes.
Bestiller skal tegne en forsikring, der dækker ansvaret.
Bugseringsselskabet skal kun dække omkostninger til vragfjernelse, hvis den primære ansvarlige eller den pågældendes forsikringsselskab ikke gør det.
For at sikre dette indeholder lovforslaget et krav om, at bugseringsselskabet skal tegne en forsikring eller have en anden økonomisk sikkerhed for sit ansvar.
Men som flere ordførere så også har nævnt under debatten i dag, har Danmarks Rederiforening bl.a. her i sidste uge sammen med et par rederier kritiseret denne forsikringspligt og har oplyst, at de pågældende forsikringer ville blive forholdsvis dyre.
Bugseringsselskabernes subsidiære ansvar medfører, at de får et kraftigt incitament til at påse, at bestilleren har tegnet den lovpligtige forsikring.
Det synes jeg på mange måder er vigtigt at opretholde.
Men jeg vil imidlertid også gerne tilkendegive her i dag, at vi under udvalgsbehandlingen kommer til at se på, om det også er nødvendigt, at bugseringsselskaberne skal have en selvstændig forsikring for dette subsidiære ansvar.
Det er lige præcis det, som både Venstres ordfører og for den sags skyld også Dansk Folkepartis ordfører har nævnt, så det kommer vi altså til at se på i den udvalgsbehandling, der kommer til at finde sted.
Ellers vil jeg blot takke for de mange bemærkninger og notere mig, at det er relativt sjældent, at der er så bred opbakning fra alle Folketingets partier til et lovforslag på Erhvervs- og Vækstministeriets område.
Derfor bliver man også en smule betænkelig, når en af de mest flammende ordførertaler i dag bliver holdt af hr. Henning Hyllested, men det skal ikke komme hr. Henning Hyllested til skade.