runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2016-05-26:
Jeg kan godt forstå, at det for hr. Magnus Heunicke er noget helt nyt, at man investerer i og prioriterer landdistrikterne og de følgevirksomheder og -industrier, der er i landdistrikterne.
Men der er kommet nye boller på suppen, efter at der har været et regeringsskifte, og derfor prioriterer vi det meget, meget højt.
Og det er derfor, vi også prioriterer den her landbrugspakke, altså fordi den er så livgivende og vigtig for vores landdistrikter.
Derfor kan man jo også kigge på: Hvad er der af beskæftigelse og arbejdspladser i at lave denne omprioritering af LAG-midlerne alene?
Jamen det kan være svært at komme med et præcist tal på det, men hr. Magnus Heunickes gode venner i LO har anslået, at det vil resultere i ca. 3.000 arbejdspladser at lave den her omprioritering.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-26:
Så man skal altså prioritere om fra LAG-midlerne, altså fra de lokale aktionsgrupper, til landbruget – hvor 28 borgmestre, masser af Venstreborgmestre, siger, at det er ærgerligt, at man gør det – for at sikre vækst, siger Venstres ordfører.
Er ordføreren ikke bekendt med det svar, som finansministeren har givet Folketinget af 18. november, hvori han siger, at: På det foreliggende grundlag vurderes der for økonomien som helhed ikke at være mærkbare varige effekter på arbejdsudbud og beskæftigelse af landbrugspakken?
Der er ikke varige effekter på arbejdsudbud og beskæftigelse af landbrugspakken.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Jeg citerede jo bare ordførerens egen partifælle, så han må rette kritikken den vej, altså til Ringkøbing-Skjerns kommunekontor.
Egentlig var udgangspunktet ikke så slemt.
Da vi var i regering, var vi de første, der f.eks. sagde, at produktionsarbejdspladser var vigtigt, hvor det i VK-tiden var sådan noget med innovation og kreative arbejdspladser.
Det var det hele, der stod i de erhvervsinitiativer, der blev lavet.
Så det synes jeg nu egentlig ikke.
Men jeg vil da høre, om ordføreren har lyst til at svare på, hvad han mener om det her med, at en sektor, der beskæftiger, jeg tror, det er 30.000 arbejdspladser rundtomkring i Nordjylland og Vestjylland og det sydjyske, bliver svækket markant under den her regering.
For os er arbejdspladser jo lige gode, om det er på Vestas, eller om det er i landbruget.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Tak – også tak for ordførertalen.
Nu slutter ordføreren sit svar til hr. Rune Lund af med at sige, at udgifterne til flygtninge aldrig skal være en belastning for kommunerne, men skal være en belastning for det til enhver tid siddende flertal i Folketinget.
Finansministeren sagde i sit indlæg, at han erkendte, at den økonomiske politik, som et flertal i Folketinget står bag, i finansloven for 2016, vil medføre både effektiviseringer – det er ikke nyt – men også prioriteringer i kommunerne.
Det opfattede jeg som en anerkendelse af, at den økonomiske politik, der føres, også vil medføre nedskæringer i de danske kommuner, simpelt hen fordi opgavernes omfang vokser mere, end indtægterne stiger.
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
I forhold til det sidste spørgsmål mener jeg, at det er realistisk at finde via effektiviseringer de 400 mio. kr. varigt, som indgår i finansieringen af kampflyene, og min ambition er jo at komme til forligskredsen i 2017, altså næste år, med et forslag, der gør det muligt, samtidig med at det ikke går ud over forsvarets operative kapaciteter.
Det har jeg så lidt tid til at få på plads, og vi har så 2017, hvor der skal forhandles, så et nyt forsvarsforlig kan være på plads i 2018.
Så bliver jeg også spurgt om, hvordan forsvarsbudgetterne kommer til at se ud, jeg tror, at det var både 5 og 10 og 15 år frem.
Det ved jeg ikke.
Det afhænger jo både af regeringens oplæg til diverse forsvarsforlig og forligspartiernes holdning dertil.
Det, der er afgørende i forhold til kampfly, som vi diskuterer i dag, er, at regeringen har lagt en finansieringsplan frem, som gør det muligt at finansiere anskaffelsen af 27 JSF-fly inden for de nuværende økonomiske rammer, der gælder for forsvaret, og som man så lægger til grund også gælder i fremtiden.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-26:
Tak til forsvarsministeren.
Jeg har også noteret mig, der er blevet fremlagt nogle beregninger omkring det her kampflykøb, men jeg må også sige, at vi ikke er helt i mål i forhold til det, jeg godt kunne tænke mig.
For første vil jeg gerne have en afklaring af, hvor meget man forestiller sig at forsvarsbudgettet kommer til at vokse i løbet af de næste 5, 10, 15 år, for jeg synes sådan set, at det er rimeligt, at befolkningen har en fornemmelse af det, inden man går ud og investerer så mange milliarder i kampfly – det var vi også lidt inde på i går – og det andet er, at i forhold til de her beregninger, som også er blevet fremlagt, er der jo adskillige militæreksperter og økonomer osv., der har været fremme og sige, at det her simpelt hen ikke holder.
Så sent som i går havde vi en høring i Forsvarsudvalget, hvor regeringens finansiering blev kritiseret.
Så er det ikke noget, der gør indtryk på ministeren?
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-26:
Det, vi vil med det her forslag, er jo, at befolkningen skal kunne se, hvilke konsekvenser det her kampflykøb kommer til at have for vores samlede samfundsøkonomi.
Det mener jeg sådan set ikke at der er klarhed over endnu på nogen måde, og det handler jo først og fremmest om, at vi er nødt til at få en afklaring af, om forsvarsbudgettet ikke kommer til at vokse som konsekvens af det her.
Forsvarsministeren bekræftede jo faktisk i går, at det meget vel kan ske, at forsvarsbudgettet vokser.
Så det er bare lige for at høre: Forsvarsministeren kan altså ikke afvise, at i løbet af de næste to eller tre forsvarsforlig kommer man til at udvide den økonomiske ramme ganske betragteligt?
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Jeg synes, at hvis man giver hurtige mundtlige referater af høringer fra Folketinget, skulle man være lidt præcis, fordi der var en generel diskussion om forsvarsbudgettet, hvor jeg blev spurgt, om jeg kunne garantere, at der aldrig ville blive tilført yderligere midler til forsvaret, hvor mit svar var: Ja, det afhænger da af den sikkerhedspolitiske situation, for lige så vel som skiftende regeringer og Folketing har valgt at skære på andelen af økonomien, man bruger på forsvaret, fordi trusselsniveauet faldt efter murens fald, så ville det da være et logisk ræsonnement, at man også tager stilling til, hvis trusselsniveauet stiger, at man er parat til at tilføre midler herefter, men i forhold til kampfly har regeringen jo lagt et svar frem på, at det kan håndteres inden for den nuværende kendte økonomi.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-26:
Jeg hører også, at ordføreren ikke føler, at man er helt i mål, og det er jeg da glad for at han ikke gør, kan man sige, for det mener jeg i den grad heller ikke at man er.
Men jeg er bare bekymret over, at befolkningen heller ikke får mulighed for at få det fulde indblik i de her konsekvenser, inden I træffer en beslutning i forligskredsen.
Det sidste, jeg gerne vil høre, er: Hvordan stiller Socialdemokratiet sig til det, i forhold til om forsvarsbudgettet må vokse i løbet af de næste 2-3 forsvarsforlig, altså de næste 5, 10, 15 år?
For det tror jeg kommer til at ske, og det synes jeg sådan set også befolkningen skal vide, inden man laver det her milliardindkøb.
Henrik Dam Kristensen (S), 2016-05-26:
Det tror jeg at Socialdemokratiet ender med at være, for vi er lige præcis nu i gang med forhandlingerne.
Og jeg kan sige, at der er rigtig, rigtig mange spørgsmål, som vi skal have gode og klare svar på – også når det gælder økonomien.
Der er mange ting, som har været offentligt debatteret, bl.a. hvordan vi sikrer valutakurserne, for bare at nævne et af eksemplerne.
Og det er jo lige præcis det, der er en konsekvens af, at man deltager i nogle forhandlinger, og det er vi i gang med.
Jeg vil sige, at for Socialdemokratiets vedkommende indgår vi ikke en aftale om køb af kampfly, førend vi også har en god fornemmelse af, at der er styr på økonomien.
Udgangspunktet er det, som regeringen har givet, og det er jeg sådan set godt tilfreds med.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-26:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil bare gerne spørge: Er Socialdemokratiet trygge ved de beregninger, der er blevet lagt frem fra regeringens side?
Tror ordføreren, at det her vil komme til at holde til punkt og prikke?
Det er jeg helt enig i – det synes jeg faktisk der skulle have været lavet en samfundsøkonomisk analyse af inden.
Så det er sådan set spørgsmålet, altså: Er ordføreren helt tryg ved, at de her beregninger kommer til at holde stik?
For det er der jo rigtig mange eksperter der siger at de næppe vil gøre.
Henrik Dam Kristensen (S), 2016-05-26:
Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning siger, at Folketinget pålægger regeringen at redegøre for, hvordan anskaffelsen af nye kampfly til det danske forsvar vil blive finansieret, inden der træffes beslutning om, hvilken type kampfly der skal anskaffes.
Jeg synes sådan set kun, at der er grund til at sige tillykke til Enhedslisten.
Det er et beslutningsforslag, som I nu får fuldt udbytte ud af i Enhedslisten, fordi det har forsvarsministeren redegjort for to gange, først skriftligt i forbindelse med offentliggørelsen af det – alle kan sætte sig ned og kigge det igennem – og nu mundtligt her i Folketingssalen.
Så jeg synes sådan set kun, at der er tilbage at sige tillykke til Enhedslisten.
Vi har fået offentlighed om, hvordan det her bliver finansieret.
Socialdemokratiet er godt tilfredse med den redegørelse, som ministeren har givet senest her i dag, og derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Det ville der i øvrigt også have været, hvis man havde valgt den anden amerikanske flykandidat, fordi en stor del af risikoen knytter sig til det, at handlen er i dollar.
Det er der jo ingen grund til at diskutere; der er en risiko, og den sidder vi jo også og diskuterer i forligskredsen hvordan vi håndterer.
Der vil jo også i forløbet med at købe kampflyene komme en fase efter den politiske fase, hvor der skal et aktstykke i Finansudvalget, og det vil jo være et aktstykke på en konkret kontrakt om køb af fly til en konkret pris.
Det er derfor, jeg mener, at der er tid til, at vi både får forhandlet en kontrakt på plads, der er konkret, og at Folketinget så derefter også kan forholde sig til, både hvad man politisk har aftalt, og om det er inden for de rammer, som man har aftalt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-26:
Jeg vil gerne kvittere forsvarsministeren for, at forsvarsministeren fra Folketingets talerstol i dag klart siger, at man fra regeringens side ikke har taget stilling til, hvad man skal gøre, hvis der kommer prisstigninger, og at man ikke kan garantere, at der ikke vil komme prisstigninger, altså at det meget vel kan ske.
Det er godt at få det klart på plads fra Folketingets talerstol nu her.
Altså det, vi spørger om, er: Vi står med en gigantisk regning, som den danske stat skal betale.
Skal det tages fra et budget, som findes med de nuværende udgifter til forsvaret på omkring 20 mia. kr., altså med 1,2 pct. af BNP, som der bliver brugt på det, eller skal det tages fra andre steder på statens budget, eksempelvis velfærd?
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Regeringen har ikke taget stilling til, hvad der skal ske, hvis der kommer prisstigninger.
Det, man dog er nødt til at være opmærksom på, er, at vi i Danmark først skal have det første kampfly leveret i 2021.
Og det vil sige, at vi jo går efter at få sikkerhed for at få så mange produktionsår, som vi overhovedet kan, og dermed jo også sikkerhed for den pris, som hr. Nikolaj Villumsen siger der kan være usikkerhed omkring – og det kan der.
Det samme gør sig jo gældende med det, der udgør den største risiko i forhold til prisen, nemlig valutakursen.
Der vil vi jo også forsøge at afdække den risiko så mange år frem, som vi kan.
Og derfor mener jeg sådan set, at vi har gode redskaber til at sikre, at vi kan holde os inden for den budgetramme, som der er lagt frem.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-26:
Og tak til forsvarsministeren.
det, jeg godt kunne tænke mig at høre et klart svar fra forsvarsministeren på, er: Hvad, hvis budgettet skrider?
Altså, hvad hvis det ikke bliver den pris, som regeringen regner med?
Kigger man på tallene og rapporten fra kampflykontoret, regner de jo selv med, at der er en mulighed for, at der kan komme en prisstigning på 25 pct.
Vi ved, at hvis man vælger F 35-kampflyet, jamen så har man en situation, hvor kampflysoftwaren slet ikke er færdigudviklet, og man vil løbende skulle købe opdateringer af den amerikanske kampflyproducent, som vi jo ikke kender en færdig pris på endnu.
Så det, jeg bare godt kunne tænke mig at høre klart fra forsvarsministeren, er: Hvor skal de penge komme fra, hvis budgettet skrider?
Skal de også findes inden for det forsvarsbudget, man laver, eller skal de tages andre steder fra, eksempelvis velfærd?
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Nej, det er ikke sådan, det er.
Og jeg gentager det sådan set gerne.
Købet af kampfly er finansieret inden for den kendte økonomi, der i dag gælder for forsvaret.
Beløbet er bare større, og derfor er der også et større antal år, der indgår i materielinvesteringsplanen.
Det har man i øvrigt været bevidst om i partierne, og derfor har vi, som jeg sagde indledningsvis, forsøgt at få nogle store materielinvesteringer på plads i de andre værn, inden vi gik i gang med kampfly.
René Gade (ALT), 2016-05-26:
Den opfattelse har jeg jo gladeligt delt, og jeg har også fortalt journalister, at det var umuligt at få fundet de milliarder, der ikke var i planen.
Problemet er, at befolkningen og andre, der følger med, får opfattelsen af, at pengene er der.
Men nej, det er nogle, der skal findes gennem prioriteringer i det kommende forsvarsbudget.
Jeg er helt med på, at det kan stige.
Det kan være en politisk prioritering.
Det er al ære værd, men det er bare sådan, det er.
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Nej, det er ukorrekt.
Man lægger til grund, at den økonomi, der gælder for forsvaret i den her forligsperiode, er den økonomi, der gælder for forsvaret i næste forligsperiode og i næste forligsperiode.
Hvis hr. René Gade havde fået indtryk af, at pengene var fundet til indkøb af nye kampfly, så kunne hr. René Gade jo bare have kigget i statsfinanserne, for man kan ikke gemme 20 mia. kr. nogen steder, uden at Folketinget har mulighed for at få indblik i det.
Så at hr. René Gade har haft den opfattelse, undrer mig.
René Gade (ALT), 2016-05-26:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til, om vi på en eller anden måde kunne nærme os en forklaring på, at eksperterne siger, at det kun er i extreme best scenario, at det her holder sig inden for vores budgetter.
Det har vi forsøgt at få svar på igennem en længere periode.
Nu synes jeg, det er ret klart, at der ikke er blevet afsat penge, men der vil blive afsat penge i det nye forsvarsforlig til, at det her kan løbe rundt.
Jeg tænker, at det, vi skal bruge den her debat og redegørelse til, netop er at få frem, at det er en prioritering, som kommer til at tage penge fra andre ting i samfundet.
Det har jeg afholdt mig fra at tale om, fordi jeg synes, det er at blande pærer og bananer sammen, hvis det var indeholdt.
Er det ikke korrekt?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-26:
Det må jo så betragtes som et udtryk for hjemmeværnets loyalitet, at når den kommitterede spørger dem, klapper de hælene sammen, men når de efterfølgende kommer til møde på mit kontor, så har de en anden indstilling til tingene.
Bjarne Laustsen (S), 2016-05-26:
De faktuelle kendsgerninger er ikke, som ordføreren her fortæller.
Det var helt naturligt, at hæren ønskede at tage en bevogtningsopgave tilbage i Kosovo, for der er en arbejdsdeling.
Det, der er sagen, er, at når hjemmeværnet bliver spurgt om noget, så løser vi opgaven.
Vi stiller simpelt hen op, og det gør vi også uden borgerligt ombud.
I en frivillig organisation ønsker vi ikke, at der skal være et beslutningsforslag som det, Dansk Folkeparti beder om.
Der er ingen eksempler på det.
Og jeg har sidst tjekket det op ved at spørge hele landsrådet, om der er nogen, der ønsker en sådan paragraf.
Nej, det er der ikke.
Og derfor er der ikke behov for forslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-26:
Jeg skal da beklage, at den kommitterede for Hjemmeværnet ikke er i bedre samklang med hjemmeværnet end som så, for hvis den kommitterede for Hjemmeværnet nu huskede tilbage, ville han jo huske, at der var engang, hvor man bad hjemmeværnet om at løse en indsats i Kosovo.
Det gik også ganske glimrende i starten, men så måtte man hen mod slutningen erkende, at man havde udtømt mulighederne, fordi der ikke var flere, der havde muligheden for at stille sig til rådighed for hjemmeværnet til sådan en indsats, og derfor måtte man lade hæren tage missionen tilbage.
Vi frygter i Dansk Folkeparti, at det samme kan ske igen.
Derfor vil vi gerne give den her håndsrækning til hjemmeværnets medlemmer og sige, at når vi beder dem om noget så vigtigt som grænsekontrol, er det at betragte som et borgerligt ombud.
Det burde i vores optik alle andre også kunne se, altså at det er så vigtigt og af så stor betydning for staten, at den opgave bliver løst.
Bjarne Laustsen (S), 2016-05-26:
Under førstebehandlingen af det her forslag spurgte jeg Dansk Folkepartis ordfører, om han kunne komme med et eneste eksempel på nogle, der havde henvendt sig og sagt, at der var et stort behov for det.
Jeg har ret gode kontakter til hjemmeværnet.
Der findes ingen eksempler.
Så jeg ved ikke, hvad det er for et problem, som Dansk Folkeparti forsøger at løse her.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-26:
På vej herind hørte jeg et indslag i radioen om hjemmeværnets snarlige indsættelse på grænsen.
Det er en af de største opgaver, staten nogen sinde har bedt hjemmeværnet om at løse – en indsats, som flere partier offentligt har bakket op om.
Og det kan jeg godt forstå, for hjemmeværnets venlige, men ordentlige facon er præcis den kombination, der kræves ved en indsættelse i grænsekontrollen.
I dag har Folketinget så muligheden for at række hånden frem til de mennesker, man beder om så meget, og sige, at så stor en indsats som f.eks. grænsekontrol betyder så meget for staten, at vi vil beskytte deres jobsituation ved at lade indsatsen være omfattet af reglerne for borgerligt ombud.
Og derfor vil jeg en sidste gang bede Folketingets medlemmer om at overveje, om ikke det ordentlige at gøre er at hjælpe dem, der hjælper Danmark så meget.
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Jeg vil starte med at udtrykke stor enighed med hr. Jeppe Jakobsen i forhold til rosen til hjemmeværnets mange frivillige og den enorme indsats, de yder hver eneste dag, hvert eneste år.
Når man alene kigger på 2015, trådte, hvis ikke jeg husker forkert, hjemmeværnet 2.323 gange til, altså alene i 2015.
Det fortjener ros!
Der er ikke noget, der tyder på, det er svært for de frivillige at få mulighed for at udøve deres hverv som hjemmeværnsfolk.
Selv nu, hvor vi beder dem om at hjælpe med en opgave, som er længerevarende, og hvor det ikke er frivilligt længere, nemlig at bistå politiet ved grænsen, er tilslutningen de steder, hvor hvervningsprocessen er i fuld gang, og hvor man holder hvervningsmøder, større end det behov, der aktuelt rent faktisk er der, og det er vel at mærke, hvor det handler om længerevarende kontrakter.
Det vil sige, at den enkelte frivillige jo, inden vedkommende møder frem, går jeg stærkt ud fra, har haft en god snak med sin arbejdsgiver og har haft en dialog om, om det kan passes ind, sådan at vedkommende f.eks. i 5 måneder varetager en opgave for hjemmeværnet mod betaling.
Vedkommende kan selvfølgelig ikke passe sit arbejde samtidig, men det finder man løsninger på.
Det er derfor, jeg synes, det er så centralt, at vi ikke ændrer på den frivillighedskultur, for det ville man rykke ved, hvis man begynder at operere med borgerligt ombud.
Og når noget virker, skal man ikke ødelægge det.
Det vil være min afsluttende bemærkning til det.
Bjarne Laustsen (S), 2016-05-26:
Jeg er helt overraskende ikke uenig med ministeren, tværtimod er jeg meget enig.
Men jeg vil godt høre, om ministeren har registreret, at der skulle være hjemmeværnsfolk, der havde henvendt sig om, at de ikke kunne få fri fra deres arbejde og har spurgt, om man skulle have sådan et system, hvor man kaldte det frivillige arbejde for ombud.
Jeg kan også oplyse ministeren om, at til de 140 jobs, der er i udbud nede ved grænsen, er der over 400 frivillige folk, der har sagt, at dem vil de gerne byde ind på enten et par måneder eller, som ministeren er inde på, hele perioden, altså det halve år, som det foreløbig løber.
Så det ser ud til at gå ganske udmærket uden borgerligt ombud.
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Altså, jeg synes, det er noget regulært pjat, at den her debat, som er en ordentlig og god debat om, hvorvidt der er behov for at indføre et borgerligt ombud, skal blive til, at der ikke er ytringsfrihed i hjemmeværnet og i forsvaret.
Det er noget pjat, og jeg hørte ikke Dansk Folkeparti udtrykke det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-26:
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for det.
Men det er en alvorlig sag, hvis vi har en situation, hvor ansatte i forsvaret ikke har ytringsfrihed, og hvor folk i hjemmeværnet ikke tør sige sandheden om, hvordan det i virkeligheden fungerer.
Så jeg er selvfølgelig trist over, at forsvarsministeren ikke stiller sig positivt over for forslaget om oprettelse af en whistleblowerordning i forsvaret.
Men jeg kan glæde mig over, at det også er blevet en bekymring for Dansk Folkeparti, og så håber jeg, at vi efter den her banebrydende melding fra Dansk Folkepartis side kan få et godt samarbejde om at presse på for at sikre de ansatte i forsvaret ytringsfrihed.
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Jeg kan simpelt hen ikke genkende, at der skulle være en frygt i forsvaret eller i hjemmeværnet for at bruge sin ytringsfrihed.
Som minister er det jo lige ved, at jeg synes, de gør det ganske meget, og det giver så en god og sund debat.
Men at det skulle være sådan en flok mennesker, vi har, der ikke siger, hvad de mener, og hvad de står for, kan jeg simpelt hen ikke genkende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-26:
Tak for det.
Enhedslisten er jo imod det her forslag, hvilket forsvarsministeren selvfølgelig er bekendt med.
Når jeg har taget ordet, er det, fordi der tidligere skete noget ret banebrydende i Folketinget, da hr. Jeppe Mikkelsen var på talerstolen og var i dialog med hr. Bjarne Laustsen, nemlig at Dansk Folkeparti udtrykte frygt og bekymring for, at sandheden ikke kommer frem, altså at folk i hjemmeværnet, som jo er en del af forsvaret, ganske enkelt ikke tør sige sandheden af frygt for deres overordnede.
Det er en diskussion, vi har haft tidligere i Folketinget, nemlig om der skulle indføres en whistleblowerordning, så man undgik den situation, at eksempelvis en whistleblower som Anders Kærgaard skulle blive jagtet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fra forsvarsministeren – nu, hvor der er en situation, hvor det ikke bare er Enhedslisten, men også en del af det parlamentariske grundlag for regeringen, nemlig Dansk Folkeparti, som udtrykker bekymring for ytringsfriheden i forsvaret – om det er sådan, at forsvarsministeren vil overveje indførelsen af en whistleblowerordning.
Peter Christensen (V), 2016-05-26:
Jamen Folketinget kan jo, hvad Folketinget vil.
Men jeg mener ikke, lovgivningen nødvendigvis altid skaber de resultater, som der bliver diskuteret her.
Altså, jeg mener, at når man har en lang tradition for frivillighed i hjemmeværnet og det virker, hvorfor er det så, at vi skal gå ind og lave det om, hvorved vi risikerer at opdyrke nogle nye problemer, som vi ikke har i dag, nemlig samspillet mellem en arbejdsplads og det at være frivillig?
Christian Langballe (DF), 2016-05-26:
Præcis på grund af det, som ministeren afsluttede med, er det da rimeligt, at man gør det til et borgerligt ombud.
Altså, jeg må sige, at når vi nu er så glade og taknemlige for, at hjemmeværnet nu er med til at passe på vores grænse, hvorfor kan man så ikke gøre det til et borgerligt ombud?
Jeg må sige, at jeg faktisk ikke begriber det.