runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2008-03-25:
Da vort partis ordfører, hr. Holger K. Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af SF knytte et par bemærkninger til L 85. Lovforslaget giver hjemmel til, at Danmark kan tiltræde bistandskonventionen fra 1986, som skal tilvejebringe rammerne for international hjælp i tilfælde af en nuklear ulykke eller et radiologisk nødstilfælde.
Konventionen blev undertegnet som en konsekvens af Tjernobylulykken, som det er fremgået et par gange heroppefra.
Der er i forvejen undertegnet en række bilaterale aftaler.
SF kan støtte lovforslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
De forslag kan også opfattes som forslag, der rettes til kommunerne, til skolerne, og jeg vil da gerne ledsage forslagene med min anbefaling.
Der er jo mange steder, man allerede bruger dem.
Det synes jeg er en god idé - lad det vokse frem.
Det er det, der er regeringens holdning.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-25:
Så vil jeg godt måske som noget nyt benytte lejligheden til at rose ministeren for det her udmærkede forslag, for det, jeg synes er rigtig godt i det, er, at der står: andre anbefalinger fra Skolestartsudvalget.
For det var lige netop det, ministeren sagde, nemlig at her har kommunerne og alle vi andre mulighed for at se, hvilke anbefalinger de kommer med.
Men så er det, jeg bare lige spørger: Hvorfor er lektiehjælp og helhedsskoler så ikke med i det her?
Marianne Jelved (RV), 2008-03-25:
Så til de frie skoler.
Jeg er ikke i tvivl om, at undervisningsministeren sagde det samme og mener det samme; det er vigtigt med leg og sprogudvikling osv.
Det foregår allerede.
Hvorfor i alverden skal vi så egentlig lovgive om det?
Det er et rigtig godt eksempel på det, Det Radikale Venstre i øvrigt kalder vores tillidsreform: At hvis man har fagligt kompetente medarbejdere, så ved de jo udmærket godt, hvad der forventes af dem under den paraply, som hedder folkeskolens formål og fagenes formål, og de kan godt selv.
Derfor er det lidt ærgerligt, at man skal lovgive om alle disse forhold, hvilket gør, at det kommer til at virke uhensigtsmæssigt.
Det skal jeg ikke dyrke så meget lige nu.
Men jeg vil kommentere hr. Martin Henriksens ordførerindlæg heroppe fra talerstolen.
Det faldt også lige ned som en appelsin i min turban, for hr. Martin Henriksen sagde, at dette er det første skridt i retning af mere faglighed i børnehaveklasserne - og derfor er vi på vej til at skolegøre børnehaveklassen.
Det sidste sagde hr. Martin Henriksen ikke, men det er det, jeg lægger i det.
Og en dyrekøbt erfaring i Det Radikale Venstre er, at det første skridt er det vigtigste, for der har man så allerede bestemt sig for, hvilken retning det her skal gå i.
Derfor vil jeg sige: Vi har stadig væk ikke noget imod, at undervisningspligten udvides, men vi er meget stærkt kritiske over for den styring fra centralt hold, som lægges omkring indholdet.
Det er klart, at vedtages forslaget fra før, så bør der også konsekvensændres i de frie skolers regelsæt.
Men vi vil kigge meget nøje efter, at det ikke sker på en måde, som gør, at det bliver endnu vanskeligere for de frie skoler at etablere sig.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-03-25:
Enhedslisten kan heller ikke støtte lovforslaget, som jo åbenlyst skal ses i sammenhæng med L 82, og det støtter vi jo heller ikke.
Derudover indebærer forslaget, at elevkravet for tilskud til de frie grundskoler bliver forhøjet, og det er vi også modstandere af. Så Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-03-25:
Jeg kan egentlig være enig i, at det er lidt af en svaghed, at man overhovedet skal lovgive på dette område, men det er klart, at vi naturligvis støtter, at forslaget her for de frie skoler skal følge som konsekvens af det forslag, vi behandlede for lidt siden.
Så vi støtter forslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Tak til ordførerne fra alle partier - undtagen Enhedslisten - som støtter forslaget.
Så tak for den meget brede opbakning.
Nogle af os ville gerne have haft én times dansk med en dansklærer i børnehaveklassen, det er jo ikke at skolegøre børnehaveklassen, og det er i øvrigt noget, som vil opfylde mange børnehaveklassebørns mest brændende ønske.
Jeg vil blot om stramningen af oprettelseskravet sige, at det bygger på en ren matematisk beregning.
Når børnehaveklassen bliver en del af en fri skole, tæller børnehaveklassen selvfølgelig med, når man skal vurdere, om der er elever nok til, at man kan få tilskud, og så har man altså lagt disse tal til, sådan at der nu skal 34 i stedet for 28 elever over fire klassetrin til, for at man kan få tilskud.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-03-25:
Lovforslaget handler om en »forenkling af almen studieforberedelse samt styrkelse af fremmedsprog, matematik og naturvidenskab«.
Der har været en dialoggruppe i gang, som er kommet med nogle anbefalinger af ændringer af gymnasiereformen - ændringer, som har skullet foretages, før vi når til den egentlige evaluering af gymnasiereformen, der kommer senere på året.
Flere af forslagene kunne godt gennemføres administrativt, og det er også sket, men lige netop dette forslag om, at vi indfører en mere fleksibel placering af almen studieforberedelse og en reduktion af timetallet, kræver en ændring af vores stx-lov.
Man kan jo fristes til simpelt hen at læse resumeet op, for det er meget præcist formuleret, og det er jo lige præcis det, det handler om:
Det sker som led i den afbureaukratisering, som regeringen er i gang med, og det sker så her inden for uddannelsesområdet.
Derudover afskaffer lovforslaget kravet om, at en tredjedel af uddannelsestiden i almen studieforberedelse skal placeres i 1. g.
Det er dejligt, at vi er med til at lave lovforslag, der medfører afbureaukratisering, og det er godt, at vi har været lyttende og har taget ændringerne ind allerede nu.
Så det er med stor støtte og anbefaling fra Venstres side, at vi bakker op om lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-03-25:
Det, som vi i Dansk Folkeparti mener er principielt galt, og som vi er kede af - og det er jo en politisk holdning, en principiel holdning er, at historiefaget ikke fylder så meget.
Vi er kede af - det kunne man også læse om i aviserne her forleden - at dansk litteratur og danske forfattere ikke fylder lige så meget i gymnasiet som førhen.
Det synes vi er et tegn på, at forligskredsen - og det bærer Dansk Folkeparti også ansvaret for, det står jeg ved - har lavet noget, som ikke er helt godt.
Vi er også kede af - og det hører vi meget om - at gymnasiet er blevet så universitetsforberedende.
Det hele er pejlet så meget hen imod, at man skal have de her unge mennesker på universitetet, at vi simpelt hen risikerer, at der er nogle unge mennesker, der falder fra, fordi de så at sige møder universitetets virkelighed for hurtigt.
Der er nogle gymnasieelever, der står meget alene med nogle af de opgaver, som de skal håndtere, og så risikerer vi, at de falder fra, hvis ikke de har nogle forældre, der er bogligt stærke.
Det synes vi er meget uheldigt.
Vi synes også, det er lidt underligt - set i bagklogskabens klare lys at der er så meget fokus på, at det død og pine skal være universitetsforberedende, når vi kan se, at der er rigtig mange gymnasieelever, der går videre til alle mulige andre uddannelser lærer-, pædagog-, sygeplejerskeuddannelser osv.
Det er bl.a. noget af det, vi ikke har fået tænkt godt nok ind.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Da det jo er sådan, at vi kommer til at skulle evaluere gymnasiereformen yderligere, synes jeg også, det er værd lige at drøfte nogle af de ting, der ligger i forbindelse med reformen.
Vi i Socialdemokratiet er sådan set meget enige i den kritik, som hr. Martin Henriksen rejste i forhold til nogle af prøveformerne, som stiller krav til meget stor selvstændighed hos eleverne, og hvor der eksplicit står i loven, at de ikke kan få vejledning til at løse nogle meget komplekse opgaver.
Vi er enige i, at det kan have en social skævvridning, som ikke er hensigtsmæssig, og det er noget af det, vi gerne vil kigge på.
Det anser vi for at være en justering - og en fornuftig justering - af reformen, men der er en verden til forskel på, om man laver en fornuftig justering af reformen, eller man bare siger, at den overhovedet ikke duer, og at den skal laves helt om.
Jeg kan forstå, at hr. Martin Henriksen gerne vil have lidt mere historie ind i gymnasiet.
Så er det bare, jeg vil sige til hr. Martin Henriksen: Der er jo mange fag, man gerne vil have mere af, og der er en grund til, at der ikke er så meget historie og dansk, som hr. Martin Henriksen måske kunne tænke sig, og grunden er bl.a., at naturfagene skulle opprioriteres.
Så der må jo være nogle fag, der skal nedprioriteres, for at der kommer noget mere historie og dansk, eller hvad?
Martin Henriksen (DF), 2008-03-25:
Det må jo uundgåeligt være sådan, at når der er nogle ting, man vil opjustere, er der nogle andre ting, som man må nedjustere.
Og de eksempler, som jeg skitserede i svaret på fru Christine Antorinis spørgsmål, drejede sig jo ikke bare om det her med den mangelfulde vejledning af eleverne, men om en lang række ting, som jeg mener der er et problem med.
Vi kan jo se på de løbende justeringer, som vi har lavet - og nu kommer der formentlig også nogle flere justeringer efter det her - at vi på et eller andet tidspunkt må gøre op med os selv som forligskreds: Hvor meget skal vi blive ved med at justere på det oprindelige grundlag, som vi alle sammen var enige om?
Hvornår når vi til den erkendelse, at der simpelt hen er så meget, der er galt med gymnasiereformen?
Så kan man jo lige så godt nedsætte en arbejdsgruppe, som er bredt repræsenteret af de politiske partier, rektorer, lærere og elever, og så kan de komme med et bud ud fra et kommissorium, som vi forhåbentlig kan blive enige om i forligskredsen.
Der må meget gerne stå, at det skal være en del af deres opgave at finde plads til flere historietimer, og også, hvordan man kan få flere danske forfattere ind i gymnasieskolens pensum igen osv. - det synes jeg ville være alle tiders.
Så kan man lade dem sidde et stykke tid - det kunne være et års tid for så kan den her årgang 3. g, som er færdig nu her til sommer, også få lov til at blive færdig, og så ville det være rimeligt, hvis arbejdsgruppen så på, hvad der fungerede i den nye ordning, og hvad der fungerede i den gamle, og ud fra det komme med et samlet udspil til forligskredsen.
Men jeg takker for, at Socialdemokraterne trods alt også anerkender, at der er behov for at justere.
Det kan tyde på, at erkendelsen er ved at brede sig i forligskredsen.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-25:
Vores ordfører på området, som også deltager i forligsforhandlingerne, er desværre forhindret i at komme i dag.
Det er forligsstof, og jeg ved, at hun har deltaget meget i diskussionerne.
Vi går ind for de her justeringer, fordi vi ønsker, at den her gymnasiereform bliver en succes.
Det er klart, at der med så stor en reform kommer justeringer hen ad vejen, og vi glæder os til at få dem indpasset efter den store evaluering, så vi får den til at fungere lige så godt, som det var intentionen, da vi var med til at vedtage den.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-03-25:
Den konservative gruppe bakker op om denne forenkling af gymnasieloven.
Den følgegruppe, der blev nedsat for at følge gymnasiereformen, er kommet med nogle gode bud på forenklinger og forbedringer af gymnasiereformen, bl.a. at styrke de naturvidenskabelige fag, herunder matematik, samt at fremme, at flere elever får tre fremmedsprog.
Man ønsker også at forenkle tilrettelæggelsen af den almene studieforberedelse.
Alt dette for at gøre studiet meget mere fleksibelt, og det er i hvert fald noget, som vi ser meget positivt på fra De Konservatives side.
Martin Henriksen (DF), 2008-03-25:
Gymnasiereformen skal endnu en gang justeres, og det skal den, fordi den ikke virker.
Partierne bag reformen inklusive Dansk Folkeparti har naturligvis haft reelle hensigter med reformen, men vi bør også anerkende, når noget er gået galt - og noget er gået galt.
Derfor justerer vi endnu en gang.
De justeringer, som reformen løbende bliver udsat for, kan vi grundlæggende tilslutte os i Dansk Folkeparti.
Flere af dem har vi arbejdet på at få gennemført, og derfor hilser vi ændringerne velkommen som en håndsrækning til gymnasieskolen.
Det kan imidlertid undre, at den samlede forligskreds ikke allerede nu anerkender, at reformen ikke virker.
Dansk Folkeparti vil gerne medvirke til en ny reform, der tager udgangspunkt i en arbejdsgruppe med repræsentanter fra de politiske partier, ministeriet, lærere, rektorer og elever.
Der er mange loyale embedsfolk i sektoren, som trofast følger ministeriets og Folketingets anvisninger, og når vi foretager ændringer, retter de ind.
Men det er forståeligt, at for mange ændringer for hurtigt kan være for meget.
På den anden side er det bedre at handle end bare at lade stå til og intet gøre.
Det ene må nødvendigvis komme før det andet.
Dansk Folkeparti ser gerne andre sprogfag end bare engelsk opprioriteret i gymnasieskolen.
Vi vil have et gymnasium, hvor den almene dannelse først og fremmest finder sted i danskfaget og historiefaget og ikke overlades til engelskfaget.
Danske forfattere, dansk litteratur og dansk historie trænger til at blive prioriteret af politikerne, og Dansk Folkeparti vil gerne prioritere disse ting.
Der er rigtig mange ting i reformen, som kunne trænge til noget nytænkning, og reformen kunne måske såmænd også trænge til noget gammeldags tænkning.
Det forslag, vi behandler i dag, ud af den aftale, som forligspartierne indgik sidste år, trækker i den rigtige retning.
Der kommer fokus på sprogfagene inklusive de klassiske sprog.
Der kommer fokus på at reducere og rykke de tværfaglige forløb, og dermed kommer der forhåbentlig mere fokus på det enkelte fag.
Jeg håber, at vi med dette forslag trækker lidt i den rigtige retning.
Men jeg må også sige, at kunne Dansk Folkeparti alene bestemme, var patienten afgået ved døden.
Patienten lider, og dødshjælp ville være det mest humane i den her sag.
Så ville en ny reform selvfølgelig være på vej, men det kommer også med tiden.
Realiteterne vil også ramme regeringen - nok ikke venstrefløjen, for her er alt håb ude, men det er jo ingen nyhed.
Venstrefløjen henholder sig til, at den nuværende struktur ser flot ud på papiret, men den skulle jo også gerne fungere i virkelighedens verden.
Det gør den ikke, og det vil vi selvfølgelig gerne lave om på i Dansk Folkeparti.
Bolden ligger hos ministeren, men det er ministeren jo også efterhånden vant til.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-03-25:
Jeg skal gøre det meget kort, for, som det er sagt, er dette lovforslag meget beslægtet med det tidligere lovforslag, som vi støttede.
Jeg skal derfor sige, at Det Konservative Folkeparti fuldstændig bakker op bag dette lovforslag, fordi det jo selvfølgelig også skal sørge for, at undervisningen i friskoler og andre reelle skoler skal stå mål med det, der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-25:
Det her lovforslag ligger jo som en logisk følge af lovforslag nr. L 82, som vi lige har førstebehandlet.
Jeg kan så på SF's vegne meddele, at vi heller ikke kan støtte det her forslag, som går ud på, at undervisningspligten også udvides på de frie grundskolers område.
Det er ikke SF's opfattelse, at de frie grundskoler igen skal have indskrænket friheden, og vi støtter derfor ikke forslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Det er ikke et lovkrav, men det er noget, som i allerhøjeste grad bruges som et pædagogisk redskab, ikke mindst på skoler, hvor der er mange tosprogede elever.
Igen må jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at man jo godt kan anbefale noget uden at gøre det til et centralistisk lovkrav.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Så giver det jo ingen mening, at vi laver såkaldte centralistiske krav.
Altså hele udgangspunktet for, at vi har et folkeskoleforlig og vi diskuterer det her lovforslag, er jo, at vi faktisk i folkeskoleforligskredsen synes, at der er nogle ting, det er rigtig vigtigt, at alle skoler gør.
Ellers kunne vi jo komme med den ene hensigtserklæring efter den anden og sige, at så kan man bruge det som et tagselvbord ude i kommunerne.
Og det er jo en af de ting, der er problemet med det her lovforslag, nemlig at ministeren står deroppe lige så frejdigt og siger, at jamen KL, Kommunernes Landsforening, stillede jo ublu krav, i forbindelse med at der skulle være en lærer, der kunne undervise i børnehaveklassen i dansk, når det var noget, vi var enige om i forligskredsen var en rigtig god idé.
Så handler det kun om en ting.
Det handler da om, at undervisningsministeren ikke har fundet en eneste krone til at realisere nogle af de ting, som koster penge.
Hvis der skal være en lærer, der underviser i børnehaveklassen, koster det penge, medmindre undervisningsministeren vil gøre noget andet og sige, at jamen så kan pædagogen gå op og undervise i 1., 2. og 3. klasse i stedet for læreren.
Det er der, hvor vi har vores bekymringer, nemlig at det får vi ikke mere faglighed af.
Vi ser meget gerne, at lærere og pædagoger samarbejder.
Ministerens eget udvalg anbefalede netop også, at det var samundervisning imellem lærer og pædagog; men til det der med at sige, det er centralistisk, når det lige præcis passer ministeren eller ministeren ikke kan finde penge, må jeg sige, at det overhovedet ikke er Socialdemokratiets udgangspunkt i forhold til det her lovforslag.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Jeg blev så glad, da fru Antorini blev skoleordfører for Socialdemokraterne, og jeg blev særlig glad, da jeg læste tiltrædelsesinterviewet, som bar overskriften: Send ikke flere penge.
Fru Antorini havde nemlig ligesom sin partiformand oprindelig den friske holdning til tingene, at nu skal vi altså lade være med at gøre alle fremskridt betinget af, at der sendes en check fra staten.
Nå, det var bare noget, jeg kom til at tænke på.
Vi har sendt masser af penge ud til skolerne.
Jeg tror, at vi er oppe på at have øget bevillingerne med 680 mio. kr. fordelt over 4 år, men det er gået til ekstra dansktimer, til ekstra historietimer, til fysiktimer, til bedre udstyr, til computere, fysiklokaler osv.
Det er det, vi har prioriteret, som har en konkret faglig begrundelse.
Nogle har brug for det, nogle har ikke brug for det.
Hjælpen skal jo koncentreres om dem, der har særligt behov, og vi har altså tiltro til, at det kan kommunerne selv finde ud af.
Vi ser jo, hvordan de faktisk gør det rundtomkring.
Jeg ville ikke have penge til den del af det, fordi jeg ganske enkelt syntes, at kravet var så fuldstændig urimeligt, at det ikke skulle belønnes.
Så jeg kan forsikre fru Antorini om, at jeg ikke ville have penge til det formål.
Hvis jeg havde fået 200-300 mio. kr., var der da andre ting, jeg meget hellere ville have brugt dem til, og da for øvrigt også meget hellere til lektiehjælp.
Så det er skam ikke kun, fordi vi ikke kunne få penge, for vi har jo fået penge til masser af ting, når det gælder folkeskolen, sådan som jeg nævnte før.
Marianne Jelved (RV), 2008-03-25:
Det kan godt være, at det var lidt kluntet sagt, men i mit indlæg bad jeg faktisk ministeren om at prøve at begrunde, hvorfor man nu taler om aldersintegrerede klasser i forbindelse med samordnet indskolingen.
Jeg går ud fra, at det er to forskellige betegnelser for den samme begivenhed, eller ligger der noget andet bag ved at kalde det det?
Det var det ene.
Det andet er: Kan man se for sig, at man har en skole med tre spor, hvor det ene spor er aldersintegreret, og de to andre almindelige spor?
Det er et tænkt eksempel, men jeg læser lovforslaget på den måde, at sådan kan man gøre.
Hvad er baggrunden for det?
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Nu er det jo sådan, som ministerens eget skolestartsudvalg også påpegede, at det faktisk ikke er særlig mange kommuner, som tilbyder det.
Det er sådan, at det er en fjerdedel af stederne, hvor man kan få lektiehjælp.
Vi er helt enige i i Socialdemokratiet, at det ikke skal være sådan en tvangslektiehjælp, som alle skal have.
Det, vi siger, er, at der til gengæld skal være et tilbud; der skal være en ret til, at børn, der har behov for lektiehjælp, kan få den enten på skolen eller i skolefritidsordningen.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren: Mener ministeren virkelig, at det er et centralistisk krav at give retten til, at der er adgang til et sted, hvor der er en lærer og også gerne en pædagog til stede, der kan hjælpe med den daglige lektielæsning?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Skal vi ikke bare være helt ærlige og sige, at det er, fordi det handler om penge?
I det øjeblik, vi beslutter, at det er en lov, kommer der en kompensation til kommunerne, men ministeren fik ikke penge til den del af det.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Jeg kan bekræfte, at det er en betingelse for at etablere rullende skolestart, at der samtidig er tale om aldersintegrerede klasser.
Som jeg sagde, er det, for at man kan sikre, at barnet får et helt år i børnehaveklassen, hvis man ønsker det.
Jeg håber, det besvarer spørgsmålet.
Marianne Jelved (RV), 2008-03-25:
I Det Radikale Venstre er vi glade for gymnasiereformen.
Vi har hele tiden syntes, det var vigtigt at tage højde for, at Danmark bevæger sig - ligesom alle andre lande omkring os - med en styrtende høj hastighed fra det gamle industrisamfund til et vidensamfund, som kræver rigtig mange andre kvalifikationer og kompetencer hos vores unge mennesker, end det gjorde i 1960'erne, 1970'erne og 1980'erne, for den sags skyld.
Derfor er det vigtigt, at vi holder fast i de intentioner og hensigter, der var med gymnasiereformen.
Det er vigtigt, som vi var enige om, at alle studenter skal have en naturvidenskabelig baggrund, når de går ud med en studentereksamen, og at alle studenter skal have styrket engelskkundskaberne.
Vi kunne såmænd have valgt et andet sprogfag, men hensigten er jo at sikre, at danskerne på sigt kan mere end deres modersmål, og at de kan det på et højt niveau.
Nu har jeg bare nævnt nogle enkelte elementer.
Men det er klart, at når man vælger at prioritere på den måde, går det ud over nogle andre ting, fordi døgnet kun har 24 timer.
Vi er jo ikke indstillet på at gøre gymnasiet til en 4-årig-uddannelse, og derfor er vi omgivet af nogle tidsmæssige problemer.
Det har så givet anledning til nogle forandringer i gymnasiet som sådan: Der er tre fremmedsprog, og der er nogle, der mener, at matematik ikke i tilstrækkelig grad er blevet styrket osv.
Vi lytter gerne til de erfaringer, man gør rundtomkring, og vi er også enige i, at der er behov for at kunne justere undervejs, når der gennemføres så stor en reform.
Jeg vil gerne kvittere over for forligspartierne og for ministeren for den konstruktive tilgang, der har været til justeringerne og til de kompromiser, som vi jo har indgået.
Vi støtter det lovforslag, der ligger her, men håber ikke, at hr. Martin Henriksen får ret i sin vurdering af, hvad det her ender med, for vi skal ikke tilbage: Filmen kan ikke køre baglæns, verden går forlæns.