runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Tak for det, tak for ordet.
Det her forslag drejer sig som sagt om skattekreditter for forsknings- og udviklingsaktiviteter.
Kreditterne støtter forsknings- og udviklingsaktiviteter i virksomheder, og det kommer ikke mindst små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen til gode.
Det er vi fra SF's side sådan set meget tilfredse med.
Det gør det lettere og billigere at finansiere iværksætteri og øge beskæftigelsen i de danske virksomheder, men med forslaget begynder vi også at skabe bedre rammevilkår for virksomhederne, og baggrunden er, at det kan være ganske svært ikke mindst i opstartsfasen med et stort behov for likviditet at starte virksomheder op.
Derfor er det også tilfredsstillende, at vi nu fremsætter et konkret forslag, som rent faktisk øger incitamentet ikke bare til forskning og udvikling, men også giver mulighed for, at små og mellemstore virksomheder kan sætte gang i beskæftigelsen.
Iværksættere og små og mellemstore virksomheder har lidt under bankernes stramme kreditvilkår de senere år, og det betyder også, at det er åbenlyst, at virksomhederne har fået vanskeligere ved at investere i nye tiltag, der ellers kunne have betydet vækst.
Her kan skattekreditterne sådan set give det ekstra pusterum og måske også give det ekstra rygstød til specielt de små og mellemstore virksomheder.
Fra SF's side er vi sådan set meget tilfredse med, at der nu på det her område bliver skabt nogle bedre rammevilkår for erhvervslivet, ikke mindst i opstarten, og det er også på sin plads at sige, at de virksomheder, som nu kommer til at få de her lettelser, rent faktisk også er de virksomheder, der sandsynligvis vil skabe arbejdspladser i fremtiden.
Med de ord kan jeg sige, at vi fra SF's side støtter forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Jeg går ikke her ind i en debat om, hvilke enkeltelementer der finansierer de her gode tiltag.
Jeg konstaterer bare, at vi har en samlet ramme på 5 mia. kr. i skatter og afgifter, som så tilvejebringer mulighed for, at vi kan sikre nogle af de her fornuftige tiltag.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Så har vi dagens eneste smil for den konservative ordførers vedkommende.
Det er nemlig et godt forslag, som jeg selv arbejdede med som økonomi- og erhvervsminister, og som den tidligere regering arbejdede meget ihærdigt med.
Forslaget er rigtigt i sin form.
Forslaget er også godt komponeret, og jeg tror også, at det vil ramme rigtigt i forhold til de små og mellemstore virksomheder, som vi vil sikre incitamentet til at investere i forskning og udvikling.
Derfor vil det her forslag, hvorefter man kan få udbetalt skatteværdien svarende til 25 pct. af underskud, som stammer fra forskning og udvikling, givetvis være med til at understøtte, at små og mellemstore virksomheder vil forske og udvikle noget mere.
Så det er et godt forslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Thomas Jensen ikke vil forholde sig til det eksempel, som hr. Brian Mikkelsen nævner med FOSS.
Bliver de tvunget til at nedbringe deres finansielle aktiver, vil man netop mindske deres mulighed for at skabe noget vækst i fremtiden.
Det er jo altså kun godt, vi har nogle velkonsoliderede virksomheder i Danmark, som netop har råd til at investere i andre ting.
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål.
Når man i dag skal opgøre ud fra pengetanksreglen, kigger man på de sidste 3 regnskabsår, og ud fra et gennemsnit af det finder man ud af, hvad der er af finansielle aktiver, men rammer den her regel ikke de virksomheder med tilbagevirkende kraft?
Giver det ikke et kæmpe problem?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Det er nemlig det samlede billede, og jeg tror ikke, der er et eneste sobert menneske, som kigger på det her, som ikke har som konklusion, at det her betyder tab af arbejdspladser – at det bliver sværere at lave succession, det bliver sværere at lave generationsskifte.
Derfor er det interessante spørgsmål stadig væk til Det Radikale Venstre, om man lytter, om man lytter til erhvervslivet, og så også det fundamentale spørgsmål, som jeg ikke har fået svar på – og de aldeles glimrende spørgsmål, der også var fra Venstres ordfører – nemlig om Det Radikale Venstre er tilhænger af de 25 pct., de 50 pct. eller de 75 pct.
Det er kun de røde i Folketinget, som vil have det sat ned, så hvis Det Radikale Venstre stadig væk har den holdning, man havde indtil for ganske kort tid siden, er der jo et flertal i Folketinget for at sikre ordentlige generationsskiftevilkår i Danmark.
Derfor må spørgsmålet her fra min side til Det Radikale Venstre være: Hvad vil man egentlig?
Støtter man 25 pct., 50 pct. eller 75 pct.?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Ja, vi lytter skam altid, både før et valg og efter et valg.
Vi lytter, og det er også derfor, vi så også er med på at effektuere en overgangsordning, så man kan sikre en vis fleksibilitet for de virksomheder, der bliver berørt af det her forslag.
Så vil jeg også gerne sige til spørgeren, at jo, det er klart, at vi går meget ind for at understøtte erhvervslivets behov og sikre de bedste rammer for et godt erhvervsklima, men vi skal også tilvejebringe finansiering af en række andre fornuftige ting såsom socialpolitiske ting og såsom at sikre et bedre klima – nu nævner jeg den her pakke under et.
Det er et samlet billede, vi skal se på i sidste ende.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Et af De Radikales valgsloganer under valgkampen var: »Vi lytter«.
Når vi tager pengetanksreglen, er konklusionen den, at når man læser høringssvarene, og når man læser reaktionerne fra nogle af de familieejede virksomheder, som kommer i klemme – altså alle, der har reageret – kan man se, det vil have store, store konsekvenser.
Det vil betyde, at man ikke har den nødvendige kapital til et generationsskifte, og det kan medføre virksomhedslukninger, aflysning af planlagte investeringer og frasalg af dele af virksomheder for at kunne imødekomme skattebetaling i forbindelse med generationsskifte. Så spørgsmålet til den radikale ordfører er: Lytter I?
Lytter I til erhvervslivet, når de er meget, meget bekymrede over det her forslag?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Ja, det var en lang række spørgsmål, og jeg skal forsøge at svare, så godt jeg nu kan.
Om det her med tab af arbejdspladser vil jeg sige, hvad jeg også tidligere har tilkendegivet, at man bliver nødt til at se på de her initiativer, der ligger i forlængelse af finanslovaftalen, og som også kickstarter dansk økonomi under et.
Samlet set bidrager det til at øge beskæftigelsen.
Samtidig kan en kickstart jo også – hvad vi også støtter – være med til at løfte dansk økonomi ud af krisen tidligere, end hvis vi ikke gjorde noget og bare fortsatte med korslagte arme.
Derudover vil jeg gerne sige og slå fast, at vi støtter forslaget om at ændre pengetanksreglen til 25 pct., netop fordi vi mener, at ændringen fra 25 pct. til 75 pct. ikke har vist sig at føre noget godt med sig.
Vi mener faktisk, at vi med en nedjustering fra 75 pct. til 25 pct. kan være med til at få de anbragte penge i virksomhederne gjort mere aktive.
Jeg er faktisk meget enig med spørgeren.
Altså, danske virksomheder skal fortsat have gode vilkår, og jeg mener faktisk, at de fortsat har det.
Det er Skatteministeriets vurdering, og det er faktisk også min vurdering, at der fortsat kan ske generationsskifte med udskydelse af skat.
Så ændrer vi en grænse, men jeg tror ikke, at den grænse er afgørende for, om man kan lave en succesrig udskydelse af skatten.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Så skal jeg hjælpe hr. Farooq lidt med historikken, for i 2006-07-samlingen i Folketinget sagde De Radikale under førstebehandlingen her i Folketinget: »For Det Radikale Venstre er det vigtigt at sikre, at de mange gode virksomheder, Danmark har, har mulighed for et godt generationsskifte, der ikke vil hæmme virksomhedernes udviklingsmuligheder i en årrække eller i værste fald medføre, at de bliver likvideret, fordi det er det økonomisk mest attraktive for ejeren.«
Altså, hvad er det, der er sket, siden De Radikale sagde de her vise ord ved førstebehandlingen i 2006?
For det er jo præcis det, som oppositionen her prøver at få frem i lyset, netop den pointe, som De Radikale havde i 2006.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Jeg kender ikke hele historikken fra 2002 og frem til i dag.
Men man kan jo ikke se tingene isoleret.
Det er jo også sådan, at det her forslag – ud over at vi mener, at pengetanksreglen er blevet udhulet – også skal medvirke til at levere noget finansiering til en række af de gode initiativer, vi søsætter.
Så forslaget, som vi støtter her, skal underkastes en helhedsvurdering.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Man taler jo udenom.
Kan vi ikke få et klart svar?
I 2002 arbejdede man for at hæve den fra 25 pct. til 50 pct. Nu vil man sætte den ned igen.
Hvad er det, der har ændret sig siden 2002?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Jeg synes, at spørgeren faktisk rejser et centralt spørgsmål, for hvilke konsekvenser får det her?
Er den her nye grænse med til at animere til, at man nu øger jobskabelsen, eller vil det være det modsatte?
Det er selvfølgelig i sidste ende en vurderingssag, og det, man fra Skatteministeriets side har regnet sig frem til, og det, som jeg også selv mener er rigtigt i det her, er, at der med en pengetanksregel på 25 pct. fortsat er plads til både opsparing og erhvervsmæssige investeringer.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Derfor er det ifølge regeringen og også ifølge SF kun rimeligt, at hvis der ikke er tale om decideret erhvervsvirksomhed, bør successionen ikke være mulig.
Vi befinder os i en økonomisk krise, hvor det kun er fair, at de bredeste skuldre bærer det tungeste læs og dermed også betaler mest.
Og med det her lovforslag er private virksomheder med til at tage deres del af ansvaret.
Det er SF's ambition, at erhvervslivet skal bidrage mere til finansieringen af velfærdssamfundet.
Lovforslaget er med til at sikre dette, og derfor hilser vi også ministerens lovforslag velkommen.
Men jeg vil også godt slå fast, at jeg synes, det er fuldt ud rimeligt – og det er vel at mærke ejerne eller dem, der overdrager virksomheden, som bliver beskattet ved det her lovforslag, og ikke virksomheden, som det fejlagtigt er fremgået af debatten – at man selvfølgelig bliver beskattet af det salg, man foretager, eller den overdragelse, man foretager, lige så vel som alle andre bliver beskattet, når de investerer i aktier, eller hvad det nu i øvrigt må være.
Så derfor er det for mig at se fuldstændig rimeligt, at vi selvfølgelig ser på de her regler.
Det er ikke den nye regerings politik, og derfor glæder det mig også, at vi nu tager et opgør med de her regler.
Jeg tror, det er en sund pensionskultur at få flere mennesker til at opspare på livrenten, således at man over hele sit pensionsforløb har et årligt udbetalt beløb, altså således at man rent faktisk også er i stand til at planlægge, hvad det er for et rådighedsbeløb, man har i hele sin pensionstid.
Og der er det desværre med hensyn til kapitalpensionerne og ratepensionerne enten noget, man får i hånden på en bestemt dato, eller noget, man får udbetalt over 10 år.
Jeg synes faktisk, det er rigtig sundt at give et incitament til i højest mulig udstrækning at benytte sig af livrente.
Derfor er jeg sådan set glad for, at det i øvrigt også er det, de fleste arbejdsmarkedspensioner lægger op til.
Så jeg synes faktisk, at der er al mulig god grund til netop fortsat at fastholde, at der ligger nogle gode perspektiver i at få flere danskere til at spare op via livrenten.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Selv tak, og jeg vil bare understrege, at det selvfølgelig ikke er et carte blanche til, at vi skal begynde at lave om på lovforslaget.
Jeg siger bare her, at såfremt vi kan se nogle eksempler, nogle typer på virksomheder, som kommer i klemme, hvor det er helt utilsigtet – og der kan være nogle specielle eksempler på det – så vil jeg selvfølgelig gerne kigge nærmere på det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg vil bare sige tak for imødekommenheden.
Det glæder mig rigtig meget, at ordføreren kan se, at der er en problemstilling.
Det vil jeg da håbe på at de andre ordførere fra regeringspartierne, også skatteministeren, også vil se positivt på, så vi kan se, om vi kan lave en anden indretning her, for der bliver altså virkelig mange selskaber, som bliver ramt af den her regel, hvor det ikke er hensigten.
Så tak for tilkendegivelsen.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-29:
Fra regeringssiden her i Folketingssalen tales der hele tiden om, at pengene bare skal ud og investeres aktivt – vi er nogle, der synes, at de skal ind og investeres.
Men kan dem, inklusive ordføreren for Det Radikale Venstre, der nu synes, at pengene skal ud og investeres aktivt, ikke nærmere præcisere, hvad det er for nogle aktive investeringer, virksomheden skal placere pengene i for ikke at falde ind under de her regler?
Altså, virksomheden kan jo ikke placere pengene i obligationer, og de kan ikke sætte dem i aktier, anparter, investeringsejendomme, udlejningsejendomme, eller hvad det nu kan være.
Hvad er det f.eks. for aktive investeringer, vi skal råde den virksomhed, hr. Brian Mikkelsen nævnte, som drives helt ualmindelig godt – jeg er da helt sikker på, at de driver den maksimalt godt – til bare at gå ud og sætte penge i, så de ikke bliver beskattet?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Det er faktisk et meget godt spørgsmål.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil gerne understrege, at hvis jeg ser eksempler eller cases på virksomheder, som kommer i klemme netop på baggrund af det, som spørgeren ligesom stiller op som eksempel, så er jeg villig til at kigge på det.
Jeg synes også, vi skal have en grundig udvalgsbehandling.
På den måde har vi jo også imødekommet ønsket om at sikre en vis fleksibilitet under en overgangsordning.
På samme måde synes jeg også, at vi i udvalget skal se på, om der kan være virksomheder, som utilsigtet kan komme i klemme.
Det skal vi selvfølgelig kigge på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at de to ordførere fra regeringspartierne, der har været på talerstolen indtil videre, ikke rigtig vil indse, at der er nogle virksomheder, som ikke er pengetanke, og som bliver ramt af det her.
En stor del af deres aktiver er finansielle aktiver, fordi de netop er bundet.
Måske har de en enkelt bygning, og så har de måske noget bunden kapital.
Men de har jo ikke alle mulige andre store investeringer i maskinparker osv., så de vil typisk komme over den her 25-procents-regel.
Det, der så sker, er, at hvis nu de vækster helt vildt, og man så siger i det her lovforslag, at man gerne vil have dem til at bruge pengene, så ansætter de måske ca. 1.000 mand mere, men det påvirker jo ikke aktivsiden.
Det er jo udgiftsiden, det påvirker.
De får forhåbentlig også en indtægt, men det får jo ikke aktiverne til at blive anderledes, så de vil stadig væk ligge over den her 25-procents-regel.
De her konsulentvirksomheder har jo ikke de store aktiver og passiver.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Altså, igen vil jeg sige, at det ligger lidt ud over konteksten for mig at skulle rådgive virksomhederne, og jeg tror også, at virksomhederne er bedre til at sammensætte deres portefølje og investeringer, end jeg ville være.
Men man kunne da helt generelt godt forestille sig, at nogle af de penge, der skal bruges, for at man kan komme over de 25 pct., kan bruges på langsigtede investeringer, som gavner jobskabelsen.
Hvilke investeringer det så skal være, må virksomheden så selv finde ud af.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-29:
Så jeg synes egentlig ikke, det er helt forkert at spørge, hvad man egentlig havde forestillet sig at virksomhederne så skulle investere i.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Så jeg vil fastholde, at det, der er min opgave, er at sikre de bedste rammevilkår samlet set.
Det var mit svar på spørgsmålet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jamen jeg synes bare, det er påfaldende, at man tilbage i 2002 var med på, at grænsen på de 25 pct. var for snærende.
Der var den radikale melding dengang, at det ikke gav nok albuerum til familieejede virksomheder til at ligge inde med en nødvendig kapital med henblik på at investere og fremtidssikre virksomheden.
Så er det besynderligt, at Det Radikale Venstre så i dag mener, at man nu kan nøjes med 25 pct.
Det er altså lidt påfaldende, at man kunne se logikken i at hæve satsen, fordi det sikrede, at flere virksomheder, som er reelle virksomheder, selv om de ligger inde med en mængde likviditet, skulle have mulighed for den skattemæssige succession, men nu sætter man grænsen til 25 pct. med det resultat, at der er færre virksomheder, der kan overdrages på denne måde.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Som jeg var inde på i mit oplæg, mener vi, at pengetanksreglen er blevet udhulet, og der mener vi, det er fornuftigt nu at se på at nedsætte den grænse.
Det, jeg gerne vil understrege, er, at der jo fortsat kan ske generationsskifte med udskydelse af skat, når virksomheder med overvejende reel erhvervsaktivitet overdrages.
Så det er jo ikke, fordi succession ikke længere er tilladt.
Det er jo bare den grænse, vi faktisk nedsætter, og på den måde sikrer vi, at passivt anbragte penge i stedet bliver brugt aktivt.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Jamen man kommer helt til at frygte, at ordføreren mener det, han selv siger.
Altså, det her er jo helt barokt: Man har en virksomhed, der beskæftiger over 1.000 medarbejdere, og den så bliver betragtet som en passiv virksomhed.
Så jeg vil da gerne have ordførerens bud på, hvad den samlede beskæftigelseseffekt af det her lovforslag isoleret vil være.
Hvis ordføreren ikke kan sige det konkret, vil jeg spørge: Gavner det her lovforslag beskæftigelsen i Danmark, eller gavner det ikke beskæftigelsen i Danmark?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg synes, at det er helt på sin plads.
Selv om man har 1.000 ansatte, skal man jo se det her i forhold til, hvad de samlede midler, man har i selskabet, er.
Vi går ind og ser procentmæssigt på det.
Det her er jo en af de virksomheder, der virkelig har rigtig, rigtig mange midler, og der synes jeg bare at man skal se sådan på det, at de også har en samfundsmæssig rolle at spille i det danske samfund.
Og derfor går vi også ind og lægger nogle regler for, at de jo kan undgå at betale den her skat, hvis det er sådan, at de får de her midler ud at arbejde aktivt og de skaber langt flere arbejdspladser end de 1.000 arbejdspladser, som de allerede har skabt.
Nu siger ordføreren, at de vil have færre penge til at investere med, men de kan jo gå ned i pengetanken og finde nogle af pengene frem til at investere for, og så får de sat rigtig meget gang i den.
Og hvis de investerer sådan, at de kommer under de 25 pct., så undgår de at komme til at betale den her afgift.
Så jeg synes rent faktisk, det er et rigtig godt tiltag, der vil være med til at sikre, at der kommer gang i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Er det en passiv anbringelse af midler i en virksomhed, at den beskæftiger over 1.000 medarbejdere, som der er rettet henvendelse til Skatteudvalget om?
Altså, det, der er det centrale ved at ændre pengetanksreglen fra 75 til 25 pct., er, at en lang række veldrevne danske familievirksomheder så vil opleve, at de skattemæssigt stilles betydelig ringere: De får færre penge til at investere, de får færre penge til at købe virksomheder op med, de får færre penge til at udvikle deres virksomhed, fordi de af skattetekniske årsager er nødt til at lytte til folk, der åbenbart er klogere med hensyn til det at drive virksomhed end dem selv.
Det er jo ikke, fordi advarslerne ikke er mange, og det er ikke, fordi kritikken kommer fra de virksomheder, hvor der er tale om en reel pengetank; det er i hvert fald ikke den, jeg står her og fremfører.
Den kritik, jeg står og fremfører, er, at en veldrevet virksomhed med over 1.000 medarbejdere nu skal blive betragtet efter pengetanksreglen.
Synes hr. Thomas Jensen ikke, det er meget, meget absurd, at en virksomhed, der beskæftiger over 1.000 mennesker, nu er en pengetank?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Nu ved jeg ikke rigtig, om den ene af Venstres ordførere her selv er at finde på månen.
Jeg er i hvert fald ikke, jeg er på Folketingets talerstol.
Men ellers vil jeg da vurdere, at det her forslag vil bidrage til, at vi får sat mere gang i væksten i Danmark og får skabt flere arbejdspladser.
Det ligger regeringen meget på sinde, at vi får sat gang i Danmark, og hvis de her midler kommer ud at arbejde aktivt fra samtlige de virksomheder, som gerne vil undgå pengetanksreglen, er jeg sikker på, at det er med til at bidrage til, at vi får lavet nogle investeringer, som også vil bidrage til vækst og nye arbejdspladser.
Nu har jeg jo før sagt her fra Folketingets talerstol, at vi ikke skal agere investeringsrådgivere herfra; det tror jeg ikke der er nogen af os herinde der skal give sig i kast med.
Men lige netop på det her punkt gik man jo ind og sikrede, at der kunne laves en masse passive kapitalanbringelser; det gjorde man i 2002 som noget af det første fra den højreorienterede regerings side, da man kom til, og så styrkede man det tilbage i 2007, så vidt jeg husker.
Der vil jeg bare sige, at det da er ærligt, at de højreorienterede partier herinde gerne vil sikre, at man kan placere sine penge sådan nogle passive steder, men den nye regering vil altså sætte gang i Danmark.
Den vil sætte gang i væksten, den vil sætte gang i arbejdspladserne, og derfor lægger vi op til, at man, også hvis man skal have skattefritagelse ved skifte, så også skal sørge for at få pengene ud at arbejde, sådan at der maksimalt må være 25 pct. inden for pengetanksreglen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Altså, hvis man skulle tage historieskrivningen fuldstændig med ind her, må man sige, at der ikke var nogen pengetanksregel, før hr. Ole Stavad indførte den i år 2000, og den havde sådan set kun virkning i 21 måneder med de 25 pct.
Det, der er helt centralt, er jo, når hr. Thomas Jensen skal forholde sig til virkeligheden, for virkeligheden er, præcis som hr. Brian Mikkelsen beskrev, at en veldrevet dansk familieejet virksomhed med over 1.000 ansatte med det forslag, som regeringen lægger frem, vil blive omfattet af pengetanksreglen.
Så synes jeg alligevel, hr. Thomas Jensen er meget dygtig: Han må åbenbart vide bedre, hvordan ejerne af den pågældende virksomhed skal anbringe deres penge, end de selv gør.
Det er jo det, hr. Thomas Jensen står og siger, nemlig at det er meget bedre, at man gør, som hr. Thomas Jensen siger, end det, der måtte ligge af overvejelser i den konkrete virksomhed, i forhold til hvad der arbejdsmæssigt er brug for af kapital med henblik på fremtidige investeringer.
Men det er hr. Thomas Jensen altså mere indsigtsfuld i end dem, og han mener, at det bare ville være en rigtig god idé for den pågældende virksomhed, hvis de skyndte sig at gå ud og bruge pengene på det ene eller det andet.
Helt ærligt, er det ikke en besynderlig tilgang at have til det, at man fra Folketingets talerstol skal stå og påstå, at man er bedre til at drive virksomhed end de folk, der i dag sidder i virksomheden?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Vi har jo med interesse nærstuderet de høringssvar, der er kommet ind, men jeg må sige, at vi bringer pengetanksreglen tilbage til det udgangspunkt, der var før 2002.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Det glæder mig da, at skatteministeren vælger at lytte til nogle af de argumenter, der kommer imod det.
Jeg kan som virksomhedsejer selv sige, at for mange af de virksomheder, jeg kender, vil det komme over de 25 pct. Jeg synes, det er ærgerligt, man kører hetz på de her familievirksomheder, som faktisk er noget af det, der har ført vort samfund til det, det er i dag.
De fleste virksomheder starter jo som meget små og er familieejede, indtil de, som det mange gange sker,
bliver kæmpe store.
Grundfos og andre har været ude at give en stor kritik af det her.
Hvorfor lytter man ikke til de her virksomheder, der siger, at det netop vil mindske muligheden for at investere i samfundet?
Det vil jo blive sådan, at man, hvis man skal holde sig under de her 25 pct., gør sig mere afhængig af banker osv., og generelt siger vi vel, at vi vil have folk til at være mindre afhængige af bankerne på grund af den her finanskrise.
Vil man slet ikke lytte til de argumenter, Grundfos, FOSS osv. kommer med?