runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2014-01-16:
De Konservatives sundhedspolitik går på to ben: behandling og forebyggelse.
Vi ser det her børnevaccinationsprogram som en vigtig forebyggende indsats for sundheden.
Vaccinationsdækningen i Danmark er på 90 pct., og med et påmindelsessystem kan den blive højere.
Som konservative ønsker vi et velfungerende sundhedsvæsen.
Vi ønsker, at der bliver taget hånd om patienterne, og derfor er der god grund til, at flere børn bliver vaccineret, og derfor kan vi i udgangspunktet støtte lovforslaget.
Men det er også vigtigt, at de personfølsomme oplysninger, som er tilgængelige, bliver beskyttet, og de, som ikke ønsker at være en del af et program, skal naturligvis ikke have de her påmindelser.
Der er flere høringssvar, som siger, at den hyppigste årsag til manglende vaccination er forglemmelse, og at der derfor er god ræson i at lave en sådan påmindelsesordning.
Men der er faktisk også høringssvar, bl.a. fra Vaccinationsforum, hvor der står, at fravalg af MFR-vaccinering, altså mod mæslinger, fåresyge og røde hunde, er et bevidst fravalg, og at det forhold peger på, at en påmindelsesordning ikke vil have nogen effekt.
Der vil vi i hvert fald i udvalgsbehandlingen spørge ind til, hvor stor en effekt et påmindelsessystem vurderes at få.
Men i udgangspunktet kan vi støtte forslaget.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-01-16:
Tak – debatten er godt nok gået hurtigt.
Lovforslaget her handler om en ændring af sundhedsloven, som gør det muligt at gøre noget ved den lave tilslutning, vi har til børnevaccinationsprogrammet, ved at minde forældre om, at deres børn skal vaccineres.
Vi ved, der er lav tilslutning, og vi ved, at det især rammer de familier, hvor der er en social slagside.
Derfor synes vi, det er en rigtig, rigtig god idé, at den her påmindelsesordning giver mulighed for, at man kan minde de forældre om, at deres børn skal vaccineres.
Vi støtter forslaget.
Troels Ravn (S), 2014-01-16:
Uddannelse er afgørende for, at vi har borgere, der aktivt deltager i vores demokrati.
Derfor er det vigtigt, at børn og unge i så stort omfang som overhovedet muligt bliver inddraget i beslutninger, der vedrører dem selv.
Den inddragelse skal starte så tidligt som overhovedet muligt.
Det har vi her i landet en rigtig god tradition for.
Det er nemlig reglen snarere end undtagelsen, at der på de danske folkeog friskoler bliver nedsat elevråd, hvor elever kan få medindflydelse på de trufne beslutninger.
Det er glædeligt, for på den måde sikrer vi, at eleverne i en tidlig alder stifter bekendtskab med demokratiets spilleregler.
Målet er at motivere vores unge til at engagere sig i samfundet.
De skal opnå følelsen af, at man med en målrettet indsats kan opnå indflydelse på emner, som man brænder for.
Retten til at danne elevråd er i dag kun lovfæstet for folkeskoler.
På friskoler findes denne ret ikke.
Det ønsker vi at ændre.
Uanset hvor man går i skole, skal retten til at blive trænet i demokratiet være sikret.
Socialdemokraterne støtter naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2014-01-16:
Tak for det, og tak for den gode modtagelse af lovforslaget.
Jeg vil sige, at jeg også blev rigtig glad, da jeg læste høringssvarene, fordi der jo er bred enighed om, at det her er et vigtigt og et rigtigt forslag, altså helt konkret at kunne sende påmindelser til travle børneforældre ved manglende vaccinationer.
Enhedslistens ordfører kan huske sin vaccination, jeg kan ikke selv huske, da jeg blev vaccineret, men jeg står midt i det her med mine egne børn, og jeg kan sige, at det kan være en praktisk udfordring midt i arbejde, indkøb og tøjvask og børneopdragelse og det hele og så også at huske, hvornår det nu er, man skal få bestilt tid til vaccinationerne.
Så det her er en hjælpende hånd.
Det er nok rigtig vigtigt at få sagt det, som også høringssvarene giver udtryk for man synes er rigtig positivt, nemlig at vi gør det så klart, at det er et tilbud, man får.
Der er altså ikke tale om vaccinationstvang i Danmark.
Det er forældrenes valg.
Vi har jo et vaccinationsprogram med gratis børnevaccine, fordi der er nogle sygdomme, som det også som beskrevet af Dansk Folkeparti kan være meget farligt for små børn af blive ramt af, og nogle sygdomme, som vi faktisk globalt har en forståelse af at vi gerne vil helt til livs, og der er vaccinationsprogrammerne altså en måde til at sørge for, at smitten ikke spredes.
Når vi kigger på det internationalt, kan vi jo se, at Danmark har en lavere tilslutning til børnevaccinationsprogrammet end de lande, vi normalt sammenligner os med, og at vi ligger på under 90 pct., og det er stort set ikke tilfældet for nogen andre lande at have så lav en opbakning.
Jo lavere opbakningen er, jo dårligere er beskyttelsen også af børn og unge, og jo mere risikerer man, at sygdomme bliver spredt.
Det er ikke bare sådan, at tallet er lavere for Danmark end for de lande, vi sammenligner os med.
Noget af det, vi ved, og som Enhedslistens ordfører, SF's ordfører og andre ordførere også var inde på, er, at der også er en social slagside i, hvem der så benytter sig af vaccinationsprogrammet, og hvem der ikke gør det.
Og jeg kan sige, at man kunne optrykke mange spændende tal på det, men et meget sigende tal, som også står i bemærkningerne til lovforslaget, er, at tilslutningen i Allerød, når barnet er 4 år, til den MFR-vaccination, der gives der, er på 84 pct. – i Ishøj relativt få kilometer derfra er den på 71 pct.
Det siger noget om, at der også er en ulighed, med hensyn til om børnene er beskyttet, som følger nogle sociale faktorer, og jeg mener, at vi som samfund skal gøre, hvad vi kan, for at sikre, at alle børn har de samme muligheder i livet.
Det handler også om at have de samme muligheder for at undgå sygdomme, der kan være alvorlige og truende, og undgå smitte.
Så jeg kvitterer for opbakningen til lovforslaget og den positive modtagelse.
Og selv om beløbet ikke er det største i verden, mener jeg, at det er et vigtigt forslag.
Jeg tror, det vil gøre en stor forskel for rigtig mange børnefamilier i det her land fremover at få en hjælpende hånd og en venlig påmindelse, når de små skal have deres vaccination.
Så tak for det.
Rosa Lund (EL), 2014-01-16:
Nej, vi er ikke imod alt, der er privat.
Men vi er bestemt imod, at den offentlige velfærd bliver privatiseret; vi er bestemt imod, at den velfærd, som skal komme os alle sammen til gode, den velfærd, som vi alle sammen betaler ind til, bliver lagt over på private hænder – private hænder, som gør, at vi ikke har mulighed for at stille krav til kvaliteten, og at vi ikke har mulighed for at sikre, at der ikke er brugerbetaling.
Så jeg vil sige – det vil jeg da gerne understrege – at vi bestemt er imod, at der sker en privatisering af dagtilbudsområdet.
Og vi er bestemt imod, at private firmaer kan tjene penge på børnepasning, på bekostning af kvaliteten og pædagogernes uddannelse.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-16:
Altså, sagt på en anden måde: Har Enhedslisten ikke tillid til, at forældre godt selv kan træffe en beslutning om, hvorvidt de ønsker, at deres barn bliver passet i en privat vuggestue eller i en offentlig vuggestue?
Rosa Lund (EL), 2014-01-16:
Jeg har fuld tillid til, at forældre selvfølgelig ønsker det bedste pasningstilbud til deres børn, ligesom forældre ønsker den bedste skole til deres børn.
Det er klart, at kvalitet koster.
Det kan godt være, at man i Venstre har en opfattelse af, at kvalitet ikke er noget, man behøver at bruge penge på, men i Enhedslisten anerkender vi fuldt ud, at det, hvis man skal have noget af kvalitet, så også koster nogle penge.
Derfor frygter jeg, at vi vil se en yderligere privatisering – fordi det er så nemt at flytte penge fra de offentlige kasser, altså skattekroner, over i de private.
Og derfor vil forældrene jo klart vælge det sted, hvor der er flest penge, og det er lige nu det private, på grund af de tilskudsordninger.
Lene Espersen (KF), 2014-01-16:
Jeg synes sådan set, det er interessant – det er måske ikke banebrydende nyt – at vi hører Enhedslistens ordfører sige, at man simpelt hen ikke tror på, at private kan udføre et lige så godt arbejde som det offentlige, alene fordi det kan være virksomheder, der giver overskud.
Jeg vil gerne spørge Enhedslisten, hvad der for Enhedslisten vejer tungest.
Altså, er det borgernes tarv i det danske samfund, der vejer tungest – det kan være den ældre, der har brug for hjemmepleje, det kan være barnet, der skal i daginstitution, altså den ældres tarv, barnets tarv – eller er det hensynet til nogle fagforeninger, der selvfølgelig ønsker at bevare flest mulige medlemmer?
For det er jo det, jeg hører Enhedslisten sige, altså at det hele skal bevares i offentligt regi, og det må borgerne så indordne sig under.
Rosa Lund (EL), 2014-01-16:
Det, der vejer tungest for Enhedslisten, er bestemt kvaliteten; det, der vejer tungest for Enhedslisten, er netop barnets tarv, og det er derfor, jeg synes, det er interessant, at De Konservative også rejser det her spørgsmål.
For netop kvaliteten har vi ikke mulighed for at stille de samme krav til, når det er private aktører, som vi har, når det er offentlige.
Det er sådan, at der findes et tilsyn, som ikke ligger i kommunen, men som ligger i et ministerie langt væk fra daginstitutionerne, som skal holde øje med de private.
Så jeg vil sige, at det bestemt er barnets tarv, der vejer tungest, og det er derfor, vi stemmer imod det her lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2014-01-16:
Så nu har vi altså fået Enhedslisten til at indrømme, at der absolut ikke er nogen som helst form for dokumentation for det, Enhedslisten siger.
Enhedslisten siger, at fordi man ikke kan måle det, så tror man ikke, at kvaliteten er god, og det vil sige, at vi skal ind og have endnu mere bureaukrati og endnu mere administration.
Så må jeg bare foreslå Enhedslisten: Vis dog tillid til de borgere, der er her i landet. Hvis vi ser på samtlige undersøgelser, der er i forhold til de forældre, der vælger et privat tilbud, hvis vi ser på de mange ældre, der har haft muligheden for at vælge mellem et offentligt tilbud og et privat, vil vi se, at det så faktisk har vist sig – det har bl.a. vist sig i Odense Kommune – at man de steder, hvor de har valget, gør alle gladere.
Det gælder både de ældre, der vælger det private tilbud, men også de ældre, der fastholder det offentlige tilbud.
Så hvis det er kvaliteten, man er optaget af, så må det jo være den kvalitet, som den enkelte borger oplever, man må være optaget af.
Der har jeg simpelt hen så svært ved at forstå, at Enhedslisten på grund af ideologi har den holdning, at borgerne skal have dårligere kvalitet, fordi der skal være monopol på en ydelse.
Rosa Lund (EL), 2014-01-16:
Altså, jeg vil da bare sige, at jeg fuldt ud har forståelse for, som jeg også sagde før, at der er nogle forældre, som vælger det private tilbud, fordi de private tilbud som oftest har flere penge, fordi der bliver flyttet penge fra de offentlige kasser over i de private kasser.
Og det synes vi i Enhedslisten er en ærgerlig – ærgerlig – udvikling.
Jeg er klar over, at man hos De Konservative har en anden holdning, men det har vi ikke i Enhedslisten.
Jeg synes, det er vores ansvar som politikere at stille krav til, at den kvalitet, der er i dagtilbuddene, er i orden.
Vi har netop, vil jeg sige til fru Lene Espersen, tillid til pædagogerne.
Og derfor er vi imod pædagogiske læreplaner og imod test af børn osv., netop fordi vi har tillid.
Så jeg synes, det er en falsk modsætning, som fru Lene Espersen opstiller.
Christine Antorini (S), 2014-01-16:
I de dialogmøder, jeg har haft med de frie grundskoler, bad vi også om at få, kan man sige, sådan et overblik over, hvordan de håndterede det i de frie grundskoler.
Altså, der ligger ikke sådan en systematisk evaluering, det er på baggrund af tilbagemeldinger fra dem, og derfor synes jeg, det er en god idé, at fru Anni Matthiesen beder om at få de informationer, vi fik fra de frie grundskoler, som et led i den her dialog.
Der er nogle få steder, hvor man har valgt at gøre det på andre måder.
Der er altså ikke, kan man sige, en officiel kortlægning af det, men vi kan sagtens give et overblik på baggrund af den tilbagemelding, vi fik i dialogen med de frie grundskoler.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-16:
Jeg ville egentlig bare gerne benytte lejligheden til at få Enhedslistens ordfører til at understrege her i Folketingssalen i dag, at Enhedslisten – sådan hører jeg Enhedslistens ordfører – er imod alt, der er privat.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-16:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne sige lidt om dette lovforslag på vegne af Radikale Venstre og på vegne af den radikale ordfører, hr. Jeppe Mikkelsen.
Det er et godt forslag.
Det er jo lidt mærkværdigt, at de frie grundskoler må passe børnene, fra de er fyldt 2½ år, men indtil da må forældrene se sig om efter andre tilbud.
Der findes mange gode og velfungerende børnehaver tilknyttet de frie grundskoler rundtomkring i landet, og derfor giver det god mening nu at udvide målgruppen.
Så kan forældre, der gerne vil have passet børnene, undgå at skifte børnehave efter børnenes første leveår.
Og det vil altså ske efter kravene og reglerne i dagtilbudsloven.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-16:
Det er, fordi jeg har det sådan, at når vi nu vedtager nogle lovforslag her i Folketingssalen, så tænker jeg ligesom tingene til ende og tænker: Jamen hvordan vil man egentlig reelt sikre også efterfølgende, at lovforslaget her bliver opfyldt?
Og der tænker jeg jo lidt på, om det vil sige, at man så vil gå ind og lave nogle spørgeskemaundersøgelser hos eleverne.
Eller hvordan forestiller ministeren sig egentlig at man så efterfølgende vil sikre at lovforslaget her bliver opfyldt?
For jeg kan jo se, at der også er skrevet en masse ind om, at man ikke nødvendigvis behøver lave elevråd, man kan også lave plenummøder osv.
Men det kan vel også foregå på rigtig mange andre forskellige måder, og som jeg har indtryk af, foregår det på rigtig mange forskellige måder, også i de frie grundskoler.
Der vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan forventer ministeren så egentlig at man vil tjekke op på det?
Christine Antorini (S), 2014-01-16:
Danske Skoleelever er optaget af, at de gerne vil lave en kampagne for at informere eleverne, som går på de frie grundskoler, om, at nu har de fået den her rettighed.
Det er jo også en god måde at gøre det på, for det her er netop en rettighed til eleverne.
Og det betyder, at hvis der er nogle elever, der ikke synes, de får en mulighed for at få medbestemmelse på den frie grundskole, hvor de går, så kan de nu med loven i hånden rejse det i forhold til den skole, de er på.
Og jeg må sige, at med den brede opbakning, der også er fra skoleforeningerne, tror jeg, at hvis der er nogle få, der måske ikke helt har gjort det, så vil de komme til at gøre det nu, fordi der faktisk er støtte til, at eleverne skal have mulighed for den demokratiske udfoldelse.
Men hvis vi nu antager, at der er nogle enkelte steder, hvor man ikke vil gøre det, så kan eleverne jo nu med den nye lov i hånden rejse det.
Forhåbentlig løser de det på den pågældende skole, men i sidste ende kan de jo gå til ministeriet og sige: Den her skole lever altså ikke op til vores mulighed for at få elevindflydelse.
Men jeg synes, lovforslaget har en meget fin balance, i forhold til at der er mange måder, som elevdemokratiet kan blive opfyldt på.
Den frihedsgrad er der i forhold til de frie grundskoler her, og derfor håber jeg virkelig også, at Venstre vil genoverveje støtten til lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-16:
Tak, hr. formand.
Til gengæld kan jeg jo så indlede min ordførertale nu og her ved at sige, at det her lovforslag bakker Venstre fuldt op om og stemmer ja til ved tredjebehandlingen.
Vi er faktisk i Venstre meget glade for, at regeringen nu har lavet et lovforslag, som jo også kommer i forlængelse af det beslutningsforslag, som vi selv har fremsat i starten af folketingsåret, og som vi også har førstebehandlet her i Folketingssalen.
Lovforslaget her giver nemlig de frie skoler mulighed for nu også at oprette pasningsordninger for børn fra 0- til 2½-årsalderen, altså det, vi egentlig i daglig tale typisk kalder vuggestuealderen.
Vi synes, det er dejligt, at regeringen nu med det her lovforslag også giver nogle friere rammer til de frie skoler, som vi jo i Venstre er store tilhængere af.
Dette lovforslag rummer altså en masse gode muligheder, som vil være til gavn både for børnene og de frie skoler, men faktisk også, tror jeg, for lokalsamfundene.
Med lovforslaget får de frie skoler nu nemlig som sagt muligheden for at oprette et mere sammenhængende læringsforløb ved at kunne integrere vuggestue, børnehave og skole i samme institution.
Det giver dermed også de frie skoler mulighed for måske at blive et bedre alternativ til folkeskolen og for den sags skyld også et bedre alternativ til de offentlige pasningsordninger.
Jeg kender det selv fra mit eget område.
Faktisk kan der være rigtig langt til nærmeste skole, og for den sags skyld er der børnefamilier i landdistrikterne, som måske endda har endnu længere til den nærmeste pasningsmulighed.
Der ser jeg måske også lovforslaget her som en rigtig god mulighed for, at flere børnefamilier forhåbentlig vil bosætte sig i landdistrikterne, fordi de nu også kan få en god pasningsmulighed tæt på.
Så alt i alt ser jeg lovforslaget her som et rigtig godt forslag og en ekstra bonus på flere områder, og derfor støtter Venstre også dette lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2014-01-16:
I dagtilbudsloven har det tidligere VKO-flertal jo vedtaget, at man må lave profit på børnepasning, altså tjene penge på at passe børn.
Så derfor vil jeg bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet som følge af det her lovforslag ønsker at lave om på det med, at man kan lave profit, altså trække profitten ud af dagtilbud.
Troels Ravn (S), 2014-01-16:
Lad mig starte min lille tale her med at gøre opmærksom på, at jeg også taler på vegne af SF.
Frie grundskoler har i dag en mulighed for at etablere og drive private institutioner og private pasningsordninger for børn, der er fyldt 2½ år, men endnu ikke er begyndt i børnehaveklassen.
Det foreslås, at denne adgang udvides til også at gælde børn under 2 år og 6 måneder og dermed bringes til at omfatte alle børn, som endnu ikke er begyndt i børnehaveklassen.
Socialdemokraterne mener, at der bør anlægges et helhedssyn på børns læring, på børns udvikling og trivsel, og med dette lovforslag vil skolerne i højere grad kunne skabe et sammenhængende lærings-, udviklings- og trivselsforløb for børnene.
Derfor er lovforslaget i al sin enkelhed et godt forslag.
Socialdemokraterne støtter naturligvis forslaget.
Det gør Socialdemokraterne ikke.
Vi ønsker ikke, at der kan laves forretning på dagtilbuddet.
Jeg mener ikke, at det problemfelt, som Enhedslistens ordfører rejser, er en del af det her lovforslag; i så fald må vi tage det under lovbehandlingen.
Men Socialdemokraterne har en klart pragmatisk tilgang til det her forslag.
Derfor er lovforslaget fremsat, og derfor støtter vi lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-16:
Christiansborg er jo et mærkeligt hus.
Det er jo ikke længe siden, at vi behandlede beslutningsforslag B 6 fra Venstre, Dansk Folkeparti, De Konservative og Liberal Alliance om stort set det samme, og det blev hældt ned ad brættet af regeringen.
Nu står vi så her nogle måneder senere og skal tage stilling til stort set det samme.
Jeg er stadig væk ny; jeg har været 2 år i Folketinget, og jeg kan stadig væk undre mig over de her mekanismer, der går i gang i dette hus.
Men det skal jo ikke forhindre mig i at være glad for, at vi i dag så fra Dansk Folkepartis side kan stemme ja til lovforslaget.
Vi er glade for, at friskolerne også får muligheden for at oprette vuggestuer, sådan som de har på børnehaveområdet.
Det, der er godt, er jo, at vi så giver dem frie hænder fra 0-årsalderen og hele vejen op til 16-årsalderen, og det er jo glimrende.
Der er dog en lille bekymring fra vores side.
Vi har jo også muslimske friskoler, og det, der ligger os meget på sinde, er, at de fortsat bidrager til integration og ikke til opretholdelse af parallelsamfund. Og vi skal på en eller anden måde have en sikkerhed for, at vi ved at give alle friskoler lov til at lave vuggestuer ikke samtidig giver muslimske friskoler mulighed for at opretholde et parallelsamfund, så de faktisk fra vugge til grav kan bevæge sig i deres muslimske parallelsamfund.
Det vil sige, at de går i vuggestue, der er muslimsk, de går i børnehave, der er muslimsk, i skole, der er muslimsk, i gymnasiet, der er muslimsk; de arbejder nede i kiosken eller vender tilbage til skolen som lærer, og så bliver de sågar sat ind på et muslimsk plejehjem og bliver begravet på en muslimsk gravplads og kan så opretholde et liv stort set uden kontakt til det danske samfund.
Jeg ved jo godt, at kommunen har tilsynspligten, og hvis der sker et eller andet, der gør, at de ikke lever op til loven, skal der gribes ind.
Men vi kunne godt tænke os, at vi under udvalgsbehandlingen lige får belyst dette problem nærmere, så muslimske friskoler også lever op til formålet med friskoleloven, som er, at de har friheden til at fastsætte den måde, de gerne vil gribe det an på, men at de samtidig bidrager til integrationen, så borgere fra muslimske samfund også er en del af vort danske fællesskab.
Det er jo det, der er afgørende.
Altså, de jødiske skoler har jo været en succes på den måde, og deres udgangspunkt var jo, at selv om de var jødiske skoler, var målet at blive en del af det danske fællesskab.
Og den øvelse synes vi også at man i de muslimske friskoler skal prøve at begynde på.
Bortset fra det er vi meget positive over for forslaget, og så glæder vi os til behandlingen med den lille bekymring, vi har.
Rosa Lund (EL), 2014-01-16:
Skal jeg forstå det sådan, at hvis Enhedslisten i udvalget på et senere tidspunkt stiller forslag om, at man ændrer dagtilbudsloven og går tilbage til det, den var før 2010, hvor man ikke kunne trække profitten ud af dagtilbud, vil Socialdemokraterne bakke op om det?
Troels Ravn (S), 2014-01-16:
Jeg kan sige, at i det her lovforslag er der for mig at se ikke indarbejdet noget om, at det skulle være muligt at trække profit ud af et dagtilbud, en daginstitution.
Det er for mig at se
ikke indeholdt i det her lovforslag.
Men Enhedslisten er velkommen til at stille spørgsmål undervejs i lovbehandlingen om de problemfelter.
Jeg vil gerne endnu en gang sige, at Socialdemokraterne har en pragmatisk og en helhedsorienteret indstilling til det her forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jeg blev ikke overrasket over, at ordføreren sagde, at SF bakker op om regeringens ambition om de her 40 pct.s reduktion.
De 40 pct. er åbenbart lige i underkanten.
Ifølge SF er det 45 pct. – eller er det 50 pct.?
Det kan være, ordføreren vil fortælle om det.
Men det, som debatten egentlig skulle handle om i dag, er jo, hvilke konkrete initiativer der skal til for at nå de 40 pct.
Det er jo ikke nok, at man vil lave et grønt nationalregnskab, og at vi vedtager en lov om, at tallet skal være 40.
Der skal også ske noget uden for Christiansborgs mure, ude i virkeligheden, og det, jeg gerne vil høre, er, hvad SF forestiller sig der skal ske for at nå de der 40 pct. Bakker man op om Enhedslistens tanker om, at det er bilismen, der skal holde for?
Jeg ved jo, at SF var meget kede af, at man droppede betalingsringen.
Så var det den, der kunne komme på tale igen, hvis det var SF, der skulle bestemme?
Bakker SF op om regeringens idé om højere afgifter på benzin og diesel, som jo fremgår af virkemiddelkataloget, eller er det befordringsfradraget, der skal sættes ned, sådan at folk ikke længere har lyst til at køre bil til arbejdet og måske slet ikke har råd til at gå på arbejde?
Er det sådan nogle ideer, SF leger med?
Andreas Steenberg (RV), 2014-01-17:
Det kan vi jo vende tilbage til.
Det koster nogle penge, fordi vi jo har det paradoks i forhold til biler, at vi som stat tjener rigtig mange penge på, at der bliver brændt fossiler af, og at der bliver købt biler.
Det er jo det, der er den store udfordring med bilbeskatningen, nemlig at skal vi bibeholde den indtægt, staten får fra bilerne, er det ret svært for alvor at lave noget grønt.
Så det må vi jo vende tilbage til i nogle af de kommende aftaler.