runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2012-05-08:
Mener hr. Frank Aaen, at de tre ting, jeg lige summerede op, er hypotetiske i dansk politik?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Det er i hvert fald hypotetisk i en sammenhæng med Enhedslisten.
Det var endda forkert sagt.
De er umulige at gennemføre sammen med Enhedslisten.
Men hvis Venstre lægger stemmer til at gøre det ringere for fleksjobbere, kontanthjælpsmodtagere og andre af dem, der har mindst her i samfundet, så tager vi bestik af det, og så ser vi på, hvordan vi synes en finanslov skal se ud for at rette op på det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Det er bare lige for at være helt sikker.
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Vi har sagt gentagne gange for dem, der følger med i dansk politik, at hvis der laves en masse dårlige aftaler, der vedtages med Venstre, bliver finansloven dyrere.
Vi siger bare, at så bliver den dyrere.
Det er korrekt, at revolutionen skal bestå i at forandre samfundet.
Det er noget ganske andet.
Jeg tror ikke, at hr. Peter Christensen har fulgt med i Enhedslistens årsmøde.
Det, vi har sagt fra folketingsgruppens side, svarer til det, der blev vedtaget på årsmødet i 2010, og det blev bekræftet på årsmødet i år, nemlig, at regeringen ikke kan få vedtaget en finanslov sammen med Enhedslisten, hvis den bare er summen af alle de dårligdomme, regeringen eventuelt måtte have lavet sammen med Venstre.
Sådan er det.
Men hvis det er sådan, at finansloven er bedre end det, så kigger vi på den, og er den god, stemmer vi for den.
Der er ikke noget nyt i det.
Det har vi sagt i årevis.
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Ja, der kunne man godt høre, at medlemmerne var taget hjem, og det må glæde regeringen, for det sidste svar fra Enhedslistens ordfører var vel egentlig, at man godt kan acceptere en finanslov, der giver en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct., og så må man tage det slagsmål med den her lidt voldsomt venstreorienterede hovedbestyrelse.
Det viser jo en form for pragmatisme hos hr. Frank Aaen, som jeg aldrig har mødt i de 10 år, vi sad i regering.
Jeg troede ikke, at det var det, revolutionen skulle bestå i.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jamen hør nu her: Der er bare større udfordringer i dansk økonomi, end der var for et par år siden, og det tror jeg sådan set også at man erkender i Venstre.
Men det er jo lidt interessant nu at høre hr. Torsten Schack Pedersen sige, at det er Venstres politik med 0,8 pct., når det ikke er mere end 3 minutter siden, vi kunne høre hr. Søren Pind sige, at Venstre gik ind for nulvækst.
Det svæver jo ærlig talt noget i luften, hvad Venstres politik rent faktisk er.
Hvad går man ind for – er det nulvækst, eller er det 0,8 pct.?
Det er dog en forskel, der er til at tage og føle på.
Så vil jeg også bare gerne sige: Ja, SF gik til valg på bl.a. »Fair Løsning«.
SF fik ikke flertal i Folketinget, og det er jo baggrunden for, at man er gået med i en regering med to andre partier.
Så sætter man sig jo sammen og laver et fælles regeringsgrundlag, og det er det fælles regeringsgrundlag, vi udmønter nu.
Er der ting, som SF foreslog i »Fair Løsning«, som ikke er en del af regeringsgrundlaget?
Ja, det er der.
Er der også dele af skattepolitikken, hvor det gælder?
Ja, det er der også.
Det er jo bl.a. en del af forklaringen på, at man i dag må sige, at der altså også er ting, vi ikke har fået gennemført.
Men der er også rigtig mange ting, vi har fået gennemført, og jeg er sådan set meget stolt af det regeringsgrundlag, der ligger.
Men jeg synes bare også, det er nødvendigt at slå fast, at de udfordringer, vi står med i dansk økonomi, er rigtig, rigtig store.
Det tager vi ansvaret for, og det er baggrunden for den 2020-plan, som regeringen har fremlagt i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Jeg synes, det er meget, meget voldsomt.
Det er notorisk forkert, og det ved hr. Jonas Dahl.
Ja, fint, jeg glæder mig til, at hr. Jonas Dahl læser referatet.
Hr. Jonas Dahl fik et spørgsmål om, hvordan han ville betegne det, og ikke hvad der var Venstres politik.
Det er simpelt hen urimeligt at føre en debat på den måde, og det ved hr. Jonas Dahl.
Men det kendetegner selvfølgelig det, der er virkeligheden for SF, og hvad der er årsagen til SF's problemer.
For hr. Jonas Dahl sagde: Vi er jo i en svær økonomisk krise, og det har vi været i et par år.
Jamen hvorfor, vil jeg spørge hr. Jonas Dahl, ville SF så ikke indrømme det og sige sandheden til danskerne, da man lavede »Fair Løsning 2020« i maj 2011?
Hvorfor foregøglede man den danske befolkning, at man kunne love stor vækst i de offentlige udgifter, uden at det gav noget problem?
For jeg kan forstå på hr. Jonas Dahl, at man godt var klar over de sande udfordringer for dansk økonomi.
Det er i øvrigt også sådan, at der er noget, der er blevet værre, siden regeringen trådte til.
Det er den finanslov, som regeringen har lavet, og regeringen opjusterer nu i sin 2020-plan de negative konsekvenser.
Den opjusterer konsekvenserne til, at arbejdsudbuddet falder med 5.000 personer, altså som en del af den finanslov, regeringen har lavet, og at holdbarheden svækkes med 1 mia. kr.
Jo, jeg indrømmer, at det er blevet værre, men det skyldes regeringens politik.
Så vil jeg bare gerne bede om, at hr. Jonas Dahl forholder sig konkret til, hvad der bliver sagt her, i stedet for at lægge folk ord i munden, der notorisk ikke er sagt.
Det er ikke rimeligt.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg forholder mig til de spørgsmål, der bliver stillet, og dem svarer jeg på efter bedste evne, og det tror jeg sådan set også godt hr. Torsten Schack Pedersen ved.
Hvis hr. Torsten Schack Pedersen havde gidet at kigge på, hvad vi behandler, ville han vide, at det er budgetloven.
Mig bekendt har vi diskuteret 2020-plan, men fred være med det, jeg vil gerne svare.
Jeg står her med en artikel, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen i overskriften er citeret for at sige: »Nu bliver der smalhals«.
Længere nede i artiklen siger han: »Det betyder i udgangspunktet, at der ikke er plads til realvækst i kommunerne ...«
Det er bare for at sige, at det er noget af det, Venstre har meldt ud.
I øvrigt har hr. Kristian Jensen, Venstres næstformand, meldt ud, at man vil have nulvækst.
Så kunne man ikke helt finde ud af, om man mente det i Venstre eller ej.
Jeg må bare sige, at Venstre dog må sørge for at få styr på eget hus, inden man beskylder andre for noget som helst.
Det er jo det – hvis hr. Torsten Schack Pedersen nu kunne tage at høre efter – der er udgangspunktet, og jeg bliver dog nødt til at svare på de spørgsmål, hr. Torsten Schack Pedersen stiller.
Udgangspunktet har været, at man ikke har kunnet få et svar fra Venstre.
Jeg har spurgt til det gentagne gange i dag: om Venstre mener, at man skal have nulvækst.
Det har sådan set hængt i luften, og det synes jeg i øvrigt stadig væk det gør efter den debat, vi nu har haft her i dag.
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Det er formentlig min fejl.
Kommunikation kan en gang imellem være svært.
Jeg prøver igen.
Hr. Frank Aaen og Enhedslisten er parlamentarisk grundlag for den nuværende regering.
Hvad er konsekvensen af, at der bliver ført en fuldstændig anderledes politik end den, Enhedslisten på det ene valgmøde efter det andet i Esbjerg og Syd- og Sønderjylland gik til valg på?
Kan hr. Frank Aaen og kan Enhedslisten som parti blive ved med at støtte og holde den nuværende regering ved magten, når den ikke gør det, som Enhedslisten har lovet sine vælgere?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jamen hver eneste gang regeringen kommer med noget, stemmer vi imod, og alle dem, der har fulgt med i f.eks. vores landsmøde i weekenden og i, hvad jeg har sagt nu, har måske lagt mærke til, at vi er meget skarpe over for regeringen, når vi er uenige i de ting, den lægger frem.
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Hr. Frank Aaen har lige sagt, at man er lodret imod en offentlig vækst på 0,8 pct., og at den som minimum skal vokse med det, den private økonomi vokser med.
Hvordan skal det krav forstås?
Skal det forstås på den måde, at Enhedslisten på forhånd kan sige, at de ikke kan stemme for en finanslov, der ikke leverer en vækst som den, Enhedslisten her slår fast der som minimum skal være, eller er det sådan et udgangspunkt for forhandlingen?
Der har lige været landsmøde i Enhedslisten, og der fik den jo ikke for lidt med, hvor venstreorienteret man var, og hvor vred man var.
Hvordan skal det forstås?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jeg har aldrig sagt, at det absolut skulle følge BNP-udviklingen.
Vi har sagt, at når vi kommer til finanslovforhandlingerne, ser vi, hvor mange ringe love regeringen har gennemført sammen med Venstre, og så kigger vi på, hvad der skal til, for at det, i lyset af de ringe love, jeg er bange for man vil vedtage sammen med Venstre, kan bære, at vi støtter en finanslov.
Men ultimativt ser vi jo på finansloven som en helhed og ikke ud fra en 2020-plan, som ikke engang kommer til afstemning i Folketingssalen.
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Jeg vil lige tillade mig at starte med at stille et par spørgsmål omkring hr. Frank Aaens troværdighed.
Jeg går ud fra, at hr. Frank Aaen har været i dialog med hr. Henning Hyllested, som jo er valgt i Esbjerg, hvor finansministeren og jeg selv i øvrigt også er valg.
Når jeg på samtlige valgmøder annoncerede, at i den tilstand, dansk økonomi var i, var det nødvendigt, at vi reducerede de offentlige udgifter, så blev der fra Enhedslistens side holdt en tale, hvor han bakkede op om hr. Villy Søvndals retorik og nærmest spyede ild ud af munden om blodbad, massakre, minimering, besparelse, ødelæggelse og brændte byer.
Når jeg kom rundt i landet, var jeg stolt af det, for det så pænt og godt ud alt sammen, så det var selvfølgelig fuldstændig overdrevet.
Men nu spørger jeg så hr. Frank Aaen: Lever man som parlamentarisk grundlag for den nuværende regering op til det, eller ændrer man nu holdning og stiller sig op på talerstolen og anerkender, at 0,8 pct. i udgiftspres er acceptabelt og egentlig sådan lidt tilfredsstillende, nemlig det, som man kørte løs på blå blok med – og vandt valgkampen på – altså at love guld og grønne skove og mere af det samme, flere penge, flere serviceydelser og mere af det hele.
Enhedslisten kunne det hele og fik et bragende valg.
Nu ser vi så en helt anden politik, og hvad sker der så?
Hvad gør Enhedslisten?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Det er jo ret væsentligt at vide, hvad det så er, hr. Frank Aaen vil stille som modkrav.
Bliver det så, at de besparelser og effektiviseringer, der er leveret i løbet af året, krone til krone skal matches af Enhedslisten i en finanslovforhandling, for at Enhedslisten er tilfreds, også selv om det så ligger langt under det ønske, man har til væksten i den offentlige økonomi?
Er det krone til krone, eller skal vi over de 0,8 pct., for at Enhedslisten er tilfreds med væksten i det offentlige?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jeg tror ikke helt, jeg forstår.
Jeg tror, jeg holdt en tale om, at jeg var imod 0,8 pct, og jeg tror også, jeg holdt en tale om, at jeg synes, der skulle være balance i danske økonomi, og at den skulle sikres ved, at man havde en højere udgift, men samtidig højere indtægter, eller sparede på dagpenge eller fik mere ind i skat.
Hvis det var et svar, så er svaret hermed givet.
Men jeg kunne ikke helt forstå spørgsmålet.
Finansloven skal være en forbedring, og den skal rette op på de ulykker, der måtte være lavet sammen med Venstre.
Hvordan det sker, tager vi stilling til, når vi ser finansloven.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Lad mig få finansministeren til at bekræfte, at der i den publikation, som finansministeren øjensynlig har været chefarkitekten bag, nemlig »Fair Løsning«, hvori Socialdemokratiet og SF beskrev, hvordan man så den økonomiske situation og det, man gik til valg på, stod, at man ville lave en budgetlov, og at man i den budgetlov, som vi nu i dag førstebehandler, ville indskrive en økonomisk vækst i den offentlige sektor på 1,4 pct. Er det korrekt forstået?
Bjarne Corydon (S), 2012-05-08:
Det, der er fuldstændig korrekt forstået, er, at vi allerede før valget fuldstændig klart sagde, at vi ønskede at gennemføre en budgetlov, og at vi faktisk også forhandlede med den daværende regering om den.
Jeg tror bestemt også, at man kunne have nået en aftale før valget, hvis den tidligere regering ikke havde optrådt taktisk og havde valgt en position, hvor den ikke ønskede at give mit parti den fjer i hatten, det ville have været at lave en så fornuftig aftale.
Så skrev vi ganske klart i vores udspil, at den vækst, man så kan finansiere, selvfølgelig også skal være afspejlet i den måde, man håndhæver budgetloven på.
Det er sådan set meget enkelt.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Men er det også rigtigt, at der i publikationen »Fair Løsning« ud over de ting, finansministeren lige har nævnt, stod, at det var 1,4 pct., som den offentlige vækst skulle være på, og at det skulle skrives ind i budgetloven, og at vi i dag kan se, at man, når nu finansministeren i mellemtiden er blevet finansminister og fremlægger den plan, som man gik til valg på, og som skulle indeholde en vækst på 1,4 pct., så ikke engang kan skrive det ind i budgetloven, men at man opererer med et tal på 0,8 pct. i den 2020-plan, man selv tidligere på dagen har fremlagt?
Altså, det var 1,4 pct. før valget, og man skrev det ind i sin egen publikation klokkeklart, sort på hvidt.
Jeg vil gerne bede finansministeren om at bekræfte, at man gjorde det, og at man i dag lægger en 2020-plan og en budgetlov frem, hvor vi sort på hvidt kan se, at man opererer med stort set en halvering af den vækst i det offentlige forbrug, som man selv gik til valg på.
Bjarne Corydon (S), 2012-05-08:
Vi lagde et finansieret forslag frem om, hvor høj vi mente den offentlige vækst kunne være.
Vi sagde meget klart, at det alene kunne realiseres, i det omfang den finansiering kunne hentes hjem.
Nu står vi så lige så ærligt og redeligt og peger på, hvad vi mener kan finansieres, og vi har i dag – det er det, vi behandler i Folketinget – en bred aftale om den budgetlov, som vi foreslog før valget, men som den daværende regering ikke kunne tage sig sammen til at afslutte med den daværende opposition.
Så det er jeg sådan set meget godt tilfreds med.
Jamen finansministeren kan godt huske, hvordan det var at være Bjarne Corydon i valgkampen, og jeg kan også udmærket huske de mange glimrende valgmøder, hvor jeg sad lige ved siden af hr. Mike Legarth, som i øvrigt gjorde det glimrende på de præmisser, der nu er Det Konservative Folkepartis.
Jeg tror også, hr. Mike Legarth vil være så reel en politiker, at han vil medgive mig, at jeg gjorde opmærksom på det forsigtighedsprincip, jeg selv var med til at formulere i valgkampen på de valgmøder.
Jeg sagde meget klart, hvad der var vores politik, hvordan vi ønskede at finansiere den, og at den ikke kunne gennemføres, hvis ikke den kunne finansieres.
Det gjorde jeg meget klart i den valgkamp på de valgmøder.
Jeg er sikker på, vi kommer til at tage en runde mere om det, når der engang bliver valg.
Så vil jeg, og det er ikke for at bebrejde hr. Mike Legarth, sige, at hvis der er nogen, der er løbet fra, hvad de sagde i valgkampen, så er det vel Det Konservative Folkeparti, når det gælder lige præcis de her spørgsmål.
Som jeg forstår det, gik man til valg på en politik, der hed, at der skulle være plads til at lade den offentlige sektor vokse med 0,8 pct. om året frem til 2020, og som jeg hører signalerne i dag, mener De Konservative nu, at tallet er 0,0.
Det kan være, jeg har misforstået det, men der er da i hvert fald forskel på de to ting.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Jeg skal bare høre, om hr. Simon Kollerup som ny kommunalordfører for Socialdemokratiet er enig med hr. Rasmus Prehn, som var kommunalordfører før valget, og som udtalte, at Socialdemokraterne ikke bryder sig om sanktionspolitikken og slet ikke, når kommunerne har en så stram og urealistisk økonomisk ramme at arbejde med.
Det var det udtryk, hr. Rasmus Prehn brugte om den økonomiske politik, som den daværende VK-regering førte, og som jeg må forstå at den nuværende S-SF-R-regering ønsker at føre.
Er det stadig væk sådan, at Socialdemokraterne ikke bryder sig om sanktionspolitikken?
Simon Kollerup (S), 2012-05-08:
Jeg er fuldstændig enig med min forgænger hr. Rasmus Prehn i det, som også blev sagt i samme sammenhæng, nemlig at den tidligere regering ikke gjorde noget for at sætte gang i Danmarks økonomi.
Der blev ikke indført nogen kickstart, der blev ikke skubbet på for at skabe job i Danmark.
Vi har aldrig lagt skjul på, at det skulle have konsekvenser, hvis kommunerne ikke levede op til deres økonomiske rammer.
Nu fremlægger vi så sanktioner, der både indeholder kendte elementer og nogle nye elementer, og det mener jeg flugter meget præcist med det, som er målet med det her: Borgerne i Danmark skal vide, at her passer pengene, og folk, der kigger på Danmark udefra, skal vide, at i Danmark passer pengene.
Mike Legarth (KF), 2012-05-08:
Da Bjarne Corydon var på valg hjemme i Esbjerg sammen med mig, og når der blev stillet spørgsmål fra dem, der deltog i valgkampen, borgere og andre, vi mødte, også folk udefra, som ikke var hjemmehørende i vores egen by, lovede Bjarne Corydon et vist niveau.
Kan personen Bjarne Corydon og finansministeren ikke godt se dilemmaet i det?
Jeg som konservativ og en del af VK-regeringen gik til valg på at sige, at vi er nødt til at forholde os til de udfordringer, vi har, vi skal have betalt regningen, der er nogle udfordringer, og vi har ikke penge nok, så vi går til valg på det, vi mener er det reelle billede.
Det blev trumfet af Bjarne Corydon og rød blok, og den vandt man valget på, for klapsalverne ville jo ingen ende tage på valgmøderne, når rød blok annoncerede deres julegaver til befolkningen.
Det er jo faktum!
Når jeg redegjorde for, at regningen skal betales, at vi må tage ansvar, at vi alle må bidrage, så måtte jeg næsten have ørepropper i, for så høj var hylekoncerten.
Er det ikke rigtigt, at det var sådan, det forholdt sig, vil jeg spørge Bjarne Corydon?
Er det så rimeligt nu, at man fuldstændig ændrer politik og gør det, vi sagde, selv om man har vundet på et andet grundlag?
Anders Samuelsen (LA), 2012-05-08:
Tak for det.
Liberal Alliance har ikke lagt skjul på, at vi er imod, at Danmark skal tilslutte sig finanspagten.
Vi mener, at det er en unødvendig ekstra binding at lægge på sig selv, og at det er et unødvendigt dårligt signal at sende til markederne om, at man er på vej til at koble os tættere og tættere op på det skib, som ser værre og værre ud.
Det ser i øjeblikket ud til at være i en værre og værre forfatning – det, som hedder Europa – desværre.
Der er jo lige valgt en socialistisk præsident i Frankrig, som er gået til valg på at love flere offentligt ansatte, højere pensionsalder og millionærskat.
Og i Grækenland ligger alt i kaos på nuværende tidspunkt.
Præcis i det sekund vælger Danmark at bevæge sig tættere ind i forpligtelser over for det europæiske samarbejde.
Nu venter vi egentlig blot på, at de såkaldte EU-partier i Folketinget også melder ud, at nu skal der være en folkeafstemning, så Danmark kan skynde sig at blive tilknyttet euroen, inden den fuldstændig kollapser.
Vi synes simpelt hen, at det bare ikke er den rigtige vej at gå.
Jeg kan huske både 2010-planen og 2015-planen.
De blev ikke til noget.
Jeg har på et tidspunkt i dag været ude at love, at jeg nok skal æde en hat, hvis man i 2020 kan konstatere, at 2020-planen er blevet gennemført.
Det bliver den selvfølgelig ikke.
Jeg har også læst, at finansministeren har sagt, at det er et oplæg til en forhandling.
Det kan blive lidt på den ene måde eller lidt på den anden måde.
Vi kommer ikke i nærheden af at opfylde et krav om en maksimumsvækst i den offentlige sektor på 0,8 pct., hvis vi ikke tør sige højt, at der skal være en mindre offentlig sektor, færre offentligt ansatte, og vi skal have råd til at sænke skatten på arbejde.
For hvis vi ikke gør det, kan vi ikke opfylde det krav, som ligger implicit i regeringsplanen, nemlig, at der skal skabes vækst på over 2 pct., og at vi skal have en øget beskæftigelse på 180.000.
Om så hele Folketinget stillede sig op i det øverste tårn i eftermiddag og råbte ud over hele landet til den private sektor: Ansæt nogle flere!
så ville de jo ikke gøre det, hvis de ikke var i stand til at afsætte deres varer, hvis konkurrenceevnen ikke var i orden.
Det er derfor, vi bliver nødt til at have et fokus på at få sat skatten ned på arbejde og sat skatten ned for virksomheder.
Det er ikke nok at have gode intentioner.
Ingen familie i Danmark kan beslutte sig for at have et øget forbrug i de kommende år og så bare indregne som forudsætning, at man kommer til at tjene flere penge.
Det kommer man kun til, hvis der er nogle, der efterspørger ens arbejdskraft og oven i købet vurderer, at man skal have mere for den, end man fik i går.
Det er også virkeligheden for dansk økonomi, og derfor kan man sige, at det er relevant nok, at vi også diskuterer 2020-planen i sammenhæng med de lovforslag, der er her i dag, men først og fremmest synes jeg og Liberal Alliance, at vi skulle se at få ryddet op i vores eget hus først.
Det er måske vigtigere end al denne slåen ud med armene om, at nu tilslutter vi os den ene pagt og nu lægger vi en plan frem, der hedder 2020.
Konkret handling er det, vi efterspørger i Liberal Alliance.
Bjarne Corydon (S), 2012-05-08:
Mange tak.
Jeg vil gerne starte med at takke Folketingets partier og ordførerne for deres bidrag til en god og robust debat, ikke bare om de fremlagte lovforslag, men også om den 2020-plan, vi i dag har lagt frem fra regeringens side.
Men det er jo her i dag budgetlovpakken, vi behandler, og baggrunden for de forslag, der er lagt frem og nu drøftes, er jo helt enkelt, som mange ordførere har gjort opmærksom på, at det i en længere årrække har været svært for skiftende regeringer at styre væksten i de offentlige udgifter.
Og i den situation, vi står i nu, med aktuelt store underskud på de offentlige finanser, med gældskrise i Europa og også med dansk tilslutning til EU's finanspagt, er kravene til en sund styring af de offentlige finanser øget.
Det gælder udgiftsstyring i hele den offentlige sektor, og det er det, vi får på plads med de lovforslag, der i dag er drøftet af Folketinget.
Derfor tillægger vi det som regering afgørende betydning, at vi kommer igennem med de her lovforslag, og vi glæder os over, at et bredt flertal har stillet sig bag dem i de forhandlinger, der går forud for Folketingets behandling.
Som vores debat her i dag viser, kan der naturligvis være en række forskelle i vores holdninger, både politisk og i forhold til tekniske spørgsmål, der gælder de fremlagte lovforslag – også det lovforslag, som handler om Det Økonomiske Råds rolle i forhold til budgetlovens overholdelse – og dem glæder jeg mig til vi får lejlighed til at behandle og drøfte i forbindelse med Finansudvalgets behandling af lovforslaget.
Så jeg ser frem til en fortsat god og konstruktiv debat om budgetlovforslaget og de spørgsmål om den økonomiske politik, der knytter sig til det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Der er rigtig mange spørgsmål, man kunne tænke sig at stille, men der er faktisk et, som jeg synes er vigtigt – om ikke andet, så i hvert fald for at få bogført finansministerens svar.
Nu bliver det helt afgørende, hvordan man definerer det strukturelle underskud, for man binder sig jo op på finanspagtens regler, med hensyn til hvor meget et lands strukturelle underskud må være.
Derfor vil jeg bare gerne bede finansministeren redegøre for følgende: Hvem er det, der beslutter, hvad skønnet er for det strukturelle underskud i Danmark, og som i virkeligheden definerer, om Danmark er på den ene eller den anden side af den grænse, som finanspagten her sætter?