runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2013-05-15:
Tak, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ministeren et spørgsmål.
Det er ud fra den seneste ændring, som man agter at lave på ghettolisten, og som drejer sig om udvidelsen af kriterierne for, om et område er ghetto eller ej.
Jeg sidder med nogle tal og den liste fra den 1. oktober 2012.
Det er bl.a. Blågården i København, det er Tåstrupgård i Høje Taastrup, og det er Askerød i Greve.
Det er bare 3, jeg tager ud fra de første 15 navne.
Det bekymrer mig rigtig meget, for når man kigger på tallene, ser man, at der er høj forekomst af kriminalitet, der er meget stor koncentration af indvandrere og efterkommere af folk fra ikkevestlige lande.
Vi er nogle, der ved – det tror jeg også ministeren vil give mig ret i – at når der er så stor en koncentration, har vi lidt erfaring med, at der sker noget i de samfund.
Sådan noget som parallelsamfund opstår, når der er så stor koncentration af folk fra ikkevestlige lande, og der opstår noget, som hedder social kontrol, og som vi alle sammen er meget, meget optagede af hvordan vi skal bekæmpe.
Så må jeg nok sige, at når jeg kan se, at den manglende tilknytning er meget lav de her tre steder, så er sandsynligheden for, at de kan ryge ud af listen, der.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Kan de her tre områder ryge ud af den liste, når kriterierne bliver udvidet?
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Nu tror jeg, man skal være varsom med over for andre mennesker at udtale sig om, hvad de forstår, og hvad de ikke forstår.
Hr. Thomas Danielsens fatteevne skal jeg ikke udtale mig om, men jeg synes, det ville klæde Venstre og hr. Thomas Danielsen som landdistriktsordfører at forholde sig til virkeligheden med hensyn til alle de mange ting, vi har lavet.
Jeg mangler også fuldstændig et udspil fra Venstre om, hvad de vil med en nulvækst.
Hvordan vil man sikre landdistrikterne, ud over det, man har sagt om, at fremtidige statslige arbejdspladser må lægges ud?
Der har ikke været ét forslag fra Venstre – ikke ét, siger jeg.
Det ville det klæde hr. Thomas Danielsen at forholde sig til.
Så vil jeg gerne sige, at vi samarbejder med Folketingets partier fra sag til sag.
Jeg har redegjort for regeringens strategi for vækst og udvikling her.
Så hvad er det, hr. Thomas Danielsen ikke helt forstår?
Det forstår jeg ikke.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Nej, jeg kan tydeligt høre, at landdistriktsministeren ikke forstår, hvor jeg vil hen med mit spørgsmål, og det er meget svært for mig at forstå, at det er svært at forstå mit spørgsmål.
Jeg ved ikke, hvorfor landdistriktsministeren nægter at svare på mit spørgsmål, for det er meget, meget simpelt.
For svaret må enten være, at ja, Folketingets partier bliver inddraget i arbejdet om en samlet strategi, ligesom man har lovet dem det op til flere gange, eller også er det: Nej, vi dropper den her samlede strategi for landdistrikterne.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Jeg har et meget simpelt spørgsmål, som jeg dog har haft utrolig svært ved at få svar på.
Det lyder: Bliver Folketingets partier inddraget i arbejdet om en samlet strategi for landdistrikterne?
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Jeg vil sige, at både den tidligere og den nuværende regering går ind for den der markedsmodel, men en tilpasset model, hvor vi giver nogle gode rammevilkår og understøtter kommuners og regioners mulighed for også at gå ind via de regionale vækstfora.
Det mener jeg ikke at Venstre har forladt, og jeg mener heller ikke, at Socialdemokratiet eller regeringen har forladt det.
Når det er sagt, ved jeg godt, at det er træls og rigtig træls for dem, som ikke har den her dækning, men vi er faktisk et af de bedst dækkede lande i OECD.
Vi er blandt de tre bedste i hele OECD.
Så vi er langt fremme, men det betyder også, at kravene hele tiden stiger.
Og dem, som ikke har dækning, føler sig udenfor, og det forstår jeg godt.
Når jeg nævnte roaming før, er det som sagt, fordi jeg synes, at vi skal undersøge den mulighed.
Jeg kan i dag ikke sige, om det er noget, der kan lade sig gøre, fordi det jo er noget, der ligger hos Erhvervs- og Vækstministeriet, men jeg har bare lagt mærke til, at når jeg enten er i Sverige eller på ferietur til Mallorca, så roamer man jo faktisk og tager det bedste selskab, og det tror jeg ville være rigtig godt.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at efter jeg fik et andet teleselskab, har jeg faktisk fået forbindelse på Langeland, hvor jeg ikke havde det tidligere med mit første teleselskab.
Så det betyder faktisk rigtig meget, om der er en mast i nærheden, man kan få forbindelse til.
Så ja, det vil jeg gerne prøve at kigge på.
Jeg kan i dag ikke love, at vi kan løse det, men jeg vil gerne se på, om ikke vi kan gøre det.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-15:
Men jeg synes, at der, hvor det største problem er, jo reelt er de steder, hvor man ikke kan få kontakt.
Hvis man er i en nødsituation, hvor man hurtigt skal have fat på hjælp, synes jeg, at vi selvfølgelig må have en forpligtelse til at sikre, at man kan komme i kontakt, uanset om det så er politiet eller for den sags skyld en ambulance, man skal have fat på i en fart.
Ministeren sagde jo selv tidligere i dag, at regeringen er parat til at ville understøtte både vækst og udvikling i landdistrikterne, og vi ved jo, at netop det med mobilhullerne også er med til at skabe dårligere vilkår i forhold til iværksætteri og vækst i yderområderne.
Der vil jeg så godt høre landdistriktsministeren i forhold til det, som ministeren selv nævnte om roaming, om det er noget, som ministeren har planer om at gå ind og gøre noget konkret ved.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Tak for det, formand.
Jamen jeg var bare bange for, at mit spørgsmål var for kompliceret, men jeg prøver lige en gang til.
Det er nu ved at være halvandet år siden, og jeg prøver så lige at stille mit spørgsmål igen, meget simpelt: Bliver Folketingets partier inddraget i arbejdet om en samlet strategi for landdistrikterne?
Fatma Øktem (V), 2013-05-15:
Det er meget fint, men det ændrer sådan set ikke min bekymring, for den bekymring er der faktisk grundlag for her.
Når jeg kigger på den manglende tilknytning til arbejdsmarkedet, ser jeg, at den er meget lav i bare de tre områder, jeg har nævnt.
Den manglende tilknytning til arbejdsmarkedet er meget lav.
Det vil sige, at hvis den største del har en tilknytning til arbejdsmarkedet, er der også noget med bruttoindtjeningen, som de så ikke vil kunne leve op til.
Det er netop det med kriminaliteten og det med, at der er grobund for social kontrol og parallelsamfund.
Er det ikke rigtigt, at det er tre kriterier, der skal leves op til ud af fem, og her er der foreløbig kun to, der bliver levet op til?
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-15:
Tak, formand.
Jeg spørger i dag, fordi regeringen har taget initiativ til at afskaffe særloven for Christiania.
Men når man skal afskaffe den såkaldte særlov, mener jeg jo så, at det kræver, at Christiania også begynder at være normalt fungerende efter alle andre målestokke, man bruger.
Mener ministeren da, at Christiania er blevet et normalt fungerende område i København, siden regeringen finder anledning til at afskaffe særlovgivningen?
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
Men for mig er det altså ikke et spørgsmål om ligesom at veje klimaet op mod erhvervslivet.
Nej, det, der gør Danmark til noget specielt, det, der gør, at alle vil lære af vores erfaringer, er, at vi kan begge dele på en gang.
Det er jo i virkeligheden også kun på den måde, at vi kan nå vores klimamålsætninger hurtigt nok, og på den måde, at vi kan få endnu flere af de titusindvis af arbejdspladser, vi har i hele landet, til at få glæde af, at vi holder den grønne fane højt, hvilket altså simpelt hen betyder, at der bliver skabt flere jobs i den danske grønne industri.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-15:
Hvordan vil vi sådan konkret se, at tilgangen er blevet mere pragmatisk, kan man sige, om end ministeren gerne vil bruge et andet udtryk i forhold til den grønne omstilling?
Vil det kun gælde nye initiativer, eller vil ministeren også se på de initiativer, der er taget, eller er i gang med at blive indfaset?
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
Altså, nu er det ikke mig, der har opfundet ordet pragmatisme, det er vist Mandag Morgen, der har det, men det er ikke nogen hemmelighed, at den her regering går rigtig meget op i dansk konkurrenceevne; det gør jeg også selv.
Og det hjælper jo ikke noget, at vi gør noget godt for klimaet, hvis det bare betyder, at de danske industrivirksomheder flytter ud af landet, men det hjælper altså heller ikke noget, at vi gør noget godt for de danske industrivirksomheder, hvis det så ender med, at vi ikke kan nå de klimamål, som videnskaben jo råber op om er meget nødvendige.
Det er jo ikke mere end 2 dage siden, vi nåede den her meget symbolske grænse på 400 ppm molekyler i atmosfæren.
Det er den højeste koncentration af drivhusgasser i 2-3 mio. år.
Det kan vi selvfølgelig ikke lukke øjnene for heller.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-15:
Skal man forstå ministerens nyfundne pragmatisme sådan, at hensynet til konkurrenceevnen er vigtigere, end om vi lige når 35 pct. vedvarende energi i 2020?
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
Først og fremmest tak for spørgsmålet, som lige rammer hovedet på sømmet i den diskussion, vi skal have, når regeringen har fremlagt sin klimaplan.
Efter min opfattelse bygger spørgsmålet på den misforståelse, at det at have en ambitiøs klimamålsætning pr. automatik koster erhvervslivet på bundlinjen.
Det, der er baggrunden for mine udtalelser, både til Information og til Berlingske, er jo det stik modsatte synspunkt.
Det, der gør, at hele verden kigger på Danmark i øjeblikket, er, at vi har bevist, at vi både kan være verdens mest ambitiøse klimaland og samtidig have en meget effektiv industri, som får gode vilkår, og som er glade for at være i Danmark.
Jeg synes egentlig, at det bedste eksempel på det er den energiaftale, som Venstre jo heldigvis også er med i, og som netop bygger på det princip, at yes, vi skal være ambitiøse, men vi skal være det på en måde, der er så omkostningseffektiv som overhovedet muligt for dansk erhvervsliv.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-15:
Klima-, energi- og bygningsministeren udtalte for nylig til Information, at Danmark helt uden sammenligning er verdens førende og mest klimaambitiøse land.
I en anden avis udtalte ministeren sig noget anderledes, nemlig i Berlingske, hvor ministeren gav udtryk for en nyfunden pragmatisme i forhold til at sikre konkurrenceevne, og at klimakravene ikke må koste på bundlinjen.
Betyder det, at ministeren er tilfreds med, at Danmark blot er i topfem eller topti med hensyn til klimaambitioner, hvis det samtidig betyder, at vi kan indfase den grønne omstilling med lavere omkostninger for at styrke konkurrenceevnen og bevare jobs i Danmark?
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Jeg synes faktisk ikke, at den tidligere regering med de tre kriterier levede helt op til de udfordringer, der er i forhold til uddannelse og indkomst.
Derfor har vi valgt at supplere de tre kriterier, og de tæller jo stadig væk.
Vi har ikke fjernet et identitetskriterium, vi har ikke fjernet det med de dømte, vi har ikke fjernet beskæftigelseskriteriet; tværtimod indgår de blandt de kriterier, vi har spillet ud med.
Husk så på, at vi faktisk forsøger at lancere en helt ny måde at arbejde sammen på, hvor vi laver partnerskaber med kommunerne.
Vi går samtidig ind og fremlægger en værktøjskasse med, hvad der virker og hvad der ikke virker – det håber jeg fru Fatma Øktem er enig i.
Og samtidig kommer der jo yderligere tryghed her, ved at man kan udveksle oplysninger mellem boligselskaberne i et område.
Det er noget, Vollsmose og især Gellerup har bedt om, fordi man har kunnet flytte fra den ene boligafdeling til den anden, hvis man blev smidt ud på grund af kriminalitet i området.
Og så kan politiet og domstolene faktisk udveksle oplysninger med boligorganisationerne.
Så vi har forsøgt at komme hele vejen rundt, og det skulle man glæde sig over i stedet for at være så bekymret, for jeg tror faktisk, at det her er et bedre redskab.
Fatma Øktem (V), 2013-05-15:
Jamen altså, jeg synes ikke rigtig, det ændrer ved, at de to meget store udfordringer, som vi har kæmpet med igennem rigtig, rigtig lang tid, kan blive overset.
Hvis det kun, som jeg kan se, er de to kriterier ud af de fem, der bliver stillet op, hvilket meget hurtigt kan blive tilfældet på bare de her tre områder, så får det ikke den fokus, så er det ikke på listen, og så får de måske ikke de ghettomidler.
Det synes jeg er ærgerligt.
Men hvis vi bare gør det med at sætte de der fine ord ind eller de ønsker, vi har for et område, om, at vi gerne vil se højere uddannelser, så kan vi jo sætte kriterierne op til ti, for så der er ingen, der lever op til det, så er der ingen udfordringer.
Det er næsten sådan, jeg forstår ministeren, for de her problemstillinger er der, de her udfordringer er der, vi ved det alle sammen; men lige pludselig vil vi ikke stå ved det, fordi de ikke kan leve op til de fem kriterier.
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Jeg synes, at de to kriterier, som vi i regeringen har valgt at tage med, og som man kan være uenig eller enig i, faktisk er meget, meget relevante.
Uddannelse og indkomst er meget, meget vigtige parametre for det videre arbejde.
Det er det ene.
Det andet er, at vi jo gør noget ved det.
Noget af det første, justitsministeren gjorde, da han kom til, var at lave en politiaftale, i hvilken vi satte 250 mio. kr. af over de næste 4 år til bekæmpelse af kriminalitet i de udsatte boligområder.
Det har faktisk fået kriminaliteten ned med 12 pct., og det vil jeg gerne kvittere for over for alle partier, der har været med.
Man gør faktisk en meget, meget god indsats her.
Jeg ved, at vores social- og integrationsminister har stor fokus på den del, der forholder sig til parallelsamfund.
Men når vi tager det her med, er det, fordi vi selvfølgelig skal have fokus på beskæftigelse.
Når der er mere end 40 pct., som er uden tilknytning til arbejdsmarkedet, har vi en udfordring.
Hvis vi har over 50 pct. med anden etnisk baggrund end dansk, så er der en kulturel udfordring for det sted osv. Men vi har bare valgt at supplere med to kriterier, som vi synes er relevante, og som gør, at man får en større mangfoldighed.
Og så har vi kortet perioden i kriterierne ned.
Tidligere var det sådan, at for kriminalitet og beskæftigelse var det 4-årige kriterier, nu er det 2-årige kriterier, og resten har 1-årige kriterier.
Det bliver lidt nemmere at se, når man gør en indsats som f.eks. i Tåstrupgård.
Jeg vil sige, at det vigtigste jo i virkeligheden er, at vi får et samlet udspil til, hvordan der sættes ind med en helhedsorienteret og velkoordineret indsats i vores udsatte boligområder.
Det tror jeg alle, også fru Karina Adsbøl, har en stor interesse i vi får gjort.
Det er noget, vi har forberedt meget længe.
Vi har været i dialog med borgmestrene i flere af de fire store byer, som har rigtig mange af de her udsatte boligområder.
Så jeg mener ikke, at det er med til at udvande det.
Vi har i øvrigt integration og etnicitet med.
Vi har kriminalitet med.
Og arbejdsløshed og beskæftigelse har vi med.
Så jeg mener faktisk, at det er nogle meget relevante og gode kriterier.
Jeg glæder mig til den drøftelse, jeg skal have med fru Karina Adsbøl om det her.
Jeg forstod, at fru Karina Adsbøl også glædede sig til at komme over og drøfte det med mig.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Det kunne ellers være dejligt, hvis formanden somme tider kunne svare efterfølgende.
Så vil jeg høre ministeren, om det ikke betyder, at man udvander de øvrige kriterier, der er for at kalde et område for ghetto.
For allerede nu er det jo sådan, at hvis man indfører det her, reducerer man området fra 33 til 29.
Så er det ikke for at udvande de øvrige kriterier, at ministeren kommer med det her udspil?
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
For det første vil jeg godt sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at der vel ikke er nogen, der tager landdistrikterne og deres udfordringer mere alvorligt end jeg.
Jeg er jo den første landdistriktsminister, der har været i den her sal og i det hele taget.
Jeg ved godt, at Venstre gerne ville have gjort det selv, men det var altså os, der udnævnte en landdistriktsminister.
Jeg vil sige, at vi selvfølgelig kigger på udenlandske erfaringer, det gør vi hele tiden.
Jeg har selv været i Norge og også besøgt den norske indenrigs- og landdistriktsminister; jeg har været en tur i Tyskland og set på udfordringerne; jeg skal til efteråret til England, hvor man i øvrigt har gjort mange gode ting, men man har faktisk også lavet mange fejltagelser – bl.a. har man solgt en lang række huse med henblik på at bruge dem som ferieboliger, således at man fuldstændig har affolket og tømt en lang række landdistrikter.
Så vi lytter skam.
Så undrer det mig, at hr. Flemming Damgaard Larsen er så meget efter den her regering.
Den tidligere regering havde halvanden mand siddende ovre i Indenrigsministeriet til at tage sig af landdistriktspolitikken.
Det var ikke mange initiativer, vi så fra den kant.
Så jeg synes, at man skal kvittere for, at der nu sker noget.
Vi tager virksomhederne alvorligt, vi har ændret bekendtgørelsen for LAG, vi har lavet fleksboliger, vi har skabt en ny udligningsordning på 400 mio. kr., på transportområdet 285 mio. kr.
Det er alt sammen ting, som Venstre ikke er med til, og så er der nogle få ting, som Venstre er med i.
Jeg mangler at se, hvad Venstre vil gøre med nulvækst fremadrettet i samfundet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-15:
Jamen det er jo meget positivt, at regeringen nu endelig har besluttet at videreføre VK-regeringens politik med nedrivningspuljen.
Det er jo meget positivt.
Det er også meget positivt, at ministeren vil lytte, men det er ikke nok.
Der skal noget mere til.
Jeg synes, at ministeren i langt højere grad ikke bare skal nøjes med at lytte til folk, der bor i landdistrikterne og på småøerne, men også tage dem helt alvorligt, således at man sammen med dem kan lave nogle konkrete ting, der gør, at udviklingen ændrer sig.
I den sammenhæng vil jeg også godt spørge, om ikke ministeren kunne være indstillet på at se på lande rundtomkring i verden – det behøver bare at være i Europa – som har en politik, der sikrer yderområdernes fremtid.
De steder, hvor der er fremgang, kan der ses på, hvad man rent faktisk har gjort.
I mange lande, selv inden for det lille område Europa, har man gjort rigtig meget.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Det har ministeren fuldstændig ret i.
Jeg glæder mig altid til at komme til kaffe ovre hos ministeren.
Men nu er det sådan, at Den Korte Avis havde en tophistorie her forleden, hvor de skriver om regeringens ghettopolitik: Pyt med kriminaliteten, bare der tjenes penge nok.
Det vil sige, at hvis blot der er en beboer, som tjener penge nok, og hvis der blot er nogle, som har en uddannelse, så er en ghetto ikke mere en ghetto, men en almindelig bydel som alle andre.
Derfor tænker jeg jo allerede nu, hvor det her udspil, ministeren er kommet med, reducerer det fra 33 til 29, at det jo ikke er ensbetydende med, at problemerne forsvinder.
For hvis man gerne vil fjerne alle ghettoerne, kunne man måske fylde op med 20 kriterier og sige, at nå ja, så er det ikke det.
Det løser jo ikke problemerne at fylde nogle flere kriterier på.
Er ministeren ikke enig i det?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-15:
Nu er det jo meget positive ord, ministeren kommer med i dag og også ved andre lejligheder, men det er jo ikke det, der virkelig rykker noget.
Det, der er behov for i landdistrikterne og på de små øer, for at der virkelig kan ske en ændring, er jo, at der kommer konkret handling – konkret handling, hvor ministeren vil tage dem, der bor i landdistrikterne, og dem, der bor på småøerne, med på råd, for det er jo dem, der bedst ved, hvor skoen trykker.
Der nytter det ikke bare med en masse positive og pæne ord; der skal virkelig handling til.
Der vil jeg godt spørge ministeren sådan helt konkret – og jeg ønsker ikke en opremsning af, hvad ministeren ikke vil gøre – hvad ministeren vil gøre af konkrete handlinger for at fremme livet i landdistrikterne og på de små øer og for at fremme, at også de små øer kan være levedygtige helårsområder.
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Vi har jo fremlagt en lang række initiativer, hvor vi lytter og vi handler.
Vi har indført en ny landdistriktsbestemmelse i planloven, som jo gør, at vi kan få iværksættere ud i de tomme bygninger – de vil oven i købet bygge til.
Kommunerne bestemmer, i forhold til hvor der er tilbagegang i bosætning eller beskæftigelse.
Det andet er, at vi handler ud fra tre principper for vækst i landdistrikterne: Det handler om, at man skal se vækst i land og by i en sammenhæng, man skal bygge på de lokale ressourcer og muligheder, og det skal i nødvendigt omfang understøtte den spirende vækst og fastholde de virksomheder, der er.
Så vi gør rigtig, rigtig mange ting.
Vi har lavet en udligningsaftale til 400 mio. kr.
Desværre var Venstre ikke med her.
Vi – regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten – har indgået en trafikaftale, der bidrager til forbedring af den kollektive trafik, på 285 mio. kr.
Vi har afskaffet Lars Løkke Rasmussens kørselsafgift for virksomhederne – den, som var på vej – for den hørte vi var et kæmpe problem.
Så jeg vil godt sige, at vi gør rigtig, rigtig meget, og vi arbejder ud fra de her tre principper, som jeg har nævnt.
Men det er klart, at urbaniseringen i Danmark er stigende.
Jeg tror, der vil være rigtig mange steder, hvor vi kan understøtte rammevilkårene, vi kan understøtte de gode vækst- og bosætningsvilkår, men jeg tror ikke, at vi grundlæggende kan ændre på, at de unge mennesker vil til byerne og tage en uddannelse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-15:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål til landdistriktsministeren lyder: Set i lyset af ministerens udtalelse til TV 2 Østjylland den 29. april 2013 om – og jeg citerer så, hvad ministeren sagde – at man ikke grundlæggende kan ændre tendensen med, at flere og flere flytter fra landdistrikterne og ind til byerne, citat slut, betyder det så, at ministeren har opgivet at gøre noget ved landdistrikternes og de små øer i Danmarks kerneproblem, nemlig affolkningen og tabet af kloge hoveder?
Anni Matthiesen (V), 2013-05-15:
Jeg vil hoppe fra ghettolister og over til mobildækning.
I sidste uge fremkom der en rapport, hvor man ligesom havde forsøgt at kortlægge, hvor der var mobilhuller rundtomkring i landet.
I den forbindelse synes jeg det var oplagt at spørge landdistriktsministeren her i dag om, om ministeren har haft tid til at studere rapporten, og også om, hvad ministerens holdning er til rapporten.
Carsten Hansen (S), 2013-05-15:
Jamen jeg har faktisk ikke den oplysning med mig, jeg har den ikke på stående fod, så det kan jeg ikke oplyse om.
Og jeg synes ikke, at der er nogen, der har interesse i at have en imaginær liste, for vi er jo ikke færdige med forhandlingerne.
Vi er i gang med de politiske forhandlinger, og jeg har indbudt fru Louise Schack Elholms parti og alle de andre partier i Folketinget til en drøftelse, og når vi så engang når frem til et resultat – og det bliver givetvis ikke helt det, regeringen fremlægger, selv om vi synes, at det er rigtig godt – ja, så kan vi lave en liste ud fra det.
Men at begynde at slå om sig med tal på nogle, der kommer ind, og nogle, der kommer ud, synes jeg ikke er rimeligt.
For der vil være nogle, der vil være på en imaginær liste, og det vil de være i et stykke tid, og er så ude igen, alt efter hvad vi når af politiske resultater.
Lad os nu gå i gang med de politiske forhandlinger, lad os skabe resultater, tage de næste skridt for at komme af med nogle af vores udsatte boligområder, og så kan vi offentliggøre en liste.
Louise Schack Elholm (V), 2013-05-15:
Jeg har ikke noget behov for at vide, hvad listen bliver i fremtiden.
For når ministeren har en reduceret liste, må ministeren også vide, hvilke områder der er på listen.
Man har jo udarbejdet listen, så den ligger der jo.
Så jeg vil sådan set bare gerne vide, hvad det er for nogle områder, der ryger ud.
Ryger Askerød ud af ghettolisten ifølge sidste års tal, ikke indeværende års tal?