runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Nu har jeg det jo sådan med Socialdemokraterne, at der loves guld og grønne skove på alle områder hele tiden, selv om der jo er nogle økonomiske begrænsninger i vores samfund.
Det må vi nok erkende.
Hvis Socialdemokraternes bekymring er, at der mangler fængselspladser, og at det er derfor, de ikke vil gennemføre forslaget, jamen så lad os da skaffe nogle fængselspladser.
Der ville da være meget at hente, hvis vi f.eks. kunne sende den rumænske morder, der myrdede den norske stewardesse ude på SAS-hotellet ikke ret langt herfra, hjem og afsone de 6 års fængsel.
Hvis vedkommende afsoner i hjemlandet, ja, så sparer vi altså en fængselsplads i 6 år.
Og der er mange andre udenlandske kriminelle, vi kunne sende hjem på den konto og dermed skabe fængselsplads til, at vi kan gennemføre den politik, som vi gerne vil have.
Så jeg synes i hvert fald, at det er et rigtig, rigtig dårligt argument – hvis der overhovedet er nogen gode argumenter at komme med her.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-05:
Jeg synes, det er rigtig fint, at udenlandske kriminelle kan afsone i deres hjemland.
Det er trods alt der, de skal resocialiseres til at komme ud efterfølgende, og jeg er sådan set enig med Dansk Folkeparti i, at det er en god idé.
Det er egentlig også mit indtryk, at det er en bevægelse, der er undervejs, også bakket op af regeringen, at flere og flere udenlandske strafdømte afsoner i hjemlandet.
Det synes jeg er rigtig fint.
Jeg vil bare sige, at for mig er det altså stadig væk rimelig skræmmende, at vi har et Folketing, der har givet ekstra penge til politi og ekstra penge til domstole, men alligevel ser vi, at de dømte ikke bliver indkaldt til afsoning, og når de bliver indkaldt, bliver de sat i nogle overfyldte fængsler, hvor der ikke er mulighed for at lave den indsats, der skal til, for at de indsatte kommer ud på den anden side og har mulighed for at begå sig uden for det kriminalitetsombruste netværk.
Man kræver, at der skal være en længere straf, og så siger man: Nå ja, men hvis det er, fordi I vil have flere fængselspladser, så lad os tale om det.
Jeg kan kun sige fra Socialdemokraternes side: Jamen så lad os da snakke om det.
Vi ved, at der er kommet en rapport nu, der siger, at der mangler 220 fængselspladser.
Justitsministeren har nægtet at forholde sig til, hvad kapacitetsbehovet er på lang sigt.
Man har kun villet se på, hvad kapacitetsbehovet er i 2011, og så har man sagt, at der i øvrigt skal laves en forhandling til efteråret om en flerårig aftale om den samlede kriminalforsorg.
Lad os dog endelig se på det, det er en god idé.
Det, der sker lige nu, er, at regeringen skubber en regning foran sig, som en kommende regering kommer til at tage op, for der bliver behov for flere fængselspladser, også på sigt.
Karsten Nonbo (V), 2011-04-05:
Op med humøret, vil jeg sige til fru Hækkerup, der er ikke nogen grund til at være så ked af det, for vi må jo medgive hr. Peter Skaarup, at når folk udebliver fra afsoning, er der en tom plads, og den må jo ligesom give noget luft.
Hr. Peter Skaarup har da ret i, at en indkaldelse, hvor man udebliver, giver en tom plads, og det vil sige, at der så er plads til en anden.
Men mit spørgsmål går på: Vil fru Karen Hækkerup være med til det, som jeg foreslog, nemlig at vi kigger på, om vi kan sende nogle flere til direkte afsoning i forlængelse af dommen?
For indimellem ved jeg – jeg kan ikke huske, om det er på lige eller ulige datoer – at Socialdemokraterne er meget tough on crime i forhold til nogle forbrydelser, men hvordan ligger landet lige her i dag?
Det vil jeg da skynde mig at kvittere for.
Nu synes jeg så bare ikke, at fru Karen Hækkerup kom med løsningen, men kom med et problem, som ikke eksisterer,
for så vidt jeg husker, så sagde jeg, at når man fremstiller en i retten og begærer vedkommende til direkte afsoning, kan man varsko Kriminalforsorgen om, at det vil ske på torsdag i næste uge, for det ved man, når man berammer sagen.
Her var fru Karen Hækkerups svar, at det jo heller ikke er sikkert, at det er rigtigt, for hvad nu, hvis vedkommende bliver løsladt i næste uge?
Problemet med ham, der udebliver fra afsoning, er, at det ved vi ikke, før han skulle have været der.
Så har man den uge til at finde ud af, hvor vedkommende nærhedsprincipmæssigt skal afsone.
Det er jo stadig væk et problem, man kan løse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-05:
Jeg mener, at man skal give folk en rimelig frist til at få styr på det mest fornødne med hensyn til arbejde, familie og bolig.
Jeg ved ikke, om hr. Karsten Nonbos idé er en fremrykkervej, men jeg synes da, hr. Karsten Nonbo skal stille nogle spørgsmål til justitsministeren for at få afklaret, hvad man egentlig kan gøre på det her område.
Så kan vi jo diskutere det på et senere tidspunkt.
Jeg tror bare ikke, at det er helt så simpelt, som hr. Karsten Nonbo gerne vil gøre det til.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Men hvordan skal man forstå de udtalelser, der kommer fra Hizb ut-Tahrir anderledes, end at det er på foreningens vegne, man gør det.
Det er jo ikke sådan løsrevne enkeltpersoner, der siger et eller andet.
Nej, det er løbesedler, hvor man opfordrer til drab på jøder, som foreningens talsmand omdeler, og som andre Hizb ut-Tahrir-medlemmer omdeler.
Det er stormøder, som man sågar har fået mulighed for at afholde på Den Sorte Diamant, uden at nogen vil gøre noget ved det, selv om vi var nogle, der prøvede på at opfordre til, at det blev stoppet, fordi man opfordrede til ulovlige formål.
Det er ved sådan nogle lejligheder, at man opfordrer til de her formål, der er i strid med grundlovens § 78, altså, man opfordrer f.eks. til drab på soldater i Afghanistan.
Så jeg synes egentlig, at bevisbyrden ikke er svær at løfte, og derfor skal jeg spørge justitsministeren: Hvad skal der til, for at man så vælger at ville opløse foreningen, når nu regeringen ikke mener, at det nuværende grundlag er nok?
Skal der lig på bordet, eller skal der en løbeseddel mere til eller et debatmøde mere til, hvor man opfordrer til drab på jøder eller opfordrer til drab på danske soldater?
Eller hvad skal der til?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-05:
Der skal det til, at der er grundlag for at bevise, at foreningen som sådan har et ulovligt formål.
Med hensyn til de udtalelser, som kan findes i forbindelse med tryksager m.v., som blev omdelt og vist også var annonceret, som jeg erindrer det, forskellige steder i relation til det møde på Den Sorte Diamant, er det jo stærkt oprørende udtalelser, man er kommet med ved den lejlighed.
Det har jo også givet anledning til, at Københavns Politi i øjeblikket efterforsker, om Hizb ut-Tahrir i forbindelse med den invitation og afholdelse af mødet har overtrådt straffeloven.
Hvis nu det er sådan, at Københavns Politis efterforskning fører til, at der er grundlag for en straffesag og det fører til en fældende straffedom, vil jeg da i lyset af det anmode Rigsadvokaten om, at man så igen vurderer spørgsmålet om opløsning af Hizb ut-Tahrir, for det ville jo netop være sådan et grundlag, som kunne være afgørende.
Men nu må vi afvente, hvad den efterforskning, som Københavns Politi gennemfører i øjeblikket, fører til, og så vurdere det i lyset af det.
René Christensen (DF), 2011-04-05:
Det kan undre lidt, når man hører justitsministeren nu, for i forbindelse med det omtalte møde i Den Sorte Diamant, på biblioteket, var justitsministeren jo ude og udtale sig om, at man faktisk ikke mente, at mødet skulle have været afholdt.
Man mente faktisk, at man skulle ind og begrænse den ytringsfrihed, som Hizb ut-Tahrir har, ud fra det formål, de har, hvor de også går ud og omtaler vold imod danske soldater.
Når man går så langt som til at være imod, at de skal have lov til at ytre sig, hvorfor er man så så bange for at nedlægge en forening, som jo gang på gang er gået over de grænser, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald har?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-05:
Nu er det afgørende for at nedlægge forbud mod foreninger i en retsstat som Danmark jo ikke, at man er uenig i de ytringer, som medlemmer af foreningen kommer med.
Hvis det var sådan, kunne vi jo bare forbyde den i morgen, for det er vi vel enige om at det gør.
Næh, det afgørende i en demokratisk retsstat, sådan som det i hvert fald kommer til udtryk i den danske grundlov, er, at foreningen har et ulovligt formål, og det skal man kunne bevise, fordi vi jo som udgangspunkt har foreningsfrihed og dermed også frihed for mennesker til at danne foreninger, som har formål, vi ikke kan lide; hvor medlemmerne har holdninger, vi ikke kan lide, og hvor de ytrer sig på en måde, som vi ikke bryder os om.
Der er jo forskel på at sige, at vi ikke kan lide foreningens synspunkter – de er afskyvækkende, det er tilfældet her – at vi ikke synes, at det er rigtigt at stille Den Sorte Diamant til rådighed for et møde af den art, og så til ligefrem at sige, at grundlovens betingelse for at forbyde foreningen er til stede.
Det er jo to meget forskellige ting.
René Christensen (DF), 2011-04-05:
Nu hørte vi jo også ministerens indlæg i debatten her, og der blev lagt meget vægt på, at selv om man gik hen og nedlagde foreningen, så ville medlemmerne jo stadig være til stede, de ville færdes i samfundet, og de ville stadig have de samme holdninger.
Man kan godt være enig med ministeren i, at man nok ikke får stoppet udviklingen, fordi man nedlægger foreningen.
Men det, der kan undre, er jo, at nu har de mulighed for det, og som det også er blevet sagt fra forslagsstillernes side, har der altså har været løbesedler, hvor der opfordres til drab på jøder.
Der har været mange udtalelser, som vi i hvert fald opfatter som så meget på kanten, at det må være et grundlag for, at vi kan nedlægge foreningen.
Så kan spørgsmålet være: Hvis det her ikke er grundlag nok, hvor langt mener ministeren så man skal ud?
Skal man helt ud og have udført det, man opfordrer til, eller er det ikke nok, at man opfordrer til det?
For så må vi sige, at så skal man meget, meget langt ud, før den her paragraf i grundloven kan komme til udtryk, hvis det ikke er nok, at man sådan meget bombastisk siger, at det er det, man vil; hvis det at opfordre til drab på jøder ikke er nok.
Skal der virkelig drab til, før man kan nedlægge foreningen?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-05:
Nu skal jeg jo ikke her fra talerstolen sådan give et udtømmende juridisk responsum på, hvad der skal til.
Men det, som vurderes i øjeblikket i Københavns Politi, er, om de pågældende publikationer, og hvad der ellers knytter sig til det møde, vi taler om, kan føre til en straffesag og derefter en fældende straffedom, og det er i sig selv en juridisk vurdering, som Rigsadvokaten så vil kunne lægge til grund for en genvurdering af, om der nu er grundlag for at søge foreningen forbudt ved dom.
Men det må jeg som justitsminister afvente.
Det er jo vigtigt, at en justitsminister ikke politiserer anklagemyndighedens arbejde, men at det er juridiske vurderinger, der ligger til grund for så alvorlig en ting som at søge en forening forbudt ved dom.
Der kan man altså ikke bare ud fra nogen politiske betragtninger om, at det jo egentlig ville være fornuftigt og rigtigt, og vi kan ikke lide dem eller noget i den stil, sige, at nu må vi så få den forening forbudt.
Det er en ganske alvorlig sag i et demokratisk land, hvor der er foreningsfrihed, at søge en forening forbudt.
Derfor må jeg som justitsminister lægge til grund, hvad Rigsadvokaten vurderer at der er juridisk grundlag for at gøre.
Per Dalgaard (DF), 2011-04-05:
Jeg er helt sikker på, at hvis vi konsulterede grundlovens fædre, ville de korse sig over den sniksnak og manglende handling i forbindelse med så åbenlys en sag, som vi i hvert fald ser den.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå det, når justitsministeren den 30. december 2010 udtaler til Ritzau: »Udtalelserne om væbnet modstand er oprørende.
Det var i december måned 2010, og nu står justitsministeren igen og siger, at han vil undersøge det og vente på Rigsadvokaten osv.
Er Rigsadvokaten i gang med at undersøge det?
Er der kommet nogen indikationer til justitsministeren om et eller andet foreløbigt resultat af de undersøgelser?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-05:
Jeg er fuldstændig enig i, at de udtalelser, som hr. Peter Skaarup refererer til, er stærkt stødende.
Det er udtryk for, at nogle, som udtalelserne er refereret her, opfordrer til vold, men det, som der jo skal lægges vægt på, er, om man kan bevise, at foreningen som sådan søger at opnå nogle mål ved ulovlige midler.
Det er ikke nok at konstituere et grundlag for, at der er nogle medlemmer af foreningen, som siger noget af den art, som hr. Peter Skaarup nævner.
Det skal være sådan, at man kan bevise, at foreningen som sådan har et ulovligt formål.
Det er jo en væsentlig sondring.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti står fast på, at vi mener, at det faktisk er en forpligtelse for regeringen at opløse Hizb ut-Tahrir.
Jeg vil lige læse op fra grundlovens § 78, stk. 2, og det er jo den, vi bruger som argument.
Den siger: »Foreninger, der virker ved eller søger at nå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende, bliver at opløse ved dom«.
Så det er i virkeligheden en forpligtelse for regeringen at sørge for, at foreninger, der virker eller søger at opnå deres mål ved vold, bliver at opløse ved dom.
De prøver i Hizb ut-Tahrir jo tilsyneladende ikke nødvendigvis at bruge vold for at opnå deres mål, men de opfordrer til, at andre skal bruge vold for at nå de mål, som Hizb ut-Tahrir har.
Det er jo drab på jøder, det har de sagt i offentligheden, det er drab på danske soldater i Afghanistan, så derfor er de anstiftelser til at ville opfordre til vold for os at se er uforenelige med grundlovens § 78.
Der vil jeg godt spørge justitsministeren, om justitsministeren ikke er enig i, at det er uforeneligt med grundlovens § 78.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Jeg synes, at hr. Tom Behnke slår det lidt for meget hen med, at ting allerede har konsekvenser i dag, og derfor skal man afvise det her forslag.
Hvis vi kigger på de nøgne facts – og det er jo meget godt en gang imellem, for midt i alle de meninger, vi har her i Folketinget, er det meget godt en gang imellem at se, hvad der er sket – kan vi jo ud fra tallene se, at der i 1999 var 28 pct., der ikke mødte op til afsoning, når de skulle, i 2001 var der 26 pct., og i 2010 var der ca. 25-26 pct.
Det fører mig hen til, at der skal ske noget; der skal noget aktiv handling til.
Derfor synes jeg da, at det er fint, at man forsøger noget, men hvorfor tror hr. Tom Behnke, at det vil hjælpe f.eks. at stoppe udbetaling af sociale ydelser?
Hvis de pågældende, der skal ind at afsone, ikke modtager sociale ydelser, hvad skulle det så hjælpe?
Det, jeg godt kunne tænke mig, hr. Tom Behnke kom mere ind på, er, hvad det er, der skal ske, for politiet er altså meget belastet i dag af, at de skal køre rundt og finde dem, der ikke møder op, når de skal ind til afsoning.
Tom Behnke (KF), 2011-04-05:
Det, vi ved, er, at de tiltag, der allerede er gjort, rent faktisk har virket.
Det næste, man skal forholde sig til, er jo så, om man overhovedet skal gennemføre nogle af de kommende tiltag, hvis de kun rammer nogle af dem, der udebliver fra afsoning.
Kan det så betale sig?
Det synes jeg nok er et noget mystisk spørgsmål, for
hvis nu den ene halvdel af dem, der udebliver, rent faktisk møder op, hvis de får en ordentlig vejledning – altså en indkaldelse, hvor det er skåret ud i pap, hvad konsekvensen er, hvis de ikke møder op – og hvis det har en effekt for den anden halvdel af dem, der i dag ikke møder op til afsoning, at man standser udbetaling af de sociale ydelser, så har de to tiltag tilsammen hundrede procent effekt.
Så det er ikke rimeligt at sige, at det ikke vil ramme alle, for ikke alle vil tage notits af, at de sociale ydelser stopper.
Nej, men vil nogle, og dem, det har en betydning for, synes jeg da vi skal kranse ind og sørge for at få ind.
For andre vil det have en betydning, at de bliver lidt mere bevidste om, hvad konsekvenserne er, hvis de ikke møder op.
Sammenholdt med alle de andre tiltag, man i forvejen gør, tror jeg på, at det har en effekt, og historisk kan vi se, at det, vi har gjort, har haft en effekt.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-05:
Jeg synes, at det lyder rigtig godt, og jeg må komplimentere hr. Karsten Nonbo som ordfører for, at selv om justitsministerens ideer var gode og talen stort set var holdt, kom der alligevel et par gode ekstra ting fra hr. Karsten Nonbo, som vi bestemt skal overveje.
Men mit spørgsmål går så måske mere på den seriøse side i forhold til det her princip – jeg tror, det var sjing sjang sjask-princippet, som den tidligere retsordfører fra Venstre, fru Birthe Rønn Hornbech, var kommet med.
I hvor mange tilfælde sker det?
Altså, hvis man mener noget med, at de øjeblikkelig skal mærke en konsekvens af deres handlinger, og vi har jo talt om i lang tid, at det er vigtigt, spørger jeg: I hvor mange tilfælde sker det?, vil jeg spørge hr. Karsten Nonbo.
Har vi nogen tal på det, eller vil Venstre være med til at sørge for en bedre strakskonsekvens?
Jeg ved godt, at vi har indført forskellige muligheder, men det er ikke mit indtryk, at de bliver benyttet særlig meget.
Det burde domstolene jo tage i anvendelse og hellere i dag end i morgen.
Hvis det var så vel, at det havde haft en effekt – men kigger vi på tallene, synes jeg nok, jeg har svært ved at se, hvilken effekt det har haft.
Det havde en meget kortsigtet effekt i 2005 og 2006, da man diskuterede forskellige tiltag.
I 2005 var der nemlig 22 pct., der udeblev, mens der var 19 pct. i 2006, men her i 2009 og 2010 er vi jo oppe på 25-27 pct., som vi var tidligere.
Så vi er altså tilbage på et niveau, der efter en kortvarig positiv effekt er derhenne, hvor det er rigtig galt.
Det er jo også galt, at 19 pct. eller 22 pct. ikke møder op til afsoning, det er stadig væk galt, men set mine øje skal vi ned på et helt andet niveau.
Derfor efterlyser jeg, at man mere klart siger: Jamen det, vi gennemførte i 2005, havde desværre ikke en effekt, og derfor er vi nødt til at gøre noget nyt.
Og der kan det meget vel være, at forskellige ting kan hjælpe, men det kan da i hvert fald også hjælpe med noget ekstra konsekvens.
Det kan vi vel være enige om.
Manu Sareen (RV), 2011-04-05:
Tak for det.
Som SF's ordfører havde jeg det også sådan, da jeg læste forslaget, at jeg syntes, det var et udmærket forslag at skærpe straffen for dømte, der udebliver fra afsoning, så man ikke bare skal nøjes med en påtale eller et gult kort, hvis man udebliver, men at man får lagt dage oveni.
Men da jeg så havde læst det igennem og tænkt og læst om de erfaringer, der er fra andre lande, så var konklusionen helt klart, at vi ikke kunne støtte op om det.
Vi er enige med alle de andre ordførere, også med Dansk Folkepartis, i, at der skal være en konsekvens.
Det siger alle, men det, som vi er uenige om her, er, hvilken slags konsekvens det skal være.
Der sker jo noget: Der er sanktioner omkring prøveløsladelse og udgange, og man kan komme i lukket fængsel osv. Så der sker noget.
Det, der selvfølgelig også står uvist hen – nu har vi fået nogle tal – er, hvor stort et bureaukrati vi egentlig sætter i gang, hvis man skal til at lægge ekstra dage oven i straffen.
Sidst, men ikke mindst, som jeg også lige var inde på, og som der er flere, der har været inde på, mener vi, at erfaringerne fra Norge helt klart overbeviser os om, at det her ikke har nogen gang på jord, i hvert fald ikke i Danmark, fordi det ikke har haft nogen effekt i Norge.
Tværtimod er vi store, store tilhængere af, at man i langt højere grad skal oplyse de dømte om de nuværende konsekvenser, som både ministeren og andre ordførere også har været inde på.
Det betyder ikke, at det ikke er et relevant spørgsmål, som vi har hørt fra hr. Peter Skaarup, om, at der er nogen, der ikke møder op, for det er et meget, meget relevant spørgsmål, som vi også har fået nogle tal på, og vi skal også spørge os selv, hvad vi gør ved det.
Skal vi lægge ekstra dage på straffen, som man gør i Norge – det ved vi ikke har nogen effekt – eller skal vi, som vi også har hørt andre ordførere omtale, oplyse om konsekvenserne?
Vi er overbeviste om, at det er det sidste, der vil afhjælpe det problem, som man har på nuværende tidspunkt.
Tom Behnke (KF), 2011-04-05:
Jeg tror altså, det bliver svært at følge med i alle de statistiske tal, der bliver fremlagt.
Det, som arbejdsgruppen har konstateret, er, at det, man har gjort, rent faktisk har haft en effekt.
At der så efterfølgende igen har været en stigning, er det, der kalder på, at vi skal gøre noget.
Det er også derfor, at jeg siger, at debatten er kærkommen og velkommen, og den har jo også givet anledning til, at man rent faktisk har haft nedsat en arbejdsgruppe, der har kigget på det her og er kommet med forslag til, hvad vi yderligere kan gøre.
Jeg er jo enig i, at det skal have en konsekvens, når man ikke møder op til afsoning, selvfølgelig skal det det.
Jeg mener også, det med det meget høje antal voldsdømte, som ikke møder til afsoning til tiden, er helt uacceptabelt.
Der er jeg helt overbevist om, at f.eks. det, som hr. Karsten Nonbo foreslår, nemlig at vi får flere straksdomme og flere straksafsoninger, i det omfang kapaciteten er til det, er en god idé.
Det er vi store tilhængere af.
Det, vi ikke er tilhængere af, er det forslag, som Dansk Folkeparti lægger frem her i dag, nemlig at vi skal gøre som i Norge og give en straf for ikke at møde op, vel vidende det har haft nul effekt i Norge.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Der er ingen tvivl om, at det at etablere én indgang for børnene til det vidt forgrenede net, der er i forhold til eksempelvis klageadgang, er meget, meget afgørende.
Men indeholdt i vores forslag er jo også andre elementer.
Altså, eksempelvis foreslår vi jo, at en børneombudsmand skal kunne komme på uanmeldt besøg på de institutioner, der eksempelvis huser børn.
Mig bekendt lægges der ikke op til fra det nuværende politiske flertals side, at Børns Vilkår skal kunne komme på uanmeldt besøg.
Så det er ikke helt korrekt, at den funktion, Børns Vilkår og BørneTelefonen har, vil kunne opfylde de behov, vi mener ikke er opfyldt inden for de nuværende rammer.
Jeg vil egentlig gerne gentage mit budskab fra tidligere, nemlig at vi er nået rigtig langt med børnepolitikken i Danmark.
Børns Vilkår og mange andre gør et rigtig godt stykke arbejde, men det skal jo ikke hindre Folketinget i at tage det næste skridt.
For mig at se
vil det naturlige næste skridt i at være frontfigur på børneområdet være at få lavet en børneombudsmandsinstitution og i øvrigt, kan man sige, få ændret på de kritikpunkter, der er blevet rejst af FN.
Hanne Agersnap (SF), 2011-04-05:
Jamen det er jo dejligt at høre, at ministeren siger, vi er så langt med cloud computing.
Jeg havde et spørgsmål om den tværministerielle arbejdsgruppe, som lige blev afklaret her i en af de sidste replikker, for som jeg forstår det, er det en planlagt arbejdsgruppe, den er ikke nedsat endnu, og den vejledning, vi ønsker os, er så også planlagt og kommer om en måneds tid.
Til den mere ideologiske del om at planlægge eller at løbe efter markedet vil jeg sige, at der er det jo, at vi gerne vil have cloud i gang, for der skal jo høstes nogle erfaringer.
Vi er jo nødt til fra det offentliges side at sætte projekter i gang og måske også sætte mål på det, vi ønsker med det her forslag, altså at få sat mål på et antal projekter, der gør, at vi får den erfaring.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ikke der skal flere pilotprojekter i gang og flere projekter i offentlige forvaltninger i gang for at få den nødvendige erfaring, til at vi kan få udbredt cloud computing.
Kan vi ikke sætte et mål for det?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-04-05:
Til det sidste kan jeg sige, at Videnskabsministeriet jo allerede er gået foran.
Jeg nævnte NemHandel, så vi er i fuld gang.
Så vil jeg gentage, at jeg allerede i sommeren 2010 havde det første møde med justitsministeren om sagen, så vi er i gang og arbejder på tværs af ministerierne.