runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-11-07:
Hvor er visdommen i det?
Det er jo det, vi har haft i de sidste 20 år, en stadig voksende palet af spekulationsmuligheder for dem, der har penge, som de vil spekulere med, og det er det, der har drevet os ud i den finansielle krise, vi har i øjeblikket.
Jeg siger ikke, at lige det her lovforslag er med til at øge den, jeg spørger bare: Er det en klog målsætning at have, at vi skal have en større palet med spekulationsmuligheder?
Nej, det synes jeg ikke, og jeg synes, at det, vi står midt i, viser, at det ikke er klogt, og derfor synes jeg, at det er en dårlig begrundelse for at lave en lovændring.
Uanset hvad den indeholder, er det en dårlig begrundelse.
Så spurgte jeg - men det fik jeg ikke svar på, og det er ikke særlig teknisk: Når investeringsforeninger får lov til at spekulere, kan man så tro, at de ikke vil gøre det i større udstrækning, og at det derfor ikke koster noget?
Kristian Jensen (V), 2008-11-07:
Det er min vurdering, at der ikke vil være ret mange, der vil føle det mere attraktivt at blive beskattet efter kapitalindkomst end at blive beskattet efter aktieindkomst, eftersom aktieindkomst traditionelt er lavere beskattet end kapitalindkomst.
Nu får de, der af en eller anden grund måtte ønske det, muligheden for at tilbyde et produkt med en større sikkerhed, men dermed også med en højere beskatning.
Men der er nok ikke ret mange, der vil føle det spekulativt at gå fra en lavere beskatning til en højere beskatning.
Det kan godt være, at hr. Frank Aaen vil forvente, at nogen vil ønske at have en højere beskatning, men min erfaring fra de år, jeg har været i Skatteministeriet, er, at der ikke er ret mange, der efterspørger en højere beskatning.
Så til spørgsmålet, om det er godt at få en større palet: Hvis det, vi snakker om her, var et større udbud af sko eller et større udbud af fødevarer eller et større udbud af en hvilken som helst anden vare, der kunne gøre, at danske forbrugere havde flere valgmuligheder, at der var større konkurrence og dermed en lavere pris til danske forbrugere, så tror jeg, at selv hr. Frank Aaen ville være tilfreds.
Det, der er tale om her, er, at vi på ganske almindelige produkter som aktier og obligationer giver mulighed for, at en udenlandsk baseret investeringsforening også kan have obligationer med i deres tilbud til kunderne.
Og det er slet ikke det, som hr. Frank Aaen forsøger at tale det op til, altså at vi her starter en ny finansiel boble.
Frank Aaen (EL), 2008-11-07:
Nu er det, som ministeren siger, så teknisk, at selv vores meget kloge skatteminister, som har meget forstand på skatteteknik, ikke mener sig i stand til at svare på alle spørgsmål, fordi de er så tekniske.
Derfor må vi jo forholde os lidt til den argumentation, der bruges for lovforslaget, og det er jo sådan set bare det, jeg gør.
Når man skriver i et lovforslag, man vil gennemføre, at man ikke regner med, at investeringsforeninger vil spekulere i at konvertere indkomster fra en slags indkomst til en anden, og at det derfor ikke får store provenumæssige konsekvenser, vil jeg bare sige, at den form for formulering synes jeg ikke er klog at bruge i forhold til at ville overbevise Folketinget om, at vi skal stemme for det her.
At det, at man ikke tror, at nogle vil bruge en mulighed, gør, at det ikke koster penge, er den mest elendige form for argumentation, jeg nogen sinde har hørt for et skatteforslag.
Kristian Jensen (V), 2008-11-07:
Hvis hr. Frank Aaens problem er et spørgsmål om valg af ord i beskrivelsen af virkningerne, at hr. Frank Aaen ikke kan lide, at man i lovforslagets bemærkninger bruger ordet spekulation, tror jeg godt, at vi under udvalgsarbejdet kan finde andre ord, der dækker over præcis det samme, nemlig at det, vi ønsker, er, at udenlandske investeringsforeninger, som er baseret på aktier, også har en mulighed for at have en smule af deres investering placeret i obligationer.
De fleste, der beskæftiger sig med at investere, plejer at vide, at obligationer er et mere sikkert og stabilt papir end aktier, og at udenlandske investeringsforeninger derfor får mulighed for at tilbyde en vare, som er mindre spekulativ og mere investeringssikker, og det håber jeg egentlig ikke at hr. Frank Aaen inderst inde er modstander af.
Så hvis det er ordvalget, håber jeg, at vi under udvalgsarbejdet også kan få overbevist hr. Frank Aaen, så et stort flertal i Folketinget kan vedtage lovforslaget her.
Jacob Jensen (V), 2008-11-07:
Som ved det forrige lovforslag er der også her tale om et ganske teknisk lovforslag med en række mindre justeringer og præciseringer, denne gang i reglerne om omlægning af pensionsskattesystemet, som blev gennemført i 2007.
Derudover indeholder lovforslaget her også et alternativ, en valgfri opgørelsesmåde, som man kan benytte i forhold til det skattepligtige afkast af pensionsordningerne i pensionsinstitutter.
Ændringerne i 2007 skal jeg lige dvæle lidt ved, for det er ligesom det, der er udgangspunktet for lovforslaget her.
De blev gennemført som følge af en dom ved EF-Domstolen, for efter de tidligere gældende regler var det alene pensionsordninger, som var oprettet i danske livsforsikringsselskaber eller pensionskasser og pengeinstitutter, som var omfattet af skattebegunstigelse.
Reglerne om pensionsbeskatning blev derfor i 2007 ændret, så bl.a. også pensionsordninger, der var oprettet i EU- eller EØS-lande, blev omfattet.
Med forslaget sker der så en del andre tekniske ændringer, som bl.a. skal rette op på det forhold, som ikke var tiltænkt i 2007-lovgivningen.
Det var f.eks. ikke tilsigtet at fritage visse pensionsordninger fra pensionsbeskatning ved at omlægge skattepligten fra individ- til institutniveau.
Det vil der så også med forslaget her blive ændret på.
For Venstre er det selvfølgelig helt afgørende, at vores pensionsskattesystem først og fremmest virker efter hensigten, og at der også er et fornuftigt værn mod skatteunddragelse, hvor selv mindre præciseringer af sådan lidt mere teknisk karakter, som vi her er vidne til, faktisk også kan have en potentiel stor effekt, hvis ændringerne ikke blev vedtaget, og det håber vi så, at de bliver.
Venstre støtter i hvert fald forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2008-11-07:
Loven fra sidste år sikrede jo bl.a., at folk, som kom hertil udefra, bedre kunne finde ud af, om de havde ret til at få et skattefradrag, hvis de havde pensioner med hjemmefra.
Det skulle de selvfølgelig have mulighed for.
Det manglede da bare andet.
Men vi må jo så også erkende, at loven kom meget hurtigt i stand, den blev hastet hurtigt igennem Folketinget, fordi EU dømte imod den gældende lovgivning, og det er jo også tydeligt nu, at der manglede nogle justeringer, som vi nu retter op på.
Jeg vil så sige, at så sent som i går eftermiddag fik vi jo en skrivelse i udvalget fra bl.a. PFA Pension, der peger på en problemstilling med PAL-beregningen.
Det vil jeg gerne have nærmere belyst under det kommende udvalgsarbejde, så vi forhåbentlig også finder en løsning på den problemstilling, som de rejser i deres høringssvar.
Men vi Socialdemokrater går positivt ind i arbejdet med lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-07:
De to foregående ordførere har allerede været inde på, at der her er tale om en opfølgning på allerede eksisterende lovgivning, der blev vedtaget her for godt et år siden, nemlig aftalen mellem næsten alle partier her i Tinget om at lave pensionsbeskatningloven om, sådan at også udenlandske pensionsopsparinger kan opnå et fradrag.
Det er rigtigt, at vi, dengang vi lavede loven, var under et vist tidspres, og derfor er det så også helt fint, at man så her bagefter kommer og får rettet nogle løse ender til, som åbenbart er opstået, fordi det gik lige hurtigt nok dengang for godt et år siden.
I det store og hele bakker Dansk Folkeparti op om lovforslaget her.
Det virker som ganske fornuftige justeringer, der foretages her med lovforslaget, som jo er ganske teknisk og er en net sag på 100 sider, så jeg skal ikke stå og gennemgå al teknikken heroppe fra talerstolen.
I Dansk Folkeparti har vi også hæftet os ved, at der er kommet nogle høringssvar, også af kritisk karakter, og dem tager vi da, vil jeg sige, selvfølgelig meget alvorligt.
Det vil vi meget gerne dykke ned i i løbet af udvalgsbehandlingen, så vi kan nå frem til en model, som kan stille alle parter tilfredse.
Men vi går i bund og grund ind for lovforslaget her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Tak for det, formand.
Det Konservative Folkeparti kan også støtte dette lovforslag.
For Det Konservative Folkeparti er kamp mod terror noget helt centralt.
Vi skal selvfølgelig ikke unødigt belaste borgere, virksomheder og institutioner med regler og krav, når det gælder terrorbekæmpelse.
Men vi skal heller ikke tage chancer med folks sikkerhed, og det er regeringens handlingsplan på terrorområdet jo et godt udtryk for.
Lovforslaget handler om at sikre farlige stoffer mod tyveri og misbrug, som kan skade andre.
Man pålægger virksomheder og institutioner, at de i situationer, hvor de håndterer gifte, skal udpege personer, der er ansvarlige for opbevaringen, og lovforslaget giver mulighed for at stille krav til laboratorier om at foretage lagerstyring af gifte, altså konkrete og relevante tiltag, som sikrer nationen bedst muligt i kampen mod terror.
For os er det helt centralt, at vi passer godt på Danmark.
Man kan jo sige, at vi vel egentlig også er de nærmeste til det, så grundlæggende falder forslaget helt i tråd med Det Konservative Folkepartis ønsker om at sikre borgerne den bedst mulige tryghed og stabilitet og sikre myndighederne de bedst mulige redskaber i kampen mod den internationale terrorisme.
Forslaget indeholder også et andet element, som vedrører pesticider og andre stoffer.
For os er det væsentligt, at vi sikrer en hensigtsmæssig administration af de her ting, uden at vi går på kompromis med hensyn til miljø og sundhed, og i forbindelse med dette lovforslag er vores vurdering helt klart, at der er tale om nogle mindre justeringer.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-11-07:
Vi behandler her forslag til ændring af pensionsafkastbeskatningsloven.
Dette ord, pensionsafkastbeskatningsloven, er rigeligt et af de grimmeste ord, der findes på dansk.
Det er sådan set ikke upræcist, det angiver meget nøje, hvad det handler om, men det er sprogligt meget grimt og kluntet.
Men det er jo ikke Nobelprisen i litteratur, det her handler om, det er skattelovgivningen, og vi må så tage grimheden med.
Forslaget her er en opfølgning på den omlægning af pensionsbeskatningen, som blev gennemført til sidst.
De omlægninger, der her er tale om, ser sådan set fornuftige nok ud.
Der er en række høringssvar, som vi selvfølgelig skal behandle seriøst i Skatteudvalget for at se, hvor meget kød der er på indvendingerne, men vi har en positiv holdning til selve forslaget som opfølgning af den ændring, der blev lavet sidste år.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Ændringen af havmiljøloven omfatter lovforslag om justeringer på en række områder, og hovedformålet med lovforslaget er at udpege særlige nødområder for skibe på havet og i havnene.
Med lovforslaget skal vi leve op til vores forpligtelser i forhold til EU-regler, og planen er, at loven skal træde i kraft den 1. januar.
Indledningsvis har lovforslaget som sagt til formål at udpege nødområder.
Dertil har lovforslaget til formål at udarbejde planer for håndtering af skibe, som har brug for nødassistance.
Blandt høringssvarene til den første del af lovforslaget har man kunnet fornemme en vis usikkerhed om de omkostninger, som havnene potentielt kan hænge på, hvis staten pålægger dem at hjælpe et skib, der har brug for assistance.
Derfor indeholder lovforslaget et forslag om, at staten kan stille sikkerhed i forhold til havnenes omkostninger, hvis det pågældende rederi ikke selv har mulighed for det.
Herudover indeholder lovforslaget en række justeringer af gældende regler for havmiljøområdet, herunder muligheden for at uddelegere syn og inspektion af skibe samt udvidelse af håndhævelse af straffebestemmelserne i havmiljøloven, som kan bidrage til at reducere udslippet af partikler og svovldioxider, SOx'er, fra skibene.
Ligeledes omfatter lovforslaget en lille justering af de eksisterende regler om vilkår for optagning af havbundsmateriale.
Her placeres myndighedsansvaret hos kommunerne, hvor det før var delt mellem statslige miljøcentre og kommunerne.
Afslutningsvis indeholder lovforslaget et forslag om at indføre en forældelsesfrist på 5 år for overtrædelse af havmiljøloven.
Formålet er, at bestemmelserne om forældelse således kommer i overensstemmelse med flere andre love på miljøområdet.
Alt i alt indeholder dette lovforslag en række forbedringer af eksisterende love, ensretninger og opstramninger.
Derfor kan Venstre støtte forslaget, og jeg skal meddele, at Liberal Alliance også støtter forslaget.
Torben Hansen (S), 2008-11-07:
Socialdemokratiet synes, det er vigtigt, at der nu skabes hjemmel til de nødvendige nødområder for skibe, nødområder, som er vigtige, og som jo også langt hen ad vejen de facto mere eller mindre er taget i brug.
I forhold til nødområderne er udarbejdelse af nødområdeplanerne vigtig, ikke kun i forhold til beredskabet, hvilke muligheder der er, og hvad der mangler osv., men også i forhold til de natur- og miljømæssige forhold i nødområderne.
Socialdemokratiet er meget optaget af, at naturog miljødelen, når der ikke er tale om en akut havarist, så også lægges til grund for beslutningen.
Jeg synes, det er vigtigt at betone det, for det fremgår af høringsnotatet, at Søværnets Operative Kommando kan lægge de miljømæssige konsekvenser til grund, men ikke skal.
Det tror jeg er vigtigt at vi får kigget på i udvalgsarbejdet.
Jeg har også tidligere stillet spørgsmål om havmiljøloven og kommunernes forpligtelse i den forbindelse, når det gælder oprensning efter en konkret forurening på stranden.
I forhold til afsnittet om opgravet bundmateriale kan det sådan set sagtens læses sådan, at der er et overlap imellem miljøbeskyttelsesloven og havmiljøloven.
Så langt, så godt.
Socialdemokratiet vil dog også i det kommende udvalgsarbejde kigge nærmere på forslagets ordlyd og bemærkninger, da vi er meget optagede af, at det her absolut ikke på nogen som helst måde må føre til et lavere beskyttelsesniveau med hensyn til sedimenter i havnene.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, men vi vil i udvalgsarbejdet kigge nærmere på såvel klapningsdelen som beredskabsplanerne for nødområderne.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Tak for det.
Som det er sagt før, drejer det sig om nødområder, og jeg er enig i det, den forrige taler også var inde på, om, hvorvidt man fra statens side kan sige, at man bare kan stille sikkerhed.
Selvfølgelig skal man stille den sikkerhed, som vi ser det.
Det er jo klart, at man så eventuelt må gå tilbage til de skibe, som kommer i problemer og har brugt det, og afkræve dem det, det koster at bruge det.
Jeg mener bare, at man må være helt seriøs og sige, at kommunerne selvfølgelig ikke skal belastes af, at de finder ud af fra EU’s side, at der skal oprettes sådan nogle nødområder.
Det er sund logik.
Vi vil gerne være med til at sikre dem, men selvfølgelig skal det ikke være en økonomisk belastning, som man ikke kan overkomme i de enkelte kommuner.
Så det er vi meget med på.
Vi er også glade for, at man jo lærer af de erfaringer, man får rundtomkring, når vi har haft de her uheld.
Vi har set uheld i Frankrig.
Kunne man gøre noget der?
Er der noget af det, vi kan forhindre i fremtiden, er det selvfølgelig det, vi skal gøre ved netop at have de her områder.
Derfor må vi sige, at når vi har Søværnets Operative Kommando inde over, er det nok noget af den bedste ekspertise, vi samtidig trækker på her, og det er vi meget positivt stemt over for.
Så var der det med havbundsmaterialet.
Man kan sige, at når der er nogle uklarheder på det område, skal vi jo selvfølgelig rette op på det.
Der er vi selvfølgelig også villige til at se på, hvordan vi får rettet op på det her.
Så der er sund logik i det, der bliver skrevet i lovforslaget her, men med hensyn til det med, at man laver nogle forældelsesfrister på 5 år, vil jeg sige, at vi nok er nødt til at se lidt på det i forhold til alle mulige andre miljøbeskyttelseslove.
Hvorfor lige en forældelsesfrist på det her område?
Jeg synes i hvert fald, at det er vigtigt, at man ikke bare håber på, at tiden går, og så bliver alting glemt, men at man også kommer til at stå til ansvar for de ting, man påfører miljøet.
Men ellers er vi positive, og vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Lovforslaget har til formål at få udpeget nødområder til havs.
Forslaget er en implementering af artikel 20 i det såkaldte overvågningsdirektiv.
SF er meget tilfreds med, at de allerede eksisterende straffebestemmelser også kommer til at omfatte udledninger til luften.
Da vi jo ikke ligefrem har små problemer med luftforurening i Danmark, synes vi, det er godt, at der dog på dette lille område bliver gjort en lillebitte smule for luftforureningen.
Så med Socialdemokraternes bemærkninger støtter SF forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Det er altid væsentligt, at vi sikrer de rette rammer, og jeg synes, at dette lovforslag med de mange elementer, som det rummer, er udtryk for det.
Det er jo selvsagt noget helt centralt, at vi nu endegyldigt, man kan også sige langt om længe, får udpeget nødområder for skibe på havet og i havnene, og at der bliver udarbejdet detaljerede planer for håndtering af skibe, der har behov for assistance.
Derfor synes jeg også, at en ting, som jeg vil fremhæve i forbindelse med det her lovforslag, er, at man fra statens side går ind og stiller en sikkerhed for havnene, hvis de skulle komme i den situation, at der var et rederi, som var økonomisk skrantende.
Så ville havnene ikke blive pålagt ekstraordinære omkostninger i forbindelse med dette lovforslag.
Det synes jeg er en god balance i tingene, og det er også en god sikkerhed, som vi dermed giver Danske Havne.
Et andet væsentligt element er selvfølgelig hele spørgsmålet om de særlige beskyttelsesområder på havet, også kaldet Natura 2000-områderne, og at vi selvfølgelig ikke går på kompromis med de miljømæssige hensyn, der skal tages i disse områder.
Vi mener, at udpegningen af nødområder efter det her lovforslag sagtens kan lade sig gøre, og fra konservativ side vil vi egentlig også mene, at det skal kunne lade sig gøre, at vi tager de naturlige hensyn, og vi føler os egentlig også beroliget ved, at de hensyn tages i de nødområdeplaner, der skal udarbejdes i den her forbindelse.
Så er vi utrolig glade for - og det er noget, jeg hører mange andre ordførere hæfte sig ved - at der også er nogle initiativer i forbindelse med håndhævelsen af reglerne om luftforurening fra skibene.
For det er jo helt grundlæggende, at miljøsyndere ikke skal slippe nemt omkring de her ting.
Det er et tiltag, som er til gavn for både miljø og sundhed, og jeg synes også, at det signalmæssigt i forhold til IMO er noget helt centralt, som vi fra dansk side sender her.
Vi ved, at der ligger meget, meget store udfordringer i at få søfarten med i en international aftale - også i forhold til en eventuel aftale i København i 2009 om klimaet og om nedbringelse af CO2-udslippet.
Nu synes jeg måske, det er et beskedent signal, men dog et signal fra dansk side om, at det her er noget, vi tager alvorligt.
Men vi støtter lovforslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-07:
I Det Radikale Venstre er vi grundlæggende positive over for det lovforslag, der ligger her.
Det er vores vurdering, at det alt andet lige betyder, at man vil kunne opnå en bedre beskyttelse af havmiljøet, hvilket naturligvis også er sigtet med lovforslaget.
Der er en række tilfælde, hvor man også kan sige at der er brug for det, og derfor er vi tilfredse med, at der nu bliver forsøgt taget hånd om de situationer, ikke bare med hensyn til nødområder til havs, men også for den sags skyld i forhold til at kunne søge havn og bringe løsninger på eventuelle miljøtruende situationer.
Vi er i den forbindelse glade for, at begge regeringspartier har tilkendegivet, at man vil sikre, at der ikke på nogen måde skabes en situation, hvor kommunerne eller havnene direkte eller indirekte kommer i økonomisk vanskeligt håndterbare situationer, ved at der stilles en form for statsgaranti.
Vi mener så til gengæld, at det - for vores vedkommende i al fald - er en forudsætning, at den sikkerhed også er hundrede procent til stede juridisk.
Nu har vi så hørt det her fra talerstolen i dag, og vi vil også i udvalgsarbejdet sikre os, at det bliver tilkendegivet, at kommunerne og havnene holdes skadesløse.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Med dette lovforslag fastsættes hidtidige gebyrer på landindvinding i lov.
Vedtagelsen af lovforslaget vil betyde, at der opkræves en afgift pr. kubikmeter vand på 30,50 øre til statslige og kommunale opgaver med drikkevandsbeskyttelse.
Tidligere kortlagde amterne drikkevandsinteresserne og udarbejdede indsatsplaner samt finansierede opgaverne ved at opkræve gebyrer hos vandværker og virksomheder.
Efter kommunalreformen blev dette arbejde delt mellem kommunerne og staten.
Staten skal have løst opgaven inden 2015, og kommunerne skal være færdige med indsatsplanlægningen i 2017.
Dertil kommer, at det i fremtiden er SKAT, der er opkrævningsmyndighed.
På den måde bliver afgiften en del af et nationalt samlet afgiftssystem.
Samtidig er der i lovforslaget lagt vægt på forenklingsmuligheden ved omlægningen fra gebyr til afgift.
Hvor reglerne tidligere var komplicerede og åbnede for fortolkninger, tilstræbes der i det nye regelsæt forenklinger og præciseringer af, hvem afgiften tilfalder.
Herudover præciseres i lovforslaget samkøring af viden og vurderinger ved udarbejdelse af materiale i forbindelse med udarbejdelsen af vandplaner.
Lovforslaget vil betyde, at regler for afgiften - hvem der skal indkræve, og hvem der skal betale - bliver meget tydeligere.
Venstre støtter forslaget, og jeg skal også her meddele, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Jeg vil stille hr. Eyvind Vesselbo et spørgsmål.
Nu har vi jo godt nok hørt om det her med DUT-princippet, som der er lagt op til i forslaget her.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Nu er det jo sådan, at der er en aftale mellem staten og kommunerne om at bruge DUT-systemet, altså at man giver tilskud til kommunerne på den måde, DUT-systemet er bygget op på, og det støtter vi.
Men det er klart, at der kan være områder, hvor det virker ulogisk, at man gør det på den måde, og derfor vil jeg meget gerne være med til at drøfte spørgsmålet, hvis kommunerne siger, at de godt vil med ind i sagen og godt vil drøfte muligheden for at lave om på lige netop det område.
Hvis kommunerne tager initiativet, synes jeg da, det ville være en overvejelse værd at tage drøftelsen og se, om vi kan finde en anden løsning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-07:
Jeg vil gerne stille ordføreren to spørgsmål.
Det ene er, hvordan De Konservative stiller sig til en deling af det her forslag.
Det Konservative Folkeparti har tidligere udtrykt, at de ønsker mere orden i lovgivningen herinde fra Folketinget.
Ville det så ikke være oplagt med en opdeling af det her forslag?
Kunne Det Konservative Folkeparti ikke støtte op omkring det?
Den anden del er, at ordføreren i sin tale lægger meget vægt på, at han vil beskytte borgerne og gøre det godt for befolkningen.
Så stiller jeg mig meget undrende over for, at Det Konservative Folkeparti kan støtte, at man med hensyn til pesticider kan acceptere, at revurderingerne forlænges helt op til 19 år, når vi ved, at vi ofte får ny viden, som gør, at vi kan erstatte nogle af de farlige pesticider med mindre farlige pesticider.
Så vil jeg sige: Hvordan tror Det Konservative Folkeparti befolkningen føler, når de oplever, at de går ned i deres supermarked og finder pesticidrester i deres frugt og grønt, og Det Konservative Folkeparti alligevel ikke vil være med til at sørge for, at de stoffer bliver revurderet, så det måske eventuelt kunne blive mindre farligt?