runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg synes sådan set, at jeg også startede med at svare på det og konstaterede, at det da altid er vigtigt, at vi har et uddannelsessystem, som især er afpasset til, at vi opprioriterer uddannelser på områder, hvor vi ved der bliver behov.
Men jeg har lidt svært ved at se, hvordan det er aflønningen af folk, som tager en uddannelse, der nu pludselig skal være løsningen på at få folk til at tage en uddannelse.
Jeg mener, at det er en helt forkert vej at gå, at vi skal til at bruge alle samfundets ressourcer på at aflønne dem, der tager en uddannelse.
Jeg synes i højere grad, at vi skal bruge pengene på at øge kvaliteten i uddannelsessystemet, hvad vi også gør.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-29:
Er det sundhedsvæsenets skyld, at ordføreren overhovedet ikke hører, hvad det er, der bliver spurgt om?
Jeg spurgte helt konkret: Der mangler 1.400 sygeplejersker, samtidig med at regeringen afviser flere hundrede, der gerne vil være sygeplejersker, og som opfylder kravene.
Hvorfor gør man ikke noget ved det?
De står udenfor og kan ikke komme ind.
Jeg spurgte, hvorfor man ikke giver de voksne, der gerne vil ind og være SOSU-hjælpere, en voksenelevløn.
Hvorfor aflønner man ikke anstændigt?
Det er selvfølgelig, fordi kommunerne ikke har råd til at gøre det, og fordi der er loft over, hvor mange pladser der kan fås.
Hvorfor svarer ordføreren ikke ærligt på de to konkrete spørgsmål i stedet for at svare på alt muligt andet?
Det er da ganske enkelt, se at komme i gang.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg synes da, at det hele tiden er en vigtig diskussion, at vi sikrer, at vi uddanner og især uddanner til, hvor vi ved der er behov for arbejdskraft.
Det synspunkt gælder helt overordnet uddannelsessystemet.
Jeg vil så sige, at jeg synes, det er en lidt pessimistisk tilgang, som flere af dem, der har spurgt mig i dag, har til det faktum, at der er 200.000, der går på pension, for man antager i det regnestykke, at der ikke er nogen i de nye årgange, der kunne tænke sig at arbejde i den offentlige sektor.
Det tror jeg nu er noget pessimistisk.
Jeg er sikker på, at der vil være store dele af de nye ungdomsårgange, som vil søge til, så netto er det jo ikke 200.000, vi kommer til at savne.
Det er jeg helt sikker på.
Men det, jeg anerkender, er jo bare, at vi selvfølgelig har en udfordring i, at det er store årgange, der går på pension, og de mindre årgange, der træder til i den anden ende.
Så det er en udfordring, vi ved er der.
Og der synes jeg, at man også må have respekt for, at vi anerkender, der er en udfordring.
Vi har sat et arbejde i gang om, hvordan vi kan komme med konkrete forslag, der øger den her kvalitet.
Så det er ikke i dag, jeg kan stå og afsløre, hvad det er, regeringen konkret på alle områder vil med kvalitetsreformen, for jeg ved det simpelt hen ikke.
Det er en proces, der er i gang.
Vi er i dialog med folk.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-29:
Vi ved, at der kommer til at mangle i hvert fald 200.000 i den offentlige sektor som følge af den demografiske udvikling.
Vi havde en forespørgsel til regeringen om, hvordan den ville sørge for, at der kommer sundhedspersonale nok i fremtiden.
Det eneste, regeringen har en plan for, er, hvordan man afviser sygeplejestuderende, der gerne vil ind i faget.
Man afviser flere hundrede hvert år på grund af kapacitetsproblemer og økonomi.
Et andet eksempel er fra Århus, hvor der er et problem – og det er samtlige danske kommuner, der har det problem – med at tilbyde voksenelevløn til de SOSU-hjælpere, som i fremtiden skal ind.
Der er ansøgere nok, men man giver anstændigvis ikke de folk, der er forsørgere og voksne, en ordentlig elevløn for at komme i gang med en uddannelse, hvor der efterfølgende er statsgaranti for et job, og det er folk, vi mangler.
Hvorfor gør man ikke noget ved det?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg mener sådan set ikke, at jeg skal stå her fra talerstolen og forhandle løn med grupper i kommunerne.
Det tror jeg også at de kommunale ledere eller KL vil takke pænt nej til at jeg begynder på.
Det må være arbejdsgivere og lønmodtagere, der forhandler overenskomst, sådan skal det være.
Jeg synes sådan set også, at der er utrolig mange ting, man kan gøre, som ikke koster penge, og det er jo også det, vi har fokus på nu.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, er det ikke sådan, at vi i Venstre er så naive, at vi tror, at alt kan gøres, uden at det vil koste noget.
Men det må vi jo forholde os til, når vi ser, hvad det er for konkrete forslag, der kommer.
Kommunerne ved i hvert fald, at hvis vi sender forslag på gaden, som kommer til at koste dem penge, så får de også penge med til dem.
Arne Toft (S), 2007-03-29:
Hvis hr. Peter Christensen læser referatet, så vil han også kunne læse deri, at jeg sagde, at jeg ikke tror på det.
Men jeg vil gerne sige, at det er ministerens forslag, og så er det da også ministeren, der, hvis man kan finde ud af, at der er sket nogle skævheder, går ind og retter i forslaget.
I øvrigt sagde hr. Peter Christensen, at de mindre kommuner ikke kunne løse opgaverne.
Jeg har selv været borgmester i en lille kommune, og det har vores formand også.
Jeg vil godt have at vide, hvilke opgaver vi ikke kunne løse.
Jeg kan ikke mindes nogen.
Hr. Peter Christensen sagde i sin ordførertale, at man skulle behandle de ansatte bedre ude i kommunerne, for så ville man også kunne få mere arbejde ud af dem.
Så nævner hr. Peter Christensen, at man måske kunne få dem til at arbejde længere tid.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg kan i hvert fald rolig give den forsikring, at hvis der er lavet noget forkert, ændrer vi det til det rigtige, men det ændrer sådan set ikke ved, at hvis der er nogle, der har fået for meget, så må KL jo også komme og fortælle os, hvem det er.
Vi kan jo ikke lave en aftale med kommunerne under et, og det så er os, der bagefter skal ud at finde ud af, hvem der fik for meget, og hvem der fik for lidt.
Det er en del af det aftalesystem, der ligger, og vi vil naturligvis lytte – og jeg er sikker på, at regeringen også vil lytte til det under de kommende økonomiforhandlinger – hvis kommunerne kommer med et synspunkt om, at de har problemer med at få allokeret de penge, der er aftalt, ud til de rigtige steder
Så må vi jo finde nogle løsninger på det.
Men det må altså være kommunerne, der kommer, og ikke omvendt.
Jeg har mange gange stået her i salen og er blevet angrebet for det modsatte, så jeg vil gerne kvittere og sige tak for, at der dog findes én socialdemokrat, der anerkender, at vi har givet flere penge til offentlig velfærd.
Arne Toft (S), 2007-03-29:
Jeg synes, det er vigtigt, at hr. Peter Christensen, når han kommenterer noget, så også gør det færdigt og kommer med resultatet.
Med hensyn til de her forkælede socialistiske ballademagere, som var ude i et ærinde, som ikke passede ind, viste det sig ikke, at de i rigtig mange af de nye kommuner fik medhold, i og med at man gik ind og afskaffede de foreløbige besparelser og reelt vendte tilbage til det serviceniveau, man havde tidligere?
Det skete i alt fald i min kommune, det skete i Aalborg Kommune, det skete i Vestsjællands Kommune, og jeg kan nævne mange flere kommuner, det skete i.
Hr. Ole Vagn Christensen snakkede om kommunernes økonomi.
Jeg har da hørt herinde, at en minister, som jeg endda tror var økonomiministeren, ærligt sagde: Jamen vi må da erkende, at kommunerne har fået, hvad de har krav på.
Det kan jeg tvivle på, men lad os så sige, de har det.
Så må vi da erkende, at nogle kommuner måske har fået for meget og andre så har fået for lidt.
Der synes jeg jo, at vi har en forpligtelse til i Folketinget at få udlignet det.
Det gør KL ikke, og KL repræsenterer jo alle kommuner.
Der går de ikke ind.
Vil hr. Peter Christensen ikke være med til at gå ind og få det ændret, hvis der er lavet noget forkert?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jamen vi er jo sådan set fuldstændig enige om, at udfordringen netop er at skaffe hænder nok.
Derfor kan jeg kun gentage det, jeg har sagt tidligere: at vi nu har sat en proces i gang, som også går ud på at se på, hvordan vi kan få frigivet mere tid til den enkelte offentligt ansatte til det, som må være kerneopgaven.
Det er jo en positiv ting at få nedbragt sygefraværet.
Det må være en dagsorden, vi alle sammen kan enes om.
Først og fremmest bliver der mere tid til at give en god service til f.eks. de ældre, men det gør jo også, at det bliver mere behageligt at være kollega på en arbejdsplads.
For vi ved jo godt, hvad der sker, når der er nogle, der melder sig syge, nemlig at de medarbejdere, som ikke meldte sig syge, skal løbe endnu hurtigere.
Så jeg synes, det ville være en enorm positiv dagsorden at kunne enes om, som også ville være et svar på, at man ikke – hvis det skulle ske – kan erstatte alle de offentligt ansatte, som går på pension.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-29:
Når man ikke svarer, er det selvfølgelig også en form for et svar.
Jeg kan forstå, at regeringen ikke har et eneste forslag til, hvordan vi sikrer, at de 200.000, der forlader den offentlige service inden for de næste 10 år, bliver erstattet.
Men det må så være op til de ansatte, siger hr. Peter Christensen.
Jeg kunne godt tænke mig så at spørge hr. Peter Christensen, hvad hans holdning mere grundlæggende er til, hvor mange offentligt ansatte der skal være.
Er det sådan, at Venstre går ind for, at de 200.000, der forlader det offentlige arbejdsmarked inden for de næste 10 år, skal erstattes, at der ikke skal være færre offentligt ansatte, men at der tværtimod skal være flere offentligt ansatte?
Vil hr. Peter Christensen give mig ret i det, eller mener hr. Peter Christensen, at der skal være færre offentligt ansatte?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Med hensyn til kvalitetsreformen er man nødt til at respektere den proces, der er sat i gang.
Det ville jo være bemærkelsesværdigt, hvis jeg på nuværende tidspunkt kunne løfte sløret for alle de konkrete initiativer, vi vil tage, når vi er midt i en proces, hvor vi med diverse aktører diskuterer gode ideer til, hvordan vi kan nå det resultat, vi er enige om.
Så svaret er nej.
Jeg kan ikke løfte sløret for det, fordi vi er i dialog med organisationer og borgere for at høre, hvordan vi kan forbedre forholdene.
Når vi har fået de input, vil regeringen, som også finansministeren var inde på, komme med en konkret pakke omhandlende, hvad den mener der skal til.
Til den tid må vi så tage en god debat om, hvorvidt det er de rigtige forslag.
Det er jeg sikker på at det vil være, og jeg er også sikker på, at Enhedslisten vil være skeptisk.
En af de ting, der skal være med i kvalitetsreformen, er jo, at vi får sat i system, at man også giver plads til at få medarbejdernes ideer frem.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-29:
Jeg fik ikke noget svar på, hvordan vi sikrer, at der er hænder nok, at der er flere hænder, end der er i dag, til at sørge for, at de gamle og de syge og børnene får en ordentlig service.
Hr. Peter Christensen nåede så langt som til at erkende det faktum, at der i løbet af de næste 10 år er 200.000 mennesker, der forlader den kommunale service – 200.000 mennesker, der forlader den, og vi har behov for flere.
Har regeringen og hr. Peter Christensen bare ét svar på, hvordan vi sørger for, at der i fremtiden er hænder nok, i og med at vi er bekendt med den udvikling, at der er folk, der forlader den offentlige service.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Til det første om udlicitering vil jeg sige, at vi har en klar tro på, at man sagtens vil kunne nå de 25 pct., som i øvrigt er aftalt med kommunerne, og som de selv siger de kan nå.
Hvorfor?
Fordi vi nu har fået større og stærkere kommuner, hvilket gør, at der er flere ressourcer til også at få beskrevet de her opgaver og få dem sendt i udlicitering.
Der er også et praktisk forhold.
Før havde vi meget små kommuner, og så var det tit meget vanskeligt at sende opgaver i udbud, fordi opgavernes omfang og størrelse var for lille til, at private firmaer overhovedet ville beskæftige sig med dem.
Det har vi nu fået løst, ved at der er kommet større enheder.
Vi bruger løbende flere penge år for år på at forbedre sundhedskvaliteten, og jeg har meget svært ved at se, hvordan det skulle bliver dyrere for amterne, at vi nu giver den her mulighed til borgerne for, at de, hvis de har ventet mere end 1 måned, kan søge hen og blive behandlet på et alternativt sygehus.
Lene Hansen (S), 2007-03-29:
Nu kan man godt høre, at ordføreren måske ikke har været lokalpolitiker.
Jeg har siddet og beskrevet tilbud til ældreomsorg, og jeg ved, at uanset hvor meget man er inde i den ydelse, man leverer, tager det altså tid at få det ned på papir og få beskrevet det så minutiøst, som en udlicitering kræver.
Så jeg synes, det er lidt flot at sige, at det bare er noget, som man må tage ind i det arbejde, man gør i forvejen.
Et andet område, som jeg kan godt kan være lidt bekymret for, er sygehusområdet, hvor man jo nu siger at der højst må være 1 måneds ventetid.
Det vil jo uden tvivl betyde, at det offentlige sygehusvæsen skal bruge rigtig mange flere penge på at henvise til den private sektor.
Vil regionerne blive kompenseret for de mange ekstraudgifter, det vil betyde at benytte sig af private tilbud?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
En ting, man kan være helt sikker på, er, at det ikke er pædagoger, der kommer til at miste tid på børnepasningen, og at det ikke er ansatte i ældreplejen, det kommer til at gå ud over.
Nej, det er det administrative personale i kommunerne, der skal beskrive de opgaver – som en del af den ledelsesopgave, der i forvejen er, nemlig at finde ud af, hvad det er for et serviceniveau, man har i kommunen, og hvad det er, man ønsker at give.
For en kommune, som har beskrevet omhyggeligt, hvilken service de tilbyder, er det jo ikke svært at teste visse opgaver på pris og få dem udliciteret.
Men det er klart, at hvis man ingen anelse har om, hvad det er, man leverer til borgerne, og skal starte på det niveau, så kan det give nogle problemer.
Det er mit indtryk, at man har fået rettet op på det rigtig mange steder, så man rent faktisk konkret ved, hvad det er, man tilbyder kommunens borgere.
Og det er jo forudsætningen, synes jeg, for at kunne være politiker.
Lene Hansen (S), 2007-03-29:
Ordføreren siger, at nu kan medarbejderne ude i kommunerne endelig komme til at passe deres arbejde.
Jeg kan da kun tilslutte mig det fromme ønske, men jeg kan godt have mine tvivl, når man nu ved, at Venstre og dermed regeringen har et ønske om, at kommunerne nu skal til at hæve udliciteringsgraden fra 20 pct. til 25 pct.
Er det noget, man kan regne med at kommunerne bliver kompenseret for i den kommende aftale?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Når regeringen har været til forhandlinger sammen med KL og fundet frem til en økonomiaftale de år, vi har bag os, og det kommende, så aftaler man jo, da man ved, at der vil komme et pres for flere udgifter, hvor man ønsker der skal være en stigning i den offentlige service, og så aftaler man nogle overordnede økonomiske rammer, og de bliver fordelt ud mellem kommunerne.
Det system har jeg meget svært ved at se hvordan vi kan erstatte, medmindre man skal til at aftale med hver enkelt kommune.
Jeg mener, det er at foretrække, at vi har det kollektive aftalesystem.
Jeg hører sådan set heller ikke kommunerne bede om noget andet.
De ønsker egentlig, at vi skal fortsætte på den samme måde, og det siger jeg så at jeg mener vi kan.
Men det kræver så også, at kommunalpolitikerne står til ansvar for de aftaler, vi har.
Det nytter ikke noget, at vi kommer i en situation, hvor det, hver gang en kommune øger velfærden, er dens ansvar, men hvor man, hvis der skal skæres ned, giver regeringen skylden.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-03-29:
Hr. Peter Christensen svarer jo ikke på mit spørgsmål og heller ikke på det, som er blevet erkendt i forbindelse med aftalernes indgåelse.
Jeg synes, det er en smart måde at gøre det på med først at stå her og hænge BUPL ud og hænge alle mulige andre ud og så ikke erkende, at man selv har været med til at skabe nogle situationer i hvert fald i Thy, når det drejer sig om, hvad man har af muligheder for at kunne gøre brug af den udligningsreform, der var lagt frem.
Jeg har ikke stået her og talt om, at der ikke kan indgås en samlet aftale, men derfor kunne nogle af aftalekomplekserne være, at man erkendte, at man her havde skabt et problem, som man også skal finde løsningen på, for hvad skulle meningen ellers være med en udligningsreform, hvis det var at sende det ud i skattelettelser?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Der er ingen, der er i tvivl om, at hr. Ole Vagn er en god ambassadør for Thy.
Men jeg er nu ikke sikker på, at der helt er dækning for, at vi ikke skal lave aftale med Kommunernes Landsforening, i Socialdemokratiet.
Det har jeg ikke hørt før.
Så jeg tror, at hr. Ole Vagn skulle tage en drøftelse med sin kollega om, om Socialdemokratiet ikke fortsat mener, at vi laver en samlet aftale med kommunerne under et, og at det derfor er gennemsnitstal, vi diskuterer.
Det kan aldrig være andet, fordi alternativet, og det er der da også politikere her på Christiansborg der er begyndt at diskutere, er, at man ikke skulle have det kollektive aftalesystem og så skulle ud og lave en økonomisk aftale med den enkelte kommune.
Det mener jeg ikke er at foretrække.
Jeg mener, der er en styrke i det aftalesystem, vi har i dag, men vel at mærke kun, hvis begge parter vil stå ved det, man har aftalt, og stå til ansvar for det, man har aftalt.
Så helt konkret kommer der altså ikke en særskilt forhandling med København og resten af landets kommuner og så Thy, der så skulle møde særskilt op til en enkelt forhandling med finansministeren.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-03-29:
Jeg er en af aktivisterne fra Thy, men jeg er det ikke på grund af BUPL.
Jeg er det, på grund af at vi har fået en udligningsreform, som jo sådan set lagde op til, at vi skulle få rettet op på vores service, men den service fik vi ikke lov til at rette op på.
Der skulle vi sende pengene ud som skattelettelser.
Jeg går ud fra, at når man prøver på at forklare de her gennemsnitstal, sådan som hr. Peter Christensen gør, så er hr. Peter Christensen også enig i, at man ikke kan bruge gennemsnitstal til noget som helst, i hvert fald ikke når vi ser det ud fra en Thyvinkel, og derfor vil jeg godt spørge hr. Peter Christensen: Får vi rettet op på det her forhold ved de kommende forhandlinger, således at vi kan få vores service op på det niveau, hvor den sådan set i virkeligheden hører hjemme med den udligningsreform, der har været lagt frem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Jeg tror på, at borgerne er stået af for længst i den her systemdebat.
Jeg har det jo på den måde som Dansk Folkeparti-mand, at det afgørende for mig ikke er, om en privat får opgaven eller kommunen løser opgaven.
Det er jeg sådan set ret bevidstløs i forhold til.
Det afgørende for mig er: Hvad er det for en service, den enkelte borger får?
Hvad er det for en mad, den enkelte ældre får, hvis man er nødt til at få mad via kommunens system?
Det er jo det afgørende.
Hvad er det for en pleje, man får?
Jeg er da sådan set ret bevidstløs over for, om det er en kommunalt ansat eller en privat ansat.
Det må meget gerne være en kommunalt ansat, der yder det.
Men det, jeg siger, er, at rent logisk synes jeg, at det er fornuftigt, at man spørger til prisen.
For det har vist sig, at det at spørge til prisen gør, at man sandsynligvis betaler det billigste for at få den kvalitet, man gerne vil have.
Og det synes jeg kommunerne har været for ringe til, og derfor synes jeg det er fint, hvis staten sammen med KL kan aftale, at man hele tiden spørger til prisen på stadig flere områder.
Ole Glahn (RV), 2007-03-29:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har da fuldstændig ret i, at prisen selvfølgelig er en vigtig faktor, men i forlængelse af det her, hr. Ole Stavad også sagde, undrer det mig, når hr. Thulesen Dahl selv sidder i en kommunalbestyrelse og kan fortælle her i Folketinget, hvad de har gjort i den kommune på madområdet, at man ikke har tillid til, at de selv finder ud af det i kommunerne.
Kommunerne er jo presset økonomisk og står sådan set i den samme situation, som staten gør.
Men hvorfor skal der påtvinges en lang række økonomiske beregninger, som kommunerne skal bruge en masse arbejdskraft på på et tidspunkt, hvor kommunen måske ikke finder, at der er behov for det?
Og det betyder, at der bliver mindre tid til den primære ydelse, som er serviceydelsen over for borgeren.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg synes da, det vil være naturligt, hvis kommunerne, som jo også er part i de forhandlinger, kommer med helt konkrete eksempler på, hvor de mener der foregår en bureaukratisering, som ikke har nogen effekt, som ikke gavner, og at man tager det med i forhandlingerne og finder resultater.
Men det, jeg bare lytter mig til, er, at man mener, at de tanker, vi har, om, at man skal spørge brugerne, altså borgerne, om de er tilfredse, er unødigt bureaukrati.
Og der kan jeg så bare konstatere at vi er uenige.
Jeg mener ikke, det er unødigt bureaukrati at spørge dem, som det hele handler om, nemlig borgerne, om de er tilfredse med det, de får.
Jeg mener da også, det er en styrke for det kommunale demokrati, at man rent faktisk ved, om det, man går og laver, har den effekt, nemlig at gøre borgerne tilfredse.
Jeg vil gerne være med til at fjerne unødigt bureaukrati, men jeg mener, at det, at man skal kunne dokumentere, om der er en effekt af det, man går og laver, er et fornuftigt stykke arbejde at gå i gang med.
Ole Glahn (RV), 2007-03-29:
Nu går jeg ikke ud fra, at det er Kommunernes Landsforening, der kommer med det forslag.
Jeg går ud, at det er staten, der kommer med det her forslag.
Hr. Kristian Thulesen Dahl gør det til sådan et systemspørgsmål.
Der er da nogle meget afgørende principper i det her.
Er det os her i Folketinget, der skal beslutte, hvordan man indsnævrer handlemulighederne for kommunerne, eller er det kommunalbestyrelserne og de medlemmer, der sidder der, der viser ansvarlighed og lever op til den opgave, som vælgerne har givet dem?
Jeg har fuld tillid til, at de kommunalpolitikere gør det, men det kan jeg være noget i tvivl om om hr. Kristian Thulesen Dahl har.
Og derfor vil jeg spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Mener hr. Kristian Thulesen Dahl, at der ville ske noget ved, at det ikke var aftalt?
Ville kommunerne så ikke selv finde ud af det?
Thor Pedersen (V), 2007-03-29:
Jeg vil starte med at svare fru Karen Klint – det kunne så ligne et svar også til hr. Ole Stavad – at noget af det, hr. Ole Stavad sagde om bureaukrati i forbindelse med udbud, måske var noget, man skulle have lavet for længe siden for at vide, hvad man egentlig selv gør.
En stor del ligger måske i, at man for første gang beskriver, hvad man egentlig selv gør.
Altså, ved en lidt kritisk gennemgang af det, man selv gør i forbindelse med udbud, får man en viden, som man ikke havde før, men som man i virkeligheden burde have haft for længe siden.
Så ved jeg ikke, hvad det er, regeringen egentlig kræver af kommunerne, når man taler om papirgange, for det, jeg forventer der kommer ud af kvalitetsreformen, er også, at kommuner begynder at se på: Hvad er det egentlig, vi bruger af papir?
Hvordan er vores arbejdsgange?
Hvorfor forlanger vi noget konkret på et område?
Hvad beskæftiger man sig egentlig med?
Hvem efterspørger noget, i forhold til hvad der rent faktisk efterspørges?
Det ligger jo i dag i det kommunale selvstyre.
Meningen er også at konstatere, at der i virkeligheden er meget stor forskel på kommunerne.
Der er en utrolig forskel på, hvad kommunerne i virkeligheden får ud af en hjemmehjælpstime.
Der er 50 pct. forskel på den kommune, der gør det bedst, og den kommune, der – i mine øjne altså – gør det dårligst.
I en kommune har man altså som hjemmehjælper 50 pct. mere tid hos den ældre end i den kommune ...