runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2016-02-25:
Tak for det.
I Radikale Venstre tror vi på menneskers frihed til at være den, man vil, så længe man ikke krænker andre.
Vi tror på forskellighed.
Det gælder både, hvilken gud man tror på – hvis ellers man tror på nogen – hvem man forelsker sig i, og hvordan man ser sig selv og sit køn.
Vi er i Radikale Venstre ligesom Socialdemokraterne stolte af at have åbnet for juridisk kønsskifte.
I dag behandler vi så et forslag om at fjerne transseksualisme fra listen over psykiske sygdomme.
Jeg er helt enig i, at det at være transseksuel ikke er en psykisk sygdom.
Det er vi jo heldigvis enige om her i Folketinget.
Til gengæld diskuterer vi så, hvordan vi kommer derhen.
For på den ene side argumenterer nogen for, at bare fordi transseksuelle står, hvor de gør, i systemet, betyder det ikke, at transseksuelle er psykisk syge, og at klassifikationen er en mulighed for at skabe sammenhæng internationalt.
På den anden side føler transseksuelle sig krænket over det, også selv om vi jo har gjort os umage med at sige det.
Det giver diskrimination og praktiske problemer, som er fuldstændig uacceptable.
Som udgangspunkt er jeg betænkelig ved at gå egne veje i Danmark.
Det er min grundholdning, at det i udgangspunktet altid er rigtigt at følge de internationale kriterier, så vi også kan lære af hinanden på tværs af landene.
Omvendt oplever jeg også, at den lovede ændring af WHO-kategorierne er blevet udskudt og udskudt og udskudt.
Omvendt fremhæver Amnesty Frankrig som et af foregangslandene, som de gerne så at vi kopierede.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at blive lidt klogere på den franske model for at finde ud af, om det var noget af det, som vi kunne arbejde videre med.
For i udgangspunktet er vi i Radikale Venstre positive over for forslaget, men ser jo også, at forslaget ikke er gennemarbejdet.
Jeg tror, at Alternativets ordfører selv sagde, at det var en fejl, at det var beskrevet, som at man skulle fjerne de transseksuelle fra kapitlet, fordi vi jo har brug for et bud på, hvor de så skal stå.
Jeg håber derfor, at vi kan finde en løsning på det her i fællesskab i udvalget og se, om vi kan flytte de transseksuelle over i et neutralt kapitel, måske inspireret af Frankrig.
Jane Heitmann (V), 2016-02-25:
Tak for det.
I 2013, mens ordførerens parti var regeringsbærende, skrev vi sammen en betænkning over præcis det samme emne, og jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren stadig væk står ved den betænkning og bakker op om den?
Lotte Rod (RV), 2016-02-25:
Som jeg også sagde her, er afvejningen jo, at vi på den ene side stadig væk er helt enige i, at det bedste er, at vi gør det i fællesskab i WHO, men at vi omvendt også oplever, at det er blevet udskudt og udskudt.
Det er derfor, jeg går ind i udvalgsarbejdet med et ønske om at blive klogere på, hvad det er, Frankrig har gjort, for at se, om vi måske kan gøre noget af det samme.
Derfor har jeg heller ikke lagt mig fast på forhånd, da jeg ikke ved nok om den franske model og jeg netop har fået to forskellige svar.
Jane Heitmann (V), 2016-02-25:
Jeg kan så forstå på ordføreren, at ordføreren er på vej til at bakke ud af den entydighed, som ligger i betænkningen.
Stine Brix (EL), 2016-02-25:
Det er ikke mere hypotetisk, at det kan blive udskudt, end at det allerede er sket fem gange, og at LGBT Danmark, som selvfølgelig sammen med de internationale organisationer på det her område følger forhandlingerne meget tæt, siger, at det, de hører, er, at man faktisk nu taler om udsættelse igen.
Vi ved selvfølgelig ikke, om det sker, men derfor mener jeg bare, det er relevant at forholde sig til.
For det var jo nøjagtig samme forklaring, Venstre kom med for 3 år siden, sidst vi behandlede det her forslag: Lad os vente på WHO.
Så blev det udskudt, og nu står vi her 3 år senere, og så er det blevet udskudt igen.
Skal vi stå her om 3 år og igen vente på WHO, eller er der en grænse for tålmodigheden?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Først vil jeg sige, at jeg ikke tror, at fru Carolina Magdalene Maier har læst den note, som blev udleveret på det lukkede samråd i tirsdags.
I den står der, at der ved en telefonisk kontakt til WHO dels er blevet givet udtryk for, at man vil flytte det til noget, der er ikkestigmatiserende i forhold til kapiteloverskrift, og der står også, at den bedste forudsigelse er, at 2018 er året, hvor det vil ligge færdigt.
Men det er vigtigt for mig som Socialdemokrat at præcisere, at WHO's klassifikationssystem er væsentligt for afstigmatisering af det her område på verdensplan.
Og derfor skal vi ikke lukke øjnene for, hvor væsentligt det er, at WHO taler, og at der arbejdes på den her sag.
Og som jeg ser det, og som jeg har hørt ministeriet fortælle det på det lukkede samråd, så er der en positiv udvikling her, og det er altså rigtigt forstået, at jeg ønsker, at hvis vi følger WHO's klassifikationer, skal vi flytte de her diagnosekoder til et nyt og andet kapitel.
Det er mit mål.
Så derfor er det nu vigtigt i processen at finde ud af, om det her er muligt, samtidig med at vi ikke sætter overstyr, at vi naturligvis gør, hvad vi skal, i forhold til WHO.
Så det er vigtigt for mig at finde ud af, hvad vi har mulighed for at gøre på nationalt niveau.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-25:
Men det er også tydeligt – for jeg har faktisk læst det, der er blevet rundsendt – at det, der er blevet lagt op til fra ministeriets side i forhold til en note, ikke flytter klassifikationen fra kapitel 5, der handler om psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser.
Den bliver i kapitel 5, og det vil sige, at det stadigvæk er stigmatiserende, krænkende og nedværdigende.
Så jeg spørger bare: Hvis vi nu arbejder for et ændringsforslag, som flytter diagnosen fra kapitel 5 og f.eks. til kapitel 21, vil Socialdemokraterne så være med på det, hvis vi prøver at gøre det nu?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-02-25:
Jeg har sagt, at vi skal afprøve alle muligheder for at flytte den danske klassifikation nu, og det er det, vi skal stå sammen om efter i dag.
Det er, fordi udtrykket sex på engelsk kan være stigmatiserende for transpersoner, og derfor kommer det ikke til at fremgå af den nye kapiteloverskrift, som det blev fremlagt i tirsdags, og som det også fremgår af den note, vi har fået fra Sundhedsministeriet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-02-25:
Tak for det.
Dette er jo en sag, som vi som nævnt har haft oppe en del gange.
Vi har også fundet fælles fodslag i en indberetning, hvoraf det fremgår, at vi alle vil presse på for at få WHO til at ændre sine diagnosekoder.
Derfor var jeg og Dansk Folkeparti også glade for at få den meddelelse om, at WHO nu har rykket sig og i sidste uge kom med det forslag, som vi har hørt om flere gange.
Jeg håber, at det er noget, som kan berolige de berørte, og at de har fundet den rigtige plads for de mennesker, som ønsker behandling for deres udfordring.
De får pladsen sammen med andre, skal vi kalde dem ikkediagnoser såsom graviditet eller f.eks. fregner.
Og jeg synes nu også, at vi kunne bede vores embedsfolk om at tage med til forhandlingerne med de andre lande, at man ændrer betegnelsen diagnosekoder til noget andet.
Det kunne jo f.eks. være tilstande i stedet for at bruge ordet diagnose.
Allerede der rykker vi os et væsentligt skridt.
Det kan godt være, at det kan blive svært at blive enige med de øvrige 200 lande, men en ting er sikkert, nemlig at hvis ikke vi siger noget, bliver det aldrig ændret.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-25:
Jeg skal bare forstå ordføreren rigtigt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-02-25:
Ja, det er korrekt forstået.
Der er jo nogle mennesker, som står i den situation, at de gerne vil have behandling for deres tilstand.
Og derfor vil vi gerne sikre, at de ikke falder ned mellem to stole og skal opleve problemer.
Det gælder især den her befolkningsgruppe, som jo er kendetegnet ved, at der er mange, der får behandling i udlandet.
Det er vigtigt, at der ikke kommer til at opstå problemer for dem, i tilfælde af at vi uden at vente på WHO bare ændrer diagnosekoderne herhjemme.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-25:
Der er sådan set ikke noget i vejen for behandling, hvis vi flytter dem over i et nyt kapitel.
Man kan godt blive behandlet.
Det vil jeg gerne understrege.
Det, der sker i dag, er, at når man får en henvisning fra sin læge, skal man igennem et psykiatrisk udredningsforløb, bl.a. fordi man har en psykiatrisk kode i systemet.
Nogle af de spørgsmål, man får i forbindelse med udredningsforløbet, har jeg stående på et stykke papir her.
Det ene er: Tænker du på dine forældre, når du onanerer?
Det er sådan nogle spørgsmål, som transpersoner får stillet, når de skal i udredningsforløb.
Synes ordføreren, det er værdigt?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-02-25:
Det lyder umiddelbart som et relativt irrelevant spørgsmål i forbindelse med den diagnose, men jeg skal ikke påberåbe mig titlen som psykiater, og jeg skal ikke kunne vide, hvad der ligger bag det.
Jeg håber, der er en god forklaring, vil jeg sige.
Men det lyder som et underligt spørgsmål.
Stine Brix (EL), 2016-02-25:
Jeg kan forstå på ordføreren, at selv om man har stor forståelse for transpersoners ønsker og også mener, at her er et problem i forhold til transpersoners rettigheder, så er det alligevel vigtigere for ordføreren og for Venstre at følge WHO's spor, kan man sige, og følge det klassifikationssystem, som findes der.
Derfor er mit spørgsmål, hvor længe Venstre egentlig er parate til at vente på WHO.
Som det allerede er blevet nævnt her i debatten i dag, har vi p.t. ventet siden 2012.
Hvad nu, hvis det viser sig, at processen igen bliver udskudt, og der ikke kommer noget i 2018?
Hvordan stiller Venstre sig så?
Jane Heitmann (V), 2016-02-25:
Jamen jeg medgiver, at det har taget lang tid, og i min verden har det også taget alt for lang tid.
Nu er det jo svært at forholde sig til hypotetiske spørgsmål, i forhold til at tingene trækker ud.
Jeg forholder mig jo naturligvis til det, der ligger nu, altså at man har en forventning om, at det er færdigt i 2018.
Så vil jeg sige, at det, der er rigtig vigtigt for mig, er, at vi sikrer, at der også er patientsikkerhed, at der også er tryghed omkring behandlingen, når man er transseksuel.
Og jeg mener faktisk, at man sætter nogle ting over styr ved at, hvad skal man sige, forfølge den model, som jeg tror at forslagsstillerne lægger op til med det beslutningsforslag her.
Men fru Stine Brix kan måske præcisere, hvad det i virkeligheden er, man vil.
Lotte Rod (RV), 2016-02-25:
I virkeligheden kan jeg ikke komme det nærmere nu, fordi det afhænger af, hvad vi kan finde ud af om, hvad Frankrig har gjort.
For lige nu er det jo lidt svært, når Frankrig på den ene side bliver fremhævet som en model, som Amnesty gerne ser vi kopierer, men ministeren på den anden side siger, at Frankrig ikke har flyttet de transseksuelle.
Det er vi nødt til at blive klogere på for at finde ud af, om vi kan gå den vej.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-25:
Ja, tak for det.
Jeg skal bare spørge ordføreren helt kort.
Sådan som jeg hører ordføreren, siger ordføreren, at hvis der er andre lande, som er gået foran, f.eks. Frankrig – jeg er også selv i tvivl om Frankrig, skal jeg være ærlig at sige, for jeg har også nogle links og nogle hjemmesider, hvor der står, at Frankrig har fjernet transseksualisme – så skal vi også.
Og jeg har også hørt, at Malta faktisk også har gjort det.
Så skal ordføreren forstås sådan, at hvis der er andre lande, som har taget det skridt, så er ordføreren også klar til, at vi eventuelt gør det i Danmark?
Henning Hyllested (EL), 2016-02-25:
Nej, men det skyldes som sagt, at jeg har været personlig dybt involveret i mange af de der sager.
Jeg har set de mennesker i øjnene, de der stakler, som jo ikke havde fået løn, som jeg sagde i min ordførertale, i halve og hele år.
Nå, men det var ikke det, der gjorde, at jeg ville tage ordet.
Det var selvfølgelig lige ministerens bemærkninger om det her med bugsering.
Altså, hvis det ikke skal være en selvstændig forsikring, som rederierne skal tegne, hvad skal det så være?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-25:
Jamen det er lige præcis det, jeg synes vi skal diskutere under udvalgsbehandlingen.
Nu er der jo fremkommet de her relativt kraftige protester fra nogle mindre bugseringsselskaber, sådan som jeg husker det, i sidste uge.
Og man må sige, at de kommentarer, der er kommet som høringssvar, er knap så klare i deres budskab som det, der kom nu.
Det, som jeg synes er vigtigt i den problemstilling, der bliver rejst, er, hvorvidt danske bugseringsselskaber måtte blive stillet dårligere end andre i den internationale konkurrence.
Om de gør det eller ej med det lovforslag, der nu er lagt frem, synes jeg jo nok vi har brug for at blive skarpere på at få analyseret, og derfor vil jeg så også netop gå i dialog med udvalget omkring det.
Så jeg har ikke, om jeg så må sige, den endelige løsning på det; men nu er det jo en første behandling, og derfor vil jeg også nævne som minister, at jeg har noteret mig, at der har været rejst den her kritik af lovforslaget, og det kommer vi til at se på.
Henning Hyllested (EL), 2016-02-25:
Man kan selvfølgelig spørge, om ikke det næsten er de sædvanlige indvendinger, når folk skal betale lidt.
Det er jo for at få placeret, hvem det egentlig er, der skal betale for det her.
Så vidt jeg husker høringssvaret fra forsikringsselskaberne, mener de jo ikke, at der er det store problem – sådan som jeg lige mener at kunne huske det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Dette lovforslag vil gennemføre de påkrævede ændringer af MLC-konventionen, og det er positivt, at konventionens ændringer i høj grad beskytter søfolkenes rettigheder i forhold til løn, arbejdsmiljø og økonomi.
Hele det her område omkring rederier og søfolk osv. er jo i den grad internationalt, og derfor er der også brug for internationale regler.
Jeg deler også mine kollegaer fra Enhedslistens begejstring over, at det ikke kun i Danmark, men jo internationalt set er et stort skridt frem.
Så er der jo også stort set kun positive høringssvar.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Liberal Alliances ordfører er gået, for selv på sådan et område her, som folk, der måske ikke virkelig interesserer sig for det, ville synes var sådan lidt småteknisk, kan man jo se, at klassepolitikken lever, for mens vi er nogle, der synes, at det er fantastisk, at sømændene arbejds- og lønvilkår osv. og andre rettigheder bliver sikret, så er der nogle, der er meget, meget bekymrede for, hvor regningen for bugsering skal ende henne.
Men vi er fra SF's side meget begejstrede for det her, og jeg håber ikke, at ministeren vil botanisere for meget i det.
Vi synes, at det ser fremragende ud, som det er.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-25:
Generelt kan man sige, at der ofte er nogle, der mener, at der er et problem, indtil der er nogle, der mener det modsatte; så der er jo modsatrettede tendenser i det her spørgsmål, der nu er rejst.
Men jeg synes også, at man må være relativt ærlig, hvis man bliver presset til det sent en torsdag, som jeg gør nu, og så sige, at det her synes jeg vi bliver nødt til at få belyst.
Altså, jeg har ikke haft mulighed for at få det belyst, fordi der var vinterferie i sidste uge – det var der også for mit vedkommende – og derfor vil jeg nu have lejlighed til at gennemgå det her et spadestik dybere og også finde ud af, hvad det er for en kritik, der så helt præcist bliver rejst, og under hvilke vilkår det er.
Jeg må sige, at det ikke er fuldstændig soleklart for mig, hvordan positionerne står.
Men jeg vil sige, at det her kommer vi til at forholde os til, for jeg kan jo også allerede mærke, at der er nogle udvalgsspørgsmål, der vil komme ind på det – det synes jeg er fair nok.
Og så må vi se på, om det giver anledning til at præcisere eller ændre i lovforslaget, der er lagt frem.
Det er ikke sådan, at jeg siger, at jeg allerede er ved at løbe fra det lovforslag, der er fremsat.
Jeg siger bare: Vi kommer til at vende tilbage til den problemstilling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Der kan jo være mange ting, som ministeren kan overveje i den her forbindelse.
Jeg vil bare gerne spørge ministeren på Folketingets talerstol, om han i hvert fald kan afgive det løfte til Folketinget, at det, hvis der skulle komme et ændringsforslag fra ministerens hånd, så ikke bliver skatteyderne, der skal betale, eller arbejdstagerne – altså at et eventuelt ændringsforslag i hvert fald ikke vil blive betalt ad den vej.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-25:
Altså nu må jeg sige, at det er relativt tidligt – under en første behandling – vi skal til at diskutere potentielle ændringsforslag fra Folketingets talerstol.
Nu synes jeg, at man skal respektere, at der kommer en udvalgsbehandling; der er nogle, der har stillet nogle spørgsmål i dag.
Men generelt kan man jo glæde sig over, at vi har et skattestop, og det ved jeg også at SF er meget optaget af at støtte under visse forudsætninger og på visse tidspunkter af døgnet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Næh, vi synes bare, at der skal være rimelighed i det.
Jeg tolker så ministerens svar sådan, at han ikke vil give den garanti i dag.
Så jeg ser selvfølgelig med spænding frem til, hvad der eventuelt kommer.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-25:
Jeg vil give den garanti, at jeg altid kommer med en god løsning på problemerne.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Nu er det sådan set ikke en lovgivningsproces, forskerne kritiserer.
De taler om, hvordan man foretager de her mellemregninger, og hvordan man opgør tallene.
Det er jo ikke lovgivningsprocessen.
Altså, jeg kan konstatere, at der er et flertal i Folketinget, som indtil videre har givet udtryk for, at de ikke synes, det har været ordentligt, og at de føler sig misinformeret af ministeren.
Det er ikke min oplevelse af det, og det er jo lige så legitimt, som det er, at hr. Rasmus Nordqvist har en anden opfattelse af det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-25:
Det er jo altid sådan, når der er den her slags lovforslag, og man kommer lidt oppe i rækken, at så er det svært at gennemgå det hele igen og igen.
Så jeg vil også gøre det ganske kort.
Vi er meget positive over for det her, netop fordi man først og fremmest styrker søfarendes økonomiske sikkerhed, og det er vi meget glade for.
Der er også en række forskellige høringssvar, som jeg synes at høringsnotatet også svarer godt på, og derfor er vi meget positive over for det her lovforslag og glæder os til den videre behandling.
Lotte Rod (RV), 2016-02-25:
Mit ønske er, at vi kan finde en fælles løsning på det i udvalget.
Og det er klart, at hvis vi kan være inspireret af et land som Frankrig, bliver det jo også nemmere for os i Danmark at gøre det.
Derfor er mit ønske, at vi i udvalget prøver at se, om ikke det kan lade sig gøre.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-25:
Kunne man i en given situation, hvor det ikke var tilfældet, at der var andre lande, der havde gjort det, forestille sig, at Radikale ville være med på, at Danmark så var det land, der tog det første skridt?
Lotte Rod (RV), 2016-02-25:
Det vil vi gerne være med til at diskutere, men jeg synes, et logisk sted at starte er, at vi kigger på, hvad Frankrig har gjort, og ser, om det er noget af det, vi kan arbejde videre med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
SF's sundhedsordfører kunne ikke være her i dag, så jeg tager det her beslutningsforslag, men det skal selvfølgelig ikke afholde nogen fra at stille spørgsmål.
I SF bakker vi op om, at man fjerner transseksualisme fra sundhedsvæsenets klassifikationssystem, så transkønnethed ikke længere opfattes som en psykisk sygdom.
Vi er også opmærksomme på de udfordringer, som det vil give at fjerne transseksualisme helt fra sundhedsvæsenets klassifikationssystem, hvilket ikke er meningen, og det har vi jo også allerede diskuteret her i salen i dag. Vi har ventet siden 2012 på WHO's revidering af klassifikationssystemet, og det ser ud til, at vi mindst skal vente et par år mere.
Derfor er det nu på høje tid, at vi selv går videre med en ændring, fordi vi ikke mener, at nogen skal kategoriseres som syge på baggrund af deres identitet.
Men i modsætning til f.eks. homoseksualitet, som vi har fået slettet fra diagnosekoderne, er der den hage ved det for transkønnede, at der kan være behov for at modtage både hormonel og kirurgisk behandling på baggrund af diagnosen.
Derfor er det meget vigtigt, at forudsætningerne for behandlingen ikke bliver uklare, og at transkønnedes mulighed for behandling ikke bliver svækket.
Men lad mig sige det krystalklart: Transseksualitet hører ikke hjemme på en diagnoseliste over psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser, og derfor bakker vi op om beslutningsforslaget for at få det fjernet fra den liste.
Men vi ønsker at få indarbejdet nogle af de ændringsforslag, der er fremkommet, specielt fra LGBT Danmark om at ændre klassifikationen, så det får en ny diagnosekode, der ikke kan opfattes som en sygdom, en lidelse eller en seksuel tilstand.
Sidst vi diskuterede dette, bakkede SF op om at vente på WHO.
Men vores tålmodighed er sluppet op.
Danmark har tidligere – det er måske nogle år siden – været foregangsland på en lang række områder.
Der er nogle, der skal gå forrest, for at det rykker, og SF bakker derfor op om en revideret udgave af dette beslutningsforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-02-25:
Socialdemokraternes ordfører var jo så flink på vegne af hele Folketinget at orientere om alle de fire grundpræmisser, der ligger i det her aktuelle lovforslag, og det, der ligger til grund for det, og hvad det er, der skal – man kan sige – sættes i søen for at blive i det lidt morsomme.
Men det ændrer jo ikke på, at de fire forslag, som det dækker over, faktisk er til gavn for Danmark og for de folk, som har deres ansættelse inden for de maritime erhverv i Danmark.
Som der blev sagt tidligere, er det jo sådan, at med det her lovforslag får vi sikret de søfarende nogle ændringer set i forhold til, at de er sikre på at få deres løn op til 4 måneder efter i de enkelte tilfælde, hvor de f.eks. oplever, at deres arbejdsgiver misligholder deres ansættelseskontrakt og ikke udbetaler dem den berettigede løn og andre vederlag.
Det er jo selvfølgelig efter Dansk Folkepartis opfattelse ganske fornuftigt, at vi ændrer det til det bedre der, og at vi også kommer i tråd med de internationale konventioner, som der ligger for søfarendes arbejdsforhold.
Så er der det med hensyn til styrkelse af sikkerheden til søs, netop at ved de større maritime projekter får bygherrerne, dem, der står for driften, selvfølgelig også fremover et større medansvar for at sikre sikkerheden i forbindelse med de projekter.
Så er der med hensyn til lettelser og effektiviseringer i de maritime erhverv, og der er det de her justeringer i ansvarsreglerne i forbindelse med bugsering af skibe.
Det er måske et af de steder, hvor jeg har behov for at sige, at der skal vi i hvert fald have undersøgt den kritik, der har været bragt fra Rederiforeningen, og set i forhold til, at de danske slæbebådsrederier kommer til at stå, hvis det bliver vedtaget, konkurrencemæssig dårligere i forhold til de internationale konkurrenter, som de jo byder ind på bugseringsopgaver med, og der vurderer man jo faktisk, at der kan være tale om, at bugserbådene kan se frem til en stigning på omkring 10 pct. på deres forsikringer, som i forvejen ligger i den høje ende set i forhold til andre.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi får det belyst i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det sidste er det, som hr. Erik Christensen også var inde på, og det er jo selvfølgelig med hensyn til, at nu kan private virksomheder også få lov til at byde ind i forhold til at sikre, at det dykkermateriel, som der bliver brugt i forbindelse med dykkeropgaver, også er korrekt godkendt.