runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2009-01-20:
Så ordføreren anerkender faktisk, at der er et problem med, at det præhospitale beredskab ikke er blevet taget i betragtning, da man lavede Erik Juhl-udvalgets rapport.
Det synes jeg er meget interessant.
For det er jo helt centralt, at sundhedsministeren - både den nuværende og den tidligere - har valgt at tage sundhedsområdet bid for bid.
Nu har man taget akutstrukturen, men man har ikke sammentænkt det med det præhospitale.
Sådan som jeg hører ordføreren, er ordføreren faktisk enig i, at det er et kæmpemæssigt problem, at man rent faktisk ikke ved, hvordan akutstrukturen nu skal hænge sammen med det præhospitale område.
Er det korrekt forstået?
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Som jeg sagde tidligere, giver vi ikke nogen penge ud, før vi kan se, at der er et beredskab, der virker.
Så må vi så se, når der er kommet nogle planer på plads i de forskellige regioner, om det er, fordi der mangler penge, eller det er, fordi man mener, det er det, der skal til.
Det er et problem, vi må tage op senere.
Jonas Dahl (SF), 2009-01-20:
Jeg vil godt holde lidt fast i den her debat om ambulanceberedskabet eller det præhospitale beredskab - vi har jo brugt flere betegnelser for det her i dag.
Mener ordføreren, at der er afsat tilstrækkeligt med midler til det præhospitale beredskab, sådan som situationen ser ud i dag, når man tager i betragtning, at man med Juhludvalgets rapport lægger op til at lukke akutmodtagelser?
Nu beklagede ordføreren, at der var så mange spørgsmål tidligere, så det her er helt simpelt: Mener ordføreren, at der er afsat tilstrækkeligt med midler til det præhospitale beredskab?
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Igen utrolig mange spørgsmål på kort tid.
Til spørgsmålet om skadeklinikker: Nu ligger der ikke skadeklinikker alle steder.
Og vi taler ikke kun om skadeklinikker, men også om døgnåbne lægeklinikker, om sundhedscentre.
Der er meget forskel på, hvilken region vi taler om, hvad der skal ligge.
Hvad er det for et klientel, hvad er det for nogle veje, hvad er det for en infrastruktur?
Og nej, det er ikke tilfredsstillende, at der går 1 time og 47 minutter.
Der er mange ting, der skal tages stilling til.
Men vi er tilfredse med, at vi kigger på det her område, for det kræver et løft.
Og så nytter det ikke noget, at vi læner os tilbage og siger: Det her kan vi ikke være med til.
Vi går ind og garanterer borgerne, at der sker noget på området.
Vi har været med til at sætte penge i det her for at være sikre på, at vi er med til at tage et ansvar.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Nu havde jeg jo lige så lang tid til at stille spørgsmålene, som fru Liselott Blixt havde til at give svarene.
Men det er da lidt afgørende, synes jeg, om Dansk Folkeparti er tilfreds med, at man får en skadeklinik, der hvor der er langt til et hospital, så man kan få syet en finger.
Hvad angår spørgsmålet om opringning til 112, ligger der et bilag i Sundhedsudvalget, bilag 121, hvor der står, at en tilskadekommet, der var bevidstløs, først kom under behandling på et traumecenter efter 1 time og 47 minutter.
Det er virkeligheden i 2008 - det her bilag er ganske nyt.
Det er altså den virkelighed, vi står med.
Kan Dansk Folkeparti virkelig være tilfreds med det - tilfreds med, at man får en helikopter, der ikke kan flyve, når det blæser, når det er tåget, når det er nat?
Det er jo altså det tilbud, man giver til en række borgere i det her land, hundredtusindvis af borgere.
Er det virkelig det, Dansk Folkeparti vil levere?
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Jamen nu er det jo netop det præhospitale område, som Dansk Folkeparti har sagt er det, der skal fokuseres på, inden der sker noget på sygehusområdet.
Vi ved også godt, at sygehusene jo ikke bliver bygget på én dag.
Så der skal penge til, at det præhospitale fungerer, og der skal være det præhospitale beredskab, for at det virker, og for at vi kan specialisere vores sygehuse.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Jeg vil godt spørge fru Liselott Blixt, om hun mener, at der er sammenhæng mellem at kræve en behandling, der er så tæt på borgeren som muligt, og at støtte centralisering af akutbehandlingen, selvom der ikke påvises nogen sundhedsfaglig begrundelse for at gennemføre centraliseringen, og selvom man oven i købet kan konstatere, at det, der skal ske før hospitalsindlæggelsen som en forudsætning for, at den centralisering kan gennemføres, slet ikke er på plads.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Jeg synes, det er lidt afgørende at få afklaret, om Dansk Folkeparti støtter det oplæg, der ligger, fra ekspertgruppen.
For ministeren skal jo forhandle med regionerne og forhandler med udgangspunkt i det oplæg, der ligger, og sikkert også med udgangspunkt i høringssvarene.
Men det er da lidt vigtigt at vide, om Dansk Folkeparti står bag det, der er kommet fra ekspertgruppen.
For så har ministeren jo ikke noget problem, og så er Dansk Folkeparti jo tilfreds med, at hvis man bor lidt langt væk fra en akutmodtagelse, ja, så kan man komme på en skadeklinik, eller man kan komme i en helikopter, hvis den kan flyve.
Er det virkelig Dansk Folkepartis tilbud til folk, der bor bare nogle kilometer væk fra en akutmodtagelse: at de kan komme hen på en skadeklinik - som de i øvrigt kan i forvejen?
De er da alle steder.
Er det virkelig det, som Dansk Folkeparti tilbyder folk i Nordjylland, i Vestjylland, i Sønderjylland?
Det er da ikke uden betydning.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Igennem hele Dansk Folkepartis levetid har sundhedspolitikken været en mærkesag.
Det er et sundhedsvæsen, som er igennem en turbulent tid med store forandringer, og for Dansk Folkeparti har det altid været det primære, at det er borgeren, patienten og de pårørende, der skal være i centrum.
Vi lever i et samfund, som på mange måder er rigt, og som derfor er forpligtet til at tage et stort ansvar.
Det ansvar er Dansk Folkeparti sig meget bevidst.
Det var med det som udgangspunkt, at Dansk Folkeparti blev en del af det politiske flertal, som så nødvendigheden af at omlægge dele af sundhedsvæsenet, hvis vi i fremtiden skulle kunne tilbyde de danske borgere den bedst mulige ekspertise samt behandlingsforløb i sygehussektoren.
Grundet en stor mangel på speciallæger var man nødt til at se fremtiden i øjnene og planlægge for de næste årtier.
Derfor skal regionerne samle behandlingerne på bæredygtige sygehuse og samarbejde om funktionerne, som er for specialiserede til at kunne udføres i alle regioner.
Akut behandling skal kunne leveres med den samme høje kvalitet døgnet rundt, året rundt.
Vi skal fortsat rykke indsatsen tæt på borgerne, når det ud fra en samlet vurdering er hensigtsmæssigt.
Behandling, der indføres på specialiserede afdelinger, skal udbredes i sygehusvæsenet, når rutiner og andre faglige forudsætninger er til stede.
Målrettet planlægning er vejen til et robust sygehusvæsen, hvor funktionerne understøtter hinanden bedst muligt.
Strukturen i de enkelte regioner skal sikre, at specialplanlægningens grundprincipper bedst muligt kan føres ud i livet.
De højest specialiserede funktioner i forskellige specialer skal samles, så de understøtter hinanden.
Det vil sige åbenhed for, at de enkelte regioner og sygehusafdelinger kan lære de bedste løsninger af hinanden, og et mål, der sikrer, at patienter kan være trygge ved, at valg af behandlingssted sker på grundlag af en dokumentation for behandlingens kvalitet.
Særligt vedrørende den akutte indsats var partierne enige om, at de generelle principper for specialeplanlægning skal ligge til grund for arbejdet med tilrettelæggelse af den præhospitale indsats, samt at det er vigtigt, at der i alle egne af landet skabes tryghed for, at befolkningen hurtigt kan komme i relevant behandling.
Lægeambulancer, akutbiler samt helikopterbetjening skal inddrages i den hastende, akutte behandling.
Som man kan forstå, er dette ikke at vende en lille båd i smult vande, men en kæmpe coaster i høj sø.
Det er fire områder, der skal prioriteres til et samlet hele: En ny akutsygehusstruktur, en styrket præhospital indsats, fagligt bæredygtige sygehuse og nye tiltag i den primære sundhedssektor, der understøtter hinanden.
Det er alt i alt fire områder, der tilsammen kan øge borgernes tryghed for den bedste behandling af kyndigt personale.
Dette skal ske ved en fleksibel opgavedeling, bedre tilgængelighed og service og ved inddragelse af praktiserende læger, sundhedscentre og skadeklinikker.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Socialdemokraterne har jo også på det møde, der var hos sundhedsministeren i april 2007, klart, tydeligt og præcist sagt, at vi er enige i, at der, hvor der er sundhedsfagligt belæg for det, skal man selvfølgelig samle specialer, og det er også et krav.
Jeg vil i hvert fald for Fyns vedkommende sige, og det blev også nævnt i spørgsmålet her for et øjeblik siden, at det altså er 500.000 borgere, der åbenbart skal dele en akutmodtagelse, og at der vil være nogle, der får rigtig langt kan der vist ikke være nogen som helst tvivl om - hvis vi f.eks. tager de borgere, der bor på Langeland.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jeg må sige, at hr. Jens Peter Vernersen skaber utryghed hos befolkningen med de udtalelser, han kom med.
Tager vi eksempelvis Svendborg Sygehus, så er der overhovedet ikke tale om, at Svendborg Sygehus skal lukkes.
Der er faktisk tale om, at 90 pct. af det, der foregår der i dag, kan fortsættes.
Men for de andre 10 pct. af patienterne, og det er sådan set dem, det handler om, er der tale om et meget, meget specialiseret område og om, at de patienter, der har brug for at komme på et specialiseret sygehus, skal køre vejen til et fuldt udbygget universitetssygehus i Odense.
Synes hr. Jens Peter Vernersen, at vi skal fortsætte, som vi gør nu, sådan at alle kommer ind på sygehuse, hvor der er den standard, der er nu, eller synes han, at vi skal højne kvaliteten, så man får styrket kvaliteten af den meget, meget komplicerede behandling, der skal til, hvis man skulle blive udsat for en alvorlig ulykke?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Der er jo tale om at bygge nogle ganske nye hospitaler i Skejby og på Fyn, og prisen for hospitalet på Fyn er noget, der skal betales ved at nedlægge nogle akuthospitaler, f.eks. det i Svendborg, hvor man i øvrigt ikke får gennemført de planer, man har lavet.
Men det korte af det lange er jo, at der nu er 25 mia. kr. i spil, og det, som disse 25 mia. kr. skal bruges til, ses jo præcist opgjort i ekspertpanelets oversigt, her kan man helt præcist se, hvordan pengene skal bruges: Man får for 25 mia. kr. - hverken mere eller mindre - og heraf skal regionerne selv finde 10 mia. kr.
Og de skriver stort set entydigt, at de ikke har pengene, og spørger: Kan vi låne dem, kan vi få bloktilskud, eller hvordan skal det ske?
De kan jo ikke bruge de anlægsinvesteringer, de har til rådighed i øjeblikket, da de stort set er pantsat til alle mulige andre anlægsarbejder.
Så det holder ikke, det hænger ikke sammen, og det har det ikke gjort, siden statsministeren kom med sit store løfte om 90 mia. kr. til nye hospitaler.
Ellers går det jo galt.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
[Lydudfald]
… til at fortælle, at Danske Regioner har meldt et tal ind på 68 mia. kr.
Men hr. Jens Peter Vernersen forholder sig ikke til, at der jo bag det beløb gemmer sig, at alle 68 mia. kr. skal bruges til at optimere hele vejen rundt på sygehusområdet.
Det, vi taler om i forbindelse med Erik Juhl-rapporten, er de ekstra 25 mia. kr., der skal til for at få etableret en sygehusstruktur, som sætter fokus på det akutte område.
Og derefter kommer hele indsatsen i forhold til alt det andet, som regionerne peger på, bl.a. den præhospitale indsats.
Synes hr. Jens Peter Vernersen, at det er forkert, at vi bruger 25 mia. kr. til at optimere sygehusstrukturen med, sådan at vi kan få en akutfunktionsstruktur, som kan give høj kvalitet til den enkelte patient?
Jeg har stor tiltro til regionerne, og jeg har sådan set også stor tiltro til regeringen, og når der er lagt op til, at man skal forhandle om den her plan, går jeg virkelig også ud fra, at der er forhandling.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-01-20:
Jamen det er jo netop det, regionerne har, nemlig kommet med deres anbefalinger.
Og i forlængelse af hr. Morten Østergaards regnestykke i forhold til mankoen mellem de 80 mia. kr. og de 25 mia. kr. vil jeg sige, at overordnet - uanset forhandlinger eller ej - kommer regionerne til at smaske med tomme kæber, og så vil jeg godt se kvaliteten i det danske sundhedsvæsen.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jeg er nødt til at gentage endnu en gang, at hele den plan, der ligger, skal forhandles imellem regeringen og Danske Regioner.
Det er hverken mig eller nogen af dem, der sidder dernede, der skal forhandle den plan på plads.
Det er Danske Regioner, der skal forhandle det på plads, fordi det er dem, der skal i gang med at udmønte det, der forhandles på plads, og så skal jeg jo ikke stå her og forholde mig til, hvad der skal være det ene eller det andet befolkningsunderlag de forskellige steder.
Det håber jeg virkelig man har været nede i dybden med ude i regionerne, hvilket jeg også ved at de har, for de har faktisk været ude at snakke med dem alle sammen.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-01-20:
Jeg vil spørge fru Birgitte Josefsen, om hun og hendes parti går ind for, at de danske borgere stadigvæk har ret til en fri og lige adgang til det danske sundhedsvæsen, og at man netop også tager hensyn til demografien og geografien.
Jeg har et regnestykke fra Region Syddanmark i forhold til Erik Juhl-udvalgets anbefalinger.
Der er 1,2 millioner i Region Syddanmark.
På den syd- og sønderjyske del er der 700.000 borgere, der skal dele tre akutberedskaber, mens der på Fyn er 500.000, der skal dele et.
Og så vil jeg også bede fru Birgitte Josefsen om at regne det ud i forhold til de øvrige regioner netop med hensyn til Sundhedsstyrelsens anbefalinger med de 200.000 personer som underlag.
Kan fru Birgitte Josefsen?
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
De 25 mia. kr. forhandles mellem regeringen og Danske Regioner.
Det er Danske Regioner, der sidder ude og er sygehusejere og driftsansvarlige på sygehusområdet.
Og det er jo den, der har skoen på, der ved, hvor den trykker.
Derfor er jeg helt fuld af fortrøstning i forbindelse med det møde, der starter nu her på mandag, jeg er fuld af fortrøstning, med hensyn til at man finder frem til en rigtig god løsning, så man sikrer, at vi fremadrettet har gode akutsygehuse i det her land, men at vi også har nogle gode muligheder for at sikre behandlingen for dem, der ikke nødvendigvis skal indlægges på et sygehus, at vi får optimeret på det præhospitale område, og at vi også sikrer, at der bliver en styrket indsats på det, der hedder det primære sundhedsområde.
Karen J. Klint (S), 2009-01-20:
Jeg har ikke hørt nogen tale imod principperne.
Jeg har hørt rigtig mange sætte spørgsmålstegn ved, hvem der så er klogest, når det drejer sig om at implementere de principper.
Er det os herinde, eller er det regionsrådene rundtomkring, der har lavet løsningsforslag ud fra rigtig mange møder med borgerne i deres nærområder - møder, hvor det ikke nødvendigvis har været nemt at nå frem til enighed?
Men jeg vil godt spørge lidt til, hvad det er, man kan læse på Venstres fine hjemmeside - der i øvrigt er rigtig god, efter at den er blevet lavet om.
Der står foroven »Venstre«, og så står der nedenunder »Vi kan gøre det endnu bedre«, det synes jeg er noget af en erkendelse.
Der står i Venstres skrift om nye sygehuse, at de første 25 mia. kr. skal gives til dem, der i forvejen er gode.
Så jeg vil bare spørge: Er den nye bevilling til sygehusområdet ikke givet for at gøre alle sygehuse gode, men kun givet for at gøre det gode sygehus bedre?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-01-20:
Tak for det.
Jeg troede i min naivitet, at vi var her i Folketingssalen for at debattere, hvordan vi kan skabe den bedste sygehusstruktur, som vil give den bedste kvalitet i sygehusbehandlingen af vores borgere.
Det, jeg så hører fra hr. Jens Peter Vernersen, er én lang kritik af, hvad regeringen foretager sig - kritikken er endda revet ud af en sammenhæng - men ikke noget om, hvad Socialdemokratiet vil.
Derfor er jeg nødt til at spørge om det.
Det er således, at Ældre Sagen har udtalt følgende til Berlingske Tidende den 27. november 2008: »Det er bedre at skulle transportere sig 25 km ekstra, hvis man bliver modtaget af en kompetent speciallæge end at blive modtaget af en studentervikar på det nærliggende sygehus.«
Formanden for Danske Regioner, Bent Hansen, der i øvrigt er socialdemokrat og partifælle med hr. Jens Peter Vernersen, sagde i Berlingske Tidende den 5. juni 2007: »Der er ikke speciallæger nok i Danmark til at bemande flere akutmodtagelser. Og det er vigtigere, at folk får en forsvarlig lægebehandling længere væk end en dårlig tæt på.« Så vil jeg spørge hr. Jens Peter Vernersen: Er hr. Jens Peter Vernersen enig i disse to udtalelser?
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Regionerne skal samle behandlinger på bæredygtige enheder og samarbejde om funktioner, som er for specialiserede til at kunne udføres i alle regioner.
Sådan er teksten i den brede politiske aftale fra 2006 - en aftale om principperne for fremtidens specialeplanlægning.
Sidst i 2008 kom så ekspertpanelets bud på en ny struktur for sygehusplaceringer, hvor en gennembearbejdet rapport belyser, forklarer og begrunder.
Forespørgslen handler om fremtidens sygehusstruktur, og fra konservativ side vil vi rigtig gerne fra vision til virkelighed.
Den vision, der har været,
bygger på fire områder: At vi får fagligt bæredygtige sygehuse; at vi får en ny akutsygehusstruktur, og det er jo lige nøjagtig her, vi samler ekspertisen på færre enheder; så er der den præhospitale indsats, som vi alle sammen kan være enige om er et rigtig, rigtig dårligt ord, men det drejer sig om, at behandlingen iværksættes ude på ulykkesstedet, inden man overhovedet begynder at køre imod et sygehus; og den sidste del af den primære sundhedssektor, er den, der skal understøtte alle de her andre tiltag.
Jeg synes, debatten i dag har handlet vidt og bredt om mange andre emner end det, den egentlig drejer sig om, nemlig fremtidens sygehusstruktur.
Som Konservativ står jeg i hvert fald og glæder mig utrolig meget over, at vi står med mange, mange nye milliarder ekstra kroner - milliarder, der alene skal bruges til nybygning, ombygning, således at vi har et fremtidens sygehusvæsen med en akutstruktur, som bærer langt ind i fremtiden.
Så med de ord må jeg sige, at jeg synes, at fremtidens sygehusstruktur er lagt frem som en god vision, og vi vil gerne være med til at gøre den til virkelighed.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
Nu ved vi jo, at hr. Rudiengaard har været ude at flyve i sådan en helikopter, og det har sikkert været en god oplevelse.
Det interessante er ikke, hvornår helikopteren kan flyve.
Det interessante er, når den ikke kan flyve.
Og de svar, der er givet, er jo, at den helikoptertjeneste, man har i det område, ikke kan flyve om natten, hvorimod man andre steder i Tyskland har helikoptertjenester, der kan flyve om natten, men så er det et helt andet beredskab, der er tale om.
Man skal i øvrigt også, når man laver sådan et helikopterberedskab - det skal man jo også vurdere ud over det, der ligger i principperne -
være opmærksom på, at det kræver et beredskab af de læger, som skal med ud, som skal sidde standby ventende enten ude i en lufthavn eller i nærheden af et hospital, og det er jo ikke afgjort endnu.
Vi ved også, at sådan en helikopter kan flyve med 200 km/t., og selvfølgelig kan man komme frem til et hospital, men det tager jo også tid med en helikopter, og der er stadig væk frygtelig mange begrænsninger.
Der er meget, man kan, men der er også meget, man ikke kan, og det går jo kun galt, når man er der, hvor man ikke kan.
Det synes jeg at man skal erkende, og så kunne jeg godt anbefale hr. Rudiengaard at læse de svar, der er givet i Finansudvalget.
Jeg synes da, det ville være fint for Sundhedsudvalget at komme ud og flyve i helikopter, men det er sådan set ikke interessant.
Det er jo interessant, hvad der ligger af faglige svar på det her spørgsmål.
Preben Rudiengaard (V), 2009-01-20:
Så vil jeg da gerne invitere hr. Jens Peter Vernersen til at se, at i den region, hvor jeg bor, har man i Niebüll i samarbejde med det gamle Sønderjyllands Amt etableret en helikoptertjeneste, og det viser sig jo, at man meget hurtigt kan få fløjet patienter fra Als over til Odense.
Det ville tage meget længere tid at transportere dem på anden måde, og jeg skal hilse og sige, at det fly næsten kan flyve døgnet rundt på en forsvarlig måde.
Så derfor vil jeg bare spørge hr. Jens Peter Vernersen, om han vil tage imod det tilbud, at Folketingets Sundhedsudvalg kommer ned og ser på det her og ser, hvordan det kan etableres, før vi laver et skræmmebillede.
Så vil hr. Jens Peter Vernersen ikke gerne være med?
Vi kan alle sammen blive klogere - også jeg.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
De regler, de har for helikopterbetjening deroppe, er jo stort set de samme, som vi kender dem i Danmark; det er jo nærmest internationale regler.
Jeg går ud fra, at hr. Rudiengaard også har læst de svar, der ligger i Finansudvalget, der jo klart viser, at der er betydelige begrænsninger med hensyn til helikopterbetjeningen.
Spørgsmålet er, om vi skal påføre os et problem, som vi ikke har i forvejen.
Men det er også vigtigt, når der sker noget alvorligt med en i en akutsituation, en sprængt blodåre, enten ved ulykke eller fordi det nu er sket, at man så kommer hurtigt under behandling.
Det samme gælder for blodproppatienter, nemlig at de kommer i trombolysebehandling inden for de der meget, meget snævre tidsrammer, der er.
Hvis det er sådan, at det ikke lykkes, kan det jo give ubodelig skade på den enkelte blodproppatient, og det er selvfølgelig dybt problematisk.
Preben Rudiengaard (V), 2009-01-20:
Det lyder nærmest, som om vi skal stå med tårerne trillende ned af kinderne, når hr. Jens Peter Vernersen kommer med skræmmebilledet om afstanden til sygehuse.
Hr. Jens Peter Vernersen må da vide, at der både i Sverige og i dele af Norge er væsentligt længere til sygehusene.
Men med hensyn til dødeligheden er det, fordi de har udbygget med et meget flot førhospitalsberedskab - nu skal jeg nok lade være med at sige præhospitalt - supereffektivt deroppe.
Og derfor tror jeg ikke, vi skal fokusere på afstandene.
Men jeg vil gerne spørge hr. Jens Peter Vernersen, om han ikke er vidende om kendsgerningerne fra vores nordiske nabolande, som vi kan sammenligne os med.