Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Jeg vil sige, at da jeg startede med at læse det her lovforslag, syntes jeg faktisk, at det med det grønne danmarkskort lød rigtig fornuftigt.
Der er mange gode ting i forhold til det med det grønne danmarkskort, men jeg må også sige, at jeg helt klart synes, der er nogle problemstillinger, nogle spørgsmål, som der ikke gives svar på i selve lovforslaget.
Altså, hvordan skal de her ting egentlig fungere i praksis, også ude i kommunerne?
Tak for det, hr. formand.
Lovforslaget, L 94, kommer i forlængelse af Naturplan Danmark, som regeringen præsenterede her sidst på året i 2014.
Dette lovforslag er en blanding af lidt af hvert.
Regeringen foreslår i forslaget etablering af Grønt Danmarkskort, forbud mod gødskning og sprøjtning på § 3-beskyttede arealer og indførelse af et vejledende bødeniveau for overtrædelse af naturbeskyttelsesloven samt et skærpet vejledende bødeniveau for overtrædelse af naturbeskyttelseslovens § 3. Jeg kan lige så godt her fra starten gøre det klart, at Venstre ikke kan støtte dette lovforslag.
Med lovforslaget vælger regeringen bl.a. at tage tusindvis af hektar god landbrugsjord ud af almindelig drift, og lovforslaget vil dermed være med til at skabe urimelige vilkår for landbruget og måske skubbe til et læs, som ellers i forvejen er i fare for at vælte.
I mine og dermed i Venstres øjne er det fuldstændig grotesk, at miljøministeren med dette lovforslag samt på bl.a. et samråd, som jeg havde indkaldt ministeren til i november måned, bekræfter, at den vækstaftale, der blev indgået i foråret, hvor vi i Venstre bl.a. var med til at få kæmpet halvdelen af randzonerne væk, nu blot modregnes i dette lovforslag.
Eller sagt på en anden måde: Regeringen har med vækstaftalen måske holdt landbruget lidt for nar, i hvert fald bliver tingene nu modregnet.
Jeg synes, det er forkert, at man på den måde med få måneders mellemrum kan sige, at godt nok får landbruget en fordel i vækstaftalen, men at det nu i det her lovforslag så er okay, at man belaster landbruget yderligere økonomisk.
Miljøministeren – og det står indskrevet i lovforslaget – mener, at det vil koste omkring 47 mio. kr. om året for landbruget at gennemføre det her forslag, og at det kun vil være omkring 10.000 bedrifter, der bliver påvirket.
Men her er jeg også nødt til at gøre ministeren opmærksom på, at der er andre afgørende negative sider af denne sag, som måske ikke er medregnet i det her lovforslag.
Så jeg vil opfordre ministeren til at tage en tur ud i landområderne og se og høre, hvordan dette lovforslag kommer til at påvirke tingene i virkeligheden.
For når man som mig både bor og færdes rundt i disse dele af landet, ja, så må jeg sige, at for mig er det logik for perlehøns, at dette lovforslag får store negative konsekvenser for de berørte lodsejere.
Lad mig så give et eksempel fra det virkelige liv.
I mandags var jeg på besøg hos landmand Palle Dahlmann, som bor nær Skærbæk.
Palle er en ung nystartet landmand på den fædrene gård, og han bliver rigtig hårdt ramt af det her lovforslag.
Palle Dahlmann har en gård på i alt 123 ha, og han har en besætning på 110 sortbrogede malkekøer.
En meget stor del af hans jord bliver nu udpeget til fremadrettet hverken at måtte gødskes eller sprøjtes.
Indtil nu har arealerne indgået på helt normal vis til produktion af foder til hans kreaturer.
Der er i alle årene anvendt både halmsgødning og husdyrgødning, og arealerne er en del af ejendommens godkendte harmoniareal.
Med det her lovforslag kan rigtig mange af de her hektarer nu pludselig så være § 3-jord og ikke længere kunne anvendes som harmoniareal.
Hektarerne vil heller ikke længere kunne producere foder på samme vis til Palles køer, da gødskningen er afgørende for, at Palle kan producere foder af en sådan kvalitet, at det også kan bruges til fodring af køerne.
Palle får altså et tab på flere forskellige måder.
Det betyder, at hans kreditværdighed mindskes, og det kan derfor være svært at få finansiering til f.eks. også modernisering af Palles gård.
For det andet vil hans rentebetaling stige, da bankerne fastsætter renterne efter kundernes soliditetsgrad.
Eksemplet her med Palle opsummerer ganske godt nogle af de udfordringer, som ministeren måske ikke har regnet med ind i det her lovforslag.
at værdien af den jord, som ikke må gødskes fremadrettet, vil falde.
Det ses i mange eksempler, og flere har udtalt, at man endog mener, at værdien vil falde med 100.000 kr. pr. ha.
Så er det bare, jeg spørger ministeren, hvordan ministeren vil tro, at dette påvirker landmanden, når han nu skal en tur i banken og have fornyet kassekreditten, eller for den sags skyld når han har brug for at optage et nyt lån i kreditforeningen.
Jeg kan godt lægge to og to sammen og regne ud, at når jordværdien pludselig påvirkes på denne måde, så får det en direkte betydning for lånemulighederne.
Derfor er det også helt forkert, at der ikke tages højde for denne problemstilling i de økonomisk oplysninger i lovforslaget.
Endnu en alvorlig konsekvens, som ministeren har glemt, er, at rigtig mange landmænd vil blive tvunget til at skulle finde ny suppleringsjord for fortsat at kunne drive deres landbrug og sikre foder nok til deres kreaturer.
Det gør sig også gældende f.eks. i Palles situation.
Jeg vil godt gøre det helt klart, at Venstre synes, det er positivt, at der gøres noget for vores natur, men vi er nødt til at se tingene i et bredere perspektiv og i den rigtige rækkefølge.
Det handler altså om mere end udelukkende lystfiskeri og skovtur.
Vi skal selvfølgelig tage hånd om vores natur, og her gør landbruget jo faktisk i mange, mange sammenhænge en kæmpe indsats.
Landmanden fungerer faktisk ofte som en god naturplejer, og vi må bare ikke forlange det urimelige.
Vi må ikke forlange, at danske landmænd skal importere foder, når de selv kan lave det.
Vi må ikke forlange, at et erhverv som landbruget bliver så hårdt ramt, at flere landmænd af den grund bliver nødt til at dreje nøglen om.
Dette får jo dermed også en negativ påvirkning på alle følgeerhvervene som f.eks. håndværkeren, smeden, dyrlægen og i sidste ende jo også på finanssektoren, som til sidst rammes af de her ting, og dermed rammer det jo også os alle.
Selv om ministeren synes, at Naturplan Danmark er historisk, må jeg spørge mig selv, om det nu også er den rette natur, vi får ud af den.
Jeg har rigtig mange spørgsmål.
Det af spørgsmålene, som ministeren måske kan svare på her i salen i dag, er, om det er ministerens alvor, når hun som svar på mit spørgsmål nr. 135 skriver, at den udpegning af Grønt Danmarkskort, som dette lovforslag sætter i gang, ikke vil få nogen retsvirkning for landmanden.
Jeg ser frem til at få svar på mine spørgsmål og må endnu en gang understrege, at Venstre ikke kan støtte lovforslaget.