runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Nu er det jo tilfældigvis sådan, at da det her forslag blev fremsat, var jeg Socialdemokraternes boligpolitiske ordfører, og jeg kan garantere hr. Dennis Flydtkjær for, at det forslag, som Socialdemokraterne sammen med SF's fremsatte, ikke var noget copy-paste-forslag.
Og det er også derfor, at det ikke blev til noget, desværre.
Så der er ikke noget copy-paste i det her, og Socialdemokraterne står selvfølgelig til ansvar for det, de fremsatte, men der var ikke flertal for vores forslag, og der var ikke flertal for Venstre og Konservatives forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Nu har vi jo i Dansk Folkeparti hele tiden været kritisk over for den her ordning, men jeg må da sige, at underholdningsværdien har være stor lige fra starten af.
Hvis vi prøver at huske tilbage til den der lørdag morgen i august måned, blev den nuværende statsminister spurgt, om der var nogle ændringer på vej på boligmarkedet for at sætte gang i det.
Til Jyllands-Posten svarede hun klart: Nej, det var der ikke.
Hen ad eftermiddagen finder man jo ud af, at Venstre og Konservative vil komme med et udspil, som man så skynder sig at copy-paste, og efterfølgende kommer det på i 19-nyhederne.
Det, der så gør underholdningsværdien endnu større, er, at hr. Lars Løkke Rasmussen efterhånden finder ud af det, så han skynder sig så at komme i 18.30-nyhederne for at komme først med nyheden.
Det her mundhuggeri har vi så haft hele vejen indtil nu, men i og med at man pludselig skiftede holdning, den dag man lancerede det, vil jeg gerne spørge hr. Thomas Jensen, om man nogen sinde har villet den her boligpakke, eller om det ikke bare var et signal om, at nu var man tæt på et folketingsvalg.
Man var nødt til at matche den siddende regering for ikke at miste nogle stemmer, fordi den gerne ville gøre noget for boligejerne.
Altså, har man nogen sinde villet det her?
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Det er jo fuldstændig klart, som jeg også hører ordføreren sige her, at der før valget lå to udkast til en boligpakke – et fra Venstre og Konservative og et fra S og SF.
Og det er også blevet fuldstændig klart i dag, at der var markant forskel i finansieringen.
Så er det jo sådan, at min formand, statsministeren, lagde op til, at man kunne lave et nationalt kompromis.
Det havde hr. Lars Løkke Rasmussen jo mulighed for, da han var statsminister, inden valget.
Han havde rent faktisk muligheden for at lave en nagelfast aftale, som kunne være indgået før valget, og som kunne holde til efter valget, men det valgte hr. Lars Løkke Rasmussen ikke at gøre.
Så dermed var det jo hr. Lars Løkke Rasmussen, der havde serveretten inden valget, og han valgte ikke at bruge den, simpelt hen fordi han ikke var enig med S og SF om finansieringen af forslaget.
Ordføreren har åbenbart ikke lyttet efter, hvad jeg sagde i min ordførertale.
Jeg sagde klart og tydeligt, at det her forslag til en kompensationsordning er fremsat på en falsk forudsætning om, at der har været et flertal for Venstre og Konservatives boligpakke.
Det har der aldrig været, og jeg kan se, at det bliver der så heller ikke.
Hvad angår det der med at sige noget før et valg og så gøre noget andet efter et valg, så står jeg her med det brev, som Anders Fogh Rasmussen i sin tid som statsminister i november 2007 sendte rundt til de danske boligejere.
Det var et klokkeklart stort løftebrud, som Venstres daværende statsminister begik over for de danske boligejere.
Han skrev nemlig, at der overhovedet ikke skulle gennemføres nogen skattereform, at der ikke skulle nedsættes en skattekommission, og at der selvfølgelig skulle være tryghed om boligejernes økonomi.
Hvad skete der efter valget?
Der blev nedsat en skattekommission, der blev gennemført en skattereform, og der skete forringelser af rentefradraget.
Det er simpelt hen fakta her i dag, og det var et kæmpe løftebrud over for boligejerne i Danmark, og det er sådan nogle ting, jeg gerne vil have at Venstre også skal stå på mål for.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-24:
Al begyndelse er svær.
Jamen altså, ansvaret bliver taget her, ansvaret bliver taget med dagens forslag.
Det er netop os, der gerne vil stå til ansvar over for de stakkels boligejere, der har købt bolig i de her famøse 43 dage i tillid til, hvad Socialdemokratiet og SF lovede.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Nu mener jeg ikke, at jeg har sagt, at det var planløst, men det kan vi jo tjekke i referatet efterfølgende.
Før folketingsvalget var der nemlig overhovedet ikke flertal for Venstre og Konservatives boligpakke – de havde kun 64 mandater, det var ikke muligt at gennemføre den; der kom så en udstrakt hånd fra Socialdemokratiet og SF, og vi sagde: Når nu begge parter, både højre og venstre side, gerne vil gennemføre en boligpakke, skal vi så ikke gøre det?
Socialdemokratiet og SF stod fast på, at den selvfølgelig ikke skulle finansieres ved at gennemføre nedskæringer andre steder i det danske velfærdssamfund, men ved stigende skatter og afgifter.
Det kunne den daværende statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, jo have taget imod, men det valgte han ikke at gøre, og derfor har Venstre selv ansvaret for, at den her pakke ikke er blevet til noget.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-24:
Jeg noterede, at ordføreren sagde, at det var planløst at købe bolig på baggrund af boligpakken.
Jeg synes, det er beskæmmende.
Hvis vi lige tænker over, hvad den boligpakke egentlig bestod af, så var det jo ren copy-paste fra den ene side til den anden; det var stort set det samme, de kom med på en eller anden mediedag, hvor det bare drejede sig om at overgå hinanden.
Det hele problematiseres – nu kan vi ikke finde ud af, hvad en ejerbolig er, nu kan vi ikke finde ud af, hvornår overtagelses- og tinglysningstidspunktet er, og så er der finansieringsproblemer.
Er fakta ikke bare, at i dag, hvor stemmerne er blevet talt op, gælder der noget andet? I den forbindelse vil jeg godt spørge ordføreren: Hvordan har ordføreren det dybest set med de unge mennesker i det her land – og det er jo ikke 2 eller 10, det er jo 100 eller måske 200 – der i de her 43 dage har købt bolig i den tro, at man kunne stole på, hvad der blev sagt dengang både fra den såkaldt højreorienterede og venstreorienterede side?
Er det ikke problematisk i forhold til de mennesker, eller er det bare planløst af dem at have stolet på partierne i den sammenhæng?
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Selvfølgelig var jeg til stede her i Folketingssalen under åbningsdebatten, og jeg bemærkede også, at partiet Venstre vel havde 20 boligordførere den dag, som stillede spørgsmål om den her sag.
Men det, der jo også var klart, dengang vi holdt åbningsdebatten her i Folketingssalen, var jo, at der var formuleret et regeringsgrundlag og dannet en ny regering med en ny politik.
Den var jo dannet på baggrund af, at man havde siddet og forhandlet i lang tid og var blevet enig om en masse ting.
Der var man blevet enige om en ting, og det er også det, statsministeren er gået ind til forhandlingerne med, nemlig en viden om, at Venstre ikke ville være med til at støtte en boligpakke, hvis der var stigende skatter og afgifter.
Og en del af regeringsgrundlaget er jo, at vi nu hæver skatter og afgifter for 5 mia. kr.
Det er lagt frem i det finanslovforslag, der skal vedtages nu her i den kommende tid, og dermed har der heller ikke været nogen forudsætning for, at hr. Lars Løkke Rasmussen, som jo ikke var interesseret i skatte- og afgiftsstigninger, kunne være med til at støtte det her.
Så derfor: Venstre har selv hevet tæppet væk under en aftale om en boligpakke, og det er beklageligt, men det er nu et faktum, og jeg synes, det ville klæde Venstre at stå på mål for sin egen politik.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-24:
Jo tak.
Når vi nu har det med datoerne fremme, må jeg bare sige, at statsministeren åbenbart ikke har haft samme holdning, som hr. Thomas Jensen giver udtryk for her, for dagen efter igen, den 17. september, dvs. dagen efter, at hr. Lars Løkke Rasmussen udtalte, at vi har to røde linjer på venstre side, udtaler statsministeren meget klart, at der er to ting, der bliver til noget.
Det ene er en hjælpepakke til boligejerne, og det andet er en betalingsring.
Så på det tidspunkt, dagen efter hr. Lars Løkke Rasmussens udtalelse, havde statsministeren altså åbenbart ikke noget problem med at love en boligpakke.
Jeg er nødt til at spørge, om ikke hr. Thomas Jensen var til stede, da vi havde åbningsdebatten i Folketingssalen, for der var en meget lang debat med statsministeren, som handlede om, hvorvidt der havde været indbudt til forhandlinger eller ej om boligpakken.
Jeg tror, at statsministeren blev spurgt omkring 20 gange om, hvorvidt hun ville indbyde til forhandlinger, fordi der ikke havde været nogen forhandlinger.
Statsministeren kunne ikke bekræfte, at der havde været forhandlinger.
Så derfor vil jeg gerne vide: Hvad er det for forhandlinger, hr. Thomas Jensen og skatteministeren hentyder til, når statsministeren har sagt, at der i hvert fald ikke har været forhandlinger om en boligpakke?
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Hvad der er mig bekendt er, at når en person bliver udpeget til kongelig undersøger, bliver der holdt sondringsmøder med samtlige partier i Folketinget, og vi så også efter folketingsvalget den 15. september, at de forskellige partier var inde at tale med fru Helle Thorning-Schmidt. Hvad der præcist er blevet sagt på de møder, og hvordan ordvekslingen har været, kender jeg ikke til, men hvad der i hvert fald er helt sikkert er, at allerede dagen efter valget sagde hr. Lars Løkke Rasmussen, den daværende fungerende statsminister, at han ikke på nogen måde ville være med til at hæve skatter og afgifter.
Dermed er det Venstre, der har hævet tæppet væk under en aftale om boligpakke for danskerne.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-24:
Nu var det jo lidt svært at få svar fra skatteministeren, men da vi nu har skatteordføreren fra det største regeringsbærende parti – ikke det største parti, men det største regeringsbærende parti – så bliver jeg nødt til at spørge hr. Thomas Jensen om, hvad det er for møder, der har været indkaldt til for at forhandle en boligpakke.
Hvad er det for møder, Venstre og Konservative har været indkaldt til for at forhandle en boligpakke?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Tak for det gode råd.
Det er altid dejligt at modtage gode råd fra erfarne kollegaer.
Jeg kan så svare, at jeg heldigvis har læst beslutningsforslaget grundigt.
Men det baserer sig på en præmis om, at den økonomiske politik, vi opererer inden for, er en, der gjaldt for flere måneder siden og før, der blev udskrevet et folketingsvalg og lavet et nyt finanslovforslag under en ny regering.
Det er derfor, at præmisserne ikke passer helt i forhold til den anviste finansiering, men lad det nu ligge.
Der er en helt grundlæggende diskussion, som handler om, hvorvidt man mener, at der skal indføres den her kompensationsordning for en lov, der aldrig har været gennemført.
Det mener regeringen er forkert.
For vi har i stedet sikret et flertal bag en økonomisk politik, der skaber job, optimisme og gang i det danske samfund.
Det vil også styrke boligmarkedet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-24:
Jeg forstod på skatteministerens svar, at skatteministeren ved, hvordan virkeligheden er.
Skatteministeren har ad flere omgange svaret: Virkeligheden er jo sådan og sådan.
Så jeg vil godt bede skatteministeren om at forholde sig til den virkelighed, der drejer sig om, da den nuværende statsminister den 17. september udtalte, at der var to ting, der blev til noget; den ene var en hjælpepakke til boligejerne, og den anden var en betalingsring.
Betyder det, at det, statsministeren har sagt den 17. september, ikke er virkeligt?
Så vil jeg godt bare lige give et godt råd fra en, der har siddet herinde lidt længere tid, end skatteministeren har.
Der står meget klart: »I »Holdbar vækst« er der anvist fuld finansiering af de samlede tiltag i forslaget til en ny vækstpakke.
Tiltagene til at sætte gang i boligmarkedet blev foreslået finansieret med varige finansieringselementer fra den midlertidige boligjobordning.«
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Jeg vil gerne spørge om det her med moms på magasiner, for skatteministeren var i sin tale inde på, at han hilste det velkommen, at det blev behandlet i udvalget.
Altså, man skal allerede have det her indfaset den 1. januar.
Mange af de her virksomheder i bladbranchen er jo kendetegnet ved, at en stor del af deres omsætning kommer fra abonnementer, så det er planlagt langt ud i fremtiden.
Så vil jeg gerne høre om skatteministerens principielle holdning til dette: Er det ikke meget rimeligt, at man siger, at de får en længere frist end til den 1. januar?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Jeg lytter skam til ordførerne, og hvem, der er papegøje, må vi jo tage en længere drøftelse af.
Jeg hører også en gentagelse af spørgsmålet, og mit svar er jo af gode grunde det samme, når spørgsmålet nu engang formuleres enslydende.
Sagen er, at tilgængeligheden i det store billede ikke vil forringes, heller ikke for magasiner produceret uden for EU.
Jeg kan naturligvis ikke gøre mig til detailkender af, hvilke magasiner hr. Ole Birk Olesen holder, og om der skulle være nogle helt særlige komplikationer i de tilfælde.
Det må vi jo så tage en nærmere drøftelse af.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Jeg så i tv den anden dag, at ministeren blev udpeget som repræsentant for det sprogbrug, der blev kaldt papegøjesprog, altså at man bare gentager det samme, man har fået at vide, formentlig af sine embedsmænd, uanset hvad man bliver spurgt om, uanset de argumenter, som man præsenteres for.
Det hørte vi så et eksempel på her.
Selv om det, jeg sagde, var sund fornuft, nemlig at små specialmagasiner, som ikke har et distributionsvæsen inden for EU, naturligvis får berørt deres tilgængelighed af dette lovforslag, så siger ministeren bare: Vurderingen er, at det overhovedet ikke berører tilgængeligheden af udenlandske magasiner i Danmark.
Hvad med at lytte til de ord, der kommer ud af munden på folk hernede i salen?
Lyt til, om det er fornuft, og hvis det er fornuft, så må ministeren jo ændre sine ord og ikke bare læse op af et talepapir.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Jamen altså, jeg må fastholde, at den helt klare vurdering – vi kan også gå nærmere ind i det under udvalgsbehandlingen – er, at det ikke vil berøre tilgængeligheden af magasiner produceret uden for EU, og når det er sagt, synes jeg, at det, der er det væsentlige i forslaget, og det, vi er nødt til at holde fast i, er, at der er tale om en konkurrencemæssig ligestilling af virksomheder inden for og uden for EU.
Det er det helt grundlæggende i forslaget og det, der er den afgørende præmis for, at regeringen fremmer lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Skatteministeren hævder, at dette ikke vil berøre tilgængeligheden af udenlandske magasiner i Danmark.
Det vil det da helt indlysende gøre.
Det er fuldstændig rigtigt, at meget store udenlandske magasiner kan have og måske allerede har opbygget distributionssystemer inden for EU, som gør, at de ikke behøver at bekymre sig om det.
Det gør deres læsere så heller ikke.
Men der findes jo en bred variation af udenlandske magasiner med et forholdsvis smalt læsertal i Danmark, men som sammenlagt læses af rigtig mange mennesker i Danmark.
De to magasiner, som jeg nævnte at jeg havde abonneret på i tidens løb fra USA, har ganske givet ikke specielt mange læsere i Danmark og er således eksempler på, at udenlandske magasiner ikke har et distributionssystem inden for EU.
Så at det ikke skulle berøre tilgængeligheden af disse udenlandske magasiner, er jo simpelt hen ikke sandt.
Det berører ikke tilgængeligheden af de store udenlandske magasiner, men det berører ganske givet tilgængeligheden af mindre specialmagasiner, som sammenlagt har en del læsere i Danmark.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Det er jo en fornøjelse at kunne starte sin debut på denne flotte talerstol med at takke for den brede tilslutning, som dette forslag har mødt.
Med forslaget implementeres EU's direktiv om ændrede faktureringsregler, som fjerner barrierer for anvendelsen af elektroniske fakturaer, ligesom der med lovforslaget sikres en mere præcis implementering af flere af bestemmelserne i EU's momssystemsdirektiv.
Med lovforslaget sikres det endvidere, at momsen ikke indgår som et konkurrenceparameter mellem bl.a. grafiske virksomheder, henholdsvis inden for og uden for EU, altså, så bliver grafiske virksomheder inden for og uden for EU momsmæssigt ligestillet.
Der kan jeg forstå at der fra flere af partierne er et ønske om under udvalgsbehandlingen at drøfte indfasningen af disse bestemmelser nærmere.
Det hilser jeg velkommen og kan i den forbindelse også oplyse om, at der vil komme et ændringsforslag vedrørende ikrafttrædelsen af dette lovforslag, da Folketinget ikke kan nå at færdigbehandle lovforslaget inden nytår.
Vedrørende synspunkterne fremført af Liberal Alliances ordfører vil jeg slå fast, at forslaget kun berører tilfælde, hvor tidsskrifter sendes enkeltvis ind i EU til danske private abonnenter.
Mange større udgivere af tidsskrifter fra lande uden for EU har enten europæiske udgaver, der produceres inden for EU, eller sender tidsskrifter samlet til ét sted inden for EU, hvorfra tidsskrifterne bliver distribueret til den enkelte abonnent.
Forslaget berører altså ikke disse tilfælde.
Forslaget berører heller ikke salg af tidsskrifter fra lande uden for EU, og som sælges af danske kiosker.
Der er derfor ikke grund til at frygte, at forslaget vil påvirke tilgængeligheden af tidsskrifter fra lande uden for EU, og derfor bør ingen frygte en informationsmur.
Endelig gennemfører lovforslaget en ligestilling af kontrolreglerne for indkomstskat og moms, ligesom forslaget giver SKAT mulighed for at levere en større indsats mod uregistreret virksomhed.
Som jeg indledte med at sige, vil jeg takke for den generelt brede tilslutning, som lovforslaget har mødt, og jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Sådan som jeg også læste bemærkningerne til lovforslaget, er der en bagatelgrænse på de 80 kr., men det må vi jo så dyrke ved også at spørge ministeren om det.
Jeg plejede altid at kigge ned på embedsmændene dernede – nu er jeg jo ikke minister længere, men så ville de altid sidde og nikke eller ryste på hovedet, når ham ministeren nu sagde noget vrøvl, ikke?
Så må ministeren kigge på dem om lidt, og så må de nikke eller gøre et eller andet til ham.
Jeg tror, at der er en bagatelgrænse.
Og til spørgsmålet, om magasiner koster mere end 80 kr. eller ej, vil jeg sige, at det er der sikkert magasiner der gør.
Jeg har selv abonneret på magasiner, som koster mere end 80 kr. – ikke for at dementere det ellers gode budskab, ordføreren kommer med, men der er magasiner, der koster mere end 80 kr., inden for forskellige fagområder.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan bekræfte min læsning af det her lovforslag, som er, at magasiner hidtil har været helt undtaget fra at blive momsbelagt, altså at der slet ikke har været nogen 80-kroners-grænse, fordi magasiner simpelt hen har været helt undtaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Det er jo en af de ting, som man må dyrke under udvalgsbehandlingen.
Det er jo derfor, det altid er rart med en relativt lang høringsfase; det er derfor, det er rart med en udvalgstid, hvor man kan diskutere de her ting.
Jeg vil ikke gøre mig til ekspert i, hvad magasiner koster – jeg kan kun gøre det ud fra min egen empiri, da jeg har abonneret på et væld af tidsskrifter, siden jeg var studerende på Københavns Universitet og frem til i dag.
Specielt i min studietid havde jeg no money at all, og der betød prisen selvfølgelig noget for, om jeg ville importere forskellige tidsskrifter.
Det er rigtigt.
I lovgivningen står der i dag, at der er en bagatelgrænse, og den bagatelgrænse har man defineret ved de 80 kr.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Jeg vil spørge hr. Brian Mikkelsen, om det ikke er korrekt, at det i dag er sådan, at hvis magasinerne koster over 80 kr., er der jo allerede den her ordning for magasinerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Jo, men der findes en bred palet af forskellige magasiner.
Jeg har også selv ligesom en af de tidligere ordførere specielt i mine studieår haft abonnement på forskellige udenlandske tidsskrifter, som helt sikkert, uden at jeg var inde og kigge på udgivelsessted, er blevet trykt uden for EU og helt sikkert også er blevet distribueret uden for EU.
Og hvis der var blevet lagt et gevaldigt gebyr ovenpå som det, jeg kunne læse om i papirerne her, ville det i hvert fald have været sådan, at jeg som studerende ikke ville have abonneret på de tidsskrifter.
Det er helt sikkert.
Så er der de rent praktiske problemer med implementeringen.
Forslaget her fremsættes som følge af folketingsvalg og regeringsskifte jo relativt sent, og lovforslaget kommer til at gælde fra den 1. januar, så man vil henover årsskiftet, når man har solgt abonnementer, som jo løber over et halvt eller et helt år, have et problem i forhold til abonnenterne og i forhold til de aftaler, man har lavet med hensyn til produktion.
Der synes jeg også, vi i et demokratisk retssamfund som vores har en forpligtelse til at være fair over for de mennesker, som har indgået nogle aftaler.
Det synes jeg i hvert fald man skal se på i Skatteudvalget, og jeg synes, at man skal se på hele implementeringsfasen i det her.
Men som sagt kan vi støtte langt hovedparten af forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Jeg kan bekræfte en del af det i hvert fald.
Jo, vi var parlamentarisk grundlag, og jo, vi støttede rigtig mange af forslagene igennem 10 år.
Sådan er det jo altid, når Dansk Folkeparti bliver inviteret til forhandlinger: Så kommer vi ind og forhandler og har ikke nogen ultimative krav.
Det, jeg så ikke kan bekræfte, er, at der ikke var flertal for ordningen.
Der var jo faktisk et kæmpe flertal for at lave den her boligpakke.
Der er så uenighed om finansieringen, som jeg også kunne høre hr. Thomas Jensen selv sagde i sit indlæg.
Altså, der var jo både SF, der var Socialdemokratiet, der var Venstre, og der var Konservative, så der var et kæmpe flertal.
Jeg synes jo, det er ærgerligt, man fortsætter med den her mudderkastning, for det er jo virkelig til skade for boligmarkedet, at man bliver ved med at holde en debat i gang om, om der nu muligvis kommer eller ikke kommer en ordning på det her område.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Som ordføreren for Venstre også gjorde opmærksom på, har der jo faktisk været en lang og ordentlig proces forbundet med det her lovforslag, som blev sendt i høring for lang tid siden – og i øvrigt fremmet af den tidligere regering.
Så der har været en grundig diskussion af og proces omkring lovforslaget.
Når det er sagt, må jeg sige, at jeg gjorde opmærksom på, at Folketinget ikke kommer til at færdigbehandle lovforslaget inden nytår, og at der derved vil blive stillet ændringsforslag om ikrafttrædelsen, men det kan vi også drøfte nærmere i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men helt grundlæggende vil der blive taget højde for den problematik, som Dansk Folkeparti her rejser – og som jeg i øvrigt også kunne høre at Venstre er bekymret for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Så hjælper det ikke så meget, at der måske har været en høringsfase på ½ år, for de ændrer jo ikke deres produktionsaftaler osv.
En stor del af problemet er jo også, at det ikke kun drejer sig om omsætningen, men de er baseret på abonnementer langt ud i fremtiden.
Mange af deres aftaler med trykkerier osv. er jo også baseret på aftaler om levering og sådan nogle ting i lang tid ud i fremtiden.
Så det går begge veje.
Men kan skatteministeren løfte sløret for, hvor lang man så regner med at indfasningsperioden bliver?
Altså, vi kan ikke vedtage det her før engang i det nye år – og det er helt fair, det er jeg med på – men er vi så derhenne, at det skal træde i kraft den 1. februar eller den 1. marts osv.?
Kan skatteministeren løfte sløret for det?