runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise von Seelen (S), 2009-01-23:
Vil ordføreren give mig ret i, at det, der har betydning for, om borgeren oplever neutralitet hos dommeren, er, at dommeren er dygtig til sit arbejde?
Lovforslaget her taler til menneskers fordomme om, at det, man skal fokusere på, er, hvordan vi ser ud, i højere grad end på, om vi er dygtige til det arbejde, vi er ansat til at udføre, og hvorfor ikke fokusere på de færdigheder, som de mennesker skal bringe i anvendelse for netop at optræde neutralt?
Det er dog bedre end at kigge på, hvordan vi ser ud på ydersiden.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jamen jeg må sige til fru Lise von Seelen, at det gør vi jo også.
Det er jo ikke hvem som helst, der bliver dommer, det er jo mennesker, der har gennemgået en lang og grundig uddannelse og har været igennem en selektiv rekruttering og en udvælgelsesprocedure, og der er ingen tvivl om, at de, der bliver dommere i de danske retssale, er dygtige og fagligt kompetente mennesker.
Sådan har det været, og sådan vil det være fremadrettet, så det er vi helt trygge ved.
Det, vi også skal kunne være trygge ved, er, at borgeren ikke kan nære mistanke om, at andet end dommerens faglige dygtighed ligger til grund for den afgørelse, som får indflydelse på hans eller hendes livsvilkår, herunder om dommeren måtte have en eller anden bestemt politisk eller religiøs overbevisning.
Det kan man sagtens have og alligevel være en dygtig dommer, men man kan også have den overbevisning og være en dygtig dommer uden at skulle promovere det i en retssal og dermed skabe en unødvendig mistanke hos den borger, hvis sag man skal afgøre.
Mette Gjerskov (S), 2009-01-23:
Det er jo sådan, at alle de kyndige mennesker, der har med domstolene at gøre her i landet, har sendt høringssvar ind til os og sagt, at denne lov er unødvendig, at denne lov er der ingen grund til at vedtage, og at den her lov i værste fald vil betyde, at nogle mennesker vil føle sig trampet på.
Og det er jeg faktisk personligt ret enig i.
Så hørte jeg hr. Kim Andersen understrege, at det her skam er meget neutralt, at det ikke kun er én religion, man vil gå efter, det er alle religioner - det er ikke kun muslimerne, der skal føle sig berørt af det her.
Men da justitsministeren præsenterede det her lovforslag i tv, sagde han, at det var blevet fremsat for at forhindre, at dommere rullede bedetæppet ud for at bede til gud, og at man jo ikke pludselig kunne have, at nogle råbte »Allah akbar« eller lignende.
Er hr. Kim Andersen enig i, at det er det, der er formålet med den her lov?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg er meget enig med justitsministeren i, at der her er fremlagt et meget fornuftigt og afbalanceret lovforslag, som vi i Venstre støtter.
Jeg er ikke enig i, at det er en unødvendig lov.
I givet fald var Domstolsstyrelsens cirkulære om muligheden for, hvad man måtte bære eller ikke bære i retten i mødet med de tiltalte, jo også unødvendigt.
I givet fald var diverse dommeres udtalelser om, hvad man måtte bære af påklædning med religiøs symbolværdi, jo også unødvendige.
Men det er jo sådan i et folkestyre, i et pluralistisk demokrati, hvor meningerne og synspunkterne brydes, at der må man bruge og der bruger heldigvis mange muligheden for at sige deres mening og komme med deres synspunkter.
Det gør så også, at politikerne og Folketinget må forholde sig til de ting, som Folketinget nu har ansvaret for, og det er derfor, forslaget her er kommet: domstolenes forhold reguleres ved lov.
Jesper Langballe (DF), 2009-01-23:
Jeg vil gerne takke for de klare svar, hr. Kim Andersen har givet til en serie af ualmindeligt ubegavede spørgsmål.
Jeg har lyst til at spørge til al den forvrøvlede snak om brud på magtens tredeling og mistillid til dommerne og om krænkelse af domstolenes uafhængighed.
Med hensyn til det vil jeg spørge hr. Kim Andersen: Kunne man ikke nøjagtig lige så godt sige, at det er brud på magtens tredeling og mistillid til dommerne, at vi overhovedet har en retsplejelov?
Sagen er jo den, at rammen omkring retsplejen er en lovgivningssag.
Det, der ydermere giver domstolene deres legitimitet, er faktisk den retsplejelovgivning, som vi sidder og vedtager her i Folketinget.
Mette Gjerskov (S), 2009-01-23:
Hvad tror Venstres ordfører der vil ske, hvis det her lovforslag ikke bliver vedtaget?
Jeg kunne ud fra Venstres ordførers ordførertale forstå, at han er enig i, at det jo ikke er, fordi vi står med et aktuelt problem, men at det er, fordi vi skulle forhindre fremtidige problemer.
Så jeg vil bare spørge: Hvad vil der ske, hvis ikke det her lovforslag bliver vedtaget?
Har Venstres ordfører så lidt tillid til dommerstanden, at han tror, at den samlede dommerstand vil tillade, at en enkelt dommer, hvis han skulle gå hen og blive vanvittig, pludselig skulle hive Koranen frem fra et hovedtørklæde og dømme en stakkels tyveknægt efter sharialovgivningen til at få hugget hænderne af?
Og tror hr. Kim Andersen ikke, at der vil være nogle, om ikke andet så i domstolssystemet selv, der vil gribe ind, hvis vi nogen sinde skulle komme i en så tænkt og vanvittig situation?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg har stor tillid til de danske domstole, og jeg er sikker på, at de også fremadrettet vil optræde både ansvarligt, modent og ordentligt.
Jeg synes, at fru Mette Gjerskovs spørgsmål er en smule teoretisk og outreret, og at det nærmest taler for sig selv.
Jeg er ganske overbevist om, at dette fornuftige forslag vil blive vedtaget af Folketinget, fordi det har et rigtigt sigte og der er lagt et fornuftigt snit.
Min fantasi rækker slet ikke til, at jeg kan forestille mig, at et så fornuftigt forslag fra VK-regeringen ikke vil blive vedtaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg vil gerne høre hr. Kim Andersen om et tænkt eksempel fra min side: En domsmand sidder netop ved en domsforhandling indført en bluse med et tryk, der viser hammer og segl.
Hammer og segl er jo, som de fleste ved, symbolet på kommunisme.
Mener hr. Kim Andersen, at den pågældende domsmand i dette tilfælde virker neutral og upartisk?
Og er det ikke bare et tydeligt eksempel på, at lægdommere rent faktisk kan virke partiske, og at det også vil kunne underkende deres autoritet i en domstol, hvis de sidder indført tøj med f.eks. kommunistiske symboler, som jo er stærkt politisk prægede?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg synes, at snittet er lagt fuldstændig rigtigt i det forslag, der her er fremlagt.
Det drejer sig om de juridiske dommere, og det drejer sig om de formelle møder, der er med tiltalte.
Vi har ikke ønske om at ændre omfanget af forslaget, og jeg er i øvrigt også sikker på, at domsmænd og nævninge efter en drøftelse inden den forhandling, hvori de medvirker eventuelt med et råd fra retspræsidenten - vil være i stand til at fremstå på en måde, så helhedsindtrykket af domsforhandlingen er værdigt og neutralt.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Men kan hr. Kim Andersen fra Venstre ikke godt bekræfte, at man, hvis man f.eks. er tiltalt i en sag og bliver sat over for en domsmand, som sidder iført bluse med kommunistiske tegn, godt som tiltalt kan blive i tvivl om, hvorvidt den pågældende domsmand er upartisk eller neutral?
Og ville det ikke være det bedste, også for den tiltalte, at man under ingen omstændigheder kunne tvivle på, at hverken domsmænd, dvs. lægdommere, eller dommere er upartiske og neutrale?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Domsmænd og nævninge skal jo fremstå som det udsnit af befolkningen, som de er.
Alene af den grund vil det jo nok være ret hypotetisk, at der sidder en person i en T-shirt med hammer og segl på brystet.
I øvrigt vil jeg være meget glad for, at de altid træffer afgørelse i forening med de juridiske dommere.
Som jeg var inde på i mit ordførerindlæg, er der fra vores side ikke grund til at beklikke eller mistænke dommerne for ikke at fremtræde nobelt og ordentligt i mødet med borgerne i retten.
Det her er udtryk for, at politiske og religiøse spørgsmål fylder mere og mere i det offentlige rum, og det er også udtryk for, at dommerne jo selv har oplyst, at dette, at man kunne bære et religiøst symbol, i fremtiden for en dommers vedkommende ville være muligt.
Og vi har oven i købet så det her personalecirkulære.
Det gør, at vi synes, der er grund til at være på forkant med udviklingen.
Vi er meget tilfredse med den måde, man har optrådt på og administreret et ordenskodeks på indtil nu, og det vil vi gerne sikre fremover.
Det gør vi med det her lovforslag.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Hr. Kim Andersen siger på vegne af Venstre, at det her ikke er et spørgsmål om mistillid til dommerne.
Man må jo sige, at det virker, som om dommerne har en noget anden opfattelse af situationen, og jeg forstår dem ærlig talt godt, for det, det jo drejer sig om, er, hvilket hr. Kim Andersen siger, at man prøver at tage højde for en situation, som ikke er i dag.
Der har ikke været problemer af nogen art, og det, man bare prøver at tage højde for - det fremgår også af bemærkningerne -
er: »… spørgsmål om religiøst tilhørsforhold m.v. ... generelt er blevet væsentligt mere kontroversielt end tidligere.
... er det væsentligt, at der ved domstolene … tages højde for denne ændrede situation ...«
Se, det er jo kernen i det her.
Er det hr. Kim Andersens opfattelse?
Har Venstre så ringe tillid til dommerne, at man ikke mener, at domstolene og dommerne selv er i stand til at tage højde for, hvordan diskussionen om det ene og det andet udvikler sig i det konkrete omkringliggende samfund?
Og hvad er anledningen til denne afgrund af mistillid over for, at dommerne er i stand til, præcis som de upåklageligt har gjort det til dato, at varetage deres uafhængighed, upartiskhed og neutralitet, ikke bare, at de er sådan, men også, at de fremstår sådan?
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Jeg kan forstå, at hr. Søren Krarup stadig væk mener, at kvinderne skal beskyttes lidt mere end mændene i forhold til de opgaver, de påtager sig, fordi kvinder har andre opgaver, som de skal pleje.
Jeg kunne selvfølgelig passende her spørge: Hvad er det så for nogle andre opgaver, kvinder i særlig grad har i forhold til mændene, og hvorfor skal kvinder beskyttes?
Jeg har da indtryk af, at hovedparten af de kvinder, der er både i kongehuset og i det danske Folketing, for ikke at tale om i det danske samfund, er fuldt ud i stand til ikke alene at beskytte sig selv, men oven i købet også til at bidrage gevaldigt til det danske samfund.
Så hvorfor er det, at hr. Søren Krarup mener, at kvinder er et særligt køn, der kræver mændenes beskyttelse i højere grad, og hvad er det for nogle særlige opgaver, de har, som kræver, at de skal beskyttes?
Det er jo hr. Søren Krarups egen vurdering.
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Som jeg sagde, har jeg aldrig sagt noget, der er så ubegavet og tåbeligt som det, hr. Kamal Qureshi nu kommer med.
Men jeg vil da ikke lægge skjul på, at f.eks. det at føde børn er en belastning for en kvinde.
Jeg har selv fire døtre, og jeg har kunnet se, hvordan min kone selvfølgelig har været belastet af at skulle både føde dem og opfostre dem.
Jeg ved ikke, hvilke kredse hr. Kamal Qureshi færdes i, men måske har han aldrig oplevet en børnefødsel, har aldrig oplevet, hvad en familie vil sige.
Men jeg vil da tilråde ham at prøve på at undersøge det og så få en fornemmelse af, at det at være kvinde godt kan indebære nogle byrder, som manden ikke har.
Men det har stadig væk intet at gøre med, at man naturligvis inden for, om jeg så må sige, den nationale solidaritets rammer også kan have en kvindelig regent.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-01-23:
Jeg skal ikke gå ind i store, ideologiske forklaringer på, at det her ikke er ideologisk, som hr. Søren Krarup gjorde, men blot meddele, at SF kan støtte det her lovforslag, og det er såmænd ud fra almindelig sund fornuft.
Helle Sjelle (KF), 2009-01-23:
Vores monarki her i Danmark er et af verdens ældste.
Det har eksisteret i over 1000 år, og den tradition, der blev grundlagt dengang, at have en konge eller en dronning som vores overhoved og samlingspunkt for landet, har fulgt os lige siden.
Turister og udenlandske besøgende kan måske føle sig fristet til at trække lidt på smilebåndet, når de mærker, hvor begejstrede vi er for vores kongehus, samtidig med at Danmark hører til blandt verdens mest moderne og avancerede demokratier.
For dem kan det synes paradoksalt.
For os har det været en naturlig udvikling.
Vort monarki har udviklet sig sammen med vores samfund gennem de mange århundreder.
Monarkiet har også været igennem en voldsom udvikling.
Vi har haft konger, som var valgt af deres ligemænd.
Vi har haft enevælde, og vi har, mest bemærkelsesværdigt af alt, et kongehus, der overgav det politiske styre til folket.
Som konger har vi haft mænd af vidt forskelligt temperament, udsyn og holdning.
Både konger og dronninger i Danmark er imidlertid fulgt med tiden.
Det kan vi kun være stolte af, og det er nok også den stolthed, der møder den til tider undrende turist.
Nu er tiden så kommet til at føre udviklingen af Danmarks monarki et skridt videre.
Vi skal reformere tronfølgeloven, så også arvefølgen til den danske trone giver fuld ligestilling til både mænd og kvinder frem for den nuværende regel, hvor mandlige arvinger har fortrinsret.
Vi tror på, at man skal forandre for at bevare, og det gælder også vores kongehus.
Nogle vil måske kalde ændringen symbolsk.
Det mener vi ikke den er.
Det er en vigtig opgave at sikre, at monarkiet fortsat har mulighed for at følge med tiden, og vi Konservative ønsker et langtidsholdbart monarki i Danmark - det vil jeg gerne understrege.
Og det håber vi at den ændring, som vi foretager her, vil være med til at sikre.
Det er derfor, vi Konservative støtter forslaget, og vi håber, at der vil være fuld opbakning til det også i den danske befolkning.
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Det ville være uretfærdigt ikke at spørge Det Konservative Folkeparti, som måske i konkurrence med Dansk Folkeparti vel er Folketingets største og varmeste tilhænger af kongehuset og kongehusets parti.
Når man nu ændrer lov om tronfølge og ændrer flere paragraffer i den lov, hvorfor har man så undladt at ændre den paragraf, der siger, at en konge eller dronning ikke må gifte sig med nogen uden at spørge Folketinget først?
Helle Sjelle (KF), 2009-01-23:
Som jeg sagde i mit indlæg, mener vi jo, at man skal forandre netop for at bevare.
Og vi synes, at det naturlige skridt på nuværende tidspunkt netop er at skabe ligestilling mellem kvinder og mænd også på det her område, altså i vores kongehus med hensyn til hvem der kan arve tronen.
Vi mener ærlig talt ikke, at det reelt har nogen betydning, at der er den anden paragraf, som hr. Frank Aaen henviser til.
Vi mener ikke, det har nogen reel betydning, om der er den paragraf eller ej, og derfor har vi heller ikke fundet det nødvendigt at ændre den.
Med hensyn til den kulørte ugepresse må jeg indrømme, at jeg kun har et skuldertræk tilovers for, hvad der står i den.
Jeg håber da og tror på, at kongehusets medlemmer naturligvis har fået dem, de elsker.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Normalt rynker vi jo lidt på næsen i Folketinget af sådan nogle uændrede genfremsættelser, der kommer år efter år, men i den her sammenhæng er sagen jo en helt anden, fordi grundlovsproceduren kræver, at lovforslaget vedtages i uændret form af to forskellige Folketing og derefter sendes til folkeafstemning.
Derfor skal jeg da også på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi, selv om vi havde ændringsforslag, da lovforslaget var fremme første gang, for at fremme sagen naturligvis vil støtte lovforslaget, som det ligger her.
Jeg har lyst til at sige, at processen her jo vil blive husket for to ting.
For det første, at der nu, når forslaget er vedtaget og forhåbentlig bliver godkendt ved en folkeafstemning, er blevet den helt naturlige ligestilling, også i kongehuset, og det må man da sige var på høje tid.
Der vil jeg da på vores vegne sige, at vi ikke har noget imod at bekende os til ideen om kønnenes ligestilling i - havde jeg nær sagt - ideologisk forstand.
Vi synes, det er en rigtig god idé med kønnenes ligestilling alle vide vegne.
Det gælder også ligestilling på andre områder, ikke mindst i relation til kongehuset, som jo på mange måder er et symbol for danskerne og derfor også et sted, som bør vise vejen og ikke halte bagefter, som man kan sige det har været tilfældet i en hel del år.
Her var der i virkeligheden en rimelig mulighed for, at man nedsatte en grundlovskommission, som kunne kigge på grundloven i sin helhed og på den måde få moderniseret den.
Om ikke andet kunne det i det mindste gælde de steder, hvor grundloven ganske simpelt er uddateret, og hvor det, der står, ikke er faktuelt korrekt eller ikke er til at forstå for de danskere, som grundloven er et de væsentligste dokumenter for.
Den chance har man - synes jeg - som et udslag af intellektuel dovenskab forspildt ved blot at lave den her ændring af tronfølgeloven.
Man har sågar ikke engang villet lave konsekvensændringen af grundloven, som man efter vores mening burde have gjort, så den refererede til den rigtige tronfølgelov.
Men vi støtter lovforslaget, men ærgrer os altså fortsat over, at det ikke blev til en større og mere grundlæggende modernisering af grundloven.
Det trænger sig fortsat på.
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Det kommer unægtelig ikke bag på mig, at Det Radikale Venstre ikke kan forstå, hvad det er, der ligger i at tale om lighed som noget, der bygger på en nation eller en historie.
Det har Det Radikale Venstre demonstreret i hele det 20. århundrede, og det er derfor, at danmarkshistorien i det 20. århundrede faktisk er en sørgelig historie.
Og der kan kun være grund til at glæde sig over, at Det Radikale Venstre med dets styrkelse af ideen ikke længere sidder i magtens centrum.
Men jeg vil godt i al elskværdighed spørge min gode ven, hr. Morten Østergaard, om han ikke er i stand til at forstå forskellen på en lighed, der følger af en fælles historie, for så vidt svarende til en familie, hvor det er fødslen, fællesskabet inden for familien, der sætter ligheden, og så den ideologiske lighed, der siger, at alle skal være lige.
Det betyder i virkeligheden, at alle skal være ens, men det er altså det, der har båret Det Radikale Venstre.
Kan hr. Morten Østergaard ikke forstå forskellen på ligheden som en frugt af historien og som med Det Radikale Venstre en frugt af en ideologi?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Til det vil jeg sige to ting.
For det første er det en misforståelse at skyde Det Radikale Venstre i skoene, at vi mener, at alle skal være ens.
For det andet vil jeg sige, at jeg udmærket forstod, hvad det var, hr. Søren Krarup sagde, og det, jeg forsøgte at replicere med, var, at jeg er uenig.
Jeg forstår udmærket forskellen, og jeg forstår udmærket, at hr. Søren Krarup ikke bekender sig til ligestilling som en idé.
Jeg siger bare, at i Det Radikale Venstre har vi ingen problemer med at sige: Ja, ligestilling bygger for os på et idégrundlag om kønnenes ligestilling, en rigtig god idé, synes vi rent faktisk, og vi synes, det bør fremmes, hvor man kan, også i kongehuset.
Derfor tror jeg bare, at vi må konstatere, at her er der en uenighed, om ikke med hele Dansk Folkeparti, så i hvert fald med hr. Søren Krarup, som jo med sine svar til bl.a. hr. Kamal Qureshi fint fik klargjort, at han ikke har samme opfattelse af kønnenes ligestilling, som jeg tror man har bredt i det danske samfund i dag.
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Det glæder mig da, at hr. Morten Østergaard forsikrer, at han forstår, hvad jeg siger.
Jeg tvivler på det, for det, der ligger - selvfølgelig i talen om den ideologiske lighed, er, at man med »lige« mener »ens«.
Og hvis han interesserede sig lidt for historie, ville han kunne forklare begivenhederne i de sidste to århundreder netop ud fra den virkelighed, at når man dyrker den ideologiske lighed, forlanger man, at alle til syvende og sidst skal være ens.
Men jeg vil godt lige sige til hr. Morten Østergaard, at når vi er nogle stykker, der er så glade for vores nuværende grundlov, er det, fordi denne grundlov er blevet til i en periode, der ligger før Det Radikale Venstre - i hvert tilfælde før Det Radikale Venstre havde mulighed for at komme til at bestemme tingene.
Vi er jo ganske overbevist om, at hvis det skulle lykkes Det Radikale Venstre og dele af venstrefløjen at få en ny grundlov, ville den blive så fyldt af menneskerettigheder, at den intet havde at gøre med den danske virkelighed, som netop er en lighed inden for historien og ikke inden for ideologien.
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Altså, hvis man skal tro den kulørte ugepresse, har der faktisk været flere mulige ægteskabsemner inde i billedet til kronprinsen, som af forskellige årsager ikke er blevet accepteret - men det er selvfølgelig kun den kulørte ugepresse, så det er jo ikke sikkert, at det kan stå til troende.
Men det ændrer jo ikke ved det principielle - og det er det, jeg gerne vil have at vide - nemlig at når man nu har gennemgået en lov for at se, hvad der skal ændres i den lov, hvorfor har man så ikke ændret den paragraf, der hedder, at kongen skal spørge Folketinget, før vedkommende gifter sig, og at tronfølgeren skal spørge i det her tilfælde mor, før han gifter sig?
Søren Krarup (DF), 2009-01-23:
Jeg har selvfølgelig aldrig fremsat en mening så ubegavet som den, hr. Kamal Qureshi fremfører.
Jeg har aldrig talt om krudt og kugler.
Jeg tror nok, at da sagen første gang kom frem, gjorde jeg opmærksom på, at det er en voldsom belastning at være regent, og derfor kunne man måske godt beskytte en kvinde, som jo også har andre opgaver i livet, mod det.
Men jeg synes, som jeg har sagt her, at den lighed - der ikke er ideologisk, ikke er en idémæssig ligestilling, men er en national ligestilling, en folkelig ligestilling, en levende ligestilling, der bygger på, at man har fælles historie, fælles samhørighed - er noget ganske andet end den principielle ideologiske ligestilling, som hr. Kamal Qureshi taler om.
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-23:
Jeg vil bare gerne spørge hr. Søren Krarup, om det, at han fra talerstolen i dag støtter dette forslag om ligestilling, så betyder, at han har ændret holdning i forhold til sine tidligere udtalelser om, at det at være regent i Danmark var noget, der egnede sig bedst til de mandlige familiemedlemmer, fordi det var noget med krig og kugler, og det var mænd bedre egnede til.
Har hr. Søren Krarup ændret holdning til det, og synes han nu, at også de kvindelige tronfølgepersoner egner sig til at passe hvervet som regent af Danmark?