runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Vi vil også passe godt på miljøet, vi vil også have rent vand i hanerne, og det sikrer vi også.
Vi kan netop henvise til det beslutningsgrundlag, som ligger, og der er svaret adskillige gange på det. Hvad angår de andre spørgsmål, som spørgeren kommer med ved at gå tilbage i den parlamentariske historie, kan jeg ikke hjælpe spørgeren.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Det er der nemlig ikke nogen fortilfælde af.
Jeg tror, vi kan huske Viggo Hørups ord: intet over eller ved siden af Folketinget.
Mener ordføreren, at det her er udtryk for respekt for folkestyret, for respekt for ånden i vores grundlov?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jeg synes, at ministeren gør et godt stykke arbejde.
Jeg håber, at ministeren kan fortsætte meget, meget længe endnu, og det er, hvad jeg kan svare til det.
Jamen jeg forholder mig til det samlede, og hvordan det er i virkeligheden, og der er der plus på bundlinjen.
Så kan man opstille alle mulige mellemregninger, og jeg skal ikke gå ind i, hvordan hr. Søren Egge Rasmussen vil opstille sine egne mellemregninger om det.
Jeg forholder mig til det samlede resultat, og hvordan virkeligheden er, og der er resultatet i plus.
Så glæder mig over, at erhvervet selv kvitterer for, at der vil være en 6.000-7.000 arbejdspladser i det, og at det også på anden måde forventes at styrke den danske økonomi.
Så det synes jeg er godt.
Og så når vi netop frem til det, jeg også markerede i min ordførertale, nemlig at det er en vind-vind-situation, at vi kan gøre noget godt for både erhvervet, beskæftigelsen og økonomien, og at vi samtidig passer godt på miljøet.
Og det skal vi i øvrigt også.
Jeg synes, spørgeren lidt glemmer den der ikkeforringelsesregel.
Vi må simpelt hen ikke rykke baglæns på miljøet, og det gør vi heller ikke.
Rune Lund (EL), 2016-02-25:
Så ordføreren har et ønske om, at ministeren skal kunne sidde meget, meget længe.
Men kan ordføreren så ikke bekræfte, at der i henhold til grundlovens § 15, stk. 1, står – og jeg citerer – »Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham«?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Som spørgeren sikkert udmærket ved, er der et kommunalt sæt af regler og vinkler på det her, og så er der den statslige del, i forhold til det vi behandler her.
Og der ligger jo ikke i det her, at det skal gå hen og blive dyrere for danskerne.
Den her pakke har jo et helt, helt andet sigte.
Det er jo, som vi har svaret på masser af gange – og det skal jeg da gerne gentage: Vi skal have øget vækstgrundlaget, sådan at man kan få skabt nogle flere arbejdspladser og vækst og beskæftigelse.
I forhold til miljø er der jo også den såkaldte ikkeforringelsesregel, og den er ret central, hvad angår at få besvaret det her spørgsmål.
Man må simpelt hen ikke belaste og skade miljøet.
Det gør vi heller ikke, og det er jo det, der her bliver klarlagt og dokumenteret.
Hvis så kommunerne selv på anden måde vil gøre nogle andre ekstra ting – det tror jeg også at spørgeren godt ved –
jamen så ligger det jo inden for de kommunale sæt af spilleregler, og hvad det angår, har vi altså et decentralt styre her i Danmark.
Så vi kan jo ikke gå ind og sige, hvordan kommunerne vil forholde sig til det.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Men det skyldes jo de initiativer, der er sat i gang.
Kan ordføreren bekræfte, at de forskere, vi havde forbi forleden til eksperthøring, var enige om, at der er meget stor usikkerhed om, hvordan de her virkemidler vil komme til at virke.
Det er dels et rent teknisk spørgsmål, fordi man ikke ved, hvor effektive de er, dels er mange af dem frivillige, og det er meget svært at gætte på, hvor mange landmænd der egentlig vil kaste sig over dem.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Når vi bruger de tal og bruger dem alle sammen og lægger det hele sammen, som vi har markeret flere gange, så er der et plus på bundlinjen, og det synes jeg er værd at glæde sig over.
Jeg synes også, det er værd at glæde sig over, at man får skabt både arbejdspladser, vækst og beskæftigelse og samtidig passer godt på miljøet.
Og det er lige præcis det, man gør.
Så hæfter jeg mig da også ved, at spørgeren endnu ikke har været inde omkring det med, at vi så får et paradigmeskifte over til den målrettede regulering.
Det er der jo rigtig mange der har talt om i meget lang tid, og jeg er da glad for, at vi også kan få taget fat på det.
Christian Juhl (EL), 2016-02-25:
Kan hr. Erling Bonnesen bekræfte, at de forskere, der har leveret de tal, der er tale om her, og som ender i et grønt plus, omtaler den måde, som ministeren har brugt deres tal på, som kreativ bogføring og som fejlagtig og misforstået?
Kreativ bogføring, fejlagtig og misforstået er ikke mine ord; det er specialisternes ord.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jeg kan ikke bekræfte spørgerens tese.
Jeg kan konstatere, efter at jeg har lyttet til debatten og også høringen med forskerne, at de er ret uenige, kan man sige.
Der er nogle, der siger, at det vil påvirke meget, og nogle, der siger, at det vil påvirke meget lidt, og at det stort set ikke har nogen påvirkning osv. Så forskerne er uenige om tingene, men jeg kan ikke gå ind i spørgerens forskellige mellemregninger og teser om det.
Jeg synes, vi har indgået en god aftale.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Nu har ordføreren jo tidligere talt usandt, når ordføreren i aviser har sagt, at den her landbrugspakke havde en positiv miljøeffekt i alle årene.
Det er sådan set ikke mine tal.
Det er ministerens tal, der er blevet udleveret, hvor den manipulerede bundlinje er, og det er det, der er problemet.
Det er ikke mine tal, det er ministerens tal, vi forholder os til, og det synes jeg også at ordføreren burde gøre.
Christian Juhl (EL), 2016-02-25:
Jamen jeg spurgte ikke, om hr. Erling Bonnesen syntes, at det var en god eller dårlig aftale.
Jeg spurgte, om ordføreren kunne bekræfte, at de forskere, som har leveret tallene til ministeriet, siger, at den måde, ministeriet har brugt de her tal på, er fejlagtig og udtryk for kreativ bogføring og misinformation.
De siger det ikke kun, de skriver det også, og det vil sige, at vi har det sort på hvidt.
Hvorfor kan vi ikke få bare en lille smule fælles grundlag, i stedet for at man bare siger, at det er private vurderinger?
Det her er ministeriets måde at bruge specialisternes tal på, og derfor har de selvfølgelig gjort indsigelse.
Kan vi ikke engang bruge det?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Jeg deltog i høringen den anden dag, og jeg har læst de ting, der ligger.
Jeg kan bare konstatere, at forskerne er uenige, og det er også fair nok, at forskerne er uenige.
Vi er politikere, og vi lytter til de forskellige oplysninger, der ligger, og så træffer vi nogle beslutninger.
Jeg er da glad for, at der, når vi tæller det hele sammen, er et plus på bundlinjen, også i forhold til miljøet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-25:
I modsætning til Venstre synes jeg ikke, at vores miljø og vores vand er en detalje.
Jeg synes faktisk, at det er vanvittig vigtigt, og faktum er, at den her landbrugspakke får negativ betydning for vores miljø i 2016, i 2017 og i 2018.
Det er pinligt, at Venstre ikke engang vil sige det højt i Folketingssalen i dag.
Men det, jeg vil spørge om, er i virkeligheden den regning, som sendes videre til danskerne.
Regningen for den forurening bliver sendt til danskerne.
Jeg har utallige gange hørt statsministeren sige, at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Er konsekvensen af den her pakke ikke, at det bliver dyrere at være dansker, fordi landmændene får lov til at hælde mere gødning ud på markerne?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Vi er fuldstændig enige om én ting, nemlig at det er utrolig vigtigt, at vi passer godt på både miljøet generelt og vandmiljøet.
Det tror jeg alle er enige om.
Vi er fuldstændig enige i, at der skal passes godt på det, og det gør vi også.
Grundlaget for pakken er jo også at gå over til den målrettede regulering, og det fremgik også af debatten før, hvor der blev svaret fint, at hvis der er nogle særlige områder, der kræver en særlig indsats, så er det lige præcis det, som den målrettede regulering også går ud på.
Så gælder det om lige præcis at få ført indsatserne hen de steder, hvor der er behov for dem.
For så vidt angår de første år, har vi svaret adskillige gange, at der her også er plus på bundlinjen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-25:
Nej, man passer ikke på miljøet med den her pakke; man gør det modsatte.
Derudover stillede jeg et, synes jeg selv, meget simpelt spørgsmål, nemlig: Er det ikke korrekt, at regningen for, at landmændene får lov til at sprede mere gødning på markerne, bliver sendt videre til danskerne?
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes sådan set heller ikke, at det hænger sammen med det, vi igen og igen har hørt samtlige folketingsmedlemmer fra Venstre sige, nemlig at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Jeg spørger igen, og den her gang vil jeg gerne have et svar: Er det ikke korrekt, at det bliver dyrere at være dansker, hvis den her pakke vedtages, fordi regningen for, at landmændene kan sprede mere gødning på markerne, bliver sendt videre til danskerne?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Spørgeren overser fuldstændig den situation, som jeg også nævnte i min ordførertale, nemlig at landmændene i dag jo er tvunget til at undergødske og udsulte afgrøderne.
Så siger vi, at det er fint, at vi giver tilladelse til, at man nu kan komme op på at give afgrøderne den gødning, som de har behov for.
Og samlet set i det skema, som der er blevet spurgt til masser af gange, og som jeg gerne skal svare på en gang til, er det jo også regnet igennem med andre miljøkompenserende foranstaltninger, baseline osv.
Der er jo svaret på det masser af gange.
Skulle der endelig til syvende og sidst i forbindelse med udrulningen af den målrettede miljøregulering være et område, et sted, at kigge på, så går den målrettede miljøregulering jo lige præcis ud på, at man sætter ind der, hvor der er behov for det, og det er sådan set det, alle er enige i er måden at gøre det på fremover.
Jens Joel (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Det må ikke blive dyrere at være dansker.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen har lige spurgt ind til det, og ordføreren er ærlig talt lidt uklar omkring det her.
Vi hørte hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti give en garanti: Det bliver ikke én krone dyrere for vandforbrugerne.
Så har vi hørt ministeren fra regeringen sige, at joh, det er rigtig nok, at det bliver dyrere, men det er jo småpenge.
Jeg er nødt til at spørge ordføreren: Kan ordføreren give en garanti for, at det ikke bliver én krone dyrere?
Mette Bock (LA), 2016-02-26:
Jeg kan jo ikke sige andet.
Er der stærkere argumenter for, at vi skal se på, om der skal noget andet ind, må vi tage en diskussion om det.
Men det, der ligger i det her forslag til vedtagelse, er, at vi simpelt hen afskaffer de pågældende paragraffer.
Trine Bramsen (S), 2016-02-26:
Tak for det.
Den nye offentlighedslov trådte i kraft den 1. januar 2014.
Loven indeholder en række regler om aktindsigt.
Offentlighedsloven regulerer den almindelige adgang for offentligheden til at få aktindsigt i dokumenter hos forvaltningsmyndigheder.
Retten til at søge aktindsigt er gældende for alle, og offentlighedslovens formål er at sikre åbenhed hos offentlige myndigheder.
Regler om undtagelser fra retten til aktindsigt findes i lovens kapitel 4.
Interne dokumenter kan undtages fra aktindsigt.
Det gælder bl.a. politiske forhandlingsnotater, interne mails m.v.
Offentlighedsloven indeholder herudover en række regler om bl.a. dataudtræk, journalisering, postlister og meroffentlighed.
Med de ord skal jeg oplæse et forslag til vedtagelse på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Konservative.
»Folketinget noterer sig, at justitsministeren har oplyst, at parterne bag den politiske aftale har indledt drøftelser om temaet og tidspunktet for den aftalte evaluering af offentlighedsloven.«
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Nu nævner både ministeren og ordføreren jo den her evaluering, men kan ordføreren bekræfte, at den evaluering, som Ombudsmanden skal gennemføre, alene vedrører, om der bliver administreret i overensstemmelse med lovens ord, og altså ikke det spørgsmål, som resten af Danmark interesserer sig for, nemlig om loven har ført til en langt større lukkethed og en langt dårligere mulighed for borgere, journalister og organisationer for at kontrollere regeringens arbejde?
Trine Bramsen (S), 2016-02-26:
Det, jeg kan bekræfte, og det er også det, der fremgår af forslaget til vedtagelse, er, at parterne bag den politiske aftale har indledt drøftelser om temaet og tidspunktet for den aftalte evaluering af offentlighedsloven.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Det lyder jo rigtig interessant.
Er det, der endnu en gang drøftes i en lukket kreds af partier, at man vil gennemføre en hurtigere evaluering, som også skal omfatte lovens konsekvenser for åbenheden, og ikke bare, om der bliver administreret i overensstemmelse med lovgivningen?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Vil det sige, at de partier i ramme alvor foreslår, at vi simpelt hen bare afskaffer bemeldte paragraffer uden at gå tilbage til de bestemmelser, der var i den gamle offentlighedslov fra 1985?
Trine Bramsen (S), 2016-02-26:
Nej, det er jo klart, at når der er indgået en aftale mellem nogle partier i en aftalekreds, foregår drøftelserne også i den aftalekreds og ikke i Folketingssalen.
Så hvad de videre temaer og tidspunkter og drøftelser om det indebærer i den henseende, tager vi i forligskredsen og ikke i Folketingssalen.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Javel.
Mette Bock (LA), 2016-02-26:
Det er jeg glad for at høre, for jeg er nemlig helt enig med ordføreren i, at det selvfølgelig er politikernes opgave at træffe beslutninger, også selv om eksperter og mennesker med anden indsigt end den politiske anbefaler forskellige ting.
Vi er bare uenige om, hvad det så er for nogle anbefalinger, som vi skal følge her.
Ordføreren siger så, at der var en række journalister, som var uenige om det, og nogle af dem, som har arbejdet med det her, er en journalist fra dagbladet Information, som også stod ude på pladsen.
Det her handler ikke bare om noget, som nogle journalister har en interesse i.
Det er en borgerinteresse.
Kan hr. Dan Jørgensen bekræfte, at vi ikke har 85.000 journalister i Danmark, og at der altså er andre end journalister, som har interesseret sig for det her?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Jeg går ud fra, at der tænkes på betænkningen, og det er korrekt, at der var mindretal på ganske få områder.
Der er så et af medlemmerne, nemlig hr. Oluf Jørgensen, som siden har udtalt sig på en række områder, hvor han altså ikke var i mindretal, for han fulgte flertallet.
Man han har altså åbenbart skiftet mening siden.
Mette Bock (LA), 2016-02-26:
Tak for det.
Og vi ved jo godt, at der var nedsat en gruppe af mennesker, som skulle rådgive i forbindelse med det her.
Men kan ordføreren bekræfte, at denne gruppe faktisk var uenig i, hvordan man skulle forholde sig til netop de her paragraffer?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Nej, jeg er stor modstander af lovsjusk – det er jeg – men at kalde vedtagelsen af offentlighedsloven for lovsjusk nærmer sig altså det absurde.
Der er skrevet en betænkning, og der var debat.
Jeg tror ikke, at jeg nogen sinde har oplevet en debat, der var så omfattende.
Og vi havde høringer og frem og tilbage.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Og det, der er noget sjusk, er, at man ikke nu vil erkende, at Danmark har fået en af de mest indskrænkende offentlighedslove, hvis vi sammenligner med de lande, vi har omkring os.
Og det har konsekvenser hver eneste måned for borgernes, journalisters og organisationers mulighed for at se regeringens arbejde efter i sømmene.
Det er en trussel mod vores folkestyre.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-26:
Tak for det.
Det er samme tema: Jeg er rigtig nysgerrig efter, hvad det så er, Socialdemokratiet vil tage med til bordet i forbindelse med sådan en drøftelse.
Er det f.eks., at tidspunktet skal fremrykkes, så det altså bliver en hurtigere evaluering, og hvad er det, Socialdemokratiet tænker om indholdsdelen?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-26:
Altså, i den forslag til vedtagelses-tekst, der blev læst op, og som jeg var henne at læse, står der § 27 – der står ikke § 27, stk. 2.
Og § 27 indeholder også stk. 4, som handler om brevveksling med advokater til brug i retssager eller ved beslutning om, hvorvidt retssag skal føres.
Så må man jo skrive det, man mener, eller sige det, man mener.
Altså, det er noget sjusk.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Jeg synes, når man hører den her debat, at man kunne spørge sig selv om, hvem det er, der ikke har sat sig så grundigt ind i sagerne.
Altså, ved et spørgsmål lige før fik ordføreren jo givet indtryk af, at hvis man afskaffer § 24, er der ikke længere noget lukket rum.
Det er jo ikke korrekt.
Inden for det enkelte ministerium er der stadig et lukket rum, i det lovforberedende arbejde er der stadig et lukket rum.
Så skal vi ikke nu prøve at blive lidt seriøse?
Men det, at der er gennemført en lovgivning, som viser sig at have lige præcis de konsekvenser, som ikke bare journalister, men også alle eksperter på forvaltningsområdet advarede om, indebærer altså også, at man da som politiker – ikke mindst når man er medlem af Danmarks liberale parti, altså et parti, der skal beskytte borgernes interesser over for statsmagten og har det som sit fremmeste mål – skal lytte, vil jeg sige til ordføreren.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-26:
Tak for det.
Den debat, vi har om offentlighedsloven her i dag, er en vigtig debat.
Når jeg siger, at den er vigtig, skyldes det, at vi i høj grad går ind for, at den frie presse, Folketinget og offentligheden i al almindelighed har mulighed for at kontrollere regeringen og den måde, magten forvaltes på i Danmark.
Her spiller offentlighedsloven en gevaldig rolle, særlig de begrænsninger, der i sidste valgperiode blev lavet af loven, og som gav loven tilnavnet mørklægningsloven, et navn, som jeg synes rammer ret godt.
F.eks. kan nævnes den såkaldte ministerbetjeningsregel, der gør det langt sværere at kontrollere den tilgang af væsentlige informationer, der tilflyder ministrene, enten fra andre ministerier eller fra embedsmændene.
Det har den klare effekt, at regeringsapparatet, uanset hvilke partier der måtte have regeringsmagten, får større muskler i forhold til Folketinget, der er sat i verden for netop at kontrollere den måde, regeringen håndterer magten på.
Men det belaster også pressens mulighed for at agere kritisk vagthund over for magthaverne.
I 2013 kunne flere medier fortælle om store sager, der aldrig ville være bragt til offentlighedens kendskab, hvis den nye offentlighedslov havde eksisteret på det pågældende tidspunkt, hvor sagerne blev afsløret.
Det er stærkt bekymrende, når sager, der kan ændre den måde, vi ønsker at gøre tingene på, ikke bringes frem og indgår i den offentlige debat, for
det betyder, at ting sander til, og at noget, der kunne være relevant for offentligheden og for Folketinget at snakke om og måske lave om på, aldrig kommer frem.
Det er problematisk.
Det er også på det grundlag, at jeg kan meddele, at vi ønsker at tage et opgør med de paragraffer, der markant forringer offentlighedens mulighed for indsigt, dvs. §§ 22, 24 og 27, kalenderføringen, ministerbetjeningen og den såkaldte politikerregel.
Jeg vil også gerne komme med en udstrakt hånd til de partier, der var med til at støtte ændringerne af offentlighedsloven sidste gang, de partier, der ifølge dagspressen måske er kommet på andre tanker og nu ser problemerne.
Det har jeg fuld respekt for.
Til de partier vil jeg sige: Det er aldrig for sent at komme på nye tanker; det er aldrig for sent at lave ting om, som man synes fungerer dårligt, eller som man måske ikke er så stolt af.
Det er derfor en udstrakt hånd til den såkaldte åbenhedstrojka, SF, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre, for de partiers stillingtagen er jo i høj grad afgørende for, hvordan mulighederne er for at lave loven om.
Jeg vil håbe, at det viser sig som en reel åbenhedstrojka.
Jeg håber, at Folketinget vil tage et opgør med de regler, som bør laves om for at sikre adgangen til kontrollen med magten.
Tak for ordet.
Trine Bramsen (S), 2016-02-26:
Jeg har det generelt sådan, når jeg læser artikler i aviserne, at jeg læser dem med interesse, men lige præcis tal skal man også læse med en vis omtanke, for de kan fremstilles på mange forskellige måder.
Det er jo netop også baggrunden for, at det her flertal af partier altså valgte, at der skal være en decideret evaluering foretaget af Folketinget og ikke af tilfældige dagblade.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-26:
Det gjorde mig nu nok ikke frygtelig meget klogere, men så vil jeg spørge på denne måde: Gør det indtryk på ordføreren – bl.a. ud fra de artikler, der har været i Information, om, hvor tit aktindsigt afslås – at der faktisk i offentlighedsloven er adgang til at give mere aktindsigt, men at det stort set kun bliver brugt, sådan som det er opgjort, en ud af fem gange?
Trine Bramsen (S), 2016-02-26:
Socialdemokratiet tænker, at vi har indgået en aftale om en lov.
Og den lov har et meget klart defineret formål, og det er selvfølgelig det, vi drøfter i aftalekredsen om den her lov.
Søren Pind (V), 2016-02-26:
Hvordan skal jeg nu bedst svare på fru Mette Bocks spørgsmål?
Altså, jeg tror egentlig, jeg i mine afsluttende bemærkninger prøvede på at sige, at den her regering er meget bevidst om, hvilken situation den er i.
Og jeg er meget enig i, at det at handle ikke altid er det samme som at gøre kloge ting.
Mette Bock (LA), 2016-02-26:
Tak for det.
Jeg er lige ved at begynde at blive bekymret igen, for nu er vi ved at tale os ind i, hvem der er skyld i hvad, og hvem der gjorde hvad hvornår, og det er lidt ærgerligt.
Men kan ministeren medgive, at der jo er forskel på at handle dygtigt og handle klogt?
Man kan godt handle dygtigt på den måde, at man kan tænke taktisk og juridisk og alt mulig andet, men det er altså ikke særlig sikkert, at det er klogt at gøre det, selv om man har retten på sin side.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-26:
Så vi kan i hvert fald konkludere, at et kriterium ikke er, at regeringen synes, at et dokument er ubekvemt, for at det ikke skal frem.
Det andet, jeg så vil spørge om,
er: I lyset af den debat, som vi haft i dag, er det så i ordførerens øjne en mulig udgang af hele den her proces, at man får nedsat en fornyet Irak- og Afghanistankommission, som arbejder videre med de her dokumenter?
Mette Bock (LA), 2016-02-26:
I det hele taget får jeg det altid rigtig dårligt, når jeg hører, at man laver noget med tilbagevirkende kraft, og det gælder sådan set også klassificeringer.
Men klassificeringer findes jo på mange forskellige niveauer, og vi har hørt omtale af andre typer af dokumenter – faktisk også fra andre partier – som man eventuelt kunne vælge at tage ud.
Problemet er, at her støder vi ikke kun ind i klassificering, vi støder faktisk også ind i den offentlighedslov, som vi skal tale om lige om lidt.
Og derfor er det altså ikke en helt enkel sag at få rede på, hvordan man systematiserer det her.
Det tror jeg altså kræver en længere og grundigere samtale, hvor de involverede partier sætter sig sammen og finder ud af: Hvordan gør vi egentlig det her?