runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg vil jo gerne sige, at en af de allerstørste garantier, man kunne give, selvfølgelig var, hvis der blev en større snert af træfsikkerhed i de budgetter, som kommunerne vedtager.
Man har jo set mange kommuner, som har været inde at lave et budget, og som så har lavet et skønmaleri af, hvad de forventede at få af skatteindtægter fra kommunens borgere
, og i mange år har man kunnet se, at de i nogle kommuner eksempelvis har sagt: Borgerne tjener mere og mere, vi har valgt at selvbudgettere frem for at tage den statsgaranterede model.
Ligesådan har man kunnet se, at mange kommuner har vurderet deres grundsalg til at være markant større end andre steder, og da året så var gået, kunne de se, at de manglede X antal millioner kroner på bundlinjen.
Derfor tror vi på, at der ville være større fornuft i, at der netop blev en større træfsikkerhed imellem kommunernes budgetter og så de faktiske årsopgørelser, altså at der bliver en mindre margen, når året er gået og man ser på, hvordan det er gået i kommunen.
Der nytter det jo ikke noget, at vi har det, som vi har det nu, hvor vi kan se, at man i mange, mange kommuner år efter år har lavet nogle fine aftaler, men at de samlet set aldrig er blevet overholdt.
Og der er det så, at vi med de her initiativer prøver på at lave en større holdbarhed, altså at de aftaler, der bliver indgået mellem kommunerne og regeringen, selvfølgelig også bliver overholdt begge veje.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Altså, jeg er nødt til at sige, at det, ordføreren står og siger, er totalt sort.
Jeg spørger til nulvæksten, og hvilke garantier Dansk Folkeparti har fået for det, man har sagt og man har lovet den danske befolkning; man vil altså gerne acceptere nulvækst, som betyder en samlet reduktion i de offentlige udgifter på 13,5 mia. kr., men – siger man så – det må ikke ramme kernevelfærden i kommunerne, og så taler man om budgetstyring og budgetunderskud og alt muligt andet.
Altså, hvis kommunerne har underskud, er vi så ikke enige om, at det bare gør problemet med nulvæksten større, og at det så er mere end de der 13,5 mia. kr., der samlet set skal hentes på de offentlige udgifter?
Så derfor spørger jeg igen: Når man nu har sagt god for nulvækst og kommunerne i 2011, 2012 og 2013 af de 13,5 mia. kr. samlet set skal finde 6-7 mia. kr., hvilken garanti har Dansk Folkeparti så fået under de her forhandlinger for, at nulvæksten ikke rammer kernevelfærden?
Så det vil jeg bare gerne have at vide.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jamen det er jo altså sådan, at de budgetter, der bliver lavet i kommunerne, skal overholdes.
Det er sund fornuft, at man har en større troværdighed.
Ordføreren siger selv: Ja, ja, vi har de samme penge til rådighed.
Nej, og derfor prøver jeg på at give svaret ud fra den betragtning, at man, hvis man kigger på den aftale, der er nu, kan se, at vi jo har sagt, at vi pris- og lønfremskriver de nuværende budgetter.
Det betyder jo, at man, hvis man har X antal ansatte i dag, også vil få X antal ansatte på samme niveau året efter, fordi man har pris- og lønfremskrivningen med i de kommunale budgetter.
Det er det, der er udgangspunktet.
Derfor synes jeg, det er sund fornuft at sige, at det er den pose penge, der er til rådighed, at det er den ramme, der er til at gennemføre den lokale service i de forskellige kommuner, og så er det altså op til kommunalpolitikerne at prioritere inden for den ramme, der vil være til rådighed.
Og det er jo ikke noget, der vil gøre den store forskel i forhold til, hvis det skulle ske, at det var en socialdemokratisk regering, der kom til efter næste valg.
Det har vi jo kunnet se i dag, hvor der er kommet det ene citat efter det andet om, at fru Helle Thorning-Schmidt siger, at kommuneskatterne samlet set skal forblive i ro.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Hold da op, hvor Dansk Folkepartis ordfører taler hurtigt, men det bliver da mere og mere tydeligt, at Dansk Folkeparti ingen som helst garanti har fået for, at nulvæksten ikke kommer til at betyde ret betydelige angreb på kernevelfærden.
Man har sagt til danskerne, at nu slap de for besparelser i kommunerne, men man ved det ikke.
Det står helt tydeligt nu, at man kommer til at spare.
Så taler Dansk Folkepartis ordfører enormt hurtigt og siger noget om træfsikkerhed, altså at hvis bare man var bedre til at overholde budgetterne osv.
I stedet for at tage ansvaret på sig for at være blevet snydt i nogle forhandlinger med regeringen, hvor man ikke har fået garanti for noget, så sparker man nedad og siger, at det bare er kommunalbestyrelsesmedlemmerne, der ikke kan finde ud af det.
Men kan Dansk Folkepartis ordfører ikke bekræfte, at man inden for sådan noget som administration faktisk har lagt meget restriktive budgetter?
Man har så også overholdt dem; man har endda brugt mindre på administration, end man egentlig havde budgetteret med.
Så man gør jo, hvad man kan, på de områder, hvor der kan styres, men på områder, som ikke er styrbare, f.eks. på området med socialt udsatte unge osv., er det svært at styre, hvis der bliver flere problembørn, altså børn med behov for ekstra ting.
Er det så ikke svært at være træfsikker?
Det var lige præcis det, jeg startede med at understrege, nemlig at aftaler skal holdes.
Og når det er sådan, at kommunerne laver aftaler med staten, er det også udgangspunktet, at man skal holde de aftaler.
Men når det er sådan, at man kommer i en situation, hvor man ikke kan overholde aftalerne, må man jo kigge på: Er der noget i forudsætningerne, for at aftalerne skal overholdes, der er galt?
Og her er der det galt, at den aftale, regeringen har lavet, ikke var realistisk, i forhold til hvad for nogle opgaver man havde, og derfor har kommunerne sådan set været tvunget ud i en situation, hvor det var meget, meget svært at overholde de her aftaler.
Og det er derfor, at man er nødt til at kigge på: Skulle vi så ikke starte med at lave mere realistiske aftaler, frem for som det første at starte med at lave straffemekanismer og komme med pisk og prøve at få kommunerne til at makke ret?
Det er sådan set det, der er udgangspunktet fra Socialdemokratiets side.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Jeg kan forstå på ordførerens indlæg her, at Socialdemokratiet også har en politik om, at de kommunale skatter skal holdes i ro.
Så har jeg meget svært ved at forstå, hvorfor man overhovedet kan være imod et forslag som det her.
Så er jeg også glad for, at der bliver sagt, at aftaler skal holdes, men jeg er nødt til at spørge Socialdemokratiet: Gælder det ikke, når det er en aftale mellem regeringen og KL?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Nu har vi igennem hele det sidste år måttet høre på, at kommunerne må spare og spare som konsekvens af den her regering.
Så kom det frem her – var det i forrige uge? – at kommunerne samlet set havde brugt 5 mia. kr. mere end det aftalte.
Der kan jo så ikke være sparet en eneste krone.
Tværtimod har der jo været et massivt overforbrug på 5 mia. kr. i kommunerne.
Det er mig bekendt ikke en besparelse, medmindre man har et meget lemfældigt forhold til penge.
5 mia. kr. er i hvert fald der, hvor jeg kommer fra, helt ustyrlig mange penge.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Jo, det gør vi bestemt.
Forskellen på os og regeringen er så bare, at når vi beder nogle kommuner om at løse opgaver, sørger vi også for, at der er midler til at gøre det med.
Det kan man jo klare ad andre veje end at sætte kommuneskatten op.
Den, der bestiller varen, må også betale for den.
Men jeg synes, jeg vil gøre ordføreren opmærksom på, at der allerede nu er kommuner rundtomkring i Danmark, der er i gang med sparerunder.
Der, hvor jeg kommer fra, Udkantsdanmark, hvis man må kalde det sådan, på Lolland og Falster, er kommunerne i gang med at spare – over 100 mio. kr. i Guldborgsund, over 200 mio. kr. i Lolland Kommune.
Og det, man snakker om, er f.eks. i Guldborgsund at lukke 6 ud af 19 skoler, og i Lolland Kommune snakker man om simpelt hen at lukke færgefarten til de små øer, fordi der ikke længere er råd til det, hvis man skal overholde de rammer, som er lagt ned over kommunerne.
Det bliver man da nødt til at forholde sig til.
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Derfor er det da en anelse paradoksalt, at vi nu skal høre kritik af, at kommuneskatterne samlet set skal overholdes og holdes i ro – de deler selv det udgangspunkt.
Og jeg vil sige: Der er nok et eller andet, jeg fuldstændig har misforstået, eller også må det være, fordi Socialdemokraterne i virkeligheden ikke rigtig mener det, de selv har skrevet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Jeg synes, det bliver mere og mere tydeligt, at regeringen har en rigtig dårlig sag i dag.
Vi har tidligere hørt en række ordførere stå her og tale om, hvordan Socialdemokratiet har gjort i gamle dage, og nu har vi igen en ordfører, der står her på talerstolen og har mægtig travlt med at fortælle om, hvad tidligere regeringer har gjort, i stedet for at fortælle noget om, hvad det er, den her regering er i gang med at gøre.
For selv om der bliver spurgt meget direkte fra forskellige, har ordføreren jo travlt med at snakke udenom og lade være med at svare på, hvad kommunerne reelt skal gøre, og hvem det er, der er tyveknægtene i det her.
Hvordan skal man overholde serviceloven, når der bliver sat rammer op, hvor det gøres umuligt, og hvor man skal vælge imellem, om man vil bruge flere penge end det, der er budgetteret, eller der er børn, der ikke skal hjælpes, hvis de f.eks. bor i et hjem, som er under mistanke for en eller anden form for overgreb?
Ordføreren har jo ligesom ikke svaret klart på, hvad man som kommune skal gøre i den situation.
For jeg går ud fra, at ordføreren er klar over, at der formentlig ikke er nogen kommuner her i Danmark, der står med en pengetank, som de bare kan bruge løs af.
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Hvis man tager Socialdemokraterne, kan man jo sige, at det burde have været slut med at lovprise kommunerne siden, skal vi sige engang tilbage i 1990'erne.
Nu har jeg bare taget et udpluk med af den økonomiaftale, som den tidligere socialdemokratiske finansminister indgik med kommunerne i 1999, hvor der er et punkt og et afsnit, der har overskriften: »Sanktioner over for kommuner, der hæver skatten. For kommuner, der hæver skatten, betales et beløb svarende til kommunens …«.
Jeg kan godt fortsætte derudad.
Men det klinger altså en anelse hult at skulle høre på, at man nu – vel vidende, at man selv går ind for, at kommuneskatterne samlet set holdes i ro – vil kritisere regeringen for, at vi indfører et incitament til, at kommuneskatterne så rent faktisk også i praksis holdes inden for den aftalte ramme.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Det var jo i hvert fald en ordentlig omgang udenomssnak.
Jeg foreslog ikke, at man skulle indføre sanktioner over for ministerierne.
Jeg spurgte ordføreren, som nu vil indføre endnu strammere sanktioner over for kommunerne, end vi allerede har, om det ikke ville ligge i naturlig forlængelse af argumentationen for det, at man gjorde det samme på det statslige område, hvor vi i den grad kan se, at udgifterne også løber løbsk – endda også i finansministerens eget ministerium, som jo ellers har skabt sig temmelig voldsomt over, hvad der foregår ude i kommunerne.
Jeg synes ikke, der er meget ligebehandling over det her.
Den eneste gode ting, jeg kan komme på, ved det her forslag, hvor man nu vil lægge kommunerne i en endnu strammere spændetrøje, er, at det da så i det mindste må være endegyldigt slut med, at vi skal høre på Venstrefolk, som står og lovpriser det kommunale selvstyre og fremstiller sig selv som forkæmpere for det.
Det må i det mindste være slut nu.
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Man er næsten nødt til at trække på smilebåndet.
Ved det foregående lovforslag, som blev behandlet, var Socialdemokraternes svar, at vi skulle lukke øjnene for rudekuverterne og undlade at betale regningen for den massive kriseindsats, som har været gjort, for at vi har kunnet komme skånsomt igennem krisen.
Dernæst kommer vi til behandlingen af det næste lovforslag, og så foreslår et af medlemmerne fra den socialdemokratiske folketingsgruppe, at nej, nej, på statens område skal vi nu spare eller indføre sanktioner.
Altså, hvis fru Maja Panduro har nogle gode ideer til, hvor Socialdemokratiet gerne vil være med til at rette op på dansk økonomi, som de endnu ikke har fremlagt, synes jeg da, det ville være rart at få dem præsenteret her i Folketingssalen, siden fru Maja Panduro i den grad mener, der er potentiale for at gennemføre yderligere besparelser på statens område.
Må jeg minde om, at staten i den aftale, der nu er lagt frem, påtager sig hovedansvaret for at anvise finansiering til de tiltag, som også er udgiftskrævende i de kommende år.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
I forlængelse af det synes jeg da, det ville være rimeligt, om ordføreren ville tage initiativ til nogle sanktioner imod f.eks. ministerier, som i den grad har overskredet deres budgetter, som vi nu hører her.
Er det noget, man har på bedding?
Eller er det kun kommunerne – som man jo ellers fra Danmarks liberale partis side plejer at holde store skåltaler om har selvstyre og selvbestemmelse og kommunal frihed – der skal mødes af enorme sanktioner og spændetrøjer for at styre deres økonomi?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
På statens område foretages der også løbende justerende budgetopfølgninger, som gør, at staten også tilpasser sin aktivitet til det udgiftsniveau, som er lagt inden for statens område.
Jeg forstår ikke helt, hvor ordføreren fra Socialistisk Folkeparti vil hen.
Det udgangspunkt deler jeg ikke ligefrem.
Men det er klart, at der har været behov for at justere den her mekanisme, og det er jo sådan set det, vi følger op på her ved at give et yderligere incitament til, at kommunerne kun sætter skatterne op ud fra langsigtede overvejelser.
Det synes vi er et vigtigt element og et vigtigt princip, for at kommunerne samlet set overholder skattestoppet.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Jamen det kan godt være, at ordføreren ikke har lyst til at tage en diskussion om den måde, man fordelte jaerne og nejerne i 2010-budgettet.
Men ikke desto mindre er det, jeg står her og siger, jo noget, der kan tjekkes efter.
Det virkede uhyre tilfældigt, hvem der fik lov, og hvem der ikke fik lov.
Så spørger jeg bare helt stilfærdigt en gang til: Hvis det forholder sig sådan, er det så den rette medicin at bruge over for nogle kommuner, som virkelig har problemer, og som på en eller anden måde skal have løftet deres økonomi, at de kan få straffeforanstaltninger i stedet for at få deres økonomi forbedret?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Hr. Flemming Bonne burde jo i virkeligheden stille sig selv det spørgsmål.
Nu har jeg jo gjort det, at jeg har læst et af de her seneste oplæg, som er blevet præsenteret af oppositionen, og der fremgår det jo bl.a., at kommuneskatterne skal holdes i ro.
De må ikke stige, hvis man spørger Socialistisk Folkeparti.
Når det så er sagt, må jeg afvise, at der er blevet raflet i et ministerium om, hvilke kommuner der kunne få lov til at sætte skatten op, og hvilke kommuner der har fået lov til at sætte den ned.
Jeg har intet belæg for at tro, at det er sådan, det foregår i et ministerium, og jeg tror heller ikke, at hr. Flemming Bonne selv tror på det.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Tak for det.
Baggrunden for det lovforslag, vi behandler nu, og for det næste lovforslag er jo, at kommunerne har overskredet deres serviceudgifter med 5 mia. kr. Regeringen siger: Fy føj, det kan vi ikke have, vi er nødt til at stramme op på både indtægts- og udgiftsstyringen i kommunerne. Hvis vi så vender os om og ser på staten, altså hvis vi nu tager den finanslov, som vi vedtog i december 2008, var driftsudgifterne 547 mia. kr., og hvis vi så tager det statsregnskab, vi lige har fået, for finansåret 2009, så var driftsudgifterne faktisk 564 mia. kr., altså en overskridelse på 17 mia. kr. mod, jeg er lige ved at sige sølle 5 mia. kr. i kommunerne – 17 mia. kr.!
Så er mit spørgsmål: Hvilke stramninger og hvilke sanktioner agter regeringen at indføre over for de ministre, der fremover ikke overholder deres budgetter?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Jeg tror desværre ikke, jeg har ret, når jeg sådan ligefrem næsten fristes til naivt at tro, at hr. Klaus Hækkerup opfordrer til, at staten sådan set skal spare de overskridelser, som er sket inden for statens område.
Det tror jeg ikke ligger i det spørgsmål.
Men hvor er det, at staten går forrest?
Ja, det gør man jo sådan set ved at finansiere de ekstra 10 mia. kr., som gives til kommunerne og regionerne næste år til at opprioritere sundhed, udsatte grupper og uddannelse.
De 10 mia. kr. finder man inden for statens område.
Det er i den grad staten.
Kommunerne bliver sådan set fuldstændig friholdt fra den manøvre.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Mit spørgsmål er sådan set meget stille og fredeligt.
Altså, nu vil man stramme op over for kommunerne, for de umuliusser kan åbenbart ikke styre deres budgetter og får overskridelser for 5 mia. kr., og så kommer staten selv ud med en overskridelse på 17 mia. kr., men til spørgsmålet om, om staten, om regeringen så er en umulius, er svaret: Nej, slet ikke, det er kun kommunerne, der ikke kan styre deres budgetter.
Sig mig engang, hvad er det for en forestillingsverden, den her regering lever i?
Jeg nævnte før under det sidste indlæg, at bare i løbet af ½ år er det skredet med 22 mia. kr. for staten med hensyn til at styre sit eget budget.
Og for at sige det ligeud vil jeg spørge: Er det egentlig ikke temmelig groft, at man så foretager indgreb over for kommunerne, når man selv er så utrolig ringe til at styre sine budgetter?
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Der er ingen tvivl om, at de her besparelser, som regeringen nu fremlægger, rammer de svageste.
Det rammer de handicappede, det rammer udsatte børn og udsatte unge, også i kommunerne.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører lyder derfor: Vil man med alle disse besparelser ude i kommunerne pålægge i forvejen økonomisk trængte kommuner at bryde, faktisk nærmest tvinge dem til at bryde, serviceloven over for de udsatte?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Jeg ved ikke, om det er korrekt forstået, at den socialdemokratiske ordfører spørger mig, om jeg mener, kommunerne skal bryde serviceloven.
Det var dog i sig selv et bemærkelsesværdigt spørgsmål.
Men jeg kan da oplyse, at jeg sådan set ikke tror, at der er nogen herinde i Folketingssalen, som man vil kunne få en tilkendegivelse eller et svar fra om noget i den retning.
Men udgangspunktet for kommunernes budgetter i det kommende år vil være, at de skal holdes inden for et historisk højt forbrug, hvoraf det offentlige forbrug udgør den største andel af den samlede økonomi nogen sinde.
Og derfor skal kommunerne i årene fremover holde økonomien inden for et uændret højt niveau.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Jeg må sige, at vi kommer noget vidt omkring i den her debat.
Nu er det så friskolerne, der skal debatteres.
Det, vi har sagt fra socialdemokratisk side, er, at der skal være en naturlig størrelse for sådan en friskole, før det giver mening at give tilskud til den.
Altså, sagen er jo den, at man mange steder står i den situation, at man af mange forskellige årsager, også fordi der virkelig er et pres på økonomien, er nødsaget til at lave en ny skolestruktur, hvor man måske, desværre, kan komme til at lukke en folkeskole.
Der må man så sige: I skal altså have en vis størrelse, før vi giver støtte til det.
Det er altså et spørgsmål om, at man skal være bæredygtig, både pædagogisk og økonomisk, før vi vil kaste samfundets penge ind i det.
Det er et udtryk for rettidig omhu, også et udtryk for økonomisk næse fra socialdemokratisk side.
Der er jo ikke noget, der ville være nemmere end bare at åbne en ønskebrønd og så skovle penge op til alt og alle.
Der har vi syntes, det var nødvendigt at lave en økonomisk grænse, fordi der er så mange andre områder, hvor vi gerne vil sikre kernevelfærden, og i øvrigt også kommunernes mulighed for selv at bestemme og have frihed.
Vi er det parti her i Folketinget, der har fremlagt flest forslag til, at kommunerne selv kan bestemme og sikre frihed.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jo, men det er jo vældig flot, at man i sin ordførertale kan sige, at Socialdemokraterne vil det lokale selvstyre, at man vil alle kommunerne det godt, og at man vil give frihedsrettigheder tilbage til dem, når vi så for ganske få uger siden her i Folketinget kunne læse et forslag fra selv samme Socialdemokrati om, at man mere eller mindre ville lukke 48 friskoler, fordi man fra Socialdemokraternes side ønskede at ændre på de normeringsregler, der var for, hvor mange elever der skulle være på en friskole, for at de kunne få deres statstilskud
Er det ikke et fantastisk godt eksempel på, hvordan Socialdemokraterne vil regelrette og være regelryttere over for kommunerne?
De vil reelt lukke frie skoler i Danmark, 48 af slagsen.
Det kan da ikke være en frihedsrettighed, det er jo simpelt hen tvang.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at det er sådan, at de opgaver, kommunerne har og skal løse, heller aldrig har været større.
Det er en kæmpeopgave, kommunerne står over for.
Derfor bruger man også mange penge.
Nu får Dansk Folkeparti, men også andre partier, det til at lyde, som om at det er, fordi man sidder ude i kommunerne og af ond vilje bare har lyst til at bruge løs.
Man vil bare bruge en masse på administration osv.
Men det, vi kan se, er jo, hvis vi kigger på kommunerne, at de samlet set har brugt mindre end budgetteret og dermed også aftalt med regeringen.
De har faktisk brugt mindre på administration.
Så det er ikke den her spøgelseshistorie, som Dansk Folkeparti og andre har fortalt om, at de bare bruger løs på kommunikationsrådgivere, embedsmænd og sådan nogle ting.
Nej, de penge, man har brugt for meget i kommunerne, har man faktisk brugt på serviceområdet og på velfærdsområdet, bl.a. inden for serviceloven, som gør, at de står i en situation.
De skal faktisk hjælpe folk, der har brug for hjælp.
Handicappede, udsatte børn og unge osv.
Hvis der har været en vækst i det, har man også været nødt til at bruge flere penge.
Så det er jo ikke, fordi man ikke vil overholde de her aftaler, det er simpelt hen, fordi det har været svært at få enderne til at nå sammen med de opgaver, der har været.
Det er jo den virkelighed danskerne også oplever, nemlig at der er et stort behov for de her ting, men pengene rækker ikke, og derfor oplever man så kommune for kommune, at man er nødt til at spare.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Tak, fru formand.
Det er jo ikke sådan en helt ny debat, vi har i Folketinget i dag.
Det er sådan set en tradition, ville man næsten sige, at vi skal høre den socialdemokratiske grammofon spille en gang imellem om det her med, at der er hestekur, kommunerne ingen penge har, regionerne ikke nogen penge har, og det hele står og forfalder.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren ikke bekræfte, at driftsbudgetterne aldrig nogen sinde har været større i kommunerne, end de var i 2009, og i øvrigt også budgetterne for 2010?
Kan ordføreren ikke også bekræfte, at selv om man havde de meget store budgetter, endte man alligevel med at bruge 4,1 mia. kr. ud over det i 2009?
Kan ordføreren ikke også bekræfte, at de kommunale anlægsbudgetter aldrig har været større, end de er her i 2010?
Det er ganske klare spørgsmål.
Det her har ikke noget med en hestekur at gøre.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Altså, ordføreren har haft utrolig travlt med at tale om fugle på taget og alt muligt andet, men nu ser det også ud, som om ordføreren ser nogle spøgelser, der slet ikke findes.
Sagen er altså den, at vi har meldt klart ud, at der skal være en finansiering i kommunerne, der er realistisk, sådan at det velfærdsniveau, der er nødvendigt i det danske samfund, er finansieret, og så er det ikke nødvendigt at hæve skatterne.
Det er sådan set det, der er udgangspunktet.
Og det er jo lagt frem i vores udspil, at hvis det er sådan, at der er nogle, der hæver en skat, jamen så er det også meningen, at der er andre, der skal sænke en skat, nøjagtig som det, der ligger til grund i det, der ligger her fra regeringen; vi arbejder bare ikke med straffeaktioner, vi arbejder med realistiske økonomiske aftaler, sådan at kommunerne kan sikre borgerne en ordentlig kommunal velfærd.