runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Først og fremmest er spørgsmålet om en mulig brug af udenlandsk arbejdskraft i Grønland afgørende for, om de store mineprojekter og aluminiumsprojekter, som netop i dag kun er projekter, nogen sinde vil blive realiseret.
Med hensyn til storskalaprojekter mener vi i Siumut, at forslaget til storskalalov ikke er ambitiøst nok, og at vi ikke kan nå at behandle lovforslaget færdigt i denne samling.
Vi mener, at behandlingen skal udsættes til foråret, så lovforslaget kan blive ordentligt gennemarbejdet.
Storskalaloven er så vigtig for vores fremtid og for landet, og derfor vil vi gerne gennemarbejde lovforslaget og drøfte det senere.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Tak for svaret.
Det får mig til lige at spørge igen: Når ordføreren siger, at ordføreren ikke mener, at det fremlagte lovforslag er ambitiøst nok, er det så, fordi det ikke er ambitiøst nok, når det drejer sig om arbejderrettigheder og fagforeningernes mulighed for fri forhandling og eventuelt også en faglig konflikt for at sikre, at der ikke sker social dumping?
Er det det, ordføreren mener med, at lovforslaget ikke er ambitiøst nok?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Men vi mener også, at vi ikke bare skal sælge os selv til storindustrien.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg vil egentlig gerne også denne gang følge op på min kollega fra Enhedslistens spørgsmål om storskalaprojekterne.
Nu har vi jo diskuteret lønniveauer meget her i Folketingssalen i dag, og den bekymring, der er, ikke bare fra dansk side, men også fra international side, er jo, at man via en særlov vil skabe områder, hvor der kan arbejdes på kinesiske arbejdsvilkår og -betingelser i Grønland.
Og der vil jeg egentlig gerne spørge fru Doris Jakobsen, om fru Doris Jakobsen forventer, at det, man fra grønlandsk side vil indstille til den danske regering, og som man håber at få accept af inden for rigsfællesskabets rammer, er, at man vil acceptere en skalalovgivning, der giver Grønland mulighed for at kunne lave særregler på lovgivning og på lønniveauer inden for storskalaprojekterne.
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Først og fremmest ønsker vi en selvbærende økonomi i fremtiden, og vi kan ikke undgå at skulle udvinde vores mineraler og udnytte vores ressourcer, hvis vi skal have en selvbærende økonomi i fremtiden.
Med hensyn til spørgsmålet mener jeg, som jeg lige har sagt, at det, for at vi skal kunne danne os en klar mening om dette storskala, er nødvendigt at udskyde lovforslaget til næste år, for vi synes ikke, det er ambitiøst nok på nuværende tidspunkt.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg savner måske lidt et klart svar.
Fru Sara Olsvig kom jo med et meget klart svar vedrørende den politiske intention, der ligger bag, og et klart budskab om, at man godt kan lave økonomisk udvikling i Grønland, uden at man får kinesiske arbejdsforhold i forbindelse med storskalaprojekterne.
Der savner jeg måske lidt fra Socialdemokraternes samarbejdsparti på Grønland, at vi får en klar melding om, om man politisk går ind for, at der bliver lavet zoner på Grønland, hvor der kan ske løndumping, og hvor der kan forekomme arbejde på kinesiske vilkår.
For selv om Grønland er selvstyrende på de største områder, er det her jo et område, som fortsat ikke er overgivet til fuldstændigt selvstyre, så derfor er det jo en del af det danske rigsfællesskab.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-10-04:
Tak for talen.
Mit spørgsmål går igen på det kinesiske eventyr.
Ordføreren roser regeringen for de tiltag, man har iværksat over for Grønland, men på mig virker det lidt som et dødskys fra ordførerens side, for det virker, som om man fra Grønlands side så vil takke ved at importere i tusindvis af arbejdere fra Kina.
Den grønlandske kollega, fru Sara Olsvig, fik ikke rigtig svaret ordentligt på, om der egentlig er kvalificeret arbejdskraft i Danmark, som man fra grønlandsk side kunne rekruttere, når man forhåbentlig engang skal til at udnytte de værdier, der findes i undergrunden.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Vil ordføreren arbejde for, at Grønlands hjemmestyre begynder at rekruttere blandt de tusindvis af meget dygtige faglærte, arbejdsløse arbejdere i Danmark, så de også kan hjælpe til på Grønland?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Den har været på lidt over 3 pct. i 2009, da vi gav regeringsmagten til en anden regering.
Nu er tallet højt, over 8 pct.
Derfor skal vi først og fremmest bruge den grønlandske arbejdskraft, men ved siden af har vi selvfølgelig brug for en udenlandsk arbejdskraft.
Det kan være enten danskere eller polakker, som danskerne bruger meget, eller kinesere.
Jeg mener også, at man skal bruge den erfarne arbejdskraft med hensyn til minedrift – uanset nationalitet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-10-04:
Det var da i det mindste
en imødekommenhed.
Vi har flere hundrede tusinde arbejdsløse i Danmark.
Mange af dem er faglærte, og så vidt jeg har forstået, skal man bruge et par tusinde i Grønland, så ville det ikke være nærliggende at hente dem i Danmark?
Vi har trods alt et rigsfællesskab, og der skal være en eller anden form for solidaritet.
Så vil ordføreren gå ind for det og forsøge at bearbejde hjemmestyret, så vi kan få danskere til at udføre de opgaver deroppe?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Nu bruger vi jo også meget den danske arbejdskraft hjemme i Grønland – på godt og ondt.
Jeg kan f.eks. sige, at grønlandske virksomheder går konkurs, fordi man bruger de danske virksomheder så meget, f.eks. ATcon og andre, hvilket vi også er kede af.
Alligevel vil jeg ikke udelukke at bruge den arbejdsløse danske arbejdskraft, men som jeg har sagt, er det vigtigste for os at bruge de kvalificerede arbejdere.
Anne Baastrup (SF), 2012-10-04:
Nu fik vi at vide af fru Sara Olsvig, at der fra IA's side var truffet en principbeslutning på deres hovedbestyrelsesmøde i april, som er det politiske grundlag, IA har for at arbejde videre med lovforslaget.
Hvad er Siumuts politiske grundlag for at arbejde med lovforslaget om storskalaprojekterne?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Som jeg har sagt, er vi først og fremmest interesseret i at bruge vores ressourcer i Grønland, også på grund af vores store arbejdsløshed.
Vi kan jo ikke leve af fiskeri alene, når vi har så begrænsede kvoter.
Der kommer flere og flere arbejdsløse, og derfor skal vi bruge vores egne ressourcer.
Med hensyn til storskalaprojekterne vil jeg kun sige, at vi ikke bare skal sælge os selv til storindustrien.
Siumut vil gerne have, at vi får disse arbejdspladser, og vi skal byde virksomhederne velkommen, men vi skal ikke være bange for at stille krav til dem, når det gælder miljø, arbejdsforhold og beredskab.
Med hensyn til det med de lave lønninger har jeg allerede sagt til fru Ellen Trane Nørby, at vi kommer til at debattere storskalaprojekterne i den her efterårssamling, og jeg vil gerne komme med en mere klar melding, efter at vi har snakket om det.
Anne Baastrup (SF), 2012-10-04:
Altså, skal jeg forstå det sådan, at man i Siumut – på trods af at aluminiumbearbejdningscentret og udnyttelsen af minerne har været til debat igennem nogle år – ikke har truffet en grundlæggende politisk beslutning om, hvad det er for nogle kriterier, man går efter?
Sådan som jeg forstod fru Doris Jakobsen, vil man godt udnytte ressourcerne i Grønland.
Men hvis man taler om aluminium, er det jo ikke grønlandske ressourcer, for så kommer aluminiummet udefra, og så er det kun energien, man udnytter.
Altså, hvordan har Siumut det overhovedet med aluminiumsmeltearrangementet?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Vi kommer jo til at diskutere forslaget til storskalalov, når vi skal drøfte det i løbet af efterårssamlingen i Inatsisartut.
Men jeg vil ikke gå dybere ind i det, for vi kommer jo til at sige vores klare mening til efterårssamlingen, og jeg kan ikke gå dybere ind i det end det, jeg har sagt før.
Desværre.
Jens Joel (S), 2012-10-04:
Jeg har glædet mig rigtig meget til debatten i dag.
Jeg har selvfølgelig også været lidt nervøs, ikke mindst fordi jeg vidste, at jeg skulle debattere med modepolitiet.
Jeg har af samme grund strøget min skjorte, og jeg har faktisk også for nu at berolige hr. Simon Emil Ammitzbøll en tid hos frisøren inden alt for længe, så jeg tror, der skulle være ro på der.
Hvis det ikke var nok, kunne det jo være, jeg ville finde nåde for Liberal Alliances ordførers blik, enten fordi jeg havde et arbejde, om end jeg indrømmer, at det er offentligt subsidieret, eller måske fordi jeg var mand.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det, som fru Lisbeth Bech Poulsen spurgte til, for det er jo ikke bare hr. Joachim B. Olsen, der har sagt, at mænd er mere ambitiøse.
Hr. Ole Birk Olesen, en anden kollega, har i sit anklageskrift mod kvinder sagt, at han anklager kvinder for at være ude af stand til at opbygge og opretholde en levedygtig menneskelig civilisation, for at være i deres følelsers vold, være i utilstrækkelig kontakt med deres forstand og være uden moral og ære osv. osv.
Der vil jeg bare gerne spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om løsningen i en liberal verden f.eks. er at afskaffe ligelønsloven.
Eller hvordan forestiller man sig de her måder at anskue kvinder og mænd på omsat til konkret politik?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Nej, det har vi ikke nogen planer om.
Jens Joel (S), 2012-10-04:
Så vi har her at gøre med et medlem af Liberal Alliance, som synes, at på rigtig mange områder, f.eks. når det handler om arbejdstagernes ret til at konflikte eller alle mulige andre ting, og når det handler om løndannelse og sådan nogle ting, skal der være så få regler som muligt, men vi kan få bekræftet, at ligelønsloven er o.k.
Hvad vil man ellers?
Har Liberal Alliance andet på hylderne i forhold til ligestillingspolitik?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Måske kan en af de to forældre være på halv tid, måske kan man være forsørger som eneforælder, måske kan man sørge for at have barnet derhjemme i stedet for i institution.
Lavere skat giver mere frihed og dermed også mere ligestilling, fordi det giver mindre afhængighed.
Så derfor er lavere skat en god metode, også når det gælder ligestillingen.
Så kan jeg ikke lade være med i kanten af svaret at sige, at nu skal man jo også huske, at tage de ting – for der blev nævnt en ting i første runde – der er satire, for det, de er.
Jeg håber jo heller ikke, at jeg bliver stillet spørgsmål om, hvad der står i Rokokoposten.
Steen Gade (SF), 2012-10-04:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde, at lavere skat er svaret, og jeg forstod, at det var svaret på alle problemer.
Nu har jeg lov til at være med i debatten her i dag, for jeg var til Dansk Industris årsmøde, og derfor vil jeg egentlig også tillade mig at referere fra årsmødet i 2005 i Dansk Industri.
Da anbefalede Dansk Industri, og den daværende regering jublede og var grundlæggende enig i det, at Danmark skulle efterligne – og nu skal jeg lige spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om han egentlig godt kan se problemet i det, jeg nu siger – Island, den lader vi synke lidt, og Irland.
Og hvad var begrundelsen?
Jeg står her med Berlingske Tidende, og begrundelsen var, at de havde lavere skat.
Tror hr. Simon Emil Ammitzbøll så virkelig på, at lavere skat er svaret på alt?
Var det ikke Dansk Industri, der i 2005 tog grundlæggende fejl ligesom den borgerlige regering på det tidspunkt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
I 2005 spyede Socialdemokraterne og SF det ene udgiftskrævende forslag efter det andet ud.
Og i Grækenland har de endnu flere offentlige udgifter, end man har i Danmark, og et endnu større underskud, og hvordan går det der, vil jeg spørge hr. Steen Gade?
Altså, det kan vi jo ikke bruge til noget som helst.
Det, man har tilfælles både i Grækenland og Island og Irland, er, at man har haft politikere, der har manglet mod til at træffe de nødvendige beslutninger.
Og det synes jeg faktisk er utrolig sørgeligt, og jeg synes ofte, at det bliver sådan lidt småplat pingpong mellem fløjene herinde, for det eneste, man er enige om, er at prøve at udtrykke på forskellige måder, at intet skal ske, og at arbejdspladserne skal fortsætte med at fosse ud af Danmark.
Steen Gade (SF), 2012-10-04:
Jeg synes egentlig, hr. Simon Emil Ammitzbøll plejer at være klar i svaret, men det her var da noget af det mest uklare, jeg nogen sinde har hørt.
Sagen er selvfølgelig, at lavere skat ikke er svaret i forhold til konkurrenceevne alene.
Det er helt utroligt, at man kan have en diskussion – og jeg har bestræbt mig på at være saglig her – hvor man kan påstå, at det er det eneste svar.
Hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll havde været til Dansk Industris årsmøde, havde han hørt et andet foredrag, som jeg kan forstå at meget få i den her sal har forstået, nemlig at ressourceeffektivitet og uddannelseseffektivitet er to helt afgørende konkurrenceevneparametre i fremtiden.
Det er der nogle i regeringspartierne der har forstået, men har Liberal Alliance det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg er også nødt til at sige til hr. Steen Gade, at jeg synes, man kom meget let om ved skatters og afgifters betydning.
Når afgifterne stiger i Europas mest afgiftsplagede land på energiområdet, bliver det altså mere attraktivt at lave en arbejdsplads i Polen og i Tyskland og i Holland.
Og så må man jo håbe, at forureningen kender grænser, og at røgen kender grænser, så den ikke bare kommer herover også.
Det må man håbe.
Men sådan er det jo ikke nødvendigvis.
Når man har en virksomhed, og man kan have en købekraft på niveau med den danske efter skat – jeg ved ikke, om hr. Steen Gade er interesseret i svaret, for ellers stopper jeg, og det tror jeg bare jeg gør.
Simon Kollerup (S), 2012-10-04:
Jeg må jo tilslutte mig det, hr. Steen Gade siger, og sige, at jeg synes, det er lidt fluffy svar, vi får.
Så nu håber jeg, at ordføreren vil gøre os den tjeneste at give et klart svar på et relativt klart spørgsmål.
Der bliver sagt, at lavere skat er en god metode.
Der bliver sagt, at stigende skatter skaber arbejdsløse, og at arbejdspladserne fosser ud af landet.
Så det korte spørgsmål er: Vil Liberal Alliance lægge stemmer til stigninger i skatter eller afgifter – ja eller nej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg tror ikke, at man skal være mesterdetektiv for at vide, at Liberal Alliance er det eneste parti, der ikke har lagt stemmer til stigende skatter og afgifter siden folketingsvalget.
Jeg synes egentlig, det er lidt forstemmende, at man som nyvalgt folketingsmedlem allerede er blevet rullet så meget ind i den her Christiansborg-lala-måde at diskutere tingene på, at jeg skal have at vide, at det er et fluffy svar.
Jeg har faktisk i detaljer gennemgået vores skattepolitik, men hvis der er et ønske fra venstrefløjen om, at jeg skal gøre det hvert andet minut, kan jeg gerne gentage det.
Og nu er det jo så heldigt, at hr. Simon Kollerup får ordet igen, så hvis hr. Simon Kollerup ønsker, at jeg skal gentage det svar, som jeg tidligere har givet til en af hans kolleger, så gør jeg gerne det.
Det er der mulighed for at svare på nu.
Simon Kollerup (S), 2012-10-04:
Tak for det.
Nej, jeg synes faktisk, at jeg vil rose ordføreren for, at vi den her gang er kommet lidt tættere på, og jeg tager det som udtryk for, at jeg kan besvare mit eget spørgsmål med, at Liberal Alliance selvfølgelig ikke vil lægge stemmer til, at skatter og afgifter kan stige.
Når jeg spørger om det, er det jo, fordi – jeg forstod også, at man ikke ville stemme for Venstres finanslov, det har ordføreren lige selv fortalt – at da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, godt nok i en kort periode, steg skatter og afgifter jo 137 gange.
Så mit spørgsmål til Liberal Alliance – og nu vil jeg ikke høre noget om, at man er medie for Venstre og det ene og det andet – er: Støtter Liberal Alliance Venstres udgave af et skattestop, hvor skatterne altså godt kan stige og endda i et rask tempo på kort tid?
Tom Behnke (KF), 2012-10-04:
Jeg vil gerne blive i sporet, for det, jeg har kunnet se igennem en årrække, er jo helsidesannoncer i landets aviser, hvor Liberal Alliance har markedsført sig på en mærkesag om skattelettelser.
Og så er det, jeg godt kunne tænke mig at høre, hvor mange skattelettelser Liberal Alliance har været med til at gennemføre over for danskere og over for danske virksomheder.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Nu har vi jo desværre aldrig kunnet overtale Folketingets partier til at lave reelle skattelettelser, uden at man ville finde på at genere borgere og erhvervsliv med alle mulige andre metoder.
Det er vi meget kede af.
Vi er meget kede af, at Det Konservative Folkeparti f.eks. lavede ejerskiftebeskatning.
Vi er meget kede af, at Det Konservative Folkeparti lagde stemmer til højere energiafgifter i Europas mest energiafgiftsplagede land.
Vi er meget kede af, at Det Konservative Folkeparti var med til at opfinde fedtskatten, multimedieskatten, særskatten for pensioner og mange, mange flere skatter.
Altså, opfindsomheden i det her parlament har desværre altid været større med hensyn til at opfinde nye skatter end til at afskaffe skatter.
Det er jo endda sådan, at da man i 1968 efter 15 års socialdemokratisk styre endelig fik en borgerlig regering, fik man en VKR-regering, der satte skatterne op, som ingen regering før eller siden har gjort det.
Så det er svært at få skattelettelser i det her land.
Tom Behnke (KF), 2012-10-04:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Det er faktisk lykkedes at lave reelle skattelettelser her i landet.
Det er rigtigt, at undervejs var der nogle partier, der havde krav om, at noget andet så skulle justeres og sådan noget, det var så en del af prisen, men det samlede skattetryk er faldet.
Og det har vi fra konservativ side trods alt stillet os i spidsen for at få gennemført.
Det er rigtigt, at vi ikke er gået efter alt eller intet, men vi har opnået rigtig, rigtig meget til glæde for den danske befolkning og de danske virksomheder.
: Tror hr. Simon Emil Ammitzbøll, at Liberal Alliance kan få gennemført sin politik, hvis man til stadighed vil holde på, at det skal være alt eller intet?
Og er det budskab, man vil sende til sine vælgere, at det skal være alt eller intet – altså at man hellere ikke skal have nogen skattelettelser, f.eks. på indkomstskatten, end at man går med til at lave nogen skatteomlægninger, samtidig med at skattetrykket falder; det andet er meget bedre?
Det er jo det, der reelt er spørgsmålet her.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg ved ikke helt, hvordan over 2½ millioner mennesker samlet set har et dna, som ordføreren så smukt formulerede det.
Jeg ved, at det er sådan, at man i Danmark, hvis vi tager forbehold for barsel, får lige løn for lige arbejde, og jeg forstår ikke, hvorfor venstrefløjen bliver ved med at dadle folk for at tage et frit valg om, hvilket job og hvilken uddannelse de gerne vil have.
Jeg forstår det ikke.
Hvis man kan skaffe sig job og forsørge sig selv, må det være op til en selv, og så skal venstrefløjen ikke komme og pådutte en hel masse mennesker et andet job end det, de i virkeligheden har mest lyst til at have.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-04:
Det synes jeg også er en rigtig fin tilgang til tingene, men det var jo netop ikke det, som ordførerens kollega sagde.
Ordførerens kollega sagde, at kvinder samlet set som køn var mindre ambitiøse end mænd, og det afspejlede sig i den lønforskel, der er mellem mænd og kvinder, og som har vokset sig større og større.
Så jeg må igen spørge ordføreren: Er det udtryk for, at kvinder samlet set i deres dna er mindre ambitiøse end mænd?
Er det Liberal Alliances holdning?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg vil starte med at sige til fru Marianne Jelved: Nej, det betyder det ikke, og jeg er egentlig lidt skuffet over, at fru Marianne Jelved med sin store parlamentariske erfaring ikke kender forskel på, hvad en aftale om at gennemføre en bestemt lovgivning går ud på, og hvad et forlig, der binder i en bestemt årrække, går ud på.
Men det kan vi jo tage senere.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Den gav hele den der megen snak om Emil fra statsministerens side et helt nyt perspektiv
, vil jeg sige.
Men jeg vil godt spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om det ikke kunne blive en lille smule mere konkret.
Altså, hvad er det for en skat, der vil føre til, at arbejdspladserne vil strømme til Danmark?
Og hvad betyder det for, hvordan den offentlige sektor skal se ud i Danmark?
Altså, hvor mange skal ikke længere være ansat i den offentlige sektor og dermed være ansat i alle de her nye job, som hr. Simon Emil Ammitzbøll vil skaffe til Danmark?
Jeg hørte godt, at han mente, at man havde haft nogle uafhængige økonomer til at gennemregne det.
Jeg havde ellers indtryk af, at Liberal Alliance havde det lidt svært med uafhængige økonomer.
Jeg kan huske, at her for ikke så lang tid siden var formanden for partiet nødt til at bede universitetsøkonomer om at give en undskyldning, fordi de havde været så uforskammede at vurdere Liberal Alliances økonomi til at være sådan på kanten af dumpegrænsen.
Men lad det nu være.
Jeg vil bare gerne høre, om hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke kunne blive en anelse konkret.
Jeg kan godt det der – og har kunnet det i mange år – med en lang række floskler og fraser om, hvad der skal til, før alt bliver godt.
Men kunne vi ikke blive en lille smule konkrete?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Vi kan sagtens blive konkrete.
For når Enhedslisten sammen med en stor del af Folketingets partier hælder for 3,5 mia. kr. nye afgifter på energiområdet, sørger for, at Europas højeste energipriser bliver endnu højere, sørger for at svække Danmarks konkurrenceevne, sørger for at få danske arbejdspladser ud af Danmark og skabe arbejdspladser i Polen, Tyskland og Holland, så er det jo ikke til glæde for den arbejdsløse, der står og mangler et job. Vi siger jo ikke, at vi fra den ene dag til den anden med et trylleslag kan ændre alt.
Men vi siger, at det er forkert, når vi i det her hus tror, at når det nu går dårligt internationalt, så kan vi ikke gøre noget som helst.
Vi kan gøre noget.
Vi kan gøre Danmark mere attraktivt ved at have lavere personskatter, ved at have en lavere selskabsskat, ved at fjerne en række af de energiafgifter og de fødevareafgifter, som hr. Per Clausen og andre har tynget danskerne med.
Hr. Per Clausen bliver jo nødt til at erkende, at der er danske virksomheder, som flytter arbejdspladser ud af Danmark, og at både skatterne og især energiprisniveauet har en meget afgørende betydning for det.
Så kan det godt være, at man fra Enhedslistens side sidder og siger, at det er så dejligt at beskatte den danske befolkning, herfra og til der er to torsdage i en uge, men det skaber ikke arbejdspladser; det skaber arbejdsløshed.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg har gjort det til en vane ikke at kommentere svarene alt for meget, for enhver kan jo høre, om hr. Simon Emil Ammitzbøll svarede på mit spørgsmål.
Jeg forstod ikke svaret.
Men jeg vil godt gentage det: Hvad er det for et skatteniveau, vi skal være på?
Hvad er det for et omfang, den offentlige sektor skal have i Danmark?
Hvor mange skal fyres i den offentlige sektor i dag i Danmark?
Og hvad for et lønniveau skal der være i Danmark, før hr. Simon Emil Ammitzbølls hede drømme går i opfyldelse?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi får ro i salen nu, for det her er et spørgsmål, jeg kan høre bliver stillet flere gange, og da svaret vil være det samme, kan man lige så godt høre det nu i stedet for at stille det igen.
Vi ønsker, at indkomstskatten skal være på maks. 40 pct. Vi ønsker at halvere selskabsskatten.
Vi ønsker at rulle energiforliget tilbage – det kan man desværre først fra 2020, fordi VK har bundet sig til Enhedslisten.
Vi ønsker at fjerne fedtafgiften.
Vi ønsker at rulle en række øvrige forbrugs-, vækst- og arbejdspladsdæmpende afgifter tilbage.
Det er det, Liberal Alliance har foreslået.
Hvordan skal det finansieres?
Det skal det ved færre offentligt ansatte, ved naturlig afgang uden fyringer.
Der skal være mere udlicitering, og der skal være en senere tilbagetrækningsalder.
Det er sådan grundridsene, men jeg vil godt gå mere i detaljer, hvis det har interesse for Enhedslistens folketingsgruppe, og ellers tilbyder vi gerne et kursus oppe i Liberal Alliances gruppeværelse på 2. sal.