runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Hvis bare Det Radikale Venstre kunne slippe fri af den der tanke om – jeg ved jo ikke, hvad der driver den – at det er selvstændig vigtigt, at vi får en ny regering, uanset at den så står for en politik, som er diametralt modsat af Det Radikale Venstres egen.
Og sådan er det, selv om den regering, der sidder i øjeblikket, sådan set fører en økonomisk politik, hvor jeg jo kan få øje på, at der er langt flere lighedspunkter end forskelle.
Altså, hvis ikke man var så optaget af det der, som jeg ikke helt kan forstå – og man skal nok være radikal for helt at kunne forstå det – så tror jeg, at hr. Morten Østergaard som jeg ville sige, at det, der er det afgørende, er den situation, Danmark er i nu.
Jeg har respekt for, at nogle har lyst til at skrive tykke bøger om, hvorvidt vi kunne have været i en anden situation.
Den diskussion kan jeg sådan set også deltage i, for vi havde klart været i en værre situation, hvis vi havde lyttet til oppositionen, det siger sig selv.
Hvis vi alle de gange, hvor hr. Villy Søvndal tordnede imod, at vi ikke satte fladskærme og samtalekøkkener op i daginstitutionerne, når nu Danmark i øvrigt havde det så godt, og når nu nordsøolien blev pumpet ind, havde lyttet til alt det der, havde vi været i en værre situation, det medgiver jeg da gerne.
Men den slags historieskrivning er jo ikke interessant.
Det interessante er, hvilken situation Danmark er i nu.
Og vi har et gunstigt udgangspunkt for at bevare vores position som et af verdens rigeste lande, hvis vi handler nu.
Det har regeringen nogle opskrifter på.
Langt hen ad vejen matcher de Det Radikale Venstres, men af en eller anden mærkelig grund vil Det Radikale Venstre hellere gå i køkkenet med nogle andre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Jeg må erkende, at to ting på en gang åbenbart var en ting for meget.
Altså, både at kunne tale om værdier for et land og så også tale om vækst var åbenbart at gabe over for meget, kunne jeg forstå på det, hr. Orla Hav sagde.
Det synes jeg er ærgerligt, for det synes jeg egentlig at man skal kunne, altså både kunne diskutere, hvordan man skaffer et samfund velstand, og samtidig, hvad man rent faktisk bruger den til, hvad det er for en type samfund, man gerne vil have, og hvad indholdet skal være.
Det er lidt det samme som i forhold til en debat, der var i formiddag, om turisme, som jeg kunne forstå på hr. Orla Havs indlæg var et stort problem at vi ikke gjorde noget ved.
Jeg kommer jo lige fra at have lavet en finanslovaftale for få måneder siden, hvor vi jo bl.a. fordobler afløftningsretten for moms, og hvor vi tager en række initiativer lige præcis af hensyn til turismeerhvervet, fordi vi jo reagerer, hvis tingene ikke går, som de skal.
Det er jo det samme med iværksættermiljøet, som hr. Orla Hav nævner nu: at hvis tingene ikke er, som de skal være, så reagerer vi på dem.
Det gjorde vi også, da vi tog debatten op, både i forhold til den tidligere erhvervspakke og pensionsmidlerne.
Hvordan kan vi sikre, at der er afsat midler, som også bliver de små, iværksætterne, til gavn?
Altså, det er jo lige præcis at reagere på de problemer, som hr. Orla Hav rejser.
Men vi handler bare på dem, vi taler ikke kun om dem.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Nu kan man jo godt sådan udtrykke sig i bløde vendinger og så opnå en eller anden form for enighed.
Så derfor vil jeg spørge hr. Per Ørum Jørgensen om to af de konkrete forslag, som Dansk Folkeparti vil løse de økonomiske vanskeligheder i Danmark med.
Er det forslag, som Kristendemokraterne støtter?
Der er f.eks. et forslag om, at man skal afskaffe muligheden for at få permanent opholdstilladelse.
Er det noget, Kristendemokraterne kan støtte?
Mener Kristendemokraterne, at der skal gøres en større indsats for at få indvandrere, som er på arbejdsløshedsdagpenge eller på pension, til at forlade landet så hurtigt som muligt?
Er det nogle af de initiativer, som hr. Per Ørum Jørgensen kan støtte?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Dansk Folkepartis partileder, fru Pia Kjærsgaard, har jo begået en plan, der skulle redde os ud af de økonomiske problemer.
Det er en plan, som primært indeholder udlændingepolitiske stramninger; det er en plan, der indeholder en generel indførelse af et optjeningsprincip for danske velfærdsydelser, muligheden for at få permanent opholdstilladelse afskaffes, først når man opnår statsborgerskab, skal man kunne blive i Danmark, greencardsystemet afskaffes, og kriminelle udlændinge skal i højere grad, end tilfældet er i dag, udvises.
Det er ikke noget, Finansministeriet har kunnet regne på for at se, om det rent faktisk giver nogle penge.
Men jeg vil bare spørge, når man nu har et fælles forslag til vedtagelse: Kan hr. Per Ørum Jørgensen i dag på Kristendemokraternes vegne sige, at man ikke laver en økonomisk aftale, som er baseret på den plan, som fru Pia Kjærsgaard har lagt frem her, hvor det altså er udlændingepolitiske stramninger, der skal redde os ud af det økonomiske morads?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Nu har Kristendemokraterne jo den tilgang, at vi vil samarbejde med alle partierne og kigge på de gode forslag, som kommer fra alle partier, inklusive Det Radikale Venstre.
I forhold til de konkrete forslag vil jeg sige, at jeg ikke har læst den artikel, så derfor kan jeg ikke sådan lige stå og kommentere, om vi kan sætte kryds og slange ud for de enkelte forslag.
Men jeg vil godt sige, at for mig er der jo en væsentlig forskel på, og man har nogle forslag, der direkte diskriminerer nogen, eller om det er forslag, som stiller krav, også til indvandrere, i forhold til at blive integreret i det danske samfund.
Og det tror jeg egentlig at alle kan være interesseret i.
Så jeg vil ikke ind i at skulle forholde mig til de enkelte forslag.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Det, jeg hører, og som jeg er enig i, fordi det er en masse af det, som vi selv lagde frem i august, er, at Danmark har brug for en innovationsstrategi, hvor vi satser og bruger den offentlige sektor på de områder, hvor vi kan se at der er muligheder for at skabe fornyet vækst.
Det minder på mange måder om det, hr. Anders Fogh Rasmussen, dengang han var statsminister, sagde på Venstres landsmøde om, at vi skulle være en grøn vindernation med tusindvis af arbejdspladser til følge.
Det har Venstre jo svigtet massivt siden.
Der er stort set ikke sket noget væsentligt på det område siden da.
Men det er sådan set ikke væsensforskelligt fra det.
Det var også noget, De Konservative gik op i, før de sendte deres miljøog efterfølgende klimaminister til Bruxelles.
Da gik De Konservative også op i den slags, da måtte man gerne tale om, at vi ville satse på at få en grøn vinderøkonomi.
Men i dag er tonen en helt anden, og derfor frygter jeg, at hvis ikke vi får en ny regering, som står klar med en innovationsstrategi, vil vi opleve, at svækkelsen af konkurrenceevnen fortsætter, som den har gjort, mens De Konservative har passet på Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Når jeg spørger, er det, fordi jeg på Ritzau her den 22. februar kl. 14.14 kunne se et telegram, hvor hr. Per Ørum Jørgensen på Kristendemokraternes vegne fortæller, at man er villig til at forhandle efterløn med regeringen, men afviser udlændingestramninger som en del af den aftale.
Og der siger hr. Per Ørum Jørgensen så, og jeg citerer
: Man skal ikke diskriminere i forhold til udlændinge.
Den køber vi ikke.
Citat slut.
Står det ved magt, vil jeg spørge hr. Per Ørum Jørgensen, eller er der ændret ved det siden den 22. februar kl. 14.14?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Jamen altså, det jo sådan set også det, jeg siger, altså at der er væsentlig forskel på, om det er stramninger, som er rettet netop mod udlændinge, eller om det er krav
Der er forskel på stramninger og så at stille krav i forhold til at blive bedre integreret i det danske samfund og blive kvalificeret til at komme ud på det danske arbejdsmarked.
Det synes jeg sådan set ikke er noget negativt, det synes jeg et eller andet sted kan være noget positivt.
Men hvis formålet med forslaget decideret går ud på at diskriminere i forhold til etnisk oprindelse, er det klart, at vi ikke kan støtte det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Jeg bliver jo så opløftet, når der er nogen, der tager udgangspunkt i noget, Dansk Folkeparti render rundt og laver, og bruger det til at stille spørgsmål til en ordfører.
Det giver jo os anledning til at få fokus på det, som også hr. Per Ørum Jørgensen er inde på her til sidst, nemlig at udlændingedebatten er mange ting.
Det er jo både en debat om, hvilke regler der skal gælde for, hvem der må komme hertil, og hvilke regler der skal gælde for dem, der er her.
Men det er jo også en debat om, hvordan vi sikrer, at de, der er her, i videst muligt omfang bidrager positivt til det danske samfund.
Jeg må spørge hr. Per Ørum Jørgensen: Er det ikke en entydig positiv ting at tale om, hvordan man kan sikre, at flere med indvandrerbaggrund bliver uddannet, får arbejde, bliver selvforsørgende og bidrager positivt og dermed også får den højere livskvalitet, som hr. Per Ørum Jørgensen talte for for et øjeblik siden, at det altså skulle handle om livskvalitet?
Men er det positiv livskvalitet for indvandreren at være i arbejde, eller er det positiv livskvalitet at blive placeret uden for arbejdsmarkedet?
Hvis vi på en og samme tid kan løse noget af den økonomiske udfordring, vi har, og gavne indvandrernes mulighed for at være på arbejdsmarkedet, slår vi jo to fluer med et smæk.
Kan hr. Per Ørum Jørgensen bekræfte det?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Man ved jo, at noget af det, der giver livskvalitet for folk, er at være i arbejde og få kollegaer.
Dermed har det også en gavnlig virkning på integrationen.
Jeg tror heller ikke, at De Radikale har det sådan, at de er imod, at folk bliver integreret på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er meget positivt, hvis man kan se på nogle virkemidler, der hjælper.
Det har vi faktisk brug for.
Det tror jeg også at De Radikale er enige med Kristendemokraterne i.
Vi har netop på grund af den demografiske udvikling brug for at få udlændinge i job, og vi kan se, at mange faktisk rigtig gerne vil arbejde i Danmark, bl.a. på grund af vores velfærdssamfund.
Derfor er der ikke noget som helst forkert i at stille krav.
Der, hvor jeg har det svært, er, hvis man begynder at diskriminere folk på baggrund af deres etniske oprindelse.
Det er det, der er problemet, og det er det, vi ikke vil være med til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Der har fra nogles side været en tendens til under den her debat at sige, at alt, hvad der er foregået i de sidste 10 år, er noget skidt.
Det kommer paradoksalt nok fra de partier, som ønsker, at der kommer en ny regering efter det kommende valg, så derfor er det måske alligevel ret forudsigeligt.
Men hvis vi tager udgangspunkt i, at ikke alt har været noget skidt, er det så bl.a. ikke det faktum, at der med den politik, der har været ført, er kommet en større andel af folk med indvandrerbaggrund i beskæftigelse, end der var for 10 år siden?
Jeg prøvede lige at se, om jeg kunne finde tallet, men jeg tror, at det er gået fra 44 pct. til 54 pct. af folk med indvandrerbaggrund, der nu er kommet i beskæftigelse.
Det er jo også et positivt bidrag, for hvis det kun havde været 44 pct., havde vi haft større økonomiske udfordringer.
Hvis vi nu kunne løfte den andel fra 54 pct. og til vores ambition, nemlig 64 pct., altså 10 procentpoint flere, vil det være et positivt bidrag til at løse nogle af de økonomiske udfordringer, vi står med.
Er det ikke svært at være imod det?
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Nu synes jeg, at hr. Peter Christensen skal huske, hvad det var, det handlede om, nemlig at hr. Peter Christensen har givet skattelettelser og dermed tilskud til et erhverv uden at stille krav.
Det er jo det, der er problemet.
Det kunne jo være meget fornuftigt at hjælpe landbrugserhvervet – det vil vi også gerne være med til; vi vil gerne være med til at sikre en biogasudbygning, som samfundet har brug for, og som landmændene kan tjene penge på.
Vi mener bestemt også, der er brug for en kraftig produktudvikling inden for landbruget, og det tror jeg også at hr. Peter Christensen mener.
Landbrugsministeren gav i hvert fald forleden dag udtryk for, at han mente, at vi ikke bare kan fortsætte som nu.
Derfor er sådan nogle brede rammestyringtankegange, som hr. Peter Christensen agiterer for, og som går ud på, at der f.eks. bare skal gives nogle lettelser på jordskatten, hvilket har betydet, at en lang række landmænd har fået nogle skattelettelser, som de ikke har brug for, mens andre har fået nogle, de har kunnet bruge, jo ikke måden at økonomisere med samfundets midler på.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Jeg håber jo, at dansk erhvervsliv hører efter, når SF taler, for der bliver jo udstedt fatwaer mod visse industrier.
Altså, landbruget og hele fødevareproduktionen i Danmark – i tusindvis af arbejdspladser – har SF's ordfører lige kaldt en taberindustri.
Man har fremlagt »Fair Forandring«, hvor man konkret foreslår, at der skal hives 1,1 mia. kr. ud af landbruget, og man vil hive 3,2 mia. kr. ud af selskabsskatten.
Der er mit spørgsmål sådan set: Hjælper det konkurrenceevnen for de virksomheder, som SF ikke kan lide?
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Mit eksempel med pick the loser var ikke rettet mod landbrugserhvervet, det var rettet – jeg havde nær sagt mod jer, men det må jeg jo ikke sige – mod regeringen.
Det er jo den, der skaber en dårlig måde at hjælpe et erhverv på, fordi det ikke hjælper.
Det hjælper, hvad angår jordskattelettelsen, højst nogle ganske få af dem.
Selvfølgelig har vi brug for at udvikle landbrugserhvervet.
Jeg vil meget gerne være med til at udvikle det, og vi vil også komme med udspil i den forbindelse.
Det her handler altså overhovedet ikke om, hvad SF kan lide af erhvervsvirksomheder.
Vi ønsker da alle erhvervsvirksomheder gode vilkår.
Det handler om at tænke klogt og overveje, om man som land virkelig kan tillade sig ikke at udpege sine styrkepositioner og satse på dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Pick the loser, jamen hvad betyder loser, altså taber, i forbindelse med landbruget?
Hvad ligger der egentlig til grund for den opfattelse?
Altså, hvordan forestiller hr. Steen Gade sig, at det vil kunne ske?
Han er jo vækstordfører, så han må jo vide præcis, hvad det egentlig har af arbejdsmæssige konsekvenser ude i landbrugssektoren, i jordbrugssektoren, i fødevareindustrien i de landdistrikter, der er dybt afhængige af, at der er et aktivt landbrugserhverv, som skaber beskæftigelse ude i de egne af Danmark.
Hvilken effekt har det, at man kommer og siger: I skal af med – på den ene eller på den anden måde – 1,1 mia. kr. mere, som det fremgår af »Fair Forandring«?
Det må hr. Steen Gade jo kunne redegøre for, og også hvilken holdning, der ligger bag det her med, at man altså vil udpege landbrugserhvervet som sådan et tabererhverv.
Jeg kan huske en diskussion, vi havde for få år siden herinde på baggrund af et konkret ændringsforslag, SF havde stillet til finansloven.
Det var et år, hvor den samlede indtjening i landbrugserhvervet var 800 mio. kr., og det, man ville fjerne det pågældende år med sit ændringsforslag, var væsentlig mere, end landbruget altså havde i indtjening det pågældende år.
Det var helt paradoksalt.
Er det i virkeligheden ikke også det, der ligger til grund for det her?
Altså, man ved godt, at man tvinger store dele af landbrugsindustrien i Danmark i knæ med den politik, man vil føre.
Man ved det egentlig godt.
Man vil lave et omkostningsniveau, der rigtig meget vil presse den produktion, der ellers ville kunne finde sted i Danmark, andre steder hen.
Er det ikke derfor, at det er så svært for os at få nogle klare svar, når vi spørger: Hvad vil konsekvenserne være af, at man altså skal fjerne 1,1 mia. kr. fra landbrugserhvervet med det forslag, SF har lagt frem?
Når vi ikke kan få nogen viden om, hvad det vil betyde i praksis, er det så ikke, fordi man egentlig er ligeglad?
Det bekymrer egentlig ikke SF, om landbrugserhvervet kommer yderligere i knæ, det er ikke sådan et af de der områder, der har SF's bevågenhed.
Det er ikke en af landbrugsfolkene, der holder taler på SF's landsmøder.
Er det ikke det, det i sin gribende enkelhed handler om?
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Jeg tror da godt, jeg kunne finde en landmand, der kunne holde tale på SF's landsmøde og også var en landmand, som var både lidt positiv og lidt kritisk over for os.
Det hænger ikke sådan sammen, som hr. Kristian Thulesen Dahl siger det gør.
Vi kommer med et udspil omkring sunde fødevarer og hele landbrugsektorens udvikling, netop fordi vi kritiserer regeringen for hovedløst at have givet skattelettelser og liberaliseret landbrugsloven uden at have tænkt det hele igennem.
Det er også derfor, at alle i oppositionen er enige om, at hele erhvervet skal kulegraves med henblik på at kunne lave en fremtidssikret strategi, hvor man både kan prioritere landbrug, sunde fødevarer, økologi og de teknologier, der er tilknyttet moderne landbrugsproduktion inden for miljø- og energiproduktion, så en landmand kan tjene penge på andet end sin fødevareproduktion, f.eks. også på sin energiproduktion.
Og det sætter vi altså rent faktisk nogle penge, herunder forskningsmidler, af til i vores energi- og klimaafdeling.
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Men der er vel også en tredje mulighed?
Man kunne jo rent faktisk gøre det, at man lyttede til de virksomheder, som vi allerede har her i Danmark, også til andre virksomheder end Grundfos og Niels Due Jensen.
Nu er det sådan, at der var en vækstkonference her forleden dag, hvor man havde samlet de seks største erhvervsorganisationer i det her land, og de drøftede bl.a., hvad Danmark skal leve af i fremtiden, og deres budskab til os politikere var helt klart: Udfordringerne er mangel på arbejdskraft, alt for høje omkostninger og en for lav produktivitet.
Det er der, de søger svarene.
Og derfor undrer det mig, at jeg igen og igen skal høre, at SF og hr. Steen Gade er klogere end landets mange virksomheder.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Jeg vil ikke udpege landbrugserhvervet som et tabererhverv.
Jeg vil udpege dem, der har stemt for en strategi, hvor man bruger pengene så sjusket, som de er blevet brugt i forhold til landbruget.
Meget at det, som vi så bliver beskyldt for af pick the winner-strategien, er jo faktisk, at vi vil være med til at udvikle biogas, vi vil være med til at udvikle bioætanol, vi vil være med til at udvikle en lang række muligheder for landbrugserhvervet til at tjene nogle flere penge – også hele biomasseudnyttelsen.
Vi er faktisk med den strategi, vi så på andre tidspunkter bliver skældt ud for, med til at hjælpe landbrugserhvervet, sådan at man kan tjene penge på at levere fødevarer og også kan tjene penge på at levere energi.
Jeg tror bestemt ikke, jeg er klogere end landets virksomheder.
Det er somme tider, at jeg tror, at jeg kan være bare en lillebitte smule klogere end nogle andre herinde, og det er ikke sikkert, det er rigtigt, men det kan jeg så somme tider tro.
Så til det, der siges om produktiviteten: Jeg synes, jeg er den eneste, der for alvor holdt en tale her, det var i hvert fald endnu ikke nogen fra regeringspartierne, om vores produktivitet og om, at vores konkurrenceevne er kraftigt forringet; det var vist mig, der holdt den tale, så det er jeg helt enig i.
Og til det der med, at vi skal have mere arbejdskraft, vil jeg gerne sige, at det jo faktisk står i forslaget til vedtagelse fra oppositionens side; det står ikke i regeringens forslag til vedtagelse, men det står i vores.
Det kan så godt være, at fru Carina Christensen er lidt træt af, at jeg så citerer Due Jensen, men det, som fru Carina Christensen mente var forkert af det, jeg sagde før, var altså fra et citat i Jyllands-Posten, som ikke var af mig selv, men fra Niels Due Jensens svar til fru Carina Christensen.
Og han er jo egentlig skrappere, end jeg ville være her, for han siger, at dem, der ikke tror, man skal udpege oplagte vækstområder, er den kreds af tilhængere, der kan tælles navnlig blandt økonomiske teoretikere og politikere på Christiansborg, som ikke kan se det potentiale af arbejdspladser, der er i at satse på nøje udvalgte vækstområder.
Hvis man i en virksomhed ikke udvælger og fokuserer på nogle få og vigtige indsatsområder i stedet for at ville det hele, så ender det med, at man satser på alt og ingenting.
Det tror jeg han har mere ret i, end fru Carina Christensen har ret i det, hun siger.
Morten Bødskov (S), 2011-02-24:
Det var jo et yderst interessant indlæg, som hr. Kristian Thulesen Dahl kom med.
Man kan så spørge, som også hr. Morten Østergaard gjorde, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti mener, de har en plan, når fru Pia Kjærsgaard i Berlingske Tidende øjensynlig har offentliggjort en plan, og ordføreren så står og taler om noget helt andet på talerstolen.
Man mener, at der skal gøres mere ved uddannelsen, men man har lige lagt stemmer til, at der bliver sparet næsten 6 mia. kr. på uddannelsen; man mener, at vi skal have en iværksætterkultur, og vi forstår, at vi nærmest skal holde fingrene væk fra forskningsmidlerne, mens man aldrig har givet så mange penge til Bjørn Lomborg og Bent Jensen for den sags skyld, og der kan vi jo fortsætte.
Kan vi ikke bare konkludere det meget interessante i dag, at når vi nu har haft en diskussion om, hvad Danmark skal leve af i fremtiden, så er det jo interessant, at det parti, der har stået bag regeringens økonomiske politik, siden regeringen trådte til i 2001, på ingen måde ytrer sig om det, vi forstår på statsministeren er columbusægget for at redde dansk økonomi, nemlig at man fuldstændig afskaffer efterlønnen.
Så kan Dansk Folkepartis ordfører ikke bare her i dag bekræfte, at statsministerens ønske om at afskaffe efterlønnen, columbusægget, som skal redde dansk økonomi og vores fremtid og sikre det, vi skal leve af, hermed er dødt i dag?
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Der er jo ikke nogen, der har været tvivl om, at Det Konservative Folkeparti i høj grad har argumenteret for, at en væsentlig faktor for at få mere gang i hjulene er skattenedsættelser.
Det tror jeg ikke der er mange der er i tvivl om.
Når man vælger at bruge så mange penge på det område, kunne jeg godt tænke mig at høre, om man så har regnet på, hvornår det så er, det begynder at reagere ved, at nu skabes der nye arbejdspladser på den konto, for nu er skatten blevet så lav, og nu er rammevilkårene blevet så gode, at nu slår man alverdens ting i gang med skabelse af nye arbejdspladser.
Det er jo det, man har en tyrkertro på, så jeg vil gerne have ordføreren til at fortælle, hvilke overvejelser man har gjort sig i forbindelse med at ville bruge så mange penge ad den vej for at skabe nye arbejdspladser.