runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Brodersen (DF), 2010-01-13:
Nu vender transportministeren tilbage til den pulje, der blev afsat for 2010.
Det er også fint med en lille håndsrækning, for der er altså mange steder, hvor lodsejerne simpelt hen ikke har midlerne til det, hvorfor jeg dengang konkret gik ind og påpegede, at indtægterne på småøerne altså er så små – der er små erhverv, og langt de fleste indbyggere har jo en alder, der hedder +60 og som sådan måske kun en folkepension – at de simpelt hen ikke kan løfte de opgaver, der skal løftes.
At få tinglyst en gæld på bare 1.000 kr. pr. måned de næste 30 år er jo ikke hensigtsmæssigt.
Altså, det her drejer sig om alle de områder, der hedder indre danske farvande.
Her sidste gang, i 2006, hvor vandet stod højt, var det jo både Jyllands østkyst, det meste af Fyn og Sjællands vestkyst, der virkelig var ramt
Der var jo kæmpekæmpestore erstatninger til følge.
Derfor mener jeg bare, at det da alt andet lige må være bedre at bruge pengene forebyggende, så det ikke sker, i stedet for at blive ved med at udbetale stormflodserstatninger.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-01-13:
Jamen vi har en bedre kræftbehandling i Danmark.
Vi er faktisk ved at have en rigtig god kræftbehandling i Danmark.
Vi er også meget gode til hjerter, vi er meget gode til blodpropper, også hvis vi sammenligner os med andre lande, men når man taler om besparelser, så taler man i virkeligheden om andre prioriteringer inden for en ramme, der totalt set er større, og det har den været år efter år.
Så når nogle taler om besparelser, så er det en prioritering, så er det muligvis et område, som regionerne vælger at prioritere anderledes, end de gjorde året før, for faktum er – og det kommer man ikke uden om, uanset om man er konservativ eller man er socialdemokrat – at der i Region Hovedstaden er 532 mio. kr. mere, end der var i 2009, og at der i landet som sådan er cirka 2 mia. kr. mere, end der var i 2009, samt at der i det danske sundhedsvæsen totalt set i 2010 er 21 mia. kr. mere, end der var jo 2002.
Det er jo fakta.
Så her må jeg bare som minister sige: Vi er en regering, der prioriterer sundhedsvæsenet, vi giver flere og flere midler til sundhedsvæsenet, men det er altså regionerne, der skal foretage de konkrete prioriteringer, og det er regionerne, der skal have overblik over økonomien og have de rigtige styringsværktøjer til det.
Henrik Brodersen (DF), 2010-01-13:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren på baggrund af de tilgængelige oplysninger om tilstanden af de nordlollandske diger tage initiativ til at afsætte midler til at sikre de oversvømningstruede områder på Nordlolland?
Lars Barfoed (KF), 2010-01-13:
Jeg siger tak for spørgsmålet, og jeg forstår godt interessen, på baggrund af at jeg ved, at der er udarbejdet en screening af de landområder, der er i Lolland Kommune i det nordlige område.
Der er det altså kommet frem, at digerne der er i en dårlig stand, sådan som jeg er informeret, så på den baggrund forstår jeg godt spørgsmålet.
Jeg synes først, det er vigtigt at være opmærksom på, at som udgangspunkt er det jo den enkelte lodsejer, som er ansvarlig for at beskytte sin egen ejendom imod oversvømmelse eller erosion fra havet og dermed også ansvarlig for at afholde de udgifter, som er nødvendige til at etablere, drive og vedligeholde et kystbeskyttelsesanlæg.
Sådan er lovgivningen her i landet nu engang.
Der har gennem de sidste 100 år været helt enkelte tilfælde i forbindelse med helt særlige omstændigheder, hvor staten så er gået ind og har bidraget til digebyggerier.
Det har været tilfældet i Sønderjylland, på dele af den jyske vestkyst og på Falster og på Lollands sydkyst.
Men de bidrag er altså sket på baggrund af helt ekstraordinære situationer, der nogle gange har kostet både menneske- og dyreliv og medført store materielle tab.
Men staten har jo ikke bidraget til digebyggeriet på Nordlolland, og derfor er det ikke sådan, at staten fører tilsyn med de diger, men Kystdirektoratet er bekendt med, at digerne der er svage.
Jeg skal til sidst gøre opmærksom på, at i finansloven for 2010 har vi jo aftalt at afsætte midler i en pulje til kystbeskyttelse af småøer i 2010 og 2011 på 4 mio. kr. årligt.
Om de nordlollandske diger kan komme i betragtning, hvis der ansøges i den forbindelse, kommer jo an på de kriterier, som vi fastlægger for udmøntning af midler fra puljen.
De kriterier er ikke fastlagt endnu.
Det skal finanslovforligskredsen aftale nærmere, og det er vi i øjeblikket i gang med at aftale.
Henrik Brodersen (DF), 2010-01-13:
Ja, lige præcis den pulje til småøerne er jeg lidt bekendt med, i og med at det jo er mig, der har fået ideen til den.
At puljen så ikke blev så stor, som man kunne have ønsket sig, er så noget andet.
Men jeg tænker bare på, at når vi nu ved, at der var en kæmpe oversvømmelse tilbage i 1873 og man dengang sagde, at det her aldrig nogen sinde måtte ske mere, og vi så er bevidste om, at risikoen nu rent faktisk er der igen, og set i lyset af at vi har diskuteret oversvømmelser over hele verden her i december, synes jeg måske, det kunne være relevant også at kigge lidt på vores egne farvande.
Og der tænker jeg bare på det, når man nu ved konkret, at her har man altså et mægtig stort område, og at det måske kun er et spørgsmål om tid, før det går galt igen.
Lars Barfoed (KF), 2010-01-13:
Jamen jeg er sådan set enig i, at de afdækninger og analyser, Kystdirektoratet laver, jo kan være et redskab til at vurdere, hvor der også er behov for, at man er særlig opmærksom.
Men da der er en ansvarsfordeling og en rollefordeling, så det som udgangspunkt er lodsejeren selv, som skal beskytte diget, er det jo ikke staten, der skal være opmærksom på, om der nu er behov for, at det konkrete dige bliver udbedret på den ene eller den anden måde.
Men det er jo sådan, at kommunen kan pålægge lodsejerne at gøre en indsats.
Som jeg forstår det, er den undersøgelse, der er lavet, nu i en fase, hvor den endnu ikke har været gjort til genstand for en behandling lokalpolitisk, men i den forbindelse har kommunen altså, når den behandler det, mulighed for i sidste ende at træffe en beslutning om at pålægge digeejerne at vedligeholde digerne.
Det er en beslutning, som Lolland Kommune kan træffe.
Henrik Brodersen (DF), 2010-01-13:
Jo, og det er selvfølgelig også meget godt.
Men hvis det rent faktisk er sådan, at det måske er nogle engarealer, som lodsejerne ingen interesse har i at poste en hel masse penge i, hvis man så har nogen penge at poste i det, for det er jo det næste, så mener jeg, at det måske ville være mere på sin plads, at vi kiggede på, hvordan det er, vi laver en forebyggende indsats her i stedet for hele tiden bagefter at skulle komme og udbetale penge.
For et er at pålægge en mand at skulle foretage nogle store investeringer, hvis han slet ikke har midlerne til det, og noget andet er, at jeg mener, at det jo også kan være i andres interesse end lige præcis lodsejernes, at det her område ikke bliver oversvømmet; nu tænker jeg på dem, der ligger i andet og tredje geled inde i landet.
Lars Barfoed (KF), 2010-01-13:
Jamen det er jo netop, fordi en oversvømmelse på grund af et dårligt vedligeholdt dige kan få konsekvenser for andre end lodsejeren selv, at kommunen har hjemmel til at gå ind og beslutte, at lodsejerne skal vedligeholde deres diger og reparere på dem, hvis det er nødvendigt.
Og det er jo så det, som undersøgelsen her er inde på, nemlig at skabe et beslutningsgrundlag for kommunen til at vurdere, om de skal gå ind og komme med et sådant pålæg over for lodsejerne.
Men det er altså ikke statens opgave, det er kommunen, der skal vurdere det, og det er lodsejernes selv, som må sørge for, at digerne på det pågældende område er i orden.
Henrik Brodersen (DF), 2010-01-13:
Jo, men det går lige så meget på, at når man nu hidtil har kunnet gøre det – altså, vi pumper for 80 mio. kr. sand op på Vestkysten hvert evigt eneste år, og transportministeren var selv inde på marsken og på Falster – og man ved, at her er et stort område, som er truet, så kan man jo herindefra til enhver tid sige, at man vil være behjælpelig med det her.
Det er et område, som man synes har værdi for andre end lodsejerne, og derfor mener vi, at det skal bevares, og derfor vil vi gerne bidrage.
Lars Barfoed (KF), 2010-01-13:
Det kan jeg ikke vide på nuværende tidspunkt, for vi har ikke diskuteret til ende, hvordan kriterierne nærmere skal udformes.
Henrik Brodersen (DF), 2010-01-13:
Er ministeren enig i, at det er bedre at forebygge oversvømmelse som følge af digebrud eller ikke tilstrækkeligt udbyggede diger end at udbetale stormskadeerstatning, og vil ministeren tage initiativ til snarest at afsætte midler til at få udbygget de mest udsatte danske diger?
Ja tak.
Er ministeren enig i, at det er bedre at forebygge oversvømmelser som følge af digebrud eller ikke tilstrækkeligt udbyggede diger end at udbetale stormskadeerstatning, og vil ministeren tage initiativ til snarest at afsætte midler til at få udbygget de mest udsatte danske diger?
Lars Barfoed (KF), 2010-01-13:
Jamen jeg er naturligvis enig i det udgangspunkt, at det er bedre at forebygge end at reparere skader.
Det gælder helt generelt, og det gælder naturligvis også i denne sammenhæng, at kan vi forebygge en oversvømmelse som følge af et digebrud eller et dige, der ikke er blevet vedligeholdt tilstrækkeligt, er det jo bedre at gøre det frem for at udbetale erstatninger.
Derfor er det også vigtigt, at digeejerne sørger for løbende at holde opsyn med deres diger og disses tilstand, og hvis der så er behov for det, må man altså træffe en beslutning om at renovere digerne.
Men det er, som jeg også nævnte i det foregående spørgsmål, sådan, at det er den enkelte lodsejer, som har ansvaret for at beskytte sin egen ejendom imod en oversvømmelse, og det er lodsejernes ansvar at vedligeholde sine kystbeskyttelsesanlæg, og det er derfor så også i sidste ende lods- og digeejerens opgave hele tiden at vurdere, om der er behov for at renovere og udbygge sådan et dige.
Men der er det sådan, at man ikke står uden nogen form for vejledning.
Tværtimod kan man altid som lodsejer henvende sig til Kystdirektoratet for at få bistand og rådgivning ved digebyggerier og kystbeskyttelsesprojekter.
Og så er det altså også sådan, som jeg nævnte i det foregående spørgsmål, at kommunen kan gå ind og lave et pålæg, hvis det er sådan, at digeejeren ikke selv gør det, der skal gøres.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-01-13:
Jeg synes altid, det er så glædeligt med ministerens engagement på det her område, men jeg tror, at det somme tider dækker over realiteterne, for jeg måtte jo notere mig, at statsministeren i sin nytårstale udtrykte bekymring for udviklingen af parallelsamfund.
Og til trods for at ministeren ligesom prøver på at sige, at man har fat i det, at det er et langt, sejt træk, men at man er godt på vej, så er der jo så mange steder, hvor det desværre ikke går, som det skal.
Altså, på hele området med bekæmpelse af ghettoer sker der stort set ingenting.
Vi har bandekrige, der florerer, og hvor også folk af anden etnisk baggrund er involveret.
Vi har et uddannelsessystem, som ikke er i stand til at samle op på det, og hvor vi desværre må konstatere at alt for mange, også med anden etnisk baggrund, forlader folkeskolen uden at kunne begå sig i det videre ungdomsuddannelsessystem.
Så det, der er beklageligt, er, at ministerens engagement og udsagn om, at man indtil nu har gjort, hvad man nu kunne, desværre dækker over, at der er så mange og alvorlige problemer, at statsministeren jo også var nødt til at påpege det i sin nytårstale.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-01-13:
Nu har vi jo fået meget lave takster i det private.
Altså, jeg har sådan set en forventning til, at der er mange steder, man kan effektivisere i det offentlige sygehusvæsen.
Men derudover er forslagene til effektiviseringer jo også noget, som skal komme fra regionerne som sygehusejere, altså som dem, der driver dem, og det er jo en debat, vi vil tage, når vi skal drøfte økonomien med regionerne for 2011.
Og det er jo en diskussion, der allerede er godt i gang på embedsmandsniveau, og som man fra politisk side vil gå ind i omkring juni måned.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-01-13:
Jeg vil gerne diskutere radikaliseringen og måske mere specifikt regeringens plan vedrørende radikaliseringen.
Der må man jo selvfølgelig set i lyset af flere forskellige begivenheder, der har været i og uden for Danmark i de seneste uger og måneder, spørge, om det er godt nok – også hvis man tager den omfattende rapport om et aktivistisk muslimsk miljø i Århus, som er blevet lavet af universitetet, med ind i betragtningerne.
En af konklusionerne er desværre, at der i de specifikke miljøer er støtte til terrororganisationer, og der er forståelse for dem.
Men det er også værd at understrege, at rapporten siger, at det ikke betyder, at de ønsker at udøve vold i Danmark, men der er altså en forståelse, som jeg synes er bekymrende.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om man finder det tilfredsstillende, at tilsyneladende kun 16 initiativer ud af 53 planlagte er blevet gennemført efter godt et år.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-01-13:
Jeg kan berolige hr. Dam Kristensen med, at det heller ikke ser sådan ud med hensyn til den handlingsplan.
Vi er fuldstændig enige om den bekymring, at vi desværre har ekstremistiske borgere her i samfundet, som er mere optaget af islamismen end af det danske demokrati.
Det ser regeringen med meget stor bekymring på, og derfor har regeringen jo også i årevis og i et helt andet omfang end tidligere regeringer gjort utrolig meget ud af en forebyggende indsats – nu taler jeg som integrationsminister, justitsministeren tager sig jo så at det strafferetlige, og PET tager sig af overvågningen.
Helt uanset handlingsplanen, som jo slet ikke er hele arbejdet, er det sådan, at både mit ministerium og f.eks. Undervisningsministeriet i flere år har gjort utrolig meget ud af at forsøge at præge holdningerne, forsøge med medborgerskabsinitiativer, som har kørt helt uafhængigt af handlingsplanen, og vi kommer nu med forslag om en indvandringsprøve – alt for at forsøge at ændre holdningerne.
Med hensyn til selve planen vedrørende radikalisering kan jeg såmænd sende hr. Dam Kristensen en oversigt, for vi er i gang og har været det længe med langt de fleste punkter.
Noget af det er som sagt noget, der også har været i gang, inden handlingsplanen kom, så jeg kan fuldstændig berolige hr. Dam Kristensen – ikke med, at jeg kan udrydde terror, desværre, det ville jeg gerne kunne, men med at der i denne regering, først og fremmest i mit ministerium, men jo i meget høj grad også i Undervisningsministeriet og også i andre ministerier, Socialministeriet, Kulturministeriet og andre steder, er et bredt felt af de forebyggende initiativer.
Man uddanner politifolk i at få øje på dem, der begynder at vise ekstremistiske tilbøjeligheder, og så er det klart – det ved vi – at Politiets Efterretningstjeneste også i samarbejde med fremmede efterretningstjenester foretager en overvågning.
Og viser det sig så, at der alligevel sker noget eller foretages forsøg på strafbare handlinger, kører det over i det strafferetlige system.
Der har aldrig været så mange antiradikaliseringsinitiativer som i denne regerings tid, men der er ting, vi skal videre med, hvor vi nu har fået bevilget penge, og det går fuldstændig efter den plan, vi har lagt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-01-13:
Jeg synes selvfølgelig, det er glædeligt, at flere danske medier totalt har misforstået det og bragt fejlagtige oplysninger til borgerne her inden for de seneste dage, så jeg glæder mig da til at se, at det er betydelig mere end 16 ud af 53 påtænkte initiativer, som rent faktisk er blevet til noget.
Det kan man jo sådan set kun synes er fornuftigt og glædeligt.
Det, der så måske bekymrer mig lidt – og jeg har godt kunnet følge, at der relativt hurtigt er blevet taget fat på de dele, man sådan kunne kalde de lidt mere hårde og kontante dele af regeringens egen handlingsplan – er, at det tilsyneladende halter lidt med de dele, der sådan handler om det mere langsigtede, det forebyggende, hvad enten vi taler om rollemodeller i det danske samfund eller andre, som jeg også tror har en stor betydning her.
Kan ministeren bekræfte, at det er den hårde del, man har taget fat på her og nu, men at det, som sådan ligesom har det forebyggende element i sig, er det, der lader vente på sig?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-01-13:
Nej, det kan jeg slet ikke bekræfte.
Når hr. Henrik Dam Kristensen nævner mentorer og rollemodeller, må jeg sige, at det jo er noget, vi har været i gang med, længe inden den handlingsplan blev lavet.
Det er jo noget, der har indgået i arbejdet i lang tid og er et udmærket redskab, men som vi jo desværre her for nylig har set, har den pågældende somalier, der har været så omtalt, jo faktisk også været aktiv i integrationsarbejdet.
Men vi ved, at der så pludselig kan ske en ændring, og derfor drejer det sig om at spotte dem, men det er selvfølgelig først og fremmest det forebyggende arbejde, der er vigtigt.
Derfor har jeg den opfattelse, og det bliver jeg ved med at sige, selv om det ikke er en kioskbasker, at det seje træk i integrationsarbejdet er den bedste forebyggelse, og det agter jeg at fortsætte med.
Når vi så ikke kan få fat i dem alle sammen, er der andre ministerier, der tager over.
Men med det seje integrationsarbejde – hvor jeg jo i den grad står i spidsen også for inddragelsen af det frivillige arbejde, så så mange danskere, så mange indvandrere som muligt tager del i at hjælpe andre til medborgerskab – må jeg sige, at jeg helt kan afkræfte, at det skulle være den hårde del.
Henrik Brodersen (DF), 2010-01-13:
Vil ministeren på baggrund af de tilgængelige oplysninger om tilstanden af de nordlollandske diger tage initiativ til at afsætte midler til at sikre de oversvømningstruede områder på Nordlolland?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-01-13:
Jeg har overhovedet ikke sagt, at vi har gjort, hvad vi kan.
Jeg har aldrig sagt, at vi skal sætte os hen, tværtimod.
Jeg har sagt, at det her er en vedvarende proces, der hele tiden skal være massiv, og det er den.
Hr. Dam Kristensen begynder så at skyde mig motiver i skoene, men det er jo det, man gør, når man vil være lidt nederdrægtig over for en politisk modstander og ikke har de politiske argumenter.
At statsministeren er bekymret for terroren, og at jeg er det, siger sig selv, men jeg forstår ikke helt hr. Dam Kristensen.
Skulle vi så sætte os hen?
Alle borgere i dette land er bekymrede for terroren, men jeg kan hilse og sige, at så at sige alle ministerier deltager i det her, udenrigsministeren på det udenrigspolitiske niveau, bistandsministeren med penge til genopbygning – en lang række ministerier er med i alt det her på områderne medborgerskab og integration.
Margrethe Vestager (RV), 2010-01-13:
Det er netop blevet offentliggjort, at 20 ud af 21 irakiske børn har fået særdeles alvorlige psykiske lidelser, mens de har været i Danmark.
Børn, der har boet i et asylcenter i mere end et år, har over fem en halv gang så stor risiko for at få alvorlige psykiske problemer som børn, der bor der under et år.
Hvis man alene ser på børn mellem 11 og 16 år, kan man se, at risikoen er 30 gange så stor som hos børn, der bor under et år i asylcenteret.
Ministeren har jo tidligere gennemført en ordning for en lille gruppe af familier, der kom til at bo uden for asylcenteret.
Den ordning er blevet evalueret, og konklusionen er meget, meget klar: Alle forældre angiver, at udflytningen har en positiv betydning for børnene og deres mulighed for at udvikle sig, familien bliver styrket ved udflytningen, og i det hele taget kommer børnene til at trives meget bedre.
Jeg vil spørge, om ministeren ikke finder det relevant at udvide den ordning, sådan at færre af de børn, der er på dansk område i de her år, kommer til at lide af de meget alvorlige psykiske problemer, som vi ser hos de 20 børn, der har været undersøgt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-01-13:
Nu har jeg godt set, at der er en artikel i Ugeskrift for Læger, men det har ikke været muligt at få fat i undersøgelsen – jeg ved ikke hvorfor.
Det siger jo en hel del om den såkaldte undersøgelses lødighed.
Men det, jeg gerne vil sige, er, at denne regering i flere etaper har forbedret forholdene for afviste asylsøgere – og jeg understreger, at det er for afviste asylsøgere, der slet ikke har lov til at være i landet.
De har fået forbedret vilkårene adskillige gange.
Derudover synes jeg, at man indirekte kommer til at rette et angreb mod Dansk Røde Kors, som jeg må imødegå her.
Det, der jo er tale om, er, at både regeringen og ikke mindst Dansk Røde Kors i det daglige arbejde har fuldstændig forståelse for og en offensiv tilgang til, at børn selvfølgelig er en meget sårbar gruppe.
Derfor er man om de børn hele tiden.
Man lægger mærke til dem, man sender dem til sundhedsplejerske, læge og sygeplejerske; hvis det vurderes, at de skal til psykiater, kommer de til en psykiater, eller det kan være, at de har bedre af at komme til en psykolog eller har brug for en socialpædagog i skolen osv.
Der er simpelt hen aldrig blevet gjort så meget for de asylbørn, hvis forældre holder dem her i landet, til trods for at familien ikke har lov at være her.
Så om hele den fremstilling af, hvordan Røde Kors skulle behandle de børn, at der skulle være 20 psykiatriske tilfælde, som aldrig får behandling, kan jeg sige, at det er en lodret løgn.
Reglerne er klare, børnene bliver behandlet som andre i samfundet, men derudover har de meget forstående og meget vidende mennesker om sig i Dansk Røde Kors, og jeg beklager stærkt, at man bliver ved med indirekte at rejse tvivl om både Røde Kors' inhabilitet og sociale hjerte i den her sag.
Det er fuldstændig urimeligt, og jeg synes, det skal siges her.
Margrethe Vestager (RV), 2010-01-13:
Jeg synes, det gør vores diskussion en lille smule besværlig, at ministeren gemmer sig bag Dansk Røde Kors og gør det her til en diskussion om Røde Kors' ansvar og handlinger.
Det er ministeren, både personligt og som medansvarlig for hele regeringens virke, der har ansvaret for de forhold, der er der, og for de meget lange opholdstider.
Derfor synes jeg, det er meget tankevækkende, at ministeren på den måde bare afviser det som løgn.
Hvis ministeren mener, at det er en løgn, betyder det så ikke, at ministeren har forpligtelse til at se efter, om det kan være rigtigt, at så mange børn, som opholder sig i Danmark, har alvorlige, ubehandlede psykiske lidelser, som er fremkaldt af, at de har siddet i asylcentre i mange år?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-01-13:
Nå, nu slap det ud af sækken: Det er asylpolitikken, man vil diskutere.
Det er klart, at den har Røde Kors ikke noget at gøre med.
Men asylpolitikken er vi totalt uenige om.
Og jeg er nødt til at sige, at jeg synes, at det der med, at man også som opposition holder asylbørnene foran sig som skjold som begrundelse for en ændret asylpolitik, er ubehageligt, og asylpolitikken bliver ikke ændret.
Hvis man virkelig ville gøre de børn en tjeneste, burde man, i stedet for at blive ved med at støtte dem moralsk i at lægge myndighederne hindringer i vejen for at træffe en afgørelse, besøge de mennesker og sige: Ved I hvad, I har fået afslag.
Der er et stort flertal i Folketinget, for sådan er politikken.
Nu skulle I henvende jer til politiet og så rejse hjem i ro og orden, for ellers kommer politiet og henter jer.
Det var det, man kunne gøre.
Det gør vi ikke.
Den flygtningepolitik, vi har, ligger fast.
De asylfamilier skal tilbage, men vi har gjort alt for at gøre forholdene så gode som muligt, mens de er her, men det er sandelig ikke det samme, som at de skal have opholdstilladelse.