runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Hr. Lars Barfoed fik det sagt på en måde, så det lød, som om vi bare havde gennemført den politik, som VK havde tilrettelagt før valget.
Bare vi er enige om, at det ikke passer.
Jeg håber også, vi er enige om, at den reform, som har betydet allermest for dansk økonomi, er velfærdsreformen fra 2006, som både Socialdemokraterne og Radikale som bekendt var en stor del af.
Bare så vi er klar over det.
Det, der er sådan lidt ubekendt, er, hvordan man helt præcis vil finansiere det, og hvem der skal fyres i den offentlige sektor.
Det er jo De Konservatives svar på alt, første, andet, tredje, fjerde svar på alting, og sådan ser vi ikke på det.
Det vil også sige, at vi tilrettelægger nogle vækstinitiativer, som der formentlig vil være skat i, men hvor der også vil være andre dele, ligesom vi har tilrettelagt vores reformer, som også handler om andre ting end skat, fordi andre ting også betyder noget for, om vi har et velfungerende velfærdssamfund.
Lars Barfoed (KF), 2014-02-04:
Nu tror jeg egentlig, at folk, der lytter til den her debat, er lidt ligeglade med sådan en evindelig diskussion om, hvem der gjorde hvad.
Jeg skal bare sige, at de reformer, statsministeren henviser til, jo er nogle, vi har gennemført sammen.
SU-reform, kontanthjælpsreform, vækstreform er jo nogle, vi har gennemført sammen, så det har vi vel lige dele ære i.
Jeg refererer sådan set til tilbagetrækningsreformen, som vi aftalte i VK-regeringen, som uomtvistelig er den reform, der har størst betydning for dansk økonomis udvikling.
Den var statsministeren jo imod.
Statsministeren gik jo til valg på at vælte den, men måtte så acceptere, at den blev gennemført alligevel.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål: Er statsministeren så indstillet på midt i denne debat om privat kontra offentlig, at vi nu koncentrerer os om – jeg har set i Børsen i dag, at Det Radikale Venstre går ind for det – at finde muligheder for at give skatte- og afgiftslettelser til erhvervslivet, så vi på den måde kan skabe vækst i danske virksomheder og flere private jobs, så flere danskere kan klare sig selv uden offentlige overførselsindkomster og flere virksomheder kan tjene penge til Danmark?
Er det det, vi skal koncentrere os om i den vækstaftale, vi skal indgå her i foråret?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Man skal passe lidt på med sådan en fiffig historieskrivning, hvor man siger, at regeringen bare har gennemført de reformer, som var der tidligere.
For hvis man begynder at kigge på det, vil man se, at det ikke passer.
Og det er jo sådan, det også skal være; der skal være forskel i dansk politik.
Vi arbejdede sammen med bl.a. Det Konservative Folkeparti om nogle af de her ting, og det er vi meget glade for, men selvfølgelig er der forskel.
Så jeg tror, man skal passe på med at sige noget andet.
Det vigtige i den her samtale er jo, hvordan den offentlige sektor skal udvikle sig.
Jeg synes, det er fair, at man siger, at man kan spare i den offentlige sektor, men det vil være lige så fair og mere fair, hvis man fortalte, hvor der skal spares i den offentlige sektor, hvem der skal fyres, hvem vi ikke har brug for, hvad det er for en udvikling, vi ikke skal have i den offentlige sektor fremadrettet.
For regeringen har jo fremlagt en økonomisk politik, som sikrer, at vi år for år kan blive lidt bedre på sundhed, kan blive lidt bedre i pleje af vores ældre, kan blive lidt bedre til at undervise vores børn, fordi vi har flere midler til det.
Det er meget enkelt.
Så det er Det Konservative Folkeparti, som skylder et svar.
Hvor er det, der skal spares i den offentlige sektor?
Lars Barfoed (KF), 2014-02-04:
Jeg glæder mig over, at de økonomiske reformer, som vi tilrettelagde i den borgerlige VK-regering, begynder at virke, sådan at vi kan se, at der er stabilitet i vores økonomi.
Vi var et af de lande, der håndterede krisen bedst, vi kom bedre ud af det end de fleste andre, og vi kan se, at de reformer, vi tilrettelagde, har en effekt også på arbejdsudbuddet på sigt.
Det skal vi naturligvis glæde os over, og jeg glæder mig over, at statsministeren har tilsluttet sig de reformer, som vi gennemførte, og som har den høje effekt, som statsministeren omtaler.
Men det går jo ikke, vil jeg sige til statsministeren, at sige, at man ikke går ind for nulvækst, men for mere velfærd.
Hvis statsministeren er enig med mig i, at den bedste velfærd får vi ved at flere kan klare sig selv, og ved at flere får job i den private sektor, så må målet vel også være, at den offentlige sektor fylder mindre, fordi folk kan klare sig selv.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Jeg mener absolut, at den bedste velfærd, man kan have, er, at folk har et arbejde.
At man kan klare sig selv og forsørge sin familie, er noget, der giver mening i den enkeltes liv, altså at man kan være del af et arbejdsfællesskab.
Det er også derfor, vi har arbejdet målrettet på, at der skal skabes flere arbejdspladser i Danmark, og det er også derfor, jeg vil have lov til at glæde mig lidt over, at selv om vi ikke er nået i mål, har vi den laveste ledighed i 4 år.
Det er da meget godt, når landet har været ramt af den alvorligste krise siden anden verdenskrig, og det synes jeg vi skal glæde os over – alle sammen glæde os over.
For det, velfærd handler om, er at kunne bidrage, være med, arbejde, forsørge sig selv.
Men samtidig skal det også være sådan, at hvis man så har brug for samfundet, hvis man bliver arbejdsløs, hvis man bliver syg, når man bliver ældre, når ens børn skal passes, skal der også være et stærkt samfund.
Og der synes jeg, det er helt fair, at vi har forskelligt syn på, hvor stærkt det samfund så skal være.
Det Konservative Folkeparti har valgt, at vi kan skære i den offentlige sektor fremadrettet, men det tror vi vil betyde, at folk ikke føler, at de får den service i form af bedre sundhedsydelser, undervisning til deres børn, pasning og pleje af ældre medborgere, som danskere i et velfærdssamfund egentlig forventer.
Så vi vil gerne skabe en udvikling, som er i balance, hvor vi skaber flere arbejdspladser – vi har jo lavet en vækstpakke, som gerne skulle sikre det – og hvor vi samtidig får mulighed for år for år at få en bedre velfærd.
Det tror vi danskerne forventer.
Andreas Steenberg (RV), 2014-02-04:
Som andre ordførere har nævnt, er der ret mange elementer i det her lovforslag, og meget af det er også temmelig teknisk.
Jeg vil bruge min taletid på to af de elementer, som vi fra radikal side går mest op i.
Det første er det forhold, at når danskere f.eks. skifter arbejde, så skifter de også tit pensionsordning, og der er der jo så selvfølgelig mange, der har interesse i at tage den gamle pensionsordning og overføre den til den nye.
Det her lovforslag sikrer, at den værdi, man har på sin gamle pensionsordning, bliver overført til den nye; det har man krav på.
Det mener vi er fuldstændig rimeligt, og det vil jo også gøre, at flere måske lægger deres pensioner sammen, så de får mest ud af deres pensionsopsparinger.
Det støtter vi rigtig meget op om.
Det andet element, som vi går op i, er, at vi med det her lovforslag følger en af anbefalingerne fra Rangvidrapporten.
Vi synes, det er ret afgørende, at vi prøver at tage ved lære af det, der skete i 00'erne, og lave ny lovgivning, der gerne skulle gøre, at vi ikke ender i samme situation igen.
En af anbefalingerne var at lave et forbud mod provisionsaflønning af rådgivere, der sidder og sælger værdipapirprodukter.
Det er jo sådan, at hvis man får nogle ekstra penge i løn, hvis man sælger et bestemt produkt, så er der en vis sandsynlighed for, at den rådgiver vil prøve at markedsføre det produkt, som man får ekstra i løn for at sælge.
Det laver vi nu et forbud imod, og det skulle gerne sikre, at danskerne får den optimale og mest uafhængige rådgivning, når de skal handle med forskellige værdipapirer.
Vi støtter rigtig meget op om det forbud og er rigtig glade for, at regeringen nu er i gang med arbejdet med at følge op på Rangvidrapporten og de anbefalinger, vi har fået, i forbindelse med den finansielle krise for at undgå en ny af dem.
Samlet støtter vi op om lovforslaget og glæder os til udvalgsarbejdet.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-04:
Det synes jeg var et rigtig godt svar.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-04:
Jeg kan bekræfte over for ordføreren, at det måske ikke er den mest muntre weekendlæsning, der nogen sinde er udsendt her fra Folketingets side, og skulle jeg ikke have haft det med i min første besvarelse, skal jeg beklage, at Folketinget har modtaget det så sent.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-04:
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren indrømmer, at det her er meget, der samlet i et lovforslag.
Det mener jeg nu ikke helt at man kan, hvilket jeg også synes at høringssvarene giver udtryk for, men jeg vil også gerne lige høre om, uanset om de så var af teknisk karakter alle sammen, om det så ikke også ville være rimeligt, at man fik lidt flere dage til bare i det mindste at læse det igennem.
Det er trods alt lovgivning, der skal vedtages, og det er vel rimeligt, at Folketinget har en rimelig tid til i det mindste bare at læse tingene igennem.
Jeg mener, at fire arbejdsdage er lidt til så omfattende et lovforslag, hvor der er så meget materiale, og jeg tror, de fleste nok vil kunne anerkende, at det ikke er lige spændende, det er i hvert fald meget, meget teknisk, og det er ikke noget, man læser hurtigt igennem, hvis man bare gør sig en lille forhåbning om at forstå det, der står.
Så lidt mere tid ville måske også være en god idé, næste gang man fremsætter et så omfattende lovforslag.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-04:
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at efterkomme spørgerens ønske, sådan at man får en så klar og fyldestgørende og nyttig oversigt som overhovedet muligt, og så håber vi, at vi rammer rigtigt, ellers må spørgeren sige til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-02-04:
Tak, hr. formand.
Erhvervsministeren var lidt inde på det selv i sin besvarelse, altså det med, at der ville komme en tilbagemelding med hensyn til, hvor henne EU har været inde og blande sig netop i forhold til de her 12 forskellige lovinitiativer.
Nu står ministeren jo på talerstolen hernede i dag, og det, jeg er interesseret i, er ikke sådan en lang appendiksliste, hvor jeg selv skal ind og finde svarene.
Vi skal simpelt hen konkret have de her 12 forskellige lovinitiativer, og så skal det beskrives, fra hvilke af dem EU er involveret i forhold til det her lovforslag, fordi ellers kan vi bruge utrolig meget tid på at sidde og læse op på de her ting, og jeg synes jo, at det er fint, hvis vi får en høring i Erhvervsudvalget, men en høring om 12 forskellige lovinitiativer på en gang kan aldrig blive nogen god høring.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-04:
Tak for det, formand.
Vi kan nogle gange få kritik for, at vi fremsætter mange forslag, og at det er for små sager, vi beder Folketinget om at tage stilling til – jeg tror også, at Dansk Folkepartis ordfører nævnte en sag, vi havde i dag – og så kan man jo nogle gange komme på den tanke, at man af venlighed og af hensyn til Folketingets medlemmer vil samle tingene, fordi man mest betragter det som en lang række tekniske ændringer, altså for at man kan behandle dem under et.
Jeg tror, det er den tankegang, der ligger bag her.
Men jeg kan høre, at vi nok ikke helt har ramt den stemning i forbindelse med det her forslag, fordi man alligevel anser det for ganske mange forskellige forslag, som kræver meget tid, og det skal jeg da beklage, for det var jo det førnævnte, der var intentionen.
Til gengæld vil jeg gerne kvittere for, at der har været folk heroppe og melde, at man ønsker en grundig teknisk gennemgang i udvalget.
Den tager vi selvfølgelig, og så går vi det grundigt igennem, ligesom vi også får tid og lejlighed til at kunne besvare alle de tekniske spørgsmål, der måtte være i den her forbindelse.
Men vores vurdering har som sagt været, at det var meget, meget tekniske forslag, og at der var meget, meget få, som egentlig havde nogen større politisk rækkevidde.
Omvendt er der selvfølgelig, som alle ordførere også har været inde på, hele diskussionen om omvalg, og pensionsområdet er jo meget, meget væsentligt, og det er også meget, meget væsentligt at få det præciseret, sådan at vi får fjernet den usikkerhed, der ligger i den offentlige debat om det.
Og der skal jeg da sige til hr. Brian Mikkelsen fra Det Konservative Folkeparti, at vi selvfølgelig meget gerne gennemgår og tager en diskussion om regnemetoder og andet, men selvfølgelig med det klare sigte, at vi ikke skal åbne op for, at der efterfølgende er alt for mange fortolkninger af, hvor det er, vi vil hen.
Men rimelige regnemetoder, og der kan være forskelligt andet – og det kan være helt fair – indgår vi gerne i en dialog om.
Men vi vil gerne have fjernet usikkerheden for folk her – det er i hvert fald det væsentligste for os.
Så det gør vi gerne, ligesom vi også gerne laver opdelinger af, hvad der er EU-direktiv-fastsat, og hvad der ikke er, altså en oplistning af det, sådan at det kan skabe et bedre overblik for medlemmerne af Folketinget.
Så det stiller vi os selvfølgelig til rådighed for, sådan at vi kan få en god udvalgsbehandling.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-04:
Forslaget her indeholder en lang række forskellige elementer, som også de andre ordførere har redegjort for.
I Liberal Alliance finder vi det uhensigtsmæssigt, at lovgivningen på så forskellige områder som sammensætning af bestyrelser i fonde og foreninger, ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med forsikrings- og pensionsforhold, ensretning af sanktioner for overtrædelse af CO2-auktioneringsforordningen, lov om værdipapirhandel og regulering af forvaltere af alternative investeringsfonde, indførelse af regulering vedrørende forhold for de kunder, der tilbydes omvalg af deres pensionsordninger, og ændringer på en lang række andre områder lægges ind i ét lovforslag.
Lovforslaget her fylder 147 sider, og dertil kommer 273 sider med høringssvar.
Det er sådan en lille bunke, man skal læse igennem for sådan et lovforslag her.
Det blev fremsat i onsdags, den 29. januar.
Vi har altså haft fire arbejdsdage til at behandle lovforslaget.
Det mener vi ikke er udtryk for god regeringsførelse.
Jeg må indrømme, at jeg ærlig talt også betvivler, at ret mange af de ordførere, som har været heroppe, vil kunne fremlægge det her lovforslag detaljeret.
Det er det simpelt hen for omfangsrigt til.
Så selv om der helt givet er nogle gode elementer i det her lovforslag, kan vi ikke tage stilling til det her ved første behandling.
Det kræver altså, at der bliver dykket lidt mere ned i det, og at der bliver besvaret en lang række spørgsmål, hvilket høringssvarene i øvrigt også efterlyser, og som de giver gode grunde til bliver besvaret.
Så vi kan ikke tage stilling her ved første behandling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-02-04:
Finanskrisen er jo et tydeligt eksempel på, at den finansielle sektor kræver regulering.
Regulering er nødvendig for, at kriser som den, vi har været vidne til, ikke sker igen, og for at sikre stabilitet og gennemsigtighed.
Vi skal undgå uhensigtsmæssige interessekonflikter i finanssektoren, især når de er til skade for almindelige småsparere.
Derfor er det tilfredsstillende, at dette lovforslag styrker rammerne for en sådan regulering ved at gennemføre en række ændringer i den finansielle lovgivning.
Lovforslaget indeholder således en række tiltag, som vil resultere i større uafhængighed samt mindske risikoen for potentielle interessekonflikter i sektoren.
Som flere af mine kollegaer herinde har været inde på, så er et af elementerne i lovforslaget netop udmøntningen af en anbefaling fra Rangvidudvalget vedrørende et forbud mod bonus for sælgere af finansielle produkter – variabel aflønning.
Gennem årene op til krisen har vi jo set mange eksempler på, at der har været meget store konsekvenser ved den type af variabel aflønning, hvor almindelige kunder er kommet i knibe.
Forslaget har ikke kun betydning for virksomheder, men også for privatpersoner, eftersom det sikrer, at også pensionskunder, der tilbydes omvalg af pensionsprodukter, får overført den økonomiske værdi af deres nuværende produkt til det nye, samt at den økonomiske værdi opgøres efter en individuel beregningsmetode.
Forslaget opstiller også klare regler for, hvordan de kunder, der fragår deres garantier, får kompensation, der svarer til den økonomiske værdi, som de giver afkald på.
Med lovforslaget styrker vi gennemsigtigheden, som er så vigtig i den finansielle sektor.
Og samtidig sikrer lovforslaget den enkelte mod økonomiske tab i forbindelse med pensionsomlægning.
Det er jo en række forskellige forslag puljet sammen til ét lovforslag, og jeg vil da også gerne påpege, at man skal være lidt forsigtig med at pulje så mange forskellige ting sammen i et lovforslag.
Selvfølgelig er der nogle praktiske hensyn, men jeg vil gerne – i et måske lidt mere afdæmpet toneleje end DF's ordførers – påpege, at der er grænser for, hvor meget man kan pulje sammen.
Men der er selvfølgelig også de praktiske hensyn.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-02-04:
Både Venstres og Socialdemokraternes ordfører var jo inde på at fortælle lidt om, hvad det her lovforslag indeholder, og med de taletidsregler, vi har i Folketinget, vil det næsten være dumt at bruge sin relativt korte taletid på at gå i dybden med de her enkelte delelementer.
For der er faktisk utrolig mange delelementer i det her lovforslag, og hvis man alene kigger på den skriftlige fremsættelse fra erhvervsministeren, kan man jo læse sig frem til, at det her lovforslag indeholder 12 forskellige delelementer.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set relativt positivt indstillet over for de her delelementer, men vi synes, at det virker lidt provokerende, at man vælger at sætte så mange ting ind i det samme lovforslag, i og med at det jo ikke vil kunne få en god og anstændig lovbehandling.
Vi synes også, det er underligt, at man har haft så kort en proces forud for fremsættelsen af det her lovforslag her i Folketinget, og det vidner ikke om god embedsførelse.
Men nok om det.
Man kan selvfølgelig også sige, at hvis man kigger på den dagsorden, vi har her i Folketinget i dag, kan man se, at vi faktisk også har punkt 4, som udgøres af et lovforslag, der hedder L 37, og som også er fremsat af erhvervsministeren.
Der har man altså valgt at fremsætte et lovforslag om noget, der ikke findes i Danmark, men man ønskede fra regeringens side at få et lovforslag igennem, således at man havde lovgrundlaget på plads, hvis der skulle ske at komme en EGTS.
Det kunne så medføre et helt lovforslag til lovbehandling i Folketinget.
I det her forslag, vi behandler i dag, er der, som jeg siger, så 12 forskellige delelementer, men der er ikke 12 forskellige lovforslag.
Det behøver der måske heller ikke at være, men jeg synes, at det grænser til en provokation, at man vælger at sætte så mange forskellige forslag sammen i et samlet lovkompleks.
Det synes jeg erhvervsministeren skal tage til sig og så prøve at gøre det bedre næste gang.
Som det også er blevet sagt af Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, er vi også i Dansk Folkepartis stærkt betænkelige ved, at hvis vi kigger i det notat, vi har fået fra departementet, om en beskrivelse af de høringssvar, der har været, og departementets kommentarer til dem, så er det meget svært at se, hvor mange af de her lovforslag der egentlig vedrører EU-direktiver og forordninger.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det skal præciseres, hvad af det her der er lovstof om EU-direktiver, for det ønsker vi sådan set ikke at stemme for bare for at stemme for det, når det kommer fra EU.
Vi har jo også kunnet se på de høringssvar, der er kommet, at det har fyldt utrolig meget, set i forhold til at det her jo er en del af et større lovforslag, som består af tre forskellige delelementer, hvoraf vi jo tidligere, nemlig sådan set før nytår, lovbehandlede de ændringer, der skulle til for at kunne lave erhvervsobligationer på et højere niveau i Danmark for at skabe kapitaltilvejebringelse for de danske virksomheder.
Det synes vi sådan set er vældig godt, men det er bare et problem, at det bliver så sammenblandet set i forhold til forskelligheden i de enkelte lovforslag.
Annette Lind (S), 2014-02-04:
Jeg skal fremføre følgende om det her lovforslag på vegne af Socialdemokraternes erhvervsordfører, hr. Benny Engelbrecht.
Han kan ikke være til stede her i dag, men jeg skal sige følgende: Det er helt normalt, at vi her i Folketinget behandler store lovforslag, der er særdeles omfattende.
Dette forslag om den finansielle sektor er dog et af de mere vidtfavnende, som også den tidligere ordfører lige nævnte.
Jeg skal alligevel gøre et forsøg på at komme omkring de væsentligste elementer i forslaget.
Med dette lovforslag gennemføres en række større eller mindre ændringer af den finansielle lovgivning af primært teknisk karakter.
En del af lovgivningen handler om at styrke beskyttelsen af den finansielle forbruger.
De væsentlige elementer i forslaget er: krav til sammensætningen af bestyrelsen i en fond eller forening, der ejer et realkreditaktieselskab; opdatering og revision af reglerne om direktørers og andre ledende medarbejderes mulighed for at deltage i drift af anden erhvervsvirksomhed end den finansielle virksomhed, de er ansat i; risikoafdækning i betalingssystemer; ændring af klageadgangen for afgørelser truffet af operatører af regulerede markeder og multilaterale handelsfaciliteter, clearingcentraler og værdipapircentraler efter egne regelsæt; ligebehandling af mænd og kvinder i forhold til eventuelle valgfrie dele af en arbejdsmarkedspension; gennemførelse af visse bestemmelser i CO2-auktioneringsforordningen om bl.a. straf for overtrædelse af CO2-auktioneringsforordningens bestemmelser om markedsmisbrug; udvidelse af Finanstilsynets adgang til at offentliggøre berigtigende informationer; justering af reglerne om egnethed og hæderlighed; ændring af regler i lov om værdipapirhandel m.v. om overtagelsestilbud; præcisering af bestemmelse om Forbrugerombudsmandens tilsyn med lov om betalingstjenester og elektroniske penge; ændring af regler vedrørende forvaltning af alternative investeringsfonde; indførelse af regler, der giver pensionskunder, der tilbydes omvalg krav på kompensation og fastsætter krav til beregningen af denne; forbud mod brug af variabel løn, der er afhængig af opnåelse af et bestemt salgsmål til detailkunder; og ændring af reglerne om tilsyn med fælles datacentraler.
Det er afgørende for Socialdemokraterne, at Danmark implementerer europæiske krav til den finansielle sektor rettidigt, og sådan at Danmark bedst mulig er garderet mod nye finansielle udfordringer.
Det er ikke første gang, og det bliver heller ikke sidste gang, vi gennemfører en stramning af reguleringen.
Jeg vil især fremhæve forbuddet mod variabel løn.
Alt i alt kan Socialdemokraterne støtte forslaget.