runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-20:
Forslag til lov om anlæg af Frederikssundmotorvejen mellem Motorring 4 og Frederikssund er et led i udmøntningen af aftalen om en grøn transportpolitik, som Dansk Folkeparti som bekendt er et er partierne bag.
Dansk Folkeparti glæder sig over, at vi kan se frem til at få anlagt motorvej på hele strækningen til Frederikssund.
Strækningen mellem Motorring 4 og Frederikssund er i dag præget af megen trafik og trængsel, og det er derfor fornuftigt at anlægge den her motorvej.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at Frederikssundmotorvejen forventes at give trafikanterne en samlet tidsbesparelse på ca. 5.800 timer pr. hverdag, hvilket naturligvis er glædeligt.
Ligeledes er det glædeligt at kunne konstatere, at vi med anlæg af Frederikssundmotorvejen vil have en vejforbindelse af høj klasse i alle hovedstadsområdets fem byfingre.
Dansk Folkeparti bakker op om, at den såkaldte åbent land-løsning er den bedste model for det her projekt.
Det er fornuftigt, at linjeføringen tager hensyn til fredede fortidsminder og særlig værdifulde naturområder såsom sommerhusområder.
Vi noterer os ligeledes med tilfredshed, at man med dette lovforslag er opmærksom på at minimere støjgenerne for beboerne langs vejen ved brug af støjdæmpende vejbelægning og opførelse af de fornødne støjafskærmende foranstaltninger ved bl.a. kolonihaverne syd for Ballerup og sommerhusbebyggelsen ved Østrup.
Man bør naturligvis også tage fornødent hensyn til dyre- og planteliv i udformningen af et projekt af det her omfang, og vi noterer os, at man er opmærksom på det og planlægger etableringen af en række dalbroer, faunapassager, vildthegn m.v.
Set ud fra et trafiksikkerhedsmæssigt synspunkt er det her også et fornuftigt projekt.
Sluttelig er det værd at nævne, at det her projekt forventes at have en positiv effekt for erhvervslivet i Frederikussundfingeren, og man forventer en øget beskæftigelse i anlægsfasen.
Alt i alt finder Dansk Folkeparti, at der er et klart behov for den her motorvejsstrækning, og at man med det her lovforslag har fundet en fornuftig model for gennemførelsen af projektet, som tager hensyn til både landskab, dyr og mennesker.
Dansk Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-20:
Vi Konservative er glade for i dag at kunne førstebehandle dette lovforslag, og det er vi, fordi vi mener, at der er behov for en motorvej mellem Ballerup og Frederikssund, så vi på den måde kan få en sikker trafikvej for de mange pendlere og dermed undgå trængsel på de eksisterende veje.
Forslaget her har været meget omdiskuteret, og der er mange holdninger til, om der skal etableres en motorvej eller ej, og hvilken linjeføring den i givet fald skal have.
Det stiller selvfølgelig særlige krav til, at vi passer godt på naturen i anlægsfasen, samt at vi sikrer os, at området, herunder kulturlandskabet, mennesker og naturen, sikres ved at indarbejde en lang række foranstaltninger.
Der etableres bl.a. erstatningsnatur for at kompensere de berørte naturområder.
Indsatsen med erstatningsnatur målrettes specifikt mod at sikre de arter, der findes i området.
Erstatningsnatur kan f.eks. være etablering af nye vandhuller, oprensning af tilgroede eksisterende vandhuller eller beplantning for flagermusene.
De skovområder, der bliver inddraget ved anlæg af vejen, vil blive erstattet efter nærmere aftale med Skov- og Naturstyrelsen.
Der vil også blive etableret faunapassager i et omfang, der sikrer, at vejanlægget ikke skader yngle- og rasteområder for særlige arter, der er beskyttet af EU's habitatdirektiv.
Der er altså taget et stort hensyn til naturen, og det er vi Konservative meget tilfredse med.
Desuden giver lovforslaget en bemyndigelse til at anlægge en motortrafikvej, Tværvej, mellem Kildedal Station og Frederikssundmotorvejen.
I første omgang afsættes der penge til at anlægge den del af motorvejen, der går fra Motorring 4, Tværvej, samt til anlæg af Tværvej.
I 2011 vil forligspartierne i »En grøn transportpolitik« drøfte finansieringen af de resterende etaper af Frederikssundmotorvejen, så vi kan få en hel og fuld motorvej til Frederikssund.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Det er bare en lille ting, for jeg fik det indtryk af at høre fru Henriette KjærsKjærs tale, at det var hendes opfattelse, at der ikke ville ske forringelser af naturen.
Det er da også rigtigt, at sådan burde det være, fordi en række af de områder, som bliver ramt, er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, hvor der ikke må ske ændringer i tilstanden af de beskyttede naturtyper.
Jeg vil gerne høre, om jeg skulle forstå fru Henriette Kjærs udtalelser sådan, at hun vil sikre sig, at det også bliver sådan, altså at der ikke sker forringelser af naturen i de områder på nogen som helst måde.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-20:
Der er det jo, at jeg lige har remset op, hvordan der skal findes erstatningsskov, der skal etableres andre steder, og hvordan man vil sørge for, at der kommer faunapassager, og beskytte de dyrearter, der er underlagt EU's habitatsdirektiv.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Nu er det sådan, hvis man skulle holde sig til naturbeskyttelseslovens § 3 og man skulle holde sig til de krav, som ligger i EU, at så skulle man sådan set sikre, at der ikke skete ændringer i tilstanden af de beskyttede naturtyper.
Det vil sige, at man godt kunne flytte lidt rundt på dem, men der må ikke ske ændringer i tilstanden.
Der kunne jeg bare tænke mig at spørge, om fru Henriette Kjær i det videre arbejde med det her lovforslag vil være med til at sikre, at man overholder lovgivningen på det område.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Jeg må vist genoptrænes i forhold til at vise tydelig markering hernedefra, men det er også lang tid siden sidst, og man kan jo glemme ting.
Jeg synes, at indlægget jo var klart.
Det eneste, jeg ikke forstod, var sådan set konklusionen.
Jeg vil godt spørge fru Pia Olsen Dyhr lidt i forlængelse af det spørgsmål, jeg stillede til den socialdemokratiske ordfører: Hvordan hænger det her forslag sammen med, at Socialdemokraterne og SF er enige om et skattepolitisk udspil, der handler om at flytte trafik fra den individuelle biltrafik til den kollektive trafik?
Det skal man særlig gøre i hovedstadsområdet – sådan har jeg forstået det.
Hvordan hænger det så sammen med, at man gennemfører den her motorvej, inden man går i gang med f.eks. at gennemføre nogle omfattende forbedringer af den kollektive trafik i hovedstadsområdet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-20:
Vi mener, at tingene skal gå hånd i hånd, eller hvad man skal sige.
Vi skal både udvikle den kollektive trafik og gøre den mere attraktiv, og samtidig skal vi også få de enkelte bilister til at tænke sig lidt mere om, før de sætter sig ind i bilerne.
Derfor foreslår vi jo også, at man på sigt indfører kørselsafgifter.
Det betyder jo, at flere mennesker i fremtiden vil benytte sig af den kollektive trafik.
Det er et ønske om, at vi vil have folk til at benytte sig af tog og busser – et ønske, som vi jo deler med Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Jeg er jo faktisk også meget glad for, at der nu er en fælles opfattelse blandt de partier, der forhåbentlig får flertallet efter næste valg, af, at det handler om at reducere den individuelle bilkørsel og få mere kollektiv trafik.
Det er rigtig godt.
Det, jeg bare ikke kan forstå, er, hvordan man så får den opfattelse og den forståelse til at hænge sammen med, at det første store trafikpolitiske initiativ, man gennemfører i hovedstadsområdet, er at igangsætte et nyt motorvejsbyggeri.
Hvis alt går vel og Socialdemokraternes og SF's skattepolitik får den virkning, de selv siger de tror den har, vil det jo være overflødigt, fordi folk vil holde op med at bruge biler i samme udstrækning, som de gør i dag.
Derfor vil den vækst, som er forudsætningen for, at det er en fornuftig investering, jo ikke være til stede.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-10-20:
Tak for det.
Det her er jo en af de forholdsvis sjældne sager, hvor vi kæmper side om side med Socialistisk Folkeparti.
Det er vi glade for, fordi det er en fornuftig sag.
Jeg blev sådan lidt i tvivl med hensyn til linjeføringen, da jeg her hørte fru Pia Olsen Dyhrs ordførertale.
Selvfølgelig støtter SF lovforslaget, men jeg vil bare bede fru Pia Olsen Dyhr om at bekræfte, at det er hovedforslag 1, som står i den aftale, vi har indgået – at det er den linjeføring – som vi alle sammen støtter i den her sag.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Jeg deler da hr. Klaus Hækkerups ønske om, at vi, inden der er gået 8 år, har fået en socialdemokratisk statsminister, og jeg deler måske også forventningen om, at Socialdemokraterne og SF får i hvert fald det meste af deres skattepolitik igennem, men det, jeg bare ikke helt kan forstå, er, at hr. Klaus Hækkerup er stolt over, at det er lykkedes ham at sikre, at der om 8 år er en motorvej parat.
På et tidspunkt, hvor Socialdemokratiet og SF's politik skulle slå igennem og folk skulle begynde at flytte transportmønsteret væk fra den private biltrafik og over til den kollektive trafik, er det da mærkeligt, at man nu starter med en motorvej i stedet for at starte med at forberede det, som passer sammen med den politik, Socialdemokraterne og SF siger de fører.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-20:
Selvfølgelig overholder man lovgivningen på det her område, og vi havde jo ikke anlagt en motorvej, hvis det var fuldstændig umuligt at sikre, at de arter, der lever i området, ville kunne leve videre under de forhold, der vil være, når motorvejen er etableret, eller nemt vil kunne etablere sig andre steder.
Så det er der jo bestemt taget højde for.
Det var jo netop derfor, at jeg brugte en stor del af min tale på at fortælle om alle de tiltag, der er blevet gjort for at sikre, at dyrearter og natur kan fungere stort set i samme omfang som inden etableringen.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-20:
Vores skatteforslag indeholder tre elementer.
Et af dem er et betalingsringssystem, når man kører ind i Københavns Kommune; det berører sådan set ikke det her lovforslag.
Et andet vedrører etablering og udbygning af den kollektive trafik, og det er, som jeg nævnte, et spørgsmål om at udbygge ved Store Rørbæk i Frederikssund Kommune, for så vidt angår Frederikssundfingeren.
Endelig vil jeg nævne, at fra etableringen, altså fra nu af, og til vi kan forudse, at den er færdig, går der vel 8 år, og inden de 8 år er gået, skulle vi gerne være endt i en situation, hvor Socialdemokratiet sidder for bordenden i regeringskontorerne og i statsministerkontoret og kan få ført vores skatteforslag ud i livet.
Så set fra vores side er der også i et tidsmæssigt perspektiv en sammenhæng i tingene.
Karen Hækkerup (S), 2009-10-20:
Regeringen arbejder jo – samtidig med, at man fremsætter det her forslag – også på at nedsætte den kriminelle lavalder i Danmark.
Nu er det sådan, at hvis man skal udleveres til retsforfølgelse i et andet land, har vi mulighed for at nægte det som hjemland, hvis den kriminelle, som har begået den kriminelle gerning eller er sigtet for den, er under den kriminelle lavalder.
Det her vil jo så betyde, hvis man læser indenad, at man for fremtiden fra Danmarks side også vil kunne sende 14-årige af sted til eventuel retsforfølgelse i udlandet.
Er det noget, som vækker bekymring hos Det Konservative Folkeparti?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-10-20:
Nej, det gør det ikke, hvis det er sådan, at man kommer i en sådan situation.
Det tvivler jeg nu på at man kommer.
Vi har sagt, at den kriminelle lavalder skal sættes ned til 14 år, fordi vi kan se, at kriminalitetsmønsteret er sådan, at det vil være det rigtige.
Vi tror på, at det – sammen med de øvrige initiativer, vi har fremlagt, 40 konkrete initiativer i alt i en kriminalpræventiv pakke af historisk størrelse – vil være med til at sørge for, at vi kan komme ungdomskriminaliteten til livs, så vidt det overhovedet er muligt.
Karen Hækkerup (S), 2009-10-20:
Nu siger ministeren jo noget sludder, for ministeren siger, at kriminalitetsudviklingen blandt unge mennesker er så alvorlig, at man bliver nødt til at sænke den kriminelle lavalder.
Når man kigger på tallene, vil man se, at det jo er noget snak.
Sniksnak og ikke noget som helst andet.
For det er jo en total indrømmelsessag.
Man har fra Dansk Folkepartis side krævet at få sænket den kriminelle lavalder, og vi skal ikke længere tilbage end til den 23. september, før vi kan finde adskillige citater fra, ikke justitsministeren, men fra justitsministerens partis politiske ordfører og fra partiformanden for justitsministerens parti, fru Lene Espersen, som siger, at de ikke vil være med til at sænke den kriminelle lavalder, fordi det ikke vil have nogen god effekt.
Det vil tværtimod forrå de unge og skabe mere kriminalitet.
Jeg har så forstået, at Det Konservative Folkeparti der har måttet finde sig i en lussing af de store.
På trods af at 80 pct. af de konservative vælgere heller ikke bakker op om, at man skal sænke den kriminelle lavalder, går Det Konservative Folkeparti nu ind for det.
Men står ministeren her og siger, at resultatet af den rammeafgørelse, vi nu er ved at vedtage, kan betyde, at vi skal sende 14-årige til strafforfølgelse i udlandet, uden at ministeren er bekymret over det?
Hvis ja, så synes jeg, det er meget mærkeligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-10-20:
Det Konservative Folkeparti er fuldstændig overbevist om, at den samlede pakke, vi fremlagde for 10 dage siden, er den rigtige pakke.
Det er en historisk en af slagsen.
Den sætter massivt ind på to ben, det kriminalpræventive ben og så den konsekvente retspolitik.
Det, at vi sætter den kriminelle lavalder ned til de 14 år, er en sejr for retsbevidstheden.
Det er en sejr for den klare og konsekvente retspolitik, og det er en sejr for den samlede politik, nemlig det at stå på to ben i retspolitikken.
Vi mener nemlig, at der er brug for en klar og konsekvent retspolitik.
Det er ikke rigtigt, som fru Karen Hækkerup siger, at man ikke kan se en ændring i kriminalitetsmønsteret.
Der er nemlig sket det, at kriminaliteten blandt de unge er blevet hårdere.
De ting, som man bliver dømt for, hvis man er over 15 år, og de ting, som man bliver taget for af politiet, hvis man er under de 15 år, er blevet grovere.
Det er vold, og det er andre former for grov kriminalitet.
Der kan man se, at de udgør en større del af kriminaliteten, end de gjorde tidligere, og det er det, vi bliver nødt til at sætte ind over for, både på den lange bane med de kriminalpræventive tiltag og på den korte bane med den klare, konsekvente retspolitik.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-10-20:
Danmark og danskerne har brug for mobilitet.
Vi har brug for at kunne bevæge os sikkert og hurtigt til og fra arbejde, hvad enten vi vælger bilen eller den kollektive transport.
Som mennesker ønsker vi ikke at bruge mere livstid i trafikken end højst nødvendigt, og vort erhvervsliv har brug for en effektiv trafikal infrastruktur som grundlag for jobskabelse og en god konkurrenceevne.
Der hersker ingen tvivl om, at der findes en nøje sammenhæng mellem på den ene side mobilitet i samfundet og på den anden side vores velstand og velfærd.
Derfor er det helt afgørende, at vi får ryddet op i bunken af trafikale hængepartier landet over, og med dette lovforslag om Frederikssundmotorvejen tager vi netop hånd om et sådant trafikalt hængeparti.
Allerede i 1950'erne indså visionære politikere og trafikplanlæggere, at hovedstadsområdet havde brug for en fingerplan, der kunne sikre gode og hurtige veje til og fra København.
En af disse fingre er Frederikssundfingeren, der i dag er den eneste byfinger, som ikke betjenes af en højklassevej, selv om der faktisk er tale om en meget vigtig pendlerkorridor.
Det råder vi nu bod på.
I Venstre er vi ikke i tvivl om behovet for denne nye motorvej, og derfor glæder vi os meget over, at der med trafikaftalen fra januar 2009 blev sikret en meget bred politisk opbakning, lige fra Dansk Folkeparti til Socialistisk Folkeparti, til anlæggelse af en tiltrængt motorvej mellem Motorring 4 og Frederikssund.
Endvidere anlægges en tosporet motortrafikvej mellem Kildedal Station og Frederikssundmotorvejen, den såkaldte tværvej.
Med trafikaftalen fra januar er der også afsat finansiering til Frederikssundmotorvejens anden etape, nemlig godt og vel 1,2 mia. kr.
Denne etape har en intern rente på hele 10,6 pct., og det er et udtryk for, at samfundet samlet set får stor effekt af de investerede penge.
Forligsparterne er enige om, at finansieringen af de to resterende etaper helt frem til Frederikssund skal forhandles i efteråret 2011, så vi får arbejdet gjort helt færdigt.
Med hensyn til linjeføringen er det glædeligt, at forligspartierne er enige om, at motorvejen skal anlægges jævnfør Hovedforslag 1, så vi dermed kan ophæve de arealreservationer, som er knyttet til alternative linjeføringer.
I Venstre har vi forståelse for den bekymring for natur og landskab, som har været en del af debatten om denne motorvej, og derfor er vi også tilfredse med, at der udfoldes store anstrengelser for at indpasse vejen i landskabet under skyldig hensyntagen til miljø og æstetik.
Desuden glæder vi os over, at der etableres støjafskærmning på kritiske strækninger, og at der benyttes støjdæmpende vejbelægning.
Med hensyn til hastigheden på den nye motorvej er det Venstres inderste ønske, at der som udgangspunkt satses på 130 km/t., når vi bygger nye motorveje.
Vi er dog på det rene med, at den endelige fastlæggelse af hastighedsgrænsen på Frederikssundmotorvejen selvfølgelig skal ske i et samarbejde med politiet.
Afslutningsvis vil jeg udtrykke håb om, at der ved projekteringen af motorvejen helt frem til Frederikssund også kan blive plads til sideanlæg.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Jeg vil da også ønske hr. Kristian Pihl Lorentzen tillykke med, at det er lykkedes ham at samle så mange partier bag Venstres politik.
Politisk set er det et godt arbejde, men det er måske ikke så godt med henseende til natur og miljø.
Jeg har to spørgsmål til hr. Kristian Pihl Lorentzen: Er det ikke rigtigt, at en af forklaringerne på, at man opnår dette gode økonomiske resultat, er, at de negative natur- og miljøkonsekvenser, der kommer som følge af denne motorvej, ikke er indregnet i beregningerne?
Alle forligspartierne er jo enige om, at den er nødvendig for i øvrigt at træffe nogle beslutninger.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-10-20:
Jamen jeg har ikke prøvet at lægge skjul på, at der selvfølgelig altid er nogle miljø- og naturmæssige konsekvenser, når vi anlægger en ny vej eller i øvrigt et andet trafikprojekt.
Sådan er det.
Men det, der er vores politiske forpligtelse, er selvfølgelig at tage højde for disse ulemper og så minimere konsekvenserne.
Det er en meget vigtig forpligtelse i detailprojekteringen af det her projekt.
Så samlet set er det et meget positivt projekt, som jeg glæder mig over at vi nu får gennemført.
Det har vi ventet på i mange år.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Jeg vil godt spørge hr. Klaus Hækkerup, hvordan han synes at det her lovforslag, vi behandler i dag, hænger sammen med det skatteudspil, Socialdemokraterne og SF kom med, hvor jeg forstod på dem, der fremsatte forslaget, at det særlig i hovedstadsområdet var vigtigt at flytte trafik fra den individuelle biltrafik til den kollektive trafik.
Hvis man nu har den målsætning og regner med at få den politik gennemført, hvad er så forklaringen på, at man på det her område vælger at satse på en motorvej, før man gennemfører nødvendige forbedringer af den kollektive trafik?
Hr. Klaus Hækkerup har antydet et enkelt element, men der må inden for den økonomiske ramme, der jo er til rådighed, når man snakker om motorveje, være plads til ganske mange flere.
Der er næsten ingen grænser for, hvad hr. Kristian Pihl Lorentzen ved om denne motorvejs velsignelser, og derfor er det vel i grunden også lidt overraskende, at man ikke har været villig til at afvente, at der kunne laves en samlet analyse af, hvordan trafikudfordringerne skulle løses i hovedstadsområdet, og så lade den her motorvej indgå i en samlet bedømmelse der.
Men jeg synes jo også, at hr. Kristian Pihl Lorentzen sagde, at man hermed havde fået en motorvej i Frederikssundsfingeren.
Er kendsgerningen ikke, at det er lykkedes at få en motorvej vedtaget, som lige præcis ikke ligger i Frederikssundsfingeren, men som i virkeligheden ligger i et område, som ifølge fingerplanen fra 2007 skulle friholdes til natur, landbrug og rekreativt brug?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-10-20:
Med hensyn til beregningen af den samfundsøkonomiske effekt har jeg fuld tillid til de grundige beregninger, der er foretaget, og det er ud fra en samlet vurdering, at man er nået frem til den høje interne forrentning, der er i projektet.
Med hensyn til om det er overraskende at have fået de andre partier med, vil jeg sige, at det ved jeg såmænd ikke; altså, det er jo altid glædeligt, når vi kan samle bred tilslutning om fornuftige projekter.
Og det her er et fornuftigt projekt, for uanset hvordan man vender og drejer det, er der brug for at satse både på veje ind til København og på en bedre kollektiv trafik.
Det er ikke et enten-eller, sådan som nogle vil stille det op, det er et både-og.
Og der er uden tvivl brug for en motorvej helt frem til Frederikssund, det er et veldokumenteret behov, og i øvrigt vil den ud over at løse et trafikproblem – aflaste den nuværende Frederikssundsvej og sikre, at der kommer langt mindre trafik ind igennem den række byer – selvfølgelig også skabe grundlag for fornyet udvikling, vækst og fremgang i hele Frederikssundsområdet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-21:
Hvorfor har ministeren ikke underrettet den irakiske regering om, at kontraktordningen og dermed den økonomiske støtte og opkvalificeringsstøtten til de irakere, der ønskede en frivillig hjemrejse, ville blive ophævet med virkning fra den 14. maj 2009?
Nej, det er ikke korrekt.
I aftalen står der, at man fortsat vil støtte irakiske statsborgere, der vælger frivilligt at vende tilbage, og dagen efter ophører man altså med ordningen.
Så det er en meget kort periode, det der udtryk fortsat åbenbart gælder.
Jeg mener ikke, at nogen ved deres fulde fem kan læse ud af den her aftale, at den ordning skulle ophøre.
Så ministeren har stadig ikke svaret på spørgsmålet: Hvornår oplyser den danske regering den irakiske regering om, at den økonomiske støtte ikke vil fortsætte?
Så har ministeren tidligere henvist til lovbemærkningerne, hvor der så godt nok står noget helt andet, men derudover kan man vel ikke sådan forudsætte, at den irakiske regering følger med i, hvad der står i danske lovbemærkninger.
Hvornår har regeringen oplyst den irakiske regering om, at støtten ville ophøre?
Hvordan og hvornår har den danske regering underrettet den irakiske regering om, at den økonomiske støtte ved frivillig tilbagevenden vil blive stoppet i den situation, hvor aftalen blev indgået, for i aftalen står det stik modsatte?
Så et meget konkret spørgsmål: Hvordan og hvornår har den danske regering oplyst den irakiske regering om, at den økonomiske støtte ved frivillig hjemrejse ville blive stoppet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-21:
Det kan ikke nytte, at fru Schmidt-Nielsen bliver ved med at forudsætte noget, som er forkert.
Altså det, der er tale om, er, at vi i aftalen har meddraget som et argument for at få en tvangsmæssig hjemsendelse, at vi altså her har brugt en masse penge på at forsøge at få en frivillig hjemsendelse.
Vi har overhovedet ikke lovet, at den skulle blive ved med at være der, og derfor skal der selvfølgelig ikke stå noget i kontrakten om, at den ophæves.
Men der står i øvrigt tydeligt, at den økonomiske ordning med opkvalificering er for tiden, og det glemmer spørgeren igen og igen.
Nu har jeg i to spørgetimer givet lejlighed til, at man selv kunne være så ærlig, at man understregede, at udtrykket for tiden stod som en beskrivelse, men det har man glemt, så nu vil jeg godt bruge lejligheden til at sige, at det glemmer man bevidst.
Ja, her må jeg også gentage, hvad jeg sagde sidste gang, at det her jo er et længere forløb, hvor det her er anden akt.
Som jeg forklarede sidste gang, så har vi gjort præcis det samme for et års tid siden, da vi fik en aftale om Nordirak, og begrundelsen er præcis den samme.
Jeg fastholder det, jeg har sagt 20-30 gange.
Jeg tror ikke, jeg kan komme det nærmere.