runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-08:
Dette lovforslag handler om nogle ændringer af færdselsloven og lov om offentlige veje, og det kan måske ud fra en umiddelbar betragtning synes at være nogle ret bagatelagtige lovændringer – og så alligevel måske ikke.
For parkering og parkeringsregler er jo noget, der berører mange borgere, og der bliver fra tid til anden rejst det spørgsmål, om forbrugerbeskyttelsen og retssikkerheden er i orden, når der udskrives parkeringsafgifter.
Det er derfor af væsentlig betydning, at vi har nogle regler for parkering, der er til at forstå, og som opfattes som rimelige af de berørte borgere.
Jeg tror, de fleste synes, det er rimeligt, at vi nu fordobler afgiften, hvis man parkerer ulovligt på en handicapparkeringsplads.
Det er simpelt hen mangel på respekt for de borgere, der på grund af et handicap har brug for en særlig plads, og det skal ikke på nogen måde kunne betale sig at tage chancen og risikere bøden af bekvemmelighedsgrunde til gene for mennesker med et handicap.
Tilsvarende grunde ligger bag den forhøjede afgift for parkering foran andres ind- og udkørsel.
Det er usolidarisk over for dem, der ikke kan komme til og fra deres arbejdsplads eller ejendom, og kan derfor begrunde en højere afgift.
Derudover er der en række elementer i lovforslaget, der udspringer af anbefalinger fra en arbejdsgruppe, der har set på forskellige muligheder for at forbedre forbrugerbeskyttelsen på parkeringsområdet.
Og det er i lyset heraf godt, at vi nu i højere grad får fælles regler for parkering, så borgerne ikke kan fanges i, at der helt vilkårligt gælder forskellige og svært gennemskuelige regler fra kommune til kommune om f.eks. parkering med to hjul på fortovet.
Og det er også godt, at vi nu får en lovfæstet pligt til at offentliggøre lokale regler på en fælles hjemmeside.
Der gælder som udgangspunkt helt andre regler for parkering, når der er tale om en privat og ikke en offentlig parkeringsplads, men den enkelte bilist vil jo ikke nødvendigvis være særlig opmærksom på, om det lige netop er en offentlig eller en privat parkeringsplads, man holder på.
Og også derfor er en bedre skiltning af helt afgørende betydning.
Endelig er der spørgsmålet om hjemmel til at pålægge flere afgifter for én og samme ulovlige parkering.
Andre ordførere har allerede redegjort for problemstillingen, og jeg vil derfor nøjes med at sige, at jeg anerkender den balance, der bør være mellem hensynet til at undgå udnyttelse af parkeringsreglerne ved ulovlig langtidsparkering nær f.eks. lufthavnen og så hensynet til borgernes retssikkerhed, hvilket bl.a. forbrugerområdet også har fremført.
Vi synes imidlertid, at den konkrete bestemmelse med bl.a. en maksimumsgrænse for antallet af parkeringsafgifter er et rimeligt kompromis mellem disse modstående hensyn.
På den baggrund kan Radikale Venstre støtte det fremsatte lovforslag.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-08:
Der har været utallige sager om fejludskrivning af p-bøder, så det vil vi meget gerne være med til at kigge på.
Vi synes i bund og grund, at de forskellige firmaer, som kommunerne har udliciteret den her opgave til, indimellem måske ikke har de bedste sager.
Så det vil vi gerne være med til at kigge på.
Tom Behnke (KF), 2013-11-08:
Jo, jo, men jeg hørte også det argument før, at det som trafikant kan være svært at vide, hvad man må ikke må, og at man, hvis man er i tvivl, bare kan kigge i færdselsloven, hvor der står, at det må man ikke, og så kan man lade være.
For det er jo en undtagelse, når man rent faktisk må holde helt eller delvis på fortovet, og så er der nogle betingelser knyttet til det, hvis man gør det, og dér, hvor man må gøre det.
Men der kan jo være kommuner, hvor der er veje, som er så smalle, at forudsætningen for, at trafikken kan glide i øvrigt, er, at man rent faktisk holder helt eller delvis på fortovet, og at det i øvrigt ikke er til gene for de gående.
De forhold findes jo.
Men med det her lovforslag forsvinder den fleksibilitet, og det er der, jeg vil høre, om Venstre har den holdning, at der ikke skal være den fleksibilitet for kommunerne.
Der må kommunerne bare rette ind og gøre, som vi befaler herfra, uanset de lokale forhold, uanset hvordan virkeligheden ser ud derude i kommunerne.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Det kan godt være, at jeg har udtrykt mig uklart.
Jeg kan for at uddybe det over for hr. Tom Behnke sige det, Venstre mener i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man må parkere på fortovet med to hjul.
Det er ikke noget, man skal skilte med.
Selvfølgelig vil der være områder, hvor kommunerne har selvbestemmelse, og det bakker vi varmt og helt op om, men på det her område synes vi, som der bliver lagt op til her, at det er meget fornuftigt at lave ensartede regler.
Det er under alle omstændigheder i hvert fald fornuftigt at sikre, at der bliver skiltet med, hvordan reglerne nu er, så man som bilist kan sætte sig ind i reglerne og agere i overensstemmelse med dem.
Rasmus Lynghøj (S), 2013-11-08:
Tak for det.
Det er vist ingen hemmelighed, at parkering og ikke mindst parkeringsafgifter er noget, der kan sætte sindene i kog, og jeg tror da også, vi er mange bilejere, der på et eller andet tidspunkt har oplevet den helt særlige følelse, som nu engang opstår i kroppen, når man ser den lille seddel i forruden.
Vi, der har været ude i den slags uføre, ved, at det er vigtigt, at der er den rette balance i tingene, når vi taler om parkering.
Det er vigtigt, at vi sikrer bilisternes rettigheder, og at parkeringsreglerne er så gennemskuelige og lette at forstå som muligt.
På den anden side er vi som samfund nødt til at sætte hårdt ind over for hensynsløs og egennyttig adfærd, der rammer andre.
F.eks. ser vi alt for mange tilfælde af hensynsløse bilister, der stjæler de handicappedes pladser.
Det er ganske enkelt ikke i orden.
Det er udtryk for manglende respekt for den gruppe af medborgere, der har et særligt parkeringsbehov.
Hvis man er gangbesværet, gør det en verden til forskel, at der er kort afstand fra bilen og hen til f.eks. arbejde, læge og supermarked.
Med lovforslaget fordobler vi derfor parkeringsafgiften for dem, der overtræder reglerne for handicapparkering.
Vi sætter også ind over for dem, der til stor gene for andre parkerer deres bil foran en ind- og udkørsel til ejendom.
Og nu kan det ikke længere betale sig at spekulere i p-afgifter ved at parkere bilen ulovligt i flere dage.
Med lovforslaget trækker vi altså i håndbremsen over for hensynsløs adfærd.
Der er lige så god grund til at glæde sig over de dele af lovforslaget, der hjælper de mange helt almindelige, regelrette bilister og gør parkeringsreglerne mere gennemskuelige.
I dag er der lokale forskelle på parkeringsreglerne fra kommune til kommune.
Det er en stor fordel, at de samme regler kommer til at gælde i hele landet.
Der bliver også stillet krav til bedre skiltning på private parkeringspladser, hvis der efterfølgende skal kunne pålægges en bøde for overtrædelse af reglerne.
Alt i alt er der tale om et velbalanceret forslag, der på den ene side generelt sikrer mere gennemskuelige parkeringsregler til gavn for alle bilister og på den anden side sætter ind over for de aktuelle parkeringsproblemer, som vi oplever i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
I Venstre er vi optaget af retssikkerhed for bilisterne, også når det handler om parkering, og vi vil da gerne være med til at diskutere, hvorvidt der skal være den her mulighed, men vi holder sådan set fast i, at vi synes, at der skal være klare regler for skiltning, og som udgangspunkt også, at der skal være ens regler i alle kommuner.
Om reglerne så skal være det, der bliver lagt op til her, nemlig at det bliver forbudt at parkere med to hjul på fortovet, eller om det skal være tilladt alle steder, vil jeg gerne være med til at diskutere i udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Rasmus Lynghøj (S), 2013-11-08:
Ja, vi vil meget gerne være med til at drøfte det i udvalgsarbejdet.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-08:
Tak for det.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at det, at man parkerer på handicappladser, er en fuldstændig uanstændig opførsel.
Dansk Folkeparti er også af den holdning.
Men vi er også af den holdning, at man sådan lidt får den tanke, når man står her i dag, at det er lidt underligt, hvad man egentlig beskæftiger sig med ovre i Justitsministeriet.
Lad mig bare sådan lige nævne som en sidebemærkning, at nu har man på tredje år ikke kunnet finde ud af at implementere en lovgivning, som man selv har været med til at vedtage, nemlig at få alkolåse i spiritusdømtes biler.
Det magter man ikke på tredje år nu, men man magter altså at sidde og rode med noget som det her, en kommunal pengemaskine, hvor man nu også vil til at lave differentierede bødetakster.
Der er en takst i dag for overtrædelse af lovgivningen om parkering, og den synes vi er ganske fornuftig.
I dag har politiet i øvrigt også en hjemmel til at fjerne køretøjer, hvis de holder ulovligt parkeret, så det kunne jo være, at man skulle appellere til, at det skete i større grad.
Når der holder biler på handicappladser, kunne man jo bede politiet om at fjerne dem.
Det har de faktisk lovhjemmel til, også hvis de holder uhensigtsmæssigt i forhold til ind- og udkørsler.
Hvorfor er det landet lige på tre?
Er det affødt af et større udvalgsarbejde i Justitsministeriet?
Det kunne man jo godt undre sig over.
Fjern dog den bil, hvis den har holdt der mere end et døgn ulovligt parkeret.
Sværere er det jo ikke.
Det ville jo have en effekt.
Så alt i alt er vi nok i Dansk Folkeparti lidt af den opfattelse, at det her i hvert fald må skyldes, at man har rigtig god tid ovre i Justitsministeriet, når man kommer med sådan et lovforslag som det her.
Respekt for de handicappede og deres parkeringsmuligheder skal vi alle sammen have, men vejen er altså ikke differentierede p-afgifter.
Det bliver pladserne ikke ledige af, men det gør de, hvis vi beder politiet om at fjerne køretøjer, som er parkeret uhensigtsmæssigt.
Det sidste element er jo med hensyn til de her ens parkeringsregler.
Hr. Tom Behnke var lidt inde på det.
Der kan jo være lokale forhold, der taler for – smalle gader osv. – at det vil være hensigtsmæssigt, at man stadig væk kan parkere en lille smule oppe på fortovet, hvis man i øvrigt ikke generer nogen med det.
Så vi vil godt stadig væk have den mulighed for, at man lokalt kan lave nogle p-regler, som er tilpasset de lokale forhold.
Så med disse ord må det stå nogenlunde klart, at Dansk Folkeparti i hvert fald er meget skeptiske over for det her lovforslag.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-08:
Jeg vil bare lige høre, om Socialdemokraterne ville være interesseret i i det kommende udvalgsarbejde eventuelt at være med til at kigge på oprettelse af et klagenævn på området for parkering, især privat parkering.
Tak for det, hr. formand.
Jeg ved godt, jeg var lige sen nok på knappen, men jeg er glad for, at jeg får lov.
Jeg vil egentlig bare stille det samme spørgsmål til hr. Kim Christiansen, Dansk Folkeparti.
Det er om det her klagenævn, og jeg vil spørge, om man har overvejet at være med til under udvalgsbehandlingen at kigge på, hvordan man nu på den ene eller den anden måde får oprettet et klagenævn på området for i hvert fald i første omgang privatparkering, og måske parkering i det hele taget.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Først vil jeg stille et spørgsmål vedrørende det der meget, meget vigtige spørgsmål om den udelte enhedsskole.
Det vil jeg gerne have en klar kommentar til: Øger det her muligheden for at lave niveaudelt undervisning, eller mindsker det den?
Tidligere var der en holddelingsregel, der gik på, at det skulle være 50 pct. – nu hedder det »i overvejende grad«.
Allerede da det skulle være 50 pct., var der skoler – jeg kunne godt nævne navne på nogle af dem her, men det skal jeg undlade – som f.eks. kørte niveaudelt undervisning i matematik hele året.
Nu bliver det ret så ustyrligt, for nu tales der om, at det kun skal være en overvejende del af tiden.
Det vil jeg gerne have en kommentar på: Øger det, eller mindsker det?
Og allerede da ministeren gennem udfordringsretten gav tilladelse til, at der var skoler, der måtte køre med megaklasser, viste det sig jo, at det i hvert fald i en af de to kommuner, som fik lov til at køre med megaklasser, ikke engang er sådan, at indeklimareglerne for normale klassestørrelser på op til de 28 elever er overholdt.
Hvordan vil ministeren sikre, at det her ikke bliver en, jeg havde nær sagt, megakatastrofe, hvad indeklima angår?
Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Jeg tror, at der er behov for, at jeg bare lige siger, hvad det er, der sker med hensyn til mulighederne for holddeling i lovforslaget.
For det, der sker, er, at det bliver understreget, at for så vidt angår eleverne i 4.-10. klasse, skal de i væsentligt omfang undervises med udgangspunkt i deres stamklasse, og hvis vi kigger på de ældste elever i 7.-10. klasse, bliver dette suppleret med et krav om, at der skal være en pædagogisk begrundelse, og at der jævnligt, dvs. mindst hver anden til tredje måned, skal foretages en konkret pædagogisk vurdering af brugen af holddannelse på baggrund af fagligt niveau i forhold til såvel klassen som den enkelte elev.
Så det er faktisk meget præcist beskrevet, hvorfor man skal arbejde med hold – det skal være ud fra en pædagogisk begrundelse.
Hvis der så i øvrigt er nogle kommuner, som har problemer med indeklima, vil jeg sige, at det jo er kommunernes ansvar at sørge for, at der er et ordentligt indeklima på deres skoler.
Det har ikke noget med holddelingsreglerne at gøre
Det giver bedre muligheder for, at man kan arbejde med holddeling, men det, der er det afgørende, er, at der skal være en pædagogisk begrundelse for at kunne lave holddeling, og derfor kan man ikke bare lave holddeling, der i realiteten er en niveaudeling fra start til slut.
Derfor er det også understreget meget præcist i bemærkningerne til lovforslaget, at udgangspunktet er, at der faktisk bliver strammet op på stamklassens og fællesskabets betydning for undervisningen, men at det er vigtigt, at man bruger mulighederne for holddeling, fordi det er det, der gør, at man kan lave mere varieret undervisning for forskellige børn, men det skal vel at mærke altid være med en pædagogisk begrundelse.
Det står meget præcist i lovforslaget.
Det er faktisk ikke det, at 50-procentsreglen, for at sige det lidt ufolkeligt, bliver fjernet, der gør forskellen; det er, at man netop forholder sig til den pædagogiske begrundelse for, hvorfor man arbejder med hold undervejs, og derfor kan man ikke bare lave permanent niveaudeling med det, der ligger her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Nu blev jeg bare nysgerrig, da Konservatives ordfører, fru Lene Espersen, sagde, at i hele diskussionen omkring helhedsskolen eller heldagsskolen, alt efter hvad man vælger at kalde det, havde det været diskuteret, at børnene skulle være i skole til kl. 16.30-17.
Kan ordføreren ikke oplyse mig om, hvem det er, der har fremlagt forslag om, at børn skulle være i skole så længe?
Man kan jo sagtens være politisk uenige om lektiecafeer osv.
Men jeg vil bare gerne have bekræftet, at fru Lene Espersen ikke mener, at der var nogen fra regeringen eller regeringspartierne, da man fremlagde det her forslag, som foreslog, at man gik i skole til kl. 16.30-17.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Mig bekendt er der ikke nogen, der har fremlagt forslag om det her, men der er jo en lang diskussion om, hvorvidt Danmark skal kopiere det, man gør i mange andre lande, hvor børnene er i skole hele dagen.
Nogle steder er man så kun i skole 4 dage, og så har man 1 dag fri, men til gengæld er man i skole, til klokken er 18.
Og det kan der være forskellige holdninger til, i forhold til om det er godt eller skidt for børnene.
Vores holdning er bare den – og man kan sige, folkeskolepolitik er om noget værdipolitik – at folkeskolen er et sted, hvor man skal lære noget, både noget fagligt, men også noget med at arbejde sammen og være sammen med andre mennesker.
Men den tid, man bruger derhjemme, skal bl.a. gå til at lave lektier, og jeg tror faktisk, at det for de fleste børn er meget afgørende, at forældrene støtter op om det at lave lektier og det at få pligter ind.
Jeg tror, der er en kæmpe værdi i, at mor eller far sidder ved siden af, uanset om man kan hjælpe sit barn eller ej, men at man sidder ved siden af, når de laver lektierne, og giver den opbakning.
Nej, sådan tror jeg nu ikke man kan lægge ordene i munden på fru Margit Ørsted.
Jeg tror nærmere, det handler om, som udvalgsformanden mener, at hun selvfølgelig vil lytte til det, de enkelte skoler siger er deres ønske.
Hvad hendes egne holdninger måtte være, er så en anden sag.
Jeg vil sige, at det, der er afgørende for os, er jo altså, at vi ikke mener, at det at lave obligatorisk lektiecafé og dermed også sige til samtlige elever, at de skal blive længere tid på skolen, er den rigtige vej at gå, hvis vi skal udvikle vores folkeskoler.
Og det holder vi selvfølgelig fast i, uanset at der er nogle steder lokalt, hvor man måtte have en anden holdning.
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Det har de så åbenbart været interesseret i, så derfor bør vi søge dispensationen.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Som sagt ved jeg jo, at forslaget ude fra Frederiksberg var et drilleforslag, der blev stillet af Socialdemokratiet, fru Lotte Rods partifæller, De Radikale, og Venstre, og som alene havde til formål at drille De Konservative derude.
Jeg er uenig i det, og langt de fleste, ikke kun Konservative, jeg taler med, men faktisk langt de fleste danskere, et meget stort flertal af danskerne, og ikke mindst forældrene, ønsker faktisk slet ikke at benytte sig af det tilbud, der er om frivillig lektiecafé, og derfor håber jeg selvfølgelig også på, at når vi når et folketingsvalg, at de partier, der partout ønsker, at det her skal være obligatorisk, alligevel vil tænke sig om en ekstra gang.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Ministeren er optaget af børnenes trivsel.
Man kan så undre sig over, at regeringen ikke har ulejliget sig med at tage en længere debat med dem, som er allermest optaget af børns trivsel, nemlig forældrene.
Asger Baunsbak-Jensen, som er et radikalt koryfæ, har været meget kritisk over for folkeskolereformen, og han siger, at det er en lov, som blev vedtaget uden nogen folkelig debat, og at den er udemokratisk.
Han siger også, at det er et problem, at ministeren ikke har fået defineret en ny formålsparagraf i forbindelse med en så gennemgående reform.
Hvad mener ministeren om det?
Er det ikke en mærkelig bagvendt måde at gøre det på først at vedtage en fuldstændig gennemgribende reform og bagefter tale om, hvad der er formålet med folkeskolen?
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg er jo ikke tankelæser, så jeg kan ikke vide, hvad hvert eneste medlem af regeringspartierne måtte mene, men det har jeg bestemt ikke sagt.
Der har alene været en diskussion om, hvor lang den skulle være i den sidste ende.
Og som jeg har forstået det på andre her i dag, mener de, at det er en sejr, man har fået skoletiden ned på 35 timer om ugen i udskolingen.
Det er altså betragtelig længere, end langt de fleste voksne danskere arbejder.
Jeg tror gennemsnitstiden for kvinder er nede på 31 timer, og det er ganske lang tid.
Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Vi ville være helt alvorligt bekymrede, hvis vi gjorde det, der ligger i beslutningsforslaget her, for det er ikke at tage små skridt, det er en principiel tilkendegivelse af, at man kan oprette filialer.
Men omvendt, som jeg også sagde herfra, skal man jo altid kigge på, om der er nogle helt konkrete eksempler, hvori man kan finde en konkret løsning.
Det bedste eksempel er jo i virkeligheden det, som måske er afsættet for beslutningsforslaget her.
Der var nemlig et dilemma med internationale skoler, som lå i byerne, som ikke kunne udvides, for det kunne man fysisk ikke, som det var.
Der var man nødt til at lægge noget i matriklen lige ved siden af.
Det var et konkret problem.
Det fandt man en løsning på, uden at man åbnede generelt for, at man kunne etablere filialer og dermed lave storskolekoncerner.
Så lad os tage diskussionen konkret, men vi kan ikke støtte det, som det ligger her, for det er alt for vidtgående i forhold til at kunne åbne noget, som jeg i virkeligheden heller ikke tror at forslagsstillerne er interesserede i.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Tak til ministeren for i hvert fald at tilkendegive nu og her, at de to af punkterne i beslutningsforslaget bakker man op om.
Nok om de to punkter.
Jeg har også fornemmet rundtomkring, at regeringen bakker op om de to forslag.
Det, jeg gerne vil spørge lidt ind til, er så i forhold netop til det med muligheden for at åbne mere op for de frie skoler til også at kunne gøre noget andet end det her.
Den næsten 15 år gamle Tvindlov binder jo stadig væk både de frie skoler og efterskolerne til også at kunne bevæge sig lidt uden for matrikelnummeret.
Jeg vil gerne høre, om ministeren slet ikke er parat til eventuelt at kigge på at give nogle lempelser i de bindinger, som Tvindloven giver i dag.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Tak for svaret, jeg er fuldstændig enig.
Ministeren og jeg havde fornøjelsen af et debatmøde her sidste weekend, hvor vi også hørte og lyttede til overvejelser om, hvordan man så vil rammesætte de her timer til den understøttende undervisning.
Der var også forslag fremme om, at man fra forvaltningernes side vil definere det fast, at halvdelen skal læses af læreruddannede, og at den anden halvdel så skal læses af pædagoguddannede
– altså sådan en, efter min overbevisning, meget fastlåst 50/50-ordning.
Har ministeren en holdning til, hvorledes man rammesætter tiden til den understøttende undervisning?
Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Jeg har ikke et overblik over det, men der er jo ikke nogen tvivl om, at intentionen er at give størst muligt ledelsesrum på de enkelte skoler i forhold til at kunne løfte, hvad det er for en undervisningsopgave, der er i forhold til eleverne.
Og det er jo også noget af det nye, der er i hele tænkningen, altså at sige, at det ikke skal være på forhånd fastsat tid, der definerer, hvad det er for nogle undervisningsforløb, der laves; det er, hvad det er for en opgave med de elever, der er, og hvilke læringsforløb der skal laves, hvorefter man så tilrettelægger det med de lærere og pædagoger og andre medarbejdere, som er på skolen.
Selvfølgelig er udgangspunktet som på enhver anden arbejdsplads, at det bør, hvis det er en vel ledet skole, være i et tæt samarbejde mellem skoleledelse og medarbejdere.
Det er den måde, man får gode skoler, virksomheder og institutioner på.
Jeg har haft en rigtig, rigtig god dialog med Skole og Forældre, som jo er den organisation, der repræsenterer forældrene.
Skole og Forældre har på lange strækninger bakket op om hele hovedtanken bag reformen.
De har ligesom mange andre også været positivt optaget af, at det er en kombination af et fagligt løft, og at man måler på trivsel, for de to ting skal gå hånd i hånd.
Jeg kan ikke mindes, at jeg har været med i noget, der er blevet diskuteret mere og flere steder, og jeg tror, jeg kan se, at alle her rundt omkring mig sidder og nikker.
Jeg kan ikke mindes, at der har været en længere og mere offentlig debat i samtlige medier i en lang, lang periode.
Det har været meget langvarigt og meget nyttigt.
Det er jo ikke det samme, som at alle parter er enige, men der har været et partnerskab både før og efter, at regeringen kom med sit udspil til en folkeskolereform.
Det partnerskab er i fuld gang, og vi har hele tiden forskellige synspunkter, sådan at vi når bedst muligt videre.
Så jeg kan slet ikke genkende billedet af, at det har været en udemokratisk og lukket debat.
Det er sådan, når vi taler om forældrebetalingsandelen, at i og med at eleverne har brug for lidt kortere tid i SFO, har vi beregningsteknisk lagt til grund for den samlede finansiering af reformen, at kommunerne kan vælge at nedsætte prisen for forældrebetalingen.
Det er en beregningsteknisk forudsætning, vi har lagt ind i det.
Det er kommunerne selv, der fastsætter, hvilken takst de har for SFO'en.
Men vi har lagt til grund, at forældrebetalingen kan nedsættes set i lyset af den kortere SFO-åbningstid.