runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg mener, at den her regering skal kendes på god regeringsførelse, og det mener vi, når vi siger det.
Derfor er jeg sikker på, at det her vil være en mulighed, og at man kan nå det, for ellers var det ikke blevet fremlagt.
Vi har taget høringssvarene meget alvorligt og har naturligvis også diskuteret dem i regeringspartiernes ordførerkreds, men vi er blevet beroliget med, at det her vil være noget, man vil kunne nå.
Som den radikale ordfører også gjorde rede for, er det jo sådan, at selv om det her træder i kraft den 1. september, har man ret til at høste de afgrøder, der er i området.
Så jeg er tryg og rolig ved det.
Jeg tror, fru Lene Espersen ikke helt har lyttet til min ordførertale.
Når jeg talte om tømrermesteren og fabrikken og familiernes spildevand, talte jeg om, at det, når man laver generelle miljøindsatser, ikke er almindeligt, at der er nogle, der får kompensation.
Når fru Lene Espersen beskæftiger sig med den private ejendomsret, vil jeg sige, at det jo tidligere er gjort muligt at have adgang til f.eks. strand og til skov, når det handler om nogle generelle bestemmelser.
Derfor har vi fra kammeradvokaten fået besked om, at der tidligere har været sager om generelle bestemmelser, som ikke har ført til dom imod netop staten, så det har altså ikke været en krænkelse af den private ejendomsret.
Og det lytter jeg til.
Men SF er også et parti, som i den grad støtter, at vi har en lovgivende, en udøvende og en dømmende magt, og det er jo sådan, at der er indtil flere organisationer, der har meddelt, at de ønsker at prøve sagen ved domstolene, og det synes jeg de skal.
Men at mennesker eller store organisationer vælger allerede nu at melde ud, at de ønsker at gå i retten med den her sag, gør ikke, at vi på forhånd stopper et lovforslag, så det stopper altså ikke lovgivningen fra vores side.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jamen jeg hører da, at fru Ida Damborg delvis forsøger at trække i land.
Jeg vil bare sige til fru Ida Damborg, at det jo ikke kun er lodsejere, der er modstandere af det her lovforslag.
Jeg vil gerne citere fra høringssvaret: Advokatrådet finder, at de foreslåede ændringer indebærer en yderligere begrænsning af landbrugerens anvendelse af arealerne, og Advokatrådet mangler en opgørelse i lovforslaget af, hvilken konsekvens ændringen vil have for den kompensation, landmændene kan forvente.
Med andre ord ønsker man at vurdere intensiteten af det indgreb, man foretager med dette lovforslag, og det synes jeg da man skal give sig tid til at gøre sig grundige overvejelser over.
De peger jo netop på, at både agerhønen og haren bliver hårdt ramt af det her lovforslag.
Det hjælper ikke agerhønen og haren, at folk tramper rundt de steder, hvor de skal have lov til at være i fred.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg synes, jeg har redegjort for kammeradvokatens opfattelse af det her.
Advokatrådet kan jo selvfølgelig i samarbejde med store organisationer, enkeltpersoner eller andre vælge at tage sagen til domstolen, og det synes jeg jeg har redegjort for.
Vi er meget optagede af naturen, SF er meget optaget af naturen.
Jeg tror bare, vi ser lidt forskelligt på, hvad det er for nogle horder af mennesker, der vil trampe ud i naturen, for jeg tror faktisk, at det vil være få mennesker, der kommer ud i naturen.
Det vil være nogle, der er meget optagede af natur.
Men alt andet lige må ekstra 50 ha, der kan få lov at hvile, der kan få lov til at henstå til ikke længere at være intensivt dyrket, da give mulighed for, at der også blandt naturens fauna vil være en mulighed for at få bedre vilkår, end der er i dag.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jeg vil gerne stille fru Ida Damborg et spørgsmål.
Jeg er ked af, hvis jeg ikke citerer fru Ida Damborg korrekt, men hun sammenligner indskrænkninger i den private ejendomsret med en kompensation til tømrermestre, der afleverer giftaffald.
Må jeg minde fru Ida Damborg om, at fru Ida Damborg ligesom alle andre medlemmer af det høje Ting har underskrevet en erklæring om, at hun vil overholde grundloven, og at det meget klart fremgår af grundlovens § 73: »Ejendomsretten er ukrænkelig.
Ingen kan tilpligtes at afstå sin ejendom, uden hvor almenvellet kræver det.
Det kan kun ske ifølge lov og mod fuldstændig erstatning.«
I det ligger der en respekt for den private ejendomsret, så selv når der ikke er tale om ekspropriation, bør man tale med respekt om de mennesker, der har købt og betalt for en ejendom eller for noget jord.
Jeg har aldrig i min tid i Folketinget hørt en så nedværdigende vurdering af den private ejendomsret, som jeg har hørt det fra SF's ordfører her i dag, og derfor tager jeg simpelt hen ordet for først og fremmest at få præciseret, at jeg synes, det er fuldstændig uanstændigt at stå på Folketingets talerstol og sammenligne det at afstå den private ejendomsret med at aflevere sit giftaffald.
Når det så er sagt, kan jeg forstå, at SF's ordfører er særdeles optaget af både agerhønen og haren, og derfor vil jeg spørge SF's ordfører, om ikke det gør indtryk, at Vildtforvaltningsrådet, der om nogen netop kerer sig om faunaen, er stærkt imod det her lovforslag.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Sagt til hr. Erling Bonnesen: SF kan godt lide, at alle danskere får mulighed for at komme ud i vores natur.
Og ikke kun de steder, hvor velvillige positive lodsejere også ser det som en gevinst, at lokalbefolkningen får føling med og medejerskab til naturen og vil passe på den.
Vi mener, at det bør være en mulighed for alle danskere, og derfor ønsker vi den frie adgang til vores natur.
Henrik Høegh (V), 2012-04-13:
Jeg kan oplyse om, at disse spor er i en rivende udvikling i disse år.
Der åbnes hvert år mange nye spor.
Og så spørgsmålet: Ville det ikke være rimeligt, at for de landmænd, der sammen med friluftsorganisationerne har fundet de her løsninger, skubber man ikke de aftaler til side, men siger, at de ikke behøver at have den her generelle adgang, men kan fortsætte med det, de er blevet enige med friluftsorganisationerne om?
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Det er jo et udtryk for, at hr. Henrik Høegh ikke helt ser miljøhensynet i det her, for naturligvis skal vi have randzoner alle de steder, det overhovedet er muligt, og op til de 5 pct. af lodsejerens areal, fordi det har en miljømæssig konsekvens.
Jeg læste i øvrigt tidligere i dag, inden hr. Henrik Høegh nåede at runde salen, et citat op om, at det er den billigste måde til at mindske kvælstofudledningen i vores søer og vandløb på.
SF synes, det her er en rigtig god dag.
Og når jeg læser høringssvarene, må jeg jo altså også sige, at ud af de 26 organisationer, som har udtalt sig, har halvdelen af dem udtalt sig meget positivt.
Så det er måske ikke så mærkeligt, at vandene deles på netop dette område, også i dette Ting, for det er måske også sådan, organisationerne udeomkring ser på det.
Jeg kan henvise til, at 60 pct. af danskerne glæder sig til at få adgang til randzonerne.
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Det tror jeg er en saglig måde at gå til det her på, for jeg deler fuldstændig hr. Henrik Høeghs opfattelse af, at lovbehandlingen selvfølgelig skal være i orden, og det grundlag, som mennesker skal handle på efterfølgende, skal selvfølgelig være i orden.
Det mente jeg før valget, og det mener jeg stadig væk.
Henrik Høegh (V), 2012-04-13:
Det er jeg glad for at høre.
Så må vi se, hvordan det går, når vi nærmer os den 1. maj.
For de landmænd, som har gjort den flotte indsats at aftale med friluftsorganisationer, hvor det kunne være godt at gå med til hensyn til udsigtspunkter, hvor det kunne det være godt at gå udenom af hensyn til fauna, af hensyn til privatliv, af hensyn til lodsejerinteresser, hvor man har lavet en stiforbindelse på deres arealer, var det så ikke rimeligt, at der ikke blev den her generelle allemandsret ved deres vandløb og søer?
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Jeg tror, at det er meget vanskeligt at indføre en regel om, at man i henhold til naturbeskyttelseslovgivningen har adgang til de her zoner og så lave nogle undtagelser og få det administreret på en fornuftig måde.
Jeg vil dog til gengæld sige, at jeg sådan set tror, at alle de landmænd, alle de lodsejere, der går positivt ind i det her og forsøger, om jeg så må sige, at tage nogle initiativer, som leder mennesker derhen, hvor de gerne vil have dem hen, har en god mulighed for at få en bedre oplevelse end dem, der ingenting gør.
Og det er vel også et af udfaldene, for der har været mange teorier om alle de stier og sådan noget, som skulle laves, og jeg har desværre ikke i lovforslaget set, at lodsejerne har nogen af den slags forpligtelser.
Men jeg tror, at det vil være rigtig godt, hvis lodsejerne også i det her tilfælde går positivt ind i at få etableret nogle ordninger, som, om jeg så må sige, vejleder folk derhen, hvor det er mest hensigtsmæssigt, at de kommer, og hvor de også får de største oplevelser.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Jeg vil gerne bede ordføreren for De Konservative om at kommentere det her indspark i høringsdebatten, der hedder: »De finansielle organisationer, Realkreditforeningen, Realkreditrådet og Finansrådet, udtrykker alle bekymring for forslagets effekt på erhvervets fremtidige indtægts- og kapitalforhold, og ønsker de finansielle konsekvenser af forslaget analyseret nærmere.« Jeg vil gerne bede ordføreren om at kommentere på det indspark i høringsprocessen, som jeg nu har læst op.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jeg vil sige til hr. Orla Hav, som jeg også sagde i min ordførertale, at noget af vores bekymring netop er ejendommens økonomi.
Men problemet er, at vi ikke kan få nogen som helst svar.
Vi står og behandler et lovforslag, der vel sætter en eller anden rekord i at være et voldsomt indgreb i den private ejendomsret, og der er stillet en kompensation i udsigt, uden at vi kan få at vide, hvad det er for et beløb.
Det synes jeg er meget, meget bekymrende, ikke mindst set i relation til ikke alene grundlovens bestemmelser, men naturligvis også den særdeles vanskelige situation, som landbruget står i.
Men jeg vil gerne holde fast i, at de to principielle bekymringer, som Det Konservative Folkeparti har, er den voldsomme indskrænkning af den private ejendomsret og den dårlige ændring af balancen mellem benyttelse og beskyttelse, som lovforslaget er udtryk for.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Når jeg beder fru Lene Espersen om at kommentere det, hænger det jo sammen med, at det faktisk var det høringssvar, som fru Lene Espersen var med til at behandle i forbindelse med lovens vedtagelse.
Den betænkelighed, der bliver givet udtryk for her, valgte partierne bag »Grøn Vækst« jo at feje til side, og derfor forstår vi jo ikke helt, hvorfor man pludselig fuldstændig har ændret tilgang til det her lovforslag, som vi behandler i dag.
Jeg synes, det er underligt, og kommentaren til det her citat fra det høringsnotat, som stammer fra den 25. marts 2011, synes jeg i høj grad viser hulheden i den kritik, som den nuværende opposition har fremført her i dag.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Nej, for i modsætning til den nuværende regering lytter vi til kritikken, og det gjorde vi lige præcis også i forbindelse med den her sag.
Vi lytter faktisk til kritikken og prøver også at se på, hvad det så er for indvendinger, der har været.
Så jeg er helt uenig med hr. Orla Hav, og jeg kan slet ikke forstå, at vi står her i slutningen af en folketingssamling, i slutningen af april måned, og førstebehandler et lovforslag, der har så vidtrækkende konsekvenser.
Henrik Høegh (V), 2012-04-13:
Jeg tror nok, at man må sige, at det mest socialistiske i det samlede projekt om randzoner vist er indførelse af det, man i de nordiske lande kalder allemandsretten for de her randzoner, altså offentlighedens færdsel overalt på de arealer.
Da jeg kan forstå, at Enhedslisten – og det har jeg oplevet før, også som minister – faktisk går meget op i, at der er en ordentlig information, og at regler og aftaler bliver overholdt.
Hvis vi tæller baglæns, når vi ser på alle de processer, der skal ske, for at alle ved, med hvilken bredde og ved hvilke vandløb de skal have bræmmer, og hvis der skal være rimelige høringsperioder inden for 3-4 uger og Naturstyrelsen skal have givet tilladelse til alle dem, der må begrænse det ned til 5 pct. – hvad det så betyder for det samlede areal – så skal forslaget være klar til at sende i høring den 1. maj, for at alle de andre processer kan nås.
Er hr. Per Clausen enig med mig i, at det er den tidsfrist, der så må være, og at man ellers kommer til at udsætte det?
Erling Bonnesen (V), 2012-04-13:
Jeg kan sagtens forstå, at Enhedslistens ordfører sådan rigtig hygger sig i dag på socialismens vegne.
Man kunne jo næsten se det store billede af kommunistiske Kina foran sig.
Der har vi jo også hørt store, grumme historier om, at folk får en meddelelse om at fjerne sig fra deres areal, for det skal bruges, og så må folk ellers selv finde ud af resten.
Det her er faktisk sådan en lille miniatureudgave af det.
For det første fratager man jo folk dyrkningsretten fuldstændig, og så siger man: Forsvind med jeres maskiner, nå nej, I skal forresten stadig væk lige holde arealet gratis, for det skal jo se ordentligt ud.
For det andet er det jo også sådan med den fuldstændig offentlige fri adgang, at det næsten er som det kinesiske skræmmebillede.
Her i Danmark har vi demokratiske forhold, og tilgangen til det er, at man stadig væk siger, at det lige skal tackles ordentligt.
Men det tager man ikke hensyn til derude; der siger man bare: Fjern jer, for vi skal igennem nu.
Så jeg kan godt forstå, at Enhedslistens ordfører rigtig hygger sig i dag.
Spørgsmålet skal så bare være: Ser Enhedslisten egentlig det her forslag som det første skridt mod at få gennemført de store paroler om jordbanker og fuldstændig nationalisering af hele landbrugsarealet?
Er det her egentlig første skridt mod en udradering af dansk landbrug?
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Nej, det her er ikke første skridt mod en ændring af finansiering og ejendomsforhold i dansk landbrug, som kan redde dansk landbrug.
Det her er det, der står i lovforslaget, nemlig et spørgsmål om randzoner.
Jeg vil så sige til hr. Erling Bonnesen, at jeg forstår, at det at etablere randzoner i sig selv er kinesiske tilstande, for der tvinger man jo maskinerne væk.
Det var jo det, Venstre forslog før valget og forsikrede kom igennem før valget.
Så hvis det er, fordi Venstre nu går ind for kinesiske tilstande, så for min skyld ingen alarm.
Det kan man roligt gøre.
Det har ikke noget med socialisme at gøre, så det er helt ufarligt set fra Venstres ideologiske synspunkt.
Jeg vil så bare sige, at jeg tror, der er rigtig mange i Kina, som ville synes, at det ville være et stort fremskridt, hvis der var fri adgang til noget mere.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-13:
Nu er hr. Per Clausen som ordfører jo også godt trænet i, kan vi sige, gensvar, og den bedste måde at komme ud af det på, er jo at begynde at snakke lidt ud på kanten og sidelinjen.
Så den måde, det blev besvaret på, tager jeg egentlig som en bekræftelse af, at det sådan set var rigtig set fra min side af, at ordføreren faktisk lidt havde det kinesiske billede foran sig med, at det jo er dejligt, at man kan komme fra statsmagtens side, når man nu har fået magt, som man næsten har agt i Enhedslisten.
Det er dog i hvert fald et område, hvor Enhedslisten stadig væk kan tromle frem, og hvor man endnu ikke er blevet banket på plads af forskellige ministre – i hvert fald ikke i den her sag.
Så jeg kan godt forstå, at Enhedslistens ordfører rigtig hygger sig.
Det andet fik jeg faktisk heller ikke svar på, så det kunne man måske også tage som en bekræftelse af, at Enhedslisten rent faktisk tager det her forslag som første skridt i retning af at komme videre i forhold til statsbank og nationalisering af landbrugsjorden og i det hele taget – måske også igennem den Landbrugskommission, der er der nu, men lad det nu ligge – nå frem til, at man skal have stoppet det selveje, som er der nu.
Er det her egentlig første skridt til det?
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Ja, der er en munter stemning i Folketingssalen.
Ikke desto mindre er det et meget alvorligt lovforslag, vi behandler her i dag, og jeg hørte jo hr. Per Clausen i lidt muntre vendinger udtrykke en form for undren over, at der var nogen, der interesserede sig for høringssvarene, for ifølge hr. Per Clausen var det sådan set kun hr. Per Clausen, der interesserede sig for dem.
Men nu står vi altså med et lovforslag, hvortil der er kommet et høringssvar fra Advokatsamfundet, og af det fremgår det ganske klart, at i og med der er tale om yderligere indskrænkning i forhold til den indskrænkning, nugældende lovgivning lægger op til, havde Advokatsamfundet meget gerne set, at der var blevet foretaget en nærmere analyse af indgrebets intensitet.
Så mit spørgsmål til hr. Per Clausen er: Er det udtryk for, at Advokatrådet er glad for lovforslaget, eller er det udtryk for, at Advokatrådet er bekymret for lovforslaget og mener, at det bør vurderes grundigere i forhold til grundlovens § 73?
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Fru Lene Espersen misforstår mig lidt, for jeg er i virkeligheden glad for, at der nu er flere, der læser høringssvarene grundigt.
Det synes jeg er godt.
Jeg sagde bare, at det ikke var det skrappeste høringssvar, jeg har læst, fra Advokatrådet.
Men hvis der ikke er en politiker fra Venstre eller Det Konservative Folkeparti, der vil stille det spørgsmål til fødevareministeren under udvalgsbehandlingen, så vil jeg gerne gøre det, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt fødevareministeren vil være så venlig at redegøre for, hvilke overvejelser man i regeringen eller ministeriet har gjort sig omkring forholdet til grundlovens § 73, for selvfølgelig skal man foretage sig nogle overvejelser.
Og selvfølgelig bliver jeg heller ikke grebet af fuldstændig betagelse, fordi man henviser til, at man har snakket med kammeradvokaten, for jeg vil jo gerne se, hvad der ligger bag.
Så jeg er helt enig med fru Lene Espersen i, at det spørgsmål skal man stille.
Men vi er heller ikke færdige med lovarbejdet endnu, så lovprocessen kan jo nå at blive rimelig grundig, og det har jeg lidt på fornemmelsen at nogen vil hjælpe med til.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jeg er meget glad for det svar fra Enhedslisten.
Jeg vil så yderligere spørge ordføreren: Hvis det så viser sig, at det giver anledning til overvejelser, i og med at vi på nuværende tidspunkt, punkt 1, ikke ved, hvilke områder der bliver omfattet af lovgivningen, og punkt 2, ikke aner, hvad det såkaldte kompensationsbeløb overhovedet vil ende med at blive på, er Enhedslisten så indstillet på at udskyde lovens ikrafttræden, og så, hvis der er så meget tvivl om sagen, at det ikke er nok, at være indstillet på at udskyde det her forslag til behandling i Natur- og Landbrugskommissionen, så vi får sikkerhed for, at det er ordentligt belyst, inden det træder i kraft?
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Nu er det jo ikke første gang, jeg bliver stillet over for en Venstreordfører, der, når man svarer nej, siger, at man i grunden mente ja.
Det er slet ikke første gang.
Det har jeg prøvet før, så det overrasker mig ikke.
Det er sådan set helt i orden.
Det andet, jeg vil sige, er omkring det med randzoner og kinesiske forhold.
Jeg er altså nødt til at sige, at den der tanke om, at der er noget jord, som landmændene ikke må dyrke, lå i et forslag fra Venstre, lige så vel som det ikke var mig, men en tidligere Venstrestatsminister, nemlig hr. Poul Hartling, som første samtaler på et højt intellektuelt niveau med Mao.
Så det er måske Venstre, der i virkeligheden er inspireret af den kinesiske tankegang.
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Som jeg tidligere har forklaret, er det nødvendigt at have et fokus her.
Altså, 28 elever i forhold til eksempelvis 35 er jeg sikker på har betydning.
Og det er ikke kun noget, vi tror, for en analyse fra UNI-C viser også, at klassekvotienten har en betydning for de ressourcesvage elever, når det kommer til eksamensresultatet.
Det er ret vigtigt, også i en tid, hvor vi ved at der kommer rigtig mange elever til gymnasierne, og godt for det, men også nogle elevtyper, som er noget forskellige fra tidligere.
Ikke alle er umiddelbart uddannelsesparate.
Jeg er helt overbevist om, at også for den gruppe af elever har det stor betydning, hvor mange elever der vil være i klassen.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Det er jo lige her, det bliver rigtig interessant, for det sidste er vi jo enige om, altså at der er for mange, der ikke er uddannelsesparate, og at vi skal gøre mere for at fastholde dem.
Det, der jo er hele problemet med det her klasseloft, er, at gymnasierne vil begynde at føle sig trængt.
Og det, man så kommer til at skære i, er lektiecafeer, vejledningstimer og mentorordninger, altså alle de andre gode ting, som netop er med til at sørge for, at man fastholder eleverne i dag.
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Jamen der er sat penge nok af til det her, og gymnasiernes generelle økonomi viser jo også, at der faktisk er penge på kistebunden.
Det her lovforslag går ikke på nogen måde ind og modvirker det enkelte gymnasiums mulighed for at tilrettelægge undervisningen og lave pædagogiske tiltag, mentorordninger og støtteordninger osv.
Det er der sagtens mulighed for også fremover.
Det, der igen er det helt nødvendige fokus ikke bare i forhold til antallet af elever i klassen, men også i forhold til 95-procents-målsætningen, er, at vi er parate til at træffe de nødvendige beslutninger og foretage de nødvendige handlinger, for at vi også kan kvalificere undervisningen på vores ungdomsuddannelser.
Derfor skuffer det mig, når De Konservative ikke kan være med til at bakke op om lovforslaget her, fordi det så tydeligt peger i den rigtige retning.
Marie Krarup (DF), 2012-04-13:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte L 130, fordi der er merudgifter, der skal finansieres via skattestigninger.
Og det kan vi ikke være med til; det skal ikke være dyrere at være dansker.
Lovforslaget er derudover et administrativt misfoster, der skal tvinge de selvejende institutioner til at handle på en måde, der er imod deres egen logik.
Deres egen logik har siden selvejets og taxameterbetalingens indførelse i 2007 været at få så mange elever ind i klasserne som muligt.
For det var det, de fik penge for.
Med dette forslag forsøger man at modvirke den økonomisk rationelle leders dispositioner ved at nægte ham muligheden for at gøre klasserne større end 28 elever i gennemsnit på hver årgang.
Først har man altså givet frihed til selv at disponere, og siden, da man indser, at dispositionerne kan skade skolernes kvalitet, indsnævres friheden via et administrativt loft.
Det ville være bedre at ændre incitamentsstrukturen grundlæggende i stedet for blot at lave et administrativt loft.
Hvis skolerne udelukkende skulle overleve på kvalitet, ville de ikke stoppe så mange elever ind i klasserne.
De private skoler har i høringssvaret til lovforslaget svaret, at lovforslaget ikke har betydning for dem, fordi de ikke har så store klasser.
Det skyldes til dels deres bygninger, der er af ældre dato og har mindre klasseværelser, men mon ikke det også har noget at gøre med, at det giver bedre resultater at have mere overskuelige klasser med færre elever?
Jeg tror det.
Jeg mener, og jeg ved af egen erfaring som gymnasielærer, at man kan give en bedre undervisning i klasser på 28 end i klasser på 32 elever.
Antallet giver jo ikke i sig selv en bedre undervisning, men det giver læreren en mulighed, som kan udnyttes.
Og dermed stilles eleverne generelt bedre.
Dansk Folkeparti er derfor positive over for ønsket om de mindre klasser, men vi mener, at forholdene på skolerne skal forbedres på en anden måde.
Så derfor kan vi ikke støtte L 130, selv om vi har sympati for ideerne i det.
Men vi vil opfordre til, at man ved et større gennemsyn af finansieringssystemet for gymnasierne forsøger at ændre på selve incitamentsstrukturerne, i stedet for at man laver en dyr og overfladisk symptombehandling.