runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Tak for det.
Lige nu og her er der nogen, det går ud over, at der er kommet den her nye spiller på markedet.
Omvendt kigger vi jo også fremad med det lange lys og siger, at det her på mange måder er en god udvikling.
Det er en måde, hvorpå man kan inddrage borgere, også nogle, der ellers står uden for arbejdsmarkedet, til på deres helt egne præmisser at komme ind og blive en del af en økonomi, der måske kan forbedre taxabranchens vilkår på sigt.
Problemet er bare – og der er jeg meget enig med forslagsstillerne – at det altså ikke er det, man hører, når man sidder ude i en taxa lige nu.
Det er ikke, at det her er positivt, men det er, at der er nogle, der føler, at man går ind og arbejder på andre vilkår i den her nye økonomi, der kommer ind, og som vi i Alternativet ser positivt på.
Så lige nu og her er det et problem, og derfor er min lyst til at sige ja til det her beslutningsforslag faktisk også ret stor.
Omvendt bliver jeg nødt til at holde mig til det, som jeg egentlig oprigtigt mener at man bør gøre, og det er at følge den proces, der er sat i gang fra skatteministerens side, og som jeg fra starten af har syntes nærmest var formuleret som den helt rigtige.
Det, jeg så kan være ængstelig for, er, om det nu også går så stærkt, som det skal, i og med at problemet er der lige nu og her.
Så den proces, der er sat i gang, er ikke kun et spørgsmål om, om SKAT kan håndtere det rent datamæssigt, og om vi har de løsninger, der skal til, for at kunne sætte den regulering eller den indberetning i værk med det samme, men det er også et spørgsmål om, om den løsning, vi så vælger at bruge, også er en, der peger fremad, og om den måske kommer til at hjælpe taxabranchen i fremtiden.
Men det var da måske noget, man skulle have haft oppe på den helt store klinge endnu tidligere.
Men det er for letkøbt, i og med at vi i hvert fald ikke selv har rejst debatten før.
Så det bliver sådan et enten-eller, altså: Ja, vi synes, det er en god idé, men vi vil hellere følge den proces, der er lagt op til, og jeg tror, det er den måde, vi får de bedste resultater på.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-19:
Ja, og lige nøjagtig i forbindelse med de bemærkninger om processen og om, hvorvidt den er iværksat tidligt nok osv., vil jeg da gerne høre, hvad kommentaren så er til, at skatteministeren har bebudet, at der ligger et resultat af den her analyseproces i midten af 2017, altså om godt og vel et år.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Hvis man ser på deleøkonomiens størrelse og den omvæltning – vi vælger at kalde det deleøkonomi, vel vidende at den også har nogle slagsider, som er meget mindre positive end det at dele noget – den har medført rundtomkring i verden, hvor den har ændret strukturer på arbejdsmarkedet og erhvervslivet, så synes jeg faktisk ikke, det er en ret lang tidshorisont.
Jeg synes, det er meget rimeligt.
Men i forhold til det problem, som taxachaufførerne sidder med, går det alt, alt for langsomt.
Så af to onder vælger vi det, som vi synes peger mest fremad.
Det går for langsomt, men jeg vil ikke sige, det er skatteministerens skyld.
Jeg tror simpelt hen, vi er blevet løbet over ende af en udvikling og måske ikke har været helt klar.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Der er flere ting, jeg gerne vil kommentere.
Ordføreren sagde, at man jo kan lade være med at stemme for, men er det ikke et lidt underligt udgangspunkt at have, at man siger: I må ikke få noget at vide om processen eller komme med ændringsforslag eller noget som helst; I kan enten vælge at stemme for eller imod?
Det var det argument, der gjorde, at SF endte med at stemme for aftalen – fordi den jo allerede var indgået.
Men derfor kan man vel godt komme med en kritik af, hvordan den er indgået, samt at f.eks. dividender og udbytte beskattes med 5 pct. i forhold til den her aftale, hvor det normalt i Ghana beskattes med 8 pct., og renter med 8 pct., hvor de i Ghana beskattes med 10 pct.
Er det ikke underligt, at vi undergraver det ghanesiske skattesystem, samtidig med at vi bruger penge på faktisk at ruste deres skattesystem?
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Det er jo ikke mere end ca. en uges tid siden, at jeg også havde lejlighed til at diskutere taskforce og Uber.
I Radikale Venstre er vi åbne over for den nye teknologi.
Vi er åbne over for nye digitale forretningsmodeller, som vi finder både hos Uber, hos Airbnb og andre steder.
Jeg sagde også allerede i sidste uge, at det er en udvikling, som vi kan se nogle har tilvalgt, og den nyder blandt unge mennesker en vis popularitet.
Men vi er selvfølgelig enige med forslagsstillerne i, at det skal ske under ordnede forhold – det sagde jeg også i den foregående debat – og der skal ikke være urimelig konkurrence.
Vi er også opmærksomme på de problemer, der er med hensyn til skattebetalingen, og vi kan ikke afvise, at der i en kommende lovgivning, måske i forbindelse med taxalovgivningen, kan indbygges nogle elementer af den her indberetningspligt.
Det er i hvert fald helt sikkert, at rent teknologisk er den slags ikke svært.
Når man i forvejen har hele det digitale apparat sat op, er det måske ikke så vanskeligt at gøre rent teknologisk, men det er det måske juridisk, som skatteministeren også har antydet.
Når vi ikke støtter forslaget, er det bl.a. også, fordi vi afventer de domme, der er på området.
Vi er også tilfredse med, at SKAT har et stort analyseprojekt i gang, og det vil vi også gerne afvente.
Når man diskuterer hastigheden, og det var den sidste ordfører også inde på, er det jo sådan på det her område, at tingene går meget stærkt.
Umiddelbart vil vi ikke støtte forslaget, men vi er opmærksomme på hele den problematik, der ligger i det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Da jeg her i weekenden skulle med min kæreste til bryllup i Aarhus og vi alligevel kørte i bil, var der jo ingen grund til at have en halvtom bil hele vejen derover, så vi fik nogle unge mennesker med, som betalte et mindre bidrag.
Jeg har også tidligere haft min lejlighed udlejet, da jeg selv var på ferie, det var også et bidrag.
Det er jo gode eksempler på deleøkonomi, hvor det bliver et bidrag, det bliver ikke din indtægt, det bliver ikke en slags daglejerjob, og det er der netop god grund til, synes jeg, som Enhedslisten også fremfører, i forhold til at vi heller ikke skal misbruge ordet deleøkonomi.
Der er også områder, hvor det bliver et indtjeningsgrundlag for nogle mennesker uden et sikkerhedsnet, uden nogen af de privilegier, som fagbevægelsen har tilkæmpet sig igennem mere end 100 år.
Så lige så godt og spændende, det er med en række nye virksomheder, der dukker op inden for deleøkonomi, lige så meget må vi også insistere på, at det altså ikke er nyt og spændende at få et gråt arbejdsmarked, hvor der er nogle, der arbejder uden ordentlige arbejdsforhold, uden nogen af de rettigheder, man har tilkæmpet sig på arbejdsmarkedet.
Det er ikke nyt og progressivt, det er faktisk rigtig, rigtig gammeldags.
Der var for 100 år siden netop daglejere, som måtte komme på arbejde for at se, om der overhovedet var noget at lave.
SF støtter op om det her, samtidig med vi også anerkender, at ministeren har sat et arbejde i gang.
Det kan jo godt lyde lidt som en modsætning, men det mener jeg faktisk ikke det er, specielt i forhold til at nogle af de her virksomheder, som vi har talt med, siger – det har de i hvert fald sagt, når vi har haft samråd og høringer osv. – at det er muligt at lave den her indberetning.
Det kan de godt fra deres side, de er ikke interesserede i, at det skal blive et område, hvor den politiske fokus lige pludselige drejer sig om, at det bliver et milliardtab for statskassen.
Derfor synes jeg, at vi lige så meget, som vi skal omfavne der, hvor det reelt er deleøkonomiske virksomheder, så skal vi også have systemer i gang, hvor vi sikrer, at man selvfølgelig betaler den skat, der nu skal til.
Jeg synes, der er nogle virkelig spændende perspektiver i rigtig mange virksomheder, hvor det er reel deleøkonomi.
Og så er der altså også nogle, der prøver at hægte sig op på det her begreb, fordi det er nyt og spændende og vi er mange, der kan se perspektiver i det.
Så SF støtter op om Enhedslistens forslag, både på grund af at det arbejde, der er sat i gang, har ret lange udsigter, og også fordi vi bliver nødt til at udfordre det lidt, at fordi nogle af de her virksomheder har hjemsted et andet sted end Danmark, så skulle det være svært.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-19:
Jeg beklager, formand.
Jeg er lige trådt ind ad døren, men skal tilkendegive, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi mener, at man skal betale skat, når man har en erhvervsmæssig indtægt af den art, som der her er sigtet efter med beslutningsforslaget, men egentlig af samme årsager, som Socialdemokraterne angav ved hr. Jeppe Bruus før i hans ordførertale, mener vi også, at vi må afvente forhandlingerne og ikke kan vedtage delelementer ud fra løsrevne beslutningsforslag.
Derfor må jeg sige, at vi egentlig har sympati for sigtet med beslutningsforslaget her, men vi laver en samlet pakke af taxalovgivning, og der vil jeg selvfølgelig også opfordre til, at det kommer til at gå relativt hurtigt, da der er en meget stor frustration, som også må siges at være berettiget, i øjeblikket i branchen.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Tak, og tak for gennemgangen.
Og jeg kan sige, at inden vi fremsatte forslaget her, nød jeg at få en god sparring fra netop skatteministeren.
Og på trods af at jeg også kunne høre, at intentionerne langt hen ad vejen var de samme, valgte vi at fremsætte forslagene alligevel, eller rettere forslaget – vi har også et lidt senere – fordi der netop er en fundamental forskel i den måde, vi anser forhandlingssituationen på.
Og jeg vil gerne spørge skatteministeren, om han kan følge, at netop når det foregår i forhold til et udviklingsland, er den her forhandling anderledes, end hvis vi taler om en forhandling mellem to ligeværdige lande eller to virksomheder, hvor fortroligheden alt andet lige også vil gøre noget ved prissætningen og den sluttelige vurdering af, om aftalen har været god eller ej.
I forhold til et udviklingsland ser jeg og Alternativet i hvert fald sådan på det, at der er der allerede en udvikling i gang, enten i form af ulandsbistand eller andre måder, vi hjælper landet på – hvis ikke det specifikt er Danmark, så er der i hvert fald andre organisationer, der gør det – og derfor er det en lidt anden situation.
Altså, i forhold til den lukkethed omkring forhandlingen, som man normalvis ville synes var nødvendig, for at Danmark kunne opnå et godt resultat, altså hvor det var os, der fik det bedste resultat, kan skatteministeren følge, at det måske ikke er det samme, vi skal gøre over for et udviklingsland?
Kaare Dybvad (S), 2016-05-19:
SR-regeringen tog i sin tid mange initiativer for at styrke turismen undervejs i regeringstiden.
En af de store magneter for turister i Danmark og ikke mindst selvfølgelig turister fra Tyskland er vores kyster og den natur, der er der.
Og her er sommerhusudlejning jo meget centralt.
Forslaget her fra Dansk Folkeparti blev lanceret i medierne på store bededag i, en dag, hvor også mange danskere hygger sig i deres sommerhuse.
Det blev lanceret som et forslag, der havde en gevinst for turisme og for yderområder og for sommerhusejere, og så var det endda helt gratis, hvis det fik den samme effekt som sidste gang.
Men vi har også gjort det klart, at det var en forudsætning for vores støtte, at der rent faktisk kunne gives dokumentation for, at forslaget ville være provenuneutralt.
I den sammenhæng er det jo oplagt at påpege, at den mængde udlejning, der blev gjort hvid og dermed gav en skatteindtægt med lovændringen fra 2010, jo ikke vil blive gjort hvid en gang til.
Vi har efterfølgende stillet spørgsmål til skatteministeren om at regne på DF's forslag, og det er ikke blevet besvaret endnu.
Hvis man læser et tidligere svar fra skatteministeren, viser det sig, og nu citerer jeg: ... at det ikke er muligt særskilt at opgøre effekten ved forhøjelse af bundfradrag fra 10.000 til 20.000 kr.
Det er altså et svar tilbage fra november 2015.
Det svarer altså til en varig udgift på 35 mio. kr. Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte det her beslutningsforslag, som det ligger.
Der er ikke anvist finansiering til beslutningsforslaget, og vi betragter det derfor som en ufinansieret skattelettelse.
Det er vi så ikke med på.
Men ret skal være ret.
Det er jo ikke, fordi der p.t. fra Skatteministeriets side er et sådan helt solidt grundlag at vurdere ordningen på, og derfor er vi jo lidt i mørke i sagen.
Så vi er enige i målsætningen bag det her forslag.
Vi vil lægge op til, at man i Skatteudvalget laver en beretning, der pålægger regeringen at tilvejebringe et tilstrækkeligt beslutningsgrundlag for en eventuel forhøjelse af fradraget, herunder også en reel evaluering og vurdering af effekten af den tidligere forhøjelse af bundfradraget for indtægter ved sommerhusudlejning via bureau.
Hvis en forhøjelse med et mindre beløb derfor med rimelig sikkerhed kan antages at være provenuneutralt, er vi i Socialdemokratiet positivt stemt over for det her ønske om at styrke turismen og beskæftigelsen i den sammenhæng, men vi vil ikke tage penge fra ældre og børnehaver osv. for at lette skatten for sommerhusejere.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-19:
Vi kunne ikke være mere enige – vi vil heller ikke tage penge fra ældre og velfærd, så det skal hr. Kaare Dybvad ikke bekymre sig om.
Forslaget her går det ikke ud på at hæve bundfradraget.
Det går ud på at opfordre regeringen til at indkalde til forhandlinger om det her med at hæve bundfradraget, hvor vi så sammen i forhandlingerne selvfølgelig kan lægge os på noget.
Som jeg hører Socialdemokraterne, er det vigtigt at sikre, at det er provenuneutralt, og for Dansk Folkeparti er det faktisk lige så vigtigt, at det her ikke bliver en udgift på sigt.
Vi er helt med på, at selvfølgelig er der en udgift i starten, og den skal som minimum tjene sig selv hjem, men også helst gerne give provenu i statskassen.
Så det, jeg vil høre Socialdemokraterne om, er, om Socialdemokraterne kunne stemme for forslaget om, at vi indkalder til forhandlinger, hvor vi så i forhandlingerne tager både det med finansiering og det med at sikre, at det er provenuneutralt, og at vi så eventuelt evaluerer efter et par år.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Når jeg husker tilbage, er det meget få af dem, der er finansieret, så det mener vi ikke der er tradition for man gør på det her niveau.
Vi kan jo som oppositionsparti ikke have samme adgang til regneapparat, som en regering har.
Samtidig vil jeg sige, at det jo også er, fordi vi ønsker en politisk debat, altså en debat, der handler om, at vi ønsker en bedre natur, vi ønsker at redde vores klima, vi ønsker at adressere de store problemer, vi har i dag, og når vi finder gode løsninger på, hvordan vi kan komme længere i den retning, vil vi også indgå i nogle finanslovsforhandlinger om at finde midler til det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at Alternativet ikke sidder med en masse økonomiske rådgivere, der kan sidde og beregne det her, men det er jo netop derfor, vi som folketingsmedlemmer har mulighed for at stille udvalgsspørgsmål, og man kunne have gjort det lang tid før for at finde ud af, hvad det her koster.
Ministeren har jo selv gjort sig den ulejlighed at spørge sine embedsmænd, hvad det koster, så hvis Alternativet havde gjort sig den ulejlighed, havde man nok også fået at vide, hvad det koster.
Vi har alle muligheder, inden man fremsætter et beslutningsforslag, for at få at vide, hvad det koster, og for at komme med et finansieringsforslag.
Så kan det godt være, der ikke er flertal for finansieringen, men det er altså en uskik, at man på den måde lægger 42 punkter frem uden selv at have bare en lille idé om, hvor man skal finde pengene.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Der har jeg jo så nævnt, at vi faktisk selv har stillet spørgsmålet og fået svaret fra ministeren, som giver det her overslag på 100-300 kr. pr. hektar.
Så kan man så gætte på, hvor udbredt sådan en ordning ville blive.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-19:
Tak for det.
Det har jo været gennemgående i debatten nu her om Alternativets forslag, at der ikke er nogen som helst anvisning af finansiering.
Og det har også være ret gennemgående fra en lang række partier, at man ligesom sætter fingeren lidt på det.
Det mest markante, der sådan set er blevet sagt, er faktisk sagt af Socialdemokraternes Henrik Sass Larsen, der direkte har sagt, at det samlet set er et rent bluffnummer.
Hvad er egentlig ordførerens kommentar til, at man får sådan en betegnelse på sin politik?
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Alternativets fremgang, synes jeg, peger meget godt på, at vi ikke er et bluffnummer.
Vi er et parti, som har en plads i Danmark i dag.
Vi indgår seriøst i finanslovsforhandlinger, når vi bliver indbudt til det, og har været med i politiske aftaler, som har båret frugt.
Så jeg synes, det er en lidt useriøs måde at tilgå det på.
Det, vi kommer med her, er et beslutningsforslag som så mange andre.
Og ja, vi har fået en indikation ved at spørge ministeren om størrelsesordenen, men vi kan selvfølgelig ikke give en præcis beregning af, hvad det her forslag vil koste.
Hvis vi får en beregning af, hvad det vil koste, så vil vi i en finanslovsforhandling kunne foreslå, hvor pengene skal komme fra.
Og det kunne jo f.eks. være fra al den støtte, der gives til fossil energi.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-19:
Tak for det.
Jeg hæfter mig også ved, at hr. Henrik Sass Larsen jo er en af de, kan jeg forstå, forventeligt kommende tætte samarbejdspartnere, med baggrund i at ordførerens egen formand klart og utvetydigt slog fast her forleden, at Alternativet er et klart venstreorienteret parti, at det er der ikke nogen som helst tvivl om.
Når det kommer til sådan den helt præcise afgørelse til sidst om, hvor man hører hjemme, så er det klart, at man hører hjemme i den venstreorienterede blok, på den røde side. Hvordan har ordføreren det så med at få sådan en betegnelse fra det formentlig ledende parti, hvis det skulle komme så vidt?
Det må da være lidt underligt.
Hvordan har ordføreren det med det?
Det må vi lidt tættere på.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Det er det, der er vores hovedformål.
Jeg ved ikke, hvor man skal placere os på skalaen, men det er det, som vi kæmper for.
Det er vigtigt for os at holde fast i det, og det forventer vores vælgere at vi gør.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-19:
Tak for det, formand.
Og tak til Liberal Alliance for at have fremsat beslutningsforslaget.
Naturstyrelsen ejer seks større campingpladser, som alle ligger integreret i Naturstyrelsens øvrige arealer.
Alle seks pladser ligger i fredskov, og fire af pladserne ligger helt eller delvis inden for strandbeskyttelseslinjen.
Både i fredskov og på arealer inden for strandbeskyttelseslinjen er der forbud mod udstykning, og efter gældende praksis gives der normalt ikke dispensation til sådanne udstykninger.
De seks største campingpladser hidrører fra det tidligere Klitvæsenet og blev anlagt for bl.a. at kunne anvise egnede steder til campingformål på stærkt turist- og friluftsmæssigt benyttede arealer nær de bedste badestrande.
Campingpladserne indgår alle som en integreret del af et større rekreativt skov- og naturområde under Naturstyrelsen, hvor der samtidig er behov for at kunne opretholde den frie offentlige adgang til arealerne.
Naturstyrelsens arealforvaltninger er fokuseret på at sikre friluftsmuligheder for danskerne og naturbeskyttelse af vores arealer.
Til det formål forudsætter finansloven en væsentlig medfinansiering i form af indtægter fra arealdriften.
Indtjening ved et eventuelt salg af arealer m.v. skal derfor holdes op imod et varigt tab af indtægter, som vil komme til at mangle i forhold til finansiering af nogle af de øvrige af Naturstyrelsens aktiviteter på natur- og friluftsområdet.
Regeringen kan ikke støtte det foreliggende forslag om at sælge campingpladserne.
Regeringen er dog enig i, at det er relevant løbende at se på ejendoms- og arealporteføljen i Naturstyrelsen med henblik på at vurdere, om den understøtter opgavevaretagelsen i forhold til styrelsens kerneopgaver vedrørende naturbeskyttelse, biodiversitet og friluftsliv.
Naturstyrelsen har således gennem de seneste godt 10 år afhændet en række arealer og ejendomme, hvortil der i mindre omfang er knyttet natur-, miljø- og velfærdsinteresser, herunder bygninger, som er overflødiggjort i forbindelse med driften af styrelsens arealer, samt landbrugsjord.
Carsten Bach (LA), 2016-05-19:
Tak, og tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg skal blot lige høre ministeren, om der aldrig har været givet dispensation fra reglerne om fredskov og strandbeskyttelseslinje.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-19:
Det er muligt, at der har det.
Det tør jeg desværre ikke svare på på stående fod, men det svar vil vi naturligvis gerne sende over til hr. Carsten Bach.
Carsten Bach (LA), 2016-05-19:
Forestiller ministeren sig, at det ville være fuldstændig umuligt at få dispensation fra reglerne om fredskov og strandbeskyttelseslinje?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-19:
Tak for spørgsmålet.
Som det er mig oplyst, giver gældende lovgivning ikke mulighed for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Tak for det.
Jeg vil bare i forlængelse af den foregående spørgers spørgsmål spørge Alternativets ordfører, om ikke man selv synes, det er en smule useriøst at komme til Folketinget med en masse forslag, og når man så bliver spurgt, hvad finansieringen er, henviser man bare til en finanslov, så vi andre bare må finde pengene.
Hvad angår bare det ene forslag på 100 mio. kr., bliver det en anelse useriøst, hvis man ikke engang selv har bare en lille smule idé om det.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Vi har ikke lavet den øvelse, og vi har også indtryk af, at det er helt normalt, at man som oppositionsparti ikke har mulighed for at lave en så detaljeret beregning, som der skal til, men gerne kommer med udspil som det, vi har gjort med naturpakken.
Den er baseret på, at vi synes, at vi skal have en bedre natur end den, vi har i dag, at vi skal stoppe tilbagegangen i biodiversiteten, og at der er andre bundne opgaver.
Og så skal der jo findes midler til det, og de 42 forslag vil sikkert have en meget forskellig pris, som også vil være afhængig af, hvordan man regner på det.
Nogle af dem vil sikkert gå i plus.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Jeg vil indledningsvis undlade at komme med lyrik om biodiversitet.
Enhver ved, at vi også vil kæmpe for en stor grad af biodiversitet, men aftenen er så fremskreden, at jeg hverken vil omtale lærker eller viber her i aften.
Jeg vil kun sige, at vi er imod forslaget, og det er især, fordi vi mener at den model, der kommer frem, nemlig skattefradrag, ikke er den rigtige model til at fremme biodiversitet og motivere landmændene til i højere grad at gå ind i naturbeskyttelse.
Uden ellers at skulle fremlægge et alternativt forslag kan jeg sige, at vi i langt højere grad ser en modulation af landbrugsstøtten som en mulighed for at fremme naturpleje og biodiversitet i det danske land.
Så vi må afvise det, til trods for at vi selvfølgelig anerkender, at der er meget gode naturmæssige intentioner bag forslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Tak for det.
Vi får en vurdering fra ministeriet, der viser, at vi taler om en pris på 100-300 kr. pr. hektar, som skulle kunne give denne effekt i en eller anden grad for et eller andet antal hektar på landsplan.
Er det ikke en ret god pris?
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Det er selve teknikken, altså, det rent skattemæssige fradrag, som vi mener er et dårligt redskab at bruge i den her sammenhæng.
Og jeg bliver da bekræftet i, hvis den beregning, som ministeren kommer med – og jeg har ingen grund til at betvivle den – med et provenutab på 100 mio. kr. er korrekt, at det ikke er den rigtige model at bruge.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Jeg vil selv gætte på, at vi starter med nogle få procenter og over en årrække kan få flere og flere, men langtfra alle sammen.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Det er heller ikke provenutabet i sig selv, vi er bekymrede for; det er selve det redskab, der ligger i at give et beskatningsfradrag.
Det mener vi ikke er det rigtige redskab.
Vi ser langt større mulighed for gennem modulation af landbrugsstøtten at skabe denne fremme af biodiversitet og naturpleje.