Karen J. Klint (S), 2008-10-21:
Dagens lovforslag er en opfølgning på udvalgsarbejdet, der endte med en tyk betænkning om den lokale økonomi i folkekirken.
Det er en læseværdig betænkning, men også en betænkning, der kunne være brugt til at gøre debatten om folkekirkens forhold mere bred, at inddrage flere i debatten.
Jeg ved godt, der har været en del møder, men det er, som om vi i hvert fald ikke her har haft en samlet politisk debat - og før der lovgives.
Bemærkningerne til lovforslaget vil jeg også gerne rose.
De er meget interessante og gode i forklaringerne og også i den måde, de er opstillet på.
Nu lovgiver vi en gang mere sådan lidt pø om pø, uden at der er fuldstændig garanti for, at ny og gammel lovgivning hænger sammen eller samlet giver de bedste vilkår for en moderne folkekirke, der både er stærk i sin kerneopgave, forkyndelsen, og i de andre opgaver, der løses af kirken, menighedsrådet og andre instanser i det kirkelige landskab.
Lovforslaget vedrører over ti forhold, hvorfor jeg selvfølgelig ikke skal kommentere dem alle, men jeg vil slå fast, at Socialdemokraterne gerne deltager i en konstruktiv debat til gavn for folkekirken.
Vi har nogle spørgsmål til dagens lovforslag, som vi vil rejse under udvalgsarbejdet, og måske også et ændringsforslag eller to.
I den skriftlige fremsættelse skriver ministeren, at de nuværende regler er utidssvarende, og at mobiliteten i samfundet fordrer forandringer.
Det var den forrige ordfører også inde på.
Begge forhold er Socialdemokraterne meget enige i, og så kan vi selvfølgelig drøfte, om de udfordringer løses alene ved lovforslaget, eller om der skal mere til.
Lovforslaget er lidt inde og røre snippen omkring sognebåndsløsninger, og der kunne vi sådan set godt tænke os, at vi tog et lille skridt mere, for vi synes egentlig, det er uholdbart, at der er forskel på, om man kan løse sognebånd til en præst, alt efter hvordan præstens ansættelsesvilkår er.
Det kan godt være, at der skal være noget om timetal, men om man er overenskomstansat eller tjenestemand, vil vi gerne have en drøftelse af.
Vi stiller udvalgsspørgsmål om det, og det kan også være, at vi måske kunne se på et ændringsforslag til det.
I opremsningen i § 14 er der nogle vilkår for ret til kirkelig betjening, hvis man bor uden for sognet.
I flere af høringssvarene har man efterlyst en ligestilling mellem de forskellige samlivsformer.
Det er en ligestilling, vi også synes kunne komme med ind i stedet for, at nogle skal læse om deres rettigheder i paragraffen, og andre skal læse om deres rettigheder omme på side 8 i bemærkningerne.
Der kunne det være smart at have rettighederne mere samlet og så måske med nogle neutrale begreber.
Desuden synes vi også, at folk, som lever ugift sammen igennem et langt liv, jo kan have samme tilknytning til et sogn, men de er sådan set ikke med.
Så vi synes, der er lidt rod omkring det.
Vi vil også gerne være med til at tale om en modernisering af den kirkelige betjening, og her nævnes der i lovforslaget noget om præstens vilkår, men hvor skal vi så tage hånd om de andre ansattes vilkår?
De har vel også en selvstændig ret, der kan påvirkes, hvis præsten får mere kompetence til at tage nogle opgaver ind, for som jeg læser forslaget, er der nogle steder, hvor det er præsten alene, der kan sige ja, men skal man have afslag, er det menighedsrådet, der skal give det.
Så der vil vi også gerne have drøftet, om der er rene linjer nok dér, for der står jo, at hensigten er at forenkle, men det er ikke alle steder, jeg umiddelbart oplever det som en forenkling.
F.eks. står der også, at provstiudvalget skal styrkes.
Det er der måske også meget fornuft i, men det kan jo sådan set kun sket på bekostning af menighedsrådets nuværende kompetencer.
Det er så især på gravstedsområdet.
Der står også, at menighedsrådet skal være mere selvstyrende også vedrørende økonomien, men der er lagt op til, at andre jo også bestemmer de økonomiske rammer, så hvor er selvstyret henne?
Det med et lån på 5-procents-midlerne synes vi faktisk er meget fornuftigt.
Der er flere steder, der er ny hjemmel til ministeren.
Jeg synes faktisk, det er fint, som det står her, men skal vi så ikke konsekvensrette i den lov, vi lige lavede før sommerferien, om de neutrale begravelsespladser, for der står der jo i lov nr. L 502, at er der en kommunal begravelsesplads, har man ikke ret til at komme på kirkegården.
Så vi mangler i hvert fald en harmonisering dér.
Jeg synes også, det kan være lidt uoverskueligt med forskellige ibrugtagningsdatoer, men det kan vi nok ikke komme uden om.
Så har jeg nogle andre bemærkninger, men jeg kan se, at min tid er ebbet ud, og jeg kunne også se, at der var nogle, der markerede, næsten inden jeg fik sagt noget.