runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Damborg (SF), 2012-03-30:
Må jeg gerne lige hjælpe hr. Henrik Høegh lidt med historien?
Det er jo rigtigt, at SF også var rigtig bekymret for de yngre jordbrugere, da vi afskaffede den tidligere yngre jordbrugere-ordning.
Det startede jeg min tale med at sige.
SF undlod at stemme til netop det lovforslag, men hvorfor gjorde vi det?
Det sagde jeg også i min ordførertale, vil jeg sige til hr. Henrik Høegh: Det gjorde vi, fordi vi ønskede en landbrugskommission nedsat, som kunne kigge på langsigtede løsninger for landbruget.
Der gør vi jo, hvad vi siger.
Vi siger det ikke kun, vi gør det også.
Vi har faktisk nedsat en bred kommission.
Regeringen har været enig om, at det var vigtigt at se på det her område bredt set.
Det har vi gjort, og det står vi gerne ved, og vi glæder og rigtig meget til foråret 2013, hvor kommissionen kommer med sine anbefalinger.
For så vidt angår Vækstkaution, er det rigtigt, at den også handler om nogle af de ting, hr. Henrik Høegh nævnte, men den handler også om at sikre landbrugene.
Der er nogle af de her landbrug, som er frygtelig meget i knibe, og det kan også godt være, at nogle af landmændene har været nødt til at købe, mens priserne var skyhøje, og da gjorde en tidligere regering ikke meget for at hjælpe landbruget med at holde priserne i ro.
Det havde været en stor hjælp for landbruget i dag.
Hvis han ikke skulle være helt klar over det, vil jeg sige, at jeg ikke repræsenterer hele den røde blok, men SF.
Jeg vil sige, at det, når vi siger, at man skal se bredere på det med en ny finansiering og måske også på det med generationsskifter i landbruget, så er, fordi der dér kan være nogle muligheder, som der ikke lige var nogen – heller ikke hr. Jørn Dohrmann og jeg – der havde forestillet sig kunne være det, der var løsningen på det.
Der kunne være nogle, der gik sammen, det kunne være i nogle anpartsselskaber, eller det kunne være i andre selskabskonstruktioner, hvor man kunne være med til at sprede risikoen, så det ikke er sådan, at en ung landmand skal stå og tage en stor og alvorlig beslutning om at gældsætte sig rigtig, rigtig meget.
Så der er nogle muligheder, som jeg synes vi ikke skal afskære os fra at have med.
Det kan godt være, at hr. Jørn Dohrmann i Folketinget vil lave love, der gælder for 44 mennesker.
Jeg synes faktisk, at vores opgave herinde er lidt bredere, end at vi bare skal lovgive for så snæver en gruppe.
Og det er jo ikke, fordi vi ikke gør noget.
Vi har igennem bankpakke V sørget at øge vækstkautionen med 500 mio. kr., og vi har oven i købet øget landbrugets lånegarantier fra 10 mio. til 25 mio. kr.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke gør noget.
Vi gør faktisk noget, men i forhold til spørgsmålet om en langsigtet planlægning af finansieringen af nye landbrug synes vi, det er en opgave, der skal undersøges grundigt.
I de forrige regeringsperioder har vi gentagne gange sagt, at Danmark havde brug for en jordbrugskommission.
Da var der nogen, der ikke syntes, at det var en god idé; det var slet ikke nødvendigt.
Men SF har sagt det længe, og vi siger det igen.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Jamen indtil nu har vi jo ikke hørt om et eneste nyt forslag.
Til det, som ordføreren siger med, at der er flere, der kan gå sammen om at købe et landbrug og investere i det og sparre, vil jeg sige, at det er noget, man allerede kan i dag.
Hvad er det, man gerne vil have undersøgt her?
Og hvorfor er det, man vil vente til 2013 og man så bare tror på, at der ikke kommer nogen nye spørgsmål op, der skal undersøges?
Der er fint nok, at man vil undersøge tingene, men hvorfor skal vi ikke løse de problemer, der er der i dag?
Vi ved, at man i landbruget gerne vil have de her generationsskifter, og der er der så 44 personer – og der kan vi diskutere det med tallet – der har søgt om at få den her ordning.
Men hvorfor løser vi ikke problemet og siger, at de her folk, de 44, hvis vi skal tage det tal, nu kan få muligheden for det?
Vi kan gøre det, at vi kan skabe noget for de nystartede.
Vi kan også gøre det, at vi giver nogle muligheder for dem, der er i gang, altså med vækstpakken – det kan også bruges – i stedet for at man kun begrænser mulighederne og afvikler arbejdspladserne.
For det er faktisk det, man er i gang med.
Det, der foregår lige nu, er, at der sker en afskaffelse af arbejdspladser, og det er da noget, som man i den røde blok også må kunne indse.
Ida Damborg (SF), 2012-03-30:
Jeg synes, hr. Jørn Dohrmanns syn på landbruget er sådan meget ensporet, for der kunne sagtens være mange andre spændende måder at finansiere nye landbrug på.
Der er også yngre landbrugere, der måske siger: Jeg synes, det her er en stor beslutning; jeg kunne godt tænke mig, at vi var flere om at drive en eller to gårde; jeg kunne godt tænke mig, at vi var flere, der kunne sparre om, hvordan vi skal udvikle det her landbrug.
Det synes jeg er noget vi skal kigge på.
Der kunne være nogle nye måder at finansiere landbruget på, og det er en mulighed jeg ikke vil afskære mig fra at se på.
Jeg synes bare, det er rigtig vigtigt, at vi ser bredt på landbruget.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Tak, hr. formand.
Det er lidt underligt, at vi sidder her og skal høre under debatten, at de tidligere samarbejdspartier skændes om, at det, man har gjort igennem de 7-8 år, hvor østpolitikken egentlig blev ført af VK-regeringen sammen med S, SF og R, ikke er godt nok; men lad nu det ligge, for det er deres problem.
Det, jeg vil spørge om, handler om kontrollen.
Hvis der er så meget kontrol med østeuropæisk arbejdskraft
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Inger Støjberg mener med det, hun siger, om at overholde overenskomsterne, for så vidt jeg husker, er det egentlig bare mindstelønnen, der skal overholdes, for at overenskomsten er overholdt.
Men hvordan kan det lade sig gøre, at vikarbureauer med den opbakning, der har været fra S, SF og Radikales side igennem de sidste snart 10 år vedrørende østudvidelsen, kan udbyde arbejdskraft til langt under 100 kr.?
Inger Støjberg (V), 2012-04-10:
Hr. Bent Bøgsted nævner, at RUT-registeret fungerer for tjenesteydere, men det er jo altså også sådan, at den danske model jo rent faktisk betyder, at man har en vis kontrol med, hvad der foregår på det danske arbejdsmarked.
Det betyder så, at fagbevægelsen jo også skal være en del af det, og mig bekendt er det også noget af det, som fagbevægelsen koncentrerer sig meget om at sætte stort ind over.
Men jeg vil gerne fastholde det, jeg mener, nemlig at det er til stor fordel for det danske arbejdsmarked, at der er fri bevægelighed, og at man som europæer kan rejse mere eller mindre frit rundt og tage arbejde i de forskellige lande; det er altså også en meget stor fordel for danskere at kunne rejse til andre europæiske lande og tage arbejde der.
Så det er grundlaget for, at vi bakker meget op om de EU-regler, der er på det her felt.
Der er jo ingen tvivl om, at det her er et område, som man stadig væk skal have fokus på, og det var faktisk også derfor, at vi jo indgik en aftale med S, SF og Det Radikale Venstre om at styrke samarbejdet imellem SKAT og Arbejdstilsynet, og det, at man faktisk styrkede det samarbejde og overhovedet fik de to myndigheder til at arbejde sammen, betød faktisk, at man fik has på en del af den snyd, som der var på det her område.
Derfor er jeg rigtig glad for, at hr. Finn Sørensen i dag jo også sagde, at bl.a. RUT-registeret er noget af det, som virkelig er kommet til at fungere rigtig godt under den borgerlige regering; det er jo ikke umiddelbart en ros, jeg havde forventet at høre fra en mand fra Enhedslisten, men sådan kan man nogle gange blive meget positivt overrasket.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Det er ikke så lang tid siden, ændringerne blev gennemført, og da var det ikke lige oplagt, at de skulle virke.
Der er en anden ting, jeg godt lige vil spørge om.
Fru Inger Støjberg har jo et stort kendskab til det, der er blevet lavet igennem de sidste mange år, når vi snakker illegal arbejdskraft.
Østeuropæisk arbejdskraft har ret til at rejse til Danmark og søge arbejde, de kan rejse rundt i 3 måneder uden nogen som helst kontrol, bare de er selvforsørgende, og hvis de finder et arbejde hos en eller anden arbejdsgiver, skal de ikke registreres i RUT-registeret, for de er ikke tjenesteudbydere, men almindelig arbejdskraft, og det vil sige, at de kan gå ind og tage et arbejde, som der ikke er nogen rigtig kontrol med.
Hvad har den tidligere regering og partierne bag østudvidelsen egentlig tænkt sig at gøre for at samle op på det, så man ikke kan få en arbejdskraft, der underbyder kollegaerne her i Danmark ved at rejse rundt og søge arbejde og så sige: Jamen jeg vil godt gå for 70 kr. i timen, fordi det er sådan ca. 60 kr. mere, end jeg får nede i Polen?
Den arbejdskraft skal også kontrolleres, men det bliver ikke via RUT-registeret, så derfor skal man tage det RUT-register med et gran salt, når man ser på, hvordan det fungerer.
Men er det ikke korrekt, at der ikke er nogen rigtig kontrol med den slags arbejdskraft?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-10:
Det var søreme hurtigt, man lige ændrede holdning oppe på talerstolen, men o.k. Det lyder, som om ordføreren siger, at det, man har gjort i VK-regeringen, har virket rigtigt, og at man er rigtig, rigtig godt tilfreds med det.
Men så lad os nuancere det lidt, som hr. Martin Henriksen ønskede.
Så kunne jeg da godt tænke mig at spørge: Når fru Inger Støjberg siger, at det, den socialdemokratiske regering har gjort, ikke er godt nok, hvad skal der så mere til?
Hvad har Venstre tænkt sig?
Jeg har jo ikke hørt Venstre komme med ret mange bud her i første halvår.
De hænger vist stadig væk i hængekøjen.
Men hvad har de tænkt sig på det her område?
Det synes jeg da kunne være interessant at få at vide.
Ud over at man sådan set siger, at det, vi gør, ikke er godt nok, hvad vil man så?
Kom med et bud, lad os høre det.
Jeg tror, at alle herinde er interesseret i at høre, hvad Venstre vil.
Inger Støjberg (V), 2012-04-10:
Jeg ved jo ikke, om hr. Leif Lahn Jensen kan sin Erasmus Montanus, men det var jo sådan lidt en Erasmus Montanus-måde at stille tingene op på.
Først vil jeg gerne sige, at det er fuldstændig korrekt, at jeg har rost Socialdemokratiet i dag.
Det står jeg gerne ved.
Nu findes det også på skrift, så nu kan jeg heller ikke løbe fra det længere.
Men jeg står gerne ved det, for jeg mener rent faktisk, at vi i sin tid havde et godt samarbejde om østaftalen.
Ja, den nye regering har taget nogle yderligere tiltag.
Jeg mener, at den aftale, som vi indgik sammen med Socialdemokratiet, sammen med Det Radikale Venstre og sammen med Socialistisk Folkeparti, var en god aftale.
Jeg mener, at det var en konsekvent indsats imod social dumping, og det er en aftale, som jeg fuldt ud står ved.
Jeg står fuldt ud ved det samarbejde, som vi havde på daværende tidspunkt, og begræder bare, at den nye regering ikke har samme tilgang til at samarbejde her i Folketinget.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Tak for det.
Det kunne jeg da sådan set godt tænke mig at se en lille smule dokumentation for, for jeg tror i hvert fald ikke, at sådan nogle som transportvirksomhederne er helt enige med fru Inger Støjberg
– jo, nogle af dem er sikkert, nemlig de transportvirksomheder og speditører, som er udflaget og har lavet skuffeselskaber i bl.a. Rumænien og andre dele af Østeuropa, og som dermed kan ansætte personale til langt, langt lavere lønninger end danske chauffører, og som så kan køre transporter i Danmark, bl.a. med velsignelse fra den tidligere regering med den her lidt løse fortolkning af EU's cabotageregler, som man har haft, regler, som bliver omgået i stor stil.
Jeg vil godt spørge fru Inger Støjberg: Er man indstillet på at lave en yderligere kontrol af de her virksomheder?
Faktum er jo, at der er over 4.000 lastbiler inden for de sidste par år, der er blevet udflaget fra Danmark på grund af de lave lønninger i Østeuropa.
Inger Støjberg (V), 2012-04-10:
Jamen dog, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Man kan jo næsten spørge sig selv, om hr. Leif Lahn Jensen overhovedet har været til stede.
Jeg kan godt se, at hr. Leif Lahn Jensen har været fysisk til stede under debatten, men om hr. Leif Lahn Jensen også mentalt har været til stede, kan man da godt have sine tvivl om.
For sagen er jo den, at vi fuldstændig står bag den aftale, som vi indgik med bl.a. Socialdemokratiet, da vi var i regering.
Det mener vi faktisk fra Venstres side var en konsekvent måde at imødegå den sociale dumping på, som der ellers var risiko for kunne finde sted i Danmark.
Når vi nu mener, at det var nok, og at det var det, der skulle til, så er det jo ret logisk, at vi ikke går ind og laver nye aftaler med regeringen på det her område.
Så hr. Leif Lahn Jensen må nok prøve at pakke den der lidt løse retorik væk, som jeg godt nok har lagt mærke til har bredt sig hos Socialdemokratiet.
Det er sådan en retorik om, at hvis ikke man er enig med den socialistiske regering, ligger man i hængekøjen.
Sådan er det altså bare ingenlunde, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Nogle gange er man enig, nogle gange er man uenig, men når man er uenig, er det faktisk ikke det samme, som at man ligger i hængekøjen.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-10:
Det her er en rigtig stor dag.
Jeg har hørt fru Inger Støjberg stå og rose en socialdemokratisk minister.
Jeg hørte også fru Inger Støjberg sige, at den tidligere VK-regering satte konsekvent ind over for social dumping, og så sagde ordføreren også, at den socialdemokratiske regering er gået endnu videre.
Vil det sige, at jeg hører fru Inger Støjberg sige, at denne regering har gjort mere i forhold til social dumping, end VK-regeringen har?
Inger Støjberg (V), 2012-04-10:
Jeg synes altid, det er rart at blive belært af en socialist om, hvad andre mennesker måtte mene om mit parti, så tak for den belæring og forelæsning her i aften.
Når vi ikke stemte for, var det jo som sagt, fordi vi var fuldt tilfredse med den aftale, som vi tidligere havde indgået – som den daværende regering indgik – med bl.a. Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Derfor, kan jeg svare til hr. Eigil Andersen.
Så enkelt kan det siges.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
For SF's vedkommende var det jo en meget, meget lang march med diverse krav for at få det her til at fungere bedre, og det var jo kun enkelte af de krav, som blev opfyldt under den tidligere regering.
Man stemte imod at bevilge de 65 mio. kr., som blev bevilget til en skrappere kontrol.
Jeg tror også, der er mange arbejdsgivere, som er dybt skuffede over Venstre, og mange håndværksmestre, som jo har udtalt, at de ønskede, at der skulle være en mere effektiv kontrol.
Der er mange vognmænd, som også har ønsket en stærkere kontrol.
Så mit spørgsmål er til gentagelse, for jeg har ikke fået svar på det: Hvorfor i alverden har Venstre stemt imod, at der skulle være en mere effektiv kontrol, når både arbejdsgivere og lønmodtagere ønsker en stærkere kontrol og Venstre oven i købet siger, at man ønsker noget effektivt mod social dumping?
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Jo, men det giver sådan set god mening med udenlandsk arbejdskraft, når det er, at vi mangler arbejdskraft.
Så giver det god mening, at der er nogle ordninger, som de kan komme ind på, det gælder også den højtuddannede arbejdskraft.
Men når det er sådan, at vi ikke akut står og mangler arbejdskraft, så giver det ikke meget mening, at man f.eks. bliver ved med at importere i tusindvis af østeuropæere; det gør det jo ikke.
Det er jo ikke så længe siden, vi herhjemme havde en diskussion om, at der var højtuddannede danskere, som måtte tage arbejde i Netto, hvis de ikke kunne finde et andet arbejde, og det kan være et synspunkt, der er meget rigtigt at have.
Men samtidig med at vi diskuterer, hvordan det kan være, at der er højtuddannede danskere, som står med en frisk lang videregående uddannelse, og som ikke kan få et arbejde, så er det eksempelvis sådan, at vi stadig væk bliver ved med at importere højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Så jeg forstår grundlæggende ikke det synspunkt, det må jeg ærligt indrømme.
Så siger Arbejderbevægelsens Erhvervsråd jo også – og man kan sige meget skidt om dem, men jeg synes nu, de en gang imellem også har noget, der er relevant at hive frem – at de midlertidige arbejdere, der kommer fra Østeuropa, hælder langt mindre i statskassen, end de danske statsborgere gør.
Det fremgår bl.a. af Avisen.dk og TV 2 Finans, at en almindelig dansk håndværker bidrager til statskassen med tre gange så meget som sin midlertidige østeuropæiske kollega.
Det synes jeg også er relevant at tage med ind i debatten.
Så i nogle tilfælde er det noget, der bidrager økonomisk, og i andre tilfælde har det nogle negative økonomiske konsekvenser.
Inger Støjberg (V), 2012-04-10:
Lad mig sige det sådan lidt ligeud: Jeg tror aldrig nogen sinde, jeg har oplevet, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har været med til at nuancere nogen som helst form for debat, og det mener jeg sådan set heller ikke de er med til at gøre i denne henseende.
Men jeg vil egentlig godt fæstne mig ved noget af det, som beskæftigelsesministeren sagde, for beskæftigelsesministeren sagde faktisk ganske rigtigt og korrekt i sin tale lige før – og der skal jo ellers ret meget til, før jeg står og roser en socialdemokrat på den her måde – at det er noget, der går begge veje.
Der er jo også masser af danskere, der i denne tid rejser ud og finder arbejde i andre lande, og det skal vi – synes jeg – også have med i hele billedet.
Så det er noget, der går begge veje, og jeg mener bestemt, at det, at der er fri bevægelighed, er noget, der styrker ikke kun det danske arbejdsmarked, men også det europæiske arbejdsmarked, både i opgangstider og i krisetider.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg skal prøve at finde ud af, om ordføreren mener, der er et problem, og hvis der er det, hvad man så reelt har gjort ved det.
Det blev læst op, at ordføreren mener, at den tidligere regering konsekvent har sat ind over for social dumping,
og der vil jeg gerne spørge, hvad det helt konkret er for nogle tiltag, man har gjort, og, hvis vi kan få dem oplyst, om ordføreren så er enig i, at man har gjort nok, siden vi konstaterer de problemer, som vi gør i dag – hvis ordføreren er enig i, at der er et problem.
Det er så det næste spørgsmål, for ordføreren giver også udtryk for, at det kun er et lille mindretal, der misbruger reglerne, og så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at det er et lille problem, når politiet i den seneste udmelding fra dem, altså fra politiet, mener, at der er et sted mellem 20.000 og 50.000 illegale udlændinge her i landet.
Er det så bare et lille problem?
Så der er to spørgsmål: Hvad har man reelt gjort, altså hvad var det, der var så konsekvent, og er der i virkeligheden noget problem?
Inger Støjberg (V), 2012-04-10:
Det overrasker mig da egentlig en lillebitte smule, at Enhedslistens ordfører på den måde har været fuldstændig meldt ud af samfundet, for det er tilsyneladende det, der er sket.
For østforligskredsen med Socialdemokratiet har jo konsekvent faktisk strammet op på reglerne her.
Det handler jo bl.a. om RUT-registeret, det handler om styrkelsen af Arbejdstilsynet, det handler i det hele taget om at styrke og bakke op om den danske model, hvor ét er lov, mens noget andet er overenskomster, herunder at arbejdsmarkedets parter har sine kampredskaber.
Det må jeg godt nok sige kommer fuldstændig bag på mig, altså at Enhedslisten sådan en tirsdag aften her i Folketinget læner sig fuldstændig tilbage i stolen og siger: Jo, jo, det kan godt være, vi har haft en dansk model i over 100 år, men det må vi da lige lade Venstre om at forsvare.
Det er åbenbart ikke noget, der ligger Enhedslisten på sinde længere.
Men tænk, at Enhedslisten også fuldstændig og konsekvent har ignoreret, hvad der er sket på det her område i 10 år med hjælp fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, det er jo partier, man samarbejder med her i Folketinget nu!
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Ja, og de samme partier deler åbenbart vores opfattelse af, at den tidligere regering ikke har gjort det særlig godt, siden vi har kunnet blive enige med de nuværende regeringspartier om en forstærket indsats på det her område.
Det er jo det, der har været nødvendigt, og der synes jeg bare ikke jeg fik noget svar på, hvad det var for en konsekvent indsats, den tidligere regering har gjort på det her område.
Jeg fik heller ikke svar på noget andet.
Ja, der blev nævnt RUT-registeret, men det er vist en offentlig hemmelighed, at det ikke fungerede særlig godt før til allersidst måske under den tidligere regering, så jeg efterlyser stadig et konsekvent svar på det.
Så har jeg lige et spørgsmål om det med fagbevægelsens redskaber.
Synes ordføreren, at det har været en god udvikling, og hvad vil ordføreren i givet fald gøre ved det, hvis man synes, det er utilfredsstillende?
Inger Støjberg (V), 2012-04-10:
Lad mig da først og fremmest takke for, at hr. Finn Sørensen nu trækker i land, som hr. Finn Sørensen gør, for nu kommer indrømmelsen så: Jo, RUT-registeret kom rent faktisk til at fungere.
Det er da noget af en indrømmelse, for lige før anede hr. Finn Sørensen ikke engang, at RUT-registeret eksisterede.
Jo, det var faktisk en konsekvent handling, og det var en konsekvent handling i samarbejde med Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti.
Så enten er der kommet en åbenbaring til hr. Finn Sørensen nu her i løbet af den her tirsdag aften, eller også har hr. Finn Sørensen bare forsøgt at tegne et forkert billede af situationen. Med hensyn til de andre ting, der er blevet gjort, vil jeg sige, at det jo bl.a. er en styrkelse af Arbejdstilsynet, det er en styrkelse af samarbejdet også mellem Arbejdstilsynet og SKAT, og det er jo noget af det, som vi rent faktisk har kunnet se virke, og jeg kan jo også se nu, at det er en vej, som man spadserer videre ud ad i den nye regering, i og med at beskæftigelsesministeren for ikke mange minutter siden stod her på talerstolen og proklamerede, hvor godt tingene nu fungerede, og at man nu var i et samarbejde, og at beskæftigelsesministeren og skatteministeren oven i købet havde været med, første gang man var ude på tilsyn.
Så det her er jo ikke noget nyt, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen.
Man har sådan set
Så jeg synes måske nok, at hr. Finn Sørensen skulle se at komme i lidt bedre humør.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Virkeligheden er jo, og det ved tusinder af bygningsarbejdere, at deres job er truet på grund af underbetaling og udenlandske firmaer, som ikke betaler moms og skat, og som overtræder en stribe andre regler.
Derfor er det en stor overraskelse for mig, at ordføreren, som er tidligere beskæftigelsesminister, bruger udtrykket, at den tidligere regering satte konsekvent ind over for social dumping.
Det vil jeg så føre videre ved at sige, at jeg går ud fra, at det stadig væk Venstres opfattelse, at man fører en konsekvent politik mod social dumping, men da vi her i Folketinget for kort tid siden skulle stemme om at bevilge 65 mio. kr. ekstra til en mere effektiv kontrolindsats mod social dumping – penge til Arbejdstilsynet, til SKAT og til politiet – stemte Venstre imod.
Jeg vil gerne spørge, hvorfor i alverden Venstre stemmer imod, når man påstår, man fører en konsekvent politik imod social dumping.