runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2007-03-22:
Jeg synes næsten, jeg kunne drage den konklusion af det – men ellers må fru Line Barfod korrigere mig – at fru Line Barfod sagde, at det er bedre, at røverierne foregår i bankerne, for så ved vi, hvor de foregår.
Jeg synes da, der er ræson i det, hr. Tom Behnke siger, nemlig at kan vi få stoppet dem alle sammen, så bliver der vel færre røverier i det hele taget.
Er vi ikke enige om, at der heldigvis er sket mange færre bankrøverier i de sidste 3-4 år og det vel også skyldes, at bankerne indvendig bruger meget mere kamera, end de har brugt før?
Så lad os få stoppet uvæsenet med alle røverier, uanset om det er hos bagerjomfruen eller det er i banken.
De må vel være ligestillede, for det gør lige ondt for den ansatte, hvad enten vedkommende sidder det ene eller det andet sted.
Er det ikke den vej, vi skal gå, så længe vi ikke krænker privatlivets fred, og jeg mener kun, at vi krænker bankrøverens privatliv ved at optage ham og se på lige netop ham?
Det er svært at forstå argumentet imod, hvis man skal være saglig.
Karen Hækkerup (S), 2007-03-22:
Jeg har jo allerede på Socialdemokraternes vegne meddelt, at vi støtter forslaget.
Men jeg sagde også: Vi har nogle konstruktive forslag til forbedringer, som vi håber meget på at kunne vinde gehør for.
Nu hører vi så en total afvisning fra De Konservatives side til den her autorisationsordning, som Socialdemokraterne foreslår, og man får næsten det indtryk, at det er, fordi det er Socialdemokraterne, der har fået endnu en god idé, at regeringen bare vælger at vende det blinde øje til og sige: Vi vil ikke se det, vi vil ikke høre det, vi vil ikke være med.
Kan den konservative ordfører ikke se, at det da ville være usandsynlig ærgerligt, at man, hvis der skete en kriminel handling, så ikke kunne opklare den, fordi de her kameraer ikke var opsat korrekt, og ville det så ikke være ekstra ærgerligt, at det lige præcis ikke blev optaget korrekt, fordi De Konservative ikke ville være med til netop at lave sådan en autorisationsordning?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-22:
Det var jo en meget forventelig konklusion fra Dansk Folkepartis ordførers side, men jeg synes, at der var nogle ting i ordførertalen, der ikke rigtig hang sammen.
På den ene side sagde ordføreren, at Dansk Folkeparti godt kunne have tænkt sig, at forslaget var gået meget videre.
På den anden side var ordføreren meget glad for de ekstra krav, der nu var kommet ind med sletteregler osv., hvilket regulerede, hvilken kreds der måtte se billederne osv., fordi det ligesom styrkede retssikkerheden.
Jeg er lige ved at sige: Hvad mener Dansk Folkeparti?
Skal vi give los uden hensyn til retssikkerheden, eller skal vi tage den mere afbalancerede form?
Karsten Nonbo (V), 2007-03-22:
Hvis de to ting skal ligestilles, så ville jeg hellere have, at man ikke skulle anmelde for at have lov at have søndagsåbent.
Vi kører alt for meget i retning af bureaukrati og anmeldelser, så det ville jeg ikke være med til.
Der foretages formentlig stadig væk mange ulovligheder, og det vil også fortsætte, og de vil heller ikke blive anmeldt.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på de der sager, som vi ser om i fjernsynet, og som vi jo alle sammen er forargede over, altså fra Strandvænget og andre steder, hvor der er optaget med skjult kamera.
Alle de ulovligheder ser vi jo igennem fingre med, fordi vi siger, at hensigten helliger midlet.
Det er jo reelt også direkte ulovlige overvågninger med skjult kamera, der foretages.
Så der er mange, vi måske skal til livs.
Men dem vil vi jo ikke til livs, for de viser jo et billede af hverdagen, vi alle sammen har godt af at se.
Så det er ikke så enkelt.
Lissa Mathiasen (S), 2007-03-22:
Nu ved vi jo, at der i dag er et utal af steder – rigtig, rigtig mange – hvor man overvåger på gader og stræder, til trods for det ikke er lovligt; til trods for at det ikke engang giver det præventive, som det skulle i form af, at man kan bruge billederne bagefter til at genkende en given voldsforbryder; og til trods for at kameraerne typisk vender, så de tager billeder af helt andre steder end lige nøjagtig indgangen til f.eks. et værtshus eller en bank eller sådan noget.
Derfor ved vi, at der er rigtig, rigtig meget, der ikke fungerer, som det skal, og vi ved altså, at der er så mange, der har overvågning i dag, selv om det ikke er lovligt.
Så synes jeg, det ville være meget naturligt, at man kunne lave en anmeldelse, så Datatilsynet vidste – i øvrigt også, så vi andre havde mulighed for at se – om der var overvågning eller der ikke var overvågning.
Og jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor det skulle være så besværligt teknisk set.
Altså, vi har i dag en ganske udmærket ordning, som regeringen selv har været med til at skabe, hvor små butikker for at få lov til at holde søndagsåbent via revisoren skal anmelde, hvad omsætningen er.
Hvorfor kunne man ikke bruge det samme system her?
Det er let, det er smertefrit, det er effektivt.
Hvad er begrundelsen for, at man ikke kan bruge sådan et system her?
Kim Christiansen (DF), 2007-03-22:
Når vi siger, at vi gerne havde set et mere vidtgående forslag, så nævnte jeg bl.a. det med offentlige bygninger, kommunale bygninger, skoler osv.
Det havde vi gerne set var indeholdt i lovforslaget.
Det havde jo ikke ændret på, at de skulle overholde den samme persondatalov som den, butikkerne nu skal overholde.
Så det, at man gør det mere vidtgående og giver mulighed for at overvåge flere steder, ændrer jo ikke på, at den samme retssikkerhed skal være til stede bare på flere steder.
Lissa Mathiasen (S), 2007-03-22:
Hr. Karsten Nonbo nævner, og det er jeg sådan set enig i, glæden over, at Datatilsynet fremover får mulighed for at foretage inspektioner af, om man nu også overholder de regler, der dels kommer qua det her lovforslag fra regeringen, dels er gældende regler.
Men til gengæld synes jeg, hr. Karsten Nonbo sprang meget let og elegant hen over det med anmeldelsespligt, altså hvor vi i vores forslag siger, at logikken må være, at hvis man agter at overvåge, må man også skulle anmelde det til Datatilsynet.
Så jeg vil godt stille det spørgsmål: Ville det ikke være en fordel for Datatilsynet, f.eks. for at kunne være i en dialog med de virksomheder, som rent faktisk ønsker at overvåge, at Datatilsynet ved, hvad det er for virksomheder?
Det ved man kun, hvis de er anmeldt.
Ville der ikke kunne opnås en vældig god effekt af, at man skulle anmelde, og at det dermed også var muligt for Datatilsynet at se, at virksomheden rent faktisk har overblik over, hvad det er, den har foretaget sig som virksomhed i forhold til overvågningen?
Hvad er begrundelsen for, at man fra Venstres side ikke synes, at anmeldelsespligt er en god idé?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-22:
Der er jo ingen, der kan være uenig i, at det næppe er bankrøverens privatlivs fred, som bekymringen gælder.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler også om alle de andre, der bare tilfældigvis bevæger sig på den samme gade, dem, der tilfældigvis bor i den opgang, der er i forbindelse med banken osv. osv.
Det er ikke så enkelt, som hr. Karsten Nonbo prøver at fremstille det.
Grunden til, at jeg reagerede, var, at hr. Karsten Nonbo sagde, at hver gang der kommer sådan et forslag fra regeringen, er der nogen, der skriger om big brother osv.
Jeg ved ikke, om der skal skriges big brother omkring det her, men jeg synes i hvert fald, det er på sin plads at sige, at på trods af nogle af de forbedringer, der også er i forslaget, er det altså også en udvidelse af overvågning i det frie, offentlige rum og dermed en yderligere krænkelse af privatlivets fred.
Og det synes jeg ikke hr. Karsten Nonbo forholder sig til.
Karsten Nonbo (V), 2007-03-22:
Jeg kalder det ikke privatlivets fred, når en gerningsmand med et oversavet jagtgevær går ind i en bank.
For der er jo i det her lovforslag kun hjemmel til at optage sådanne steder, og der er kun hjemmel til at gennemse i de situationer, hvor det drejer sig om en konkret forbrydelse.
Da må tankpasseren eller bankassistenten udlevere båndet til politiet.
Bankassistenten må jo ikke selv gennemse det først.
Politiet må ikke engang gennemse det, uden at de ved, at der er en konkret forbrydelse.
Så der er ikke meget krænkelse af privatlivets fred.
Jeg mener, at noget af det, som en bankrøver må kalkulere med, når han kommer ud af en bank, er, at politiet måske kan få et billede.
Jeg mener, det er rimeligt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-22:
Men der stopper enigheden nok også.
Jeg synes, at hr. Karsten Nonbo fremstillede forslaget, som om alt nu bare blev fryd og gammen.
Der var sådan set ingen problemer i regeringens forslag overhovedet.
Nu bliver forbrydelserne opklaret, og alt vil bare være godt.
Har hr. Karsten Nonbo overhovedet ingen betænkeligheder i forhold til den udvidelse, der trods alt også er i forslaget med hensyn til overvågning – og dermed krænkelse af privatlivets fred?
Eller er det ikke noget, der er indgået i hr. Karsten Nonbos overvejelser?
Tom Behnke (KF), 2007-03-22:
Hvad så med de virksomheder og butikker, der overhovedet ikke har opsat et kamera?
Der findes der slet ikke nogen billeder.
Hvad skal vi så gøre med dem?
Hvis Socialdemokratiet kommer med gode forslag f.eks. om skattelettelse i indkomstskatten, så støtter vi det gerne.
Men det her det støtter vi ikke, og det er ikke, fordi det er Socialdemokratiet, der foreslår det.
Jeg har stået her og argumenteret endda tre gange nu for, hvorfor vi ikke kan støtte det.
Karsten Nonbo (V), 2007-03-22:
Det er ikke lige så besværligt, som hr. Simon Emil Ammitzbøll forsøger at gøre det til.
Alle de hvis'er og hvis'er – og det eksempel, der blev nævnt, er lige netop det, man stadig væk ikke må.
Så det er så enkelt, som jeg siger.
Man behøver ikke gøre verden mere besværlig, end den er i forvejen.
Det er enkelt.
Det er letforståeligt – hvis man vil forstå det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-22:
Vi kan jo høre, at det er den sædvanlige linje fra Dansk Folkeparti, som får lov til at fortsætte, hvor adgangen til at overvåge borgernes færden og gøren skal udvides igen og igen.
Ordføreren sagde også i sin tale, at der kommer flere og flere midler, som man kan bekæmpe kriminalitet med, og så er det ligesom politikernes opgave at stille de midler til rådighed.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge, om det aldrig nogen sinde har strejfet hr. Kim Christiansen at overveje forhold omkring privatlivets fred; at sørge for, at også folk, der tilfældigvis bor i opgange i nærheden af banker eller nu også offentlige kontorer, hvis det står til Dansk Folkeparti, har ret til at kunne gå hjem til deres egen hoveddør uden at skulle overvåges; at folk har ret til at gå op og ned ad gaden uden at skulle overvåges.
Er det aldrig noget, der har skabt undren eller gjort, at hr. Kim Christiansen i hvert fald ville tænke lidt over det?
Karsten Nonbo (V), 2007-03-22:
Som fru Lissa Mathiasen lægger det frem, kan jeg godt se, at det i den ideelle verden jo ville lyde godt.
Men jeg tror simpelt hen, det ville drukne i bureaukrati, hvis man både skulle anmelde og formentlig så også afmelde, for efter beslutningsforslaget må man jo ikke skilte med eller fortælle, at man overvåger, hvis man rent faktisk ikke gør det.
Jeg er sikker på, at det ville drukne i bureaukrati, hvis der, hver gang der sker en ændring, og hver gang der er et nyt firma, skulle foretages en anmeldelse til Datatilsynet.
Jeg kan trøste lidt med fra virkelighedens verden, at der ikke er nogen, der gider se ret mange af deres egne bånd fra overvågning igennem.
Og nu må de så heldigvis heller ikke, så jeg ser ikke det store problem.
Lissa Mathiasen (S), 2007-03-22:
Jeg var egentlig lidt skuffet over at høre, at man fra Dansk Folkepartis side ikke ville kommentere vores forslag mere, end man rent faktisk gjorde.
Jeg vil egentlig godt stille spørgsmålet
: Hvad er begrundelsen for, at man overhovedet ikke fra Dansk Folkepartis side vil beskæftige sig med, at vi har en stribe medarbejdere, som gentagne gange oplever overgreb i forhold til at blive overvåget på en meget ubehagelig og en klart grænseoverskridende måde?
Har man i Dansk Folkeparti ingen sympati for, at det rent faktisk er meget hårdt, og at det kan være sygdomsfremkaldende?
Har man slet ingen sympati for de medarbejdere, og vil man ikke være med til at give dem bare en lille håndsrækning, som kunne følge op på den lovgivning, vi lavede i 1999, altså gå videre og give medarbejderne det løft?
Hvad er der af administrativt bøvl og besvær ved at sige: En autorisationsordning, som sikrer, at de, der sætter det her materiel op, rent faktisk ved, hvad det er for noget, de har med at gøre?
Det skal være i orden, for at det har en effekt.
Jeg har meget svært ved at se, at en sådan ordning, som ville sikre, at alt blev sat op på betryggende og hæderlig vis, skulle være administrativt besværlig, hvorimod det, at politiet har mulighed for at kunne gå ud og kontrollere, om det overhovedet er sat rigtigt op, eller Datatilsynet har mulighed for at gå ud og inspicere, til gengæld ikke skulle være administrativt bøvl.
Hvorfor ikke sørge for det fra starten, var det ikke mere logisk?
Kim Christiansen (DF), 2007-03-22:
Det er jo et holdningsspørgsmål.
Jeg har personligt ingen problemer med at blive overvåget.
Jeg tror, at fru Karen Hækkerup nævnte noget med, at man kan blive filmet, når man går og holder i hånd, og det har jeg ikke noget imod.
Det kommer selvfølgelig an på, hvem man holder i hånd med.
Men som udgangspunkt har jeg, i hvert fald hvis det er min kone, ikke noget imod det.
Så kunne jeg godt drille hr. Simon Emil Ammitzbøll lidt, for han misser jo ikke selv nogen lejlighed til at komme på tv, men det er selvfølgelig også i en anden form og af mere frivillig karakter.
Men vi har ingen problemer med overvågning.
Det bør alle mennesker, der har rent mel i posen, ikke have.
Tom Behnke (KF), 2007-03-22:
Det er vores opfattelse, at det vil være meget bureaukratisk, meget omfattende og noget administrativt bøvl, som vi ikke ønsker at pålægge.
Det andet, der gør sig gældende, er, at hvis kameraerne er opsat forkert, hvis man filmer noget andet end det, som er omfattet af lovgivningen, er det jo ulovligt.
Og så står det enhver frit for at anmelde det, og det står myndighederne frit for at gribe ind, hvis det er sådan, at man opdager, at kameraerne er vendt forkert og man derved overtræder lovgivningen.
Datatilsynet får med lovforslaget her adgang til, at man også kan gå ind og kontrollere de her ting.
Det er det ene, der gør sig gældende.
Det andet, der gør sig gældende, og det tror jeg fru Lissa Mathiasen måske har glemt, er, at Folketinget jo på den udmærkede siddende regerings vegne har behandlet lovforslag, der handler om, at politiet kan gå ind og pålægge de virksomheder eller enkeltpersoner, der laver lovlige optagelser, at kvaliteten skal være af en standard, så de kan bruges til noget fornuftigt.
Så den mulighed ligger der altså allerede i dag.
Jeg kunne forstå, fru Lissa Mathiasen var meget bekymret for kvaliteten.
Det har regeringen taget hånd om, og jeg tror, vi kan gå tilbage i de grønne bøger og læse debatten, hvis det skulle være nødvendigt.
Lissa Mathiasen (S), 2007-03-22:
Nu hørte jeg jo hr. Tom Behnke bruge rigtig meget af sin taletid på at fortælle om, hvor meget det kunne betyde at have en overvågning uden for butikkers indgangsdøre.
Vi er sådan set ikke i tvivl om, at det kan have en effekt.
Men hvor er effekten henne, hvis den overvågning, det apparatur, der sættes op, rent faktisk slet ikke peger derhen, hvor det skal, det vil sige, at det er sat ukorrekt op, og det vil sige, at det kan risikere at krænke nogle, der bor på den anden side af gaden, fordi det rent faktisk peger derover i stedet for?
Så har det ikke den præventive effekt.
Det har ikke den mulighed for at kunne gengive tingene.
Det er i øvrigt det, vi også hører politiet sige om 70 pct. af billederne, og der er en del af det, der jo givetvis også ville kunne ske udendørs.
Hvorfor vil man ikke fra konservativ side være med til at sikre – jeg hørte slet ikke, det blev kommenteret, men jeg vil formode, at det er et udtryk for, at man ikke vil være med – at de, der sætter det her udstyr op, rent faktisk har en autorisation, så vi ved, at det er hundrede procent i orden, og de står inde for det?
Hvorfor vil man ikke være med til det?
Det er støttet op af sikkerhedsbranchen og det hele.
Hvad er grunden til man overhovedet ikke synes det er en interessant tanke?
Karsten Nonbo (V), 2007-03-22:
Jeg mener også, at der er nogle arbejdspladser, der befinder sig i det offentlige rum.
Det, der fik mig op, var, at jeg egentlig syntes, at det stod ret lysende klart, da hr. Kim Christiansen havde holdt sin ordførertale, hvad Dansk Folkeparti ville.
Desuagtet lykkedes det hr. Simon Emil Ammitzbøll med sit uklare spørgsmål at få lidt flimmer på skærmen.
Som jeg hørte hr. Kim Christiansen, bifaldt Dansk Folkeparti justitsministerens lovgivning.
Der blev så nævnt eksemplerne med urmageren og røverierne.
Efterfølgende sagde hr. Kim Christiansen så, at Dansk Folkeparti godt ville være med til at udvide tidsfristen for opbevaringen af båndene.
Var det ikke korrekt opfattet?
Det er jo ikke en udvidelse af overvågningen.
Det er en udvidelse af reglerne for oplagringen, og der er jo helt konkrete regler for, hvordan billederne skal oplagres.
De skal nemlig være gemt væk, så kun politiet må bruge dem, og de må kun bruge dem i en konkret sag.
Det kan da ikke være udvidelse af overvågningen.
Er vi ikke enige om det?
Derfor kan jeg bifalde det, hr. Kim Christiansen sagde i sin ordførertale, før det lykkedes hr. Simon Emil Ammitzbøll at få fuldkommen flimmer på skærmen.
Kim Christiansen (DF), 2007-03-22:
Jeg kan så trøste med, at det skal toiletterne ikke.
Det skal mit soveværelse heller ikke.
Når fru Line Barfod siger, at arbejdspladser er private, så er det jo ordkløveri.
Jeg mener ikke, at det er privat.
Det er det, jeg mener med det.
Jeg sagde, at jeg ikke udelukkede, at der kunne være eksempler på, at folk var blevet syge af at blive overvåget eller på anden måde havde følt sig generet af det.
Jeg sagde bare, at mig bekendt havde jeg ikke kendskab til det.
Det, jeg helt klart sagde, var, at jeg godt kunne ønske mig, at materialet kunne opbevares i længere tid end 30 dage.
Jeg mener, at det er for kort tid i relation til efterforskningstiden, som mange gange vil strække sig ud over 30 dage.
Så det er helt korrekt opfattet.
Tom Behnke (KF), 2007-03-22:
Nej, det er det ikke.
Det er stadig væk vores klare opfattelse, at hvis man lavede et sådant anmeldelsessystem, hvor myndighederne skulle registrere og notere ned hvilke kameratyper, hvilken retning de filmer i, hvor mange meter de kan filme, hvilken lysfølsomhed de er indstillet på, skal man ud på stedet og kontrollere, at det nu også er således, at det er lavet korrekt med opstilling osv.
Hele det der administrative bøvl, hvor man nærmest skal have en kæmpe, kæmpe beskrivelse af, hvad det er, der foregår, synes vi er en rigtig dårlig måde at gøre det på.
Men omvendt har vi den klare opfattelse, at hvis politiet i nogle konkrete tilfælde ved, at f.eks. nede ved café et eller andet er der ofte tumult og slagsmål ude foran, kan man altså med den nuværende lovgivning pålægge indehaveren, den, der har ansvaret for udstyret, at kameraerne skal kunne fremvise billeder af en sådan kvalitet, at de kan bruges i opklaringsarbejdet, altså til at opklare de forbrydelser, der sker.
Det har man altså mulighed for konkret, men det er noget helt andet, end at samtlige virksomheder, der skulle kunne finde på at bruge den pågældende lovgivning, skal kontrolleres.
Kim Christiansen (DF), 2007-03-22:
Jamen det er der da.
Der er masser af steder, hvor der ikke skal være det.
Fru Line Barfod nævnte det jo selv.
I det offentlige rum bør der være en høj grad af overvågning, og det udelukker jo samtidig det private rum, hvor vi ikke mener, at der skal være overvågning.
Så vil jeg lige sige noget om det med at sætte sig ind i sagerne.
Jeg har drevet selvstændig virksomhed i 18 år i detailleddet og har i masser af år haft overvågning i butikken også af kassefunktioner, hvilket medarbejderne har været informeret om.
Det her er et arbejdsgiver- og arbejdstagerspørgsmål, og det bør afgøres der.
Det er ikke noget, vi skal stå og lovgive om.
Der vil altid være arbejdsgivere, der ikke lever op til deres forpligtelser og ansvar, og jeg er ganske sikker på, at vi altså der har de faglige organisationer til at komme efter de brodne kar, som findes i alle grene af samfundslivet.
Line Barfod (EL), 2007-03-22:
Jeg vil da opfordre hr. Kim Christiansen til at prøve at sætte sig ind i problemerne med de ansatte, som faktisk bliver meget påvirket af at være under konstant overvågning.
Så kan det være, at vi kan komme videre med det under udvalgsarbejdet.
Men jeg ville gerne høre hr. Kim Christiansen, om der er nogen steder, hvor Dansk Folkeparti ikke mener, at der skal være overvågning.
For jeg kan forstå, at hr. Kim Christiansen mener, at det er helt fint, at der er overvågning overalt i det offentlige rum; at det er helt fint, at der er overvågning på alle arbejdspladser – det går jeg ud fra gælder alle arbejdspladser – altså at Dansk Folkeparti synes, at det er fint med overvågning.
Så jeg skal bare høre: Er der overhovedet nogen steder, hvor Dansk Folkeparti ikke mener, at det skal være lovligt at have overvågning?
Kim Christiansen (DF), 2007-03-22:
Jeg skal ikke kunne udelukke, at enkelte medarbejdere kan lide under det her, men jeg har ikke set nogen dokumentation for det.
Med hensyn til at blive klogere, så bliver jeg klogere hver dag, jeg er herinde i Folketinget.
Men at jeg er blevet klogere betyder ikke, at jeg ændrer holdning til det her punkt.
I det første spørgsmål nævnte fru Lissa Mathiasen også min taletid.
Jeg mener, at der, hvis man kan sige det, man skal, på 5 minutter, så ingen grund er til at stå og vrøvle i 10 minutter.
Så det var lige svaret på det også.
Lissa Mathiasen (S), 2007-03-22:
Når jeg synes, at det måske var naturligt at have brugt lidt mere tid fra starten set i forhold til, at der nu er gået 2 år, siden vi sidst kom med vores forslag, er det selvfølgelig, fordi man sidste gang heller ikke fra Dansk Folkepartis side egentlig ville forholde sig til, hvordan vi kunne beskytte medarbejderne bedre.
Den teknologiske udvikling er blevet vanvittig meget større, også set i forhold til at overvågningen af vores medarbejdere er blevet vanvittig meget større bare fra 1999 til i dag.
Vi har bevislig set, at det er stressfremkaldende og dermed sygdomsfremkaldende, hvis man som medarbejder skal leve med en intens overvågning.
Derfor var det vel naturligt at gøre noget.
Må jeg forstå det på den måde, at man fra DF's side ikke mener, at der er nogen medarbejdere, der lider overlast på grund af overvågning?
Line Barfod (EL), 2007-03-22:
Men hr. Kim Christiansen startede med at sige, at der slet ikke var nogen ansatte, der var blevet påvirket psykisk, og at der ikke var nogen, der var blevet syge af overvågning.
Det er det, jeg mener.
Det er altså væsentligt, at man, når der bliver fremlagt eksempler på det, også er opmærksom på, at det ikke bare er folk, der lyver.
Der er faktisk nogle, der er blevet syge af det, og det bliver vi nødt til at tage alvorligt.
Men tilbage til spørgsmålet om Dansk Folkepartis holdning til, hvor der skal overvågning og ikke skal være overvågning.
Arbejdspladser er altså ikke det offentlige rum, men private rum.
Der har vi lovgivning, der meget klart definerer, hvad der er offentlige rum, og hvad der er private rum.
Dansk Folkeparti mener, at det på alle arbejdspladser skal være muligt at foretage overvågning – sådan forstod jeg hr. Kim Christiansen – og også i det offentlige rum skal det være muligt at foretage overvågning.
Hvor mener hr. Kim Christiansen så ikke, at man skal kunne foretage overvågning?
Vil hr. Kim Christiansen også gerne have, at vi udvider overvågningen herinde, så det ikke kun er, når vi er i Folketingssalen, vi er overvåget, men også når vi er inde ved siden af, når vi går rundt på gangene og alle mulige andre steder?
Dog går jeg ud fra, at toiletterne ikke skal være omfattet.