runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-21:
Jeg vil gerne kvittere for svaret.
Jeg vil gerne kvittere for, at man nu synes, at det var et problem, at der var stigninger op til 2011.
Man ville så ikke gøre noget ved det i 2011, men man glæder sig over, at de er indført, og derfor vil man ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Jeg lærte i skolen, at man altid skal glæde sig over de omvendte.
Det gør jeg så i dag.
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Ja, der er ikke nogen grund til at få skolepengene tilbage i den henseende.
Jeg forstår altså slet ikke, hvad vi sådan skal bruge debatten til i forbindelse med det konkrete forslag.
Altså, det er jo ærligt talt ikke noget, der bringer noget nyt til diskussionen om, hvad de her midler skal bruges til eller ikke skal bruges til.
Og det savnede jeg måske så lidt i Venstres ordførertale, men det et jo så for sent at stille spørgsmål til nu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-21:
Jeg kan da godt forstå, at der er nogle vælgere, der måske sidder hjemme og følger den her debat og bliver en kende frustrerede og måske også har et par spørgsmål, de ikke synes at de fik besvaret.
Nu var det jo sådan, at dengang vi indførte de her regler, som gælder nu, tilbage i juni 2011, var det fru Sophie Løhde og hr. Rasmus Jarlov, der forhandlede sammen med undertegnede, og så var det hr. Bertel Haarder, som var minister på daværende tidspunkt.
Vi blev jo – jeg har det sådan set i ganske frisk erindring, selv om det er et par år siden – tæppebombet.
Der var jo et sammenrend herinde af politikere.
Det var jo i hvert fald det, vi fik at vide, og der var den kritik, som blev fremført fra socialdemokratiske politikeres side også her i Folketinget.
Men nok om det, jeg har sådan set min egen ordførertale, den er nu ikke så lang, kan man sige, den er der faktisk overhovedet ikke.
Jeg synes, at det er en oplevelse i sig selv at se, at et parti i den grad kan rende fra sin egen politik.
Vi andre må stå på mål for den og blive kritiseret fra ende til anden, og nu er der så nogle, der vil ændre i det, og så står man simpelt hen og synes, at det en fantastisk lov, vi har på det her område.
Fakta er jo, at de socialdemokratiske kommuner over en kam, Aarhus, København og andre, var dybt imod den lov, der eksisterer nu. Derfor kan man da godt forstå, at der er nogle her i salen, som vælger at sætte spørgsmålstegn ved det.
Vi, der så støttede lovforslaget, som det er i dag, gjorde det jo ud fra det, at vi havde en bunden opgave med at sikre, at der er en balanceret ordning, således at der ikke bliver spekuleret i at skrue de her indtægter op og så bruge pengene andre steder. Vi var simpelt hen nødt til at sikre os, at de penge, der bliver brugt og inddraget på parkeringsområdet, så også går til målrettede investeringer inden for trafikken.
I København er det selvfølgelig til at sikre, at der kommer flere parkeringspladser, eller at de parkeringspladser, der er her, bliver moderniseret og f.eks. går fra det her med at tage de klingende mønter, som ordføreren var inde på, til også at kunne tage et dankort, så det ikke klinger så meget – i hvert fald i ørerne.
Det var nogle af de helt grundlæggende udfordringer, der lå i den nuværende lovgivning.
Jeg synes faktisk, at vi fik en god lov på plads tilbage i juni 2011.
Derfor synes jeg også, at vi skal bibeholde den lov, som vi har nu, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte det her beslutningsforslag fra Enhedslisten, for det vil gøre op med det, der er intentionerne bag det aftaleforlig, som der ligger i øjeblikket.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Den sidste bemærkning forstår jeg ikke, for ordføreren sagde jo noget, som jeg synes lød rigtig godt, nemlig at pengene i ordningen skal bruges til målrettede investeringer i trafikken.
Jamen det er jo det, Enhedslisten foreslår.
Så hvorfor er ordføreren egentlig modstander af vores forslag?
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-21:
Radikale Venstre kan ikke leve med, at folk ikke kan få en konto i en bank.
Vi kan heller ikke leve med, at prisen for at have en konto bliver for dyr.
Derfor har vi en såkaldt god skik-bekendtgørelse, som også erhvervs- og vækstministeren redegjorde for.
Den sikrer først og fremmest, at folk har ret til at få en konto i et pengeinstitut, og derfor kan en bank ikke nægte borgere at få en konto i pengeinstituttet.
Det synes vi er vigtigt.
Bankerne er dog ikke forpligtet til at tilbyde en konto gratis, da de har nogle omkostninger ved at have en konto.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi synes, det er i orden, at banken tager en hvilken som helst pris for at tilbyde en konto.
Derfor er regeringen med erhvervs- og vækstministeren i spidsen i gang med at lave en aftale om regler med sektoren for, hvad der er rimeligt at tage i pris for at have en konto, og hvad der i øvrigt er rimelige vilkår.
Banker er private virksomheder, og derfor tager de selvfølgelig penge for de ydelser, de leverer.
Det er ikke gratis at drive dankortet eller at stille en konto til rådighed; der er en række omkostninger forbundet med det.
Derfor er der nogle banker, der tager en pris, mens andre banker har valgt ikke at tage nogen pris og alligevel levere gratis.
Det er op til bankerne selv at finde ud af, hvilket produkt de vil tilbyde, og hvordan de vil konkurrere med deres konkurrenter.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi herindefra i den her bekendtgørelse får fundet ud af, hvad der er rimelige og fair vilkår for bankerne at tilbyde kunderne.
Jeg vil også benytte lejligheden til at opfordre danskerne til at udfordre bankerne.
Som jeg sagde før, er der i dag banker, der har valgt ikke at tage noget gebyr, men der er også banker, der har valgt at tage et gebyr.
Vi ved også, at mange danskere kan spare titusinder af kroner om året på deres boliglån og deres andre lån, hvis de ser sig for.
Der er også stor forskel på service i bankerne, f.eks. med hensyn til hvor mange filialer de har.
Danskerne er generelt rigtig gode til at finde ud af, hvor man kan spare penge, bare ikke når det kommer til bankydelser.
Derfor vil jeg opfordre danskerne til at sætte sig ind i deres lån og at sætte sig ind i, hvad for en bank de har, og at sætte sig ind i, hvad det koster i de forskellige pengeinstitutter, og hvilken service man kan få tilbudt.
Regeringen vil gerne sikre, at folk har ret til at få en konto, og at den skal gives på rimelige vilkår.
Det sikrer vi i dialog og aftaler med sektoren selv i den her god skik-bekendtgørelse.
Men vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag i dag.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Tak til ordføreren.
Jeg synes ikke, at ordføreren vil forholde sig til Enhedslistens pointe.
Vi får jo en ren win-win-situation, hvis vi følger Enhedslistens forslag, for enten får vi medhold i, at der er en alvorlig forstyrrelse af vores marked herhjemme, som der ikke er de andre steder, og så er det jo fint, for så kan vi iværksætte nogle beskyttelsesforanstaltninger – o.k., det er i en begrænset periode, men vi kan da i hvert fald dæmme noget op for det, og vi får sat fokus på problemet.
Eller også siger Kommissionen: Nej, det er ikke et specielt dansk anliggende, men et fælleseuropæisk anliggende.
Det vil jo også være en win-situation for os, for så har vi allerede fået konstateret det, vi alle sammen går og tror, nemlig at det er et fælleseuropæisk anliggende, og dermed har vi jo fyret godt op under at få ændret reglerne på EU-plan – eller i hvert fald givet medlemslandene friere muligheder for selv at fortolke dem, eller hvad løsningen kan blive, f.eks. den finske model, eller hvad ved jeg.
Så vil ordføreren ikke nu lige tage og give mig ret i, at det er en win-win-situation?
Der er alt at vinde.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-21:
Jeg synes sådan set, at spørgeren illustrerer problemstillingen meget godt ved at henvise til noget nationalt, men samtidig siger, at man egentlig synes, at det også er et europæisk problem.
Det viser jo, at argumentationen sådan set ikke hænger godt nok sammen.
Jeg tror, at vi meget hurtigt kan blive enige om, at det er en fælleseuropæisk problemstilling.
Derfor er vi også nødt til at finde fælleseuropæiske løsninger.
Men at henvise til, at det så skulle være et særligt nationalt problem, i håb om at man så måske kunne få Kommissionen til at se, at der er et fælleseuropæisk problem, hænger simpelt hen ikke sammen, ej heller rent argumentationsmæssigt.
Det, der er det afgørende, er jo, at vi fra dansk side, og det har transportministeren allerede gjort, har taget det op på et fælleseuropæisk niveau og over for kommissæren eller Kommissionen har gjort opmærksomt på, at der er en problemstilling.
Det er der i øvrigt rigtig mange andre lande der er meget enige i.
Derfor er udfordringen at få bragt det her op over for Europa-Parlamentet og særlig over for Kommissionen, således at vi kan finde fælleseuropæiske løsninger i stedet for bare at sige, at det her er et nationalt problem, og at vi med den begrundelse måske kan løfte det op til at være et fælleseuropæisk problem.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Det er jo et både-og, kan man sige.
Når vi bl.a. siger, at man godt kan gøre gældende, at der her er tale om et nationalt problem, så hænger det jo også sammen med, at Danmark er meget lille land.
Der er meget kort til grænserne, der er meget kort til den tyske, der er meget kort til den svenske grænse.
Det er jo derfor, at man, især i et lille land som Danmark, kan sætte det her så voldsomt i system, at man rent faktisk inden for et døgn kan gennemføre tre cabotagekørsler i forlængelse af en international transport.
Det er jo også det, man har konstateret ved nogle af de kontroller, man har gennemført, nemlig at det foregår døgnet rundt, det foregår alle ugens 7 dage, det foregår stort set 365 dage om året.
Det er selvfølgelig et nationalt problem, fordi Danmark er et lille land, og det giver anledning til det her.
Skulle man så komme i Europa-Kommissionen og opleve, at de siger, at det da også er et problem for Holland og Belgien, og at de også er små lande,
Men det er stadig væk afgrænset til nogle geografiske områder, hvad der giver muligheden for at henvende sig i henhold til artikel 10.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-21:
Det kan meget hurtigt blive en juridisk diskussion om, om det er et nationalt eller et fælleseuropæisk anliggende.
Jeg vil bare fastholde, at for mig at se er det her er et fælleseuropæisk anliggende.
Det er jo et stort europæisk land, som oplever præcis den samme problemstilling, som vi gør i Danmark.
Derfor er vi altså også nødt til at adressere den her problemstilling på et fælleseuropæisk niveau.
Jeg synes sådan set, det er helt afgørende, at vi fra dansk side har fået en cabotagerapport.
Så sent som i dag er der jo kommet en pæn moppedreng, som handler om de her problemstillinger.
Regeringen har jo også sagt meget klart i dag, at vi er nødt til at adressere det her, vi er nødt til at overveje, om ikke det kan være direktivvejen, vi skal gå.
Der er altså en lang række ting, hvor vi godt kan sætte ind på nationalt niveau.
Men vi kan ikke sige, at det her er et nationalt problem, og så med den begrundelse sige, at vi kan løse et europæisk problem.
Det er jo det, man forsøger fra Enhedslisten side, og det synes jeg simpelt hen ikke er godt nok.
Derfor bliver vi også nødt til at holde fast i, at vi skal finde nogle fælles løsninger på det her problem.
Det er et fælles problem.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Jo, vil jeg sige til hr. Jonas Dahl, men det er jo meget et formelt argument, når man siger, at det her er et fælleseuropæisk problem, det er ikke et nationalt problem, altså kan vi ikke henvende os.
Jo, vel kan vi henvende os, for vi kan henvise til, at vi trods alt har specielle problemer i Danmark på grund af landets størrelse.
Det var det, jeg lige gjorde opmærksom på.
Og så får vi jo udvirket, at vi faktisk får en diskussion med Kommissionen, hvad hr. Finn Sørensen tidligere gjorde opmærksom på.
Det kan da godt være, at Kommissionen siger: Nej nej, det er ikke noget problem, som er specielt for jer, ned ad brættet med jer.
Nå ja, men så har vi da fået den reaktion, så har vi været med til at skubbe til hele den diskussion, der foregår på EU-plan.
Når ordføreren henviser til den cabotagerapport, der er kommet, synes jeg, at jeg gerne vil henlede opmærksomheden på, at der i konklusionerne jo klart gøres opmærksom på, at de løsninger, der skal findes, skal findes inden for rammerne af EU-reglerne.
Problemet er bare, at EU-reglerne er dem, der i dag er årsag til, at situationen er, som den er på vejtransportområdet, hvor danske chauffører, danske vognmænd og danske chaufførlønninger undergraves af fremmed arbejdskraft fortrinsvis fra Østeuropa.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-21:
Der er vi jo langt hen ad vejen meget enige, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Jeg tror, det er afgørende, at vi er enige om, at der er en problemstilling.
Jeg bider også mærke i, at en faglig organisation som 3F i dag er ude at melde positivt ud i forhold til de meldinger, der er kommet fra ministeren og dermed regeringen i dag som opfølgning på den cabotagerapport.
Den er adresseret i de to sidste finanslove, i øvrigt sammen med Enhedslisten, og jeg har da en forhåbning om, at vi også kan blive ved med at arbejde ad det her spor.
Jeg bider også mærke i, at Dansk Folkeparti i dag siger, at de sådan set er enige i, at der er nogle problemstillinger.
Jeg tror, at vi er nødt til at se på, om ikke vi kan rejse det her i forhold til at få et fælles chaufførdirektiv eller ad anden vej få en decideret forordning, som adresserer præcis den her problemstilling, for vi kan jo meget hurtigt blive enige om, at der er nogle problemstillinger i forhold til tolkningen af den gældende forordning.
Derfor er det jo bare et spørgsmål om, hvordan vi kommer videre herfra, for vi er enige om, at det skal adresseres, og derfor tror jeg, at det vigtigste er, at vi får løst de her problemstillinger – også for den rumænske chauffør, som kører rundt i Danmark.
Men det hjælper jo ikke noget bare at skubbe ham syd for grænsen og så sige, at nu løser vi problemet i 6 måneder fra dansk side.
Vi skal finde en fælleseuropæisk løsning på den her problemstilling, og det gør vi altså ved at finde en EU-løsning.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Den radikale ordfører siger, at det jo er godt med konkurrence, også på vejtransportområdet – det giver jo alt i alt lavere omkostninger for virksomhederne, og det giver billigere varer osv. osv. Jeg skal lige høre, om det ikke er gået op for ordføreren, at den konkurrence, han snakker om, først og fremmest er en konkurrence på løn.
Det er en konkurrence på chaufførlønninger og dermed også på vognmændenes priser.
Det er selvfølgelig en unfair konkurrence, hvis nogen bruger bulgarske og rumænske chauffører, som skal have en tredjedel eller mindre, frem for danske chauffører og laver udbud på baggrund af en timeløn på 120, 130, 150 kr. i timen, hvad ved jeg.
Den konkurrence, man har opnået, som hr. Andreas Steenberg hylder, er først og fremmest en konkurrence på løn- og arbejdsvilkår.
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-21:
Jeg tror, det er en kendt sag, at østeuropæiske lande har et lavere lønniveau end Danmark, og det skaber jo nogle problemer for Danmark på en lang række områder, ikke kun i forhold til lastbiltransport, men også i forhold til produktion og alt muligt andet, landbrug osv. osv. Så det er jo rigtigt, at det her er konkurrence på løn, og det er også derfor, jeg synes, man i EU skulle lave sådan et chaufførdirektiv, der netop sikrer nogle ordentlige vilkår.
For uanset hvad vil der være rigtig mange udenlandske chauffører, som kører med et læs tomater fra lad os sige Spanien op til Danmark og læsser dem af.
Der synes jeg også vi har en interesse i, at den transport foregår på ordentlige vilkår, og det kan vi kun sikre via EU, og ved at EU laver et direktiv for, hvilke vilkår der skal gælde for chauffører i hele Europa.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-21:
Jeg tror, det er helt afgørende er, at vi ser på, hvilke skridt vi kan tage.
Der er det oplagt, at vi ser på, hvad finnerne har gjort.
Finnerne har netop taget fat på problemstillingen, og kan vi nu bakke op om deres tolkning af det på europæisk niveau, således at man eventuelt kan se, om danskerne kan gå samme vej på sigt, så synes jeg, det er interessant.
På den lidt længere bane tror jeg, det er vigtigt at se på, om ikke vi kan få et direktiv, der sådan set gælder for alle chauffører.
Men det, der er problemstillingen i forhold til Enhedslistens forslag, er, at man henviser til forordningen, hvor der tales om alvorlige forstyrrelser på et nationalt marked.
Og der synes jeg bare, man må konkludere, at det her jo ikke bare er en problemstilling i Danmark, hvad jeg tror Enhedslisten og jeg selv er meget enige om.
Det er en fælleseuropæisk problemstilling, som vi er nødt til at adressere, og derfor tror jeg sådan set, det er helt åbenlyst, at EU ikke vil acceptere, at det her ses som et nationalt problem.
Det er ikke en national ting, hvor vi bare kan lave nogle nationale regelsæt.
Det er et fælleseuropæisk regelsæt, vi er nødt til at se på her, og derfor tror jeg også, det er nødvendigt, at vi netop forholder os til, at det er en fælleseuropæisk problemstilling, og derfor skal der også findes fælleseuropæiske løsninger.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Tak til ordføreren.
Jeg tror, ordføreren ligesom har overset Enhedslistens argumentation.
Jeg tror ikke, der ligger en påstand i vores forslag om, at det her skulle løse alle problemer.
Der ligger heller ikke et forslag i det om at begrænse problemstillingen til dansk område.
Det handler om over for Kommissionen at gøre opmærksom på, at her har vi altså en forordning, der har nogle stærkt negative konsekvenser.
Så jeg skal lige spørge ordføreren, om ikke det ville være et ganske udmærket redskab til at løfte diskussionen op på europæisk niveau, som ordføreren siger, hvis vi gjorde, som foreslået af Enhedslisten, især hvis det viser sig, at det, ordføreren siger, er rigtigt, som vi andre også tror, nemlig at det er et generelt europæisk problem, for så er der et medlemsland, der i hvert fald har taget et skridt til at få konstateret det.
Det ene spørgsmål er: Ville det ikke være et godt redskab til at rejse diskussionen i EU?
Det andet spørgsmål er: Hvad har vi at tabe ved at gøre det?
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Vi mener faktisk, at markedet for det danske landtransporterhverv er alvorligt forvredet.
Der vil jeg bare lige høre ordføreren, om hun ikke er enig med mig i, at der faktisk foregår en voldsom forvridning af chaufførmarkedet, om jeg så må sige, altså at der foregår en voldsom undergravning af de danske chaufførlønninger, af de danske chaufføroverenskomster, i øjeblikket.
Er det ikke en alvorlig forvridning af markedet, og burde det ikke give anledning til, at det så falder ind under artikel 10 i forordningen, som beslutningsforslaget jo altså tager sigte på at bringe i anvendelse?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-21:
Der er ingen tvivl om, at transportbranchen i Danmark kan mærke den udvikling, der er i gang.
Det er jo også derfor, at både Enhedslisten og Socialdemokraterne tager det her problem så seriøst.
I forhold til at rette en henvendelse til EU kan det gøres på den måde, Enhedslisten foreslår, men det handler jo om selve det at komme igennem med en ny EU-linje, om en ny samlet front i EU med hensyn til at tage det her problem seriøst og stoppe liberaliseringen og gå i en anden retning, sådan at vi får en holdbar løsning for alle vores udfordrede lande i Europa.
Det er jo ikke kun hos os, problemet er.
Den henvendelse til EU er jo lige præcis også det, vi hørte ministeren stå og klargøre for lige for lidt siden.
Der sagde ministeren, at vi skal gå til EU fra den danske regerings side og sige stop for liberaliseringen og sige, at der er behov for at kigge på definitionerne, at der er behov for at tage det her problem seriøst.
Så langt er vi jo enige.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Men det ene udelukker vel ikke det andet.
Altså, en ting er, at man også arbejder politisk.
Det anerkender jeg, og det synes jeg at man skal gøre, og Enhedslisten deltager gerne i, at vi arbejder politisk på at skabe en front, om jeg så må sige, i EU-regi, så vi får stoppet liberaliseringen af hele vejtransporterhvervet, som er i fuld gang.
Det udelukker jo ikke, at vi også tager den artikel i forordningen i brug for netop at gøre opmærksom på, at vi har en forordning, som langt hen ad vejen er ubrugelig forstået på den måde, at den er uklar.
Jeg har tidligere i et spørgsmål til ministeren gjort opmærksom på, at der er en kæmpe gråzone, hvor man egentlig ikke kan finde ud af, om det her er ulovligt eller lovligt.
Trafikstyrelsen vurderer, at når man bare overholder reglen om, at en international transport giver tilladelse til tre cabotagekørsler, så er alt i orden, selv om det medfører det, der i forordningen er ulovligt, nemlig permanent og vedvarende aktivitet, som ikke har midlertidig karakter, og hvor den internationale transport bruges med henblik på at komme til at køre cabotagekørsel.
Det er ulovligt.
Hvordan man får de to ting til at harmonere, fatter jeg simpelt hen ikke, og det er derfor, jeg ikke kan forstå, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at henvende sig til Europa-Kommissionen og sige: Det er jo tåbeligt med den forordning, vi skal have lavet om på den.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-21:
Lige præcis det problem, som ordføreren her skildrer, er jo også grundlaget for, at både Socialdemokraterne og regeringen som helhed netop har den politik, som der blev redegjort for i dag.
Det handler lige præcis om den bekymring.
Men at trække i nødbremsen i et halvt år løser jo ikke den langsigtede problemstilling med forordningen.
Det løser ikke den langsigtede problemstilling med at tolke de regler og den reelle politiske uenighed, der er i europæisk regi.
Her kæmper vi jo sammen med en lang række andre lande for ordentlige arbejdstagerrettigheder for vores chauffører, kæmper for en fair konkurrence, kæmper for, at hvis man kører indenrigskørsel i et land, skal det være til en løn, man kan leve for i det land.
Så er der den anden politiske fløj i Europa, som mener, at jo mere vi kan liberalisere på det her område, jo mere konkurrence kan vi få, og jo bedre vil det være for vores fælles marked i Europa.
Der står vi jo på den side, der kæmper for arbejdstagerrettigheder, og det deler vi med Enhedslisten.
På den måde tror jeg sådan set, der er rig mulighed for at danne en fælles front.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Jo, men på det punkt er der jo ikke nogen initiativer på vej, selv om jeg godt hørte, at det var det, ordføreren sagde i sin ordførertale, altså at der er initiativer på vej til opstramning – ja, det vil jo vise sig.
Foreløbig er den eneste konklusion i den rapport, som nu flere har henvist til, at man vil påvirke fremtidige EU-regler, således at det klart tilkendegives, at man ikke ønsker øget liberalisering på nuværende tidspunkt.
Men det er jo den nugældende forordning, der i sig selv giver anledning til problemerne, og der er ikke beskrevet nogen initiativer her, som tager sigte på at ændre på de nugældende regler.
Så jeg synes ikke, der er nogen sammenhæng i argumentationen.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Tak til ordføreren for en noget mere fremadlænet holdning til det her spørgsmål, end Venstres ordfører havde.
Alligevel vil jeg da spørge: Hvad er begrundelsen for, at man ikke vil støtte Enhedslistens forslag?
Jeg har godt hørt, at man snakker om en hel masse andre ting, og det er, så vidt jeg kan høre, alt sammen vældig positivt.
Men, som hr. Henning Hyllested sagde: Det ene udelukker jo ikke det andet.
Jeg er nødt til så at spørge lidt mere præcist: Er det, fordi man ikke mener, at betingelserne i forordningen er opfyldt?
Er det, fordi man mener, at der faktisk ikke er tale om en alvorlig forstyrrelse af det danske transporterhverv, og at man derfor ikke mener at have argumenterne i orden, hvis vi benytter os af dem?
Er det begrundelsen?
Jeg er jo nødt til at spørge, for jeg kan ikke høre, at der kommer nogen begrundelse.