runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Det, fru Line Barfod siger, står jo i kontrast til det, som integrationsministeren sagde, og også til det, som står i nogle af de undersøgelser, der er på området, om, at færre og færre indvandrere og nydanskere føler sig diskrimineret i det danske samfund.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, har vi jo problemer med bandeopgør på Nørrebro, og det gør regeringen alt, hvad den kan, for at tage hånd om.
Vi lægger en hård kurs over for kriminelle indvandrere.
Vi er jo villige til at stramme, når der er behov for det, f.eks. at stramme op med hensyn til at udvise kriminelle udlændinge, som er dømt, og det ønsker Enhedslisten ikke.
Enhedslisten ønsker - det har vi også hørt i tidligere debatter - at folk, der er dømt på tålt ophold, f.eks. fordi de vurderes at være til fare for statens sikkerhed, skal gå frit rundt i Danmark, og at kriminelle indvandrere skal afsone deres straf, og så skal de ellers have lov til komme ud i samfundet igen, i stedet for at vi sender et klart signal om, at vi ikke accepterer, at man begår alvorlig kriminalitet som f.eks. voldskriminalitet, når man er gæst, det vil sige udlænding, i Danmark.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Enhedslisten har den klare holdning, at begår folk kriminalitet, skal de stilles for en dommer og dømmes, og de skal ind og afsone deres straf, hvis de bliver idømt fængselsstraf.
Vi mener ikke, at vi kan tillade os bare at lade folk gå frit rundt, som man jo gør med nogle af dem, man mistænker for at have planer om at begå terror, eller bare at sende dem til andre lande, så de kan lave ulykker der.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Karsten Lauritzen ikke kan høre, hvad han selv siger.
Han taler kun om, hvad vi skal gøre i forhold til kriminelle med anden etnisk baggrund, mens alle rockerne åbenbart ikke er noget, som man overhovedet skal tage sig af.
Vi har fra oppositionens side foreslået en samlet tilgang både i forhold til det bandeopgør, der foreligger, og i forhold til integrationsindsatsen, fordi vi ved, at der skal mange forskellige typer indsatser til, og netop ikke en opdeling i dem og os, men i stedet for en samlet indsats for at styrke fællesskaberne.
Det har vi politiets ord for virker, så hvorfor vil Venstre ikke være med til at sikre nogle stærke fællesskaber, frem for at puste til, at man deler folk op i dem og os?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Jamen vi deler ikke folk op i dem og os.
Jeg har sagt tidligere fra den her talerstol, og jeg vil gerne gentage det, at de indvandrere, de nydanskere, som har lyst til at bidrage positivt til det danske samfund, skal være velkomne, og dem skal vi give redskaber og hjælpe på rette vej med det, men de gæster, de nydanskere, de udlændinge, som ser stort på de normer og værdier, som vi har i det danske samfund, og som ikke ønsker at overholde de love, som vi har vedtaget her i Folketinget, vil vi sætte hårdt ind over for.
Og det betyder, at hvis man som udlænding i Danmark begår kriminalitet og bliver dømt for det, kan man risikere at stå til udvisning.
Det synes jeg er fast og fair, og det sender et meget, meget klart signal til indvandrere om, at de ikke skal begå kriminalitet.
Vi lægger også en hård linje over for kriminelle danskere og specielt over for bander.
Regeringen har fremlagt en bandepakke, vi diskuterer minimumsstraffe og en lang række ting, som Enhedslisten ikke vil stemme for, og som Enhedslisten gang på gang sætter sig imod.
Så jeg vil sige, at det ikke er regeringen og Venstre, som ikke gør noget i forhold til kriminelle udlændinge og kriminelle danskere, det er Enhedslisten.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Det undrer mig, at fru Anne-Marie Meldgaard i sin ordførertale, men sådan set også tidligere i et spørgsmål til hr. Karsten Lauritzen sagde, at det først er nu, regeringen og Dansk Folkeparti har opdaget, at der er behov for en integrationsindsats.
Det undrer mig lidt, for jeg mener at kunne huske - det kan godt være, jeg husker forkert - at der rent faktisk i 2004 eller 2005 blev indgået en integrationsaftale, og Socialdemokraterne havde sådan set skrevet under på den integrationsaftale, men man sprang fra på målstregen.
Så derfor undrer mig lidt, at man her i dag kan stå og sige, at det først er nu, der kommer en integrationsindsats, når man sådan set selv har været med i forhandlinger omkring en integrationsindsats for flere år tilbage og sådan set havde tilsluttet sig og så faldt fra alligevel.
Vi kan så efterfølgende tage en diskussion af, om den har været god nok, men kan ordføreren ikke trods alt bekræfte det?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Det har sådan set været sådan, at de aftaler og de tiltag, der har været omkring en integrationsindsats, har været baseret på udlændingelovgivningen, og der medgiver jeg, at jeg personligt lavede en aftale, som blev underkendt i min gruppe.
Det er jo en kendsgerning, men det er også en kendsgerning, at selv om der blev lavet en integrationsaftale dengang, er resultaterne meget, meget små.
Man har stadig væk bygget det op på udlændingepolitikken igen og igen.
Jeg har svært ved at se, når vi hele tiden ser dagspressen beskrive bandekriminalitet, parallelsamfund, radikalisering, børn, der ikke kan klare sig i skolen, frafald på uddannelserne, at der er sket ret meget på integrationsområdet.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Jeg kvitterer for, at vi i hvert fald har fået slået fast fra den socialdemokratiske ordfører, at når medlemmer af venstrefløjen og oppositionen til regeringen og til Dansk Folkeparti siger, at der ikke har været en integrationsindsats, så er det forkert; det bekræfter nu selv Socialdemokraterne.
Det synes jeg trods alt er positivt.
Så kan man selvfølgelig efterfølgende diskutere resultaterne, og det skal jeg nok komme ind på i min ordførertale.
Jeg vil også godt høre, hvordan det kan være, at man ikke i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne jo er med i, har lagt ind som en forudsætning for en ordentlig integration, at der er styr på udlændingepolitikken.
Er det, fordi man simpelt hen er dybt splittet på venstrefløjen, at Socialdemokraterne vil én ting, Radikale Venstre vil noget andet, Socialistisk Folkeparti vil noget tredje, og Enhedslisten, som vi kan forstå vil stille nogle krav til fru Helle Thorning-Schmidt, når hun bliver statsminister, vil noget helt femte eller fjerde eller sjette?
Altså, hvorfor har man ikke lagt det ind som en forudsætning for integration, at der er styr på udlændingepolitikken?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Det er jo mærkeligt, at jeg skal stille det her spørgsmål til en, som lige har fremsat et forslag til vedtagelse, men bedømt ud fra, hvad Dansk Folkepartis formand har sagt, er jeg simpelt hen nødt til at spørge: Hvilket forslag til vedtagelse stemmer Dansk Folkeparti for?
For i det forslag, som hr. Martin Henriksen har fremsat, står der jo, som jeg forstår det, at Folketinget fortsat ønsker at forpligte regeringen og kommunerne på den udvikling, der foregår, men til Politiken sagde fru Pia Kjærsgaard, at udviklingen skal vendes, der skal en ny integrationspolitik til, vi må have en konkret plan.
I det forslag, vi i oppositionen har fremsat, får man en konkret plan og forpligtende målsætninger, så udviklingen kan vendes - præcis som fru Pia Kjærsgaard sagde hun ønskede det.
I det forslag, som hr. Martin Henriksen er ordfører på vegne af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti på, ja, der siger man, at udviklingen skal fortsætte.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Jeg tror, at det er Det Radikale Venstres troværdighed, der er lig nul lidt ligesom Det Radikale Venstres stemmeprocent i meningsmålingerne.
Jeg synes, at den argumentation og retorik, som hr. Morten Østergaard lægger for dagen, er totalt blottet for indhold.
Der er slet ikke noget indhold i det.
Nu skal jeg bare for god ordens skyld læse indledningen af forslaget til vedtagelse op: »Folketinget konstaterer, at der som en konsekvens af udlændingepolitikken før 2001 fortsat er alvorlige udfordringer til integrationsprocessen.
Det er jo en anerkendelse af, at der stadigvæk er et stort arbejde, der skal løses.
Det står vi ved i Dansk Folkeparti.
Vi kunne aldrig drømme om at sige, at fordi der er 50.000 flere indvandrere og efterkommere, der er kommet i arbejde siden 2001, er det godt nok.
Vi kan bare forholde os til, at det er sådan, det er.
Vi skal have endnu flere i arbejde, sådan at de kan gå fra at få fra statskassen til at yde til statskassen.
Det synes vi i Dansk Folkeparti, og det er det, vi arbejder hen imod.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal være så svært for hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre at forstå, og jeg kan heller ikke forstå, hvis det skal være så svært at forstå, at vi siger, at der er ting, som er rigtig dårlige, og som vi skal gøre meget bedre, men vi må også forholde os til de realiteter, der er, sådan at vi kan forstå, at vi trods alt også har noget at bygge videre på.
Karen Jespersen (V), 2009-05-13:
Jeg betragter jo den stramme udlændingepolitik som en fuldstændig afgørende forudsætning for, at man kan få integrationen til at fungere, fordi det betyder, at man kan have hånd i hanke med tilstrømningen, og 24-års-reglen og tilknytningskravet er grundelementerne i den stramme udlændingepolitik.
Jeg vil gerne have bekræftet, at SF er imod 24-års-reglen og tilknytningskravet, i og med at SF har støttet et forslag fra Enhedslisten om at afskaffe de to elementer i den stramme udlændingepolitik.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
SF er jo enig i, at der ikke er plads til hele verden i Danmark, og det med den stramme udlændingepolitik som en forudsætning for integration er jo en præmis, som bliver sat op og båret foran sig af regeringspartierne og Dansk Folkeparti, og så lægger man de forskellige dele ovenpå.
SF er enig i, at der ikke er plads til hele verden i Danmark.
Vi er enige i, at der skal være styr på, hvem og hvordan man kommer til Danmark.
Men det, vi gerne vil snakke om her, er integrationsindsatsen for dem, der er i Danmark, fordi det er det, der er interessant.
Karen Jespersen (V), 2009-05-13:
Det tror pokker, at SF ikke er interesseret i at snakke om 24-års-reglen og tilknytningskravet, fordi det jo er noget, befolkningen også af god grund lægger stor vægt på.
For mig er der jo en fuldstændig logisk sammenhæng i, at man er nødt til at begrænse antallet af de mennesker, der kommer hertil, for at kunne få integrationen til at fungere.
Det er jo regeringens politik, at man skal holde sig uden for EU's udlændingepolitik for at kunne holde fast i den stramme udlændingepolitik.
Men jeg må tolke det, SF's ordfører siger, på den måde, at det er man så også imod på lige fod med Det Radikale Venstres ordfører.
Man er ikke interesseret i at holde sig uden for udlændingepolitikken i EU og dermed heller ikke i at videreføre den stramme udlændingepolitik.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Jeg opfatter lidt det her som mange spørgsmål forsøgt samlet ned i én kasse, og jeg vil gerne tage del i det, der handler om forbeholdene.
Udgangspunktet for os er jo, at vi ønsker retsforbeholdet afskaffet.
Det mener jeg ikke er noget, som vi skal inddrage de partier i, der ikke skal med i de regeringsforhandlinger.
Men vi mener, at retsforbeholdet som udgangspunkt skal afskaffes.
Om den stramme udlændingepolitik vil jeg sige, at vi selvfølgelig ønsker, at der skal være styr på, hvem der er i Danmark, og hvorfor de er her, men det, vi ønsker drøftet, er, hvad det er for en indsats, der skal gøres for dem, der er i Danmark, for at få integrationen til at lykkes.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Jeg må starte med at konstatere, at De Konservative altså er lodret uenige med fru Pia Kjærsgaard, som siger, at udviklingen skal vendes, og at der behov for en konkret plan.
Nu er Dansk Folkeparti jo også blevet uenig med sig selv, så jeg ved ikke, om behovet er gået væk, men i hvert fald er fru Helle Sjelle uenig med Dansk Folkepartis formand.
Det er jo ærgerligt, for jeg tror egentlig, at vi i bred enighed kunne have lavet en sådan konkret plan.
Men jeg forstår også på fru Helle Sjelle, at De Konservative er utilfredse med, at vi har sagt, at resultaterne er utilstrækkelige, og derfor vil jeg bare spørge, om det efter konservativ opfattelse er sådan, at man kan sige, at integrationsresultaterne er tilstrækkelige.
Det er bare for at sige, at hvis det er afgørende, synes fru Helle Sjelle da at være på usikker grund.
Helle Sjelle (KF), 2009-05-13:
Vi mener ikke, at integrationsindsatsen er god nok, den kan sagtens blive endnu bedre, end den er, men vi påpeger, at der er nogle tendenser, nogle mønstre, der viser, at der er flere, der er kommet i arbejde, at der er flere, der har fået en uddannelse, og at der søreme også er flere, som egentlig føler, at de er blevet bedre integreret i det danske samfund.
Det synes vi er værd at anerkende, for en væsentlig forudsætning for integrationen i Danmark er altså, at de indvandrere, der kommer, er i arbejde eller er i uddannelse.
Og så betyder det selvfølgelig også noget - synes jeg i hvert fald - at de selv føler, at de er en del af det danske samfund, og ikke ønsker, at de egentlig befandt sig et helt andet sted.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Jeg erkender, at der var mange spørgsmål, så nu tager jeg lige det sidste igen.
Det har været afgørende for Det Konservative Folkeparti - måtte man forstå på ordførertalen - at få stoppet antallet af indvandrere, der kommer til Danmark.
Det sagde fru Helle Sjelle i sin ordførertale.
Kommer det som en overraskelse for fru Helle Sjelle, at hvis man kigger på opgørelser over antallet af meddelte opholdstilladelser, kan man se, at det er steget hvert eneste år fra 2003 og frem til 2007?
2008-tallet er ikke offentliggjort endnu.
Hvert eneste år er det steget, faktisk sådan, at der næsten er udstedt dobbelt så mange opholdstilladelser i 2007, som der blev i 2003.
Jeg vil bare spørge fru Helle Sjelle, om Det Konservative Folkepartis ordfører ønsker at revidere sin udtalelse om, at det er afgørende, hvor mange indvandrere der kommer, for hvis det er det, der er regeringens politik, må man sige, at der da ikke er tale om, at indvandringen er stoppet.
Helle Sjelle (KF), 2009-05-13:
Jeg synes bestemt, det betyder noget, hvor mange der er her i landet, som ønsker at være her bestandigt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Jeg noterede mig, at fru Helle Sjelle sagde, at der kunne gøres meget mere, og at der skulle gøres meget mere på integrationsområdet.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg har et spørgsmål til fru Helle Sjelle i forhold til indvandrerkvindernes rolle og den indsats, der er ydet indtil nu, om den er tilstrækkelig.
Så vil jeg gerne spørge fru Helle Sjelle, om ikke hun ser et problem i, at der er mange indvandrerkvinder, som bliver skubbet mere ud i fattigdom qua det, at de måske ikke kan få et arbejde eller ikke opfylder betingelserne, i og med at familierne er selvforsørgende.
Vil fru Helle Sjelle være med til at gøre en indsats for en større ligestilling blandt indvandrerkvinder, også for at hjælpe dem ud på arbejdsmarkedet?
Helle Sjelle (KF), 2009-05-13:
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at der bliver gjort en god indsats for netop at få kvinderne integreret i vores samfund, fordi de selvfølgelig også har en betydning for de børn, der vokser op.
Der er ikke nogen tvivl om, at der bliver gjort en hel del på det her område.
Bl.a. prøver man jo på at hjælpe med at fremme indvandrerkvinders beskæftigelse, uddannelse og også deltagelse i idræts- og foreningsliv.
Der er jo heller ikke nogen tvivl om, at der er en gruppe, som vi ikke rigtig har fat på, en gruppe, som ikke rigtig har nogen kontakt til - man kan sige - omverdenen omkring dem, men som lever med deres familie, og som har det godt med deres familie.
Det skal de naturligvis have lov til.
Men det ville være ønskeligt, at de også havde mere kontakt med det omgivende samfund, så de faktisk var klar over, hvad det var for nogle ting, man faktisk forventede af dem, når de var i det her samfund, for det kunne de jo også videregive til deres børn.
Det er jo der, jeg synes at det er ganske væsentligt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Jeg tror, vi langt hen ad vejen er meget enige i forhold til indvandrerkvindernes situation her i Danmark.
I de her år og fremadrettet vil der blive marginaliseret flere og flere indvandrerkvinder i forhold til kravet om selvforsørgelse.
Vil Det Konservative Folkeparti at være med til at dæmme op i forhold til netop den der fattiggørelse af indvandrerkvinder?
Helle Sjelle (KF), 2009-05-13:
Jamen jeg synes, at vi står med et problem, forstået på den måde, at vi har en hel del kvinder, som ikke har særlig stor kontakt, måske næsten ingen kontakt med det omgivende samfund.
Det er også kvinder, som man kan sige skal være rollemodeller, for det er familien jo for deres børn.
Der synes jeg vi har et problem.
Jeg vil gerne være med til, at man kunne se på, hvordan vi kan få de her kvinder bedre integreret i det danske samfund.
Det handler om alt lige fra at lære dansk til eventuelt at tage en uddannelse, komme på arbejdsmarkedet og bestemt også måske blive i stand til at forstå det omgivende samfund, som de er en del af.
Der ligger en udfordring.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Det lyder jo fint, når fru Helle Sjelle taler om alt det, som vi skal give mulighed for.
Problemet er bare, at man så samtidig tager pengene fra folk, så det bliver svært at få mulighed for det, og man gør det meget svært at få mulighed for f.eks. at få en danskundervisning, der også gør, at man på et tidspunkt måske kan have et håb om at kunne blive dansk statsborger.
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-13:
Jeg kunne ikke undgå at lægge mærke til, at ordføreren gentagne gange fremhævede, at vi skal have styr på tilstrømningen.
Men jeg tænker på, at siden den her regering er kommet til med støtte fra Dansk Folkeparti, er det jo ikke, fordi det sådan har væltet ind med flygtninge og indvandrere og alle mulige folk.
Der er jo ikke nogen, der kommer ind.
Men så burde man jo også, hvis man skulle følge den retorik, sige, at så burde netop den her regering have taget et ansvar og sagt: O.k., nu laver vi en indsats, en helhedsindsats, for at løfte op, for nu har vi ikke den der undskyldning med, at der kommer flere og flere ind og vi ikke kan overskue det.
Jeg vil gerne i forlængelse af det tidligere spørgsmål og svar spørge om følgende: Ordførerens formand, fru Pia Kjærsgaard, sagde, at vi er enige med Socialdemokraterne.
Hvis integrationen skal lykkes, skal vi også tænke i forhold til boligsocial politik.
Det var noget, hun sagde til Politiken den 20. februar.
Og så sagde fru Pia Kjærsgaard, at hun anerkender, at man siden 2001 fra VKO's side ikke har reageret hurtigt nok.
Er ordføreren enig med sin egen formand?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Jeg er altid enig med fru Pia Kjærsgaard.
Jeg vil bare sige, at hvis fru Yildiz Akdogan ønsker at finde en forklaring på de problemer, vi ser i dag, skal fru Yildiz Akdogan gå tilbage til 2001 og så gå 30 år tilbage derfra.
30 års mislykket udlændingepolitik.
Og den startede jo sådan set også før udlændingeloven af 1983.
Den udlændingepolitik, der har været ført indtil 2001, er grunden til de problemer, vi ser i dag.
Det er grunden.
Hvis ikke man forstår det, hvis ikke man har en anerkendelse af det, så smuldrer forudsætningerne for at få en ordentlig integration, og hvis fru Yildiz Akdogan eller andre tror, at 30 års katastrofal udlændingepolitik bliver rettet op på 8 år, så tager de fejl.
Det kommer til at tage rigtig mange år endnu.
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-13:
Det vil så sige, at Dansk Folkeparti ikke kan magte at løfte den her opgave.
Sådan forstår jeg lidt ordføreren, når han siger det på den måde.
Men jeg vil egentlig gerne igen understrege, at det er lidt bemærkelsesværdigt, at hver gang vi snakker om integrationspolitik eller integrationsindsats, har både regeringen og Dansk Folkeparti en tendens til hele tiden at gå tilbage til fortiden.
Vi vil gerne kigge fremad, vi vil gerne prøve at se, hvad vi kan gøre herfra og videre i forhold til at forebygge.
Vores forespørgselsforslag til den her debat er jo netop at fremlægge en helhedsindsats i forhold til bolig-, i forhold til uddannelse-, i forhold til socialpolitik.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ordføreren så ikke klokkeklart kan sige det, når hans egen formand sort på hvidt i en artikel til Politiken har sagt, at man anerkender, at der er fejlet.
Man har reageret for sent.
Er ordføreren enig i det?
Og ifald ordføreren ikke er enig i det, vil jeg gerne høre, hvordan det kan være, at man fremsætter det forslag til vedtagelse, som ordføreren læste op lige før, for det strider jo mod ordførerens egen formand.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Det er lidt svært at argumentere med nogle, som slet ikke hører, hvad det er, man svarer.
Det gør diskussionen vanskelig, nogle vil endda sige umulig.
Jeg har svært ved, og det kan godt være, fordi jeg ikke er højtuddannet nok eller ikke forstår det, at gebærde mig i en diskussion, hvor jeg kan stå og sige noget til nogle, og så er det slet ikke registreret, hvad jeg har sagt.
Hvordan skal jeg så følge op på det?
Det kan jeg simpelt hen ikke.
Jeg kan godt forstå, at det er ubehageligt for Socialdemokraterne at tage sådan et historisk perspektiv og kigge tilbage.
Hvis jeg var socialdemokrat, ville jeg også udelukkende kigge fremad og slet ikke forholde mig til, hvad mit parti har taget af katastrofale beslutninger i forhold til udlændingepolitikken.
Det ville jeg også gøre.
Jeg ville i hvert fald være tilbøjelig til at gøre det, vil jeg sige, fordi det er da ubehageligt som socialdemokrat.
Det må det da være.
Jeg vil sige i forhold til at være visionær, at så må Dansk Folkeparti da være noget nær det mest visionære parti i Folketinget, fordi vi har da om nogen forstået, at forudsætningerne for, at vi kan have en sammenhængskraft i det danske samfund, er, at man har stoppet tilstrømningen af den muslimske indvandring, der har været til Danmark, og det har vi fået gjort.
Vi kan stadig væk gøre endnu mere, men forudsætningerne for, at vi kan få en ordentlig integration, er altså blevet skabt.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Jeg vil så prøve at imødekomme ordføreren ved at sige, at vi nu har hørt, at forudsætningen er, at der er styr på indvandringen, at vi har hørt, hvad oppositionen skal levere - vi skal nemlig være enige i det og at vi har hørt, hvad udlændingene skal levere.
Lad os så prøve at komme det skridt videre at sige: Ja, nu har vi styr på indvandringen, vi ved, hvad niveauet er, og vi ved, hvordan det går, fair nok, og lad os så snakke om integration, som er det, den her debat egentlig skulle handle om.
For det synes jeg faktisk er vigtigt.
Nu håber jeg, at jeg bliver kvitteret for, at jeg har hørt på og husker, hvad ordføreren siger.
Så vil jeg sige, at når det gælder integrationen, er der nogle ting, der er gået godt, men der er også nogle ting, der ikke er gået godt.
Kunne det være en mulighed at lave en helhedsindsats, hvor man bl.a. tager udgangspunkt i de her ghettoområder, og sige, at den indsats godt kunne bringe det videre, og at den kunne være et supplement til alt det gode, som regeringen og Dansk Folkeparti åbenbart planlægger at gøre?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Nu anerkender jeg selvfølgelig, at debatten rykker sig lidt, for nu spreder erkendelsen af, at Dansk Folkeparti og regeringen rent faktisk har foretaget en række positive initiativer på integrationsområdet, sig.
Det synes jeg er dejligt.
Men jeg vil bare godt have lov til at sige fra Dansk Folkepartis side, inden venstrefløjen koger sådan fuldstændig over af begejstring over det, som Dansk Folkeparti og regeringen har gjort, at vi stadig væk mener, at der er alvorlige udfordringer på integrationsområdet.
Det, at man ser, at der eksempelvis er alvorlige problemer med kriminalitet i Danmark, er en katastrofe.
Det er i den grad en katastrofe, men vi leverer meget gerne en lang række bud på, hvordan man kan forbedre integrationsindsatsen i Danmark; det gør vi meget gerne.
Det gjorde man ikke, så man kan jo ikke blive ved med at snakke om en helhedsindsats og det brede samarbejde.
Man er jo ikke interesseret i det brede samarbejde.
Det er jo ren og skær blokpolitik.