runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-11-30:
Med hensyn til de sager, der spørges om, kender jeg kun til de konkrete sager fra pressens omtale, og jeg kan i sagens natur ikke deltage i spekulationer om de konkrete sager, hvori de relevante myndigheder har foretaget deres vurdering.
Men jeg vil gerne sige, som vi også drøftede i samrådet, at det er Rigspolitiet, som nu sætter sig for i spidsen for en arbejdsgruppe, som skal se på politiets deltagelse i det her arbejde.
Håndteres det rigtigt, og er der behov for tilpasninger?
Det sker gennem en arbejdsgruppe, som får et bredt spektrum af initiativer, de skal se på: relevant lovgivning; det regelsæt, der er for politiets myndighedsopgaver i forbindelse med dødsfald, der anmeldes til politiet; beskrivelse af udviklingen inden for sagsområdet på baggrund af tilgængelige data; beskrivelse og ikke mindst analyse af politiets aktuelle praksis på sagsområdet; ikke mindst beskrivelse af de forhold, som har en væsentlig indflydelse på politiets visitation af det her område.
På baggrund heraf skal der som sagt laves en komparativ undersøgelse af lovgivning og statistik i de nordiske lande.
Ikke mindst det sidste relaterer sig til det spørgsmål, som hr. Peter Skaarup stillede som, tror jeg, andet spørgsmål, hvor han spurgte direkte til forholdene i bl.a. Sverige og, tror jeg, Finland.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-30:
Jeg synes, det er fint, at ministeren omtaler den her arbejdsgruppe, men jeg vil så på den anden side også sige, at det jo egentlig ikke er det, som det spørgsmål, der bliver stillet her i Folketingssalen, handler om.
Spørgsmålet handler om, om ministeren vil sikre, at de sager, der er blevet omtalt i B.T., bliver efterforsket til bunds på ny.
Det er i virkeligheden det, der er det interessante her.
Det er jo altså en 29-årig Stanley Bengtsen fra Lemvig, der er blevet omtalt i B.T. – tilsyneladende selvmord, men måske er det en drabssag –
det er en 21-årig Eva Lykke Christensen fra Kolding, og det er 55-årige Edith Hindhede Christiansen fra Ans.
Det er sager, der virker meget mystiske, og hvor mange borgere spørger: Har man nu gjort alt?
Familien til vedkommende, der er afgået ved døden, spørger: Har man nu gjort alt for at tjekke, om alt er, som det skal være?
Jeg vil spørge ministeren: Vil der blive spurgt til de her sager fra ministerens side?
Og jeg vil altså også spørge ministeren: Kunne det være en god idé, at man genoplivede det såkaldte rejsehold, som jo havde rigtig gode resultater med at efterforske netop sådanne sager?
Det er jo i dag nedlagt, men der er mange, der har argumenteret for, at man skulle genoprette det.
Vil ministeren sørge for, at der bliver sat ekstra fokus på det ved en genoprettelse af rejseholdet?
Tak for svaret.
Som justitsministeren ganske rigtigt sagde til sidst, er det sådan, at drabssager aldrig forældes i Danmark.
Godt for det, for i denne tid oplever vi faktisk forbedringer af muligheden for at finde tekniske beviser.
Også derfor synes jeg, at der er rigtig gode argumenter for at politiet bruger obduktion, bruger tekniske hjælpemidler til at opklare gamle sager.
B.T. har fået opgjort, at det kun er i 16 pct. af sagerne om selvmord i Danmark, at der bruges obduktion.
Det er knap 100 pct. i Sverige og Finland, og det er 66 pct. i Norge.
Kan justitsministeren forklare den forskel?
Hvorfor er der den forskel, og vil ministeren sikre, at man i den arbejdsgruppe, der nu nedsættes – det er jo positivt nok, at der nu kigges på det – sikrer sig, at vi kommer tættere på andre lande og kommer til at ligge på et niveau, som ligner de andre landes, når det gælder obduktion, som er et meget vigtigt redskab, når man skal konstatere, hvad der er sket i en bestemt sag.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren: Kan ministeren bekræfte, at der faktisk har været spurgt til nogle af de enkeltsager tidligere i Folketinget – bl.a. i forbindelse med spørgsmål i Folketinget er det faktisk kommet frem, at der nu er blevet indledt ny efterforskning i en bestemt drabssag, og derfor er det ikke helt fremmed for ministre at svare på spørgsmål, der vedrører enkeltsager – og at det i øvrigt er sådan, at ministeren er øverste chef for politiet og anklagemyndigheden?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-11-30:
Hvad er ministerens holdning til en kommende reklameafgift set i forhold til de mindre erhvervsdrivende, og vil regeringen gøre en indsats for at forebygge, at reklameafgiften rammer mindre erhvervsdrivende i Udkantsdanmark, der med en reklameafgift må antages at få sværere ved at komme ud med deres budskab/produkter?
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Ministeren må altså undskylde, men jeg forstår ganske enkelt ikke svaret, og jeg vil gerne begrunde, hvorfor jeg ikke forstår svaret.
Jeg forstår ikke svaret, fordi det jo var sådan, at inden valget lavede netop Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti et oplæg, der hed »Aktiv hjælp til yderområderne«.
Så derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor ministeren i dag står og siger: Vi troede slet ikke på det, vi har aldrig nogen sinde troet på det.
For det er jo det, ministeren siger i dag.
Men hvorfor skrev man det så i et oplæg?
Hvorfor sagde man det til Jyllands-Posten?
Det forstår jeg simpelt hen ikke, vil jeg sige til ministeren.
Derudover er det jo altså også sådan, at ministeren selv til TV Midt-Vest på TV2 den 23. november kort og godt – og det her er et citat, hvor ministeren jo blev spurgt om at udflytte statslige arbejdspladser – sagde: Jeg tror ikke på det.
Ministeren siger: Jeg tror ikke på det.
Og han afviser, at man vil flytte statslige arbejdspladser ud i yderområderne.
Men det kan selvfølgelig være, at man skal finde svaret i det allerførste, ministeren sagde i dag, og det var: Ja, nu var det jo et valgoplæg.
Er det sagen, at det jo bare var et valgoplæg, vil jeg spørge ministeren.
Sagde man bare til borgerne i yderområderne – jeg kommer jo selv derfra – at vi vil det her med yderområderne?
Man lavede endda et stort oplæg, der hed »Aktiv hjælp til yderområderne«, men det var bare et valgoplæg.
Det tror jeg simpelt hen ikke at vælgerne forstår.
Jeg forstår det i hvert fald ikke.
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Nu vil jeg ikke påtage mig at svare på alt, hvad fru Inger Støjberg ikke forstår, men jeg vil gerne svare, at jeg har indhentet tal fra Moderniseringsstyrelsen, der viser, at der er 184.439 statslige arbejdspladser i Danmark.
De 80.341 er i hovedstaden, og de 104.098 er faktisk i provinsen.
Det vil sige, at der faktisk er 23.757 flere statslige arbejdspladser i provinsen.
Så vil jeg godt understrege, at jeg ikke er imod udflytning af statslige arbejdspladser, og jeg vil godt sige, at det ikke er ukendt, at hvert parti har haft et valgoplæg – jeg har set, at Venstre også har haft et valgoplæg – om, hvad de vil gøre, hvis de får 90 mandater, men det fik Socialdemokraterne og SF som sagt ikke, og derfor har vi prioriteret vækst.
Så vil jeg godt sige, at det at have en overordnet målsætning om udflytningen af statslige arbejdspladser – og det er jo det, jeg forsøgte at sige både til tv og til Jyllands-Posten – fører ikke til noget i sig selv.
Det viser også den tidligere regerings generelle målsætning om udflytning af statslige arbejdspladser og institutioner med al tydelighed.
Selv om den tidligere regering – og det var jo fru Inger Støjbergs regering – havde en overordnet målsætning i de 10 år, den var ved magten, så er realiteten jo, at ganske få statslige arbejdspladser blev flyttet ud.
I den diskussion er det vigtigt at huske på, at udflytningen ikke er nogen mirakelkur, når vi taler udvikling af yderområder.
Jeg vil gerne være med til at udvikle dem, men det er altså ikke de statslige arbejdspladser alene, der giver den her udvikling.
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Nu sagde ministeren, at ministeren ikke vil svare på alt, hvad jeg ikke forstod –
det tror jeg var meget klogt, for det kunne jo nok godt betyde, at ministeren ville komme til at overskride taletiden noget mere, end ministeren ellers har gjort her.
Når det er sagt, siger ministeren, at han mener, at jeg må have forståelse for, at det jo var et valgoplæg, men at man ikke fik 90 mandater.
Forventede ministeren, at S og SF ville få 90 mandater?
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Jeg synes, det er underligt som parti ikke at ville kæmpe for at få flertallet.
Det tror og håber jeg da at Venstre også kæmpede for; sådan er det jo altid.
Det har jeg bemærket at Venstre har gjort, og jeg har også bemærket, at Venstre ikke har kunnet gennemføre alt, hvad de har haft stående i deres valgoplæg.
Jeg har jo lidt flere år i dansk politik end fru Inger Støjberg, og jeg kan godt huske tilbage, hvad Venstre har haft af valgoplæg.
Efter 10 år med en utrolig stor form for centralisme hos den tidligere regering, vil jeg godt sige, at det med store flotte målsætninger, som den tidligere regering havde – men den levede i praksis ikke op til de flotte ord – faktisk ikke i realiteten førte til nogen særlig udflytning.
En målsætning har jo kun værdi, hvis den følges op af konkret handling, og det så vi stort set ikke i de 10 år, fru Inger Støjberg var med i den tidligere Venstreledet regering.
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Nu kan jeg jo sige om mit eget område, at der blev flyttet 1.500 statslige arbejdspladser ud til provinsen sidste år; men det var jo ikke det, mit spørgsmål gik på.
Forventede ministeren at få 90 mandater til S og SF?
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Jeg redegjorde sådan set først i mit svar for, at ethvert parti, håber jeg da, håber på at få flertal for sin politik – ellers skulle de jo ikke føre politik.
Sådan er det jo.
Nu har vi lavet et fælles regeringsgrundlag, og det er jeg stolt over og glad for, men det er jo et håndværkertilbud, vi har overtaget fra den tidligere regering, med et kæmpeenormt hul i statskassen på 95 mia. kr., der skyldes, at man ikke greb ind over for krisen i god tid.
Man har jo systematisk bare lavet genopretning, som ramte især vores udkantsområder, en skæv skattefordeling osv.; så derfor har vi sat ind med vækst og udvikling i form af en pakke på 18 mia. kr., som skal give vækst og udvikling, også i vores landdistriktsområder.
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Vil ministeren redegøre for status på den udkantskommission, som S-SF varslede i udspillet »Aktiv hjælp til yderområderne«, herunder hvordan ministeren konkret vil indfri løftet fra udspillet om at »sikre flere statslige arbejdspladser udenfor de store byer«?
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for status på den udkantskommission, som S-SF varslede i udspillet »Aktiv hjælp til yderområderne«, herunder hvordan ministeren konkret vil indfri løftet fra udspillet om at »sikre flere statslige arbejdspladser udenfor de store byer«?
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Det er jo ingen hemmelighed, at jeg har sagt det i forbindelse med vores valgoplæg, og der vil jeg gerne sige, at vi har jo overtaget et håndværkertilbud fra den tidligere regering, og derfor har vi prioriteret at skabe vækst, også vækst i hele Danmark.
Men regeringen ønsker en balance og en balanceret udvikling i hele Danmark, og det skal gøres til et godt sted at både bo, arbejde og drive virksomhed i hele Danmark.
I forhold til hele spørgsmålet om, hvorvidt udflytning af statslige arbejdspladser bidrager til udviklingen, er det afgørende at huske på, at udflytning i sig selv ikke er en mirakelkur.
Under den tidligere regering udarbejdede Center for Landdistriktsforskning på SDU faktisk i 2009 en undersøgelse af erfaringer fra tidligere udflytninger, som viste, at statslige arbejdspladser i sig selv ikke skaber vækst i et område.
Det betyder også, at udflytning af statslige arbejdspladser skal ske som en del af en samlet indsats, hvor der også fokuseres på f.eks. infrastruktur og mulighed for at kunne rekruttere kvalificeret arbejdskraft.
Men jeg er bestemt ikke imod udflytning af statslige arbejdspladser, men udflytninger skal være både fornuftige og økonomisk og fagligt funderet.
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Tak for det.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-30:
Spørgeren må jo have forståelse for, at reklameafgiften endnu ikke er udviklet, og at vi dermed ikke kender konsekvenserne for f.eks. den pågældende købmand, spørgeren omtaler.
Derfor er vi nødt til nu – også i samarbejde med brancheorganisationerne – at få lavet et seriøst og grundigt udviklingsarbejde, således at vi får en reklameafgift, der lever op til de to formål, jeg har skitseret, nemlig dels at sikre en ansvarlig finansiering til en supplerende grøn check, dels at sikre, at vi reducerer brugen af miljøbelastende materiale i forbindelse med husstandsomdelte reklametryksager.
Der vil vi være i dialog med brancheorganisationerne og med fagforeningerne med henblik på at finde den mest optimale model, som naturligvis ikke skal ramme erhvervslivet uhensigtsmæssigt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-11-30:
I Dansk Folkeparti er vi naturligvis enige i, at vi skal værne om miljøet.
Vi har bare svært ved at se, hvad den her grønne check har til formål, men det er så en anden sag.
For os er nærmiljøet faktisk lige så vigtigt som miljøet.
Nærmiljøet er trivsel i de omgivelser, som man har.
Det er også det der med at have et arbejde, man kan stå op til og være glad for at have.
Det er det, som regeringen nu truer nogle grafikere og nogle trykkere og nogle fotografer og nogle lagerarbejdere og nogle reklamebude og ikke mindst nogle mindre erhvervsdrivende ude i Udkantsdanmark med med det her lovforslag.
Det er derfor, jeg undrer mig over, at ministeren virkelig mener, at det er nødvendigt at gå ind og forringe nærmiljøet for en hel masse mennesker i kampen for at give 75 øre ekstra om dagen til de fattigste i Danmark og pudse glorien på miljøområdet.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-30:
Jeg vil da starte med at gøre rede for, at den grønne check tjener det formål, at de lavindkomstgrupper, som faktisk har brug for en hjælpende hånd, får en lille ekstra økonomisk hjælp.
Det regner jeg sådan set med at Dansk Folkeparti finder både sympatisk og fornuftigt.
I forhold til det andet formål, nemlig det miljømæssige formål, som reklametryksagsafgiften har, er der også tale om, mener jeg, et meget væsentligt bidrag til et bedre nærmiljø.
F.eks. tror jeg, at de fleste synes, at det er irriterende, hvis der er reklamer, som aldrig bliver læst, men som ligger og flyder.
Det er en del af baggrunden for, at regeringen og Enhedslisten rent faktisk ønsker at reducere mængden af husstandsomdelte reklametryksager med miljøskadelige virkninger, også i forhold til nærmiljøet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-11-30:
Skal jeg tolke det, at ministeren glider af på mit spørgsmål om det her med de arbejdspladser, der vil ryge som følge af reklameafgiften, sådan, at ministeren vitterlig ikke tror på, at der vil ryge en eneste arbejdsplads som følge af reklameafgiften?
Eller skal jeg tolke det sådan, at det simpelt hen bare ikke bekymrer ministeren?
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
– Men det kan ikke stå alene, for der skal samtidig flyttes penge til kommuner, uddannelser og den kollektive trafik«?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-30:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan spørgeren kan drage en konklusion vedrørende beskæftigelseseffekt eller arbejdspladsvirkning i Udkantsdanmark i en situation, hvor spørgeren ikke kender den konkrete udformning af reklameafgiften.
Sagen er jo, at regeringen endnu ikke har færdiggjort sit udviklingsarbejde, og det er derfor skudt helt ved siden af at begynde at diskutere konsekvenserne.
Det, jeg i dag klart har tilkendegivet, er, at regeringen har igangsat et seriøst udviklingsarbejde, hvor vi også vil inddrage brancheorganisationer og fagforeninger med henblik på at udforme selve afgiften på så hensigtsmæssig en måde, at vi både opnår den ansvarlige finansiering, miljøgevinsten og naturligvis tager behørigt hensyn til både erhverv og lønmodtagere.
Tak for spørgsmålet.
Afgiften på reklametryksager tjener to formål: Dels skal afgiften finansiere den supplerende grønne check på 280 kr. årligt til personer med en indkomst på indtil 212.000 kr., dels skal afgiften være med til at reducere ressourceforbruget i forbindelse med produktion, uddeling og bortskaffelse af reklametryksager.
Regeringen har ikke noget ønske om at begrænse mængden af reklamer og informationer til forbrugerne, men regeringen og Enhedslisten vil gerne arbejde til gavn for miljøet og dermed til gavn for os alle.
Tværtimod tror jeg, at afgiften vil kunne medvirke til, at erhvervslivet finder på nye måder at markedsføre deres produkter på.
Her tænker jeg især på en større anvendelse af internettet, f.eks. ved at reklametryksager bliver sendt som email uden brug af papir eller ved en større anvendelse af butikskædernes hjemmesider.
Afgiften skal træde i kraft i 2013, og på den baggrund har jeg netop sat et udviklingsarbejde i gang i Skatteministeriet, så vi klart kan få defineret, hvilke typer af reklamer der skal pålægges en afgift.
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
Jamen der er ingen boligejere i Danmark, der har lidt økonomisk tab som følge af den skattereform, som vi har lavet.
Det er der simpelt hen ikke, og det står i skærende kontrast til de udmeldinger, man i løbet af den sidste folketingssamling har kunnet høre fra ordførere fra Socialdemokratiet og fra SF.
Der blev det jo gang på gang konkluderet, specielt fra De Radikale, som nu er regeringspartnere: Vi ønsker at sætte boligskatten op.
Det er jo det, jeg er så bekymret for, og jeg kan da godt forstå de vælgere ude i Danmark, der ikke stoler på det, som skatteministeren siger, som hr. Jonas Dahl siger, og som hr. Thomas Jensen siger.
Det kan jeg da godt forstå.
Når vi kigger rundt i det politiske landskab og ser, at der bliver begået løftebrud på løftebrud, og når den radikale skatteordfører oven i købet siger, at man ikke vil udelukke, at man i den her samling vil lovgive om noget, der på sigt sætter boligskatten op, så kan jeg godt forstå, at de danske boligejere er bekymrede.
Jamen jeg vil lade det være fuldstændig op til danskerne at vurdere, om deres rådighedsbeløb er steget i den forrige regeringsperiode, eller om det ikke er.
Hvis vi tager og ser på substansen i det, hr. Jonas Dahl nævner, om, hvad der står i regeringsgrundlaget, kan vi se, at det, som hr. Jonas Dahl citerer, jo lige netop er interessant.
Hr. Jonas Dahl citerer: Man kan ikke sætte boligskatterne op i indeværende periode.
Den radikale ordfører siger, og jeg citerer: Vi siger ikke, at vi ikke vil ophæve boligskattestoppet, det bliver formentlig bare ikke i denne valgperiode.
Man vil så lave en skattereform, og det interessante er jo så: Vil man lovgive om noget i en nuværende skattereform, der sætter boligskatterne op, efter at valgperioden er endt?
Det er jo det, der er interessant, og det er det, der gør boligejerne utrygge, og det kan jeg da godt forstå, når man kigger ud i det politiske landskab og ser på alle de løftebrud fra regeringen, der i øjeblikket vælter ned fra hylderne.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Jeg synes, det er nogle meget grove beskyldninger, som Venstres ordfører kommer med, men det kunne jo tyde på, at Venstres ordfører måske ikke har haft mulighed for at læse regeringsgrundlaget.
Jeg har taget et eksemplar med, som jeg gerne vil udlåne til Venstres ordfører, såfremt han ønsker at læse det, men jeg vil bare gerne læse op, hvad der står på side 10: »Regeringen vil holde boligskatterne og rentefradraget i ro i indeværende valgperiode.«
Det er vel sådan set den klareste formulering, man kan få i forhold til det.
Men så vil jeg bare vende tilbage til et andet citat, som kom den 11. november 2007, nemlig: Skattestoppet har betydet en øget tryghed for den enkelte familie, uanset om man er boligejer eller lejer; man ved, hvad man har at regne med, og at der ikke kommer skattemæssige overraskelser, som kan vælte privatøkonomien.
Citat slut.
Men der gik jo ikke så lang tid, før Venstre sådan set foreslog at ændre i rentefradraget og dermed hæve skatterne for boligejerne.
Klinger det ikke en smule hult, at man forsøger at angribe nogen for noget, når det rent faktisk står i regeringsgrundlaget, hvad regeringen agter at gøre, og man prøver at føre den her skræmmekampagne, mens man i 2007 sådan set selv gik til valg på noget og så gjorde det stik modsatte?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-12-01:
Man kan jo til det sidste argument indvende, at så kan vælgerne afgive deres dom forud for et valg, men det fik de jo ikke lejlighed til i 2007, hvor Venstre dagen før valget gik ud og sagde, at de ikke ville røre ved boligskatterne og gjorde det efterfølgende ved at ændre værdien af rentefradragsretten.
Vi har jo sagt meget klart, at vi laver en skattereform, hvor vi sænker skatten på arbejde og overhovedet ikke rører ved boligskatten.
Det står fuldstændig klippefast.
Men det gør det åbenbart ikke for Venstre.
Venstre opererer med at sige, at det kan godt være, at de ikke rører ved boligskatterne, og hvis de alligevel rører ved boligskatterne, men bare gør det i forbindelse med nogle andre skatter, gør det ikke noget, så må de godt røre ved boligskatterne.
Det, der står tilbage, når man i den her debat hører Venstres ordfører, er: Vi vil ikke røre ved boligskatterne, medmindre vi altså gør det i forskellige andre sammenhænge.
Der vil Venstre godt røre ved boligskatterne.
Det er jo den konklusion, vi må drage efter den her debat.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører bliver lidt ophidset, for det er jo aldrig rart at blive konfronteret med den politik, man sådan set selv har gennemført.
Men vi fik inden valget i 2007 et fint brev fra den daværende Venstreformand, hvor man skrev, at man ikke ville pille ved de her boligskatter, og så gik der ikke mere end få måneder, så vidt jeg husker, eller måske lidt mere, før man sådan set ændrede på rentefradraget.
Det, som regeringen siger, er jo, at man ikke piller ved det i den her valgperiode.
Jeg har trods alt endnu ikke hørt om nogen regeringer, som har sagt, at man lavede regeringsgrundlag for tre-fire valgperioder.
Jeg vil sige, at jeg personligt har den ambition, at den her regering skal sidde i mere end én valgperiode – det har jeg i hvert fald tænkt mig at gøre, hvad jeg kan, for at den skal – men jeg tror, hr. Mads Rørvig vil have svært ved at finde eksempler på, hvordan Venstre nogen sinde skulle have forsøgt med et regeringsgrundlag, som strakte sig over flere valgperioder.
Men jeg modtager da gerne gode eksempler på det.
Men tilbage til det her eksempel vedrørende hr. Anders Fogh Rasmussen: Er det sådan, at Venstre i 2007 gik til valg på, at man ikke ville ændre boligskatterne, ja eller nej?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-12-01:
Lad os bare slå det helt fast.
Hvis der er nogen her, der er løbet fra et løfte omkring boligbeskatningen, er det Venstre.
Må jeg så ikke bare få et svar, som vel ikke kan være så svært: Ændrede Venstre på boligbeskatningen efter valget i 2007, altså i sidste valgperiode, eller ændrede Venstre ikke på boligbeskatningen?
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
Man ved jo ikke, om man skal grine eller græde, når man bliver beskyldt for løftebrud, når man ser på, hvad der sker i det politiske landskab lige i øjeblikket.
Altså, det er da absurd.
De blev lovet en takstnedsættelse på 40 pct.
Vi stemmer da på Socialdemokratiet og SF, for vi vil gerne have 40 pct. billigere transport.
Det er absurd at høre venstrefløjen her i Folketingssalen beskylde Venstre for at begå løftebrud, når man ser, hvad der sker i øjeblikket.
Det er simpelthen næsten for meget af det gode.
Vi kan jo konstatere, at regeringens parlamentariske flertal går ind for at sætte boligskatten op.
Enhedslisten går ind for det, De Radikale går ind for det – det lægger de ikke skjul på – og vi har hørt flere både socialdemokrater og SF'ere argumentere for, at man bør sætte boligskatten op.
Det var bare ganske kort.
Jeg kan se på oversigten, at hr. Thomas Jensen stemte for et identisk forslag i juni måned.
Nu siger hr. Thomas Jensen, at han ikke vil stemme for.
Hvad er begrundelsen, ud over at der har været folketingsvalg?