Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Jeg synes ikke, at det var en superklar besvarelse.
For jeg kan da godt se, at vi kan komme videre og komme i gang med diskussionerne i Danmark, inden det sidste land har ratificeret.
Skal ministerens svar forstås på den måde, at vi ikke kan sætte gang i de konkrete handlinger, før det sidste land i EU har ratificeret aftalen?
Jeg skal lige huske at sige, at jeg skulle hilse fra SF og sige, at de støtter vores forslag.
Så vil jeg gerne sige tak til Alternativet for støtten til forslaget og tak til Liberal Alliance for at have forstået, at der i øjeblikket er en urimelig beskatning af de kommunale selskaber.
Jeg vil gerne sige tak til Socialdemokratiet, som har vist en lille smule åbenhed for, at der måske kunne gennemføres et skrivearbejde, som kunne føre frem til, at vi måske kunne komme til en forståelse af, hvad der fremadrettet kunne være gode løsninger.
Jeg har erfaret, at det er svært at få statspenge ud i spil til den bæredygtige omstilling.
Det er jo det stik modsatte, vi oplever er intentionen her på det sidste.
Særlig i den situation må det være vigtigt, at man kan skaffe rammer, som gør, at kommuner, boligselskaber, pensionsselskaber, og hvad det ellers kunne være, har nogle rimelige og gode rammer for at lave deres investeringer og har vished for, hvad det er for nogle regler, der gælder fremadrettet.
Det er jo på den baggrund, at jeg er lidt skuffet over, at man ikke kan se det urimelige i det her, for den lovgivning, man har, er slet ikke baseret på nutiden.
Lovgivningen er baseret på noget, man ville bremse op over for, da Gentofte Kommune solgte sit elselskab og scorede en kæmpe gevinst på det.
Og det er sådan set forståeligt nok, at Svend Auken dengang fremmede en lov, som kunne gribe ind over for yderligere salg og kunne lægge en begrænsning på, hvor meget en kommune kunne få ud af det, når den solgte sit eget energiselskab.
Det kunne vi sådan set have undgået, hvis det var sådan, at der bare var lidt friere rammer for, hvad en kommune kan bruge sit overskud til fra de vedvarende energianlæg.
Så kunne energiakademiet på Samsø jo have haft en mulighed for at opnå et tilskud via det overskud, der er fra de kommunale møller.
Jeg ser nogle kæmpe fordele i det her.
Det er jo derfor, det er et rummeligt og bredt formuleret forslag, der lægger op til, at det sådan set er energiforligskredsen, som skulle se på, hvad det var for nogle konkrete klimatiltag, som skulle fritages for den modregning, som ellers er praksis.
Det ser ud, som om at det ikke har sin gang for at finde et flertal i den her folketingssamling.
Man kan selvfølgelig altid foreslå, at samme forslag bliver fremsat i næste samling, men ellers kunne det godt tegne, som om at det er noget, der skal arbejdes videre med, og som først kan realiseres efter det næste folketingsvalg.
Det synes jeg er en skam, for når man ser på de klimaplaner, der er ude i kommunerne, er de ambitiøse.
Det, København vil lave med at blive CO2-neutral i 2025, det, Aarhus Kommune vil i forhold til at lave sig om til at blive CO2-neutral i 2030, og det, som en lang række andre kommuner vil, hvor de har sat årstal på, fordrer altså, at der skal laves nogle investeringer, og det fordrer, at der er bedre muligheder for at bruge overskuddet fra de vedvarende energi-anlæg som en dynamo i den omstilling, som vi skal have accelereret. Det var mine bemærkninger til modtagelsen af vores beslutningsforslag.