runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Man kan i hvert fald så konstatere, at de mange milliarder kroner, der er givet i skattelettelse i 2010, er givet for lånte penge.
Vi låner dem og skal betale renter og renters rente af dem.
Så sparer man, for det kunne jo blive værre.
Så hvad er egentlig begrundelsen for, at man har brugt den mindst brugbare metode med skattelettelser og privatforbrugspenge frem for at sætte målrettet ind med opgaver, som skal løses før eller siden, altså fremrykning af nogle af de offentlige investeringer?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan regeringen fuldstændig blindt har set bort fra alle de advarsler og anbefalinger, der er kommet fra økonomer.
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Jeg mener rent faktisk – og det kan da også dokumenteres – at vi i den periode, vi har været igennem, jo hele tiden har fået ros og anerkendelse for de tiltag, vi har søsat, og for den måde, vi har ageret på.
Vi har jo gjort det i enighed med alle seriøse økonomer, der har forstand på det.
Så kan man have et politisk synspunkt, som hr. Ole Sohn har, om, at det skal være det offentlige, der skal have alle de her hjælpepakker stillet til rådighed.
Det er jo formentlig den fundamentale forskel, der er.
Jeg vil ikke sådan diktere og detailstyre alting fra Christiansborg.
Vi deler den altså i to.
Med den ene hånd skaber vi beskæftigelse og vækst og sætter gang i hjulene ved i en vis grad at fremrykke offentlige investeringer.
Med den anden hånd giver vi den enkelte dansker sine egne penge tilbage.
Det er jo skattekroner, vi taler om.
Så der giver vi altså flere skattekroner tilbage, sådan at den enkelte familie selv kan bestemme og disponere over de penge.
Det synes vi nu engang er et mere retfærdigt og velfungerende system.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Jeg synes, at det er en underlig måde at betegne det, at vi vil lempe krisens virkninger for det danske folk, ved at vi hælder 55 mia. kr. ud – hælder 55 mia. kr. ud.
Det, vi gør, er målrettet at sætte ind for at sikre, at danskerne kommer så skånsomt igennem krisen som muligt.
Det fortjener altså et andet udtryk fra Socialdemokraternes side, end at regeringen bare hælder pengene ud.
Derfor synes jeg, at den betegnelse er meget, meget mærkelig fra en socialdemokratisk toppolitiker.
Carsten Hansen (S), 2009-09-08:
Man får da vist svar her, som man råber i skoven, for jeg spurgte, om finansministeren efter de mange fine historier om, hvordan man vil tage vare på familiernes tryghed og man vil sikre, at den danske befolkning ikke bliver ramt af krisen, kunne give mig bare én indikation på, at der bare er et sted – bare et eneste sted – hvor finansministeren kan påvise, at det, man har gjort, har hjulpet.
Er det pakken i forhold til boligejerne?
Er det SP-pengene?
Der skete i øvrigt det, at der faktisk blev færre penge til forbrug, efter man frigav SP-pengene.
Er det på arbejdsløsheden?
Er det på ungdomsuddannelsessiden, hvor regeringens politik fuldstændig ligger i ruiner?
Der er kun 26.000 af de unge mennesker, der har søgt optagelse på de erhvervsfaglige uddannelser i år, og flere og flere falder fra.
Er det på underskuddet eller på finanserne?
Lad mig nu høre fra finansministeren, om der er nogen steder, hvor det går den rigtige vej efter alle disse højt besungne initiativer, hvor ikke et af dem har virket – i modsætning til det, vi har foreslået.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Nu oplever vi så en stigning i ledigheden, og jeg skal være den første til at beklage det, for alle mine bestræbelser har gået på at nedbringe ledigheden.
I Spanien er ledigheden 20 pct., i England 10-12 pct., 10 pct. i USA, 8, 9, 10 pct. i Sverige osv.
Ledigheden er i Danmark 3,7 pct., dvs. vi har været i stand til at friholde mange, mange danskere fra konsekvenserne af finanskrisen.
Det skal selvfølgelig ikke overskygge det problem, at ledigheden vil stige i den kommende tid.
Men jeg synes, at hr. Carsten Hansen skal have lidt proportion i den her diskussion.
Vi har taget nogle målrettede initiativer, som jo bevirker, at danskerne får det økonomisk bedre, og vi har fremrykket offentlige investeringer.
Så i modsætning til hr. Carsten Hansen hopper vi ikke af sted på et ben, men sikrer, at vores politik går på to ben.
Carsten Hansen (S), 2009-09-08:
Efter dagens debat står det jo klart, at vi står over for en rådvild og handlingslammet regering.
Finansministeren siger, at man hælder 55 mia. kr. ud i merforbrug, men så må jeg spørge finansministeren: Hvad er det for et parameter, der går den rigtige vej, når finansministeren kigger i alle sine økonomiske oversigter og budgetter og fremskrivninger?
Er det beskæftigelsen og dermed familiernes tryghed, er det omsorgen for de ledige, er det arbejdsløsheden, er det praktikpladserne, er det andelen af unge, der får en uddannelse, eller er det underskuddet på finansloven?
Det ville være rart, hvis finansministeren i stedet for alt det der udenomssnak ville bekende, hvad det er for nogle parametre, der går den rigtige vej.
Lad os høre om det frem for al den udenomssnak, vi har hørt nu i næsten en time.
Bjarne Laustsen (S), 2009-09-08:
Der er ingen grund til at ønske finansministeren tillykke med en fødselsdag med det store underskud på finanserne.
Aldrig i nyere tid har en finansminister vel på så kort tid soldet det gode solide fundament væk.
Jeg vil nu gerne spørge ind til noget.
Hvad er det for et niveau, der er skånsomt i forhold til de arbejdsløse, når tusindvis bliver fyret og ryger ud af arbejdsmarkedet nu?
Hvordan skal de komme skånsomt igennem det her?
Det kunne være rart at vide.
På Beskæftigelsesministeriets område er der ingen planer, og man har heller ingen planer om nogen.
Hvordan skal de, der er blevet ramt af arbejdsløshed, kunne se et lys for enden af tunnellen med den finanslov her, når der ingen særlige initiativer er taget for dem?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi har fremrykket offentlige investeringer.
Kommunerne kan nu forny skoler, ældreboliger, plejehjem osv., der er ikke noget anlægsloft.
Vi har lavet en renoveringspulje.
Vi har givet virksomhederne forlængede kredittider osv., så der er taget en lang række initiativer.
Jeg vil bare også her anholde den måde, hr. Bjarne Laustsen taler om det her problem på, nemlig svarende til hr. Carsten Hansens.
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at nu har regeringen soldet pengene op.
Hvad er det for en måde at tale om det problem, at vi prøver at skaffe danskerne så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt, at bruge udtryk som, at vi har soldet pengene op, at vi smider pengene væk.
Vi er gået målrettet til de ting, der kan sikre, at beskæftigelsen er så høj som mulig, og vi kan afbøde, at ledigheden bliver alt for stor.
Som jeg sagde før, at det, som vi har lavet af finanspolitiske lempelser plus den lave rente, vi har, sikrer, at mindst 70.000 danskere ikke er kommet ud i arbejdsløshed, som de ellers ville være.
Vi har hjulpet de mennesker.
Bjarne Laustsen (S), 2009-09-08:
Man kan bruge meget tid som finansminister på at bortforklare, at man er i en meget vanskelig situation.
Det, der er interessant i forbindelse med de 150.000, som regeringen selv regner med at der vil være af ledige, når vi når 2010, er, hvad for nogle særlige initiativer man tager for dem.
Er der bedre uddannelsesmuligheder?
Er der hurtigere aktivering?
Er der flere offentlige investeringer, som de kan få gavn af?
Er der nogle målrettede ting?
Det spørger folk efter: Hvad skal vi lave?
Hvad skal de fabrikker, der bukker under nu – et skibsværft, en motorfabrik osv. – lave i fremtiden?
Det spørger folk om, og det er da rimeligt at adressere det til landets finansminister, der står og fremlægger en finanslov.
Jeg skal gerne være med til at finansiere et underskud, men det skulle jo gerne pege frem i retning af, at vi får færre ledige, og at vi får flere penge i kassen.
Og det får man ikke ved bare at se på, at ledigheden stiger.
Der må være en overordnet smertetærskel for, hvornår der virkelig skal sættes ind for at reducere ledigheden.
Er man tilfreds med, at der er 150.000 ledige i fremtiden, eller er der et tal for det?
Men jeg synes først og fremmest, det er interessant at få at vide, om man vil tage nogle særlige initiativer for at hjælpe dem, der er røget ud i arbejdsløshed.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Det er rigtigt, at prognoserne peger på stigende ledighed.
Det er jo også derfor, at vi f.eks. forleden dag fremlagde et initiativ, som vi skal drøfte og vedtage her i Folketinget, om, at unge mennesker efter 1 uge skal have et tilbud om uddannelse, om job osv.
Det er jo nogle af de initiativer, vi kan tage.
Det er jo der, hovedbestræbelsen skal gå ind, for det er der, hvor vi alle sammen ved, at det er sværest at løse problemerne, fordi der er den der benhårde regel på arbejdsmarkedet herhjemme: at jo længere tid du har været væk fra et arbejde, jo sværere er det at komme tilbage til et arbejde.
Og det er jo der, vi skal sætte ind.
Glædeligvis er det jo sådan, at der er en omsætning på arbejdsmarkedet.
Vismændenes analyser siden 1995 har jo vist, at der oprettes og nedlægges et par hundrede tusind job om året i Danmark, og at der er 600.000-700.000 mennesker, der skifter arbejde hvert år.
Så der er jo heldigvis en omsætning på det danske fleksible arbejdsmarked.
Men den store bekymring er selvfølgelig dem, der havner i langtidsledighed.
Margrethe Vestager (RV), 2009-09-08:
Noget at det, som den regering, som finansministeren er minister i, jo har slået sig op på, er sådan den pædagogiske indsats, og jeg oplever egentlig, at det er en lidt ukendt side af finansministeren, vi ser her, nemlig sådan en rundkredspædagog: Hvad ville I andre gøre?
Hvordan synes I det går?
Jeres forslag er ikke som mine
Det synes jeg er lidt ærgerligt, for det, vi diskuterer i dag, er jo regeringens finanslovforslag.
Jeg synes faktisk ikke, det går for godt for ministeren, for på spørgsmålet om, hvordan vi kan læse det her ind i en langsigtet, ansvarlig økonomisk politik, slår ministeren fra sig og siger: I har heller ikke nogen.
Der er jo bare det ved det, at hvad angår de initiativer, som finansministeren nævner, er han kun halvvejs.
Der er ikke noget, der tyder på, at regeringens finanspolitik hænger sammen, at der er en økonomisk plan, og derfor er spørgsmålet jo det meget enkle: Hvornår kommer der en plan, der hænger sammen, og som rækker mere end en finanslov ud i fremtiden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Det tror jeg vi vender tilbage til i efterårets forhandlinger.
Jeg tror bare, jeg må sige til hr. Morten Østergaard, at vi har truffet et valg; vi har truffet det valg, at vi vil sikre, at danskerne så skånsomt som muligt kommer igennem den her finanskrise, og det er det mål, vi har tilrettelagt politikken efter.
Vi vil gerne sikre, at vi kan styre uden om de værste problemer i krisen.
Vi kan ikke friholde danskerne fra krisens konsekvenser, som nogle påstår at de kan.
Vi må så vende tilbage til den anden dagsorden, og det er så den opgave vi får på et senere tidspunkt.
Og som jeg svarede hr. Morten Bødskov, vil vi senere på året, omkring årsskiftet, jo se, hvad det så er for nogle udfordringer, vi står over for. Som jeg påpegede over for hr. Morten Bødskov, er nogle eller rettere alle de initiativer, vi har taget, jo midlertidige, og når de udfases, bidrager det jo til at formindske holdbarhedsproblematikken.
Skattereformen skal også indfases efter 2010, og som vi lige vendte det før, bidrager den skattereform jo til en formindskelse af den langsigtede udfordring, vi har.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Jamen der er simpelt hen bare dømt søforklaring, for finansministeren kan jo ikke løbe fra, at der på s. 23 i den økonomiske redegørelse står – og jeg vil gerne læse op, for at det skal være helt klart: »For den fremadrettede konsolidering er det centralt, at de lempelser, der er aftalt siden KP08, er midlertidige.
Det bidrager samlet med ca. halvdelen af den påkrævede styrkelse af den strukturelle saldo …«
Derfor er der ikke nogen rimelig skelnen mellem det at afbøde krisens konsekvenser og at forholde sig til udfordringer på mellemlang sigt.
Det er en og samme øvelse.
Hvis man kun vil forholde sig til den udfordring, der er i morgen, er det som at tisse i bukserne for at holde varmen, hvis man samtidig graver et hul, der gør, at det får svære konsekvenser for danskerne i næste uge.
Derfor er det altså ansvarspådragende, at finansministeren insisterer på at stå og kigge ned i hullet, mens det bare bliver dybere og dybere, i stedet for konkret at anvise, hvordan man vil løse den udfordring, der står beskrevet sort på hvidt i regeringens egen økonomiske redegørelse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Ingen af os ved, hvor langvarig den her krise vil være, og jeg tror ikke, der er nogen, der tør give nogen garanti for, at krisen er afblæst – jeg gør i hvert fald ikke.
Vi kan jo ikke vide, hvordan tingene udvikler sig i 2010, 2011 og 2012, hvis krisen skulle trække ud, så skulle vi ikke lige få et overblik over, hvad det er for en samlet udfordring, vi står over for, og så tage fat på problemerne i den rækkefølge?
For regeringen har prioriteringen været soleklar: Vi vil sikre, at danskerne kommer så skånsomt gennem denne krise som overhovedet muligt ved at bidrage til øget aktivitet i det danske samfund og ved at styrke de enkelte husholdningers økonomi.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Jeg har stillet et lille spørgsmål nogle gange i løbet af dagen, så ministeren har haft tid til at forberede svaret.
Det enkle spørgsmål er: Har regeringen gjort nogen fejl i kriseforløbet?
Og i givet fald, hvilke fejl taler vi så om?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Jeg synes, at vi på mange måder har valgt den rigtige strategi, men det skal da ikke kunne udelukke, at hr. Frank Aaen synes, at nogle af de ting, som regeringen har foretaget sig, er forkerte.
Det kunne man lidt få en mistanke om, når man følger de daglige debatter herinde, for så er det jo meget sjældent, der kommer ros fra hr. Frank Aaen.
Så lur mig, om ikke hr. Frank Aaen synes, at der er gjort meget forkert – det ville jeg gætte på.
Men det betyder jo ikke nødvendigvis, at det er forkert, fordi hr. Frank Aaen siger det.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Nu spurgte jeg jo ikke finansministeren om, hvad finansministeren tror, jeg mener.
Jeg spurgte sådan set finansministeren om, hvad finansministeren og regeringen mener.
Og jeg synes, at når man mange gange i løbet af dagen her har fremlagt, at man har gjort det og det – der er næsten ingen grænser for, hvor godt man har gjort det – så kunne man jo godt få den tanke, at man måske havde overvejet, om man havde gjort noget forkert undervejs.
Hvis man har gjort sig den overvejelse, om man har gjort noget forkert, så kunne man jo sådan set godt delagtiggøre Folketinget og befolkningen i det.
Derfor igen til ministeren: Har regeringen gjort noget forkert?
Og i givet fald hvad?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Jamen hr. Frank Aaen er jo i opposition her i landet.
Det er jo hr. Frank Aaens opgave at påpege, hvad der er gjort forkert.
Det, som en regering kan gøre, er jo at analysere, hvilke udfordringer vi står over for, og det interesserer mig sådan set mere end hr. Morten Østergaards og nu også hr. Frank Aaens historiske skriverier.
For selvfølgelig bliver der lavet fejl i politik
, ligesom alle mennesker, alle familier, alle virksomheder, alle steder, tror jeg, laver fejl.
Men i politik er det jo sådan, at hr. Frank Aaen jo ligesom må påpege, hvori fejlen, som han leder efter, består.
Høgni Hoydal (T), 2009-09-08:
Jeg har egentlig to spørgsmål til finansministeren, og lad mig tage det, som er om den generelle økonomiske politik, først.
Jeg hører til dem, der ser det lidt specielt nu at opleve liberale frontkæmpere tale om statslig styring af økonomien og statsligt ejerskab af bankerne.
Og specielt dette statslige ejerskab af bankerne vil jeg gerne have finansministeren til at kommentere.
Nu bliver staten gennem bankpakke II jo medejer af en lang række banker, deriblandt en færøsk bank.
Hvor længe regner man med, at det vil vare?
Og hvordan vil man afvikle det igen?
Har man gjort sig nogen overvejelser i den sammenhæng?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Der er jo ingen, der kan vide, hvor lang tid den her krise vil vare.
Den måde, vi agter at forvalte et eventuelt ejerskab på, følger af den publikation, der blev lavet for nogle år siden, der hedder »Staten som aktionær«, og vi har redegjort for, at det er de principper, vi vil følge.
Høgni Hoydal (T), 2009-09-08:
Så har jeg selvfølgelig et mere specifikt færøspørgsmål.
Nu hørte vi jo det ærede folketingsmedlem hr. Edmund Joensen tale om at optø det fastfrosne bloktilskud til Færøerne.
Og vi har hørt den færøske lagmand, altså statsminister – det har Folketingets formandskab jo erfaret – tale om, at nu skal Danmark være med til at finansiere et stort anlæg, en ny lufthavn, i Færøerne.
Derfor vil jeg gerne spørge finansministeren: Er man rede til at gå ind og eksempelvis forhøje det færøske bloktilskud eller at den danske statskasse går ind og finansierer større anlægsarbejder i Færøerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Debatten her er jo på baggrund af den politik, regeringen har fremlagt gennem finanslovforslaget, så regeringens politik er sådan set rimelig klar.
Socialdemokrater og SF’ere skoser regeringen for, at vi har et underskud på 86,5 mia. kr., og så vil jeg bare gerne høre, hvad deres løsning er, frem for at man skoser os.
For i min terminologi er det sådan, at hvis man mener, at 86,5 mia. kr. er for højt et underskud, må det jo være, fordi man vil have et lavere underskud, og hvordan er det så lige at man skal opnå det? For så vidt angår Det Radikale Venstre, er det – indrømmet – en problemkreds for sig selv, for Det Radikale Venstre arbejder jo ud fra, at man skal have 90 mandater selv, og der prøver jeg bare at påpege, at det, som man skoser regeringen for, er det, fru Margrethe Vestager skal gennemføre med hr. Ole Sohn og hr. Morten Bødskov, og hvordan er det lige at det skal gennemføres?
Margrethe Vestager (RV), 2009-09-08:
Jeg syntes, det var en udmærket gentagelse af den bortforklaring, finansministeren også brugte før.
Det er ikke et svar på spørgsmålet: Hvornår kommer regeringen med en plan, der viser, at man har hånd om den langsigtede økonomiske udvikling?
Regeringens 2015-plan synes at være faldet fuldstændigt fra hinanden.
Hvornår kommer regeringen med en plan, der gør, at vi ved og har tillid til – og det er troværdigt – at regeringen faktisk har hånd om den økonomiske politik ud over det at fægte for sig i et 1-årigt finanslovforslag?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Jeg er så nødt til lige at gentage igen, at ingen nok så store offentlige investeringer i Danmark og ingen nok så store skattelettelser i Danmark kan gøre, at tyskerne, englænderne, franskmændene eller japanerne vil købe flere af Danfoss' produkter.
Det er sådan set udgangspunktet for den her krise.
Det er jo også derfor, vore partier i fællesskab gennemførte, at tilbuddet om aktivering til de ledige rykkes frem til efter 6 måneder, og regeringen vil nu for de unge mennesker fremrykke det fra efter 3 måneder til efter 1 uge.
Så vi er helt enige om, at det er et spor, vi skal udnytte.
Men sådan er beskæftigelsespolitikken i Danmark i dag.
Jeg så, at der strømmer folk til AMU-kurserne, og det er naturligvis vigtigt, at man i krisen benytter sig af den mulighed for at blive opkvalificeret.
Benny Engelbrecht (S), 2009-09-08:
Det er nogle dejligt runde ord, ministeren kommer med.
Derfor er det også lidt interessant at se på, hvad statsministeren har sagt i dag, da han besøgte Billund Lufthavn og netop blev spurgt, hvad man helt konkret vil gøre for at støtte Nordals.
Svaret var meget konkret og klart, og der blev henvist til varslingspuljen.
Med andre ord er det ren retorik, og jeg forstår ikke, at man ikke i denne ekstraordinære situation netop siger: De arbejdspladser, hvor vi beskæftiger ufaglærte, vender ikke tilbage, men vi har brug for kompetencer på nogle andre områder; så lad os målrette kompetencerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-09-08:
Netop i dagene her for et år siden sagde den daværende finansminister, den nuværende statsminister, at problemet i Danmark ikke var mangel på penge, men var mangel på arbejdskraft.
Når nu finansministeren bliver spurgt, hvad fejl man har lavet, kan det selvfølgelig være svært at fremkomme med det, men kan finansministeren oplyse, om man bare en eneste gang har gjort den rigtige vurdering af udviklingen?
Når man ser på de meldinger, der har været fra regeringens side siden Roskilde Bank og siden de ting, der skete i august, og siden finansdebatten sidste år i september, har man så på noget tidspunkt haft det rigtige skøn på ledigheden, på væksten og på vores økonomiske situation?
Hvad skulle egentlig være årsagen til, at vi tror på, at man så rammer rigtigt, når nu man har fremsat sin finanslov?
Finansministeren siger, at det jo selvfølgelig er helt afgørende, at vi kommer igennem det her, men har regeringen ikke selv bidraget til, at det er gået, som det er gået?
Må jeg minde finansministeren om, at indlånsunderskuddet under denne regering er steget fra minus 7 mia. kr. til minus 700 mia. kr.
Danmark har levet på kredit, også når det gælder det private forbrug.
700 mia. kr. er det i løbet op i.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Det er på den måde, at man allerede i august måned kunne have forudset det hele.
Det er en fuldstændig forrykt tankegang.
Vi lever i en dynamisk verden, hvor tingene udvikler sig.
Nogle gange udvikler de sig gunstigere, end vi troede, og nogle gange udvikler de sig dårligere, end vi troede, men at bilde mig ind, at hr. Jens Peter Vernersen i august måned kunne forudse, hvordan den her krise udviklede sig,
overstiger dog trods alt det meste.
Mange økonomer er blevet overrasket over det her, mange kommentatorer, mange politikere, mange finansministerier verden over er blevet overrasket.
Det er da et mirakel, at vi har fire mennesker her i landet, som kan forudse alle de ting.
Det er da synd, at de kun er her i landet, havde jeg nær sagt.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-09-08:
Det må være et spørgsmål, der har ramt finansministeren meget præcist med den måde, han reagerer på.
Det kan der vist ikke være nogen tvivl om.
Så siger finansministeren, at det kunne ingen vide.
Jo, det vidste regeringen også, men den lukkede bare sine øjne.
Der står jo i den redegørelse, vi har fået både om økonomi og budget, hvordan det har udviklet sig siden 2007, hvordan olieindtægterne faldt væk, hvordan selskabsskatterne på pensionsområdet faldt væk.
Regeringen har selv lagt det frem.
Vi har haft det oppe i Finansudvalget, og vi har diskuteret det med finansministeren.
Alt har været fremlagt fuldstændig tydeligt.
Regeringen har fået at vide måned for måned, kvartal for kvartal, hvordan det har udviklet sig med indlånsunderskuddet i bankerne.
Man har ikke holdt fast i noget som helst.
Og så vil jeg godt sige til finansministeren: Når man nu gentager her, at oppositionen bruger 2 kr., hver gang man tjener 1 kr., så er det jo besvaret i Finansudvalget med, at det er det rene vrøvl.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Der vil naturligvis, tror jeg, blive skrevet mange doktordisputatser i de kommende år om, hvad der egentlig skete i 2009 og 2010 i Danmark og i verden.
Men den kendsgerning, at den amerikanske regering valgte at lade Lehman Brothers gå konkurs, som var katalysatoren for den her udvikling, vi har oplevet, er naturligvis interessant, og der vil da også være mange spekulationer om, at hvad nu hvis den amerikanske regering havde gjort anderledes.
Det er da prisværdigt, at hr. Jens Peter Vernersen vil bidrage til, at der bliver kastet lys over de her ting.
Jeg tror, at det for de fleste kom som en stor overraskelse, hvor hurtigt og hvor dybt den her krise udviklede sig, og derfor har vi måttet tage de her initiativer op.
I modsætning til Socialdemokraterne kunne vi ikke forudse med en stor løsning, hvordan man kunne friholde danskerne for den her udvikling.
Derfor har vi valgt en trinvis tackling af de problemer, og den strategi er vi jo uenige om, men det er altså så en reel politisk uenighed, som skiller regering og opposition.