runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Denne regering gjorde faktisk noget.
Så der blev påbegyndt en opstramning allerede i 2012 med forskellige handleplaner.
De handleplaner var faktisk godt i gang med at blive iværksat, men vi har så haft den samlede vurdering, at vi er nødt til at starte helt forfra.
Men vi gik faktisk i gang med det, da vi fik magten ved det sidste folketingsvalg.
Igen vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at der er en, der kan komme og sige: Se her, jeg har betalt så meget for meget i ejendomsskat.
Der er ingen, der rigtig ved det, for det ville jo forudsætte, at vi kendte den korrekte vurdering i 2003.
Men det er jo det, vi ikke gør, og derfor bliver det under alle omstændigheder nogle skøn, man skal ud at gøre i forhold til at finde dem, der måtte have betalt for meget i ejendomsskat.
Og så er det bare, vi siger, at jo længere tid du går tilbage, jo vanskeligere er det.
Så vidt jeg ved, startede vurderingssystemet i 1903 eller sådan noget, og du kan selvfølgelig også godt gå tilbage til 1950'erne og 1960'erne, hvor der formentlig også var fejl, men det giver jo ikke nogen mening, at vi går så mange år tilbage for ligesom at få identificeret den fuldstændig korrekte vurdering.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Vi vil bestemt gerne gå ind og prøve at se på, om det kan lade sig gøre at finansiere, at man gør noget drastisk ved grundskylden, så vi ikke har den her uretfærdighed i beskatningen af huse og lejligheder.
Men jeg spørger bare igen: Hvorfor er det sådan?
Der er jo ikke nogen beliggenhedsskat; der er ikke en udsigtsskat.
Men der er en grundskat.
Så hvis man gerne vil have en have, som børnene kan sove i en barnevogn i, som de kan spille fodbold i, og som man kan lade hunden gå ud i, så er der ekstraskat på.
Hvorfor skal der være det?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Med hensyn til de ulemper, som ministeren pegede på, vil jeg spørge: Har regeringen kunnet nå at gøre sig nogen overvejelser om, hvordan man eventuelt kunne imødegå nogle af disse ulemper, og her tænker jeg på, om det kunne ske f.eks. gennem skattestoppet?
Jeg mener jo, at fordelene afgjort vejer tungest, og håber derfor selvfølgelig, at regeringen når frem til en beslutning om, at man godt vil støtte beslutningsforslaget og senere vil fremkomme med lovgivning.
Man kan sige, at fordelen ved at give kommunerne denne frihedsgrad også er, at problemet med grundskylden jo er forskelligt fra kommune til kommune.
I nogle kommuner er det et voldsomt problem, fordi grundskyldsbetalingerne er meget, meget høje, og i andre kommuner er det knap så stort et problem.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Jamen så synes jeg da bare, at regeringen skal sige, at regeringen støtter det her forslag, i stedet for at opremse de negative følger, som regeringen mener det har, hvis kommunerne sænker grundskylden under den her promillegrænse.
Så skal man da bare sige ja til det.
Men altså, det ville så også være første gang i mange, mange års parlamentarisk historie, at regeringen støtter et beslutningsforslag.
Så jeg foruddiskonterer, at regeringen nok på et tidspunkt beslutter sig for, at den ikke kan støtte beslutningsforslaget, men at den ikke ønsker at sige det i den her debat ved første behandling af forslaget.
Der har jo været mange diskussioner her i salen og også lovforslag fra regeringen, som har udvidet kommunernes frihed til at agere selvstændigt uden at være underlagt lovgivning her fra salen, altså fra Folketinget.
Der er nogle forslag, hvor regeringen vil give kommunerne frihed til at gøre ting, hvor vi siger, at det håber vi ikke kommunerne gør.
Men vi synes, at kommunerne skal have friheden til det.
Den bekymring for det kommunale selvstyre ærgrer vi os tit over at man ikke kan genfinde hos regeringen.
Regeringen ønsker kun at give frihed til, at kommunerne kan gøre det, som regeringen ønsker at kommunerne skal gøre.
Regeringen ønsker ikke at give frihed til kommunerne til, at de kan gøre ting, som regeringen politisk ser anderledes på.
Og det viser jo sådan set bare, at der er sådan lidt hykleri i regeringens snak om kommunalt selvstyre.
Det er frihed til at gøre det, regeringen gerne vil have, men set i forhold til det her konkrete forslag ikke nødvendigvis frihed til at gøre noget, som regeringen ikke synes så godt om.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Det vil jeg gerne, og tak for formandens imødekommenhed.
Jeg havde ikke lige forretningsordenen present og vidste ikke, hvad jeg skulle gøre, hvis formanden nu sagde nej.
Så jeg er glad for, at jeg fik muligheden.
Men det bliver ganske kort.
Jeg skal bare meddele, at Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Det er jo også en naturlig konsekvens af, at vi er med i den aftale, der ligger bag det.
Vi synes, det er nogle udmærkede ændringer.
Vi kan måske ikke helt forstå det store postyr, der er, så man ligefrem stemmer nej, for vi synes da, det er nogle forholdsvis beskedne ændringer.
Vi støtter forslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte, at man ændrer på styreformen i regionerne.
Vi synes, det øger bureaukratiet, og at det på længere sigt vil give en omkostningsstigning og mere bøvl, og vi mener, at man skal forsimple og forenkle og gøre det lettere.
Derfor er vi imod det her lovforslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-01:
I SF lægger vi ikke skjul på, at vi gerne vil erstatte krav om overflødig dokumentation og statsstyring med afbureaukratisering og tillid til kommuner og regioner.
Som vi tidligere har sagt, ønsker SF at bevare fem folkevalgte regioner, men mener samtidig, at man bør undersøge, hvordan den nuværende arbejdsdeling fungerer.
Af samme grund støtter vi lovforslaget og de anbefalinger fra udvalget om evaluering af kommunalreformen, som lovforslaget bygger på, da ændringerne vil give mere frihed til regionerne.
Ved at tillade regionerne at træffe beslutninger i styrelsesvedtægten om almindeligt udvalgsstyre uden om ministeren styrkes en mere decentral beslutningsproces, og det kan SF i dette tilfælde bakke hundrede procent op om.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-01:
Jeg vil gøre det relativt kort, for der er jo tale om et rimelig enkelt og efter Radikale Venstres opfattelse rimelig ukontroversielt lovforslag.
Som det burde stå klart efter de foregående ordføreres indlæg, handler det om at give regionerne mulighed for uden ministerens forudgående godkendelse at etablere et almindeligt udvalgsstyre og altså nedsætte stående udvalg.
Lovforslaget medfører således mere frihed i det regionale styre, og det er godt i tråd med regeringens mere generelle bestræbelser på at give offentlige myndigheder større frihedsgrader i tilrettelæggelsen af deres arbejde.
Der er også i høj grad tale om en afbureaukratisering, for regionen kan vælge den model, der giver bedst mening for dem, og man kan da godt have lidt svært ved at forstå, hvorfor et liberalt parti som Venstre kan være imod det.
Der gives både mulighed for, at regionen kan nedsætte stående udvalg, der tager del i den umiddelbare forvaltning af regionens opgaver, altså almindeligt udvalgsstyre, hvis det giver bedst mening, og at udvalgene ikke eller kun inden for visse områder varetager den umiddelbare forvaltning af regionens anliggender, den såkaldte Skanderborgmodel.
Vi synes, det er et godt forslag, og vi har også noteret os høringssvarene, der uden undtagelse er positive over for initiativet.
På den baggrund kan Radikale Venstre altså støtte det fremsatte lovforslag.
Morten Marinus (DF), 2013-11-01:
Regionerne var fra begyndelsen et kompromis, en organisation, som ingen måske rigtig ønskede på den måde, den blev oprettet, altså et kompromis.
Det er måske også derfor, at kendskabet til og interessen for landets regioner er ekstremt begrænset.
Man kan faktisk have den bagtanke, at regionerne måske blev dannet for at tage skraldet for mange af sygehusnedlæggelserne, som har fundet sted de senere år.
Regeringen har nu haft det såkaldte gennemsyn af kommunalreformen, også her på regionsområdet, og vi må indrømme, at det nok er blevet en fuser.
I Dansk Folkeparti havde vi helt fra starten helst undværet regionerne, og de andre ikkesocialistiske partier er, som jeg kan fornemme det, kommet til fornuft og mener nu det samme.
Dengang regeringsmagten skiftede, troede regionerne nok, at de havde fået en allieret, for i valgkampen blev der netop sagt fra den side, at regionerne skulle have flere opgaver.
Men igen har regeringen vist sig som en løftebryderregering.
De flotte løfter er blevet afløst af status quo.
Det højeste, man har kunnet svinge sig op til, er det her forslag, som nu giver regionerne mulighed for at få stående udvalg, hvilket praktiseres mange steder i forvejen.
Det er derfor et ligegyldigt symbolforslag uden relevans, som vi behandler her i dag.
I Dansk Folkeparti mener vi stadig væk, at regionerne bør nedlægges, og derfor stemmer vi også imod enhver ekstra kompetence, der tildeles regionerne.
Jeg skal derfor meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg har ikke tænkt mig at trække det tilbage, at Venstre i hvert fald i dag har meldt sig ud af den fordomsfrie debat.
Det anser jeg det for at være, når vi giver regionerne mulighed for at nedsætte stående udvalg.
Det har vi set helt fordomsfrit på.
Så jeg kan konstatere, at Venstre i hvert fald ikke har taget afstand fra det synspunkt, der handler om at nedlægge regionerne.
Det er måske bare værd at notere sig op til regionsrådsvalget i november.
Jacob Jensen (V), 2013-11-01:
Jeg vil godt anholde den præmis, som ordføreren her lægger for dagen.
Ordføreren siger, at fordi vi har en holdning til og diskussion om den struktur, som eksempelvis sundhedsområdet skal administreres og styres efter, og fordi vi mener, at vi måske godt kunne kigge lidt fordomsfrit på, om det ikke kunne gøres lidt anderledes, skulle det være ensbetydende med, at vi vil af med de ansatte – sådan hørte jeg det nærmest ordret – at vi er imod de ansatte, at vi har mistillid til de ansatte.
Den præmis synes jeg faktisk at ordføreren skal tage i sig igen.
Det var jo fuldstændig det modsatte, jeg sagde.
Jeg sagde lige præcis, at vi gerne vil kigge på, hvordan strukturen kan indrettes, og det er både af hensyn til de ansatte, som jo er dem, der skal udføre opgaven, og i sidste ende af hensyn til de patienter, som skal igennem sundhedssystemet.
Så jeg vil godt bede om, at ordføreren tager anklagen om, at Venstre vil af med de ansatte og dermed fjerne de opgaver, der løses, tilbage.
Det er lige præcis det modsatte, vi står for.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Altså, når man er blevet enige om at fastsætte den bund på de 16 promille – og der kan man jo gå ind og kigge i historiebøgerne – så er det jo også for at sikre, at man har mulighed for at have grundværdierne med inde i beskatningen, altså i de indtægtskilder, vi har.
For hvis man fjerner den bund, er der jo i hvert fald en teoretisk mulighed for, at man så flytter al beskatningen over på indkomstbeskatningen.
Måske er det relevant også at diskutere, når vi har det her beslutningsforslag oppe, om det ikke er rimeligt, at der er en flerledet beskatning, altså at beskatningsgrundlaget har andre elementer i sig end alene indkomstbeskatningen.
Det er jo en af grundene til, at man har fastsat det på de 16 promille.
Men som jeg også har sagt relativt tydeligt – det synes jeg selv – og som jeg gerne igen vil sige: Vi synes da, at man skal prøve at kigge på det her forslag og se på, hvad det vil betyde, hvis vi nu fjerner det.
Hvilke konsekvenser vil det få fordelingsmæssigt?
Og så må vi prøve at gøre stillingen op, når vi får det lagt for dagen.
For der er fordele, og der er ulemper, og nu må vi så prøve at veje det op imod hinanden og se, hvad der vejer tungest.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Hr. Simon Kollerup siger, at det udfordrer relevansen af forslaget, at det kun er Gentofte, der umiddelbart vil blive berørt af, at man fjerner minimumsgrænsen for opkrævningen af grundskyld.
Næh, det udfordrer da relevansen af loven, at det kun er én kommune, der er ramt af den.
Hvorfor skal man have denne lov?
Er det bare for at forhindre, at Gentofte kan sætte grundskylden ned?
Er det så nødvendigt at have en hel lov om det, at der skal opkræves 16 promille i grundskyld, altså fordi vi simpelt hen ikke kan leve med, at Gentofte sætter grundskylden ned under 16 promille?
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jo, men jeg synes jo måske nok, at Venstres ordførers argument bider sig selv lidt i halen, for argumentet om, at det ikke har de store konsekvenser rundtomkring, bider jo også sig selv i halen, i og med at vi meget tydeligt får fremhævet, også fra ordføreren selv, at det vedrører en enkelt kommune.
Der er kun én kommune, der ligger på de 16 promille i dag.
Man kunne måske så udfordre forslagsstillerne på det her med den frihed, som de ønsker, og som man et eller andet sted må sige er en symbolsk frihed, fordi det jo kun vedrører én kommune ud af 98 kommuner, og spørge, om den så ikke også skulle gælde i den anden ende af skalaen.
For vi har jo et loft på de 34 promille, som man som kommune ikke må komme over, og det er jo et loft, som der immer væk er syv kommuner, der sådan ligger og klemmer hovedet op imod.
Så man kunne jo diskutere, om det med friheden i det her ikke skulle gå begge veje.
Men som sagt: Vi er sådan set interesserede i forslaget, og nu vil vi gerne have belyst konsekvenserne af det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jo, men omvendt kunne man jo så også sige, at når det ikke er så mange kommuner, der er meget tæt på de 16 promille,
så vil de ulemper, som Socialdemokraterne pegede på, jo også være så meget desto mindre.
Altså, så vil det jo heller ikke være sådan, at man i en lang række kommuner ud over landet allerede i forbindelse med det næste budget vil ryge ned under de 16 promille.
Så eftersom der ikke er så mange kommuner, der ligger på de 16 promille, er de ulemper, som hr. Simon Kollerup peger på, jo også så meget desto mindre.
Altså, der bor omkring 100.000 mennesker i Gentofte kommune – ja, det er måske under 100.00, men det er ganske mange mennesker – og jeg tror, at man derude meget gerne ser, at kommunalbestyrelsen får mulighed for at sænke grundskylden til under 16 promille, sådan som flere har sagt at de gerne vil.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Og det siger jeg ligesom bare, fordi nogle af de folk, der følger debatten, måske kunne have en fornemmelse af, at det her var sådan noget, der spændte vidt, altså at det var i alle kommunerne, at man simpelt hen stod og hoppede på det her gulv for at få det længere ned.
Men det er altså kun Gentofte, der ligger på de 16 promille i dag, og selv de to kommuner, Greve og Hedensted, der er tættest på, ligger endda et pænt stykke over de 16 promille.
Men jeg nævner det alene, for at vi kan have det med i de overvejelser, vi alle sammen bør gøre os om det her forslag.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg har bare et spørgsmål, så jeg kan blive lidt klogere på, hvilken tilgang regeringen har til forslaget.
Er det en forudsætning for at kunne støtte det?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jeg vil også gerne kvittere hos hr. Simon Kollerup for den forholdsvis positive modtagelse af forslaget; måske hørte jeg det ikke helt så positivt som ved ministerens tale.
Med hensyn til, hvor mange kommuner der nærmer sig det her grundskyldsloft – ja, det hedder vel ikke et loft, når det går den anden vej, for så hedder det vel et gulv, eller hvad ved jeg, altså som nærmer sig grundskyldsgulvet – har hr. Simon Kollerup selvfølgelig fuldstændig ret i, at det i dag er Gentofte, der ligger på 16 promille, og at der så er andre kommuner, der nærmer sig.
Men er det et argument for ikke at gøre noget, at det er kun er få kommuner, som aktuelt har problemstillingen?
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Med det her beslutningsforslag ønsker Venstre at fjerne lovkravet om, at kommuner som minimum skal opkræve 16 promille i grundskyld.
Lad mig bare starte med at slå fast, som ministeren også har gjort det, at der ud af landets 98 kommuner kun er én kommune, nemlig Gentofte, som det her forslag i dag vil berøre.
Gentofte er den eneste kommune, der er i nærheden af at blive ramt af minimumskravet, idet deres grundskyld ligger på de 16 promille både i år og næste år.
Selv den kommune, der sænker grundskyldspromillen mest i 2014, nemlig den socialdemokratiske Furesø Kommune, som sænker den med 2,9 promille, når altså ned på 21,5 promille.
Man kunne derfor være fristet til at kalde det her beslutningsforslag for lex Gentofte, da det reelt er den eneste kommune, forslaget vil berøre.
Greve og Hedensted er de to kommuner, der i 2014 har den laveste grundskyldspromille efter Gentofte.
Hvis nu de to kommuner skulle sænke deres grundskyldspromille til 15, fordi man fjernede bunden på de 16, ville det jo koste dem henholdsvis ca. 33 og 22 mio. kr.
Det er bare et par eksempler for at illustrere, at det er mange penge, som kommunerne skal ud at finde for at sænke grundskyldpromillen til under 16, hvis det bliver tilfældet – selv i de kommuner, som altså har den laveste grundskyld.
Vi har også en bekymring, der går på de fordelingsmæssige virkninger af det her forslag.
Hvis nu f.eks. kommunerne finansierer en lavere grundskyld ved så at hæve indkomstskatterne, vil det alt andet lige betyde, at det f.eks. skubber til balancen mellem ejere og lejere.
Men selvfølgelig, når alt det er sagt, kan der også være fordele ved det her beslutningsforslag, og det har ministeren også redegjort for.
Og en af fordelene er jo den åbenlyse, at kommunerne får mulighed for at kompensere for stigende skatter som følge af de stigende grundværdier, ligesom det principielt også kan anses som en fordel, at kommunerne får frihed til selv at bestemme deres egen grundskyldspromille også under de 16. Man kunne måske så også argumentere for, at friheden skulle gælde i den anden retning, altså at der skulle være frihed til også at sætte den højere end 34, hvis man ville, selv om det måske næppe bliver relevant for ret mange kommuner i praksis.
Derfor skal jeg på vegne af Socialdemokratiet meddele, at vi gerne i det videre arbejde vil forsøge at få belyst konsekvenserne af det her forslag nærmere, inden vi kan gøre vores endelige stilling til forslaget op.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Så vi skal fortsætte ad begge de to stier.
Derfor synes jeg, det er et fuldstændig utilstrækkeligt forslag.
Det undrer mig, at ministeren og regeringen ikke mere klart og tydeligt kan sige, at de godt kan støtte, at vi fjerner den her minimumsgrænse.
Altså, forslaget er jo en gratis omgang.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det her jo ikke ville koste noget for regeringen?
Det her vil være noget, kommunerne selv skal betale.
Der er Gentofte, der ligger på minimumsgrænsen – god, konservativt drevet kommune.
Nr. 2 er Greve – god, konservativt drevet kommune, der ligger på 17,69 promille, så der er jo ikke nogen, der er i nærheden af minimumsgrænsen.
Men det ville da være glimrende, hvis der var nogle, der kom det.
Og hvis der er nogle ude i kommunerne, der har penge til at finansiere det, kan jeg da ikke forstå, at der kan være nogen form for modstand.
Vi Konservative har vores eget beslutningsforslag, som vi skal drøfte lige om lidt, og som handler om, at staten skal påtage sig det her skattestop og betale for det.
Men det her er nemt at tilslutte sig.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Jeg vil, måske lidt forsigtigt, tolke det på den måde, at ministeren mener, at hvis der er negative fordelingspolitiske konsekvenser af det, altså en mere asocial fordeling af skattebyrden, så vil regeringen ikke støtte forslaget.
Og jeg vil spørge, om man også vil kigge på andre friheder til kommunerne med hensyn til skatteopkrævning, sådan at man i den enkelte kommune kunne modvirke de negative fordelingspolitiske konsekvenser af sådan et forslag.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg tror bare, at man skal prøve at sætte sig i de ansattes sted – det vil sige dem, der arbejder i regionerne og i sundhedsvæsenet, som oplever, at det danske sundhedsvæsen hele tiden effektiviseres og forbedres til gavn for patienterne og de danske borgere.
Der tror jeg, at det for en ansat må være mistillidsskabende og måske endda også en lille smule utrygt, når et af de helt store partier og et parti, der gerne vil være statsministerbærende efter næste valg, med brask og bram på et sommergruppemøde – det husker vi alle tydeligt – melder ud, at de vil nedlægge regionerne.
Nu siger man så i ly af regionsrådsvalget: Man kan måske godt få lov at overleve som region, hvis man ellers gør det godt nok.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere for min egen del, at jeg har rigtig svært ved at finde ud af, hvad Venstre mener, men i dag får vi i hvert fald et klart svar på, at Venstre, når det handler om at styrke regionerne – de regioner, der driver vores sundhedsvæsen, som i deres arbejde hele tiden prøver at gøre det mere effektivt og klogt i forhold til borgerne – her melder fra.
Det er da i hvert fald et stykke ad vejen med til at afklare Venstres holdning.
Morten Marinus (DF), 2013-11-01:
Tak for det.
Vi er jo enige om, at det her stykke værktøj med at afsætte en borgmester forhåbentlig kun er noget, der vil blive brugt meget, meget sjældent og kun som den yderste konsekvens, i tilfælde af at man har mistet tiltroen og tilliden til sin borgmester.
Jeg vil gerne spørge: Hvorfor netop de her ni tiendedele?
Er det ikke lige højt nok?
Man kunne jo forestille sig, at en borgmester måske havde en eller to meget loyale støtter, som så faktisk kunne være med til at blokere for en sådan mistillidsdagsorden mod den siddende borgmester.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Først og fremmest vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig støtter de regler og bestemmelser og frister og den sikring af, at tingene skal være i hænde og ikke bare tilgængelige for byrådsmedlemmerne, for der er ikke nogen tvivl om, at vi skal sørge for, at byrådsmedlemmerne har nemmere ved at udføre deres arbejde i byrådene.
Vi har jo haft den debat på det seneste om, at flere og flere viger fra at påtage sig demokratisk arbejde og deltage i byrådsarbejdet, fordi det er blevet for kompliceret.
Det er blevet for tidkrævende, og honoraret, vederlaget, står ikke mål med den indsats, der ydes.
Vi skal sørge for at sikre, at vilkårene er i orden, sådan at det ikke bare er dem, der gerne vil, der rent faktisk får det her ansvar, men også dem, der kan.
Vi synes også, det er rimeligt, at der i helt ekstreme, særlige tilfælde kan skrides ind med suspension og afsættelse af borgmesteren.
Det har været vigtigt for os, at balancen er i orden, og at vi sikrer, at der ikke kan foretages politiske overgreb mod en borgmester.
Den balance er fundet i det her lovforslag, så vi kan bakke op om lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-01:
Det her forslag handler om at forbedre arbejdsbetingelserne for medlemmer af kommunalbestyrelserne rundtomkring i landet, og det synes vi er rigtig vigtigt; det er borgere, som administrerer meget store beløb, meget store milliardbeløb.
Man kan jo sige det sådan, at hvis kommunerne i Danmark havde været private virksomheder, ville det have været meget, meget store koncerner, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at dem, der sidder med ansvaret, har optimale arbejdsbetingelser.
Det bliver forbedret med det her lovforslag.
Så handler lovforslaget også om, at man under særlige omstændigheder skal kunne afsætte en borgmester, og som øvrige ordførere har givet udtryk for, er det et meget grundigt stykke arbejde, der ligger bag det her lovforslag.
Vi er overbeviste om, at lovforslaget er rigtigt vægtet, sådan at de juridiske garantier, der skal være på plads, også er det.
Derfor kan vi støtte det her lovforslag.