runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-02-27:
Man kunne også sige det sådan her: Vi har aldrig oplevet et så stærkt angreb på forskningsfriheden, som efter ministeren blev minister.
Men nu siger ministeren, at jeg måske ikke var opmærksom.
Det var jeg sådan set
Og jeg vil rigtig gerne have ministeren til at gentage lige præcis det, der blev sagt.
Forstår jeg det korrekt, når ministeren siger, at han vil tage de studerendes manglende retssikkerhed op med rektorerne, med ledelserne på universiteterne, altså med de organer, som de studerende typisk klager over?
Altså, vi oplever rigtig mange sager, hvor det, de studerende er utilfredse med, og det, klagerne retter sig imod, lige præcis er ledelserne.
Alligevel er det, jeg hører fra ministeren altså, at sagen skal tages op med ledelserne, og ikke, at der eksempelvis bliver lavet en uvildig undersøgelse, hvor man tager de studerende mere alvorligt med på råd osv.
- det er udelukkende ledelserne, ministeren vil diskutere det her med.
Helge Sander (V), 2009-02-27:
Til fru Johanne Schmidt-Nielsen kan jeg sige, at det har jeg svaret meget klart på.
Hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen var uopmærksom, da jeg sagde det, gentager jeg det meget gerne.
Jeg har både sagt til fru Kirsten Brosbøl og i min besvarelse, at jeg vil tage det op med universiteternes ledelser, og jeg vil understrege de klare signaler, som dels er fremgået af debatten i offentligheden i de sidste måneder, dels af debatten, som jeg havde med de studerende for et par dage siden, og dels af vores debat her i dag.
Så enkelt er det.
Med hensyn til det første, til det med det centrale, vil jeg sige, at jeg tror, at fru Johanne Schmidt-Nielsen tager grumme fejl, hun tager meget, meget fejl.
Det, der har været meget til debat på universiteterne i dag, er vel den måde, man styrer på på universiteterne og ikke fra centralt hold.
For med de selvstændige bestyrelser med eksternt flertal og ekstern formand og ansatte ledere har der aldrig været mindre styring fra centralt hold; fra ministeriets, Folketingets og regeringens side.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-02-27:
Jeg vil starte med at sige, at jeg næsten synes, at det er humoristisk, når ministeren siger, at det var før universitetsreformen, alting blev styret fra centralt hold.
Jeg vil vove at påstå, at ministeren har et meget, meget stort flertal af de mennesker, der befinder sig på universiteterne, imod sig i den sag.
Sjældent har vi da set en så central styring af, hvad der foregår på universiteterne, end efter vi fik den nye universitetslov.
Men jeg vil spørge til beslutningsforslaget.
Hvilke konkrete initiativer vil ministeren tage for at styrke de studerendes retssikkerhed?
For vi oplever jo sag efter sag efter sag, hvor de studerendes retssikkerhed ikke er i orden.
Og nu indrømmer ministeren jo også selv, at systemet er uigennemsigtigt.
Hvilke konkrete initiativer vil ministeren tage for at styrke de studerendes retssikkerhed?
Helge Sander (V), 2009-02-27:
For så vidt angår det første, vil jeg sige, at jeg godt kan forstå, at fru Johanne Schmidt-Nielsen lynhurtigt skifte emne fra central styring til forskningsfrihed.
For fru Johanne Schmidt-Nielsen ved udmærket godt, at der overhovedet ikke er noget at komme efter.
Med hensyn til det andet kan jeg kun gentage det, jeg har sagt om, at jeg vil tage det op med ledelserne, nemlig: Ja, selvfølgelig vil jeg det.
Altså, det er jo sådan, at vi har en naturlig kontakt fra ministeriet til universiteternes ledelser, det være sig bestyrelserne, det være sig rektoraterne, og derfor er det selvfølgelig naturligt, at jeg understreger vigtigheden over for dem af, at det system, vi allerede har, er et gennemskueligt system.
Jeg vil sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at jeg sandelig også taler med studerende, det gjorde jeg forleden dag, og det gør jeg hellere end gerne, for de er jo en del af vores universiteter, men hvis det er således, at jeg skal præcisere noget, vil jeg sige, at det selvfølgelig foregår over for dem, som jeg, kan man sige, har den nærmeste adgang til at præcisere noget over for, og det er ganske rigtigt universiteternes ledelser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-02-27:
Jeg vil nu vove at påstå, at det er forholdsvis arrogant at sige, at studerende ved et universitet burde være så vidende, at de kunne gennemskue klagesystemerne.
Jeg ved ikke, om ordføreren har været i berøring med sådan nogle klagesystemer på universiteterne, men jeg kan godt forstå, at der er mange, der synes, at det er rigtig svært at finde ud af, hvad det egentlig er, der foregår, og hvor man skal gå hen, ikke mindst fordi jeg som sagt tror, at der findes mange andre problemer i de her systemer end bare det, at det er svært at gennemskue, hvordan de fungerer.
Men jeg tror, at jeg hørte ordføreren sige, at der er opbakning til at lave en undersøgelse af, om de her systemer rent faktisk fungerer, og jeg synes i den forbindelse, at det er meget, meget vigtigt, at det ikke bare er universiteternes ledelser, der undersøger sig selv.
Altså, vi kan ikke bruge til noget, at rektorerne skal undersøge, om de selv er gode nok til at skabe ordentlig retssikkerhed for de studerende.
Vi bliver nødt til at få nogle udefra til at undersøge, om retssikkerheden rent faktisk er i orden.
Jeg tror, at det var det, jeg hørte ordføreren sige.
Malou Aamund (V), 2009-02-27:
Altså, jeg synes jo sådan set ikke, at det er arrogant, når man siger: Jamen det her forslag tilfører absolut ingen værdi.
Det løser overhovedet ingen problemer.
Hvorfor i alverden skal vi bruge et tocifret millionbeløb på at indføre noget, som overhovedet ikke løser problemet?
Så jeg synes bare, at vi har vidt forskellige opfattelser af, hvad problemet er.
Man vil gerne have en ombudsmand, som de studerende kan sidde på skødet af, og som skal hjælpe dem med at skrive nogle klager, men det er ikke det, der er problemet.
Jeg mener, at udfordringen er, at de studerende simpelt hen skal hjælpes ved at blive informeret om klageveje.
Med hensyn til konkrete initiativer og en uvildig undersøgelse vil jeg sige, at jeg synes, at det, der står i regeringsgrundlaget, er utrolig fornuftigt.
Man går ind og laver brugerundersøgelser, så de studerende virkelig kan tilkendegive deres mening og man kan få en klar opfattelse af, hvordan de opfatter studiet og deres behandling på studiet, hvordan de opfatter netop klageveje og sådan nogle ting.
Jeg synes, at det klart skal inkluderes der.
Og hvis der er et problem i forbindelse med det, må man jo tage det op, og hvis det virkelig er et alvorligt problem, må man skride ind.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-02-27:
Det er en sjælden arrogant holdning, vi hører fra ordføreren, i forhold til de studerende.
Det tror jeg egentlig ikke at jeg før i Folketingssalen har oplevet over for studerende.
Man kunne jo godt forestille sig, at de problemer, der er, ikke skyldes, at de studerende er dumme, men skyldes, at systemet ikke fungerer.
Jeg tror sådan set på det sidste.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad vil ordføreren konkret gøre for at forbedre systemet?
Kunne man f.eks. forestille sig, at ordføreren ville bakke op om en uvildig undersøgelse af, ikke bare om de studerende er oplyste nok, men også om systemet rent faktisk fungerer?
For jeg vil vove at påstå, at der er flere problemer på det her område end bare det, at de studerende ikke ved, hvor de skal gå hen, men at der sådan set også er nogle problemer med, at systemet i det hele taget ikke fungerer.
Kunne man forestille sig, at Venstres ordfører ville bakke op om sådan en undersøgelse, altså en brugerundersøgelse, hvor man ikke bare får at vide, om de ved, at der er en mulighed, men også finder ud af, om de muligheder rent faktisk eksisterer?
Så kunne vi jo også få undersøgt, om det skyldes, at de studerende bare ikke forstår systemet, eller om det skyldes, at der er problemer med systemet.
Malou Aamund (V), 2009-02-27:
Men det er jo sådan set ikke det, der er til diskussion her, så det synes jeg ikke, at vi skal bruge mere tid på.
Så nævner ordføreren, at det ikke handler om at indføre endnu en klagevej, men det handler om at bistå med klagerne.
Vi taler altså om studerende på de videregående uddannelser i Danmark, og hvis man er i gang med en akademisk uddannelse og ikke engang kan finde ud af at skrive en klage selv, så har man altså et problem, og så begynder jeg at blive lidt bekymret over, hvad det er for nogle folk, vi sender ud på gaden om mange år.
Så det er jo ikke det, der er problemet.
Problemet er, at de ikke kender til klagevejen, og der mener jeg, at der er en reel udfordring, og der mener jeg, at universiteterne skal gå ind og vejlede bedre og informere bedre, for jeg hører også fra mange studerende i dag, at den behandling, som de får derude, ikke er optimal.
De er på mange forskellige studieordninger, og de kunne vejledes og rådgives langt bedre i det forløb, men det der med at have en til at bistå med at skrive klager, når vi allerede har en klagevej i dag, synes jeg virker bizart.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-27:
Jeg ved så ikke lige, om en onlinerådgivning ligefrem vil sikre de studerendes retsstilling.
Nu siger ordføreren, at den her klagevej er der, og at der er en klagemulighed, men jeg vil gerne citere Eva Teilmann, som er studiechef på Aarhus Universitet.
Hun siger følgende: Der går ikke én uge, uden at jeg støder på sager, der kunne være relevante for en studenterombudsmand.
Der er mange områder, som slet ikke er dækket af klageadgangen i dag.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren synes om det.
Igen, det er studiechefen på Aarhus Universitet, og vedkommende må klart vide, hvad det er, hun taler om.
Malou Aamund (V), 2009-02-27:
Jamen jeg kan jo altså bare gentage, at der er en klagevej i dag, og det er klart i vores interesse at gå ind og sørge for, at der er information om, hvor man kan finde mere om, hvordan man klager i systemet og hele processen vedrørende det.
Så jeg mener bare, at Socialdemokratiet her simpelt hen kigger på den forkerte problemstilling og har misforstået problemerne derude, for det handler jo ikke om at opfinde endnu en klagevej eller at bistå nogle med at skrive klager.
Det handler om, at de studerende synes, at det er uoverskueligt i dag, og at de ikke lige præcis ved, hvor de skal gå hen.
Det er der, jeg synes, det ville være relevant at gå ind og kigge på nogle konkrete forslag, og der synes jeg da, der er mange ting, man kan tage fat på.
Nu har ministeren allerede været positiv og har sagt, at han selvfølgelig vil tage det op med universitetsledelserne.
Det er så første skridt på vejen.
Derudover står der jo i regeringsgrundlaget, at vi vil have brugerundersøgelser, så de studerende kan gå ind og evaluere de forskellige studier, og der kunne man jo meget vel overveje at inddrage, om de studerende skal gå ind og sige, om de kender til klageveje i dag på universitetet, og om de nogen sinde har haft udfordringer med at skulle klage over en konkret afgørelse.
Jeg synes i virkeligheden, der er mange måder, man kan arbejde med de her ting på.
Man kan også gå ind og arbejde med at lave onlineplatforme, hvor man kan rådgive de studerende langt bedre og sørge for, at de bliver meget bedre informeret, end de bliver i dag.
Der er simpelt hen masser af ting at tage fat på, og det vil jeg glæde mig til at gøre, når vi skal i gang med globaliseringsforhandlingerne til efteråret, hvor Socialdemokraterne også er med.
Men jeg mener, at Socialdemokraterne simpelt hen fuldstændig har misforstået, hvad det er for nogle ting, der foregår derude.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-27:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt provokeret af den måde, ordføreren har sin tilgang til de studerendes retsstilling på.
Ordføreren understreger selv, at vi skal diskutere lovforslaget, og ordføreren snakker også om, at der er noget galt med selve klagevejledningen og informationen om den, men ordføreren kommer ikke med et konkret bud på, hvad der kan gøres, for at man kan løfte den.
Hvis man nu siger, at det ikke er retssikkerheden eller retsstillingen, der skal være fokus på, men informationen, har ordføreren så et bud på, hvad der kan gøres?
Det her er et spørgsmål om at hjælpe de studerende, og jeg synes ikke, ordføreren har den mest positive tilgang til dem, når hun på en lidt arrogant måde spørger, hvad det er for nogle studerende, vi sender ud, hvis ikke de kan finde ud af at skrive en klage.
Det er ikke et spørgsmål om ikke at kunne skrive en klage, det er et spørgsmål om, når man skriver en klage, hvor den så ender henne.
Det ved jeg ikke om ordføreren er klar over.
Malou Aamund (V), 2009-02-27:
Ja, men det synes jeg da også man skal tage alvorligt, og hvis der er nogen, der har problemer med at finde ud af det i forbindelse med klagevejen, og hvis de synes, der er udfordringer i klagesystemet, så vil jeg da opfordre Aarhus Universitet til at oprette den lokale ombudsmandsfunktion, som de egentlig allerede har diskuteret.
Det synes jeg kun vil være relevant at gøre.
Nu kan jeg jo se, at Socialdemokraterne også i pressen har fremhævet, hvad man gør på Harvard og alle mulige andre steder, og der er det jo nøjagtig den samme måde, man gør det på, hvor man har en lokal ombudsmand, og det fungerer rigtig fint.
Så jeg kan slet ikke se, hvorfor det skulle være noget problem.
Jeg mener, at vi jo allerede i dag har den nationale instans og en klagevej.
Man kan klage til ministeren, og man har Folketingets Ombudsmand, man kan klage til.
Så jeg synes egentlig bare, det er noget, der skal løses lokalt, og så anerkender jeg, at der er en udfordring derude, og det må universiteterne jo tage sig af.
Jamen jeg tror, at ordføreren har hørt forkert, for jeg har slet ikke sagt, at de studerende burde kunne gennemskue klagesystemet.
Det er slet ikke det, jeg har sagt.
Det, jeg har sagt, er, at der er en klagevej i dag, men at problemet er, at det nok virker uoverskueligt for de studerende, og at det nok er manglende kommunikation, som i virkeligheden er hovedproblemet her.
Med hensyn til en uvildig undersøgelse vil jeg sige, at jeg ikke er interesseret i, at man skal sætte en eller anden forkromet, uvildig undersøgelse i gang, når vi allerede har et genialt forslag i regeringsgrundlaget, som går ud på, at man skal ud og lave brugerundersøgelser, for at de studerende skal blive hørt i alle spørgsmål: hvordan de vurderer uddannelsen, kvaliteten i uddannelserne, gennemskuelighed og information.
Derudover er jeg fuldstændig enig i, at ledelserne da ikke skal ind at undersøge sig selv.
Det er klart, det er jo de studerende, der skal høres i den her sag, så det siger jo sig selv, at man ikke bare skal tage den her diskussion op med ledelsen.
Helge Sander (V), 2009-02-27:
Det er selvfølgelig fuldstændig korrekt, at vi ikke har prøvet at have en sådan ombudsmand - heldigvis, vil jeg sige.
Og jeg ønsker netop at understrege den meget præcise gennemgang, for jeg vil ikke negligere det her område.
Men vi behøver da ikke at afprøve noget, når vi har et system i forvejen.
Derfor tillod jeg mig at svare, som jeg gjorde.
Så skal jeg lige sige, at jeg ikke mener, at det at have et vidensamfund nødvendigvis hører sammen med at have et overbureaukratisk ankesystem system i forbindelse med klageadgangen.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-27:
Mit spørgsmål var, hvordan ministeren kunne vide det, når man ikke havde prøvet det.
Derfor synes jeg, at det virkede lidt profetisk, for åbenbart kan ministeren forudsige fremtiden, uden at det har været prøvet.
Så tænker jeg: Jamen når nu regeringen slår på, at vi skal være en vidensnation, og at vi skal satse på vores ungdom, så må man da også her forholde sig netop til vores ungdom, til de studerendes retsstilling.
Og der er noget, der tyder på, at de studerende ønsker den her form for retssikkerhed, som min kollega fru Kirsten Brosbøl var inde på.
Så jeg vil egentlig høre, om ikke ministeren ønsker at være lydhør over for de mennesker, det drejer sig om, nemlig de studerende.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-27:
Det Radikale Venstre kan også tilslutte sig lovforslaget.
Vi er jo også en del af teleforliget, og udmøntningen af det lægger vi selvfølgelig vægt på.
Vi synes, der er meget fornuft i forslaget her, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget - med den lille bemærkning, at det jo giver sig selv med de bemyndigelser, som ligger i forslaget i forbindelse med administrationen af det her frekvenspolitiske rammemandat, som det så smukt hedder, at vi selvfølgelig i teleforligskredsen løbende vil diskutere de ting og den videre udmøntning på feltet her.
Det står også pænt anført i bemærkningerne til lovforslaget, men jeg synes bare, det er rigtigt lige at holde ministeren fast på det i forbindelse med førstebehandlingen af forslaget.
Vi kan støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2009-02-27:
Tak, hr. formand.
Der er et stigende behov for flere frekvenser på markedet, og de skal bruges til fordeling af flere tjenester.
Det vil fremme og gavne innovation og dermed brugerfladen, og det er godt, at vi med det her lovforslag har øje for markedet og ikke teknikken, sådan at vi altså får skabt nogle flere radiofrekvenser til de servicer og ydelser, der er behov for.
Overordnet set er vi Konservative meget tilfredse med det her lovforslag og ser frem til, at vi på den måde er med til at skabe et bedre og mere fyldigt marked til gavn for den enkelte forbruger.
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-27:
Så det er et lovforslag, der bemyndiger ministeren til at vurdere, i hvilke tilfælde der skal tages samfundsmæssige hensyn, og hvornår fri konkurrence kan råde.
Det er en ret omfattende lov, men heldigvis er der mange fra branchen, der også har sat sig ind i den og givet høringssvar.
Der er kommet nogle gode præciseringer og sproglige tilretninger efter høringssvarene, så jeg synes faktisk, at det er en fin lov, som vi fra SF's side kan støtte.
Mikkel Dencker (DF), 2009-02-27:
De foregående ordførere har allerede været inde på, at det jo er et lovforslag, som udmønter en aftale fra juni 2007, som er indgået af de partier, som er med i teleforligskredsen.
Jeg skal gerne erkende, at selv om Dansk Folkeparti ikke er med i teleforligskredsen, kan vi godt anerkende, når der bliver lavet en udmærket aftale med et udmærket indhold, og derfor forholder vi os også meget positivt til lovforslaget her.
For mig at se ser det ud til, at den aftale, der er indgået, bl.a. om, hvordan man skal administrere uddelingen af radiofrekvenser, ser ud til at være både ganske logisk og ganske fornuftig, og derfor skal jeg ikke bruge længere tid på at udfritte i forbindelse med eller forklare lovforslaget her.
Det ser ganske fornuftigt ud, og jeg synes, at det ser ud til, at man tager højde for den teknologiske udvikling og de udfordringer, det giver, med henblik på at uddele radiofrekvenser.
Derfor skal jeg sige, at Dansk Folkeparti forholder sig positivt til lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2009-02-27:
I forlængelse af den forrige ordfører skal jeg sige, at vi jo også er med i teleforligskredsen sammen med en række andre partier, og som det allerede er blevet nævnt, ligger det her forslag i forlængelse af den aftale, som blev indgået i 2007 om en anden og bedre administration af frekvenser.
Man kan sige, at det i sig selv kan være begrundelse nok, at man har lavet en aftale med nogle andre partier.
Jeg skal derfor bare knytte den bemærkning til, at det derudover er både rigtigt og vigtigt af hensyn til at sørge for, at Danmark omstiller sig til en mere trådløs fremtid.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi sørger for i Danmark, at vi er så dynamiske i forbindelse med det her, at vi også står stærkt i en international sammenligning.
Jeg tror, at det er godt, at vi er foran, og det siger jeg også med henblik på det, som også fremgår af, at teledirektivpakken i EU ikke er helt færdig endnu, men at vi allerede er i gang med at implementere det, man forventer.
Det er jo rart, hvis man kan finde nogle punkter, hvor man bestræber sig til det yderste på at være foran.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig også anbefale, at vi vedtager det her.
Malou Aamund (V), 2009-02-27:
Vores ordfører på området kunne desværre ikke være her i dag, så jeg har været så heldig, at jeg kunne få lov at overtage opgaven vedrørende lovforslaget.
I de kommende år forventes der en stigende efterspørgsel efter radiofrekvenser, og der vil være flere nye teknologier, der konkurrerer om de samme frekvenser.
Derfor fremstår den traditionelle skelnen mellem kategorier af tjenester ikke længere.
I dag er hovedparten af tilladelser ikke teknologineutrale, hvorfor der stilles krav om at anvende en bestemt teknologi.
Over for dette står, at markedsaktørerne som følge af den hurtige udvikling på området i stigende grad vil efterspørge tjenester og teknologineutrale frekvenser, mulighed for at opdele tilladelser og hurtigere adgang til radiofrekvenser.
Tendenserne på markedet omkring anvendelse af frekvenser og ønsker om den fremtidige anvendelse af disse skaber således en række udfordringer i forhold til den nuværende frekvensadministration.
Det er nødvendigt at håndtere disse udfordringer for at skabe gode betingelser for innovation og vækst.
For at imødegå disse udfordringer vil vi etablere en markedsorienteret frekvensadministration.
Anvendelsen af markedsmekanismer til allokering og tildeling af radiofrekvenser vil betyde, at det bliver markedet frem for IT- og Telestyrelsen, der har den afgørende rolle i forhold til spørgsmål om, hvem der anvender radiofrekvenser og til hvilke formål.
Liberaliseringen af tildelingen af frekvenser vil kunne sikre innovation og vækst i Danmark og sikre, at danskernes adgangsbillet til netværkssamfundet sikres.
På baggrund af de nævnte teknologiske og markedsmæssige tendenser og udfordringer samt de mulige gevinster ved liberaliseringen indgik videnskabsministeren og teleforligskredsen i juni 2007 en politisk tillægsaftale til den telepolitiske principaftale om nye overordnede principper for frekvensadministrationen i Danmark.
Det fremgår af aftalen, at administrationen af radiofrekvenser skal sikre brugerne hurtig adgang til at etablere radiobaserede tjenester, herunder trådløse it-løsninger.
Det sker ved optimal tildeling af radiofrekvenser til nye og eksisterende radiotjenester, hvilket muliggør billigere, mere varierede og bredere kommunikationsmuligheder.
I Venstre er vi glade for, at der med dette forslag gives bedre muligheder for at udbrede brugen af radiofrekvenser, ikke mindst, fordi der bliver bedre mulighed for, at netværkssamfundet udvides.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Mogens Jensen (S), 2009-02-27:
Nu er det jo ikke os ordførere, der rejser sagen her om blankbåndsordningen og kompensationen til kunstnerne
Det gør faktisk Branchen ForbrugerElektronik i sit høringssvar.
Det vil sige, at hele branchen beder om, at regeringen laver den her ordning om, som altså stadig væk betyder, at der er pålagt afgifter på blanke medier, selv om vi kan se, at salget er støt nedadgående.
Dermed mister kunstnerne altså også kompensation - eller nej, det gør de ikke, for så skal staten kompensere over finansloven, og den kompensation bliver jo større og større, i takt med at salget går ned.
Det er en uholdbar ordning.
Den er jo ikke tidssvarende.
Er det ikke lettere at sige, som også Venstres medieordfører har sagt: Lad os skabe en teknologineutral løsning?
Det vil sige, lad os fjerne de her afgifter og betale kompensationen over finansloven i stedet for.
Er det ikke en mere rimelig løsning?