runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2016-03-03:
Det er sådan, at i forbindelse med regeringens ønske om at udflytte statslige arbejdspladser har Udenrigsministeriet og jeg som minister gennemgået, hvad vi har af institutioner og muligheder for at flytte noget ud, og vurderet hvad det giver mening at flytte.
Hvad er det, der er relevant i forhold til at kunne placere noget et andet sted i Danmark?
Derfor valgte vi som tidligere nævnt over for fru Mette Bock at flytte Danida Fellowship Centre ud.
Så vidt jeg husker er det flyttet til Holbæk.
Hvis jeg ser ned i mine noter, kan det vise sig, at det er en anden by, men jeg mener, det er Holbæk.
Og så har vi vurderet, at DIIS ville kunne passe godt ind i det internationale forskermiljø, der ligger i Aarhus.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-03:
Jeg vil sige tak til ordføreren.
Der er bare lige en ting, jeg godt vil have opklaret.
For jeg forstod det på den måde, at ordføreren på Socialdemokratiets vegne roste den aftale, som den konservative, nogle vil måske sige reaktionære, britiske premierminister har indgået med EU.
Han opfordrer faktisk Europa-Parlamentet til at lave den om, men man vil stemme ja, fordi man ikke ønsker at forlade EU.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-03:
Jeg betragter det bestemt ikke som nedladende, og jeg tror, hr. Kenneth Kristensen Berth i virkeligheden ønsker at lægge den fortolkning ned over det.
Det handler jo om at se helt reelt på det, og jeg forstår jo de frustrationer.
Hvis det er, at man i forhold til mange af de fælles beslutninger igennem mange år har kunnet se – ud over at vi jo gennem frihandel og markedsliberalisering også har været med til at skabe en masse arbejdspladser osv. – at der ganske enkelt har været en krise, hvor man godt kan sætte spørgsmålstegn ved den fælles EU-håndtering, så kan jeg da godt forstå, at mange mennesker føler sig frustreret over det.
Det er man da nødt til at tage alvorligt, og i særlig grad som socialdemokrat, og det er det, jeg giver udtryk for.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Det er jo sådan, at det stadig væk vil kræve en forhandling om, hvad det er for en tilgang, man vil have i forhold til Europol, og det er jo derfor, at den tidligere regering tilsluttet af det europapolitiske flertal inklusive Venstre havde forhandlet en aftale på plads i forhold til både Europol og de 22 retsakter, som vi mente var den rigtige balance mellem et fortsat medlemskab af Europol på ligeværdige vilkår med resten, og samtidig med at vi også fik løst en lang række fordele i forhold til de her pågældende retsakter.
Så det vil stadig væk kræve en form for forhandling, sådan at vi sikrer, at der er det nødvendige medlemskab.
Det er jo så præcis også det, jeg nævnte i min tale at regeringen aktivt gør i øjeblikket.
Vil det så betyde, at det skal være en eller anden form for parallelaftale?
Vil det så betyde, at det skal kræve en ny afstemning?
Det er jo et stort spørgsmål, vi ikke kender svaret på endnu.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-03:
Jeg vil godt benytte lejligheden til allerede nu at bede udenrigsministeren om at klarlægge det her spørgsmål, men til hr. Michael Aastrup Jensen bliver jeg bare nødt til at sige, at kendsgerningerne er, at hvis der er et flertal i det danske Folketing og et flertal i den danske befolkning, kræves der ingen forhandlinger, for at Danmark kan tilslutte sig Europol.
Det er en ren ensidig dansk beslutning, og derfor kunne vi også i valgkampen love, at hvis der var det ønske fra et flertal i Folketinget og et flertal i befolkningen, kunne man blive medlem af Europol, uden at EU kunne forhindre det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Allerførst vil jeg i al det virvar sige, at jeg er glad for, at Enhedslisten jo nu går ind for et medlemskab af Europol.
Det gjorde man jo ikke før i tiden, så det er dejligt, at man gør det nu.
Derefter vil jeg sige det, som jeg også nævnte i min tale, at regeringen kæmper hårdt for at få så god en løsning som overhovedet muligt, men vi anerkender jo også, at vi altså lige har haft en folkeafstemning, og den folkeafstemning har givet det resultat, som den gjorde.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Vi er jo inde ved kernen i noget af det, som regeringen må lægge på bordet på et tidspunkt, nemlig om de reelt ønsker en parallelaftale, eller om de vil have en fuld aftale, om de ønsker at skabe en situation, hvor de forhandler en dårlig parallelaftale.
Indtil videre har vi jo ikke set meget aktivitet og energi.
Enhedslisten har sagt, at hvis befolkningen ønsker det, skal den selvfølgelig have mulighed for at få det.
Vi kommer ikke til at stå forrest i barrikaden, hverken for at få den ene eller den anden slags aftale med Europol, men vi kommer til at deltage i debatten, og vi kommer til at holde regeringen oppe på, at de handler på det grundlag, som de har givet udtryk for i kampagnen om retsforbeholdet i december.
Så på den måde er det jo sådan set op til Venstre, hvad de vil, og det bliver spændende at se, om de overhovedet vil nogen ting.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Jeg nævnte klokkeklart i min tale, hvad vi vil.
Vi vil gerne være medlem af Europol.
Vi anerkender nejet, som det blev givet, men at begynde at bagatellisere det her til, at vi bare kan gøre, hvad vi har lyst til, er jo så langt væk fra virkeligheden, som man overhovedet kan komme.
Altså, jeg må indrømme, at jeg er målløs.
Nu er det bakket op af nr. to fra Enhedslisten – nu er det hr. Christian Juhl, der gør det.
Og så er det bare på plads.
Det kan man jo ikke, og det har statsministeren og udenrigsministeren også klart forklaret i løbet af processen siden nejet i flere regi, hvori jeg også ved at Enhedslisten indgår.
Så jeg forstår ikke helt, at Enhedslisten bliver ved med de her absurditeter, undskyld at jeg siger det ligeud, nemlig at det bare er så nemt, som man prøver at tegne et billede af at det er.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Absurditeter er det jo ikke.
Vi prøver bare at fortælle, hvordan tingene hænger sammen, når ordføreren for Venstre er ved at komme ud på sidespor.
Det er jo nødvendigt at gøre det også over for befolkningen, for man kan fremstå, som om man vil så meget, og så skal EU have skylden for, at man ikke kan alligevel.
Det passer jo ikke.
Egentlig ville jeg gerne have diskuteret noget mere grundlæggende om EU, men det får vi så ikke plads til den her gang.
Det gør vi nok næste gang.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Jeg ved ikke, hvad det er for et sidespor, jeg skulle være på vej ud ad ifølge Enhedslisten, men jeg har det sådan, at hver eneste gang Enhedslisten mener, jeg er på gal kurs, må jeg være på ret kurs.
I forhold til det konkrete emne er det bare sådan, som det blev klart skitseret i min tale, at regeringen tager det meget alvorligt.
Vi ville også meget gerne have været med i de retsakter, og derfor argumenterede vi for et ja.
Nu ved jeg, at regeringen arbejder et hundrede procent målrettet for at få en løsning, der er så nem som overhovedet muligt, men det er altså bare ikke så nemt, som Enhedslisten prøver at tegne et billede af at det er, desværre.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-03:
Jeg vil godt bede hr. Michael Aastrup Jensen, Venstres ordfører, om at bekræfte, at hvis et flertal i det danske Folketing ønsker det og et flertal i det den danske befolkning ønsker det, er det en fuldstændig suveræn dansk beslutning, om vi er med i Europol eller ej – fuldstændig suveræn dansk beslutning, hvis der er flertal i Folketinget og et flertal i befolkningen.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-03:
Meget mod sædvane udtalte ordføreren sig jo meget moderat om folkeafstemningen i Storbritannien.
Det var næsten ikke til at høre, hvad ordføreren egentlig mente at briterne skulle stemme.
Jeg forstod godt, at man ikke ville komme med nogen opfordring.
Men forstod jeg det rigtigt, når jeg forstod det sådan, at det, ordføreren egentlig – i lighed med Socialdemokraterne og muligvis hr. Holger K. Nielsen – ønskede at der skulle komme ud af det, var, at Storbritannien skulle forblive i EU?
Var det det ønske, som ordføreren gav udtryk for?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-03:
Det var det ønske, som ordføreren gav udtryk for.
Men jeg vil også gerne slå meget klart fast, at vi ikke vil blande os i en britisk afstemning fra Dansk Folkepartis side.
Vi vil ikke sige til briterne, at de skal gøre det ene eller det andet.
Så når jeg siger, som jeg gør, så er det ud fra en streng nationalegoistisk synsvinkel om, at vi tror, vi i Danmark er bedre stillet ved at have Storbritannien inden for EU end uden for EU.
Det handler simpelt hen om reformsporet.
Det lægger jeg vægt på, for det er afgørende.
Det er ikke den, der redder EU.
Det, der kan redde EU, er en grundlæggende revision af EU, og den tror jeg faktisk også at Storbritannien, i hvert fald den britiske befolkning, dybest set ønsker.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-03:
Jeg tror, der er mange, der føler sig stærkt beroliget af, at Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet og SF ikke ligesom i fællesskab sejler over til Storbritannien i en vikingebåd for at fremtvinge et ja til EU.
Men vi kan altså forstå, at ønsket, det fælles fromme ønske, om at bevare EU deler man. Og det er jo, selv om enhver kan se, at den aftale, Storbritannien har fået, mest af alt er en pose varm luft.
Bl.a. kan stort set alt underkendes af Europa-Parlamentet eller kommende regeringsledere.
Mogens Jensen (S), 2016-03-03:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne have et svar på – og jeg synes, det er lidt essentielt, for det står i rigtig mange af høringssvarene – om ministeren er enig i, at de primære samarbejdspartnere er placeret i hovedstadsområdet, altså dem, man umiddelbart har behov for at have kontakt til.
Der nævnes selvfølgelig Udenrigsministeriet selv og de mange kontorer derovre, der nævnes ambassader, ngo'er osv. osv.
Altså om det er rigtigt, at de er placeret i hovedstadsområdet, hvor der er mest behov for at holde fysiske møder og for lige at kunne komme over og sige nogle ting.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-03:
Storbritannien og briterne må selv fortolke deres aftale.
Det har jeg stor tillid til at man kan.
Jeg er helt enig i, at det ville være meget uklogt at sejle over til Storbritannien i en vikingebåd for at bede dem om noget som helst.
Jeg kom til at nævne, da jeg var på besøg i Irland her i januar, at jeg kom fra Danmark.
Det var på et museum, der handlede om vikingetiden og middelalderen.
De var ikke så glade for at høre det budskab.
Man var lidt bange for danskere, sagde hun.
Så jeg tror bare, vi skal holde os væk fra at blande os i den debat.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Det er besynderligt, hvor forskelligt det kan være.
Jeg har været på det samme museum, og der var de vildt begejstrede over at høre min store interesse for vikingetiden og var meget glade, da vi kom med den store flotte rekonstruktion af vikingeskibet fra Roskilde.
Sådan er det så forskelligt.
Når vi ikke kan spørge sådan mere direkte til, hvad Dansk Folkeparti mener om, hvad der sker i Storbritannien, så vil jeg gerne høre: Hvis nu man derovre stemmer nej, er det så Dansk Folkepartis mening, at vi også skal have en afstemning i Danmark?
Og i givet fald, hvad vil Dansk Folkeparti så anbefale til sådan en afstemning?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-03:
Der foruddiskonterer hr. Christian Juhl jo en del ting, må man sige.
Der er en del men'er og hvis'er i det spørgsmål, og jeg tror, jeg ville stå mig dårligt ved at begive mig ud i at svare meget konkret på et spørgsmål, der indeholder så mange bisætninger.
Men jeg vil da gerne sige så meget, at det er klart, at det stiller os i en ny situation, hvis det er sådan, at briterne stemmer sig ud af EU.
Det må vi tage stilling til, hvis det sker.
Men jeg synes – i respekt for, at briterne skal have lov til at have den her afstemning – at det ville være lidt utidigt, hvis vi kom med meget klare udmeldinger om det.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det er dejligt, at vi, når vi nu ikke deler politisk observans, så trods alt deler en forkærlighed for Dublinia i Dublin.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Jamen jeg opfordrede heller ikke til, at vi skulle diskutere det.
Jeg respekterer, at Dansk Folkeparti synes, det er okay, at alting er, som det er, og at Storbritannien skal blive i EU.
Mange har bare en meget anderledes opfattelse af Dansk Folkeparti.
Det er derfor, jeg så spørger om vores egne forhold, som i hvert fald vedkommer os herinde: Hvad sker der, hvis englænderne stemmer nej?
Jeg tror, at vi både har en udenrigsminister og en statsminister, som tænker meget over de ting, og som spekulerer på, hvad der mon så sker.
Jeg synes jo, det ville være helt naturligt, at vi fik sådan en afstemning.
Jeg har glædet mig i 44 år til, at vi får den afstemning.
Og derfor var det jo interessant at spørge dem på den anden fløj, der ofte fremstiller sig som kritikere og modstandere af EU, om de også ville være med til det.
Men det kan jeg forstå at vi ikke får noget svar på i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-03:
Hr. Christian Juhl får ikke helt det svar, som hr. Christian Juhl gerne vil have.
Så meget vil jeg gerne indrømme.
Men jeg må bare igen understrege, at Dansk Folkeparti jo ikke er et EU-modstanderparti.
Og der vil jeg sige, at jeg mener, der nu er en mulighed for en ændring.
Men det er klart, at hvis den ændring så ikke bliver skabt, hvis muligheden ikke bliver grebet, så kan vi stå i en ny situation.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-03:
Det er korrekt.
Det er derfor, vi har Arbejdsskadestyrelsen.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Vi støtter lovforslagene, på trods af at der kan være en række ulemper!
Det vil sige, at ordføreren mener, at det vigtigste i de her to lovforslag er at få flyttet en arbejdsplads fra Københavnsområdet ud til tre andre destinationer.
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Altså, jeg vil sige, at der i hvert fald er nogle ting, der er meget pudsige, for jeg vil ikke lægge mig fast på, om staten skal betale noget eller ej.
Jeg synes, det er pudsigt, at regionen kan gå ud og sige, at lige præcis halvdelen af det beløb, man vurderer det vil koste rydde op, har de – lige præcis halvdelen.
Det synes jeg er pudsigt.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at vi stort set altid har haft det her princip med, at forureneren betaler.
I 1987 kom dommen, hvorved Cheminova blev frikendt.
Men det er altså Aarhus Universitet, som fik Cheminova foræret, og som har ejet det indtil for – hvad er det – halvandet års tid siden, hvor de solgte det og fik over 8,5 mia. kr. i kassen for det.
Og nu kan de så stå og sige: Vi har et moralsk ansvar for oprydningen.
Men der er altså bare ikke kommet nogen penge ind til det.
Ida Auken (RV), 2016-03-03:
Ja, jeg tænker lidt på naboerne til Cheminova, som må synes, det er lidt mærkeligt, at staten går ud og giver tilladelser til at deponere farligt affald og selv deponerer farligt affald.
Det er det, der gør Cheminova til en helt ekstraordinær sag: at staten selv har været ude og deponere sit eget affald.
Når der kommer et salg i 2015 og der bliver tjent ganske mange penge, er det lidt mærkeligt, at man så ikke kan finde 250 mio. kr. samlet over en længere årrække, hvis regionen, staten og de tidligere ejere går sammen.
Der er et eller andet her, hvor jeg tænker, at man må sidde som nabo og synes, det er rigtig mærkeligt, at man ikke kan finde de her penge i fællesskab.
Regionen er faktisk dem, der har spillet klarest ud.
De har 45 mio. kr. om året i Region Midtjylland, og de har faktisk tilbudt at bruge 125 millioner i de år, sådan at de samtidig også kan gøre noget for andre borgere i kommunen.
Jeg synes sådan set, det er en ganske fornuftig tilgang, regionen har taget.
Det kan jeg så høre på ordføreren at Dansk Folkeparti ikke synes.
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Jeg synes bare, det er besynderligt i forhold til regionens udmelding, at det lige præcis er 50 pct.
Altså, det er ikke 100 mio. kr. Man har vurderet, at det vil koste 250 mio. kr. at rydde op, og så kan regionen finde 125 mio. kr.
Det er ikke 100 mio. kr., det er ikke 75 mio. kr., nej, det er 125 mio. kr.
Det synes jeg bare en pudsighed.
Det er den ene ting.
En anden ting er, at hvis fru Ida Auken syntes, at staten havde et ansvar, kunne fru Ida Auken, da fru Ida Auken var miljøminister, i øvrigt så have prøvet at finde pengene.
Det kunne man jo have gjort på det tidspunkt.
Det gjorde man ikke, og det er jo fair nok.
Jeg er miljøordfører.
Jeg har ikke fingrene nede i pengekassen i Finansministeriet, så jeg vil ikke stå og love, at staten skal finde den anden halvdel.
Men jeg vil love, at man i 2019 kigger på det, fordi det er det, der er en aftale om.
Ida Auken (RV), 2016-03-03:
Det, vi diskuterede, var, om staten har et ansvar.
Sagen var sidst oppe i 2015.
Da var den oppe.
Der er jo masser af problemer at løse, og når der er tidspunkter, hvor man skal løse dem, er det der, man skal kigge på dem.
Og de har været oppe igen i 2015, og så skal jeg ikke stå og underholde om, at der faktisk fra radikal side også var initiativer til at forsøge at få løst det i 2015.
Det er sådan set historieskrivning.
Jeg vil gerne kigge frem og spørge, om ikke Dansk Folkeparti også synes, at staten har et ansvar.
Det tror jeg egentlig interesserer borgerne i området meget mere end historieskrivning om, hvad tidligere regeringer har gjort eller ikke gjort.
Vi må da se at få løst det her problem.
Jeg spørger igen Dansk Folkeparti, om de ikke mener, at staten også har et ansvar.
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Staten har været med til at deponere noget giftaffald, så på den måde har staten selvfølgelig et ansvar.
Staten har så også været med til at fjerne en stor del af forureningen.
Det gjorde man 1971, og det gjorde man i 1981.
Om staten så er forpligtet til at være med til at fjerne resten, er en vurdering.
Jeg synes som borger i Danmark, at vi selvfølgelig skal have fjernet det her på et tidspunkt.
Derfor synes jeg også, det er rigtig godt, at regionerne har indledt et arbejde for at finde ud af, hvor pokker det er, vi har nogle problemer.
Jeg ved f.eks., at der oppe ved Frederiksværk har ligget et stålvalseværk, som gik konkurs.
Mig bekendt er der ikke ryddet op der endnu.
Jeg ved ikke, hvem der så skal betale for det – om det er regionen, eller om det er staten.
Men vi har nogle udfordringer i Danmark, som vi sammen skal løse.
Christian Poll (ALT), 2016-03-03:
Jeg kan jo lige tage tråden op fra den foregående, for om staten skal være med, er jo netop en politisk beslutning, og det er derfor, vi drøfter det i dag.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, om ikke det er rigtigt, at vi er i en tid, hvor vi igen og igen bliver overrasket over, hvordan det vildere vejr som følge af klimaforandringerne alligevel får spoleret noget, som vi troede holdt til de storme, vi er vant til der er.
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Hvad angår de storme, vi har, er der – afhængig af den sikring, vi har – nogle ting, der holder, og nogle ting, der ikke holder.
Det er jo derfor, jeg i rigtig lang tid har kæmpet for, at vi skulle have en mere fast og mere hård kystsikring langs Vestkysten, hvilket Kystdirektoratet er imod, fordi de kun vil have sandfodring.
Så jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet.
Der er i hvert fald ting, der har overrasket, men sådan er det nu engang med vind og vejr.
Hvad der kommer til at ske, er ikke nødvendigvis noget, vi altid kan forudsige.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-03-03:
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i, at staten er nødt til at træde til med økonomi.
Regionen har, som jeg nævnte for lidt siden, givet tilsagn om, at man godt kan anvende midler fra regionen til at løse en del af opgaven, men det er jo sådan, at selv om regionerne ikke foretog sig stort set noget som helst ved alle andre giftdepoter rundtomkring i landet, ville man ikke kunne spare midler op til selv at løse problemet ved Harboøre Tange.
Så derfor vil jeg høre ordføreren: Er ordføreren ikke enig i, at det bliver nødvendigt at skyde statslige midler i det her projekt, hvis vi skal løse miljøproblemet ved Harboøre Tange?
Christian Poll (ALT), 2016-03-03:
Jo, men nu nævner ordføreren f.eks. selv stålvalseværkgrunden, og man kunne også nævne Kærgård Plantage, men de ligger jo ikke så yderligt som det her.
Det, jeg spørger om, er: Er det ikke også ordførerens indtryk, at vi lever i en tid med voldsomt forøgede klimaforandringer år for år, og at det faktisk kan være rigtig svært at forudsige, om sådan et depot kan holde?
Så selv om eksperterne siger, at det her nok skal holde, så er jeg i hvert fald selv meget i tvivl om, hvorvidt vi også kan sige det om 2, 3 eller 5 år.
Og skulle vi ikke netop af den grund, og fordi vi har med så farlige kemikalier at gøre, tage et særligt valg her og vælge at komme med en ekstrabevilling, så vi kan få den risiko ud af verden?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Nej, det er mit helt klare indtryk, at den overvågning af stedet, der foregår, også er god forstået på den måde, at jeg ikke er i tvivl om, at hvis der begynder at komme udsivning, får vi det at vide, og så skal vi selvfølgelig reagere.
Jeg må indrømme, at jeg har en lille smule svært ved at forestille mig, at det kan blive en ø.
Men lige her har man rent faktisk fået lov, selvfølgelig fordi det er noget ekstremt, kan man sige.
Det er helt specielt.
Og det synes jeg er godt, men det gør også, at både regionen og alle i nærheden selvfølgelig holder øje med, at der ikke sker en udsivning, og at kystsikringen holder.
Jeg har meget svært ved at se, det kan blive en ø.
Jeg har i hvert fald meget, meget svært ved at se, at vandet kan gå 14 m dybt ned og hive en membran ud i havet.
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Så skal der noget virkelig ekstremt til.
Jeg siger bare: Vi skal holde øje med det, og selvfølgelig skal der gøres noget, hvis vi får den mindste mistanke om, at der er ved at ske noget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Vi kan se af ministerens svar på spørgsmål 519 – alm. del, at der har været et betydeligt antal 100-årsstorme inden for de sidste 10 år.
Det er faktisk opgjort i svaret.
100-årsstorme er jo ikke hyggelige, små regnskyl, det er ganske voldsomme storme, hvor havet stiger.
Det har man bl.a. også kunne opleve inde i Limfjorden.
Derfor er jeg uenig med ordføreren.
Jeg mener faktisk, at vi står over for en overhængende risiko for, at det ender i havet.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren er opmærksom på, hvem det er, der holder øje og måler, om der er udsivning.
Hvem er det, der tager prøverne, og hvem er det, der efterfølgende analyserer prøverne?
Det er jo ikke regionen.
Det ved vi alle sammen godt.
Hvem er det, der gør det, og har du tillid til dem?
Pia Adelsteen (DF), 2016-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal ærligt indrømme, at jeg faktisk ikke ved det, for det har jeg ikke læst mig til.
Det var min helt klare opfattelse, at det er regionen, og det må være noget, jeg har overset, men jeg er faktisk ikke opmærksom på, hvem det er.
Og så er det svært at udtrykke tillid eller ikke tillid.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Ordføreren nævner, at hvis der sker noget, der ikke skal ske, er Dansk Folkeparti parat til at gribe ind.
Det, der jo er et faktum, som fru Pia Olsen Dyhr også er inde på, er, at vandet efterhånden står helt rundt om høfden, og så er det jo de facto noget, der kan minde om en ø, og så løber vi altså en ekstrem stor risiko ved ekstreme vejrfænomener, som vi ved der kommer flere og flere af som følge af klimaforandringerne.
Og hvis først depotet bliver opslugt af havet, står vi altså med en naturog miljøkatastrofe af meget, meget store dimensioner.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.