runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2010-12-16:
Vi har i Dansk Folkeparti igennem snart 10 år arbejdet sammen med regeringen om at styre og regulere udlændingepolitikken, herunder spørgsmålet om indfødsret, som regeringen i 1990'erne havde været uhyggelig letsindig og uansvarlig med.
I 2002 var vi med til at ændre lovgivningen og fik styr på tingene.
Vi havde en kortvarig afbrydelse i 2004-05 på grund af uenighed om sprogkravet, men i december 2005 indgik vi en betryggende aftale med regeringen også på dette område, ligesom vi i september 2008 sanerede aftalen om indfødsret med regeringen.
Vi stod loyalt sammen om at få styr på dette nationalt betydningsfulde forhold.
Vi sagde fra lovforslag til lovforslag ja til aftalen og har stemt for hvert eneste indfødsretslovforslag siden 2005.
Da jeg først på efteråret fik stillet det vanlige spørgsmål om det lovforslag, der nu er til tredje og sidste behandling, svarede jeg derfor ja til lovforslaget i overensstemmelse med vores vanlige aftale, og dette løfte har jeg hidtil følt mig bundet af.
Det gør jeg ikke mere!
Den nyordning af indfødsretslovgivningen, der er sket med dette lovforslag, hvor en FN-konvention fortrænger grundlovens § 44 og vil tvinge Folketinget til at give dansk statsborgerskab til en række personer, 35 i alt, af hvilke de 33 ikke lever op til de krav, Folketinget stiller til dem, der skal anses for værdige til at opnå indfødsret, nøder os til at stemme nej.
Dette lovforslag forekommer os at være en katastrofe.
Det undrer os, at vi skal være de eneste her i salen, der reagerer imod den vold, som FN-konventionen udsætter Folketinget for.
Det er 35 personer, der ikke har dokumenteret at kunne tale dansk, som ikke har bestået den krævede indfødsretsprøve, som ikke har ren straffeattest, skulle vi i det danske Folketing meddele dem dansk indfødsret, fordi en FN-konvention vil tvinge os til det, som om en FN-konvention er en hellig akt, som om Danmark ikke skal opsige en FN-konvention, der krænker grundloven, som om vi skal acceptere en udefrakommende kommando, der genkalder situationen omkring kommunistlovgivningen i 1941?
Aldrig i livet!
Dansk Folkeparti siger et klart og kategorisk nej til dette lovforslag, L 38, og Dansk Folkeparti vil fortsætte med at sige nej til en indfødsretslovgivning, der bøjer sig for FN-konventionen om begrænsning af statsløshed.
Dansk indfødsret er ikke noget, man handler med.
Dansk indfødsret er uløseligt knyttet sammen med grundloven og skal accepteres lige så ubetinget som grundloven.
På mit partis vegne stemmer jeg nej til L 38 og opfordrer alle andre partier til at gøre det samme, idet det er os en gåde, at ikke enhver i denne sal har blik for det katastrofale ved en international konventions tilsidesættelse af den danske grundlov.
Martin Henriksen (DF), 2010-12-16:
Tak for det.
Jeg skal egentlig ikke gentage, hvad der er blevet sagt, og vi har også haft debatten før, og den er foregået, nogenlunde som hr. Karsten Lauritzen redegjorde for.
Det, der egentlig bare er interessant her, er, at vi nu etablerer nogle modtagefaciliteter i f.eks. Afghanistan, så mindreårige uledsagede asylansøgere kan blive sendt tilbage dertil, og at den opholdstilladelse, man får, hvis man får den, fordi man er mindreårig uledsaget asylansøger, som udgangspunkt, når man bliver 18 år, er midlertidig.
Det stemmer Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti imod, og det, vi egentlig godt kunne tænke os at vide, og som andre folk måske også godt kunne tænke sig at vide, er: Vil man rulle det her tilbage, hvis man får mulighed for det på et tidspunkt?
Hvis der er etableret modtagecentre, vil man så lukke dem i f.eks. Afghanistan?
Vil man ændre lovgivningen på det her område, hvis man får mulighed for det?
Det synes jeg faktisk folk fortjener at få et nogenlunde klart svar på.
Vil man gøre det, eller vil man ikke gøre det, hvis man får mulighed for det?
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-16:
Jeg tager ordet, fordi jeg synes, det er vigtigt, at den proces, der ligger bag det her lovforslag, og det flertal, som danner sig i Folketingssalen, kommer frem.
For da vi havde førstebehandlingen i Folketingssalen, var der sådan set bred enighed i Folketinget om, at vi har et problem, og det er, at der er nogle menneskesmuglere, som tjener rigtig, rigtig mange penge på at komme til afghanske familier, bilde forældrene ind, at de skal sende deres unge til Danmark, typisk unge afghanske mænd, og at de der kan få beskyttelse under reglerne om uledsagede mindreårige, og så kan de sende penge hjem og andet.
Alle herinde bør kunne enes om at gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe denne trafik.
Det er jo dejligt, at vi er enige, men hvad sker der så?
Så sker der det, at SF's formand og Socialdemokraternes formand i et interview i Berlingske Tidende siger, at der ikke skal strammes mere i forhold til en række områder inden for udlændingelovgivningen, og bl.a. asyl bliver nævnt.
Det er jo meget interessant, når man lige har oplevet, at der i Folketingssalen sådan set er enighed om, at vi skal gøre noget og lave en stramning.
Hvad sker der så?
Så sker der jo det, at man skal finde en undskyldning for ikke at ville stemme for det her lovforslag.
Og der bliver jeg nødt til at sige, at i den betænkning, som udvalget har afgivet, bruger man bl.a. den undskyldning for ikke at stemme for lovforslaget, at man er bange for, at kontrolopgaven med de her omsorgscentre, som vi opretter bl.a. i Afghanistan, kan tilfalde andre lande end Danmark.
Det er jo bl.a. de lande, som vi samarbejder med det her om.
Hvem samarbejder Danmark med det her om?
Det kan man læse på forsiden af Politiken i dag, og det er bl.a. Norge; det er bl.a. den socialdemokratiske regering i Norge.
Og jeg har svært ved at forstå, at Socialdemokraterne og SF her i Folketingssalen ingen tillid har til den norske regering, som de ellers samarbejder med på en lang række områder og i øvrigt også er i samarbejde med i forhold til deres partimæssige tilknytning til internationale socialdemokrater.
Jeg må sige, at det er meget tankevækkende, og jeg synes i virkeligheden, det er beskæmmende, at et forslag, som har til formål at ville sikre, at menneskesmuglere ikke kan tjene formuer på at få afghanske familier overtalt til at sende deres unge drenge til Danmark, bliver taget som gidsel i en eller anden udlændingepolitisk diskussion mellem Socialdemokraterne og SF.
Det synes jeg er sørgeligt, vi kan ikke være det bekendt.
Karsten Hønge (SF), 2010-12-16:
Det lød som en fuldstændig tilståelsessag fra fru Marlene Harpsøes side.
Forklaringen var, at Danmark er i økonomisk krise.
Det er nødvendigt at give bankdirektørerne skattelettelser på op til en halv million kroner om året, og man vil målrettet ramme dem, der søger de erhvervsfaglige uddannelser, og dem, der går på produktionsskolerne, og som bor i Udkantsdanmark.
O.k., det er da en politik at have, og det er en afvejning, hvis man synes, at det er den sociale profil, Dansk Folkeparti vil være kendt for. Derfor er det, jeg siger, at jeg ikke synes, der er nogen grund til at tale for forståelse hos V og K, for de har aldrig nogen sinde foregivet at have noget som helst særligt omsorgsgen for hverken de faglige unge eller for de arbejdere, der bor i Udkantsdanmark.
Men det påstår Dansk Folkeparti jo jævnligt at have.
Derfor er det her igen med fru Marlene Harpsøes eget indlæg beviset på det åbenlyse forræderi over for en gruppe, hvis interesser man påstår at varetage.
Jeg har ualmindelig let ved at leve med, at fru Marlene Harpsøe mener, at jeg er grov i tonen over for Dansk Folkeparti i det her spørgsmål, fordi det igen illustrerer, at Dansk Folkeparti – nu igen igen i salen her – i den praktiske politik udøver rent forræderi over for de mennesker, som man påstår at have omsorg for, ved ikke bare at ramme ungdomsuddannelserne generelt, men ved præcis at ramme de erhvervsfaglige uddannelser og præcis at ramme produktionsskolerne.
Man gør det med forskellige snubletråde, og den her snubletråd gør det sværere at komme hen til uddannelsesstedet.
Så kan det da være rigtigt nok, at man kan prøve at hive det op til en diskussion om den generelle økonomiske politik.
Der er det så bare, at Dansk Folkeparti nu vedkender sig, at den sociale profil, man ønsker, er skattelettelser til bankdirektørerne, og man rammer præcis dem, der har fået den mindste bid af uddannelseskagen, dem, der har haft sværest ved at komme i gang med en uddannelse, der kan gøre dem kompetente til at begå sig på arbejdsmarkedet.
Dem ønsker man så at gøre det sværere for.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-12-16:
Jeg synes, hr. Karsten Hønge er direkte grov, når det er, man anklager både VK og Dansk Folkeparti – det syntes jeg også lå i undertonen – for ikke at tage vare om bl.a. erhvervsuddannelserne.
Det synes jeg er en meget, meget ubehagelig beskyldning.
Det er korrekt, at vi her finder nogle penge til at håndtere en krise, til at betale en regning, som krisen har efterladt.
Det er da korrekt, men hvad var der sket, hvis vi bare havde taget regningen og skubbet den foran os?
Så ville det netop være de unge, som ville komme til at betale regningen.
Det ville være fremtidige generationer af unge, som ville komme til at betale en meget, meget større regning.
Det er ikke ansvarligt.
Socialistisk Folkeparti trænger altså til lidt undervisning nu, hvor vi er på uddannelsesområdet, i økonomisk ansvarlighed.
Det var da egentlig på tide.
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-17:
Der er jo ikke noget nyt i det, den socialdemokratiske ordfører siger.
De svar, jeg har givet på de spørgsmål, jeg har fået, står jeg sådan set ved.
Jeg står fuldstændig ved dem.
Jeg bliver bare nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører, når jeg nu har lejlighed til det, fordi den socialdemokratiske ordfører har en bemærkning til, om det ikke er korrekt, at SKAT er blevet mere effektiv.
Kan den socialdemokratiske ordfører ikke bekræfte, at det er muligt at opkræve flere skattekroner med færre ansatte, hvis man bliver mere effektiv og mere dygtig, hvis man har det som målsætning?
Mange ansatte i SKAT er vel ikke et mål i sig selv.
Jeg skal spørge hr. Nick Hækkerup, om han ikke kan bekræfte, at skattegabet er faldet for tredje år i træk, hvilket altså er udtryk for, at SKAT gør det mere effektivt, på trods af der er færre ansatte.
Men det kan være, at et stort antal ansatte er et mål i sig selv for Socialdemokraterne.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Se, der, hvor det bliver dobbeltmoralsk her, er, når ordføreren påstår, at en hjemmelsbestemmelse i sig selv vil være af afgørende betydning for, hvordan kontrollen vil være.
Siden den her regering trådte til, er der hver eneste dag siden 2001, sommer og vinter inklusive helligdage, fyret en medarbejder i SKAT, hvilket betyder ringere toldkontrol, hvilket betyder en ringere ligning, hvilket betyder større frirum til Stein Bagger-typer osv.
Det er det, der er konsekvensen af den politik, som den her regering har ført, nemlig at alle de helt almindelige hårdtarbejdende danskere, der betaler deres skat uden at kny, kan høre de andre grine hele vejen hen til banken.
Og det hjælper altså ikke noget på det, at man så siger, at man så i øvrigt gerne vil have hjemmel til at bruge en kropsscanner, og at man i øvrigt ikke vil undersøge økonomien, undersøge anvendelsen eller undersøge de sundhedsmæssige aspekter.
Jeg kan forstå på Venstre, at det, man skal have frit valg til, er at vælge sig til en blufærdighedskrænkelse; man skal kunne vælge en blufærdighedskrænkelse: Jeg vil have frit valg til en blufærdighedskrænkelse, jeg vil have frit valg til en blufærdighedskrænkelse af børn.
Hvis det er kernen i det, der for Venstre er det frie valg, så siger jeg bare, at man gerne må have den del af det for sig selv.
Der er mange andre steder, hvor vi jo gerne arbejder aktivt for at fremme det frie valg, men lige i forhold til det der med et frit valg til en blufærdighedskrænkelse tror jeg vi må sige, at det må den borgerlige del af Folketingssalen godt have for sig selv.
Det er punkt 1. Punkt 2 er det jo dokumenteret her i forløbet af sagen, at de sundhedsfaglige aspekter ikke er undersøgt.
Det ligger jo i hele svaret, at man mangler dokumentation for, om den stråleintensitet, som man ønsker at anvende, vil kunne have den fornødne effekt, eller om man, som det så nævnes, skal op i en egentlig røntgenundersøgelse, som svarer til den, der bliver foretaget, når nogen skal på skadestuen, hvor der jo så også skal være den fornødne lægefaglige kompetence til stede, særligt udstyr, tunge dragter osv.
Og så snakker vi om en helt, helt anden situation.
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-17:
Jeg er blevet foranlediget til at tage ordet som ordfører, fordi der tidligere i dag har været en debat om, at hvis man stiller spørgsmål til dem, der holder deres ordførertaler, skal man også selv gå op.
Det har jeg glædet mig til, for det er en dejlig debat at have.
Jeg må sige, at dem, der stemmer nej til det her lovforslag, har en meget, meget dårlig sag.
Formålet med lovforslaget er jo at lave en effektiv kontrol ved vores ydre grænser, bl.a. i lufthavne, og der lægger man så et ønske frem om en hjemmel til, at der bliver anskaffet nogle kropsscannere til at lave den kontrol mere effektivt, end den foregår i dag, og i øvrigt mindre intimiderende for de personer, det går ud over.
Det skulle man jo tro var et ønske, som alle kunne bakke op, særlig oppositionen, som gang på gang klandrer SKAT for ikke at gøre deres arbejde godt nok og kritiserer, at der ikke er sat nok ressourcer af.
Det gjorde den socialdemokratiske ordfører under sin ordførertale, altså sagde, at kontrollen er for lempelig.
Nu beder SKAT og skatteministeren så om hjemmel til at lave kontrollen mere effektiv, og så kan det heller ikke lade sig gøre.
Man må jo vælge et af de to synspunkter.
Enten synes man, at kontrollen er tilfredsstillende med de nuværende muligheder, eller man må acceptere at give SKAT de mere effektive redskaber, som de i det her tilfælde efterspørger.
Så er det fair nok – alt andet er dybt dobbeltmoralsk – at sige, at der kan være nogle aspekter, som skal undersøges i den her sag, og jeg må sige, at det er sket under den her grundige udvalgsbehandling.
Der er de sundhedsmæssige aspekter, som der er stillet en lang række spørgsmål om, og der er også givet en lang række fyldestgørende svar.
Der er en forsikring fra skatteministeren om, det står også i svarene på udvalgsspørgsmålene, at den her hjemmel vil føre til en undersøgelse af, hvad det er for nogle bodyscannere, kropsscannere, vi skal have i Danmark, og en forsikring om, at der selvfølgelig ikke vil være nogen sundhedsmæssige aspekter, der ikke vil blive belyst, eller nogle sundhedsmæssige risici, hverken for den rejsende, som vil gå igennem bodyscanneren, eller for det personale, som vil benytte sig af den.
I øvrigt er det oplyst, at nogle af de andre scannere, der benyttes i forbindelse med rejser fra lufthavne, udsætter folk for en langt større stråling end de her bodyscannere.
Så de ting vil selvfølgelig blive belyst.
Den sidste ting, jeg vil fremhæve, er jo så privatlivets fred.
Og der må jeg altså sige, at jeg er enig med fru Ellen Trane Nørby fra Venstre, som var oppe at sige, at det er mindre intimiderende, at man kan have et frit valg om at benytte sig af en bodyscanner, i stedet for at der skal være en tolder, som foretager den undersøgelse af en, som sker dér.
Så vil jeg godt lige understrege som det sidste, at der altså er stor forskel på de krav, vi stiller til alle rejsende i forbindelse med sikkerhedskontrol, og så den her kontrol, som SKAT udfører, når de mener, der er en mistanke om, at der er nogle, der smugler forskellige ting ind.
Hvis man fastholder sit nuværende standpunkt, er man i mine øjne meget dobbeltmoralsk.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-17:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg blev jo foranlediget af, at fru Ellen Trane Nørby følte sig forpligtet til at tale på alle danske kvinders vegne om det her med det frie valg i forbindelse med kropsscanning, og jeg står med en fornemmelse, som om der er noget meget, meget centralt, fru Ellen Trane Nørby ikke har forstået.
For det drejer sig altså ikke bare om en almindelig kropsvisitation, hvor det er, at en mandlig eller en kvindelig tolder skal befamle en mandlig eller en kvindelig passager.
Nej, det drejer sig jo om, hvis man forsøger at indsmugle noget inde i kroppen.
På de spørgsmål, vi har stillet til skatteministeren – og ja, der er rigtig mange – har vi fået nogle meget bekymrende svar, synes vi, og det er jo selvfølgelig derfor, at vi som samlet opposition gerne ville have haft fjernet den her del af lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-17:
Nej, et stort antal ansatte er ikke et mål i sig selv, men her ved vi bare, at ansatte ville være en gevinst.
Vi ved også, at de forudsætninger, der skulle til for at foretage effektiviseringer, nemlig først og fremmest en implementering af nye it-systemer, ikke er på plads.
Det er jo dem, som internt i SKAT kaldes 7-9-13-systemerne.
Først skulle de være på plads i 2007, så skulle de være på plads i 2009, og nu skal de være på plads i 2013.
Og alligevel foretager man fyringerne, selv om de her ressourcer ikke er bragt på plads.
Vi snakker restancer på 70 mia. kr., som man har forsømt at inddrage, bl.a. – og det har Rigsrevisionen påpeget – fordi SKAT ikke har de fornødne ressourcer til at kunne kræve de penge ind.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-12-17:
Jeg tager ordet her i anden omgang for at gentage det spørgsmål, jeg stillede til skatteministeren: Vil skatteministeren ikke her give et tilsagn om, at han, før han udnytter sin bemyndigelse, vil redegøre for sagen over for Folketingets Skatteudvalg?
Det er ikke noget urimeligt spørgsmål at stille, men det ville være urimeligt, hvis ikke det blev besvaret.
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-17:
Jeg spurgte hr. Nick Hækkerup, om det ikke er korrekt, at skattegabet er faldet og blevet mindre de sidste 3 år, og det er det, men det forsøger hr. Nick Hækkerup jo på alle mulige måder at komme udenom.
Men det er jo fair nok.
Altså, skattegabet er faldet, og det er det, fordi SKAT faktisk har gjort sit arbejde effektivt, også med færre ansatte.
I Venstre har vi det ikke som et mål i sig selv, at der skal være mange ansatte i SKAT, men vi har det mål, at SKATs medarbejdere så vel som andre ansatte i den offentlige sektor skal være effektive.
Derfor beder vi også nogle gange om nogle mere effektive redskaber, der skal sikre en mere effektiv arbejdsrytme.
Og det er jo bl.a. formålet med de her kropsscannere, nemlig at man skal blive mere effektiv i SKAT, når man udfører toldkontrol.
Det er jo bare mærkeligt, at Socialdemokraterne på den ene side kritiserer SKAT, og på den anden side ikke vil være med til at gøre noget ved problemet.
Det er dobbeltmoralsk, vil jeg sige til hr. Nick Hækkerup.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-17:
Jeg vil bare gøre hr. Karsten Lauritzen opmærksom på, at der jo er lavet en betænkning til det her lovforslag, ligesom der er det til alle mulige andre lovforslag.
Nu kan det godt være, at jeg er lidt ny i arbejdet herinde, så jeg kan godt begå nogle fejl, og det kan hr. Karsten Lauritzen selvfølgelig også gøre, men der står faktisk i betænkningen, at S, SF og Radikale Venstre – jeg er ikke klar over, om Enhedslisten støtter, det kan jeg ikke lige huske – faktisk stemmer for lovforslaget som helhed, fordi vi lige nøjagtig er parat til at tage ansvar.
Vi mener ikke, at SKAT ikke gør deres arbejde godt nok.
Vi mener tværtimod, at Skatteministeriet ikke har svaret godt nok på de spørgsmål, der er blevet stillet, til at vi faktisk kunne få et fyldestgørende svar på bl.a. spørgsmålet om de sundhedsmæssige risici.
Så synes jeg, at det skal bemærkes af salen, at hr. Karsten Lauritzen får en hjælpende hånd af skatteministeren, så han ligesom kan svare lidt for sig.
Karsten Lauritzen (V), 2010-12-17:
Jeg overbragte blot skatteministeren min ros, som jeg også gjorde fra Folketingets talerstol, for, at SKAT faktisk gør et godt stykke arbejde, og at skattegabet som sagt er faldet de seneste 3 år.
Jeg vil også godt, når jeg nu har lejligheden til at rose folk, kvittere for, hvad SF's ordfører siger i den her sag.
Det er dejligt, at SF’s ordfører roser SKAT.
Det kunne den socialdemokratiske ordfører lære noget af.
Der er god grund til at rose skat, og jeg er da også glad for, at både Socialdemokraterne og SF stemmer for det samlede forslag.
Men man kan jo ikke løbe fra, at hvis man fik flertal, så ville man ikke have haft kropscannerne med.
Det var derfor, man stillede ændringsforslag.
De blev så stemt ned, og så tager man den derfra.
Sådan er den parlamentariske proces jo, og den synes jeg sådan set at vi skal være glade for.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-12-17:
Som det er nævnt, er der tre elementer i forslaget.
To af dem kan Radikale Venstre med glæde stemme for, et af dem er vi betænkelige ved.
Vi stemmer for lovforslaget som helhed, men vi har nogle betænkeligheder ved at give skatteministeren en bemyndigelse til at indføre disse scannere.
Det fremgår ikke af forslaget, at skatteministeren faktisk vil udnytte sin bemyndigelse.
Tværtimod siger skatteministeren i forskellige svar, at der er uafklarede spørgsmål, og det er der også.
Endvidere er det sådan, at dette spørgsmål diskuteres intenst i EU, uden at der er kommet en europæisk afklaring.
Kommissionen er i færd med at udarbejde et forslag, der kunne være retningsgivende for anvendelsen af disse scannere.
Kommissionen er som sagt nu i færd med at prøve at udarbejde nogle retningslinjer.
I USA er der en omfattende diskussion om anvendelse af disse scannere.
Derfor er det, synes jeg, fornuftigt nok, at Folketinget siger: Hr. minister, det er muligt at få en bemyndigelse, når ministeren har et gennemarbejdet grundlag, altså når vi ved, hvad det koster, hvilken teknologi der skal anvendes, hvilke sundhedsmæssige problemer der er ved anvendelsen.
Eller kom til Folketinget, og bed om at få lov til at iværksætte en forsøgsordning.
Det ville da være helt naturligt med så mange uafklarede spørgsmål.
Men nej, ministeren vil have en bemyndigelse nu.
For nu at bringe sagen lidt videre kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke ministeren over for Folketinget vil give tilsagn om, at før han anvender bemyndigelsen, så vil ministeren komme til Folketingets Skatteudvalg og redegøre for de ting, der er uafklarede i dag.
Jeg synes, at det ville være helt på sin plads, at ministeren gav et sådant tilsagn.
Jeg synes, at man skal følge det gamle råd fra Folketingets arbejde, som lyder: Vi tager hatten af, når vi ser manden.
Jeg synes, det er rimeligt, at der er et beslutningsgrundlag, før man giver en sådan bemyndigelse.
Som sagt har jeg stillet det her spørgsmål til ministeren.
Jeg håber, at ministeren vil give det positive svar, at vi forud for anvendelsen af bemyndigelsen får en diskussion i Folketingets Skatteudvalg og dermed også en mulighed for en diskussion i offentligheden.
Frank Aaen (EL), 2010-12-17:
Det var bare for at fortælle, hvad vi har tænkt os at stemme, da der blev spurgt om det.
Vi har støttet, at bemyndigelsen vedrørende kropsscannere skulle ud.
Vi regner med, at ministeren kommer tilbage til Folketinget, før bemyndigelsen bliver taget i anvendelse.