runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Nu bliver jeg meget foruroliget.
Hvis det koster penge, at der i dag er en ældre medborger, der siger, at han eller hun ikke ønsker at være en del af det digitale i forhold til det offentlige, så siger vi, at der skal være en reel mulighed for ikke at være det.
Det vil sige, at man anerkender, at den mulighed, der er i dag, ikke er reel.
For det vil koste penge, hvis man får lov til at gøre den reel.
Det synes jeg var noget indrømmelse, der kom her fra Socialdemokratiet.
Hvis en borger i dag får mulighed for at sige: Jeg ønsker ikke at være en del af det digitale Danmark, jeg har ikke en computer, jeg har ikke evnerne til det – og vi så siger, at det også skal være reelt, så skal den borger have mulighed for at vælge det helt fra.
Det vil koste penge.
Det er jo en tilståelsessag nu, at dem, som i dag får en mulighed for at vælge det digitale fra, reelt ikke har mulighed for det.
Jeg vil sige, at det var dejligt, at det blev slået fast, at hvis man skal have en reel mulighed, skal der sættes penge af til det, og det forslag, der ligger, det, der kører i dag, fungerer ikke på den måde.
Vi har virkelig noget at arbejde med også i det kommende folketingsår.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Det er sandelig godt, at vi er flere folketingsmedlemmer, der kan stille spørgsmål, for det er da helt utroligt at høre på – helt utroligt at høre på.
Men jeg vil gerne bede Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at det, som Dansk Folkeparti foreslår, er noget andet, når Peter Skaarup – og han kan jo nikke, hvis han har lyst; han sidder lige her ved siden af – siger: Derfor foreslår vi, at vi giver et reelt frit valg for dem, der skal benytte det offentlige system, når det gælder digitalisering og den elektroniske post.
Er det en anden ordning end den, der eksisterer i dag, eller er det ikke en anden ordning end den, der eksisterer i dag?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg har forstået det sådan, at reformerne, det vil sige forringelserne for dem på kontanthjælp og for dem, der er arbejdsløse, ved en forringelse af dagpengeordningen, er sådan ligesom en hjælpende hånd til folk.
Altså, når man gør de her ting, som gør nogle fattige, så er det for at hjælpe dem videre i arbejde eller uddannelse.
Hvordan er den mekanisme egentlig talt, at man ved at gøre folk fattigere, ved at tage dagpengene fra dem, ved at forringe eller fjerne kontanthjælpen hjælper folk i arbejde eller i uddannelse?
Det har jeg ikke helt forstået.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Det hjælper dem jo kun, hvis de samtidig får nogle muligheder, og der er der desværre rigtig, rigtig meget, der tyder på, at vores systemer også indretter sig på, hvor længe f.eks. en dagpengeperiode løber, hvor lidt eller meget, der skal til, for at også helt unge mennesker kan parkeres på en kontanthjælp.
Unge mennesker skal have en hjælpende hånd, et lille skub, et løft, noget, der motiverer dem til at tage en uddannelse, så de kan få et fodfæste på arbejdsmarkedet.
Hvis man er arbejdsløs, skal der jo være en beskæftigelsesindsats, som sikrer, at man får et arbejde hurtigst muligt.
Der er da desværre nogle logikker, der gør, at hvis dagpengeperioden er 4 år, indretter systemet sig også på det, i forhold til hvordan man hjælper folk.
Så derfor er det her jo ikke noget, der står alene.
Altså, de reformer, der er lavet på kontanthjælpsområdet, af førtidspensionen, af dagpengesystemet er jo parret med en meget, meget mere aktiv beskæftigelsesindsats, for jeg går ud fra, at vi er enige om, at det allervigtigste for alle mennesker er at have et job.
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jo, det er vi fuldstændig enige i
Der er jo bare den misforståelse, at folk kan sige, at de ikke vil have et arbejde og så få dagpenge i stedet for.
Altså, reglerne er jo sådan, at får man tilbudt et arbejde, skal man tage arbejdet.
Og hvis ikke man tager det, bliver man straffet, i form af at man bliver frataget sine dagpenge.
Det er derfor, jeg ikke forstår en brik af, hvordan det hjælper til at få flere arbejdspladser, flere tilbud om arbejde, at gøre folk fattige.
Det har jeg aldrig forstået, og det synes jeg at Radikale Venstre skylder et svar på.
Hvorfor kommer der flere arbejdspladser, hvorfor kommer der flere tilbud om arbejde, bare fordi man gør folk, der ikke er i arbejde, fattigere?
Jeg kan ikke få øje på den, men det kan være, Det Radikale Venstre kan forklare den.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jeg tror ikke, Frank Aaen kan finde et eneste citat fra en radikal, hvor en radikal vil påstå, at det at gøre folk fattigere i sig selv gør, at de får et arbejde.
Det, vi siger, er, at der er en sammenhæng mellem den måde, vores ydelsessystem er skruet sammen på, den måde, systemet reagerer på, og så på, hvordan arbejdsmarkedet reagerer.
Det er meget mystisk, men det er sådan, at jo større arbejdsudbuddet er, jo flere jobs kommer der også.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Fru Camilla Hersom taler om regeringens ansvarlige økonomiske politik.
Indtil for nylig var der bred enighed her i Folketinget om, at ansvarlighed i den økonomiske politik som noget af det mest naturlige bl.a. indeholdt, at man ikke forgreb sig på pensionsmilliarderne derude i samfundet, at de først skulle til beskatning, når folk hævede dem, fordi de ville gå på pension, for så var det så viseligt indrettet, at pengene så kom i statskassen, når der også skulle bruges flere penge på de ældres sundhedsydelser og pleje og plejehjem osv. Den enighed er der ikke længere i Folketinget om, at det er en økonomisk ansvarlig måde at gøre det på.
Kan fru Camilla Hersom fortælle om, hvad der fik Det Radikale Venstre til at ændre mening om, at det var økonomisk ansvarligt at vente med at beskatte pensionsmilliarderne, indtil folk gik på pension, således at Det Radikale Venstre nu mener, at man gerne må beskatte pensionsmilliarderne i 2015, sådan at regeringen ikke har så stort et underskud på sin finanslov, som den ellers ville have haft?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Det gør vi jo, fordi det er afgørende vigtigt for regeringen, at vi kan fastholde en økonomisk ansvarlig kurs, hvor vi holder os inden for rammerne
både af det, som vi har forpligtet os selv til i en europæisk sammenhæng og også i vores egen budgetlov.
Der har 2014 desværre ikke været så godt et år, som vi ønskede, og derfor er vi nødt til at justere, fordi skønnene for væksten bl.a. ser anderledes ud.
Det er jo det, der er baggrunden for det.
Men at fremstille det, som om vi nu tager hele Danmarks pensionsformue og slipper den løs, synes jeg ikke giver et korrekt billede af det, der foregår.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Nej, det er da rigtigt, at man ikke tager det hele, man tager noget af det.
Tidligere var økonomisk ansvarlighed vel defineret derved, at man sørgede for, at det offentlige forbrug, de offentlige udgifter, ikke oversteg de offentlige indtægter så meget, at det var nødvendigt at forgribe sig på pensionsmilliarderne.
Man mener nu, at det er økonomisk ansvarligt at begynde at forgribe sig på pensionsmilliarderne, fordi man ikke har sørget for, at de offentlige udgifter holder sig på niveau med de offentlige indtægter, det er da en ny form for økonomisk ansvarlighed.
Det er da faktisk nysprog at kalde det økonomisk ansvarlighed.
For blot 2 år siden ville Det Radikale Venstre have sagt, at det var økonomisk uansvarligt.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Alt det påvirker også situationen her i Danmark.
Vi skal jo reagere, både i forhold til det, som er finansloven for næste år, og det, som er holdbart på lang sigt.
Og det synes vi bedst at vi har kunnet gøre ved at lave det pensionstiltag, som sikrer, at vi holder os inden for de rammer, vi er forpligtet af.
Og hvis man ser på den måde, som udlandet vurderer Danmarks ageren på, så får vi jo netop ros for de ting, vi gør.
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Det Radikale Venstre er jo halvdelen af regeringen, og der ville jeg spørge ordføreren, om det Radikale Venstre synes, det er ansvarligt, at man som regering otte gange har måttet justere forventningerne til væksten og i negativ retning; altså, man har måttet nedjustere dem.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jeg tror, Mike Legarth og jeg sammen har siddet ved i hvert fald tre samråd, hvor skiftende ministre har redegjort for, hvordan man fastlægger vækstskøn.
Det, man i øvrigt vil se, hvis man interesserer sig for det, og hvis man sammenligner regeringens vækstskøn med de vækstskøn, som andre økonomiske institutioner har, f.eks. Nationalbanken, Det Økonomiske Råd, OECD og Europa-Kommissionen, er, at de ligger fuldstændig på niveau med hinanden.
Det er altså ikke kun regeringen, der har taget fejl i sit skøn, det er verden, der tager fejl i sit skøn, og det er, fordi verden i øjeblikket er uroplaget.
Vi er jo nødt til at lægge det skøn frem, som vi mener er det mest korrekte.
At vi så må nedjustere, handler jo om verdens gang.
Det er ikke sjovt at nedjustere, det ville da være bedre for os alle sammen, hvis væksten var blevet sådan, som vi havde forudset.
Men jeg kommer ikke til at udelukke eller love noget her fra talerstolen i forhold til dagpengekommissionens anbefalinger.
De sidder jo og arbejder, netop fordi vi har en tiltro til, at de kan komme med forslag, som bringer os endnu videre.
Det er sådan set det, der er formålet, og vi er selvfølgelig helt parate til diskussionerne, når vi når dertil, og jeg håber, at det er en SR-regering, som er med til at drive de forhandlinger.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Nu kan man sige, at det er so-so med den der tryghed, hvis man konstant skal leve i en utryg situation.
Men det har de så en del af ansvaret for fra radikal side.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at komme lidt videre med det her.
Når vi nu har den her dagpengekommission, og når den nu kommer med sit resultat i løbet af det næste års tid, vil De Radikale så – for sådan hører jeg næsten den radikale ordfører – kategorisk afvise at have en længere dagpengeperiode end 2 år, og vil man afvise at have en kortere genoptjeningsperiode end 1 år?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Man kan forstå på dagspressen i dag, at Det Radikale Venstre ikke mener, at forslaget om at ændre familiesammenføringsreglerne kommer til at have nogen betydning.
Og det kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål om i forbindelse med finanslovsdiskussionen i dag, da vi jo kan se, at noget af det, der for alvor er en stor udgiftspost på finansloven for 2015, er det øgede antal asylansøgere.
Mener De Radikale, at man med en vækst på 0,1 pct. i 2016, og hvis man ikke har tænkt sig at ændre andet på udlændingeområdet, virkelig kan håndtere den udgift, som der så også vil være i 2016, hvis De Radikale har ret i, at det ikke vil medføre et mindre antal i Danmark?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jeg ved ikke, hvor hr. Peter Christensen har fået den opfattelse fra, at vi pludselig skulle kunne forudse, hvor mange flygtninge vi får til Danmark.
Hvis det, hr. Peter Christensen henviser til, er økonomi- og indenrigsministerens udtalelser i dag, siger han jo, at det, vi skal sørge for, er, at de mennesker, der er her, bliver integreret så hurtigt som muligt, netop for at de kan bidrage til samfundet.
Det er jo det, der er hovedpointen i den melding.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Men hvad er så hovedpointen i, at man ikke skal kunne få familiesammenføring det første år?
Hvad er intentionen så fra Det Radikale Venstres side ved at foreslå det, som regeringen gør?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Baggrunden for, at vi laver en lov for krigsflygtninge, er jo netop, at vi vil give dem en plads i dansk lovgivning, om jeg så må sige.
Der har vi kun haft en plads i dansk lovgivning til de mennesker, som er individuelt forfulgte, og så har vi fulgt en praksis fra en dom fra Menneskerettighedsdomstolen, sådan som vi heldigvis gør her i landet, som de seneste år har tilsagt, at man også kan komme fra en situation i sit land, som er så forfærdelig, at man har behov for beskyttelse.
De mennesker giver vi nu en plads i dansk lovgivning, og der har vi jo så skullet fastsætte rammerne for, hvordan det skal være.
Det har vi diskuteret meget nøje, også ad flere omgange her i Folketingssalen, og lovforslaget er jo under anden behandling nu, som ordføreren sikkert ved.
Og de rammer, vi har lagt, er, at vi siger, at vi egentlig synes, det er rimeligt, at når man kommer som krigsflygtning og ikke som individuelt forfulgt, er ens ophold som udgangspunkt midlertidigt, og at man først kan søge om familiesammenføring efter 1 år.
For udgangspunktet er, at hvis situationen ændrer sig, skal man selvfølgelig tage tilbage.
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Det er jo sådan set ikke et angreb på, at man har taget fejl, det er der mange der har gjort før den her regering, lad det ligge, ordføreren redegjorde jo sådan set for, hvordan det kan ske.
Men det, jeg angriber, er, at man politisk så ikke forholder sig til, at man gang på gang og altså nu otte gange har måttet nedjustere.
Det viser jo helt tydeligt, at man ikke bruger de værktøjer, at man ikke tager de initiativer, der skal til, for at drive os ud af den position, vi er i, altså at der ikke kommer den vækst, der skal til.
Hvorfor lytter Det Radikale Venstre og regeringen ikke til de eksperter, der påpeger, hvad der skal til for at skabe de job og den vækst, som rent faktisk ville redde Danmark og den beskæftigelse, som vi er afhængige af?
Så kunne jeg til sidst spørge: Er De Radikale ikke enige med de økonomiske eksperter, der siger, at nulvækst sammenholdt med skattelettelser, både i bund og top, vil give over 10 mia. kr. i provenu, og at det vil give i tusindvis af ekstra beskæftigede, i forhold til at man ikke gør noget?
Og var det ikke en dagsorden, man skulle forfølge?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jeg er stolt af den finanslov.
Jeg synes, at vi med den finanslov gør en række velvalgte ting, der også giver nogle meget udsatte og sårbare grupper bedre muligheder.
Hr. René Christensen ved jo udmærket godt, at når man tilrettelægger en finanslov, er det over 4 år.
Der er det år, den skal gælde i, og så er der nogle overslagsår.
Det er jo den måde, man gør det på.
Så skal tallene stemme både over de 4 år og i det enkelte år, og det gør de med det her finanslovsforslag.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Ja, det gør de nemlig, og så er vi tilbage ved det første spørgsmål igen, for hvad er det, man har prioriteret i den her finanslov?
Man har jo ikke prioriteret de kronisk syge, man har ikke prioriteret de sårbare familier, man har ikke brugt provenuet på kernevelfærden, som ordføreren sagde.
Nej, man har brugt det til at lukke hullet, fordi man har en forfejlet politik på indvandringsområdet, asylområdet, som gør, at vi nu står med en regning på 4 mia. kr.
Det er det, man har valgt at prioritere.
Så ville man gerne have gjort alt det andet, og det anerkender jeg fuldt ud.
Det er ting, som er meget positive, man har bare ikke kunnet finde finansiering til det.
Så det er en postgang for tidligt at sige, at man har prioriteret det, for man har prioriteret 0 kr. til de her velfærdsområder.
Samtidig med det har man prioriteret 4 mia. kr. til asylområdet; det er det, man har valgt at gøre med den her finanslov, og det er det, jeg synes at ordføreren skal forholde sig til.
De andre ting er da positive, men det er bare ikke i finansloven for 2015, man skal glæde sig over, at der kommer noget til de udsatte familier og de kronisk syge.
Det er først efterfølgende i 2016.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Der er initiativer, mange initiativer, både på sundhedsområdet og i forhold til de mest udsatte grupper også for året 2015.
Men jeg ved ikke, hvad det er for et vrangbillede af virkeligheden, Dansk Folkeparti opstiller.
Når man prioriterer midler på en finanslov, tager man jo også overslagsårene med, og det er der mange grunde til, dels skal pengene selvfølgelig passe, man skal holde sig inden for rammerne, og det agter den her regering fortsat at gøre, dels er der særlig på sundhedsområdet nogle ting, som det simpelt hen bare tager tid at udrulle.
Så bliver der henvist til antallet af asylansøgere i Danmark.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti er holdt op med at orientere sig i verden, men hvis de brugte et sekund på det, ville de vide, at vi har den største flygtningestrøm i verden siden anden verdenskrig.
Det påvirker også Danmark.
Vi kan ikke melde os ud af verden, og derfor får vi selvfølgelig også flere asylansøgere.
Jeg tror, at vi alle sammen ville ønske, at det ikke var tilfældet, at de mennesker var nødt til at flygte fra deres land.
Det tror jeg sådan set også de selv ville foretrække.
Men situationen er en anden, og der er det, vi møder, slet ikke anderledes end det, andre lande møder – desværre.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Samtidig har vi også kunnet læse, at den radikale formand, Morten Østergaard, ikke mener, at der er behov for at ændre dagpengereformen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at spørge, om ordføreren ikke vil løfte lidt af sløret for, hvilke indrømmelser De Radikale kunne forestille sig at give på dagpengeområdet efter et valg.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jeg tror, at jeg ville trække meget store overskrifter, hvis jeg her fra talerstolen stod og fortalte, hvilke indrømmelser vi eventuelt måtte give efter et valg.
Vi bakker
fuldt op om den dagpengekommission, som er nedsat.
Vi er altid villige til at se på, om man kan indrette sig bedre og mere hensigtsmæssigt, end vi gør i dag.
Det, der er det afgørende for os, er, at vi har et dagpengesystem, som matcher det arbejdsmarked og den befolkning, vi har.
Ordføreren vil vide, at vi helt grundlæggende bakker op om en 2-årig dagpengeperiode og en optjeningsperiode på 1 år.
Det synes vi sådan set der er en vis rimelighed i.
Men vi er da villige til at diskutere alt, når det bliver lagt frem fra dagpengekommissionens side.
For vi skal have et dagpengesystem, som både giver folk den tryghed, de skal have i deres ansættelse, men som jo samtidig sikrer, at vi ikke fastholder dem på passiv forsørgelse.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Meget interessant debat, for har man forholdt sig til det økonomiske, i forhold til at de mennesker bliver her og selvfølgelig også bliver familiesammenført efterfølgende?
Det tror jeg ikke man kan se er gjort i forhold til tiden efter 2015, hvis man læser finansloven.
Der er ubetalte regninger.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er, om fru Camilla Hersom er enig i, at det, vi behandler nu, er forslag til finanslov for finansåret 2015.
Det er det, vi behandler her i Folketingssalen i dag.
Fru Camilla Hersom nævner så de ting, hun er glad for er med.
Det var sikring af medicintilskud til de kronisk syge; det er hun stolt af.
Og det var sikring og tidlig indsats over for de sårbare familier; det er fru Camilla Hersom glad for.
Kan fru Camilla Hersom bekræfte, at der er 0 kr. til de to forslag i finansloven for 2015?
Det vil sige, at fru Camilla Hersom står og taler om noget, der ikke findes.
Man kan vel ikke være stolt af, at man siger, at man gør noget for de kronisk syge, og så gør man nul, for man gør først noget i 2016, altså har man måske været lidt for tidligt ude med talepapiret.
Kan jeg ikke lige blive bekræftet i, at der er 0 kr. til de to områder i 2015?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Jamen regeringen har jo taget masser af vækstinitiativer, bl.a. sammen med ordførerens eget parti, og en del af dem bliver også udmøntet i finansloven.
Vi skaber jobs.
Vi har skabt 28.000 jobs siden midten af 2013.
Det er da til at tage og føle på, det er nye jobs i den private sektor.
Danskere, som ikke før havde et job, har nu fået et.
Men det er klart, at vi var nødt til at nedjustere vækstskønnet, ligesom alle andre institutioner i øvrigt har været nødt til det.
Og vi har handlet på det, med det pensionsindgreb, som før blev kritiseret så meget, og som jeg også kan forstå at både Venstre og De Konservative var imod, men som de agter at stemme for.
Det er en skam, jeg ikke kan stille spørgsmål herfra, for ellers ville jeg spørge hvorfor.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-17:
Vi ser så lidt forskelligt på, hvad der skal til for at sikre, at folk, der kommer hertil, rent faktisk integrerer sig, men den diskussion kan vi tage på et andet tidspunkt, for det er jo ikke det, jeg spørger til her.
Det, jeg spørger til her, er, hvad der er sat af af økonomi i 2016 til at klare udfordringen, i forhold til hvor mange der kommer hertil og de opgaver, som kommuner og andre har i forbindelse med det.
Hvis man læser regeringens egne publikationer, og vi har en fælles interesse i at læse sådan noget som Økonomisk Redegørelse, som vi fik i sidste uge, fremgår det jo fuldstændig entydigt, at når der er en stor vækst i udgifterne i 2015 – 1,5 pct. i realvækst – er det bl.a. bundet op på det faktum, at der er ganske mange udgifter, der skal afholdes til asylsystemet.
Når der så er en realvækst i 2016 på 0,1 pct., skriver man selv fra regeringens side, at det er, fordi der igen er et markant fald i udgifterne til asylpolitikken, som er bundet op på, at man jo også har et lovforslag, hvor man foregøgler folk, at der er noget midlertidighed i det her.
Så spørger jeg bare: Er det ikke et faktum – og så kan vi diskutere størrelsen af det bagefter – at hvis man lægger det, den radikale leder udtaler, om, at det her kommer til at vare mange år med de mennesker, der kommer til Danmark, til grund, så mangler en eller anden form for finansiering i 2016?
Man kan ikke sige, hvor meget, nej, det kan man ikke, men der mangler finansiering i 2016, som regeringen har lagt det an.
Er det ikke korrekt?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Vi ved ikke, hvor mange nye asylansøgere der vil komme.
Og hvad udgifterne til dem, som allerede er her, er, afhænger i meget, meget høj grad af, i hvilket omfang det lykkes os at få folk i beskæftigelse.
Altså, på den måde er det regnestykke jo helt usikkert.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi ikke bare tager vores internationale forpligtelser på os i forhold til at tage imod de asylansøgere, som har krav på vores beskyttelse, men at vi også sikrer, at de bliver integreret i det danske samfund og bliver en del af det danske samfund.
Så den opgørelse, der efterlyses, er der jo ikke nogen, der kan levere.
Jeg tror heller ikke, hr. Kristian Thulesen Dahl selv kan levere den, for hvad skulle den baseres på?
Christian Juhl (EL), 2014-12-17:
Tusind tak.
Der findes ikke citater fra Radikale Venstre om, at fattigdom giver mere arbejde, sagde ordføreren.
Det tør jeg ikke sige noget om, for jeg har ikke søgt på det.
Men jeg ved i hvert fald, at hun bagefter sagde, at øget arbejdsudbud giver flere job.
Det er uforståeligt, men sandt, sagde hun.
Uforståeligt, men sandt – jeg synes, vi skal prøve at holde os til noget forståelig politik i stedet for.
For det kan godt ske, at noget måske er sandt, men hvis ikke man kan forstå det, er det nu ikke sikkert, der er en sammenhæng.
Derfor vil jeg gerne bede om, at man lader være med at bruge den der borgerlige term om, at øget arbejdsudbud giver flere job, for det gør det efter min ganske klare overbevisning ikke.
Man tvinger nogle folk ud i en barsk situation, og hvis de får arbejde, presser de nogle andre væk.
Det giver ikke flere job.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er, om ordføreren ikke synes, at det er useriøs politik, hvis man på baggrund af en realityshowlignende fjernsynsudsendelse begynder at forlange sanktioner over for ledige.