runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
Mange tak.
Jeg er enig med den radikale ordfører i rigtig, rigtig mange ting, og jeg betragter den radikale ordfører som en meget klog mand, der har stor indsigt i noget af det, der optager os begge to, nemlig klimaforandringerne, og jeg er meget enig i, at lige nu er det rigtig godt, at det virkelig kan betale sig at investere i vedvarende energi.
Det kan vi kun glæde os over.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at vi skal investere i den vedvarende energi og i en meget hastig omstilling af hele vores energiforsyning, uanset om det kan betale sig eller ej?
Lad os sige, at det ikke kunne betale sig om et år, lad os sige, at de fossile brændsler oversvømmer markedet, og det kan betale sig at investere i flere kulkraftværker, er det så det, vi skal gøre?
Eller skal vi fastholde noget, der ikke giver det samme afkast overhovedet, men som til gengæld er det, der skal til for at redde vores klima?
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Tak for de venlige ord.
Jeg sætter også stor pris på samarbejdet.
Jeg er helt enig i, at selv hvis det kostede en bondegård, var vi nødt til at investere i vedvarende energi og energieffektivitet osv. i de år, der kommer.
Det gør det ikke, heldigvis, så vi har ikke det dilemma, men jeg er enig i nødvendigheden af den grønne omstilling, uanset hvad.
Det, der er mit ærinde her, er, at det ikke har så meget med ejerskabet af DONG at gøre på anden måde, end at jeg tror, at vi er med til at sprede den viden om, hvor god en forretning det faktisk er for private investorer, hvad jeg tror der er brug for, fordi der verserer en myte derude om, at det er vanvittig dyrt, at man spilder penge på vedvarende energi osv.
Den kan vi være med til at punktere.
Men altså, hvis verden skulle forandre sig, hvad jeg ikke ser den vil gøre foreløbig – må jeg indrømme – og vedvarende energi pludselig blev meget dyrere end kul, skulle vi stadig investere i vedvarende energi, det er jeg da enig i.
Det er bare ikke sådan, virkeligheden er.
Heldigvis.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
Jeg er jo enig i, at DONG lige nu skal operere på markedsvilkår, og det er en grundpræmis, og det er en grundpræmis, som jeg synes vi burde ændre.
Jeg synes, at vi burde sikre, at DONG skal operere på en måde, der gavner samfundet bredt set, uanset om de investeringer kan svare sig på den korte bane eller ej, for som vi også har diskuteret med mange af de andre ordførere, der har været oppe, afspejler omkostningerne sig ikke i prisen på de fossile brændsler lige nu, så markedet fungerer slet ikke, når vi snakker energi og klima, og det tror jeg også at ordføreren er enig med mig i.
Så min pointe er, at hvis vi gerne ville bruge DONG mere aktivt som et samfundsmæssigt redskab helt op på forreste linje, endnu mere progressivt, end det er i dag, skulle vi faktisk gå en anden vej end det, der foregår lige nu med børsnoteringen.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Jeg synes faktisk, at DONG har den helt rigtige kurs og er i ekspresfart, og jeg tror, at det ekstra benzin, om jeg så må sige – det er et dårligt udtryk – den ekstra vindenergi, som firmaet kan få ved også at få private kroner med og dermed blive større og dermed kunne investere endnu flere penge, sådan set bare accelererer den grønne profil, som DONG har.
Men lad os nu bare sige, at DONG af en eller anden grund valgte noget andet, så ville jeg stadig mene, at hvor den politiske kamp står, og hvor vi er helt enige, jo er at få kvoteprisen i EU op, og det er at gøre det dyrere at investere sort og billigere at investere grønt.
Nu er vi i den lykkelige situation, at markedet faktisk har gjort meget af det for os, fordi teknologierne har udviklet sig i den retning, at vedvarende energi bliver billigere.
Derfor er vores største udfordring lige nu i forhold til udbredelsen af vedvarende energi, at vi mangler investeringer og kapital, og derfor har vi brug for den private kapital og deres investeringer for at kunne investere nok i vedvarende energi.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Den debat må vi tage en anden gang.
Den kan jeg ikke nå på 29 sekunder.
Men sagen er ...
Det, der også skal ske i forbindelse med den her privatisering, er jo, at man er parat til at sælge ud af andre dele inden en børsnotering.
Det kunne f.eks. være vores kraftværker.
Det har jeg også taget op over for andre ordførere.
Er det ikke noget, der bekymrer ordføreren, altså hvem det er, der kan komme til at eje centrale dele af vores energiforsyning, f.eks. i Københavnsområdet?
Jeg hørte ikke så meget argumentation fra ordføreren for, hvorfor man ikke vil spørge danskerne forud for den her privatisering.
Det undrer mig lidt, fordi ordføreren kort før sidste valg jo var ude og sige til Politiken, at man godt kunne tage en folkeafstemning.
Ordføreren formulerede det sådan: For min skyld kan vi godt efterfølgende sende det til folkeafstemning, hvis der er behov for det.
Altså, det her er jo en sag, som også har en vis historik i ordførerens parti.
Altså, så vidt jeg husker, stemte ordføreren og hans parti for det aktstykke, som solgte ud til Goldman Sachs.
Det er da sjovt, hvis man var ked af det.
Så skal vi ikke lige prøve at være lidt seriøse her, og kan ordføreren så ikke forklare, hvad det er, der er sket siden valget, når man i dag ikke synes, at danskerne skal spørges til råd forud for en udvidet privatisering af DONG?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Jamen fra SF's side havde vi foretrukket, at det var staten, der havde fastholdt sin ejerandel.
Det tror jeg ikke er nogen hemmelighed, og jeg tror også, det har været meget vidt beskrevet også i forbindelse med det forløb, der har været internt i den daværende regering.
Vi havde gerne fra SF's side set, at det var staten, der havde beholdt de aktier, man solgte til Goldman Sachs.
Der var behov for en kapitaludvidelse, og det har jeg ikke rigtig hørt nogen så tvivl om.
Så kan man selvfølgelig have det ønske, at kapitalen skulle komme fra staten, man kunne have haft det ønske, at den skulle komme fra danske pensionskasser, og det havde jeg sådan set også foretrukket.
Men man valgte i den daværende regering at sige, at der skulle ske en kapitaltilførsel, og så valgte man – desværre, synes jeg – at sige, at det så ikke skulle være staten, der indskød kapitalen.
Jeg tror, det er fair at sige, at det var en diskussion, der også var i den daværende regering.
Så kan man have det ønske, at man gerne vil have ret – det vil jeg altid gerne – men det er ikke altid, at jeg får ret, og det er ikke altid, jeg er i stand til at gennemtrumfe de ting, jeg gerne vil, over for andre parter.
Det kunne ikke lade sig gøre, men der var behov for en kapitaltilførsel, og det tror jeg ikke der er nogen tvivl om i dag.
Og det tror jeg faktisk selv Enhedslisten også har erkendt.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Der er da rejst alvorlig tvivl om, hvorvidt der var brug for en kapitaludvidelse – alvorlig tvivl.
Så vidt jeg husker – bare lige for at have historien i orden – var det jo, efter at SF lidt tumultarisk trådte ud af regeringen, at man stemte for aktstykket i Finansudvalget, så det var ikke som en del af regeringen.
Men lad nu al den historie ligge.
Jeg vil hellere tilbage til den nyere historie igen, for noget andet, som ordføreren sagde lige forud for sidste folketingsvalg, få dage før, var, at hvis ikke man skulle have en folkeafstemning, var det i hvert fald vigtigt, at folk meldte klart ud inden valget.
Og det gjorde SF's ordfører, som nu står på talerstolen, så og sagde: Vi mener sådan set, at alle partier bør melde ud inden valget, så vælgerne kan tage stilling.
Hvorfor skal vi regne med, at SF efter 2020 vil holde fast i det, som ordføreren står og siger nu, når man så få måneder herefter gør det stik modsatte af, hvad man før valget sagde til vælgerne man ville?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Der var behov for en kapitaltilførsel, fordi DONG's udsigter, også til at foretage fremtidige investeringer, som skulle være grønne – og det tror jeg SF og Enhedslisten er enige om – krævede, at der skete en kapitaltilførsel til selskabet.
I forhold til frasalget af aktier vil jeg sige, at jeg aldrig synes, det er en god idé at frasælge aktier.
Jeg vil gerne sikre mig, at vi bevarer så meget som muligt på statslige hænder, men det afgørende for SF har været at sikre, at vi bevarede fuld statslig egenkontrol, og det vil sige, at staten har mere end 50 pct. af aktierne, og det har vi sikret.
Det er jeg faktisk glad for, og det tror jeg ikke var sket, hvis SF og Socialdemokraterne f.eks. havde sat sig uden for døren.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-20:
Er ordføreren enig med mig i, at det absolut ikke er nogen naturlov, at den måde, Danmark i forbindelse med de mange mennesker, der er på flugt fra bl.a. Islamisk Stats brutalitet, fra Assads tøndebomber, skal reagere på, er ved at proppe dem alle sammen i fængsel, hvis de kommer her til Danmark for at søge beskyttelse, og at hr. Joachim B. Olsens spørgsmål derfor er fuldstændig meningsløst og absurd?
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Jeg behøver vel ikke at minde om, at den danske befolkning reagerede ret voldsomt på de aktiviteter i 2014, som betød, at Goldman Sachs kom ind.
Jeg mener ikke, man skal sælge ud af DONG.
Tværtimod mener jeg, at man skal gøre sig fri af Goldman Sachs, hvis man overhovedet kan gøre det.
Nu har man jo godt nok lovet dem en ufattelig masse ting, hvis det er, de skal ud af firmaet.
Så skal vi da ikke lave en ekstra skandale, der går ud på, at man børsnoterer det.
Når befolkningen kan se længere, end politikerne kan, i det her spørgsmål, og kan se, at vi er på farlig kurs, så synes jeg da, at det er rimeligt at spørge dem ad ved en særskilt folkeafstemning, hvilket vi har adgang til.
Vi har ret til at spørge befolkningen, hvis vi ønsker det.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-11-20:
Det er jo det, jeg har sagt hele tiden: Der, hvor markedet ikke står til, skal staten træde ind med forbud eller med afgifter for at gøre produktionen dyrere, hvis den gør skade på samfundet.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Jeg tror, at der er rigtig mange beslutninger, der bliver taget herinde, som befolkningen ikke sådan helt har den dybere indsigt i, og det er jo det, der er hele demokratiet.
Vi bliver valgt hertil for at tage nogle beslutninger, og det håber jeg også at Alternativets ordfører er enig med mig i.
Vi bliver valgt af befolkningen ved folketingsvalg til at træffe nogle beslutninger på vegne af befolkningen.
Det har vi også gjort i den her sag.
Der er oven i købet et bredt flertal, som står bag den her aftale.
Så mit spørgsmål er bare: Er det igen, fordi man råber højt, at man bliver hørt i Alternativet, eller hvorfor er det lige præcis det her specifikke spørgsmål, der er så afgørende at sende til folkeafstemning?
Hvorfor er det ikke mange af de andre utrolig vigtige spørgsmål, som vi beslutter hver eneste dag herinde i Folketingssalen, som Alternativet mener skal sendes til folkeafstemning?
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Jeg er helt enig i, at vi har et repræsentativt demokrati, og jeg har også en stor tiltro til Folketinget.
Når vi så synes, at det her er et meget omdiskuteret emne, så er det jo bl.a., fordi det er en stor del af den danske infrastruktur i energisektoren, vi faktisk sælger ud af.
Og det er en meget, meget stor beslutning at træffe i Folketinget.
Vi har jo set andre eksempler, som med tiden har udviklet sig måske ikke så hensigtsmæssigt for den danske befolkning, hvor man har solgt ud til private.
Så igen er det, fordi vi synes, at processen er meget, meget lukket.
Det er et meget, meget vigtigt salg, som er meget vigtigt for Danmark, og det er derfor, at vi gerne vil have det ud til folkeafstemning.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Det er min opfattelse – og jeg tror også, det er forligskredsens opfattelse – at den klimapolitik, vi alle sammen går ind for, og som skal redde vores klima, skaffer vi bedst ved at lave en lovgivning og en omstilling af vores energisektor generelt, som sikrer den retning, uanset hvad vi i øvrigt mener om DONG's ejerskab.
Og det har jeg – det har hr. Pelle Dragsted forhåbentlig bemærket – været en af de største fortalere for i min politiske karriere.
Det, at vi skal ind og detailregulere et offentligt selskab for at løse klimakrisen, tror jeg ikke er den rigtige vej frem.
Så det ønsker jeg ikke.
Men hvis vi ville det, er der intet juridisk til hinder for det, når vi har aktiemajoriteten, principielt set.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Nu roste ordføreren Goldman Sachs.
Jeg tror nu, at hvis vi satte os ned og førte en lidt længere samtale, kunne vi vel nok nå frem til, at Goldman Sachs jo ikke har været jordens største stjerne på det private investeringsmarked.
Måske har de været en af de hovedansvarlige for den krise, vi skulle igennem fra 2008 og til i dag, netop ved deres ansvarsløse måde at omgås kapital på.
Jeg mener: Er der slet ikke for ordføreren nogen områder, der hører til det, hvor man siger, at det er vi simpelt hen nødt til at have med gøre?
Altså, vi plejer da at være enige om, at ældrepleje og andre ting er noget, vi er nødt til at have inden for den demokratiske sektor, altså inden for fællesskabets beslutningssfære.
Når det gælder suverænitet, spørger vi befolkningen.
Det står i grundlovens § 20. Når det gælder krig og fred, spørger vi sjældent befolkningen, selv om det har vidtgående konsekvenser, hvordan vi engagerer os ude i verden.
Nu har vi et tredje område, der er fuldt på højde med de her to emner, nemlig klimakatastrofen.
Er det ikke rimeligt, at vi i tæt dialog med borgerne prøver at tage nogle af de her vigtige beslutninger, sådan at de også er engageret og er med, men så vi også bruger den viden, de trods alt har?
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Jeg har ikke nogen som helst anledning eller trang til at skulle forsvare Goldman Sachs' mange forkerte dispositioner i selskabets mangeårige historie.
Det er slet ikke mit ærinde.
Men uanset om man bryder sig om Goldman Sachs eller ej, repræsenterer de en milliardstor kapital i verden, som de kan investere forskellige steder.
Og man er lidt naiv, hvis ikke man er interesseret i, i hvilken retning den kapital og alle mulige andre finansielle investorers kapital går i de her år.
Det er bare det, der er min pointe.
Det, der er afgørende, er jo, at de 90 pct. af verdensøkonomien, hvoraf en meget stor del styres af de her selskaber, begynder at bevæge sig i den rigtige retning, også selv om vi kan have en lang diskussion om, om vi kan lide selskaberne eller ej.
Altså, som sagt beholder vi aktiemajoriteten.
Det er jo en del af den aftale, der er lavet her, at vi er enige om, at staten beholder aktiemajoriteten og dermed også muligheden for at gribe ind, hvis der er behov for det.
Og det gør vi især, fordi der er bundet så meget infrastruktur i selskabet.
Men jeg vil da gerne indgå et væddemål med hr. Christian Juhl
: Vil DONG ...
Det er i orden.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Nu er jeg ikke vildt imponeret af statens ageren i forbindelse med de aktiemajoriteter, vi har haft rundtomkring.
Når vi redder en bank, sidder vi passivt og ser til i stedet for aktivt at bruge den nye indflydelse til at styre den bank.
Når vi på anden måde bruger samfundets værdier til at gå ind med risikokapital, bruger vi jo ikke den indflydelse, vi har på de poster.
Her har vi måske kernevirksomheden for Danmark, måske også for Europa, på det her område.
Hvorfor i alverden ikke beholde den inden for den demokratiske sfære, hvor befolkningen og parlamentet har den reelle indflydelse?
Risikoen ved at lade Goldman Sachs tumle med sådan et firma virker jo ekstremt stor, når man ser deres handlinger andre steder.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Men vi har jo altså flertallet af aktierne, så det er staten, der har aktiemajoriteten.
Det er bare det, der er min pointe.
Men jeg vil gerne indgå et væddemål med hr. Christian Juhl, det var det, jeg kom fra: Vil DONG's investeringer og DONG's sammensætning af forretningsområder, om jeg så må sige, gå i en mere eller mindre grøn retning over de næste 5 år?
Vil vi om 5 år kigge tilbage og se, at når man kigger på, hvad der er blevet investeret i, hvad de har beskæftiget sig med, så er det blevet mere grønt?
Eller er det blevet mindre grønt?
Jeg er et hundrede procent overbevist om, at DONG Energy vil bevæge sig i en grøn retning.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Det er lidt ufint, at ordføreren bliver ved med at sige: Jamen det er et aktieselskab, vi har stadig væk aktiemajoriteten.
For ordføreren ved jo godt, at det er sådan, at når man er et aktieselskab, skal det drives kommercielt af hensyn til de øvrige aktionærer.
Det vil sige, at hvis man står i en situation – det kan godt være, at den situation ikke kommer, men måske gør den – hvor det pludselig er mere rentabelt at investere i f.eks. sort energi eller det pludselig ikke længere er rentabelt i samme grad at investere i den grønne energi, så vil DONG på trods af statens ejerskab ikke bare kunne ændre sin ageren, sit prospekt.
Så er man nødt til at handle efter det, der er reglerne, og som skal sikre den bedst mulige indtjening til de øvrige aktionærer.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Tak til ordføreren.
Jeg skal bare spørge, om det ligesom er en del af beslutningen fra Alternativet, at hvis bare man råber højt nok, så bliver man hørt.
Hvad med det store tavse flertal, der eventuelt måtte være derude?
Jeg har i hvert fald oplevet flere gange, at der er mange, der har stået og råbt op ude på Slotspladsen af forskellige grunde, og det er der jo heldigvis mulighed for her i landet.
Det har vi jo grundloven til at sikre os.
Men hvorfor er det så lige det her spørgsmål?
Hvorfor er det ikke finansloven eller alle mulige andre spørgsmål?
Spørgsmålet er: Er det et spørgsmål om at råbe højt nok, så bliver man hørt hos Alternativet, eller hvad er ligesom bevæggrunden?
Marianne Jelved (RV), 2015-11-20:
Det er positivt, at Rigsrevisionen har taget opgaven op og set på puljerne og den måde, vi har forvaltet dem på, og dermed også fundet anledning til at stille en række forslag, der vil skabe mere klarhed, åbenhed og gennemsigtighed.
Vi har også noteret os, at Statsrevisorerne har lavet en beretning, som følger op på Rigsrevisionens analyser.
Det er vi rigtig tilfredse med i Det Radikale Venstre.
Vi er også tilfredse med, at finansministeren har taget positivt imod alt det her, jeg lige har nævnt, og er i gang med at gennemføre de relevante analyser og initiativer, der skal gøre, at vi kan leve op til de forventninger, der ligger bag Rigsrevisionens og Statsrevisorernes beretning.
På det grundlag finder vi det ikke nødvendigt at støtte B 2, fordi arbejdet sådan set er i god gænge.
Vi vil selvfølgelig følge det meget tæt og nøje, men indtil videre går det den rigtige vej.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Tak for det.
Selv om vi synes, at ideen her om en fælles it-portal umiddelbart lyder som en god idé, ønsker vi også fra SF's side at afvente det arbejde, der, som jeg kan forstå på finansministeren, er gået i gang i Finansministeriet, før vi kommer med en endelig udmelding i forhold til at se på, hvorvidt det skal være det ene eller det andet.
For der er, som den radikale ordfører også var inde på, ingen tvivl om, at vi selvfølgelig skal imødekomme den kritik, der er kommet fra Rigsrevisionen.
Vi er selvfølgelig nødt til at se på, hvordan vi finder de bedst mulige løsninger, også i forhold til it i staten.
Derfor er vi sådan set også meget opmærksomme på den alvorlige kritik, der er kommet fra Rigsrevisionens side, men vi mener sådan set også, at det er rigtigt, at arbejdet er sat i gang, og derfor glæder vi os over, at det ser ud til, at der nu er en bred politisk opbakning til også at følge op på det.
Endvidere blev det, sådan som jeg har forstået, også drøftet på samrådet i Socialudvalget i går – jeg deltog ikke, men det gjorde vores ordfører på området – hvor der også blev lagt op til et møde i starten af det kommende år, hvor man så vil se nærmere på puljer og administrationen af dem.
Det synes jeg også tyder på at vi faktisk er på vej i den rigtige retning.
Så på den baggrund skal jeg sige, at vi umiddelbart ikke kan tilslutte os forslaget, men at vi sådan set er enige i ideen og ikke vil afvise at bakke op om forslaget, såfremt det viser sig, at Finansministeriet ikke kan komme frem til en fornuftig løsning.
Mette Abildgaard (KF), 2015-11-20:
Tak for det.
Vi skal sikre gennemsigtighed i de ca. 300 puljer, som dækker over 5,8 mia. kr., og som vi politikere vedtager og udbyder til dels kommuner, dels virksomheder, dels naturligvis også mange frivillige organisationer.
Den her puljeportal vil råde bod på en del af den massive kritik, som er kommet fra Rigsrevisionen.
Der er blevet peget på flere forskellige punkter.
Særlig kritisabelt finder vi det, at godt en femtedel af ansøgningspuljerne slet ikke er blevet annonceret, og at der direkte er sket en fordeling af midler alene på baggrund af uopfordrede ansøgninger.
Det er et alvorligt brud på god forvaltningsskik.
Dog har vi også en bekymring i forhold til Enhedslistens beslutningsforslag, som også har været fremført af flere andre ordførere heroppe, nemlig tidsfristen.
Jeg blev også rigtig glad for at høre den tale, finansministeren holdt, hvor han nævnte det her analysearbejde, der er i gang, men jeg er også meget glad for de opfølgende spørgsmål, som blev stillet, hvor det blev bekræftet, at det her analysearbejde gerne skal munde ud i en sådan statslig puljeportal.
Så vi kommer ikke til at bakke op om beslutningsforslaget, men vi ønsker i høj grad den her fælles pulje, og hvis ikke Finansministeriet kan levere, må vi jo se på det igen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Jeg tror, at finansministeren hører til en meget lille gruppe af danskere, der har den opfattelse, at alt gik efter bogen i salget til Goldman Sachs.
Men jeg beundrer vedholdenheden i troen på det; det tror jeg ikke der er særlig mange andre danskere der er enige i.
Kan ministeren så konkret bekræfte, at den aftale, som er indgået, altså den aftale, vi ønsker sendt til folkeafstemning, betyder, at en række aktiver – det kunne f.eks. være kraftværkerne eller vindmølleparkerne – fuldt ud kan sælges fra, altså fuldt ud privatiseres, forud for en børsnotering af det resterende i DONG Energy, altså det, der er tilbage?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-20:
Jeg vil sige til hr. Pelle Dragsted, at på trods af Goldman Sachs' involvering i den her sag har staten stadig aktiemajoriteten i det her selskab.
Og derfor er der ikke basis for konspirationsteorier eller nogen andre teorier, som hr. Pelle Dragsted excellerer i i den her sag.
Der er jo solgt aktier i Københavns Lufthavne, og der er solgt aktier i forskellige statslige selskaber.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Det undrer mig da, at ministeren, som jo ellers plejer at gå i dybden, siger, at der er tale om historieforfalskning.
Det er længe siden, vi har set så store protester imod en politisk handling som den, der skete i forbindelse med DONG.
Der vil jeg gerne høre: Afviser ministeren fuldstændig, at det kan være en fordel for staten at eje og drive virksomheder, som har meget central samfundsmæssig betydning for forsyningen?
I det her tilfælde handler det om energi, men i andre tilfælde kunne det være andre logistiske opgaver for samfundet, som vi ikke har råd til at risikere går konkurs og andre ting?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-20:
Som jeg sagde i mit oplæg, er det afgørende jo, at vi regulerer sektorlovgivningen, altså at vi regulerer elmarkedet, at vi regulerer fjernvarme osv.
Det er jo gennem den regulering, at vi sikrer, at vi har stabile forsyninger.
Om det så er private selskaber eller statslige selskaber, skal de jo indordne sig under den lovgivning, og derfor er det jo det helt afgørende i de her sager.
Jeg vil bare gerne gentage, at det er historieforfalskning, som Enhedslisten rejser rundt med i forbindelse med de her sager.
De er behandlet lige efter bogen, og efter at jeg er kommet til som finansminister og har sat mig ind i det, kan jeg bare bekræfte, at det var den bedste budgiver, som man tog ind som investor.