runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg skal forsøge at svare enkelt på et meget indviklet spørgsmål.
Svaret er jo ganske enkelt: Boligskatterne ligger fuldstændig fast, rentefradraget ligger fuldstændig fast, og indkomstskatterne ligger fuldstændig fast for helt almindelige lønmodtagere.
Det er meget, meget enkelt.
Det har vi sådan set lært af, og det vil vi aldrig nogen sinde gøre.
Før et valg vil vi sige, lige præcis hvad vi agter at gøre efter valget, og ikke putte med det, som tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen gjorde det.
Så boligskatterne ligger fuldstændig fast.
Men jeg vil godt sige til ordføreren, som måske er bekymret: Det kan jo godt være, at vi på et tidspunkt får mulighed for at lette skatterne.
Det kan man ikke vide, og der må jeg så sige til befolkningen og til ordføreren, at hvis vi på nogen måde får mulighed for at lette beskatningen, uden at det går ud over vores samfundsøkonomi eller vores velfærd, kan det jo godt være, at vi gør det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-08:
Tilgiv mig, at jeg bliver lidt rystet, for nu har vi i 8 år skullet lægge øre til, at ufinansierede skattelettelser var det, regeringen gjorde, og at det simpelt hen var det værste, der fandtes.
Men hvis Socialdemokratiet vil lette beskatningen, må jeg jo være stensikker på, at man ikke vil gøre det ufinansieret.
Det er o.k., men så skal det jo være finansieret andre steder, og nu kan vi forstå, at man åbenbart har nogle områder, som man vil lempe på, og som ikke er en del af skatteudspillet.
Det må jo også betyde, at man så har nogle finansieringsforslag liggende i skuffen, som man så burde præsentere for danskerne.
Jeg synes, det er imponerende, at Socialdemokratiets og SF's skatteordførere udtaler sig om boligskat, og at det så bliver afvist med: Jamen det har ikke noget med skat at gøre, og derfor er det ikke med i skatteudspillet.
Finansieringen af det er heller ikke med i finanslovudspillet.
Men nu kan vi jo så forstå, at der åbenbart er en række yderligere skattestigninger, som Socialdemokratiet går og putter med, og hvis det er fru Helle Thorning-Schmidts opfattelse, at den usikkerhed, som vi nu igen er vidne til, er med til at sikre danskerne igennem krisen, synes jeg, at vi har oplevet noget særligt i dag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg begynder at blive helt glad for spørgeren, for han giver mig lejlighed til igen og igen at få sagt, at der ikke kommer andre skattestigninger end dem, som S og SF har lagt frem.
Vi putter ikke med det; vi gør ikke noget efter et valg, som vi ikke har sagt før et valg.
I modsætning til regeringen siger vi, helt præcis hvad det er, vi agter at gøre, og det gennemfører vi naturligvis efter et valg.
Ordføreren har ret i, at der kommer skattelettelser; der kommer skattelettelser til helt almindelige lønmodtagere.
Så: Jo, der kommer skattelettelser, men der kommer ikke andre stigninger end dem, S og SF har lagt fuldstændig åbent og ærligt frem i vores skatteoplæg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-10-08:
Jeg tror, at det, der måske skaber en del utryghed her i salen og sikkert også i den danske befolkning, er, at det er meget svært at finde ud af, om man kan stole på fru Helle Thorning-Schmidt.
Da Socialdemokratiet og SF præsenterede det her skatteforslag på et pressemøde, blev det sagt, at det var ultimativt for Det Radikale Venstre.
Hvis Det Radikale Venstre ville være med, var det fint, men det var ultimativt, og der kunne ikke ændres i det.
Så cykler man ud til B.T.s redaktion og tager imod telefonopkald.
Der er en, der ringer, som synes, at der er et problem i et eller andet hjørne af skatteforslaget, hvorefter det bliver sagt med det samme, at det må man da kigge på og eventuelt lave om.
Så var der nogle journalister, der begyndte at bore lidt i, at det med kørselsafgifter og registreringsafgifter måske var lidt uholdbart, og så blev det pludselig sagt – sådan en lørdag aften – at så ville man da lave det om.
Så ville man godt nok miste et provenu på 24 mia. kr., men det måtte man så kigge på.
Det henter sig hjem i år 6, kunne vi forstå.
Nogle af os interesserer os lidt for, hvordan man henter det hjem.
Alt er finansieret, vi må bare ikke få at vide hvordan.
Altså, kan man ikke forstå i Socialdemokratiet, at det skaber utryghed i den danske befolkning, at man kører sådan en zigzagkurs over ganske få dage?
Jacob Jensen (V), 2009-10-08:
Det, jeg mangler i debatten, er sådan set en tryghed på vegne af danskerne om, hvad det er for en politik, vi så kan forvente os.
Nu får vi et par fragmenter, men kan vi være sikre på, at det er det, der holder efter et valg, hvis Socialdemokraterne i givet fald skulle komme til magten?
Eller er det det, som vi fik præsenteret på Socialdemokraterne og SF's fælles pressemøde?
Eller er det det, der blev præsenteret på B.T.s redaktion ganske få timer senere, hvor man jo også pillede elementer ud?
Pendlerafgiften blev pludselig taget ud, fordi der var en bornholmer, der ringede ind og var bekymret over det element.
Eller er det det, som man fremlagde få dage efter, hvor man fandt ud af, at det nu var galt med registreringsafgiften?
Vups, så tog man det ud fra sit udspil.
Hvad er det helt præcis, danskerne skal være trygge ved i det udspil – eller de forskellige udspil må vi jo forvente at det så er?
Kommer der flere udspil fra Socialdemokraternes side?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg er bange for, at jeg må konstatere, at ventelisterne er lige så lange i dag, som de var i 2001.
Ventelisterne er lige så lange i dag.
Samtidig har vi ikke kunnet få regeringen til at give en garanti for udredning, altså den diagnose, man skal have, når man møder op hos en læge.
Vi kan ikke få regeringen til at give en diagnose- eller udredningsgaranti, og det er jeg meget, meget skuffet over.
Jeg må forstå ordføreren sådan, at hun synes, det er helt fair, at man godt nok taler om, at der skal være lige konkurrence mellem det offentlige og det private sundhedsvæsen, men når det kommer til stykket, skal man, som fru Lene Espersen har udtrykt det, lige rulle de private hospitaler i gang med knap en milliard af skatteborgernes penge.
Det synes man er helt fair.
Jeg synes ikke, det er fair, og jeg synes ikke, det er lige konkurrence.
Pia Adelsteen (DF), 2009-10-08:
Så vil jeg godt prøve at gå over til noget helt andet, for jeg synes, det er svært at få svar på spørgsmålene.
Vi har lige snakket asyl- og udlændingepolitik, og jeg har lidt svært ved at forstå, hvad det er, Socialdemokraterne vil.
På den ene side siger man: Vi vil i hvert fald ikke det, som de gældende regler foreskriver, vi vil noget helt andet.
På den anden side vil man gerne af med alle forbeholdene over for EU.
Lige nu har vi noget, der hedder Stockholmprogrammet, hvor man sidder og arbejder med en fælles asylpolitik for hele EU, og hvis forbeholdene forsvinder, er det jo det, man skal rette ind efter.
Kan Socialdemokraterne så stå og sige: Så vil vi noget andet end det, resten af EU vil?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Vi har jo, når vi diskuterer forbeholdene, sagt meget tydeligt, at vi skal have en såkaldt opt in-model for den del af politikken, der handler om det retlige, og for asylpolitikken.
Det vil sige, at Danmark fra sag til sag så at sige kan beslutte sig for, hvilke elementer, vi gerne vil være med i.
Det synes jeg egentlig er en god måde at gøre det på.
Det giver fuld indflydelse til hele Folketinget, og derfor er jeg også meget tilfreds med, at vi har en – går jeg ud fra – fuldstændig klar aftale med regeringen om, at det er sådan, vi gør det.
Det vil være Folketinget, der fra sag til sag skal beslutte, om vi vil være med.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-08:
Tak for ordet.
Nu får vi jo nok ikke svar på, hvad der står i den der hemmelige aftale, og det skal jeg nok lade ligge, for det er jo nemmere at koncentrere sig om noget, der så er sket.
Nu siger fru Helle Thorning-Schmidt, at man gerne vil lave om på asylpolitikken, sådan at asylansøgere kommer ud at arbejde efter ½ år, kommer ud at bo uden for centrene.
I 1990'erne kom der 5-10 gange så mange asylansøgere til Danmark og boede i asylcentrene, som jo lå langt under den kvalitet, som der findes i øjeblikket i asylcentrene, og så må jeg spørge: Hvad var egentlig grunden til, at man ikke på det tidspunkt med den socialdemokratisk-radikale regering gennemførte det her med, at asylansøgerne skulle ud at arbejde og bo uden for centrene?
Det synes jeg da egentlig er ret vigtigt.
Hvorfor er det pludselig blevet så aktuelt nu, når der faktisk kun kommer en tiendedel så mange asylansøgere?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg er normalt vant til at blive angrebet for, at vi har haft en for slap udlændingepolitik i 1990'erne.
Hvem er det hos Venstre, der vågnede op en morgen og sagde, at nu finder vi på, at der er en hemmelig aftale mellem De Radikale og Socialdemokraterne og SF om asylpolitikken?
Hvem er det, der er vågnet op og har fundet på det?
Det passer ikke, og jeg vil opfordre Venstre til at holde op med at udsprede usandheder.
Det passer ikke.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-08:
Nu var det sådan set ikke mig, der fortsatte med den hemmelige aftale.
Jeg forstår, at der er noget at tage fat i, men det skal jeg ikke drøfte videre.
Det er ikke sådan, at jeg anklager fru Helle Thorning-Schmidt for at være for stram – altså i politikken – men mere, at det er uforståeligt, det, fru Helle Thorning-Schmidt siger, og det, der er sket tidligere.
For der er også et andet punkt.
Man vil gerne have fjernet starthjælpen.
Og så kunne vi jo i stedet for den hemmelige aftale få det, der skete lige før 2001, nemlig hvem det var, der gennemførte introduktionsydelsen, altså det, der egentlig er starthjælpen, som var 2.000 kr. mindre end kontanthjælpen?
Hvem var det, der indførte den regel?
Hvem var det, der så også fjernede den igen, men som ikke rigtig kunne forklare hvorfor, og hvad problemet egentlig var?
Men jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvorfor indførte man en starthjælp, der var 2.000 kr. mindre, i 1990'erne, når man nu siger, at man vil have fjernet starthjælpen?
Var det, fordi man mente, at det egentlig var godt for asylansøgerne og for flygtningene, at man fik jævnet lidt ud på den økonomi, de fik?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Der er ingen tvivl om, at starthjælpen og kontanthjælpsloftet skaber fattigdom i Danmark, og hvis man bliver ved med at holde fast i starthjælpen og kontanthjælpsloftet, må man også acceptere, at der er fattigdom i Danmark, måske helt op til 50.000 børn, der lever i fattigdom.
Det vil vi ikke acceptere.
Det er meget muligt, at Venstre vil.
Hvis vi så vender os mod asylansøgerne, må jeg sige, at jeg egentlig undrer mig over, at det netop er hr. Eyvind Vesselbo, der stiller det her spørgsmål.
For var det egentlig ikke hr. Eyvind Vesselbo, som tog ud til asylcentrene, og som også var meget ked af den måde, vi behandlede de irakiske asylansøgere på?
Var det ikke hr. Eyvind Vesselbo, som – hvad skal jeg sige? – flirtede lidt med tanken om Ny Alliance, dengang de kom, netop på grund af udlændingespørgsmålet?
Og var det ikke hr. Eyvind Vesselbo, som for ganske nylig sagde, at nu var han virkelig træt af, at det var Dansk Folkeparti, der skulle bestemme det hele?
Det var jo netop hr. Eyvind Vesselbo, og hvor var det dog sympatisk.
For det er da forkert, at Dansk Folkeparti skal bestemme det hele, lige så forkert som det er, at mennesker ikke får lov til at bo og arbejde uden for asylcentrene.
Hvad skulle det skade?
Det er en af de ting, vi agter at lave om, når vi har flertallet.
Pia Adelsteen (DF), 2009-10-08:
Tak for det.
Fru Helle Thorning-Schmidt sagde i sin ordførertale, at regeringen og Dansk Folkeparti har forgyldt de private sygehuse.
Jeg vil godt høre, om fru Helle Thorning-Schmidt mener, at det var bedre med den situation, der herskede inden skiftet – systemskiftet, som nogle kalder det – hvor vi havde lange ventelister, og hvor folk døde, mens de ventede.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-10-08:
Den retorik, som man åbenbart har tillagt sig fra Socialdemokratiets, fra SF's, fra Det Radikale Venstres og muligvis også fra Enhedslistens side, går ud på, at det er Dansk Folkeparti, der styrer det hele og bare tromler hen over alle de andre.
Jeg tror egentlig ikke, at der er nogen af de andre, som har særlig mange mindreværdskomplekser, og det mener jeg faktisk overhovedet heller ikke de har grund til.
Men hvis Socialdemokratiet og de øvrige partier vil latterliggøre sig selv, så skidt med det.
Jeg skal bare indledningsvis sige – for jeg nok havde forventet, at det kom – at jeg er totalt ligeglad, og jeg tror også, at både statsministeren og økonomi- og erhvervsministeren er totalt ligeglade.
Det preller totalt af på os, men fortsæt bare.
Så må jeg sige i forhold til den her skattereform, som der jo er blevet stillet mange spørgsmål til – millionærreformen, og hvad den eller er blevet kaldt: Jamen Dansk Folkeparti gjorde jo sådan set bare det, som Socialdemokratiet skulle have gjort.
Jeg husker meget tydeligt, da Skattekommissionen kom med oplægget, at hr. Ole Sohn var dybt begejstret og sagde, at der faktisk ikke var noget, der ramte uden for skiven, i forhold til hvad SF og dermed selvfølgelig også Socialdemokratiet kunne forestille sig.
Skattekommissionens oplæg var alt for asocialt set med Dansk Folkepartis øjne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Det var jo egentlig et meget, meget enkelt spørgsmål, men det skal ikke skille os ad, og man skal selvfølgelig ikke klandre fru Pia Kjærsgaard for det, hvis hun ikke lige kan huske det, men så vil jeg godt hjælpe.
Altså, fra den 1. januar får bankdirektøren, som altså må nøjes med 2,5 mio. kr. om året, 140.000 kr. i skattelettelse eller helt præcis 11.667 kr. om måneden.
Hvad får pensionisten?
Jo, hun får 1.790 kr. om året, altså 149 kr. om måneden.
Vi vil gerne bede millionærerne om at betale lidt mere.
Tænk, hvis Dansk Folkeparti havde bedt om, at S og SF var med i de forhandlinger, så kunne det være, at man kunne have fået en mere retfærdig skattereform frem for den, som fru Pia Kjærsgaard gik med til.
Hvad ligner det?
Kunne fru Pia Kjærsgaard forklare mig i dag, hvordan fordelingspolitikken er i den skattereform, som forgylder de allerrigeste, og som er ligeglad med pensionisterne?
Hvordan kan det blive en fair fordelingspolitik?
Jeg må bare sige til fru Pia Kjærsgaard, at hvis man gerne vil være socialdemokrat, handler det om fordelingspolitik.
Så er det ikke nok, at man af og til siger tingene, man er også nødt til i handling at vise, at man rent faktisk ønsker en fair og rimelig fordeling.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-10-08:
Det kan jeg så forstå er det, Socialdemokratiet har gjort i de sidste 8-9 år.
Det har man jo ikke fået særlig meget ud af.
Jeg må så også sige, at dengang vi sad og forhandlede skattereform, kan jeg i hvert fald meget tydeligt huske, at S og SF – man bliver nødt til at nævne de to partier sammen, og så kan fru Margrethe Vestager jo byde ind efterfølgende – faktisk stillede nogle meget, meget beskedne krav.
Det må fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal også kunne huske.
De var, at pensionister og dem med lavindkomster skulle have nogle flere penge, og at husejere med mindre lån skulle beholde rentefradragsretten.
Det sørgede Dansk Folkeparti faktisk for – og det glemte S og SF dengang – samtidig med at vi også fredede SU'en.
Det håber jeg man kan huske meget, meget tydeligt.
Så må jeg sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at det jo er ejendommeligt med de sving, som Socialdemokratiet har foretaget i forbindelse med skattepolitikken.
Jeg kan huske fra hr. Mogens Lykketofts »Made in Denmark«, at der skulle være skatteloft i stedet for skattestop.
I valgkampen 2007 tilsluttede man sig skattestoppet.
Nu er man så kommet med en ny såkaldt skattereform, som hundrede procent sikkert, hvis den bliver gennemført, hvad jeg ikke håber den bliver, vil forringe vilkårene for danskerne og vil forøge skatterne.
Det er ikke noget, vi ønsker i Dansk Folkeparti.
Det har vi aldrig ønsket.
Vi har tilsluttet os skattestoppet hele vejen uden slinger i valsen, overhovedet, og ikke sådan som Socialdemokratiet har gjort det.
For hvis der er noget sted, hvor der har været slinger i valsen, så er det afgjort i Socialdemokratiets forhold til skat.
Jeg kunne også nævne andre punkter, eksempelvis udlændinge.
Men nu er vi ved skattepolitikken.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Fru Pia Kjærsgaard var inde på arbejdsløsheden i sit oplæg – ikke så meget arbejdsløshed eller velfærd, men lidt – og der sagde fru Pia Kjærsgaard følgende, som jeg fik det noteret ned: Arbejdsløsheden stiger i den kommende tid, men ikke så meget, som den har gjort.
Det er et interessant synspunkt, jeg tror, det er et synspunkt, fru Pia Kjærsgaard står helt alene med.
Det er ikke vismændenes opfattelse, det er ikke Nationalbankens opfattelse.
De har en opfattelse af, at vi kommer ind i en dramatisk stigning.
Jeg vil bare spørge, hvad det er for kilder, som fru Pia Kjærsgaard støtter sig til i den vurdering, og som jeg tror Dansk Folkeparti står helt alene med, nemlig at vi ikke står over for en dramatisk stigning i arbejdsløsheden?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-10-08:
Jeg ved ikke, om man skal sige dramatisk stigning.
Jeg vil godt understrege, at det at blive arbejdsløs i det her land er en ulykke for den familie, det går ud over, det skal vi aldrig nogen sinde glemme.
Men jeg vil alligevel fremhæve, at arbejdsløsheden overhovedet ikke kan sammenlignes med den arbejdsløshed, der var på den tid, da Socialdemokratiet sad ved magten sammen med De Radikale.
Det var sådan set det, der lå i mit indlæg.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Så vil jeg stille et spørgsmål i forbindelse med et andet sted, hvor fru Pia Kjærsgaard i et ganske kort afsnit var inde på velfærd.
Det var meget kort, men det var der – i modsætning til sidste gang.
Er det tilfredsstillende, eller er det et udtryk for, at Dansk Folkeparti, som jo ellers har meget magt til at tvinge ting igennem, ikke har været vågne på det her punkt, eller hvorfor går det den forkerte vej på det her område?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-10-08:
Det er jo også en diskussion med lidt modsatrettede synspunkter.
Jeg skal minde om, at for ca. 14 dage siden udtaler formanden for Rådet for Socialt Udsatte, Preben Brandt, der nu går af, at der faktisk er sket forbedringer, og at det ikke er så skidt, som det har været.
Lad mig igen understrege, at der stadig væk er rigtig meget, der skal gøres, og det skal vi gøre.
Men det er jo et område, som Dansk Folkeparti normalt tager hånd om, og hvor vi sidder med ved bordet.
F.eks. har vi fremlagt initiativer i forbindelse med forskellige puljer, også til konkrete elementer i forslag til de finanslovdrøftelser, vi skal i gang med nu.
Så der er slet ingen tvivl om, at vi på den ene side siger: Jo, jo, meget har vi gjort, men vi kan gøre mere endnu.
Og det vil vi selvfølgelig gøre i forhold til de forhandlinger, der kommer.
Men jeg kan ikke male det billede, som hr. Villy Søvndal ynder at male, nemlig at kommunerne har færre penge, end de havde før.
Det passer ikke, det passer jo simpelt hen overhovedet ikke.
Der er det altså igen kommunernes pligt at gå ud og se til, at det er dem, der er dårligt socialt stillede, man prioriterer, i stedet for mange andre ting.
Det er ikke penge og underskud og dårlige vilkår, der gør det i forbindelse med kommunerne.
Kommunerne er blevet meget prioriteret med Dansk Folkepartis hjælp med aftaler imellem regeringen og kommunerne, og det synes jeg faktisk godt man også kan nævne, selv om man er hr. Villy Søvndal.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Fru Pia Kjærsgaard er mægtig tilfreds med statsministerens åbningstale, og det kan jeg egentlig godt forstå.
Det skulle være mærkeligt andet, og man skulle være et skarn, hvis man ikke sagde tak, når man nu har fået opfyldt alle sine ønsker.
Man har jo kostet rundt med Venstre og De Konservative.
Mest ondt
har jeg selvfølgelig af De Konservative, som var imod en sænkning af den kriminelle lavalder, men blev banket på plads: De skulle være for alligevel
Når mor Pia siger noget, bliver det selvfølgelig sådan.
Der kunne man jo også have pustet sig op og krævet det, man gerne ville have.
Man taler i Dansk Folkeparti jo altid om, at man sådan gerne vil være de nye Socialdemokrater.
Men for at vi nu skal få styr på, hvad vi egentlig taler om, kunne fru Pia Kjærsgaard så ikke oplyse mig om, hvad en bankdirektør, som må nøjes med 2,5 mio. kr. om året, får i skattelettelse, og hvad en pensionist får i skattelettelse med den skattereform, som fru Pia Kjærsgaard har været med til at beslutte?
Kunne man ikke oplyse tallene her i dag?
Jeg må forstå, at pickuppen er gået lidt i stå oppe hos Venstre, eller også er det i Venstres presseafdeling.
Jeg ved det ikke, men man kan være fuldstændig tryg ved den skattepolitik, S og SF har lagt frem.
Det er jo faktisk historisk og ganske usædvanligt, at to partier i opposition 2 år før et valg lægger fuldstændig klart frem, hvad vi agter at ændre i den skæve skattereform, regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført, lige præcis hvilke ændringer der vil blive.
Og alt det, vi ikke vil røre ved, har vi sagt meget, meget præcist.
Jeg vil opfordre hele Venstres folketingsgruppe til at læse udspillet igen og derved få fuldstændig klarhed over, hvilke elementer vi agter at ændre, og hvilke vi agter at lade være.
Karsten Lauritzen (V), 2009-10-08:
Der er nogle, der mener, at der er lidt utryghed med hensyn til skattepolitikken, og jeg har ikke fået meget større klarhed her i dag.
Fru Helle Thorning-Schmidt anklager ganske fejlagtigt i sin ordførertale regeringen for massivt vælgerbedrag – hvis jeg fik skrevet det rigtigt ned – men er sandheden ikke, at det ikke er regeringen, men oppositionen, der i hvert fald planlægger massivt vælgerbedrag?
Det var det indtryk, man fik, hvis man hørte P1 Debat den 12. september 2009, hvor Det Radikale Venstres leder, fru Margrethe Vestager, var med.
Hun sagde om udlændingedebatten: Altså, den måde, som VKO i øjeblikket har asylpolitikken på, har vi jo aftalt at der skal ændres på – har vi jo aftalt at der skal ændres på.
Det er ikke noget, vi har hørt meget om i Folketingssalen, og det, jeg godt vil spørge fru Helle Thorning-Schmidt om, er, hvad den her såkaldte hemmelige udlændingeaftale præcis indeholder.
Hvad er der aftalt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg er glad for, at jeg bliver spurgt om det her med massivt vælgerbedrag, for det giver mig jo anledning til at uddybe, hvad jeg mener, og det er egentlig ikke så svært.
Det vil jeg beskrive som et kæmpe vælgerbedrag, for man sagde et i valgkampen, og man gør noget andet efter valgkampen.
Det er et vælgerbedrag af dimensioner, og jeg kan godt garantere ordføreren for, at vi ikke kunne drømme om at gentage den måde at føre politik på.
Karsten Lauritzen (V), 2009-10-08:
Jeg takker for, at jeg har stillet et spørgsmål i øst, og at der blev svaret i vest.
Det er jo nok, fordi fru Helle Thorning-Schmidt ikke ønsker at svare, for der er åbenbart sådan en hemmelig udlændingeaftale.
Vi er jo også blevet enige med dem om ganske få ting, men ikke engang dét må man tale om, for udlændingepolitikken skal faktisk bare lægges helt død.«
Det er jo det, fru Helle Thorning-Schmidt forsøger.
Jeg vil godt spørge endnu en gang: Hvad indeholder den her hemmelige aftale, som Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre har indgået om en udlændingepolitik, hvis de engang skulle få magten?
Jeg kan forstå på Det Radikale Venstre, at de mener, at det er en fuldstændig anderledes politik, og at de mener, at de har en fast aftale om den.
Hvad mener fru Helle Thorning-Schmidt og Socialdemokratiet?