runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2014-10-09:
Tak for det.
Nu kan det være, at nærområdet er så belastet, at det er et lidt fjernere nærområde, f.eks. Europa, som med sin store rigdom måske skulle bidrage med et par pladser, med et hus, med en lejlighed, med, hvad vi har at byde ind med, når nu det ser så alvorligt ud.
Jeg forstår det ikke helt.
Tror hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke, at en krigsflygtning er lige så ivrig efter at komme et sted hen, komme til et andet land, hvor man kan arbejde og bidrage?
Er det pr. definition sådan, at krigsflygtninge ikke er nogle, der vil bidrage til det samfund, de kommer til?
Er det sådan, at man ikke opfatter krigsflygtninge som personligt forfulgte?
Altså, det er jo med livet som indsats, at man bliver i Kobani i øjeblikket.
Det er jo med livet som indsats, at man er mange steder i Irak i øjeblikket.
Man skriver i sin pressemeddelelse, at hvis nu det var en forfatter eller en systemkritiker, så kunne vi da tage imod en enkelt af dem.
Jeg synes, det er en eksklusiv, kynisk og meget verdensfjern opfattelse af, hvordan man løser problemer, hvis det rigeste land i verden ikke skulle tage sig af måske bare 10.000 eller 20.000 af dem, der virkelig er forfulgte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Svaret på samtlige spørgsmål er nej.
Rasmus Prehn (S), 2014-10-09:
Det er, som om Liberal Alliances ordfører lagde ud som den friske ekspedient fra Mirakelpriser, hvor alt kunne lade sig gøre til den halve pris, til så at være en lidt mere bitter og defensiv forsvarsadvokat, der sådan begynder at verfe af, når der kommer kritiske spørgsmål.
Er situationen den, at i løbet af eftermiddagen – med de spørgsmål, der er kommet – er det gået mere og mere op for Liberal Alliances hr. Simon Emil Ammitzbøll, at de her ting, man har meldt ud, med at man kan klare det hele til den halve pris, at man kan skære gevaldigt i velfærden, måske ikke er så realistiske alligevel, og at det måske ikke bliver så nemt at få igennem i blå blok alligevel, når der ligefrem er et gab mellem Dansk Folkeparti og Liberal Alliance på 70 mia. kr.?
Fra at stå og love, at det hele kunne lade sig gøre, kom hr. Simon Emil Ammitzbøll hen til at sige: Jamen det er nok heller ikke klogt at melde for hårdt ud.
Er Liberal Alliances forskellige ordførere gennem tiderne, bl.a. hr. Anders Samuelsen, der her den 27. juli skriver om et borgerligt regeringsgrundlag, at vi skal have en mindre offentlig sektor, simpelt hen gået for langt?
Har de taget fejl af, hvad der kan lade sig gøre?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jeg tror, at det her igen er et af de spørgsmål, der fremmer politikerleden, for spørgsmålet blev stillet før, og jeg svarede nej.
Svaret var nej, og det er ret enkelt, og det vil det blive, selv hvis alle spørgerne fra rød blok stiller det samme spørgsmål.
Så lover jeg, at jeg svarer det samme.
Det er sådan noget, vi bruger ovre i blå blok.
Den anden ting er, at med formandens tilladelse vil jeg gerne referere lidt fra forretningsordenen.
Der står altså intet om, at der kun skal stilles spørgsmål den ene vej.
Det er en kommentar, det er en kort bemærkning, og det vil sige, at jeg svarede på spørgsmålet, oplyste fru Trine Bramsen, stillede så et nyt spørgsmål, fordi jeg er interesseret i at høre, hvordan det går ovre hos de røde.
Altså, det kommer os jo sådan set lidt ved.
Det er jo jer, der sidder på magten, og derfor er det da lidt bekymrende, at partierne ikke er enige om særlig meget i rød blok.
Trine Bramsen (S), 2014-10-09:
Nu var det jo ikke rød politik, jeg spurgte til, men den blå politik og den blå rundkreds, og derfor spørger jeg helt stilfærdigt en gang til: Er der enighed mellem Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative om at føre minusvækstpolitik og fjerne topskatten – ja eller nej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det tror jeg ikke.
Er det fru Trine Bramsens opfattelse, at der er enighed i den røde rundkreds om at nationalisere store dele af den private sektor, som Enhedslisten ønsker?
Trine Bramsen (S), 2014-10-09:
Her i weekenden kunne jeg se på tv, at Liberal Alliance gerne sidder i rundkreds med både Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Er der enighed mellem de fire partier om at indføre minusvækst og fjerne topskatten?
Er det Liberal Alliances opfattelse, at der er enighed på tværs af den her rundkreds?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jeg er meget enig med hr. Christian Juhl i, at vi som et af verdens rigeste lande bør bidrage til at afhjælpe flygtningekatastrofen i Syrien.
Det er faktisk det, vi har fremsat forslag om.
Men i stedet for at hjælpe 10.000-20.000, som hr. Christian Juhl taler om, så vil vi gerne hjælpe mange, mange flere, og det kan vi, hvis vi hjælper i nabolandene i stedet for at hjælpe i Danmark.
Jeg synes da, det er ærgerligt, at vi skal lade nogle mennesker i stikken, fordi vi hellere vil hjælpe her end at hjælpe i et naboland.
Og vi gør det jo endda også på en sådan måde, at vi vil lave fine steder med skoler og fritidsaktiviteter og al den slags.
Det kan man faktisk godt gøre, også uden for Danmarks grænser.
Og samtidig får man den mulighed med, at man kan være der sammen som familie, i modsætning til hvad der er tilfældet med det forslag, som jeg forstår at den regering, som hr. Christian Juhl støtter, fremsatte forleden dag, nemlig at så må man vente med at få familien med.
Vi vil samle familier i stedet for at splitte dem.
Det synes jeg faktisk er mere humant, hvis jeg skal være ærlig.
Troels Ravn (S), 2014-10-09:
Det er jo interessant, for jeg spørger jo ind til, hvordan De Konservative ville håndtere sådan en situation.
Og Søren Pape Poulsen siger jo netop i Børsen den 17. september, at De Konservative ikke vil genåbne en aftale med kommunerne, for sådan kan man ikke gøre, når der lægges budgetter; det er ikke en ordentlig måde at arbejde på.
Derfor vil jeg endnu en gang høre, om ordføreren blot vil bekræfte, at Det Konservative Folkeparti ikke vil medvirke til at genåbne aftalerne for 2015.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-10-09:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at hvis man kigger på de lande, som faktisk er de mest rige lande i verden, så ser man, at det også er de lande, som er mest lige.
Det vil sige, at vi jo ser de skandinaviske velfærdsstater som dem, der topper igen og igen, både i forhold til økonomi, men også i forhold til livskvalitet og for øvrigt også i forhold til social mobilitet.
Så hvad er Liberal Alliances overvejelser i forhold til det, at de lande, der er mest lige, også er de lande, der er mest rige?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jeg tror, at Danmarks største problem er, at vi har en model, som har kunnet noget, men som ikke kan så meget mere.
Vi har en model, som har passet til en ikkeglobaliseret verden, og nu lever vi bare i en verden, hvor alting er meget tættere på, hvor alting hænger meget mere sammen, og hvor alting går hurtigere og forandringerne også går hurtigere.
Vi har en stagneret samfundsmodel.
Det er jo sikkert også derfor, den nuværende regering, som spørgeren selv har været en del af, ikke har kunnet levere vækst i 3 år.
Vi vil så sørge for, at Danmark i stedet for at håbe på at blive hægtet på USA og Tyskland, eller hvad ved jeg, på et tidspunkt selv gør noget.
Og det gør vi ved at forbedre konkurrenceevnen; ved at sørge for at få flere med ind på arbejdsmarkedet, ind i fællesskaberne; ved at sørge for, at vi selv ændrer vores skæbne.
Danmarkshistorien er fuld af eksempler på, at danskerne har ændret skæbnen for det danske folk.
Det gjorde vi jo også efter 1864, der er så aktuel i de her dage, og det kan vi gøre igen.
Det tror vi på.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Det er jo sådan lidt en gentagelse af hr. Rasmus Prehns spørgsmål, bare stillet på en ny måde, og svaret er sådan set det samme.
Vi har lagt vores politik frem; både vores 2020-plan og et finanslovsforslag.
Vi og de andre blå partier er jo forskellige og har forskellige bud på det, men jeg er ret overbevist om, at vi nok skal kunne nå hinanden i et kompromis.
Jeg vil med det samme sige, at jeg har fuld respekt for, at vi lever i et demokrati, hvor der mig bekendt ikke rigtig er nogen partier, der får 90 mandater, og så må man indgå nogle kompromiser.
Sådan er det nu engang, og vi skal såmænd nok finde hinanden.
Så vil jeg også bare stilfærdigt minde hr. Jonas Dahl om, at valgperioden altså maksimalt er 4 år, så det er måske også at tage lidt forskud på glæderne at begynde at tale om, hvad der skal ske i 2020.
Der er dog et stykke tid til, og hvis bare retningen er rigtig, skal vi nok blive enige.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Det er immer væk interessant, tror jeg, for vælgerne at vide.
Det er udmærket, at man nu er kommet frem med nogle konservative forslag.
Det vil jeg da gerne kvittere for, og det har andre også gjort før.
Men jeg synes, at det alligevel er rimeligt at stille det spørgsmål, om man i givet fald vil bakke op om en ny borgerlig regering, der vil en anden vækst end nulvækst, dvs. har en målsætning om en vækst på 0,8 pct., som f.eks. er det, Dansk Folkeparti foreslår.
Det er vel rimeligt at stille et spørgsmål om, hvad der er den økonomiske politik.
For det svar, vi i dag har fået fra alle borgerlige partier, er, at det ved man ikke.
Man har udstukket en retning, og så krydser man fingre, og så beder man til Vorherre, og så går det nok.
Selv om man har et nært forhold til Vorherre i Det Konservative Folkeparti, er det vel rimeligt nok at bede om et svar på, om man vil bakke op om en regering, der vil en større vækst end nulvækst, som er det, man fra konservativ side siger man vil have.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Vi vil arbejde og kæmpe for, at vi med de mandater, Det Konservative Folkeparti får efter et valg, får maksimal indflydelse.
Men vi har ikke nogen forventning om, at vi får 90 mandater, og derfor er det selvfølgelig klart, at vi må indgå kompromiser med de andre partier og deres ønsker.
Sådan er det nu engang.
Altså, jeg synes jo, det er ret mageløst, at blå blok bliver afkrævet svar på, hvordan et regeringsgrundlag skal ende med at se ud, og hvilken økonomisk politik man vil føre frem til 2020, når Socialdemokraternes ordfører ikke engang har været i stand til at svare på, hvad et øget antal asylsøgere koster.
Her taler vi altså 2014 og 2015.
Så jeg vil sige, at min erfaring fra 9 år i regering, hvor vi også måtte gå i Folketinget for at få flertal for vores politik, er, at man hvert år får lavet en finanslov og finder hinanden.
Men man får ikke ret meget politik igennem, hvis man stiller ultimative krav, og derfor vil jeg sige til hr. Jonas Dahl: Nej, Det Konservative Folkeparti går ikke ud og siger, at hvis det og det sker, så vil vi ikke støtte en borgerlig regering.
Vi vil støtte en borgerlig regering, der fører en politik, der går mere i konservativ retning.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg kan jo forstå på ordføreren, at man nu i Det Konservative Folkeparti er godt tilfreds med Venstres fem pejlemærker.
Men vi skal jo ikke længere tilbage end sidste år for at finde et citat fra den tidligere konservative leder, hr. Lars Barfoed, hvor han afkræver partierne konkret politik, fordi vælgerne skal vide, hvad man kan forvente af en borgerligt ledet regering.
Er det stadig væk konservativ politik, at vælgerne skal vide, hvad de kan forvente af en borgerligt ledet regering?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Ja, det vil jeg sige at de fleste af de partier, der har været på talerstolen i dag, også klart har redegjort for.
Det har hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Kristian Thulesen Dahl gjort, og hr. Simon Emil Ammitzbøll har på glimrende og meget veloplagt vis også redegjort for, hvad Liberal Alliance vil.
Og det er jo det, vi kan kræve: at hvert parti tør lægge sin egen politik frem.
Når mandaterne tælles op efter et valg, må man jo så tage diskussionen om, hvor meget af ens politik man kan få igennem, og hvad retning det trækker landet i.
Sådan er demokratiet jo, og sådan er de vilkår.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Jamen når vi bliver ved med at interessere os for det, er det jo, fordi politikken stritter i alle retninger.
Og derfor er spørgsmålet jo: Kan vi forvente en form for samlet borgerlig plan, i det mindste måske fra V og K, som jo har siddet i regering sammen i 10 år?
Kommer der en samlet plan?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige til fru Camilla Hersom, at som politisk parti ville det dummeste, man kunne gøre, da være at forlove sig hundrede procent med et andet parti og sige: Vi er overflødige, for vi er fuldstændig enige med et andet parti om vores politik.
Altså, jeg tror da, at når der kommer et folketingsvalg, vil ethvert parti have et ønske om at gå til valg på sin egen politik.
Og jeg vil sige til fru Camilla Hersom, at det da ville undre mig meget, hvis Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre gik til valg sammen på præcis den samme politik og præcis den samme 2020-plan uden nogen som helst form for variation i det.
Jeg kan i hvert fald ikke anbefale det.
Jeg tror faktisk, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vælgerne kan se forskel på os.
Og vælgerne er ikke dumme; de kan godt se forskel på de fire blå partier, og de ser ikke kun på de nuancer, men også på de store forskelle, der er imellem os.
Det mener jeg er en styrke – ikke en svaghed.
Christian Juhl (EL), 2014-10-09:
Jeg synes, det lyder på fru Lene Espersen, som om hun ikke synes om de spørgsmål, hun får.
Nu vil jeg så prøve at stille et spørgsmål, der i hvert fald ikke er stillet endnu.
Det kan være, det i det hele taget er det at få stillet spørgsmål, hun ikke synes om.
Fru Lene Espersen talte tidligere i dag om Enhedslisten og krigen i Syrien og i Irak.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad fru Lene Espersen mener om kurdernes indsats mod ISIL og mod Assad i Syrien.
Jeg kunne også godt tænke mig at vide en ting mere: Hvis kampene på landjorden er afgørende for at vinde over ISIL, f.eks. i den aktuelle krig i Kobani, sådan at byen ikke falder, hvordan vil fru Lene Espersen så bidrage til, at byen ikke falder til ISIL?
Flyene kan jo ikke gøre det, har alle sagt, og kurderne mangler våben.
Hvad skal vi gøre?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at jeg da sådan set har en forhåbning om, at hele min time bliver brugt, og at der er mange, der stiller mig spørgsmål.
Det synes jeg kun er godt, for det giver mig lejlighed til at fortælle om konservativ politik.
Jeg synes bare, det er lidt morsomt, at det virker, som om det er de samme præfabrikerede spørgsmål, der bliver ved med at køre igennem.
Til hr. Christian Juhls spørgsmål vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti allerede for 3 år siden sagde, at der skulle arbejdes på at lave en no fly zone i den nordlige del af Syrien.
Tænk, hvis man havde lyttet til os dengang.
Tænk, hvis man havde lyttet til os!
Jeg kan forstå, at noget af det, som Tyrkiet faktisk har været ude og sige de godt kunne tænke sig, hvis de skal ind og deltage mere aktivt – det er jo et spørgsmål om sikkerhed –
er, at man f.eks. arbejder på at lave en no fly zone i noget af den nordlige del af Syrien.
Det tror jeg er en af de veje, man kan gå.
Så vil jeg sige til hr. Christian Juhl, at jeg synes, kurderne har gjort det fantastisk, og jeg tager hatten af for alle de brave mennesker både i Syrien og Irak, der bekæmper IS.
Så jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at jeg tror, der skal meget mere til, hvis udviklingen skal vendes.
Altså, jeg synes, man begynder at bevæge sig meget langt ud, hvis jeg skal kommentere på, hvad et medlem af Venstre har sagt for et stykke tid siden.
Men jeg vil sige, at jeg da synes, at det er god kutyme her, at regeringen selvfølgelig søger parlamentarisk opbakning, når den forhandler – både med kommunerne og regionerne.
Det er det, der giver størst sikkerhed for, at der også er opbakning til det efter et valg.
Troels Ravn (S), 2014-10-09:
Hr. Peter Christensen fra Venstre siger i Jyllands-Posten den 24. september: »Enten laver regeringen finanslov med os, og så kommer der en ny aftale med kommunerne. Eller også får vi en ny regering, og så laver vi en ny aftale med kommunerne«. Jeg vil bare spørge ordføreren og De Konservative, om man er enig i, at man sådan bare efter forgodtbefindende kan lave en aftale med kommunerne efter et valg, uanset hvem der måtte vinde regeringsmagten.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige til hr. Sjúrður Skaale, at der ikke er nogen tvivl om, at Færøerne har overfisket.
Altså, Færøerne har sat sine egne autonome kvoter, der ikke har nogen som helst gang på jorden.
Så det holder bare ikke at forsøge at snakke udenom.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige: Nej, jeg tror desværre ikke, at politikken var blevet en anden, for det var faktisk alene Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, som mente, at det var helt i orden, at Europa-Kommissionen holdt fast i princippet om bæredygtighed.
De andre partier valgte jo at støtte regeringens linje.
Så jeg tror ikke, at udfaldet ville have været et andet, men derfor kan Det Konservative Folkeparti jo godt tillade sig at have et synspunkt, der handler om, at vi støtter dansk fiskeri og deres kamp for bæredygtighed.
Jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at det kan jeg svare meget klart på.
Det Konservative Folkepartis politik er, at udviklingsbistanden skal ligge på 0,8 pct. af BNP.
Det er også med i vores finanslovsforslag, og det er det, vi går til valg på.
De andre blå partier – i hvert fald nogle af dem – har en anden politik, og sådan er det.
Det samme gør sig gældende ovre i rød blok.
Så vil jeg sige til hr. Christian Juhl, at det er forunderligt at se Enhedslisten, der nu igennem 3 år har modarbejdet og råbt og skreget om, at der ikke måtte komme våben til de moderate kræfter i Syrien – der både kunne have bekæmpet Assad og forhindret IS i at vokse sig stærke – lige pludselig i ellevte time kommer rendende og siger, at vi skal smide en masse våben ned i den by, som IS er tæt på at overtage.
Når Enhedslistens argument har været, at man ikke skal sende våben ind nogen steder, hvor der er risiko for at de ender i de forkerte hænder, så er det måske ikke den klogeste position at tage i Enhedslisten.
Men jeg vil sige til Enhedslisten, at jeg deler bekymringen for den udvikling, der er i det nordlige Syrien.
Der skal langt større militært pres til for at få løst den konflikt.
Christian Juhl (EL), 2014-10-09:
Jeg forstod det som et tilsagn om, at vi så sender dem nogle våben, og at vi skynder os, fordi Kobani i øjeblikket er ved at falde.
Ud over det så læste jeg forleden en sætning i Politiken, der lød, at politik handler om at gå forrest.
Er det virkelig en målsætning at gå efter den laveste standard?
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Lene Espersens bud på, hvilke konsekvenser det vil have, hvis Venstre og Dansk Folkeparti kommer igennem med deres nedskæringer i udviklingsbistanden på 2,6 mia. kr.
Hvilke konsekvenser vil det have for Danmark, for den tredje verden, for erhvervslivet og for mulighederne for at stoppe nogle af de store flygtningestrømme osv.?
Det er jeg meget interesseret i at høre.
Jeg går ud fra, at fru Lene Espersen er enig med sin partifælle hr. Per Stig Møller, som jo på et tidspunkt var minister på området.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jamen det kan jeg sagtens, for det har jeg sagt mange gange i den offentlige debat, der har været.
Danmark har været foregangsland for at få et bæredygtighedscertifikat på bl.a. sildefiskeriet – det er noget, der betyder rigtig meget for levering af dansk sild – og jeg synes, det er et kæmpestort problem, at det så er Færøerne, der faktisk er med til at ødelægge det bæredygtighedsmærkat.
Derfor havde jeg selvfølgelig gerne set, at regeringen på samtlige andre områder havde sagt, at hvis et land bryder alle regler og overfisker, så skal det naturligvis have en konsekvens.
Men lige præcis i det her tilfælde valgte regeringen faktisk at sige: Det initiativ, der kom fra Europa-Kommissionens side, mener vi ikke at vi kan støtte op om, for det ville skabe problemer i forhold til rigsfællesskabet.
Hvis det havde været et hvilket som helst andet land uden for rigsfællesskabet, er jeg ret overbevist om, at regeringen ville have sagt: Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, og Kommissionen må skride ind med det samme.
Den slags dobbeltstandarder bryder jeg mig ikke om.
Jeg synes, det er meget forkert, at man ikke støttede dansk fiskeri i den her sag, og at man ikke lod bæredygtighed være i højsædet frem for hensynet til, at der var en konflikt mellem Danmark og Færøerne.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Dansk Folkeparti vil have en vækst i det offentlige på 0,8 pct., Konservative og Venstre vil have nulvækst, og Liberal Alliance vil have minusvækst.
Ifølge Finansministeriet er forskellen mellem LA og Dansk Folkeparti her ca. 80 mia. kr.
Det er immer væk en sjat penge, hvis vi ser frem mod 2020.
Umiddelbart lyder det lidt, som om der vil være nogle udfordringer i den blå kabale, men jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at stille et enkelt spørgsmål i den forbindelse.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at det, der driver Det Konservative Folkeparti, er, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Vi mener, at rettigheder og pligter følges ad, og vi synes, det er et ganske stort problem, at det for alt for mange mennesker i det her land ikke kan betale sig at tage et arbejde.
Derfor ønsker Det Konservative Folkeparti at sænke skatten på arbejde ved at sænke marginalskatten, men faktisk også ved at øge beskæftigelsesfradraget.
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn – og det er en gentagelse af, hvad vi faktisk har diskuteret hele dagen i dag – at jeg mener, det er ekstremt uklogt at stille sig op på Folketingets talerstol eller foran finansministerens dør og komme med ultimative krav.
Vi har klart sagt, hvad vi mener er vores prioritet, og jeg har faktisk en ret stor tiltro til, at der også vil blive lyttet til Det Konservative Folkeparti – selvfølgelig sådan, at jo flere mandater, vi har, desto bedre er det.
Min erfaring fra 10 års regeringssamarbejde er også, at selv om mange partier siger nej til konservativ politik i starten, har vi altså en meget, meget god tendens til alligevel at få vores politik igennem.
Bl.a. blev topskatten sænket med 6 pct. i forbindelse med en af de mange skattereformer, vi gennemførte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jeg kan bekræfte, at vores kontanthjælpsudspil er, som det er, og at vi sådan set er indstillet på at indføre et moderne kontanthjælpsloft i en eller anden grad – hvordan det nu skal være – fordi det vigtigste for os, og det synes jeg faktisk aktualiserer det her spørgsmål, og tak for det, er jo ikke, at det lige præcis er vores måde at justere tandhjulene på, der bliver gennemført.
Det er ikke det vigtigste.
Det vigtigste er at få opfyldt målsætningen om, at det kan betale sig at arbejde.
At der er andre, der også har gode ideer til, hvordan man gør det, synes vi da bare er skønt, for det gør det jo endnu nemmere at kunne lave en aftale efter næste valg.
Julie Skovsby (S), 2014-10-09:
Tak for det.
Det fremgår af Liberal Alliances kontanthjælpsudspil »Alle hænder skal bruges«, at alle tillæg ud over kontanthjælpen, dvs. boligstøtte og individuelle tillæg som f.eks. børneydelse og friplads i daginstitution, skal bibeholdes på det nuværende niveau.
Kan ordføreren dermed bekræfte, at Liberal Alliance ikke vil indføre et såkaldt moderne kontanthjælpsloft, som Venstre har foreslået, hvor der lægges et loft over det samlede omfang af ydelser, man kan få fra det offentlige?