Troels Lund Poulsen (V), 2008-03-27:
Jeg er ikke vidende om, hvorvidt de har kommenteret udkastene til de lovforslag, som nu er til behandling, men jeg vil selvfølgelig gerne vende tilbage til spørgeren om dette.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ordførerne fra alle Folketingets partier, der er kommet med en lang række gode og konstruktive bemærkninger til de to lovforslag, som vi behandler her i dag, og som gennemfører EU's miljøansvarsdirektiv fra 2004.
Hele formålet med miljøansvarsdirektivet er jo at få en ens og effektiv håndhævelse af en række regler om natur og miljø og at sikre anvendelsen af forureneren betaler- princippet.
L 118 indeholder de ændringer af miljøbeskyttelsesloven og 12 andre love, som giver myndighederne hjemmel til at afgøre, hvornår der foreligger en miljøskade i direktivets forstand, og hvem der er ansvarlig for den.
L 119, miljøskadeloven, er en ny lov, som omdefinerer miljøskader i overensstemmelse med direktivet og giver regler for påbud om undersøgelse og afhjælpning af skader.
Direktivet gælder for betydelige skader, som måtte opstå i fremtiden, på jord, vand og beskyttede arter og naturtyper.
De nye bestemmelser vil derfor forhåbentlig også kun være relevante i et fåtal af sager.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at de lovforslag, vi behandler i dag, har en speciel forhistorie.
Der er jo flere af ordførerne, der for et år siden har haft drøftelser, i forbindelse med at de to forslag sidst blev fremsat.
De blev imidlertid trukket tilbage, bl.a. fordi der blev stillet mange ændringsforslag i forbindelse med debatten, og derudover gik folketingsåret også på hæld.
Lovforslagene har nu været igennem en proces, hvor begge lovforslag er blevet revideret i lyset af ændringsforslagene og de bemærkninger, som faldt dengang - de mange kritiske bemærkninger, der har været.
Sigtet med revisionen har været at optimere sagsgangen, at ensrette og forenkle yderligere såvel som at skærpe rådgivnings- og vejledningsindsatsen og gøre reglerne lettere at håndtere.
Men jeg vil i dag også gerne til nogle af de ordførere, der allerede har tilkendegivet, at det er komplekst stof, sige, at det lige præcis er det, der er gældende her: Det er en vanskelig opgave at sikre en ensrettet og også forenklet udgave af lovene.
Men Miljøministeriet har bestræbt sig meget på at lytte til de mange konstruktive bemærkninger, der har været i forbindelse med debatten sidste år.
Et hovedspørgsmål sidste år var, hvordan vi skulle sikre en god og ensartet sagsbehandling efter de nye regler, som jo stadig væk er komplicerede.
En del af svaret på det er, at der er foreslået en konsultationsordning, hvor kommunerne i en tidsbegrænset periode skal indhente en bindende udtalelse fra de statslige miljøcentre, inden de træffer afgørelse om, hvorvidt der er sket en miljøskade, eller der foreligger en overhængende fare.
Derudover er der også et stort arbejde i gang med KL, som vi har en dialog med.
Vi har også en dialog med en lang række interesseorganisationer for at sikre, at der kan udgives en vejledning, hvor vi får klarlagt, hvad der forstås ved en miljøskade.
Denne vejledning vil blive udsendt samtidig med lovens ikrafttrædelse og blive fulgt op af en bekendtgørelse, når der er tilstrækkeligt med erfaringer på området.
Det er tanken, at konsultationsordningen samtidig skal ophøre, men jeg har selvfølgelig også noteret mig, at der er enkelte af Folketingets partier, der mener, at det er noget af det, der skal drøftes i udvalgsbehandlingen.
For at gøre reglerne mere genkendelige er det opgivet at ensarte ansvarsreglerne for store og mindre forureninger.
Dette betyder, at reglerne om ansvar for hverdagens skader fastholdes, som vi kender dem i dag.
Alt dette skulle gerne betyde, at det i forhold til de tidligere forslag bliver nemmere for myndighederne at sikre, at forureneren løfter sit ansvar for at undersøge og afhjælpe de miljøskader, der er sket, og som der er fare for sker.
Lad mig også i dag sige - som et par ordførere også har været inde på at det jo ikke er nogen hemmelighed, at der var en eksperthøring sidste år.
Under den eksperthøring fremkom der kritik, som der også er blevet forsøgt taget højde for i de lovforslag, der nu er fremsat.
En del af kritikken sidste år gik dog også på selve modellen for gennemførelsen af direktivet ved to love i stedet for én lov.
Som det er tydeligt for enhver, har vi fastholdt tolovsmodellen, da det er vores opfattelse, at det giver det bedste grundlag for en god og rigtig sagsbehandling til gavn for både myndigheder, erhverv og miljø.
Derudover havde eksperterne også den opfattelse, at dele af forslagene var i strid med direktivet.
På baggrund af dette forelagde vi forslagene for Juridisk Specialudvalg, som konkluderede, at EF-direktivets bestemmelser var uklare, hvilket giver et råderum for fortolkning, og at forslagene holdt sig inden for dette råderum.
Høringssvarene giver også udtryk for, at der er sket forbedringer og forenklinger på flere punkter, og derfor er det mit klare håb, at vi under en god og konstruktiv udvalgsbehandling kan nå frem til, at alle Folketingets partier kan støtte lovforslaget.