runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-25:
Jamen jeg vil altså først lige korrigere det i forbindelse med det med minareterne.
Det, vi altså har fremsat et beslutningsforslag om i dag, er om afholdelse af en vejledende folkeafstemning om forbud mod minareter.
Det var altså en folkeafstemning, det her handlede om.
Det er så én ting.
En anden ting er, at fru Christine Antorini siger, at det er efterskolerne, som fostrer de her rygere.
Nu findes der jo efterskoler, hvor det er, at man har lagt den linje at sige: Jamen det her er en røgfri efterskole, og det skal eleverne respektere, når de går her.
Nu er det sådan, at hvis man går på efterskole, er man jo under 18 år.
Derfor er det selvfølgelig også forældrene, som er med til at betale for, at man skal gå på efterskole.
Tror fru Christine Antorini ikke også, at noget af det, som forældrene tænker over, når det er, at de skal sende deres barn på en efterskole, netop er det her med, om deres barn, som er ryger, rent faktisk kan få lov til at ryge der, hvor det er, barnet skal hen, eller om han ikke kan?
Er det ikke et forældrevalg, som man også her fra Folketingets side skal respektere?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-25:
Tak for de pæne ord om, at jeg tager det alvorligt, for det gør jeg – simpelt hen.
Jeg synes, det er så uetisk og uklædeligt og uanstændigt.
Mange af dem betaler jo penge, og de betaler dem, inden de kommer hertil, og de bliver stillet nogle ting i udsigt, som simpelt hen ikke kan indfries.
Det er helt urimeligt over for mennesker, der kommer fra lande, der også er meget sårbare på grund af den økonomiske situation osv.
Til det rent opklarende spørgsmål kan jeg sige, at det ikke er vores opfattelse i ministeriet, at det er særlig udbredt.
Det har været koncentreret på meget få institutioner, kan jeg konstatere, og jeg ønsker, at de institutioner indgår i mit nye tilsyn, som starter ultimo 2010.
Så må jeg blot sige, og det er bare sådan til generel advarsel, at når Udlændingeservice får mulighed for at bruge formodningsafslag, hvor hele institutioner kan rammes på den måde, hvis de har et frafald, der er over det normale, og når man fra Udlændingeservices side begynder at kunne foretage et skøn – det har de åbenbart nogle metoder til, som vi ikke besidder i ministeriet, og det er heller ikke vores kompetence – og kan afslå alle studerende at komme til den pågældende institution, er det et meget virksomt værktøj.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Jeg vil starte fra en ende af.
Jeg synes, at hr. Jesper Langballe faktisk havde et godt forslag i sit indlæg, nemlig at såfremt det viste sig, at en uddannelsesinstitution havde anvendt en agent, som så ikke havde overholdt lovgivningen eller havde misbrugt sin rolle som agent, skulle den på baggrund af det informere om det, så der var mulighed for, at man stille og roligt kunne få en oversigt over, hvem der var underlødige agenter.
Det synes jeg er et konstruktivt forslag, som man kunne arbejde videre med i den sammenhæng.
Så spørger hr. Jesper Langballe om muligheden for at straffe uddannelsessteder.
Så vidt jeg husker fra den tilsynsrapport, der kom fra Undervisningsministeriet, var der ikke nogen tvivl om, at i det øjeblik der var nogle af uddannelsesstederne, som ikke overholdt lovgivningen på området, så ville der være mulighed for at straffe dem med en økonomisk sanktion, men, så vidt jeg ved, også, ved at de i sidste ende kunne få fjernet udbudsretten til en uddannelse.
Så jeg ved, der er sanktionsmekanismer.
Men vi har tænkt det mere konstruktivt: Hvordan kan vi sikre, at uddannelsesstederne slet ikke kommer i den situation, fordi der rent faktisk er nogle velafprøvede procedurer, der sikrer den højest mulige kvalitet?
Så vil jeg bare igen henvise hr. Jesper Langballe til at læse Undervisningsministeriets notat om de hollandske erfaringer.
Jesper Langballe (DF), 2010-05-25:
Jeg forstår det stadig væk ikke rigtig, for fru Christine Antorini behøver da ikke se sig forfærdelig meget om for at få øje på misbruget.
Der vil jeg spørge fru Christine Antorini, om hun kunne forestille sig, at man simpelt hen straffede uddannelsesinstitutioner, der på grund af brug af underlødige agenter har et uacceptabelt stort frafald, på pengepungen.
Kan fru Christine Antorini fortælle mig, om det er rigtigt, at disse hollandske uddannelseskontorer også er bebyrdet med andre opgaver, erhvervsfremmende opgaver, kulturfremmede opgaver, og hvad fru Christine Antorini så tror der bliver af mulighed tilbage for at vejlede om den enkelte uddannelsesinstitutions udbud?
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Dilemmaet ved negativlisten eller det, at man kan blackliste dårlige agenter, er, at der har de jo gjort noget, som er uacceptabelt, og så bliver de blacklistet.
Det betyder, at det er først, når der er et antal, der har opført sig slemt nok, at de kommer på negativlisten.
Som jeg også sagde i mit indlæg tidligere, kan det godt være, at det på et tidspunkt er så veletableret, at vi kan nøjes med at have sortlisten, men i starten vil positivlisten altså være en håndsrækning til dem, der bevæger sig ind på det felt.
Når vi henviser til Holland, er det på baggrund af et notat, som Undervisningsministeriet selv lavede til Uddannelsesudvalget, hvor de beskrev den hollandske model ret grundigt.
Så det er derfor, vi bruger det hollandske eksempel.
Jesper Langballe (DF), 2010-05-25:
Det er nu ikke centralisme, der gør, at vi synes, en positivliste er en dårlig idé.
Det er simpelt hen det, at det er hensigtsmæssigt at enes om en negativliste, en sortliste.
For det, det drejer sig om, er jo at udelukke brodne kar og sige til samtlige uddannelsesinstitutioner: De agenter må I ikke bruge.
Så kan de i øvrigt gøre, hvad de vil.
Det var den ene ting.
Den anden ting er egentlig et ganske upolemisk spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge fru Christine Antorini, hvad det er, der overbeviser hende om, at statslige kontorer skulle løse alle problemer.
Er der nogle resultater fra Holland, der viser, at det vil være en rigtig god idé?
Villum Christensen (LA), 2010-05-25:
Tak for det.
Fordi forslaget kommer fra Socialdemokratiet, betyder det jo ikke, at det automatisk er skruptosset.
Vi synes i Liberal Alliance, at der her er særdeles slagkraftige argumenter for at organisere rekrutteringen af udenlandske studerende på en mere struktureret og samordnet måde – hvis jeg kan sige det på den måde.
Jeg har fra mit civile liv uden for Christiansborg en del erfaringer med området og kan bekræfte, at der i ikke så få tilfælde er noget wild west, tror jeg, jeg vil kalde det, over de rekrutteringsprocesser, som finder sted på området.
På en erhvervsskole ikke så langt fra København kunne en institutionsleder opleve følgende to spørgsmål fra en ny international klasse fra Kina: Hvad er det for et land, jeg er i?
Det var det første spørgsmål fra salen.
Det andet spørgsmål var: Hvad er det for en uddannelse, jeg er tilmeldt?
Disse spørgsmål blev altså stillet, efter de var kommet til landet.
Jeg ville have ønsket, at det var et sarkastisk indslag fra talerstolen, men det er det ikke.
Selv om det ligger nogle år tilbage, illustrerer det niveauet på nogle af de meget, meget ubehagelige situationer, man kan opleve på det her område.
Der er næsten ikke grænser for, hvad folk bliver lokket til.
Vi har oplevet folk, der kommer på højskole og tror, at de kan tage en bachelorgrad, og vi har oplevet, at det er nogle andre, der er blevet sendt herop – det kan være en fætter eller en kusine – end den studerende, som er blevet godkendt ved sprogtest ude i den store verden på forskellige institutioner.
Der er simpelt hen så mange brudflader inden for det her område, som giver problemer, at vi synes, at det her med at lave et centraliseret kontor vil være en god ting.
Om man kan certificere uden for meget bureaukrati, tør jeg ikke helt sige, men ideen om at samordne og koordinere det som en hjælp til institutionerne, synes vi er godt, for der bliver også brugt rigtig mange flyvetimer, skal jeg hilse og sige, for institutioner, der flyver verden rundt hver for sig.
Der må være en høj grad af effektivisering at hente, hvis man kunne samordne de her ting.
Så vi synes, det lyder rigtig spændende med et uddannelseskontor, og vi vil selvfølgelig se på, hvordan det udvikler sig.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-25:
Det er jo lidt morsomt, at De Konservative står her og fortæller Socialdemokraterne, at man ikke skal komme med forslag, hver gang der er et lille problem.
Det var jo De Konservative, der kom med forslaget om det såkaldte burkaforbud.
Vi kan i Enhedslisten tilslutte os Socialdemokraternes ønske om at få styr på området med internationale studerende, og det er jo vældig, vældig positivt, at der kommer studerende hertil.
Det giver danske studerende mulighed for at stifte bekendtskab med andre kulturer, det giver uddannelsesinstitutionerne et indspark udefra.
Markedsgørelsen af uddannelsessystemet har betydet, at nogle institutioner har været fristet til at betragte udenlandske studerende som en hurtig og nem måde at tjene penge på – dvs. som et redskab til at aflaste nogle i forvejen meget stramme budgetter.
Derfor støtter vi også helt klart, at der bliver strammet op på området, og at man gør det klart for de studerende, der kommer hertil, og som ønsker at komme til Danmark, hvad det egentlig er for nogle uddannelser, de søger ind på.
Det kan man gøre gennem en positivliste, som Socialdemokraterne foreslår – en positivliste over kvalificerede agenter – og man kan også gøre det ved at oprette egentlige uddannelseskontorer.
Det afgørende for os er, at det handler om bedre vejledning til de udenlandske studerende.
Så vil jeg bare lige afslutningsvis sige, at den bedste måde at sikre, at der kommer udenlandske studerende til Danmark på, jo er ved at lave aftaler om gensidig udveksling – dvs. lave ordninger, hvor studerende ikke skal have penge op af lommerne.
Så skulle jeg hilse og sige fra Det Radikale Venstre, at de også bakker op om forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-25:
Tak for forslaget her, som De Konservative stemmer imod.
Målet om at sikre ordnede forhold for rekruttering af udenlandske studerende deler vi naturligvis.
Det er meget vigtigt for Danmark, at vi kan tiltrække talenter fra udlandet, og herunder er det selvfølgelig vigtigt, at ingen udenlandske studerende får dårlige oplevelser, for det er selvfølgelig vigtigt, at Danmark ikke får et dårligt rygte som uddannelsesland.
Men vi må styre os lidt herinde i Folketinget, og vi må lade være med at reagere på ethvert samfundsproblem, der bliver omtalt i pressen, med flere love, regler og opstramninger.
Lad os lige få lidt ro på den her lovgivningsmaskine.
Et problem som det her er det ministerens opgave at håndtere, og det gør ministeren ganske udmærket.
Vi ser ikke nogen grund til at gribe ind i det forløb, som regeringen har planlagt, ved at vedtage det her beslutningsforslag.
Der er iværksat en masse initiativer, og de skal evalueres om ganske kort tid, nemlig ultimo 2010.
Efter evalueringen om kort tid vil det blive overvejet, hvordan initiativerne skal rettes til, og om der skal igangsættes yderligere initiativer.
Det er et godt planlagt forløb, og der er ikke noget behov for, at Folketinget går ind i detailstyringen ved at vedtage at pålægge regeringen at gennemføre yderligere tiltag.
Nanna Westerby (SF), 2010-05-25:
Tak for det.
I SF er vi helt enige i, at Danmark har brug for en strategi for, hvordan vi opruster i forhold til internationalisering af uddannelse.
Internationalisering har rigtig mange potentialer, både i forhold til danske studerende, der kan rejse ud og blive klogere på verden, og i forhold til at få udenlandske studerende til Danmark.
Sidstnævnte kan tilføre danske studiemiljøer nye perspektiver og ny viden, ligesom der for Danmark er økonomiske muligheder i den internationalisering.
Derfor synes vi også, at Danmark i langt højere grad end i dag burde kunne tiltrække de dygtigste studerende fra f.eks. Asien, men i stedet for at tænke i kvalitet er den danske internationaliseringsindsats alt for ofte gået op i kvantitet – flest mulige studerende igennem kasseapparatet, som vi også har hørt i dag.
Derfor er SF begejstret for, at der nu er fremsat et forslag, der vil fokusere på kvaliteten.
Forslaget vil dels sikre, at rekrutteringen af udenlandske studerende kommer til at foregå på en ordentlig måde, dels vil det højne vores omdømme i resten af verden.
Vi har hørt for mange historier om danske institutioner, der bruger upålidelige agenter i udlandet, og det giver os et dårligt ry, der skal ændres.
Samtidig vil forslaget sikre, at vi bliver bedre til at nå ud til de studerende i udlandet.
Danmark er et lille land, og vi er oppe imod store og meget kendte institutioner som Harvard og Oxford, og i den konkurrence forsvinder vi let.
Derfor er der al mulig grund til at sikre et bedre rekrutteringsarbejde, end en dansk institution måske kan igangsætte alene.
Det kan være svært at overskue som dansk institution, hvordan man kommer i gang med det her internationaliseringsprojekt, både i forhold til hvilke agenter man skal benytte, og hvordan man overhovedet skal nå ud til de udenlandske studerende med information.
Vi synes, vi skal understøtte institutionerne i internationaliseringsindsatsen, hvor vi kan, og derfor støtter SF beslutningsforslaget.
Troels Christensen (V), 2010-05-25:
Da vores ordfører på området er forhindret i at være her i dag, vil jeg godt have lov at fremføre Venstres synspunkter på B 167.
I en international og globaliseret verden er det derfor helt afgørende, at også vores uddannelsesinstitutioner er internationale.
I Venstre har vi igennem en lang årrække været meget optaget af at sikre en øget internationalisering i hele det danske uddannelsessystem.
Derfor ønsker vi, at institutionerne skal kunne tiltrække højt kvalificerede udenlandske studerende for derigennem at styrke kvaliteten af danske uddannelser og gøre uddannelsesinstitutionerne mere attraktive i den globale konkurrence.
Øget internationalisering af danske uddannelsesinstitutioner er et meget væsentligt bidrag til at imødekomme danske virksomheders efterspørgsel efter kvalificeret arbejdskraft.
Det er naturligvis helt afgørende, at uddannelsesinstitutionerne udbyder uddannelse af høj kvalitet, og at institutionerne er kritiske i deres rekruttering af udenlandske studerende.
Hvis ikke dette er tilfældet, opnår vi ikke det, der er målet med internationaliseringen.
Med B 167 ønsker Socialdemokraterne at pålægge regeringen at gennemføre en række tiltag til øget kvalitetssikring af rekrutteringen af udenlandske studerende.
Forslaget pålægger regeringen at oprette uddannelseskontorer i lande, som Danmark traditionelt modtager studerende fra, at etablere en liste over kvalificerede agenter og at nedsætte et hurtigtarbejdende udvalg, der skal undersøge, hvad det koster at gennemføre forslaget om uddannelseskontorer, og hvordan der kan skaffes finansiering.
I Venstre er vi nøjagtig som forslagsstillerne meget optaget af at sikre kvaliteten i forbindelse med rekrutteringen af udenlandske studerende.
Undervisningsministeren gennemgik på glimrende vis de forskellige initiativer, som allerede er taget, netop med henblik på at sikre kvaliteten.
Det skal jeg ikke her gentage, men jeg vil dog fremhæve, at det code of conduct, som er ved at blive udarbejdet, bl.a. vil indeholde retningslinjer om anvendelse af agenter og udarbejdelse af etiske retningslinjer for danske uddannelsesinstitutioners udbud af videregående uddannelse til udenlandske studerende, ligesom der i forbindelse med globaliseringspuljen i 2009 blev afsat 30 mio. kr. til en servicepakke til modtagelse af udenlandske studerende.
Det er to vigtige initiativer, som allerede er taget.
Initiativerne er taget som opfølgning på tilsyn i 2008, som undervisningsministeren gennemgik, og vi mener således, at vi bør afvente effekten af disse initiativer, før der træffes beslutning om yderligere tiltag.
Med disse bemærkninger kan jeg sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Tak for ordet.
Jeg kom til at tænke på et eventyr, jeg kan huske jeg læste som barn.
Det handlede om en fattig, der blev ansat hos bonden, og hver dag blev han sendt ud i marken og skulle høste.
Og så kom han tilbage og sagde: Nu har jeg tjent til dagens grød.
Så pegede bondemanden op på et skilt, hvor der stod: Når du kommer i morgen, får du morgenmad.
Hver morgen han kom, pegede bondemanden op og sagde: Du får din grød i morgen, det står på skiltet.
Så den her stakkels mand fik jo aldrig sin grød.
Det var et eventyr, der gjorde et stort indtryk på mig.
Når jeg siger det her, er det jo, fordi det desværre lidt er det, der sker omkring rygning.
Jeg ved ikke, hvor mange gange det er blevet diskuteret.
Alle er enige om, at det er dybt skadeligt for ikke mindst børn, og hvis de starter tidligt som rygere, er det faktisk noget, der koster liv.
Det, der jo desværre er sket, er, at vi har et bredt forlig på rygeområdet.
Det skulle have været revideret i 2009-10, men nu er det udskudt til 2012.
Hvad vil ministeren helt konkret gøre frem til 2012, så vi ikke bare får en udskydelse til, så jeg kan fortælle historien om bondemanden en gang til?
Jeg kan fortælle hr. Jesper Langballe, hvad der virkelig har gjort indtryk på mig.
Det er, når jeg har set en opsprættet rygerlunge.
Det er virkelig noget, der afskrækker mig fra at gå i gang med at ryge.
Men jeg respekterer fuldstændig, når hr. Jesper Langballe har lyst til at gå helt uden for Christiansborg og ryge sin pibe.
Det vil jeg ikke blande mig i.
Jeg er lidt mere betænkelig ved, at hr. Jesper Langballe har været medvirkende til, at vi her på Christiansborg har nogle lidt slappe rygeregler, der betyder, at man kan ryge på egne kontorer.
Det kan man ikke på så mange andre offentlige arbejdspladser, men fred være med det.
Så sent som i dag har der været forslag fra Dansk Folkeparti om, at man vil forbyde, at der bliver bygget en minaret i Danmark.
Der vil man godt forbyde hos Dansk Folkeparti, men når det handler om at beskytte børn og unge mod rygning, så er der ingen grænser for, hvor meget frihed de så skal have for at få lov til at ryge, selv om det er dybt sundhedsskadeligt.
Jesper Langballe (DF), 2010-05-25:
Forbud, forbud, forbud og så samtidig den der sødladne tale om, at vi skal trække på samme hammel.
Strejfer det ikke fru Christine Antorini indimellem, at hvis det er et problem, at børn giver sig til at ryge for tidligt, var det måske noget, forældrene skulle tage sig af, og ikke noget, der skulle dirigeres og herses med ved centrale forbud?
Kender fru Christine Antorini overhovedet ordet frihed og det ords betydning?
Så vil jeg slet ikke her driste mig til at nævne al den velsignelse, som tobakken har givet menneskeheden.
Vi har jo pragtfulde vidnesbyrd om det i vores litteratur.
Jeg tænker på Poul Martin Møllers Laus Tabaci, en lovprisning af tobakken.
Det er noget, der hører hjemme i vores kultur, og som vi er glade for.
Det tror jeg ikke gør indtryk på fru Christine Antorini, men måske ordet frihed kunne få noget til at bevæge sig i hende.
Troels Christensen (V), 2010-05-25:
Vi i Venstre er helt enige om, at vi skal kigge på det her igen.
Nu får vi nogle erfaringer.
Vi er nået et rigtig godt stykke ud ad den vej, hvor vi har fået ændret hele kulturen i Danmark med hensyn til at ryge.
Man kan ikke komme til nogen sammenkomster, hvor folk ikke går udenfor og ryger, og unge er også meget mere bevidste om det, end de har været tidligere.
Så alt i alt har vi fået et rigtig flot skifte i hele holdningen til det, og nu skal vi altså ikke have brudt det her op og have ødelagt de gode resultater, vi har nået indtil nu.
Vi kigger på det nu indtil 2012 sammen med alle de andre partier og finder nogle gode løsninger, og jeg håber også på, at vi kan stramme lovgivningen for børn og unge.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Nu er det selvfølgelig lidt pudsigt at høre et af regeringspartierne tale om forligsbrud, når vi lige i dag har fået præsenteret en sparepakke, som bryder adskillige forlig, som bl.a. Socialdemokraterne er med i.
Men lad os tage den til den tid.
Jeg er mere interesseret i at høre, hvad Venstres synspunkter er, ikke så meget det her Christiansborgspil om forligsbrud og her kommer jeg.
Hvad er Venstres ønske i forhold til at etablere en strammere rygelovgivning, der beskytter børn bedre, og som Forebyggelseskommissionen jo har anbefalet regeringen at man skal gøre?
Troels Christensen (V), 2010-05-25:
Alle her i Folketinget ved, hvor svært det var at komme frem til et fælles resultat vedrørende rygning.
Åbner vi op for den boks, vil der være partier, som har givet efter på nogle punkter, der vil komme og stille krav om, at andre giver efter på andre måder.
Så derfor tror vi altså ikke på, det er en god idé at løsne op nu.
Vi skal jo have den revision, og vi er enige om det, og vi vil opfatte det som et forligsbrud, hvis vi går ind og ændrer på tingenes tilstand nu – vel vidende, at vi er helt enige om, at intentionerne i det selvfølgelig er, at vi skal begrænse rygning
mest muligt.
Det er vi alle sammen enige om.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Det, der er Socialdemokraternes bekymring, er, at der jo var lagt op til, at der skulle ske en revision af rygeloven under den klare forudsætning, at der lå en hel masse viden – inklusive at regeringen selv har nedsat en Forebyggelseskommission, der helt entydigt peger på, at der skal strammes op på rygeloven.
En af de ting, der peges på, er en målrettet indsats over for børn – at gennemføre et totalt rygestop, når vi har at gøre med børn på institutioner.
Derfor er jeg selvfølgelig nysgerrig efter at høre, hvad Venstres ordfører egentlig mener det var for noget hasard, der ville være sket med rygeloven, hvis man havde gennemført den forhandling, der skulle have været i 2009-10, men som jo altså nu er blevet udskudt til 2012.