runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Når jeg nævnte domstolen, var det, fordi det jo faktisk er os herinde, der bestemmer, og det vil sige, at det er hr. Hans Kristian Skibbys parti, der sådan set er med til at afgøre, om man kan gøre det, man gør her.
Et andet område er, at der er lagt op til, at vi skal have en meget stærk centralisering omkring voksen- og efteruddannelserne.
Og den situation kan også betyde, at vi ude i yderområderne ikke har den kontakt, nærkontakt, som man har i dag.
Så det er et andet område, hvor hr. Hans Kristian Skibby kan være med til at bygge op, således at man beholder den nærkontakt, der er.
Men jeg er meget interesseret i at høre, hvad Dansk Folkeparti har at sige til det.
Nu vil jeg tage et andet eksempel, nemlig Siemens.
Der er nogle forsøgsmøller, som man gerne vil have op at stå ved Esbjerg, og hvis man ikke får dem op at stå, så flytter man her fra landet med sin produktion, også fra Siemens' side, efter de udtalelser, der foreligger.
Det betyder jo, at man i virkeligheden kan gøre noget på det her område for, at der bevares et udviklingsprojekt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Jeg mener jo faktisk, hvis jeg skal være helt ærlig - nu ved jeg ikke, hvor længe hr. Ole Vagn Christensen har været i salen og har fulgt debatten - at jeg ikke har sagt, at man ikke ville gøre noget ved det.
Det vil jeg gerne have mig frabedt; det har jeg bestemt ikke sagt her fra talerstolen.
Men vi kan ikke modarbejde den udvikling, som det er, at nogle virksomheder somme tider flytter deres produktion eller sammenlægger produktionsenheder andre steder end der, hvor de oprindelig var.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg mener, at et af formålene med vores diskussion i dag er, hvordan vi skaber rammer i landdistrikterne og udkantskommunerne - dem, der ligger ude på kanten af Danmark, hvor væksten ikke rigtig slår igennem.
Hvordan skaber vi nogen rammer, således at forskellige virksomheder kan se deres fordel i at flytte derud?
Det handler om at øge uddannelsesniveauet, skubbe noget mere viden ud osv.
Det må Dansk Folkeparti da også have diskuteret og forholdt sig til.
Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at det er tilfredsstillende, at 32 pct. af befolkningen i en kommune som Bornholm er uden en uddannelse?
På Lolland er det 36 pct., på Langeland 34 pct., i Tønder 31 pct. og i Lemvig 32 pct.
Landsgennemsnittet er 24,8 pct., altså et forfærdeligt misforhold.
Det er jo nogle rammer, som - hvad skal man sige? - modvirker mulighederne for at skabe vækst.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Det, som jeg sagde med hensyn til uddannelser, var, at i 2010 skal den nuværende grundtilskudsmodel justeres, hvilket skal understøtte et bredt og varieret tilbud af erhvervsrettede uddannelser i udkantsområder.
Det er noget, der ligger til forhandling nu, nemlig at det skal sikres, at der kommer en anden form for basistilskud til eksempelvis skoler, som ligger i yderegne, og som måske er kommet lidt i klemme i det frie valg osv., med hensyn til at man kan tiltrække og fastholde de unge som studerende på de enkelte skoler.
Ja, det var faktisk det, jeg vil sige.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti også gerne vil vide, hvad pengene ligesom bliver brugt til, og hvordan det lykkes.
Jeg synes da, at alle politikere har en forpligtelse til at sikre sig, at de ting, man sætter i gang, også har en effekt.
Det var så det ene.
Det andet var, at jeg syntes, at jeg hørte ordføreren sige, at de erhvervsfaglige uddannelser nu også skal have et udkantstilskud for at sikre, at de uddannelser kan forblive i yderområderne.
Hørte jeg forkert?
Det håber jeg da ikke.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg mener, at jeg i min ordførertale sagde, at man bliver nødt til at erkende problemerne, før man kan finde løsningerne på dem, og jeg er da ked af, hvis nogen har opfattet mit og andres indlæg som sortsyn og negativt.
Jeg mener, der har været tale om at forsøge at skabe et realistisk billede af, hvad der sker i landdistrikterne og udkantskommunerne.
Hr. Hans Kristian Skibby har lige sagt, at det går fremragende i en lang række landdistrikter og der er fremgang på alle områder.
Det har vi også selv konstateret.
Alle de landdistrikter, der ligger og knytter sig til vækstområderne, til de store byer, har fremgang, og der sker udstykninger, og der sker tilflytninger.
Problemerne opstår, når vi kommer ud på kanterne af Danmark, og det var det, jeg håbede vi skulle diskutere i dag.
Og så kommer spørgsmålet nu: Jeg vil gerne høre hr. Hans Kristian Skibbys bemærkninger til, at befolkningsudviklingen på f.eks. Bornholm er -3,3 pct., på Lolland -6,2 pct., på Langeland -6,8 pct., i Tønder -5,0 og i Lemvig -7,6 pct., altså en befolkningstilbagegang, der er opstået i perioden fra 2001 til i dag.
Er det positivt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Det, som jeg sagde i min ordførertale, var jo, at vi godt kunne tillade os at være positive i dag.
Jeg sagde ikke, sådan som hr. Flemming Bonne siger, at alt var fremragende.
Det er ikke noget, jeg har sagt fra talerstolen i dag.
Jeg sagde, at det gik godt, og der er altså forskel på at sige fremragende og godt dér, hvor jeg kommer fra.
Men jeg vil gerne sige, at det, jeg gjorde opmærksom på, var, at undersøgelserne over en tiårig periode viser, at hver tredje landsby kan melde om flere indbyggere.
Det synes jeg er positivt.
Jeg synes naturligvis ikke, det er positivt, at vi har enkelte kommuner, hvor det går tilbage med befolkningstallet, altså, hvor der er befolkningstilbagegang i stedet for.
Men omvendt vil jeg sige, at vi mange steder har kunnet se, at tingene også afspejler sig i, at arbejdspladser er flyttet fra områder, og som jeg også sagde ved den seneste debat her i Folketinget for et år siden, hvor vi havde den samme debat: Vi kan jo ikke lovgive om, at Novo Nordisk skal bygge nyt på Læsø, eller at A.P. Møller skal bygge et skibsværft på Samsø.
Tingene kommer altså, som de kommer på det område, og der understøtter de lokale vækstfora så godt, som de kan.
Men rent investeringsmæssigt er vi altså selvfølgelig afhængige af, at private investorer investerer, også decentralt, og det tror jeg også på at de vil gøre fremover.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at det nogle steder har haft en negativ konsekvens.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Når man hører hr. Hans Kristian Skibby, skulle man tro, at den måde, man leder et land på, er, at man bare sætter sig ned og venter på, at der er nogle private firmaer, der gør noget.
Nu er det jo sådan, at regeringen og Dansk Folkeparti har gjort en hel masse for at forringe mulighederne for at bo i landdistrikter og udkantskommuner.
Man har gennemført en kommunalreform, der gør det langt sværere, og har lagt så stor vægt på, at den måde, landet skal ledes på, er ud fra, at alting skal behandles, som om det var en vare, at der skal så meget privatisering ind som muligt, i stedet for at se på, hvordan vi sikrer et stærkt fælles samfund for os alle sammen.
Det er jo også det, som den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, er ude og prale sådan af, nemlig at han har fået forandret Danmark.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti slet ikke mener, at man har noget som helst medansvar for den situation, vi oplever, hvor flere tusinde mennesker bliver fyret, bliver arbejdsløse, og at det i høj grad er i udkantsområderne, at vi ser arbejdsløsheden slå virkelig voldsomt igennem, og hvor man åbenbart ifølge Dansk Folkeparti bare skal sætte sig ned og vente på, at der er nogle private firmaer, der så kommer og laver nogle nye arbejdspladser.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Det er nemlig lægemangelen.
Alene i Nordjylland, hvor jeg bor og er valgt, er der op til flere byer, hvor man simpelt hen har utrolig svært ved at skaffe tilstrækkeligt med praktiserende læger.
Vi har oplevet det i Aabybro, hvor man skulle have en ny læge efter en, der gik på pension, og der var det utrolig svært.
Her i mandags - nej, det var i tirsdags - var der så en historie i Nordjyske Stiftstidende, gående på at den speciallæge i psoriasis, der er i Frederikshavn, også skal på pension, og der er ikke udsigt til, at han kan blive erstattet af nogen.
Man mangler simpelt hen læger.
Hvad har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre for at løse den - synes jeg - meget vigtige problemstilling, at der er lægemangel i visse dele af Danmark?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Jeg vil allerførst sige, at det her med hensyn til mangel på læger til de små praksisser jo ikke er noget ukendt problem i landdistrikterne, men det er det altså heller ikke i de større byer.
Det betyder så, at man mange steder simpelt hen ikke kan blive visiteret til en lokal læge.
Det er jo et problem, som fører langt ud over den almindelige landdistriktsproblematik, men derfor er det selvfølgelig ikke mindre aktuelt af den grund.
Det, vi har foreslået fra Dansk Folkepartis side, og det er også noget af det, der er med i aftalen om finansloven for 2009, er jo, at vi bruger de her 250 mio. kr. til den præhospitale indsats, hvor man netop nogle steder prøver på at bygge større lægehuse, for at læger fra små praksisser kan få en lidt større faglig ekspertise og lidt flere kolleger det sted, hvor de til daglig arbejder som læge, ved at der så ikke skal sidde en eller to enlige læger på en klinik.
Så kan der måske i stedet for være syv eller otte.
Ligeledes bliver der også arbejdet målrettet på, at vi skal have uddannet flere læger i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Det glæder mig meget, at Dansk Folkepartis ordfører bakker op om Socialdemokratiets synspunkt om, at det her er noget, der skal gøres noget ved.
Der er ingen tvivl om, at det med at bygge lægehuse er et skridt i den rigtige retning.
Der vil jeg gerne understrege, at det jo er Socialdemokratiet, der har lagt pres på, for at regionerne kunne få mulighed for at gå ind og investere i nogle af de her ting.
Det havde man ikke mulighed for før.
Så det er et skridt i den rigtige retning.
Men der er jo stadig væk det helt grundlæggende problem, som også ordføreren påpeger, at der bliver uddannet for få læger.
Der er måske også noget, der tyder på, at de bliver uddannet de forkerte steder.
Kunne ordføreren være åben over for, at man begyndte at uddanne rigtige læger på Aalborg Universitet f.eks.?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Med hensyn til hvor vi skal have vores uddannelse af flere eksperter osv. inden for specielle brancher og netop inden for sundhed, vil jeg selvfølgelig mene, at det vil være oplagt at spørge vores sundhedsordfører, hvor vi skal tilbyde uddannelse af læger.
Det er sådan set ikke noget, jeg har en speciel stor viden om.
Jeg vil gerne sige, at generelt set er det Dansk Folkepartis opfattelse, at vi skal tilbyde så mange uddannelser bredt funderet som overhovedet muligt for at sikre nogle ligheder mellem vores forskellige universiteter, således at man også ved Syddansk Universitet eller Aalborg eller Aarhus, hvor det nu er, har nogenlunde samme vilkår og vækstbetingelser.
Det gør jo ikke, at vi kan tilbyde alle uddannelser alle steder, så det vil jeg sådan set ikke komme nærmere ind på.
Men det er jo altså sådan, at uanset hvor meget vi gør, så vil vi aldrig hundrede procent kunne få udjævnet de negative udviklingstendenser, som der er i visse egne af Danmark.
På mange områder er det desværre en naturlig udvikling, i kraft af at Danmark rent infrastrukturmæssigt bliver mindre og mindre, fordi folk kan bevæge sig hurtigere og hurtigere fra egn til egn.
Der kan jeg da f.eks. nævne, at vi jo sådan cirka har godt 1 mia. kr. hvert år, som via EU’s strukturfondsmidler bliver uddelt i Danmark til gavn for yderområder
35 pct. af det beløb er i lovgivningen målrettet og skal tilgå yderområderne.
Derfor er der selvfølgelig også heri nogle af de ting, som skal være dynamoen til at sætte udviklingen i gang - også de steder, hvor det går langsommere.
Ligeledes er det jo sådan med landdistriktsprogrammet for 2009, at der var enighed mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om, at vi skulle udmønte 750 mio. kr. i december 2008, som jo så bliver brugt i 2009, bl.a. inden for fødevareerhvervet, miljø og natur, til de lokale aktionsgrupper og til børne- og ungeaktiviteter.
Karen Ellemann (V), 2009-05-14:
Vi har været ude i alle udkantsområder, kan man sige, i debatten.
Det er vigtigt, at vi har interesse for landdistrikterne og for den regionale udvikling, så vi vedbliver med at skabe et attraktivt land både at bo og arbejde i.
Så tak for en god debat.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Men jeg synes, der er brug for, at vi lige gør det her helt færdigt, og jeg har så på falderebet her igen lyst til at sige: Det har ikke alene været en god debat; det har været en absolut nødvendig debat.
Det har jo været ligesom nat og dag at høre folk, som bor derude, og så folk, som ligesom har skullet forsvare regeringens linje.
Det var den ene ting, jeg ville spørge om.
Det andet er: Kunne man lige forestille sig, at ministeren ville være indstillet på, at vi i forbindelse med fremlæggelsen af det regionalpolitiske udspil får afholdt en høring, hvor vi får mulighed for at kalde nogle folk ind, som kan sige noget klogt om alt det her?
Karen Ellemann (V), 2009-05-14:
Jeg mener aldrig, vi bliver helt færdige med at debattere det her vigtige emne, og jeg tror også, ordføreren er enig med mig i, at det her er en vigtig proces, vi skal vedblive med at holde fast i.
Så derfor vil jeg da også se frem til fremtidige debatter.
Med hensyn til om jeg ligefrem vil stå og love en høring her, er det da ikke umiddelbart noget, jeg vil afvise, men omvendt vil jeg heller ikke love det.
Det gør indtryk på mig, at der er så forskellige syn på, hvad mulighederne er for at skabe attraktive landdistrikter i Danmark - hvad er der af værktøjer i redskabskassen?
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg synes, at det, som bør bekymre både ministeren og os andre, der sidder hernede, jo er, at der kan være så stor forskel på, hvordan man oplever situationen.
Jeg oplever jo på min måde den virkelighed, der er, der hvor jeg kommer fra, ligesom den forrige taler, hr. Ole Vagn Christensen, gør.
Og jeg oplever så, at folk, som sidder bag skrivebordene her på Slotsholmen, og som bor i de områder, hvor der virkelig er vækst, og hvor det brager derudad, ser det på en helt anden måde. Jeg tror, der er behov for, at vi skal frem til en fælles erkendelse af, hvad det er, vi taler om her.
Karen Ellemann (V), 2009-05-14:
Nu får hr. Flemming Bonne det jo til at lyde, som om vi konstant kun befinder os i København K og aldrig kommer ud rundtomkring i landet og rent faktisk oplever tingene i øjenhøjde, og jeg er da meget ked af det, hvis hr. Flemming Bonne har det indtryk.
Jeg kastede i min besvarelse før bolden op med hensyn til hele diskussionen om initiativerne i forbindelse med de faldefærdige boliger, både i byen og på landet, og undrer mig over, at bolden ikke bliver samlet op.
Det er måske, fordi hr. Flemming Bonne nu har erkendt, at det sådan set er rigtigt, at der er afsat rigtig mange millioner - knap 300 mio. kr. - til byfornyelse, som vel at mærke gælder både by og land.
Så kommunerne har masser af midler til at sikre attraktive boligområder også i udkantsområderne.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Jeg vil sådan set gerne høre, om ministeren føler et ansvar for, at der skabes job i de dele af Danmark, hvor der lige nu er en voldsom og stigende arbejdsløshed, og hvor man frygter, at de arbejdspladser, der bliver lukket, aldrig kommer igen.
Nu har vi jo en regering, som ligesom hele tiden flytter rundt på områderne, og hver gang man spørger til noget, får man at vide: Det er ikke mit ansvar.
Derfor vil jeg gerne høre, om indenrigsministeren har et ansvar som indenrigsminister også for de kommuner, som vi kalder udkantskommuner, og hvor man altså oplever en stærkt stigende arbejdsløshed, og oplever, at der er en stor risiko for, at de her job ikke kommer igen, hvilket skaber usikkerhed om, hvad det så er for nogle job, folk skal leve af fremover.
Karen Ellemann (V), 2009-05-14:
Nu gjorde jeg jo i hele min indledende tale rede for, hvordan udviklingen er, og vi fik også her i løbet af debatten klart talt om de her procentsatser, hvor man kunne tale om en udvikling i ledigheden, som lige pludselig lød på 140 pct., mens gennemsnittet jo sådan set stadig væk var rimeligt.
Men ja, naturligvis bekymrer det da også mig, når ledigheden stiger, uanset hvor i landet den stiger, og naturligvis er der jo ikke nogen tvivl om, at jeg i egenskab af indenrigs- og socialminister bakker op om alle regeringens initiativer på det her område.
Jeg synes, det er vigtigt, at de regionale vækstfora netop fastholder den her fokus på de strukturforbedrende tiltag.
Det er jo væsentligt, at vi både har fokus på uddannelse, innovation og iværksætteri, og derfor er de helt centrale fokusområder i de regionale vækstfora.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Jeg synes, det er lidt svært at høre, hvad det er for nogle job, ministeren helt konkret mener der skal være fremover i de her kommuner, for det hjælper jo ikke meget, at der er sådan lidt luftige betragtninger om, at der er nogle andre, der skal gøre noget rundtomkring, hvis ikke man faktisk også sikrer, at der sættes gang i at skabe nogle job.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Tak til fru Bente Dahl.
Nu skal man selvfølgelig vælge sine spørgsmål med omhu, for der er mange.
Man kunne godt spørge en radikal om, hvorvidt det hele radikalt skal laves om, og at det så fortsat skal kunne bære sig selv.
Vi mener vel, at det skal være et selvbærende erhverv.
Men det, der først og fremmest slog mig, var det med arbejdspladser.
Der er rationaliseret og rationaliseret for at kunne konkurrere, men der er forarbejdningsarbejdspladser og andre bagved.
Jeg håber da også - undskyld, at jeg bruger landsbruget som platform lige her - at fru Bente Dahl er klar over, at det er det erhverv, der måske er bedst til at danne klynger rundtomkring.
Og hvis vi tager alle de klynger med, så er det hverken 60 mia. kr. eller 100 mia. kr., vi snakker om der produceres, men så er det måske i nærheden af en tredjedel af Danmarks samlede BNP, der kommer fra det erhverv i den sidste ende.
Hvis vi tager alle klyngerne med, med det hele. Jeg kan se, at jeg ikke må tale mere.
Så må jeg vende tilbage, tak.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Jeg hørte det mest som et spørgsmål om, hvorvidt jeg var klar over, at det forholdt sig på den måde.
Ja, jeg er klar over, at der er forarbejdningsindustri i forbindelse med landbruget.
Men den forarbejdningsindustri ville også være der i forbindelse med et økologisk landbrug, et økologisk landbrug, hvor der i selve landbrugssektoren ville være flere arbejdspladser, og derudover ville vi så have de forarbejdningsindustrier, vi også har nu.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Det er helt fint med økologisk landbrug, men hvordan vil fru Bente Dahl klare afsætning på markedsvilkår?
Allerede nu er der vel en tendens til, at forbrugeren på grund af pengeknaphed - siges det - ligesom fravælger de økologiske varer.
Hvis man f.eks. spørger Arla, tror jeg nok, de vil sige, at de har store problemer med at komme af med deres mælk i øjeblikket, på grund af at der produceres for meget økologisk mælk.
Mener fru Bente Dahl, at vi skal gå ind med støtte, hvorimod vi andre sådan set siger, at de skal kunne klare sig på markedsvilkår?
Skal der mere støtte til al den omlægning?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Det kan man da godt sige.
Men det der med at pynte sig med lånte fjer synes jeg egentlig ikke at vi kan bruge til ret meget rent politisk.
Det, jeg bare gerne vil præcisere, er, at når vi nu taler om job, som desværre bliver nedlagt i Danmark - nogle af dem bliver flyttet, og nogle kommer måske igen - synes jeg selvfølgelig, at det er fair nok, at man, når man så diskuterer problemets omfang og antallet af fyrede, selvfølgelig også kigger på, hvor mange job der er blevet skabt inden for den samme sektor siden 2001.
Det skulle da bare mangle.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-14:
Når man hører fru Bente Dahls tale, tror jeg da godt, man kunne forestille sig et Danmark, hvor yderområderne skulle være rene nationalparker uden udvikling.
For der var jo nærmest tale om en afvikling af rigtig mange arbejdspladser i et område, hvor det måske ikke er de højtuddannede, men hvor det er landbruget, der absorberer rigtig mange mennesker og skaber den vækst og den udvikling, som vi jo alle sammen efterspørger i yderområderne.
Så jeg må indrømme, at jeg blev en anelse betænkelig, da jeg hørte den radikale ordførers tale.
Men er det virkelig rigtigt - hvis jeg skal forstå fru Bente Dahl ret - at man tror, at de 100.000 arbejdspladser, som er i landbruget i dag, kan erstattes, ved at der transformeres radikalt om til ren økologisk produktion?
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Ja, der foreligger faktisk undersøgelser, der viser, at man ikke bare kan transformere om, men at man kan gøre det sådan, at der er flere arbejdspladser i økologisk landbrug end i konventionelt landbrug.
Så derved vil vi få endnu flere arbejdspladser etableret i udkantsområderne, hvis eller forhåbentlig når vi får landbruget omdannet til økologisk landbrug.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-14:
Nu er det selvfølgelig også regeringens og De Konservatives ambition, at vi skal fremme økologisk landbrug.
Det sker jo i meget høj grad på markedsvilkår, og det er faktisk gået rigtig godt de senere år.
Det synes vi er positivt.
Men nu har regeringen fremlagt strategien »Grøn Vækst«, og der forhandler vi jo med De Radikale i øjeblikket.
Vi ser en udvikling i yderområderne lige nu, hvor der forsvinder arbejdspladser, men hvor der også bliver skabt arbejdspladser bl.a. i fødevareindustrien og grønne arbejdspladser på grund af produktion af vedvarende energi.
Vi har også i »Grøn Vækst« lagt en masse ting frem om biogas og skabt nye forretningsområder for dansk landbrug.
Derfor håber jeg da, at De Radikale i den proces, der kommer nu i forbindelse med »Grøn Vækst«, også forstår alvoren i, at der er arbejdspladser på spil, og at vi her på Christiansborg selvfølgelig også har et ansvar i den aktuelle situation, når det gælder dansk landbrug.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Det Radikale Venstre er med i forhandlingerne om udspillet »Grøn Vækst« i øjeblikket, og det agter vi at blive ved med at være.
Det vil sige, at vi er konstruktive over for at få strategien for grøn vækst lavet på en måde, så vi ikke behøver at have de bekymringer for de arbejdspladser, som jeg hører at den konservative ordfører har.
Det er et spørgsmål, jeg må besvare rigtig radikalt, for det landbrug, vi har i øjeblikket, lever heller ikke på markedsvilkår.
Vi har jo en meget stor landbrugsstøtte, så det vil jeg heller ikke kalde markedsvilkår.
Så når hr. Jens Kirk spørger, om jeg mener, at vi skal have afsætning på markedsvilkår, er det et meget svært spørgsmål at svare på.
Jeg mener ikke, at Danmark skal gå enegang med at afvikle vores støtteordninger til landbruget.
Men jeg mener, at vi skulle lægge dem om, sådan at vi fik fremmet det økologiske landbrug.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Det skal ses som et positivt forsøg.
Jeg forsøgte blot at bruge ca. 15 minutter på at være positiv frem for at bruge dem på at være negativ.
Men jeg vil gerne sige, at det jo egentlig er lidt morsomt, at fru Lene Hansens parti, Socialdemokraterne, nu står og anbefaler, at vi skal have nogle flere resultater at måle efter.
Skal vi måle noget, skal vi også sætte nogle delmål, og vi skal også sætte nogle tal på, hvad det rent konkret er, vi vil have en måling af, og hvad vi skal stille borgerne i udsigt.
Så jeg synes, det er lidt underligt, at når man kan bruge det i sin dagsorden, synes man, det er fint med flere målinger og flere resultater, men når man ikke synes om det, har man bare den fuldstændig diametralt modsatte dagsorden.