Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Jeg skal lige vænne mig til rækkefølgen her, når det er en forespørgsel.
Journalist Asbjørn With fik for nylig helt fortjent Cavlingprisen for sit dybdegående arbejde i forbindelse med den såkaldte Rebildsag.
Det blev til 130 artikler om Rebild Kommunes mangelfulde forvaltning i sager om udsatte børn og mennesker med handicap, der blev mødt med modvilje af det kommunale system, og deciderede lovbrud i kommunens sagsbehandlingsprocedure.
Hvordan resultatet ville være i dag, hvis alle forvaltninger blev endevendt eller kulegravet, ved vi ikke, men den her sag og de sager, vi har hørt om, giver dog stof til eftertanke.
Vi hører jo ofte om tragiske sager med store konsekvenser for de involverede.
Vi hører om mennesker med handicap, der ikke kan få hjælp, eller om manglende hjælp til udsatte børn.
Med hensyn til udsatte børn vil Dansk Folkeparti gerne kvittere for, at social- og integrationsministeren har lyttet.
Det er vigtigt, at vi holder et stærkt fokus på det her område fra Folketingets side, samt at vi tager de initiativer, der skal tages lovgivningsmæssigt.
Og det er umådelig vigtigt, at kommunerne forvalter lovgivningen ordentligt i praksis.
Nogle af de henvendelser, jeg har fået, omhandler borgere, der har fået skåret deres handicaphjælp ned.
Et eksempel er fra DR den 1. oktober, hvor Horsens Kommune valgte at skære i hjælpen til en kvinde med muskelsvind.
Kommunen havde skåret hjælpen til borgeren, der lider af muskelsvind, ned fra 160 timer til 58 timer om ugen.
Horsens Kommune tabte sagen om handicaphjælp i det sociale nævn, men ifølge artiklen valgte kommunen så at anke den til Ankestyrelsen.
I Dansk Folkeparti ønsker vi at forebygge, at man som kommune kan køre de her sager uden konsekvens, hvis borgerne får medhold.
Så hvis en kommune bevidst sætter en borgers hjælp ned, f.eks. timemæssigt, og prøvekører en sag, hvor borgeren i sidste ende får ret, så mener vi i Dansk Folkeparti, at det er rimeligt med en kompensation til borgeren.
Kommunen har sparet et vist beløb, i den tid sagen har kørt, og den problemstilling ønsker vi at drøfte.
Dansk Folkeparti har gentagne gange spurgt ind til statsforvaltningerne om tilsynet med kommunerne, og i et svar fra økonomi- og indenrigsministeren står der, at statsforvaltningerne har oplyst, at der ikke i statsforvaltningerne siden den 1. januar 2007 – hvor statsforvaltningerne blev oprettet – til dato har været truffet beslutninger om pålæggelse af tvangsbøder over for kommunalbestyrelsesmedlemmer hverken i anledning af manglende overholdelse af afgørelser truffet af de sociale nævn eller beskæftigelsesankenævnene eller af andre grunde.
Mit spørgsmål er, om man også får tvangsbøder, hvis man undlader at iværksætte foranstaltninger, og her tænker jeg specielt også på de sager, vi har hørt om, fra Rebild og Tønder kommuner.
Samtidig svarer social- og integrationsministeren, at alle kan rette henvendelse til statsforvaltningen, og det kender jeg også flere der har gjort.
Derfor vil jeg godt lige læse et stykke fra en statsforvaltning op, hvor der står: Statsforvaltningen kan konstatere, at den pågældende borger ikke har givet dig tilladelse til at rette henvendelse til Statsforvaltningen.
Men social- og integrationsministeren svarer på et spørgsmål fra mig, at alle kan rette henvendelse, også når de er part i en sag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre økonomi- og indenrigsministeren i forhold til styrelseslovens § 51, for jeg har fået den opfattelse, at statsforvaltningen kan anlægge et anerkendelsessøgsmål mod en kommunalbestyrelse, der har truffet en beslutning, der strider mod lovgivningen, eller undladt at udføre en foranstaltning, som den efter lovgivningen har pligt til at udføre.
Jeg kunne godt tænke mig høre, om der også bliver givet tvangsbøder, når man undlader at træffe nogle foranstaltninger i forhold til det.
I forhold til det med, at man kan henvende sig til statsforvaltningerne, vil jeg sige, at jeg ikke mener det er en reel mulighed, fordi statsforvaltningerne selv træffer afgørelser om, hvorvidt de overhovedet vil tage en sag eller kigge på en sag.
Og ifølge et svar fra ministeren viser det sig også, at rigtig mange af de her sager bliver afvist og aldrig taget op.
Så jeg mener ikke, at man sådan kan henvise til statsforvaltningen, da det ofte ikke fører noget med sig.
Men regeringen har også meldt ud, at man vil komme med en handicappolitisk handlingsplan, og det er et arbejde, vi gerne vil bidrage til fra Dansk Folkepartis side.
Derfor ser vi meget frem til en kommende invitation til at drøfte de her problematikker og se på, hvad vi kan forbedre, sådan at vi i fællesskab kan gøre det her område bedre, end det er i dag.
Tak for ordet.