Camilla Hersom (RV), 2012-05-15:
Jeg kan forstå på ordføreren, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, at han er meget bekymret for de unge rygere, der nu ikke længere kan ryge på deres uddannelsesinstitution.
Hvad vil det betyde for deres skolegang?
Men der er jo ikke noget i det her lovforslag, som forhindrer, at de unge rygere går uden for matriklen.
Det er jo det, der er hele pointen: De skal bare bevæge sig væk fra matriklen, og så vil det jo stadig væk være muligt for dem at ryge.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, sigter mod at beskytte mennesker mod passiv rygning og beskytte unge mod et gruppepres, som rygerne kan udgøre, hvis de er en stærk gruppe.
Er hr. Jens Henrik Thulesen Dahl uenig i, at vi skal beskytte de unge ikkerygere?
Jamen det, vi har gjort indtil nu, virker jo ikke, for antallet af unge rygere er stagnerende.
Og som der allerede er blevet henvist til, viser undersøgelser eller delresultater af undersøgelser, at f.eks. på de efterskoler, hvor man tillader rygning, produceres der nye rygere, fordi det her med, hvornår man begynder at ryge, og hvornår man ikke ryger, blandt unge er et meget, meget stærkt, socialt fænomen, så det, vi gør i dag, virker ikke.
Rygeloven og den udvikling, som rygereguleringen har været igennem siden de første tiltag i 1995, er et fuldstændig fantastisk eksempel på, hvordan en lov kan ændre meget mere end det snævre område, den regulerer.
Den har ikke bare betydet, at folk ikke længere behøver at finde sig i passiv rygning på deres arbejdspladser, i offentlige transportmidler, i offentlige institutioner som f.eks. hospitaler og på restauranter.
Rygeloven har betydet, at danskernes adfærd og holdning til rygning har ændret sig markant.
Vi har fået meget færre rygere.
Og blandt dem, der stadig ryger, er der en udpræget tendens til, at rygning er noget, der foregår udendørs på altanen eller i haven, og hvor der som minimum tages hensyn til små børn, hvis de er til stede.
Det er godt, at det er blevet sådan.
Rygning er ingen spøg, men den enkeltfaktor, der bedst forklarer danskernes overdødelighed i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os ned.
Vi har årligt 14.000 rygerelaterede dødsfald.
Rygning medfører en stærkt øget risiko for kræft, KOL og hjerte-kar-sygdomme og har en negativ indvirkning på næsten alle tænkelige sygdomme fra de store kroniske sygdomme som diabetes og slidgigt til sårheling og menneskers fertilitet.
Tobak er et afhængighedsskabende stof, der medvirker til at slå folk ihjel.
Den ændring af loven, vi skal diskutere i dag, er særlig målrettet de unge, for modsat hvad gælder deres forældre, falder antallet af unge rygere ikke.
Det er stagnerende.
Der er fortsat 10 pct. af de 15-årige, der ryger dagligt.
Hvorfor begynder børn og unge at ryge?
Sandsynligvis fordi deres kammerater gør det, måske fordi man føler sig mere voksen, når man gør det, også selv om de voksne, der er omkring en, fraråder rygning.
Det er en del af ungdomsidentiteten at være imod den etablerede mening, men det er ikke ensbetydende med, at man ikke med en målrettet indsats kan ændre på de unges adfærd.
Lovændringen vil medføre, at det fremover ikke er tilladt at ryge ude eller inde på børneinstitutioner, skoler, efterskoler, gymnasier m.v., der fortrinsvis optager børn og unge under 18 år.
Uanset at det i dag i langt de fleste tilfælde er forbudt at ryge indendørs på uddannelsesinstitutionerne, har man fortsat mange steder rygergårde eller særlige udendørsarealer for rygere.
I det omfang rygning betragtes som cool af de unge, eller hvad man siger, når man er ung i dag, er der vist ingen tvivl om, hvor de unge søger hen.
Lovforslaget vil altså sætte en stopper for, at man kan se sine kammerater ryge på skolens område.
Det vil forhåbentlig give de unge et rygstød til at sige nej tak til at udskyde debuten for den første cigaret og dermed også nej tak til risikoen for, at man bliver afhængig af tobak.
De fleste rygere begynder nemlig som teenagere, men os, der har røget, vil vide, at det kræver benhård tilvænning gennem ganske lang tid, før man får smag for skidtet.
Regeringen vil derfor også understøtte rygelovens ændringer med et krav om, at unge, der vil købe tobak, skal vise billedlegitimation, ligesom den vil hæve bøderne for at overtræde rygeloven til cirka det dobbelte.
Det skal medvirke til at håndhæve det forbud mod salg af tobak til unge under 18 år, som vi allerede har, og dermed reducere tilgængeligheden af tobak, for det er det, der efter al erfaring virker i forebyggelsespolitikken.
Tobak er et dødsensfarligt produkt, som man skal være voksen for at benytte, og som vi skal beskytte vores børn imod.
Det er det, som lovforslaget handler om, og Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget i sin helhed.