runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2015-04-09:
Tak for det.
Enhedslisten så allerhelst, at tandpleje var en del af det offentlige sundhedsvæsen, så det ikke var pengepungen, der afgjorde, om man kunne komme til tandlægen eller ej.
Det er baggrunden for, at vi i en række finanslovsforhandlinger har fremsat forslag, som mindsker brugerbetalingen på tandpleje.
Det her lovforslag er en del af en aftale mellem SF, Enhedslisten og regeringen om at justere ordningen for billigere tandpleje til kontanthjælpsmodtagere.
Ordningen blev til, som der også andre, der har sagt, som en del af finansloven i 2013.
Desværre er de afsatte midler ikke blevet brugt fuldt ud.
Det tyder på, at ordningen har været for bureaukratisk, kendskabet har været for lille, og at der er en for høj barriere, i kraft af at der fortsat er brugerbetaling tilbage.
Bl.a. har Altinget og Hus Forbi dokumenteret, at det varierer ganske omfattende fra kommune til kommune, hvor mange der får glæde af ordningen.
Ankestyrelsen har også undersøgt området.
Her er konklusionen også, at der er væsentlig forskel på, hvordan kommunerne hver især håndterer ordningen.
Derfor indgår det i aftalen mellem Enhedslisten, SF og regeringen – selv om det ikke kræver lovændringer – at der udarbejdes en ny vejledning med forslag til kommunerne om, hvordan ordningen bedst håndteres.
Selve lovforslaget indeholder de tre punkter, som også er blevet nævnt af andre – for det første, at brugerbetalingen sænkes en smule, for det andet, at kommunerne får pligt til at oplyse om ordningen til målgruppen, og for det tredje, at en forhåndsgodkendelse gælder i 2 måneder.
Det ændrer ikke ved, at det er vores ønske, at der bliver gået anderledes til værks.
Derfor forstår jeg godt mange af de høringssvar, som påpeger, at nok er der tale om en mindre forbedring, men der er stadig lang vej endnu.
Enhedslisten mener, at der er et stort behov.
Vi har en god mulighed for at bruge de allerede kendte erfaringer fra Herlev Kommune, hvor man bruger den kommunale tandpleje og den offentlige forvaltning til aktivt at øge tilslutningen til den forebyggende tandpleje blandt de mest udsatte grupper.
Og resultaterne fra Herlev er rigtig, rigtig gode.
Derfor vil vi arbejde videre for, at der i højere grad fra kommunernes side skal laves opsøgende arbejde, så vi får lidt mere bugt med den voldsomme ulighed, som vi ser, når det gælder befolkningens tandsundhed.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-04-09:
Tak for det.
Det er jo en del af finanslovsaftalen, og den finanslov, vi har nu, er baseret på en rød aftale, som de røde partier står bag, og de har så fundet anledning til nu i det her lovforslag at justere lidt på indholdet.
Så uanset hvor fint det er at have gode tænder, og det er det jo, var vi bestemt imod ordningen, da den var en del af finansloven, og det ser vi sådan set ingen grund til at ændre på her i dag, bare fordi man justerer lidt på satserne.
Så svaret er fortsat et nej fra Liberal Alliances side.
Mai Mercado (KF), 2015-04-09:
Jeg holder den her tale på vegne af Per Løkken, som ikke kunne være her i dag.
Lovforslaget er jo et led i udmøntningen af aftalen om finansloven for 2015 mellem regeringen, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.
Konservative stemte oprindelig imod finanslovsforslaget, fordi vi syntes, det var en lappeløsning, som altså ikke skabte lige adgang til sundhedsydelserne, ved at man altså regulerede over sociallovgivningen som i det tilfælde.
Det forsøger regeringen nu at reparere på ved at lave en ny lappeløsning, hvor det eneste kriterie for at få nedsat taksten er, at man er på en form for offentlig ydelse.
Vi har som parti flere gange fremsat ønske om at få nedsat en takstkommission, som kan foretage en samlet analyse af taksterne på sundhedsområdet, så vi på et kvalificeret grundlag kan skabe lige adgang til sundhedsydelserne – en adgang, der sikrer brugerbetaling, hvor det giver mening, og fremmer en hensigtsmæssig adfærd i forhold til at gøre brug af sundhedsydelserne.
Der er gennem årene indført en række særordninger, som i et moderne velfærdssamfund er uhensigtsmæssige.
For det er jo i bund og grund mærkværdigt, at hvis man vælter på sin cykel og man slår sig i ansigtet, er det det offentlige, som betaler, men hvis man slår sine tænder, er det en selv, som betaler.
Derfor ønsker vi en helhedsløsning, og vi er ikke begejstrede for de her lappeløsninger.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-09:
Det er faktisk det sidste, jeg gerne vil stille et spørgsmål til, for jeg vil egentlig meget gerne have, at ministeren uddyber det.
Jeg synes faktisk, at Socialdemokraternes ordfører gjorde det meget tydeligt ved at sige, at hvis vi herinde får et problem med vores tænder, så får vi det ordnet.
Men jeg vil sige, at der faktisk er rigtig mange mennesker, som måske har en ganske almindelig indkomst, men hvis de bliver angrebet af en aggressiv paradentose, har de faktisk ikke mulighed for at få den hjælp, som nogle af os måske synes at de skal have.
Derfor vil jeg gerne have uddybet, hvordan ministeren mener at det hænger sammen; at det kunne være indbefattet af det her lovforslag – hvis jeg har forstået det korrekt.
Trine Bramsen (S), 2015-04-09:
Ordføreren svarer sådan set ikke på mit spørgsmål.
Det er jo ordføreren, der bruger tallet 1.100.
Han siger, at der sidder 1.100, der burde sendes hjem.
Men mener ordføreren, at de 580, der er varetægtsfængslet, skal sendes hjem uden rettergang?
Mai Mercado (KF), 2015-04-09:
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om lovforslaget.
Jeg deltog selv i forhandlingen om satspuljen, og jeg er rigtig glad for, at vi fik sat de her penge af, for det er et vigtigt område, og det er vigtigt med handling.
Hvis vi, der sad og forhandlede det her tilbage i efteråret, havde vidst, hvor aktuelt det ville være nu, ville vi nok have været noget overraskede.
Indtil nu er det meget få, der eksempelvis har brugt de exitprogrammer, der er i fængslerne, og det tyder jo på, at der skal arbejdes mere systematisk med hele området.
Vi har faktisk set, at mere end 60 personer er blevet radikaliseret i fængslerne, og det i en sådan grad, at de er blevet registreret, og alligevel er det få programmer, der er blevet sat i gang.
Det tyder jo på, at man kan tvinge hesten til truget, men at man altså ikke kan tvinge hesten til at drikke.
Det siger sig selv, og det er jo den logiske slutning af det, at dermed er den tidlige opsøgende indsats ekstremt vigtig, og derfor er det også vigtigt, at der er fokus på det her ude i kommunerne.
Derfor synes vi, det er helt rigtigt, at kommunerne nu i henhold til serviceloven forpligtes til at tilbyde målrettet rådgivning til de personer, der er i risiko for radikalisering, og til dem, der allerede er blevet radikaliseret, og som ønsker at forlade miljøet.
Nu nævnte fru Pernille Skipper jo det, om der findes en radikaliseret, som lige tager telefonen og ringer ned til kommunen og siger: Dav, jeg er søreme blevet radikaliseret, kan jeg ikke få hjælp?
Jeg tror, at det foregår på en lidt anden måde, men jeg tror ikke, at man skal være blind for, at der godt kan være nogen, der på et tidspunkt opdager, at de er kommet ud i en proces, som de ikke kan tøjle, og som de simpelt hen ikke længere kan stå på mål for, og som så rent faktisk ønsker at forlade det her miljø, om end de måske ikke gør det på den måde, som fru Pernille Skipper lige gav et billede af.
Derfor er det jo helt afgørende – og der er jeg faktisk enig med fru Pernille Skipper – at det opsøgende arbejde bliver styrket, så man netop tager den her kontakt rigtig tidligt, så man får lavet kontaktforløbene, og så man får lavet mentorordningerne, også inden vi risikerer, at de tager ud og deltager i hellig krig.
Det har de borgerlige foreslået, og regeringen ser ud til stadigvæk at overveje det.
Vi må altså hele tiden spørge os selv, om de indsatser, vi etablerer, er gode nok og stærke nok.
Det kommer vi også til at gøre i næste års satspuljeforhandlinger.
Indtil nu kan Konservative bakke op om det her lovforslag.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-09:
Det er et fint og positivt tiltag, vi står med her.
For at sige det som det er, så er det nok få mennesker, der ringer ned til kommunen og siger: Undskyld, jeg tror, jeg er ved at blive radikaliseret, kan I hjælpe mig?
Så man kunne godt fristes til at sige, at der ikke er meget pang i det her lovforslag.
Det, at man har en procedure for, hvad man gør ved det, er rigtig, rigtig vigtigt, og det, at kommunerne nu får mulighed for at lave noget opsøgende arbejde og reagere, er rigtig, rigtig vigtigt.
Så selv om man lige umiddelbart måske ikke synes, at det er det mest fantastiske og revolutionerende lovforslag, så er det dog et positivt lovforslag, som Enhedslisten selvfølgelig støtter.
Jeg vil ligesom SF's ordfører påpege, at det er problematisk, at da man aftalte det her i satspuljekredsen – og den er Enhedslisten som bekendt ikke en del af – besluttede man sig af en eller anden, tror jeg, halv ideologisk, mystisk årsag for, at man partout ikke må samarbejde med eksempelvis imamer som ressourcepersoner, og at det simpelt hen ikke må finde sted.
Jeg vil bare sige, at vi i Danmark har en model, der bliver udøvet i og omkring Århus, som er noget af det mest effektive, man finder på verdensplan lige nu.
De skriver om os i andre lande, de kigger på os i andre lande, fordi vi måske faktisk har noget her, der virker.
At begynde at afskrive det, fordi man har et eller andet ideologisk problem med moderate imamer, er direkte skadeligt og usagligt og dumt.
Generelt vil jeg sige, at det, at det her er finansieret af det, der hedder satspuljen, også er problematisk.
Men satspuljens områder udvider sig også hele tiden, og når man begynder at bruge penge fra satspuljen på noget, der burde være en generel socialpolitisk indsats, f.eks. at lave en antiradikaliseringsindsats, så tager man altså penge fra udsatte grupper, og man udvander også projekterne, fordi det jo som bekendt ikke er en fast bevilling, men noget, der kan ændre sig ret hurtigt.
Men Enhedslisten støtter selvfølgelig det her forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-09:
SF bifalder regeringens forslag om at styrke den sociale forebyggelsesindsats over for voksne over 18 år, for uanset om det er unge eller voksne, der er i risiko for radikalisering, er det noget, vi skal kæmpe imod.
Vi skal forebygge radikalisering for at undgå, at borgere bliver radikaliseret og rekrutteret til ekstremistiske miljøer, hvor de risikerer at blive socialt marginaliserede, blive modstandere af samfundet og i værste fald udgøre en sikkerhedstrussel.
SF støtter derfor regeringens forslag om at styrke kommunalbestyrelsens rådgivningsindsats over for personer over 18 år, der er i risiko for at blive radikaliseret, eller som ønsker at forlade ekstremistiske miljøer og grupperinger.
Vi mener, at det bl.a. vil give kommunerne mulighed for at fortsætte foranstaltninger, der allerede er sat i gang for unge inden det fyldte 18. år.
Kommuner og lokalt miljø spiller en vigtig rolle i forebyggelsen af radikalisering, og derfor er det glædeligt, at vi med det her forslag kan styrke kommunernes handlerum, særlig når det fremgår, at 39 ud af 69 kommuner ikke har nogen handlingsplan for antiradikalisering.
Rådgivningsindsatsen, som fremgår af lovforslaget, består i, at kommunerne har mulighed for at lave opsøgende arbejde og tilrettelægge rådgivningen med en kontaktperson- eller mentorordning.
Det synes vi i SF er en god idé.
Vi synes endda, at man i sådan en kontaktperson- eller mentorordning bør inddrage tidligere syrienskrigere eller moderate imamer, der kan arbejde med den pågældendes motivation for ikke at indgå i radikale miljøer.
Man må forvente, at borgere, som er i risiko for at blive radikaliseret eller allerede er i de radikaliserede miljøer, er præget af en form for ambivalens og skiftende motivation i forhold til deres tilknytning.
Syrienskrigere, der har fortrudt deres rejser og er vendt tilbage med ar på sjælen, er troværdige i miljøet og kan dermed gå i rette med ekstremismen.
Det samme gælder moderate imamer, der kan medvirke til at få de radikaliserede på rette spor igen ved at give dem en anden og mere moderat fortolkning af islam.
Motivationsarbejdet er derfor en væsentlig del af forebyggelsesindsatsen.
SF støtter lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2015-04-09:
Der er behov for at styrke den sociale forebyggelsesindsats over for både børn, unge og voksne, som er i risiko for radikalisering.
Radikalisering skal forebygges for at undgå, at nogle bliver rekrutteret til ekstremistiske miljøer og dermed risikerer at blive marginaliseret, vende samfundet ryggen og i sidste ende måske udgøre en sikkerhedstrussel.
I satspuljekredsen at vi derfor blevet enige om en række initiativer, som skal styrke forebyggelsen for at undgå, at nogle bliver ekstremister, og også en række initiativer, der skal få folk ud af ekstremisme igen.
Vi kan se, at rekrutteringen i højere grad sker på internettet og på de sociale medier, samtidig med at et stigende antal personer rejser fra Danmark til væbnede konflikter i udlandet.
Det kræver, at vi går til truslen på en ny måde.
Det er jeg glad for, for det betyder jo, at vi kan få pengene ud at arbejde.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2015-04-09:
Tak, hr. formand.
Også Socialdemokraterne kan støtte det her lovforslag.
Ekstremisme og radikalisering er jo grundlæggende en trussel mod de demokratiske værdier, som vi bekender os til, altså først og fremmest at hvert enkelt menneske er unikt i sig selv.
Det betyder også, at uanset hvor meget man ved om et menneske, dets baggrund, sociale opvækst, alle mulige ting, etnisk oprindelse, hvad ved jeg, så kan man aldrig på forhånd vide, hvordan folk har valgt at leve med den baggrund, de har.
Og det er lige præcis det, der er en grundlæggende vestlig og grundlæggende demokratisk værdi, nemlig at ethvert menneske er unikt i sig selv.
Som det allerede er blevet nævnt, fremgår det, at det her lovforslag er en del af en større pakke mod radikalisering og mod ekstremisme, og det skal ses i den sammenhæng.
Som det også er blevet nævnt allerede af den forrige ordfører, betyder lovforslaget, at kommunerne både selv kan lave opsøgende arbejde, men også at de skal rådgive og hjælpe dem, der selv måtte henvende sig.
Det bliver der så at sige en pligt til for kommunerne.
Nogle udvidede beføjelser og særligt det med det opsøgende arbejde tror jeg bliver rigtig værdifuldt.
Igen tror jeg, at alle kan være enige om, at vi skal sætte stærkere ind over for ekstremisme, over for radikalisering.
Det er jo helt åbenlyst, at det er en af de udfordringer, vi kæmper med som samfund.
Det her er blot et af initiativerne.
Men sammen med politiarbejde og efterretningsarbejde, men først og fremmest også holdningsarbejde, er det på den måde, vi vil sørge for, at de værdier, vi gerne vil have til at præge det danske samfund, kommer til at stå stærkere fremover.
Martin Geertsen (V), 2015-04-09:
Tak for ordet.
I Venstre tager vi, formodentlig i lighed med alle mulige andre partier her i Folketingssalen, den trussel, der ligger i religiøs radikalisering og ekstremisme, meget alvorligt.
Vi ser jo, hvordan danske statsborgere og udlændinge med opholdstilladelse i Danmark rejser til områder i Syrien og Irak, som er kontrolleret af Islamisk Stat, og det er en trussel for det danske samfund.
Stod det til os, gik vi et skridt videre i kampen mod radikalisering og ekstremisme.
Når det så er sagt, vil jeg godt kvittere for regeringens lovforslag her.
Det er både fornuftigt, og det er nødvendigt.
Vi anerkender, at det selvfølgelig er nødvendigt at sætte ind med en forebyggende indsats i forhold til de personer, der er i risiko for en radikalisering.
Ligeledes skal vi være beredte på at tage imod personer, der ønsker at forlade de ekstremistiske miljøer.
Derfor er det jo også alt andet lige fornuftigt, at kommunalbestyrelserne med det her forslag skal yde rådgivning, når en borger henvender sig.
For Venstre er det da også helt afgørende, at kommunalbestyrelserne også får mulighed for den opsøgende kontakt, for det siger selvfølgelig sig selv, at den forebyggende indsats mod radikalisering og ekstremisme ikke kan bygges på og udelukkende kan bygges på frivillige henvendelser fra borgerne.
Det tror jeg simpelt hen vil være naivt at tro.
Derfor glæder det mig også, at man i forslaget også har åbnet for muligheden for kommunalbestyrelsernes opsøgende arbejde i de tilfælde, hvor kommunerne finder det nødvendigt at tage initiativ til at kontakte en borger, der kunne være i risikozonen for radikalisering.
I den forbindelse kan jeg konstatere, at Aarhus Kommune i deres høringssvar efterlyser en præcisering af kommunernes handlemuligheder i de tilfælde, hvor borgeren ikke er motiveret for at modtage rådgivning.
Og jeg er selvfølgelig meget enig i, at det er vigtigt, at der hersker klarhed for kommunerne om deres handlemuligheder, for gør der ikke det, så risikerer man altså at tabe borgeren på gulvet – og det er vel at mærke i en situation, hvor risikoen for radikalisering er forhøjet.
Derfor bør nuancerne i kommunernes handlemuligheder præciseres, og det håber vi at kunne få lejlighed til i udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Venstre deler alt i alt bekymringerne om en øget trussel i Danmark foranlediget af radikalisering og ekstremisme, og vi bakker selvsagt op om en forbedret forebyggende indsats i kommunerne.
Derfor tør jeg godt vove det ene øje allerede nu og sige, at vi støtter regeringens lovforslag.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-09:
Jeg vil i hvert fald vælge at stille et skriftligt spørgsmål, for så kan vi i hvert fald få fuldstændig klarhed over, hvad der er fakta i forhold til det.
Jeg ved ikke, om jeg fik sagt almindelige mennesker, men jeg mener i hvert fald mennesker, som har en ganske almindelig indkomst og har et ganske almindeligt liv.
Det kan man trods alt sige at det har de mennesker, der er i det her lovforslag, måske ikke, fordi de har en masse andre sociale problemer, som jeg også redegjorde for i min tale.
Derfor ønsker jeg egentlig et mere helhedsbillede af det og en løsning i forhold til helheden for individet osv.
Men jeg stiller det som et skriftligt spørgsmål.
Så vil jeg egentlig bare lige afslutningsvis høre ministeren om finansieringen.
Det er uforbrugte midler, men hvad er det, der har gjort, at man, dengang man lavede finansloven, skønnede beløbsstørrelsen så forkert?
Christian Langballe (DF), 2015-04-09:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at islamismen er den største trussel mod de vestlige frihedsværdier i de her år, og at ekstremisme i alle former selvfølgelig er en uting.
Det her forebyggelsesforslag er sådan set udmærket og glimrende.
Det kan vi kun tilslutte os.
Det er jo sådan set en rådgivningsforpligtelse, som præciseres i forhold til kommunerne, altså at de har en forpligtelse til at hjælpe folk, der er på vej ind i ekstremisme og gerne vil ud af det.
Det kan vi sådan set kun bifalde.
Hvis man nu kalder det her den absolut bløde side, så vil vi jo gerne have, at det her bliver fulgt op af nogle tiltag, nogle politiske initiativer, der så virkelig gik til stålet i forhold til organisationer som f.eks. Hizb ut-Tahrir, nemlig at man fik sådan nogle organisationer forbudt, fordi det så faktisk også kunne hjælpe den rådgivningsforpligtelse og faktisk godt kunne gøre, at der var flere, der søgte hjælp og rådgivning, hvis der blev sendt et klart signal om, hvad man vil tolerere, og hvad man ikke vil tolerere.
Men alt i alt synes vi, at det her er et meget godt forslag.
Det er jo en del af det forlig, der blev lavet med satspuljepartierne, og det synes vi er glimrende.
Så derfor vil vi faktisk også sige ja til forslaget.
Ja, det var det.
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Det kunne det såmænd sagtens.
Det er jo ikke sikkert, at det lige var landet sådan, at vindmølleområdet havde stået så stærkt, men der er jo så også brugt rigtig, rigtig mange milliarder kroner.
Jeg siger gerne, at det måske kan være okay at made et barn, men at made en voksen – jeg ved ikke, om det er på 30. år, at vi giver tilskud til vindmøller, men det er sådan noget lignende – synes vi ikke er hensigtsmæssigt.
Man kan sagtens lave ordninger, som man gør det i Norge og Sverige, med certifikater, hvor man gør det teknologineutralt, sådan at det, med hensyn til hvem der løber af med sejren, ikke er afhængigt af, hvem der kender hvem, eller hvem der kan få en tiøre mere ud af staten, men af, hvem der er dygtigst til at få den vedvarende energi op at køre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-04-10:
Jamen det er vel heller ikke just markedsøkonomi.
Jeg vil bare bede ordføreren om at komme med et eksempel – bare ét – på et samfund, på et land, hvor det er sådan, at energisektoren har budt på vedvarende grøn energi, altså bæredygtig energi, uden at der har været statslig indblanding.
Altså, mig bekendt findes der ikke et eneste på jordkloden.
Det vil sige, at når Liberal Alliance fyrer deres markedslogik af på det her område, altså hvor vi taler om energipolitik, så tangerer det efter min bedste overbevisning noget, der er decideret naivt.
Men det kan selvfølgelig være, at ordføreren kan komme med bare et enkelt eksempel på, at man i nogle samfund har drevet energipolitik uden statens indblanding.
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Jeg står jo ikke her og siger, at der ingen indblanding skal være.
Det er jo metoden, der er afgørende – nemlig det, at vi herindefra fortæller, hvad der er godt, hvad der er skidt, hvor meget man skal have i tilskud, hvor længe man skal have det, og til hvor mange megawatt osv.
Altså, den der top-down-styring – det sagde jeg også i min ordførertale – er ikke den, vi synes er den rigtige vej.
Men lad dog teknologierne konkurrere, for vi kan ikke vide, hvilke hop der kommer i teknologiudviklingen – som f.eks. da solcellerne pludselig kostede det halve og vi var ved at tømme statskassen.
Picking the winners er altså en ufornuftig måde at gøre det på.
Vi synes, at man skal have ens vilkår, og så skal man konkurrere.
Det er det allerallersundeste, også for statskassen og borgernes tegnedreng.
Per Clausen (EL), 2015-04-10:
Og hverken private eller statslige investorer kan jo, når de foretager den investering, forudsige, hvad der sker om 10 år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-04-10:
Det lyder jo alt sammen meget fint.
Jeg skal bare spørge ordføreren, om han mener, at man kunne have udviklet det grønne energieventyr uden politisk indblanding, for jeg kan jo forstå på ordføreren, at man skal lade markedskræfterne herske.
Er det realistisk, at vi havde haft den position på vindmølleområdet, hvis der ikke havde været statsligt tilskud?
Kunne det have ladet sig gøre, hvis man bare havde ladet markedskræfterne få frit spil?
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Der er bare den forskel, at når markedet styrer det, hiver man ikke samtidig penge op af borgernes tegnedrenge, som jeg sagde for lidt siden.
Altså, det forhold eller den omstændighed, at det er langvarige investeringer, kender man også i den private sektor.
Der er da masser af investeringer, som først forrentes over 30-40 år i den private sektor.
Så der er for så vidt ikke noget anderledes i forhold til energisektoren, som kan befordre en argumentation om, at så skal man lade borgerne betale, hvis det går galt.
Det helt afgørende er, at hvis man går den vej, som vi gør – som jeg også svarede før – hvor vi vælger ud, hvad der er godt, og hvad der er skidt, så har vi den største sikkerhed for, at det på et tidspunkt går galt.
Det har historien jo vist.
Jeg beklager meget, det har ikke været synderlig smart.
Det er jo lap på lap på lap, fordi man ser en uhensigtsmæssighed, som man ikke troede der var, da man lavede loven.
Der gik ikke et år, efter at det her energiforlig blev indgået i marts 2012, før vi opdagede, at tilskuddene til nettoordningen på solcelleområdet var alt, alt for høje.
Og det er da et godt eksempel på, at vi ikke kan forudse, hvad der sker.
Derfor siger jeg bare, at det er ideen om, at vi skal top-down-styre, vi er imod, og derfor synes vi heller ikke, det her forslag er det rigtige.