runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2010-03-03:
Mener ministeren, at regeringens midlertidige forsøgsordning med salg af almene boliger er en succes, når det nu er kommet frem, at der på 4 år fra 2005 til og med 2009 - er blevet solgt 46 boliger?
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at regeringens midlertidige forsøgsordning med salg af almene boliger er en succes, når det nu er kommet frem, at der på 4 år – fra 2005 til og med 2009 – er blevet solgt 46 boliger?
Jeg må sige, at jeg som socialdemokrat selvfølgelig er glad for, at den her forsøgsordning har vist sig at virke så katastrofalt.
Jeg er glad for, at der ikke bliver solgt nogen af de her gode almene boliger, for de 46 boliger, vi har set der er blevet solgt, blev solgt i nogle virkelig velfungerende boligområder, og derfor har det overhovedet ikke haft noget socialpolitisk sigte i retning af at få fjernet vores ghettoområder her i Danmark.
Det er jo sådan, at hvis man kan skabe en bedre beboersammensætning i de udsatte ghettoområder, vil det være fornuftigt nok at sælge nogle boliger, men når det handler om at sælge ud af nogle af de rigtig, rigtig gode boliger i velfungerende boligområder, er det jo fuldstændig tosset at gå ind og lave forskellige blandede ejerformer og skabe problemer i de enkelte afdelinger ad den vej.
Derfor synes jeg som socialdemokrat, at det er glædeligt, at der kun er blevet solgt 46 boliger.
Men nu er det jo sådan med sådan en salgsordning, at når man skal lave salgsmateriale og lave en masse administration for at udbyde de her boliger, er der også nogle penge, der skal bruges på det.
Jeg vil gerne spørge ministeren i dag, hvor mange penge der er blevet brugt på at sælge de her 46 boliger, og hvem det er, der har betalt dem.
Er det staten, er det Landsbyggefonden, er det lejerne?
Det er jo ret vigtigt at få at vide, når det er noget, der helst skulle hjælpe vores udsatte boligområder, at det ikke er sådan, at det er de fattigste lejere i Danmark, der også skal betale for sådan et forsøgsprojekt.
Hvad har det kostet, og hvem har betalt?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-03:
Men i forhold til hvordan jeg selv har det med at skulle komme med nogle tal, som jeg ikke kender præcist, kan jeg ikke stå her i dag, nu, og fortælle, præcis hvordan og hvorledes det har været struktureret, og hvad det har kostet.
Så der må jeg bede spørgeren om at stille et skriftligt spørgsmål – ellers kan vi ses i næste uge.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-03-03:
Hvad er ministerens opfattelse af bemandingssituationen i SKAT med hensyn til medarbejdertilfredshed, og har ministeren planer om yderligere fyringer eller flytninger?
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens opfattelse af bemandingssituationen i SKAT med hensyn til medarbejdertilfredshed, og har ministeren planer om yderligere fyringer eller flytninger?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-03:
Jamen ministeren er også regeringens politik, så det hænger sammen.
Jeg vil sige, at den proces, som jeg nu er i som ny i faget, jo bl.a. er at komme ud og lytte til forskningsmiljøerne og til erhvervslivet.
Det er klart, at jeg har en baggrund på feltet, men jeg synes, det er vigtigt lige at lytte igen, og der er allerede tilstrømmet spændende ideer, også ideer, som jeg meget gerne vil drøfte med spørgeren, for der er bestemt mulighed for, at vi kan lave brede aftaler på det felt her.
Så vær ikke i tvivl om, at personen, ministeren, står fuldstændig i et med regeringens forslag.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Som sagt er der meget højt til loftet her, og på det her tidspunkt er der ikke så mange, der lytter med, så jeg havde egentlig håbet på, at vi kunne få sådan en lidt mere fortrolig samtale her, hvor vi fik nogle rigtig spændende ting frem.
Det lykkedes ikke.
Men nu kunne jeg godt tænke mig lige som afslutning at komme ind på et område, der ligger meget tæt på det her.
Et vigtigt emne i ministeriet i den seneste tid har været private universiteter, og der kunne jeg da godt tænke mig lige at høre: Når vi taler samarbejde mellem universiteter og private virksomheder, hvor ser ministeren så det, der hedder private universiteter, i den forbindelse?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-03:
Vi har med præsentationen af regeringsgrundlaget i sidste uge jo lagt op til, at vi virkelig kigger på at fremme samarbejdet mellem forskningsmiljøet og erhvervslivet.
Det har vi allerede en masse gode ideer til.
Der er nogle gode indikationer i regeringsgrundlaget, og der er allerede flere tiltag i gang også i ministeriet.
Dem vil jeg prioritere, og så vil jeg lige afvente, hvad jeg gør med privatuniversiteterne.
Der er ingen tvivl om, at jeg er meget enig i de grundlæggende tanker i privatuniversiteterne, men jeg synes simpelt hen, vi kan få hurtigere og større effekt ved at prioritere nogle af de øvrige opgaver, vi har liggende i regeringsgrundlaget.
Så det er min prioritet.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Hvordan vil ministeren sikre, at Barcelonamålet om, at det private skal bidrage med 2 pct. af BNP til forskning i 2010, bliver nået, set i lyset af at bidraget de seneste år er faldet fra 1,91 pct. i 2007 til forventet i år at være mellem 1,81 og 1,88 pct. af BNP?
Mange tak.
Hvordan vil ministeren sikre, at Barcelonamålet om, at det private skal bidrage med 2 pct. af BNP til forskning i 2010, bliver nået, set i lyset af at bidraget de seneste år er faldet fra 1,91 pct. i 2007 til forventet i år at være mellem 1,81 og 1,88 pct. af BNP?
Nu er der meget højt til loftet i salen her, og som ny minister har man jo også lov til at have nogle store visioner, med hensyn til hvordan man vil sætte sit præg på det, og det synes jeg ikke rigtig fremgik af det svar, jeg fik.
Så jeg kunne godt tænke mig, at vi lige prøvede at lægge lidt af det, som vi kender, til side og så prøver at få ministeren frem med de visioner, hun kommer med.
Tak for det gode svar.
Det vil jeg gerne rose.
Men baggrunden for det her spørgsmål er en bekymring, som jeg selv har, og som jeg synes jeg ofte får bekræftet også andre steder.
Globaliseringen, som vi har set de senere år, startede med, at vi så, at danske virksomheder købte varer i udlandet hos udenlandske virksomheder, hvorend det nu kunne være i verden.
Næste trin var så, at man flyttede produktionsarbejdspladserne ud i den evige jagt på besparelser, og det er selvfølgelig primært til lande som Kina og Indien, vi har set det.
Nu er det, som om der er ved at komme en tendens til en ny bølge.
Der vil jeg lige tillade mig at citere fra Børsen:
Udflytning af forskning og udvikling bliver det næste store tema, siger Niels B. Christiansen, der er administrerende direktør for Danfoss, til Dagbladet Børsen.
Det var spørgsmålet.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-03:
Det, at vi kan fremme samarbejdet mellem danske og internationale forskere, og det, at vi i øvrigt også kan fremme, at danske studerende kan blive udvekslet og videreuddanne sig yderligere, er vigtige indsatsområder.
Jeg tror, det for vores forskningsmiljøer gælder om – hvad de jo allerede er fint i gang med – at øge de internationale samarbejdsrelationer.
Der er jo rigtig mange forskningsprojekter, som danske og internationale forskere er sammen om.
Jeg tror, at det, når vores forskning skal inspirere erhvervslivet, er vigtigt, at vi hele tiden har det globale perspektiv.
Men det ligger også meget naturligt i forskningsprojekterne.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Det er selvfølgelig meget vigtigt, at danske forskere og danske virksomheder med forskning samarbejder internationalt.
Det er meget, meget vigtigt.
Men mit spørgsmål gik mere på, at vi begynder at se en tendens til, at danske virksomheder flytter deres udviklingsafdelinger til de lande, hvor de producerer.
Det var mere den vinkel, jeg ville have på det, at vi faktisk ser store virksomheder, der flytter forskningsarbejdspladser ud.
Nu nævnte jeg Danfoss, og det er selvfølgelig, fordi ministeren har en baggrund derfra, men det er jo bare et eksempel på en sådan virksomhed.
Det er en tendens, vi ser, og det, jeg godt kunne tænke mig, var, at vi fik en debat om, hvordan vi så også får nogle tilbage.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-03:
Jamen der er ikke noget så overbevisende som tørre facts, og derfor glæder jeg mig også meget til at se den analyse, som kommer fra Videnskabsministeriet, og som vi sidder og færdiggør nu, hvor vi dokumenterer effekten på erhvervslivet af at investere i forskning og udvikling.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Men jeg synes ikke helt, at jeg får svar på den bekymring, jeg udtrykker.
Jeg vil lige citere en gang mere, og det er uddannelseschef Bjarne Lundager Jensen fra Dansk Industri, der siger: Når danske virksomheder foretager investeringer i forskning og udvikling, så lægges en stigende del af disse investeringer i udlandet.
Det er den bekymring/mulighed, jeg godt kunne tænke mig at ministeren forholdt sig til, for vi ser altså den her tendens til, at de forskningsarbejdspladser, som tidligere blev lagt her, pludselig bliver flyttet ud.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren forholdt sig til det og måske kom med et bud på, hvordan vi også kunne få noget tilbage.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-03:
Jeg må komplimentere spørgeren for timingen, for også det her havde vi oppe i Bruxelles i går og er i øvrigt noget, vi drøfter meget i ministeriet.
Danmarks Statistik offentliggjorde i december 2009 de seneste tal for den private forskning, og de viser, at de private investeringer i forskning og udvikling i 2008 udgjorde 2,05 pct. af bruttonationalproduktet mod 1,91 i 2007.
En tidligere prognose fra Videnskabsministeriet estimerede, at de private investeringer i forskning og udvikling faktisk ville falde til mellem 1,81 pct. og 1,88 pct. af bruttonationalproduktet i 2009.
Vi har jo i sagens natur ikke de præcise tal for 2009 endnu, men meget tyder på, at der vil være et fald i de private investeringer på grund af den økonomiske krise.
Der skal ikke være tvivl om, at regeringen selvfølgelig gerne ser, at den private sektor øger investeringerne i forskning og udvikling, men i sidste ende er det jo lige så selvfølgeligt, at det altså er beslutninger, som den private sektor selv træffer.
Det, vi kan gøre, er at skabe rammebetingelserne og igangsætte initiativer, som gør det interessant at drive forskning i Danmark, herunder virkelig at arbejde på at få inspireret erhvervslivet og få delt viden om de gunstige økonomiske effekter, der er ved forskning.
Derfor vil Videnskabsministeriet snarest offentliggøre en analyse, der dokumenterer, at den private forskning har klare produktivitetseffekter for erhvervslivet og for samfundet.
Analysen viser samtidig, at det i højere grad er vigtigt at fremme samarbejdet mellem erhvervslivet og forskningen.
De virksomheder, der ikke alene forsker og udvikler, men også gør det i samarbejde med universiteterne, har en endnu højere produktivitet end andre forskningsog udviklingsaktive virksomheder, og derfor er det virkelig vigtigt at fremme samarbejdet mellem erhvervslivet og forskningen.
Der er på finansloven for 2010 afsat flere penge end nogen sinde tidligere til at øge samspillet mellem virksomheder og universiteter og andre forskningsmiljøer.
Som jeg var lidt inde på i besvarelsen af spørgsmål nr. S 1356, vil regeringen med baggrund i det nye arbejdsprogram snarest tage nye initiativer, og det gælder den virksomhedsrettede innovationsstrategi, men det gælder som sagt også matchfonden.
Så vil jeg da lige nævne, at Danmark i europæisk sammenhæng ligger rigtig pænt, både hvad angår den private og den offentligt finansierede forskning.
Jeg glæder mig til den tætte dialog, også med erhvervslivet, om de udfordringer her.
I 2010 vil der være knap 1,1 mia. kr. til innovation og videnspredning, og det er altså en stigning på 200 mio. kr. i forhold til 2009.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-03:
Jeg har forstået spørgsmålet således, at der spørges til medarbejdertilfredsheden set på baggrund af budgetsituationen og den nye struktur i SKAT.
SKAT har løbende gennemført undersøgelser af medarbejdertilfredsheden og har faktisk også kunnet konstatere, at tilfredsheden har været stigende siden 2005.
Der er ikke gennemført undersøgelser i 2009, men der planlægges gennemført en i 2010 i samarbejde med personaleorganisationerne.
Og jeg er også overbevist om, at der vil blive gjort en stor indsats for at opretholde den høje tilfredshedsgrad.
I den forbindelse kan jeg også oplyse, at jeg jo selv som nytiltrådt skatteminister selvfølgelig vil tage rundt i landet og tale med de medarbejdere, som er ansat hos SKAT.
Det er helt naturligt, også for at følge hele det spor, der nu er lagt i forhold til effektiviseringer og sammenlægninger.
Med hensyn til antal ansatte kan jeg oplyse, at min forgænger i januar måned her i 2010 i et svar på et spørgsmål fra Skatteudvalget om merforbrug af årsværk i 2010 i forhold til lønbevillingen bl.a. har oplyst, at finansieringen heraf skal drøftes med Finansministeriet.
Disse drøftelser er ikke afsluttet, og jeg har ikke yderligere at tilføje på nuværende tidspunkt til spørgsmålet om eventuelle afskedigelser.
Der vil også i løbet af de næste par år ske medarbejderflytninger geografisk set og arbejdsmæssigt set, for at formålet med strukturændringen kan opfyldes.
Jeg vil gerne understrege, at alle flytninger grundigt planlægges og varskos i god tid.
Samtidig planlægges eventuelle nødvendige kompetenceudviklinger, hvis der skal ske opgaveskift.
Og der er ikke planlagt yderligere flytninger end de allerede kendte.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-03-03:
Tak for svaret, der naturligvis er, som jeg forventede.
Jeg er glad for, at ministeren ikke har nye planer om fyringer og flytninger i SKAT.
Nu snakkede vi om skattegabet før.
Jeg vil godt høre ministeren: Er det ikke sådan, at man i virkeligheden kan sige, at SKAT jo er et lidt specielt ministerområde?
For i modsætning til mange andre ministerområder er det sådan, at når man øger omkostningerne i SKAT, kan man faktisk meget let komme i den situation, at indtægterne stiger endnu mere, så der i virkeligheden kan være en vis fornuft i at øge indsatsen for nogle givne områder og måske en fornuft i at øge indsatsen bredt på skatteområdet, altså inddrivelsen og lignende.
Så kan der være noget ræson i, at man så at sige afsætter flere ressourcer til skatteområdet i en forventning om at have en større ligning og dermed større indtægter, og at man så på den måde bringer skattegabet ned, som vi snakkede om lige før?
Kan det være et led i ministerens planer?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-03:
Jeg vil starte med at sige, at tilførsel af yderligere ressourcer på inddrivelsesområdet ikke er en garanti for, at restanceudviklingen kan vendes.
Jeg tror, at det også er kendt for hr. John Dyrby Paulsen, at den økonomiske situation nu er en anden, end den var for år tilbage.
Det har selvfølgelig også en betydning for måden at opkræve skatter og afgifter på.
Derudover vil jeg så også vende tilbage til det, jeg svarede på det tidligere spørgsmål, nemlig at det jo er lykkedes at have et fald i skattegabet over de år, som jeg oplyste, altså fra 2005 til 2007, og det synes jeg er en positiv udvikling.
Det vil jeg jo gerne glæde mig over.
Det håber jeg da også at Socialdemokratiet glæder sig over.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-03-03:
Men må jeg så ikke bede skatteministeren om at gå hjem og læse på lektien og finde ud af, hvorfor skattegabet faldt i de år.
Det er bl.a., fordi BNP, bruttonationalproduktet, steg meget.
Og skattegabet måles jo i forhold til BNP.
Så man kan sige, at der er to sider af den her mønt.
Det ene er, at når bruttonationalproduktet i Danmark stiger, har skattegabet alt andet lige en tendens til at falde, mens det modsatte er tilfældet, når BNP falder.
Omvendt er det sådan, at en yderligere indsats på nogle områder i SKAT giver et større inflow af skatter, altså fordi folk ikke så let kan snyde, og det giver en større skatteindbetaling, og det giver et mindre skattegab.
Det, vi ser bl.a. med hensyn til inddrivelsen i SKAT, er jo, at det er stærkt underbemandet.
De løber mange steder i SKAT hurtigere, om jeg så må sige, end en hest kan rende, specielt hvad angår inddrivelsen.
Det gør altså, at skattegælden i Danmark er vokset og vokset.
Vil ministeren gøre noget ved det?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-03:
Nu kan man jo sige, at der er flere årsager til, at der er problemer med inddrivelsen, bl.a. den finansielle og økonomiske situation.
Jeg går ud fra, at hr. John Dyrby Paulsen vil erkende, at det også har en betydning for, hvor mange gange man, om jeg så må sige, skal rykke virksomheder eller enkeltpersoner i ørerne.
Det er selvfølgelig i en økonomisk krisesituation på mange måder mere vanskeligt at opkræve de tilgodehavender, der findes.
Men derudover vil jeg blot tillade mig at sige, at jeg udmærket godt ved, hvad skattegabet går ud på.
Men nu var det jo et tema i forhold til det sidste spørgsmål, og derfor skal man en gang imellem, selv om man er socialdemokrat, også glæde sig over, at skattegabet så går den rigtige vej.
Havde vi nu været i den modsatte situation, er jeg helt overbevist om, at uanset hvad ville hr. John Dyrby Paulsen have problematiseret det, og det er hr. John Dyrby Paulsen også i sin gode ret til.
Men nu vælger jeg trods alt også at sætte fokus på noget, som vi kan glæde os over, uanset at BNP stiger.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-03:
Tak, og også indledningsvis mange gange tak for velkomsten.
Og jeg glæder mig meget til samarbejdet; det område, vi beskæftiger os med, er utrolig vigtigt for hele samfundet.
Jeg synes, der rundtomkring i dansk erhvervsliv er rigtig mange gode eksempler på samarbejde, dels på samarbejde virksomhederne imellem, dels på samarbejde med forskningsmiljøerne, og jeg tror, vi er fuldstændig enige om, at det handler om at få det fremmet så meget som muligt.
En af de ting, jeg tror vi skal arbejde på, når vi lancerer nye forskningstiltag, f.eks. matchfonden, og også, når vi nu øger bevillingen til Grundforskningsfonden, er, at vi så også får kigget på: Hvad er det for succeskriterier, vi vil måle vores forskningsindsats på?
Der havde vi i går i Bruxelles en meget spændende dialog med de øvrige forskningsministre og i øvrigt også med den nye forsknings- og innovationskommissær, og her går vi nu ind og kigger på at få præciseret, hvad der kan være af gode måder at måle på.
Der er ingen tvivl om, at det vil være til stor inspiration for forskningsmiljøet, men at det også vil være det for erhvervslivet.
Så der er bestemt gode tanker i erhvervslivets måde at tænke i forskning på, hvor vi kan inspirere forskningsmiljøet, og også den anden vej rundt, og det sker jo altså allerede i dag.
Men det giver mig også lige anledning til at sige, at tankerne bag matchfonden jo netop er, at vi, når man arbejder tættere sammen, når forskningsmiljøerne arbejder tæt sammen med erhvervslivet og er i stand til at skaffe midler, så gerne vil forøge den indsats ved simpelt hen at matche midlerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-03:
Jeg kan jo bekræfte, at jeg naturligvis taler med de ansatte i SKAT, og at jeg også vil tage en runde og besøge alle de steder i Danmark, hvor SKAT er repræsenteret.
Det giver god mening.
Men belært af mit tidligere ministerium, Miljøministeriet, som jeg havde ansvaret for, havde jeg jo også en lignende runde til miljøcentrene, og der var der også forskellige udfordringer, alt efter hvor man kom.
Jeg går ud fra, at jeg vil høre om nogle af de samme udfordringer.
Så jeg tror ikke, at man kan være så kategorisk, og det er jeg heller ikke i min politiske vurdering af, hvordan det går hos SKAT.
For jeg synes faktisk, at den reform, som man har lavet af SKAT, er ganske udmærket.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Hvilke visioner har ministeren for samarbejde mellem universiteter og forskningsmiljøer og det private erhvervsliv?
Spørgsmålet lyder: Hvilke visioner har ministeren for samarbejde mellem universiteter og forskningsmiljøer og det private erhvervsliv?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-03-03:
Jeg var til rådsmøde i Bruxelles i går, og det er helt tydeligt, at man alle steder er meget optaget af at styrke samarbejdet og samspillet i det, vi kalder videntrekanten mellem forskning, uddannelse og innovation.
Regeringen har også prioriteret området i det nye regeringsprogram, »Danmark 2020«.
Danske virksomheder har klart brug for adgang til førende teknologi og viden for hurtigt og effektivt at udvikle nye produkter, services og også processer.
Derfor er det helt centralt, hvis vi skal overleve i den internationale konkurrence.
Virksomhederne har derfor behov for at samarbejde med andre omkring forskning og udvikling, og samarbejdet kan ske med andre virksomheder, med universiteter og med teknologiske serviceinstitutter.
Det forudsætter en stærk samarbejdskultur, både i forskningsmiljøerne og erhvervslivet, og det er jo ikke noget, regeringen alene kan sikre.
Men regeringen har allerede, bl.a. i samarbejde med forligspartierne, igangsat en række tiltag på området i forbindelse med de seneste års globaliseringsaftaler, og der er på finansloven for 2010 afsat flere penge end nogen sinde tidligere til at øge samspillet mellem virksomheder, universiteter og andre forskningsmiljøer.
Regeringen lancerer snart en virksomhedsrettet innovationsstrategi, som bl.a. har fokus på at styrke samspillet mellem offentlig og privat forskning.
Belønningen består så i en tilsvarende offentlig merbevilling.
Så der er meget på tegnebrættet.
Det er også vigtigt for samarbejdet mellem universiteter, forskningsmiljøer og det private erhvervsliv, og det er en god investering for alle.
Det er det for virksomhederne, og det er det dermed også for samfundet.
Så der er meget på tegnebrættet, det skal der også være.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Jeg havde jo ikke mulighed for at byde ministeren velkommen – som indledning skal man jo bare stille spørgsmålet – men det vil jeg meget gerne gøre og så sige, at jeg glæder mig meget til samarbejdet.
Jeg er meget glad for den praktiske baggrund, som ministeren har, det er meget sundt for demokratiet og især for det område, vi arbejder med her, at der kommer input andre steder fra, så jeg glæder mig rigtig meget til samarbejdet.
Da jeg stillede det her spørgsmål, havde jeg nok håbet på at få ministeren lidt mere ud over rampen, for det, ministeren nævner, er jo det, som vi kender.
Det er netop der, hvor jeg ser ministerens baggrund, og hvor ministeren virkelig kan bidrage med noget nyt.
Jeg synes bl.a., det kunne være meget interessant at høre mere om den der fantastiske Danfossmodel, vi kender, med investeringer i nye innovative projekter og samarbejde med vidensinstitutioner, og om ministeren qua sin baggrund måske vil prøve at se på, om man kunne udvide den model til andre steder i kongeriget.
Så det var nok mere det, jeg havde håbet på, altså at personen bag ministeren og den baggrund, ministeren kommer med, kom lidt mere til udtryk i svaret.
Så det er det, jeg gerne vil opfordre til her i anden omgang.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-03-03:
Det er fint nok, og det kan såmænd godt være, at jeg havde problematiseret det, hvis vi var dernede.
Det skal jeg medgive ministeren.
Sådan er det.
Det er jo opgaven.
Men jeg havde måske gjort det knap så hårdt, som jeg i virkeligheden har gjort her, for sandheden er jo, at vi ikke er i nærheden af det mål, som regeringen selv har sat op, på de 3,9 pct.
Jeg tvivler efterhånden på, at vi når det, bl.a. fordi det er sådan et 5 års glidende gennemsnit.
Men så kommer jeg tilbage til ressourcesituationen i SKAT.
Når jeg snakker med de ansatte i SKAT, får jeg at vide, at der er en udbredt ressourcemangel.
Folk skal løbe meget stærkt.
Man når ikke de mål, der er sat op.
Man er endda meget langt fra at nå dem.
Og man er frustreret over de ressourcer, der i virkeligheden er til rådighed.
Når jeg snakker med folk, der har været ansat lang tid i SKAT, siger de, at det her i virkeligheden er en dårlig forretning, forstået på den måde, at man simpelt hen mister skatteindtægter, fordi man ikke når hele vejen rundt.
Man når ikke en ligning som den, man i virkeligheden burde nå.
Så jeg skal bare opfordre ministeren til at snakke med sine ansatte, når han kommer rundt i de forskellige systemer, for så kan de bekræfte nøjagtig, hvad jeg har sagt her.
Og så synes jeg, at ministeren skal tage action på det.