runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Det er noget bekymrende, at regeringen løbende vil korrigere finansieringen.
Det er jo sådan, at regeringen har valgt at basere sine forventninger til olieprisen på Det Internationale Energiagentur, IEA, som skiller sig ud ved, at deres langsigtede scenarier har en helt anden kalkule end stort set alle andre.
De forventer nemlig, at olieprisen vil være stabilt stigende.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at bede ministeren om at komme med en kommentar til den norske energiprofessor Ole Gunnar Austviks udtalelse, når han er en af dem, der siger, at man ikke bare kan regne med en støt stigende oliepris, når man skal opnå finansiering af projekter.
Er ministeren enig i den udtalelse?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-28:
Mange tak.
Provenuet til Togfonden DK blev oprindelig beregnet som det akkumulerede statslige merprovenu fra harmoniseringen af nordsøbeskatningen.
Der er dermed afsat en ramme på 28,5 mia. kr. til udmøntning i forbindelse med Togfonden DK svarende til summen af de årlige statslige merindtægter.
Jeg kan i øvrigt henvise til finansministerens svar på Transportudvalgets spørgsmål 814 fra juni sidste år.
Uanset længden på profilen for henholdsvis udgifterne til Togfonden DK og merprovenuet fra harmoniseringen af nordsøbeskatningen vil der fortsat være afsat 28,5 mia. kr. til Togfonden DK.
Energistyrelsen udgav i juni 2014 rapporten, der hedder »Danmarks Olieog Gasproduktion 2013«.
I rapporten er det oplyst, at det forventes, at produktionen af olie og gas generelt aftager, men at produktionsniveauet stabiliseres i 2016 og 2017, og stabiliseringen skyldes hovedsagelig påbegyndelsen af produktion fra Hejrefeltet.
Siden udgivelsen af rapporten er produktionsstarten for Hejrefeltet blevet udsat til 2017.
Der er stadig et stort potentiale for olie- og gasindvinding i den danske del af Nordsøen, og regeringen har derfor sammen med branchen igangsat arbejdet med en langsigtet olie- og gasstrategi for at realisere potentialet.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jamen udlændinge, der er udvist fra Danmark, skal ikke være i Danmark, og vender de tilbage, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at finde dem; inden de når at vende tilbage, skulle vi gerne fange flere ved vores grænseovergange.
Derfor håber jeg på en bred opbakning til det lovforslag, som vi netop har fremsat, om en styrket kontrol ved grænserne.
Og så vil min opfordring være, at myndighederne selvfølgelig fortsætter deres gode arbejde, så vi kan få gjort noget ved det her.
Det er afgørende, og det er vigtigt, og jeg tror, at svaret på spørgerens spørgsmål ligger i at fortsætte det skærpede arbejde, som vi i forvejen har på feltet.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Jeg synes desværre, at ministeren taler meget, men at der bliver handlet for lidt.
Derfor har vi jo både under det her spørgsmål og også spørgsmålet før prøvet at få ministeren til at komme med et konkret svar om den udsendelse, der var på TV 2, om, at udviste personer en masse møder op i Danmark igen, selv om de er udvist.
Sådan ud fra almindelig sund fornuft hænger det jo slet ikke sammen, at man kan blive udvist fra Danmark, fordi man virkelig har gjort noget, som vi ikke vil acceptere, og alligevel vende tilbage.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Hvad vil ministeren konkret gøre for, at den situation bliver vendt om, sådan at de, der bliver udvist af Danmark, rent faktisk får deres straf og kommer hjem og afsoner?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Det er sådan, at jeg har haft mulighed for at deltage i et rådsmøde, hvor vi primært diskuterede datasikkerhed, vi diskuterede indsatsen på asylområdet, bl.a. situationen omkring Middelhavet, og så terror og radikalisering.
Så har vi derudover haft et justitsministermøde få dage efter angrebet i Frankrig, hvor jeg mener at vi foretog den fuldstændig korrekte og rigtige prioritering og diskuterede vores fælles indsats imod terror.
Vi, jeg som justitsminister og indenrigsministeren, har ansvaret for rigtig mange ting.
Det her er et vigtigt område.
Det er der også andre områder der er.
Derfor arbejder Danmark målrettet på at få hjemsendt flere afsonere.
Det er jo derfor, at jeg netop har skrevet til den nye kommissær og bedt om et mere struktureret samarbejde landene imellem.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-28:
Jamen det er også vigtigt, at det er førsteprioriteten og helt klart en hovedprioritet, naturligvis.
Men nu er EU jo et stort apparat, som bruger mange penge, og derfor kunne man måske også godt få den tanke, at de en gang imellem kunne bruge tid på andre ting.
Der er et eller andet – jeg ved ikke, hvad det er – der holder justitsministeren tilbage i forhold til at svare på spørgsmålet.
Sidste gang spurgte jeg, om der blev tilført flere betjente og flere toldere i forbindelse med den styrkelse af grænsekontrollen, som justitsministeren og andre fra regeringen har omtalt.
Det synes jeg ikke at jeg fik noget svar på.
Her spørger jeg om, hvorvidt det har været løftet op på ministerniveau og har været drøftet med andre landes justitsministre.
Det bør man da forholdsvis nemt kunne svare på.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Det er altså en mærkelig seance, vi har lige nu.
Mener Dansk Folkeparti seriøst, at jeg som landets justitsminister skal stå og redegøre for, hvilke samtaler og møder jeg har på alle områder?
Altså, det her er et vigtigt og prioriteret område.
Jeg har været justitsminister i ganske kort tid og skal være fuldstændig ærlig om, hvad jeg har brugt mine primære kræfter på i det europæiske samarbejde, som jeg har nået at indgå i, og det er kampen imod syrienskrigere, det er kampen imod radikalisering, og det er kampen imod terror.
Det mener jeg klart er den rigtige prioritering.
Jeg vil også sige, at når vi mødes lige nu justitsministrene imellem, og det gør vi i morgen i Riga, er det kampen imod radikalisering, terror og den usikkerhed, der er forbundet dermed, der har vores hovedprioritet og vores førsteprioritet, og det synes jeg er den rigtige prioritet at have netop nu.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-28:
Tak for det.
Nu må vi se, om vi en gang til kan skrive danmarkshistorie.
Jeg synes jo, det er fint, at justitsministeren bl.a. har skrevet til den nye ansvarlige kommissær på området, men i forlængelse af det, som hr. Peter Skaarup spurgte til, kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvor jævnligt det er noget, som justitsministeren rejser.
Har der f.eks. været afholdt møder mellem den danske justitsminister og andre landes justitsministre, hvor man har siddet og diskuteret de her ting?
Er det noget, der udelukkende kører gennem EU-systemet og på embedsmandsniveau, eller er det løftet op på ministerniveau?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Man må sige det på den måde, at en fælles europæisk aftale er det, vi kommer længst med på den lange bane.
Det her er vigtigt, og vi er hele tiden opmærksomme på, hvad vi kan gøre mere.
Men at bryde med de aftaler, vi har indgået på europæisk plan, tror jeg ikke er vejen frem, heller ikke her.
Thomas Danielsen (V), 2015-01-28:
Den norske energiprofessor står ikke alene med sin kritik af regeringens måde at finansiere Togfonden DK på.
F.eks. har Jens Hauch, der er vicedirektør i tænketanken Kraka, også kritiseret regeringen for måden, man finansierer Togfonden DK på, og udtaler, at det er uheldigt at basere sikre udgifter på usikre indtægter.
Kan regeringen og ministeren slet ikke se nogen udfordringer i, at man baserer sikre udgifter på usikre indtægter?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-28:
Jeg er bange for, at spørgsmålet i vidt omfang ligger uden for mit ressort, da jeg ikke har meget at gøre med selve finansieringen af Togfonden DK.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi påregner, at der fortsat vil være olie og fortsat vil blive hevet olie op af Nordsøen, og at harmoniseringen også kommer til at give et merprovenu i fremtiden.
Magnus Heunicke (S), 2015-01-28:
Det synspunkt er der jo taget hånd om i det brede forlig, som desværre var uden Venstre, og det ærgrer mig.
For transportpolitik varer rigtig mange år ud i fremtiden, og så ærgrer det mig, at Venstre ikke er med.
Men der er jo taget hånd om den her ting.
Det er jo rigtigt, at hvis det ender med, at der i 2024, når vi laver en midtvejsstatus, hvor vi ser på, hvordan det er gået med olieprisen, er en manglende finansiering, en difference, så har partierne, som jeg også sagde i mit første svar, aftalt og skrevet ned i forliget, at vi mødes omkring bordet og finder den resterende finansiering.
Men jeg synes, det er voldsomt spændende at høre, at Venstre siger, at man nok skal stå på mål for en holdbar finansiering af elektrificeringen af den danske jernbane, og der bliver nikket.
Det tolker jeg så, som at der altså kommer en plan fra Venstre på det her punkt.
Hvornår kommer den plan?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Nu er det jo som nævnt ministerens fødselsdag, og derfor burde man måske gøre en undtagelse, men det er jo nu engang oppositionen her i salen, der spørger, og ikke ministeren – jeg forstår, at man gerne vil bytte rundt på det.
Men jeg vil gerne spørge videre, for det er jo interessant med det her hul, der er opstået, nemlig hvad der er ministerens holdning til, at Dennis Flydtkjær fra Dansk Folkeparti, som er et af Togfondens DK's forligspartier, har udtalt følgende, og jeg citerer: »Man kan ikke droppe aftalen om togfonden, men vi er nødt til at justere ambitionerne –
Med en langt lavere oliepris får vi langt færre penge ind, og så er vi jo nødt til enten at droppe nogle af projekterne, eller også skal vi finde pengene et andet sted«.
Hvad er ministerens kommentarer til den bemærkning?
Magnus Heunicke (S), 2015-01-28:
Tusind tak for lykønskningen.
Der er jo ikke noget bedre end at være på lige det her sted og tale om det her projekt, som jeg virkelig synes er vigtigt for Danmark.
Jeg hørte jo et interessant synspunkt her fra Venstres transportpolitiske ordføreren, nemlig at Venstre også støtter elektrificeringen.
Så kunne man jo stille et lille spørgsmål, og det er: Hvordan har Venstre så tænkt sig at elektrificeringen af jernbanenettet skal betales?
De er jo ikke tilhængere af vores beskatning af de udenlandske olieselskaber i Nordsøen, men hvad er Venstres forslag så til det – kunne vi i det mindste få svar på den ting?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at ønske transportministeren tillykke med 40-årsfødselsdagen i dag.
Vi har jo netop inviteret ministeren herover, for at det skulle være lidt ekstra festligt.
Så det er godt at se ministeren her i Folketingssalen.
Jeg vil give ministeren ret i, at der jo er mange gode ting i Togfonden DK, det er der ingen tvivl om, bl.a. er elektrificeringen noget, vi bliver nødt til at gøre under alle omstændigheder.
Men det, vi fra Venstres side har valgt at fokusere på i dag, er jo det hul, der er opstået, på 18 mia. kr. ud af de 28 mia. kr., det kan vi ikke bare se bort fra.
Det har vi så valgt at fokusere på i dag.
Derfor vil jeg gerne følge det op med at spørge ministeren: Vil ministeren anskaffe den manglende finansiering i Togfonden DK ved at droppe investeringer i vejnettet – det kunne f.eks. være den planlagte motorvej imellem Næstved og Rønnede, der er kommet til at holde for?
Magnus Heunicke (S), 2015-01-28:
Ja, vi i regeringen mener, at det er forsvarligt at bruge op mod 28,5 mia. kr. til en absolut tiltrængt og historisk modernisering af jernbanen i Danmark.
Ja, vi vil gerne garantere, at Togfonden DK bliver til noget.
Ingen tvivl om det.
Det kan jeg jo konstatere at et bredt flertal her i Folketinget, desværre uden spørgerens parti, Venstre, også mener.
I september 2013 indgik regeringen en bred politisk aftale om, at merprovenuet fra harmoniseringen af skatteindtægter fra nordsøolien skulle afsættes til en modernisering af jernbanen til størst mulig gavn for danskerne.
Med udmøntningsaftale fra januar 2014 med SF, Dansk Folkeparti og Enhedslisten blev der i første omgang kun afsat 23,3 mia. kr. til investeringer i nye skinner og hurtigere togforbindelser.
Med investeringerne kan vi bl.a. elektrificere hovedstrækningerne, det er en god ting; realisere timemodellen, det er en god ting; bygge en ny bane til Billund, det er en god ting; give kortere rejsetid på de fleste regionalstrækninger, det er en god ting; og øge muligheden for transport af jernbanegods, det er en god ting.
Togfonden DK er altså til gavn for hele landet.
Det blev også aftalt, at man ikke skulle udmønte midlerne på en gang.
Det betyder, at der i 2024 skal gøres status for de økonomiske forudsætninger bag aftalen; det er jo et godt forsigtighedsprincip.
Hertil kommer, at forligskredsen løbende får mulighed for at tage stilling til anvendelse af midler, der eventuelt tilbageføres til Togfonden DK; der er store reservebeløb, der er tilknyttet vores projekter.
Som en forsikring for, at vi kommer helt i hus med projekterne i Togfonden DK, er det aftalt, at eventuelle afvigelser mellem det realiserede og det forudsatte merprovenu for harmoniseringen af nordsøbeskatningen vil blive håndteret i forbindelse med den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken i overensstemmelse med budgetloven og de mellemfristede finanspolitiske målsætninger.
Det er jo sådan set ikke anderledes, end at statens budgetter altid hviler på nogle forudsætninger om fremtidige skatteindtægter; det er vist et princip, som alle regeringer plejer at følge, også den tidligere VK-regering.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Spørgsmålet lyder således: Kan ministeren garantere, at alle dele af Togfonden DK bliver realiseret, hvis det viser sig, at finansieringen på 28,5 mia. kr. i ekstra beskatning fra Nordsøen ikke bliver til noget?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Det, som ministeren ved flere lejligheder har kredset om, er jo selvfølgelig hele spørgsmålet om finansieringen af Togfonden DK, og det giver jo god anledning til i dag at stille det spørgsmål, som også er blevet stillet til andre ministre, nemlig hvad man har tænkt sig at gøre ved den underfinansiering, der er til stede i øjeblikket.
Der er det jo bl.a. Dansk Folkeparti, der har sagt, at så bliver man nødt til at se på den aftale, man har lavet, ikke mindst i forhold til f.eks. broen over Vejle Fjord, som jo er en meget, meget dyr investering, i forhold til hvad man får tilbage.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-28:
Tak for det.
Nej, jeg er bange for, det er en fejlslutning at sige, at der kommer til at mangle 18 mia. kr., for det beror på, at man fremskriver den nuværende oliepris over de næste 20 år, hvilket som bekendt ikke er regeringens forudsætning for det her.
Det er jo med olieprisen sådan, at når den kan komme ned på det nuværende leje fra 130 dollar pr. tønde, kan den søreme også komme op igen.
Jeg tror, det ville være meget uforsigtigt at lægge til grund, at den nuværende oliepris vil fortsætte i hele den periode, der er sat af til at fylde Togfonden DK op.
Thomas Danielsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Altså, jeg er stadig væk uforstående over for, at man insisterer på at implementere eller udrulle Togfonden DK, når nu man på nuværende tidspunkt kan se, at vi mangler 18 mia. kr. for at finansiere den.
Det er et enormt beløb.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, dels hvorfor man stædigt holder fast i, at man skal udrulle Togfonden DK, når der er et mindreprovenu på 18 mia. kr., dels hvilke konsekvenser det her får for oliepolitikken for ministeren.
For ministeren siger jo, at han har sympati for, at man bruger oliemidler til at finansiere den kollektive transport.
Det er også en sympatisk tanke, men det må jo få nogle konsekvenser, når man så kan se, at de midler, man skulle opnå derved, ikke kommer i kassen.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-28:
Jeg er af den overbevisning, at når vi investerer merprovenuet fra harmoniseringen på Nordsøen i et kollektivt gode som ordentlige jernbaner, er det en udmærket måde at bruge en ressource, vi kun kan hive op af Nordsøen en eneste gang, på.
Dermed sikrer vi, at det ikke kun er os, men også vores efterkommere og samfundet som sådan, der får gavn af det.
Så på den måde er der en del af den politiske vurdering, der lige er blevet læst op, som jeg er lodret uenig i.
Som jeg gjorde rede for i mit tidligere svar, mener jeg jo bestemt, at de her penge kommer ind.
Det er kun et spørgsmål om, over hvor lang en årrække de kommer ind.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Men jeg kunne måske spørge, om der er planer om – jeg forstår, at det er Energistyrelsen, som bidrager til at beregne den officielle oliepris, som staten anvender til sine kalkulationer, eksempelvis omkring Togfonden DK – at revurdere den pris, man anvender nu.
For den ligger i hvert fald markant over den reelle markedspris.
Det andet, jeg godt vil spørge om, er, om det gør indtryk på ministeren, at tidligere direktør i Skatteministeriet og forhenværende formand for Nordsøudvalget Otto Brøns-Petersen har sagt følgende : »Var vi blevet spurgt om at vurdere fornuften i at bruge alle pengene på en Togfond, er jeg ikke i tvivl om, at vi var kommet frem til, at vi ikke ville anbefale det.
Det er en dårlig idé at øremærke skatter til bestemte formål.
Det øger også risikoen, at man går i gang med at bruge så mange milliarder så tidligt på moderniseringen af jernbanenettet, før man ved, om pengene reelt også kommer ind i tilstrækkelige mængder.
Det er ikke klogt.«
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-28:
Jeg skal ikke prøve retrospektivt at forestille mig, hvad jeg ville have sagt på det tidspunkt, hvis jeg havde haft de samme oplysninger til rådighed – formentlig det samme, men jeg ved det jo ikke.
Til gengæld kan jeg sige, at olieprisen ikke kommer til fortsat at ligge på det nuværende niveau, og at begynde at lægge til grund, at den oliepris, vi ser nu, er den, som kommer til at være gældende i årene fremover, mener jeg ville være fuldstændig halsløs gerning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Og da sagde ministerens forgænger følgende: Det er et forholdsvis forsigtigt skøn, vi anvender her.
Vi har brugt de fremskrivninger, som vi har brugt hele tiden, så det er ikke sådan, at vi har kalkuleret med en kæmpe stigning, som ikke var der før.
Vi har ikke brugt pengene, før vi har fået dem.
Det er vores håb, at vi kan gøre kagen endnu større i fremtiden.
Ville den nuværende klima- og energiminister have anvendt de ord, hvis han vidste, hvad vi ved i dag, nemlig at oliepriserne er faldet dramatisk og har efterladt et stort hul i Togfonden DK?
Jeg fik ikke rigtig noget klart svar, men jeg kan da bekræfte over for skatteministeren, at jeg elsker tog; nogle kalder mig endda en tognørd.
Men det passer til gengæld ikke, at vi er kede af, at vi ikke kom med i aftalen, for vi blev faktisk tilbudt at komme med i aftalen.
Vi sagde pænt nej tak, fordi det strider imod vores natur at bruge penge, som ikke er kommet i kassen, og det er jo det, man er i fuld gang med at gøre her.
Men mit sidste spørgsmål skal være, om regeringen så for at fylde det her store hul planlægger at droppe nogle af de igangsatte og planlagte infrastrukturprojekter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Det lykkedes ministeren at sige noget, der var sandt, nemlig at det er svært at forudsige olieprisen.
Det er fuldstændig korrekt.
Men så er det da uforståeligt, at regeringen, som siger, at den har et forsigtighedsprincip, vælger at øge statsbudgettets følsomhed for udsving i olieprisen, for det er jo det, der er tilfældet her.
Det er, når man siger: Vi finder nogle penge via noget, der er meget afhængigt af olieprisen, og så må vi se, hvad det giver, men vi bruger pengene alligevel.
Det betyder, at vi er mere presset på finansloven i dag, når olieprisen svinger, end hvis ikke man havde Togfonden DK.
Jeg er sådan set tilfreds med, at skatteministeren så fik slået fast, at man har øget finanslovens afhængighed af og følsomhed over for udsving i olieprisen, og så kan man jo selv vurdere, om det er udtryk for rettidig omhu og forsigtighedsprincip.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Hvis jeg forstår det ret, har det vist været sådan, at der har været lidt usikkerhed om, hvorvidt Venstre overhovedet mente, at man skulle indkradse disse ekstra olieindtægter.
Der har i hvert fald været usikkerhed om, hvad hr. Lars Løkke Rasmussen på et tidspunkt sagde i en grundlovstale, herunder hvordan det blev udlagt af henholdsvis fru Inger Støjberg og senere hr. Kristian Jensen.
Men sådan kan der jo være store forskelle inden for et formandskab, med hensyn til hvordan man egentlig udlægger en præcis formulering.
Det kunne jo i hvert fald godt tolkes på den måde, at partiet Venstre ikke mente, at der skulle flere penge i kassen, men i stedet mente, at der skulle fortsætte med at være en ulighed, i forhold til hvordan man opkræver penge fra nordsøolien.
Men jeg kan jo bare konstatere, at det, Venstre ønskede, var, at der slet ikke kom flere penge i kassen, at der slet ikke kom nogen som helst flere penge i kassen, dengang man lavede aftalen om nordsøbeskatningen.
Der har været meget usikkerhed om, hvad det egentlig var, at Venstre mente dengang.
Man mente åbenbart, at der både skulle gives skattelettelser til bankerne og til olieselskaberne, men det er så, hvad det være vil.
De går til den gode side, de går til den dårlige side, og det, der er pointen, er, at hvis man lader sig styre af markederne, er man jo både nødt til, når det går godt, at skrue op for investeringerne, hvilket er usundt, men også at skrue ned for investeringerne, når der er nogle midlertidige nedture, og det er også forkert.
Vores finansielle og økonomiske politik skal have en retning og en linje, som ikke ændrer sig efter nogle tilfældige udsving på markederne.
Men pointen er jo faktisk den simple, at de regnemetoder, vi benytter os af, er fuldstændig de samme, som alle tidligere regeringer har brugt, og den tilgang, vi har i forhold til at kunne justere, er den samme, som alle tidligere regeringer har anvendt.
Når der er en politisk aftale, er der en politisk aftale.
Så er det den, der gælder.
Sådan har det været i alle regeringers tid, i modsætning til f.eks. Venstre, som jeg kan forstå sådan set er klar til at solde penge op, som man ikke har, allerede i dette år i forbindelse med f.eks. løfter om boligjobordning, som i parentes bemærket jo er mindst tre gange så store økonomiske udskrivninger årligt, i forhold til hvad Togfonden DK udgør.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Nu er det jo ikke mig, der lige tilfældigvis har regnet ud, hvad olieprisen bliver.
Det er vismændene og andre gode kræfter, der siger, at regeringens forudsætninger måske er lige en tand til den optimistiske side, og at vi måske mangler 18 mia. kr.
Jeg er enig med ministeren i, at priserne kan gå op og ned, men for mig er det bare afgørende, at vi ikke bruger pengene, før vi har dem.
Sandheden er jo nu, at ministeren har lovet 28,5 mia. kr. væk, og det kan være til sympatiske formål, men jeg synes, det ville klæde regeringen, at man sikrede sig de penge, inden man begyndte at bruge dem.
Det håbede jeg også var læren af sidste valgkamp, hvor man jo på samme vilkår lige kunne trylle en masse milliardbeløb frem og to lærere i folkeskolen i hver klasse og alt muligt andet, og vi ved jo, hvad det er blevet til.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at det er sort snak.
Det her handler om sort olie, og det er fuldstændig lige så svært at forudse, som det altid har været.
Men det ændrer jo heller ikke på – sådan var det jo også, dengang Venstre sad i regering – at når man lavede en politisk aftale, så var det den, der gjaldt, og så var det en løbende tilpasning, man måtte foretage sig.
Men igen: Hvis nogen kunne forudse, hvad olieprisen blev i år 2020 og 2025 og 2030, så ville situationen selvfølgelig også være en hel del lettere.
Det er der ikke nogen af os der kan, og derfor er vi nødt til at forudsætte, at vi benytter os af de samme beregningsmetoder og i alle tilfælde lægger os efter den samme tilpasningsmodel, som man altid har gjort.
Det tror jeg da ikke at der er nogen ansvarlige partier der vil være med til.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Det er helt sort snak, og sandheden er jo, at det er ret banalt, fordi man har lovet danskerne trafikinvesteringer i tog for 28,5 mia. kr.
I mellemtiden er olieprisen faldet ikke bare lidt, men ret dramatisk, og så melder spørgsmålet sig: Jamen hvis ministeren stadig siger, at projekterne skal gennemføres, hvor finder vi så pengene henne?