runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-18:
Jeg synes altid, det er vigtigt, at vi lader os inspirere af andre modeller, men i den sidste ende skal der være en samlet stemme.
Og der mener jeg at Danmark er bedst tjent med den linje, der samlet set bliver lagt fra EU's side.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-18:
Den her forespørgselsdebat handler jo faktisk slet ikke om dansk narkotikapolitik.
Den handler om den særlige samling, der skal være i FN til april, og om, hvordan Danmark stiller sig der.
En af de store diskussioner, der vil være der, vil ikke være om, hvorvidt Danmark skal afkriminalisere, men om, hvorvidt det skal være lovligt inden for FN-konventionerne for andre lande at afkriminalisere.
Når ordføreren siger, at hvad andre lande gør, må de selv om, så forstår jeg det sådan, at Dansk Folkeparti bakker op om, at Danmark også i FN skal kæmpe for, at de lande, der ønsker at afkriminalisere, skal have lov til det.
Jamen jeg spurgte til, hvad den linje skal være.
Altså, hvad mener Socialdemokraterne?
Jeg er faktisk fuldstændig ligeglad med, hvem der fremlægger linjen, om det er Danmark eller EU.
Eller det er jeg ikke, men lad os lade, som om jeg er fuldstændig ligeglad med det.
Det, jeg spørger til, er: Hvad mener Socialdemokraterne at linjen skal være?
Skal det være sådan, at man skal bakke op om de stemmer, der gerne vil kunne gå nye veje og afkriminalisere?
Jeg spørger ikke til afkriminalisering herhjemme.
Jeg spørger til, om vi ikke skal støtte de kræfter, som faktisk forsøger at gøre noget andet, og som gerne vil kunne det også inden for FN-systemet.
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror også, at ministeren var inde på det i sin tale.
Det er enormt vigtigt, at Danmark taler i et samlet EU-regi, og jeg er sikker på, at når vi ligesom har lagt vores linje, bliver der også fremlagt en fælles EU-linje i de kommende forhandlinger på den her session i 2016.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-18:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, hvis jeg må være ærlig, at ordføreren overser en meget, meget vigtig ting i sin tale, og det er jo, hvordan Danmark kommer til at stille sig i den diskussion, som uundgåeligt vil være på UNGASS om mulighederne for afkriminalisering.
Ordføreren læser et forslag til vedtagelse op, hvor man siger, at konventionerne skal fortolkes fleksibelt, så de ikke bruges til at forbyde helt legitimt brug af narkotiske stoffer til f.eks. medicin.
Det kan vi kun være enige i.
Men hvordan skal Danmark stille sig, når lande i Sydamerika, Mellemamerika og andre steder ønsker at kunne forsøge sig med afkriminalisering, altså med en ny vej, som ikke går ud på at smide folk i fængsel, men muligvis at legalisere dele af narkotikastoffet og afkriminalisere?
Hvem skal Danmark støtte i den diskussion?
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-18:
Jamen jeg synes, at der i den tekst, som jeg læste op, og som er et fælles forslag til vedtagelse fra de forskellige partier, står meget klart, hvad det er for en linje, vi godt kunne tænke os fra Socialdemokraternes side.
Og det er jo, at vi skal have en balanceret tilgang til det her, hvor vi har en narkotikapolitik, som både er balanceret og evidensbaseret og tager hensyn til menneskerettigheder, og hvor ikke mindst civilsamfundet har en stor betydning.
Jeg synes, det ligger lidt i den tekst, jeg læste, og det er jo også vores linje.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-18:
Helt tilbage i 2008 konkluderede WHO, at der ikke er en sammenhæng mellem antallet af narkomaner i et land og det enkelte lands politik på området.
Man kan simpelt hen ikke sige, at hvis et land har en mere striks lovgivning, er der færre stofmisbrugere.
Der er f.eks. ikke forskel på forbruget i Norge og Sverige, selv om Norge har en mere lempelig politik, og sandsynligheden for, at en amerikaner har prøvet kokain, er otte gange højere, end at en hollænder har det.
Så jeg vil gerne høre ordførerens holdning til det her med, at man simpelt hen ikke kan se en sammenhæng mellem, at jo mere striks en lovgivning der er, jo færre narkotikaproblemer eller -misbrugere er der.
Det var det ene.
Det andet er, at jeg også gerne vil følge op i forhold til netop den portugisiske model.
Der har man kunnet se, at efter at de for 13 år siden afkriminaliserede det, er forbruget ikke steget.
Det er faktisk faldet blandt de unge, og antallet af sygdomme og dødsfald er faldet.
Liselott Blixt (DF), 2015-12-18:
Nu tror jeg, det er svært at sammenligne landene.
Jeg har læst om, hvordan de har gjort det i Portugal.
Det er jo alligevel ikke så lang tid siden, de er startet, og det kan blive spændende at se, hvordan det udvikler sig med årene.
Jeg kunne da også godt tænke mig at komme ned og se, hvad det er, man præcis gør, og hvad det er, der så forhindrer folk i at tage narkotiske stoffer.
Men det er i hvert fald ikke vores hensigt at afkriminalisere det eller legalisere det i Danmark.
Det er i hvert fald ikke vores ønske.
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror ikke, jeg i min tale nævnte noget om, at en striks lovgivning nødvendigvis fører til færre forbrugere.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at man også forebygger på det her område, og det nævnte jeg også i min tale.
Så det er ikke et spørgsmål om enten-eller.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-18:
Nu er UNGASS jo også et forum, hvor vi kan sige at man kan tage de her internationale diskussioner, fordi narkotika netop er grænseoverskridende.
Vi kan se, at der er en global omsætning på 380 mia. kr.
Det eneste område, der er mere værd, så at sige, er olieindustrien.
Så det er globalt, og den her krig mod narkotika, som vi har set, har jo vist, at der er kriminelle og terrororganisationer, som har tjent milliarder på det her, og faktisk ser vi et stadigt stigende problem.
Det er egentlig derfor, jeg spørger ind til det her.
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-18:
Jeg kan kun sige, at hvis min kollega og vores sundhedsordfører, Flemming Møller Mortensen, har talt for en høring, så bakker jeg da op om det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-18:
Ordførerens kollega, Flemming Møller Mortensen, var lige inden valget, hvor han blev spurgt om Socialdemokraternes holdning til en eventuel afkriminalisering eller en delvis afkriminalisering, ude at sige, at han måske til dels godt kunne se sig selv og Socialdemokraterne i de henvisninger, der er kommet fra bl.a. WHO, om, at man bliver nødt til at gøre noget radikalt nyt, så derfor ville han tage det op i en høring i Sundhedsudvalget.
Det syntes jeg lidt var en ny holdning fra Socialdemokraterne, og jeg vil gerne høre ordføreren, om det også er noget, man skal kigge på.
SF vil jo f.eks. gerne have nedsat en kommission.
Ordføreren er jo bredt anerkendt for sådan at tage et fagligt og sagligt udgangspunkt i de her sager.
Det er i hvert fald, hvad jeg hører, og det er også, hvad jeg oplever.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om hun kan bekræfte, at det vigtigste vel er at prøve at gøre noget ved problemet og ikke bare smide folk i fængsel, fordi de er narkomaner, men at prøve, som ordføreren også var inde på, at forebygge og hjælpe dem, der så falder i, til at holde op og få et bedre liv på den måde.
Er det rigtigt forstået?
Yildiz Akdogan (S), 2015-12-18:
Tak for det.
Som ministeren også lagde vægt på i sin tale, er det enormt vigtigt med en balanceret tilgang til det her område.
I Socialdemokratiet er vores tilgang til narkotikapolitikken balanceret og evidensbaseret.
Det vil sige, at vi ikke kun prøver at fjerne udbuddet af narkotika med forbud, straf og politiaktioner, men også prøver at forhindre, at folk overhovedet køber narkotika, ved at føre en forebyggelsespolitik, behandle og lave skadesreduktion, f.eks. i form af fixerum.
Vores narkotikapolitik går altså på to ben.
Det er derfor også vigtigt at fremhæve, at vi selvsagt er imod dødsstraf for narkotikaforbrydelser, som der f.eks. er i nogle af de asiatiske medlemslande i FN.
Ligeledes går vi ikke ind for, at FN's narkotikakonventioner bliver implementeret så hårdt i en national lovgivning, at man f.eks. ikke kan give smertelindring til dødssyge patienter.
Ministeren var inde på lægeordineret heroin.
Det siger sig selv, at hvis patienten har brug for det, skal der også være mulighed for det.
På baggrund af det skal jeg på vegne af Socialdemokraterne, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti læse et fælles forslag til vedtagelse op.
Det lyder:
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-18:
Det er heller ikke det, vi forlanger af hr. Henning Hyllested.
Det, jeg bare spørger om, er, om Enhedslisten vil stemme for en forbedring, eller om de vil stemme imod en forbedring; om de vil være med til at give 25 mio. kr. ekstra til elbilejere og elbilskøbere, eller om de stemmer imod det.
Der er ingen forpligtelser i det her.
Det er der i øvrigt heller ikke i aftalen.
Og jeg vil gerne give et tilsagn i dag til Enhedslisten: Hvis de kan se de 90 mandater i den her Folketingssal, der er med på at lave en bedre aftale, så er Radikale Venstre klar.
Vi har kæmpet, vi har kigget efter det, vi har spurgt, og vi har vurderet, at det, at der er et grønt parti med i den her aftale, betyder, at vi kan få løbende forbedringer, og det har vi allerede bevist i flere omgange.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-18:
Der er lidt, som om vi er nået til endnu en pakke i bilejernes pakkekalender fra Christiansborg.
Men den her er sådan en ganske lille pakke, som handler om, at dem, der kører over Storebæltsbroen for at komme på arbejde, skal have en tyver mere i fradrag, og der har vi sådan set bare i al fredsommelighed stillet forslag om, at det synes vi også togpendlerne skal have.
For det er fint nok at give en gulerod for at tage på arbejde, men vi synes ikke, der skal være en gulerod for at skifte fra tog til bil.
Så derfor har vi stillet det ændringsforslag.
Alternativet har stillet et lidt mere begrænset ændringsforslag om, at togpendlerne trods alt skal have 3,50 kr. ekstra i fradrag.
Der vil vi selvfølgelig i anden ombæring, hvis vores eget bliver stemt ned, stemme for deres forslag.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-18:
Mig bekendt udgør SF, Enhedslisten, Alternativet og Radikale Venstre ikke noget, der er i nærheden af et flertal i det her Folketing, og der er desværre også et stykke vej til, at vi måtte gøre det på det her område.
Jeg har ikke hørt nogen andre partier ønske at give mere favorable vilkår til elbiler.
Tværtimod har vi hørt mange partier ønske at give mindre favorable vilkår til elbiler.
Så den der illusion om, at vi kunne have gjort noget andet, vil jeg gerne have mig frabedt.
Så bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg åbenbart har misforstået det.
Jeg troede bare, at Enhedslistens princip var, at når man kunne gøre noget, der gik i den rigtige retning, også selv om det var et lille skridt i den rigtige retning, så stemte man for det, og når det gik i den forkerte retning, selv om det var et lille skridt, så stemte man imod det.
Men det princip har man åbenbart tænkt sig at bryde med i dag.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-18:
Så skulle de have kendt vores besøgelsestid – det skulle Det Radikale Venstre jo i høj grad – da vi havde forhandlingerne.
Der lå jo rigtig mange forslag både fra os selv, fra SF og fra Alternativet til at finansiere en fortsat afgiftsfritagelse, som var det, vi gik efter, altså en fortsat afgiftsfritagelse, som vi er helt sikre på at vi formentlig kunne have skabt flertal for.
Så der lå jo forslag til en fortsat afgiftsfritagelse.
Det vil vi sådan set ikke gøre op med ved at begynde at lappe på et lovforslag, som i virkeligheden ødelægger elbilmarkedet, formentlig sætter det helt i stå, i hvert fald delvis i stå.
Det vil vi ikke involveres i.
Det var lidt, fordi hr. Martin Lidegaard jo ikke helt kunne forstå Enhedslistens indstilling i forbindelse med de her ændringsforslag.
Nu synes vi jo helt grundlæggende, at det her lovforslag i det hele taget er et rigtig møgforslag, og så er det selvfølgelig rigtigt, at vi jo bare kan ende med at stemme nej ved tredjebehandlingen.
Vi forstår jo slet ikke, at Det Radikale Venstre er gået om bord i det her, fordi det alt andet lige virker negativt ind på et elbilmarked, som jo i høj grad efter vores mening fortsat har brug for fødselshjælp.
Det her er lapperier på en rigtig møglov for at sige det rent ud.
Vi har rent faktisk også den principielle holdning, at vi jo ikke synes, at man skulle have lagt sig ned for EU.
Hvis vi havde været med i en aftale, var vi gået med på loftet på de 800.000 kr., og vi ville have stået i nøjagtig samme situation.
Skulle vi så, om jeg så må sige, have fundet os i, at en embedsmand i EU-systemet har fundet ud af, at det her kan være statsstøtte, ville vi da også have protesteret voldsomt imod det.
Vi mener faktisk ikke, at det her er noget, EU skal blande sig i, og vi synes jo, at man skulle have taget slagsmålet.
Og da det i forvejen er en rigtig møgsag, vil vi ikke gå om bord i det her.
Liselott Blixt (DF), 2015-12-18:
Jeg mener, at man skal forholde sig neutralt, for hvis man kæmper, er man netop ikke neutral.
Så er man med til at øve indflydelse på, hvad andre lande skal.
Det ville være det samme, som hvis andre lande skulle kæmpe for, at vi skulle gøre noget bestemt.
Jeg mener, at det står meget klart i den vedtagelsestekst, som Dansk Folkeparti er med i, og det er det, vi vil arbejde for, også under konventionen.
Jeg ved godt, at det er en konvention, men jeg siger også, at jeg ikke behøver stå og gentage alt det, som ministeren lige har stået heroppe og sagt, og som jeg er enig i.
Jeg synes, man gør alt for meget ud af at blive ved med at tale om at afkriminalisere, for vi kommer aldrig af med narkoen.
Vi skal hindre, at folk begynder at tage den.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-18:
Fra radikal side er vi jo mest optaget af – og vi tør godt prioritere her, det er det, politik handler om – at få sat skatten ned på arbejde.
Det er det, der vil gøre en forskel for danske virksomheder og danske borgere.
At man så fra Liberal Alliances side vil klatte pengene væk på tilfældige lettelser af registreringsafgiften i stedet for at fokusere arbejdet på at lette indkomstskatten, har jeg ikke forstået, heller ikke i forbindelse med den finanslov, der lige er vedtaget.
I det her tilfælde handler det om, at miljøvenlige biler bør pålægges mindre afgift end biler, der forurener.
Det er også derfor, EU overhovedet kan godkende det her.
De synes, det er et sundt princip, at forureneren betaler.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-18:
Den her forespørgsel handler om en særlig samling, der er i FN i april næste år – den forkortes UNGASS.
Og selv om det er et lidt sjovt navn, den har, er det en meget stor og vigtig international begivenhed, som skal revidere narkotikapolitikken i FN.
I i hvert fald 40 år har FN og den internationale narkotikapolitik bygget meget på en repressiv tilgang, altså på straf og sanktioner, politi og fængselsstraffe, men internationalt går udviklingen i en ny retning.
Der er blevet lavet rapporter, senest af den såkaldte Global Commission on Drug Policy med bl.a. Kofi Annan i spidsen, som erklærer the war on drugs eller krigen mod narkotika for fuldstændig fejlslagen.
Det er nogle af de tanker, som ligger til grund for den konference eller særlige samling, der skal holdes i FN.
Den her forespørgsel handler så meget klart om, hvad der vil være Danmarks stilling i den forbindelse, altså når vi sammen med mange andre lande skal diskutere international narkotikapolitik.
De skriftlige svar, vi har fået fra ministeren indtil videre, viser, at Danmark har lagt sig, kan man sige, i slipstrømmen af EU med fokus på at være balanceret, som det hedder, i tilgangen til at begrænse narkotikaudbuddet, men også at begrænse problemerne med efterspørgsel gennem forebyggelse.
Der er mange lande, som allerede internationalt har lagt sig i et nyt spor, og som tænker mange, mange nye tanker.
Det er nogle af de lande, der er allerhårdest ramt, kan man nok sige, sådan over en bred kam.
Og fordi det, der skal diskuteres, er så afgørende nyt, og fordi det kan være så afgørende, hvad et land som Danmark kommer til at sige den forbindelse, håber vi, at vi kan få en indholdsmæssigt god diskussion i Folketingssalen, sådan at beslutningerne om Danmarks linje i den her forbindelse ikke bliver vedtaget i et lukket rum af nogle enkelte embedsmand, men faktisk har en politisk opbakning bag sig fra Folketinget.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-18:
Tak for det.
Lige først en hurtig kommentar.
Når fru Mette Abildgaard sammenligner med våben, så er der den forskel, at våben kan skade andre.
Når man indtager narkotika, skader det kun en selv.
Vi har kun tal for, at afkriminalisering gør misbruget mindre.
Hvad er argumentet for at fortsætte med det, der ikke virker?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-18:
Eksempelvis kan jeg henvise til den ph.d., som er lavet af en lektor på Aalborg Universitet, der hedder Kim Møller, og som peger på, at en afkriminalisering vil betyde et markant øget forbrug.
Den kan jeg eksempelvis henvise til.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-18:
Det er jeg glad for.
Den konservative ordfører erkender netop, at det her lige præcis ikke er en diskussion om, om man synes, det er en god idé at tage stoffer, for det er der ingen herinde, der gør.
Det her er et spørgsmål om, hvordan vi bedst muligt beskytter mennesker mod at ende i den sociale, fysiske, psykiske deroute, det kan være at få et misbrug.
Konservatives ordfører står og taler om signaler, men det, jeg spørger om, er ikke signaler.
Jeg har forstået, at Konservative har et signal om at være meget tough.
Super, men har det virket?
Er der nogen dokumentation overhovedet for, at den her strafpålæggelse har virket?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-18:
Jeg mener personligt, det ville være en falliterklæring at give op her og sige, at okay, så afkriminaliserer vi det, og så håber vi på bedre tider.
Den evidens, der er for det, er alt andet lige også begrænset.
Vi synes fra konservativ side, at det er en falliterklæring at give op.
Lad os endelig tage den diskussion.
Ofte starter et alvorligt misbrug med et hashmisbrug.
Vi ser gerne på, hvordan vi kan forhindre, at flere unge prøver hash også i en meget, meget ung alder.
Der er massive problemer forbundet både med et hashmisbrug og bestemt også med hårde stoffer i forhold til indlæring, sundhed osv.
Det kunne jeg ikke undgå at bemærke, så det kom ikke bag på mig.
Det kan jo virke enormt negativt på sådan en dag her før juleferien, men det er grundlæggende det konservative menneskesyn.
Vi ser mennesket som ufornuftigt, og det betyder også, at mennesket kan træffe ufornuftige valg.
Og et ufornuftigt valg er eksempelvis at tage stoffer.
Derfor mener vi, det er legitimt, at staten går ind og så at sige beskytter imod at træffe ufornuftige valg.
Så er jeg med på, at ordførerens pointe er, at man ikke beskytter særlig godt ved at kriminalisere.
Den pointe har jeg fanget, men fra et konservativt synspunkt ville det være et forkert signal at sende at sige, at det er en, forstå mig ret, fornuftig beslutning at kunne tage stoffer.
Det mener vi ikke.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-18:
Altså, jeg må ærlig talt indrømme, at jeg er en lille smule forbløffet over den måde, den konservative ordfører taler på.
Den konservative politik hviler på værdier og principper og et ønske om at sende signaler.
Men i den virkelige verden forholder det sig altså sådan, at i hvert fald i 40 år har man på globalt plan strammet og strammet og straffet mere og mere: mere politi, hårdere straffe.
Der findes endda lande, som har dødsstraf for narkotikaforbrydelser.
Og alligevel er forbruget steget, salget er steget, og produktionen er steget.
Det var den konservative tidligere justitsminister, så vidt jeg husker, som både i 2004, i 2007 og vist også i 2009 strammede den danske narkotikalovgivning.
Så der er blevet mere og mere straf.
Mener Konservative, at det har virket?
Er det blevet bedre?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-18:
Men når vi Konservative ser på det her, baserer vi vores politik på værdier og på principper.
Narkotika er ekstremt skadeligt, og derfor synes vi, det sender et forkert signal at snakke om at afkriminalisere det.
Det har store konsekvenser for mennesker, der tager narkotika.
Jeg forstår godt, hvis der sidder nogle og hører den her debat i dag og bliver forvirrede, for det virker, som om der overhovedet ikke er nogen problemer forbundet med at tage narkotika, og det er ikke tilfældet.
Så jeg synes, det sender et forkert signal at tale om afkriminalisering, og det er vi ikke tilhængere af i Det Konservative Folkeparti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-18:
Jeg synes overhovedet ikke, man kan sammenligne de to ting.
Det, som vi er flere partier der har plæderet for, er netop at basere vores politik på evidens, på tal, på det, som vi ved virker.
Og når vi kan se, at afkriminalisering i f.eks. Portugal kan føre til et mere positivt resultat, så siger vi: Hvorfor ikke kigge på det?
Hvorfor opfordrer vi ikke regeringen til at basere anbefalingerne på det?
Det er de tal, vi kender.
Så det er jo den store forskel.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-18:
Jeg mener eksempelvis også, at der er for mange våben i frit omløb i Danmark, men derfor går jeg ikke ind for at afkriminalisere det at have våben uden at have tilladelse til det.
Jeg mener ikke, at løsningen altid bør være, når man mener, noget ikke fungerer tilstrækkelig godt, bare at sige, at så afkriminaliserer man det.
Vi kan tage en drøftelse om den danske narkotikapolitik, men det er ikke det, der er på dagsordenen i dag.
Det understregede Enhedslistens ordfører selv tidligere.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-18:
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-12-18:
Og jeg synes, deres position er fint begrundet, selv om vi er meget uenige i Alternativet.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-18:
Man skal jo aldrig spå, specielt ikke om fremtiden – det er i hvert fald svært.
Jeg har personligt svært ved at forestille mig, at Det Konservative Folkeparti skulle ændre holdning til det her, og det er ud fra et grundlæggende konservativt menneskesyn, hvor vi ser et menneske, der i bund og grund er ufornuftigt.
Det betyder også, at der kan være brug for, at staten træffer nogle beskyttende foranstaltninger.
Og det er jo et håbløst umoderne menneskesyn – er der helt sikkert nogle, der vil sidde og tænke – i disse tider med høje tanker om alle, men det er jo det samme, når vi f.eks. går ind for at regulere på miljøområdet.
Så er det også, fordi vi tror, at mennesker nogle gange er ufornuftige, og at der er behov for en stat, som sætter nogle reguleringer ind.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-12-18:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig interessant diskussion, der kommer ud af det her, og det gør jeg, fordi jeg jo i høj grad anerkender, at den konservative ordfører faktisk står fast på de konservative grundprincipper, i forhold til hvordan det er, vi ser mennesket, og at det ligesom er udgangspunktet for politikken på området i det her.
Det må man jo anerkende, om man så er enig eller ej.
Man må anerkende, at det er De Konservatives position.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at spørge om noget, for vi talte lidt om signalværdi versus virkelighed: Hvis vi nu forestillede os en situation, hvor det viste sig, at antallet af dødsfald, i forhold til hvad vi har nu, f.eks. eksploderede med den linje, vi har nu – og vi kan gå til Portugal og se, at der falder antallet, og det er jo også, kan man sige, et udtryk for hensynet til det enkelte menneske – kunne man så forestille sig, at De Konservative kunne flytte sig på noget tidspunkt på lige præcis det her område?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-18:
Jeg er glad for, at Alternativets ordfører også ser de mennesker, som tager narkotika, som ofre, for det gør vi også i Det Konservative Folkeparti.
Vi mener ikke, det er et rationelt valg at træffe for et menneske at tage narkotika, fordi det har meget store konsekvenser for både krop og sind.