Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
Den konservative ordfører sagde, at det forslag, vi nu behandler, muligvis vil betyde, at lidt færre vil uddanne sig.
Jeg vil da oplyse den konservative ordfører om, at der i bemærkningerne til forslaget står, at man vil spare 81 mio. kr. i 2011 og 82 mio. kr. fra 2012 og frem.
Grunden til, at man sparer de penge, er jo, at færre mennesker vil komme i uddannelse.
Så det er ikke noget med, at man muligvis vil opleve færre ufaglærte voksne komme i uddannelse, nej, beregningerne, besparelserne ligger i, at de ikke vil komme i uddannelse.
Jeg må sige, jeg synes, det er uforståeligt, at VKO i en periode, hvor tusindvis af lønmodtagere er blevet ramt af arbejdsløshed, vælger at komme med en såkaldt genopretningsplan, der ser ud som den, vi bl.a. behandler i dag.
Det er en plan, der er smækfuld af forringelser for de ledige og for mennesker, der er i fare for ledighed.
Man forringer forholdene ved at skære i dagpengeperioden, og med det her forslag forringer man så også mulighederne for uddannelse til de ufaglærte – det vil sige en gruppe mennesker, som i den grad ikke bare her og nu, men også på lang sigt, er i fare for at miste deres arbejde.
Statens Voksenuddannelsesstøtte går jo altså bl.a. til, at ufaglærte kan få mulighed for at tage uddannelse på folkeskoleniveau eller gymnasieniveau og så samtidig have råd til at betale husleje, samtidig have råd til at kunne give børnene de ting, der nu er behov for.
Jeg hørte godt Venstres ordfører sige, at de her mennesker jo bare kunne gå på almindelig SU, men Venstres ordfører ved lige så godt som jeg og alle andre, at det ikke er en realistisk mulighed, altså bare at gå på SU.
Netop i krisetider som dem, vi befinder os i nu, hvor ordrebøgerne i mange virksomheder er tomme, er det jo helt oplagt, at man sender medarbejderne på efteruddannelse.
Det er godt for den enkelte, og det er i den grad godt for fremtidens arbejdsmarked, for vores samfunds økonomi.
Alle er enige om, at der bliver færre og færre ufaglærte job i Danmark.
Venstres ordfører bekræftede det, De Konservatives ordfører bekræftede det, og regeringen har gang på gang gentaget, at netop uddannelse er det, der skal til for at sikre Danmark i fremtiden.
Alligevel kommer man altså så med et forslag som det, vi behandler i dag, der går på at forringe mulighederne for uddannelse for lige præcis dem, der har allermest brug for at blive opkvalificeret.
Man burde gøre det stik modsatte, man burde bruge den periode, vi står i nu, til at tilskynde folk til at opkvalificere sig, tilskynde til efteruddannelse.
Nedskæringer fra 80 til 40 uger forhindrer folk, der ikke har mulighed for at gå på almindelig SU – og det er rigtig svært at leve af SU, hvis man har en familie, hvis man har en husleje, har børn osv. – i f.eks. at tage en fuld hf.
I bemærkningerne til forslaget skriver regeringen direkte, at man regner med mindre studieaktivitet, ligesom man skriver, at forslaget vil medføre en begrænsning i virksomhedernes tilskyndelse til at lade deres ansatte deltage i efter- og videreuddannelse – en begrænsning i virksomhedernes tilskyndelse til at lade de ansatte deltage i videreuddannelse og efteruddannelse!
Regeringens politik hænger simpelt hen ikke sammen.
På den ene side taler man om, vi skal have flere i uddannelse, Danmark har brug for en højtuddannet arbejdsstyrke, på den anden side spænder man så ben for de mennesker, som har allermindst uddannelse i Danmark.
Det er ikke bare et asocialt forslag, vi står med, det er uigennemtænkt, det rummer forringelser på uddannelsesområdet, uddannelsesmulighederne bliver forringet for nogle mennesker, som ikke har mærket meget til de skattelettelser, der har gjort, at vi nu skal lukke et hul i statskassen.
Det er jo næsten det værste ved det her, nemlig at de mennesker, man sender regningen til, absolut intet ansvar har for den krise, der har gjort, at der nu er en regning, der skal betales.
Enhedslisten støtter ikke forslaget.