runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2012-08-20:
Skal jeg tolke det på den måde, at Venstre ikke ønsker den del af skattelovgivningen, der beskatter de danske brugere af dieselbiler med yderligere 750 mio. kr.?
Er det noget, man ønsker at få taget ud af det her forslag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Som jeg sagde, fik vi de værste tidsler ud.
Men der er stadig væk mange ting, som bestemt ikke er groet i vores baghave, og som vi ikke ville have lagt på bordet, hvis det var os der havde siddet i regeringskontorerne.
Det er fuldstændig korrekt.
Men vi har lavet en aftale, og den må vi så stå ved. Vi måtte jo så gøre regnebrættet op fra Venstres side.
Det har vi gjort, og der har vi sagt: At få ægte skattelettelser på over 7 mia. kr. som modvægt til den politik, som regeringen hidtil har ført – hvor det bare konstant er blevet dyrere at være dansker og blevet dyrere at drive virksomhed i Danmark – at undgå, at boligejere og folkepensionens grundbeløb blev ramt og at undgå den aldersdiskriminering, som regeringen også lagde op til, var det, der gjorde, at vi kunne indgå en aftale, selv om den indeholder finansieringselementer, som hr. Kim Christiansen godt ved ikke er noget, som vi selv ville have foreslået.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-08-20:
Tusind tak for ordet.
Det, som interesserer mig, er, hvordan Venstre har det med en del af skatteaftalen, nemlig det, at man tager fra pensionisterne.
Det er o.k. at begå fejl, og det er jo fint, hvis man kan indrømme, at man har begået fejl.
Vi ved jo alle sammen, at der, hvis man ringer til Brasilien, er lidt forsinkelse på linjen, og på samme måde er Venstre med forsinkelse kommet i tanker om, at det var forkert at skære i børnechecken.
Men så har Ældre Sagen været ude at sige, at der er 100.000 pensionister, der, når reformen er fuldt indfaset, mister 3.500 kr. om måneden.
Jeg vil bare høre, om Venstre også fortryder den her del af skattereformen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Jeg tror, det må være en fortalelse, når der blev sagt, at der var nogle pensionister, der skulle miste 3.500 kr. om måneden, men det bliver der jo så lejlighed til lige at få præciseret.
Jeg vil bare gerne benytte lejligheden til igen at slå fast, at den regulering af overførselsindkomsterne, som der lægges op til – nu bliver det så et lovforslag, der behandles senere i dag – betyder, at der er en realvækst på 1,4 pct.
Altså får man mulighed for at købe flere varer, end man kan i dag, og det synes jeg da er ganske fornuftigt – at der også er en fremgang til de pensionister, som omtales her.
Jeg vil indrømme, at stigningen ikke er så stor, som den ellers ville have været, men der er en forskel på, at stigningen er mindre, og så på, at man oplever en tilbagegang.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Tak for det.
Jeg synes, det virker, som om Venstres ordfører forsøger at tegne et billede af, at folkepensionisterne ikke bliver ramt af den her skattereform.
Men det er jo sådan, at når den her reform er fuldt indfaset, vil omkring 100.000 folkepensionister ifølge Ældre Sagen få omkring 3.500 kr. mindre udbetalt om året.
Det er jo, fordi alle overførselsindkomster, herunder folkepensionen, fremover skal stige i en lavere takt.
Og de folkepensionister, der bliver ramt, er jo dem, der har en for lav indtægt fra private pensioner til at få glæde af topskattelettelserne, men som samtidig har en for høj indtægt til at modtage den større ældrecheck og det højere pensionstillæg, som er målrettet de laveste indtægter.
Kan ordføreren bekræfte, at Venstre har indgået en skattereform, hvor tusindvis af folkepensionister taber penge?
Liselott Blixt (DF), 2012-08-20:
Det kan der så åbenbart ikke have været, for allerede nu ved man, at inden for det sidste år er der 57 pct. af den danske befolkning, der har været over grænsen for at handle – 57 pct.!
Det må da være noget, man tager til genmæle over for allerede nu i stedet for at lave en aftale.
Som der var en ordfører, der sagde, skal man ikke blive ved med at grave et hul, som er lavet det forkerte sted.
Der er også lavet en undersøgelse, der viser, at de pensionister, der får en ældrecheck, der bliver hævet med 400 kr., faktisk kommer til at skulle betale over 1.000 kr. Så de bliver ikke tilgodeset.
De kommer til at mangle penge.
Er Venstre tilfreds med de to scenarier: det med grænsehandelen og det med, at pensionisterne kommer til at betale?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Nu er det svært at sige, at det er den her aftale, der har fået folk til at grænsehandle, i og med at den først kommer til at gælde om nogle år.
Jeg deler fuldstændig bekymringen omkring grænsehandelen.
Jeg har jo selv stået som ordfører for Venstre på en række af de her afgiftsstigningsforslag, og vi kan jo se, at siden nytår er grænsehandelen eksploderet.
Vi kan se, at grænsen for, hvornår det kan betale sig at gøre det, er rykket endnu længere op i Jylland.
Fleggaard udsender jo nærmest sine reklameaviser i hele Danmark og ikke kun i de dele af landet, som ligger relativt tæt på grænsen.
Der er ingen tvivl om, at de stigninger i afgifterne, som regeringen har indført fra den 1. januar, har haft en enorm effekt.
Derfor fremgår det af aftalen, at der skal være et fokus på grænsehandelen, og det er noget, vi uanset den her aftale fra Venstres side holder under skarp overvågning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-08-20:
Det er tankevækkende, når der spørges til grænsehandlen, og Venstres svar nu er, at man er tryg ved det, for det følger regeringen.
Det studsede jeg bare lidt over.
Det er da en ny stil fra det store oppositionsparti.
Det her er jo enormt besværligt, for man har jo tilrettelagt det fra aftalepartiernes side, således at vi skal behandle alt på én gang.
Vi skal altså her i Folketinget lige behandle seks voldsomme skatteforslag, der har stor indgribende karakter for danskerne, under ét, så man undgår al for megen detaljediskussion og ligesom kan holde det på de overordnede linjer.
Hvis jeg skal prøve at spille med på det – selv om jeg egentlig synes, det er forkert, fordi jeg synes, at risikoen for lovsjusk er åbenbar, når man tilrettelægger arbejdet i Folketinget på denne måde – skal det være ved, at jeg spørger Venstres ordfører, hvad den her aftale egentlig binder i forhold til.
Jeg har hørt Venstres ordfører sige her i dag, at man naturligvis står ved de aftaler, man indgår, og det synes jeg selvfølgelig er noget, man da normalt gør.
På den anden side har jeg jo set, at ordføreren har været citeret i dagspressen for at sige, at man ikke er bundet; man er fuldstændig frit stillet, og man kan så i virkeligheden gøre stort set, som man vil.
Der er ikke nogen, der binder hinanden – skattereformen binder ikke nogen, tror jeg ordføreren brugte som udtryk.
Så kan vi på et senere tidspunkt lave alle de ting, som er uappetitlige i den her skatteaftale, om, uden at man i Venstre er bundet op på den aftale, man har indgået her?
Jeg synes, det er interessant at få skåret fuldstændig ud i pap, hvordan det nu er.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Til den første del vil jeg sige, at jeg nævnte noget fra aftaleteksten om, hvad regeringen gør med hensyn til grænsehandlen, og jeg sagde så afslutningsvis, at det også er noget, vi i Venstre selv holder meget, meget øje med.
Hr. Kristian Thulesen Dahl kan være helt sikker på, at det overlader vi ikke alene til regeringen at være opmærksom på, det er vi bestemt også selv.
Det, vi har lavet en aftale med regeringen om, er den her skatteaftale.
Det er de forslag, der ligger, og dem stemmer vi hjem.
Så er der i skatteaftalen en bestemmelse om, at aftalepartierne ikke kan hæve boligskatterne og forringe rentefradraget og på den måde skabe usikkerhed omkring boligmarkedet frem til 2020, og ellers er aftalepartierne frit stillet.
Det er klart, at vi i Venstre ikke er bundet af at sige, at vi ikke kan gøre noget ved det, som vi har lavet en aftale med regeringen om nu, i forhold til hvad der med en ny regering forhåbentlig er flertal for i Folketinget efter næste valg.
For det første indeholder aftalen på førtidspensionsområdet jo også en mulighed for, at man kan skifte fra den gamle ordning til den nye ordning.
Jeg tror, at det, som hr. Christian Juhl søger at rette fokus på, er den regulering af overførselsindkomsterne, som jo så behandles på et særskilt lovforslag senere i dag.
Men jeg må bare konstatere, at med den regulering, der er lagt op til, vil også de grupper få en reallønsfremgang i den periode, der er tale om.
Det er bare for lige at slå det helt fast.
Det er korrekt, at friheden gælder begge veje.
Det er en aftale og ikke et forlig, og der er ikke nogen bindinger, som gør, at regeringen ikke kan gøre, som hr. Kristian Thulesen Dahl foreslår.
Jeg ville dog finde det politisk meget besynderligt, hvis regeringen, som fornuftigt nok har været optaget af at øge arbejdsudbuddet og været med til derigennem at sikre en bedre holdbarhed i økonomien – altså skatteaftalen sikrer jo 2,7 mia. kr. til at finansiere den målsætning, vi er fælles om omkring vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct. –
så bagefter løb baglæns på noget af det, der virkelig bidrager dertil.
Det ville jeg politisk synes var meget besynderligt, men jeg har ikke et forligsboldtræ, som jeg så kan komme og slå regeringen oven i hovedet med, det er fuldstændig korrekt.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Nu synes jeg jo, det næsten altid kan betale sig at arbejde – alene glæden ved at arbejde sammen med andre er jo en stor fornøjelse.
Det er ikke sikkert, at borgerlige synes, at der er så meget ved det, når man kun vil arbejde sammen med sig selv.
Så nævner man kun én ting, der er til gavn, nemlig arbejdsudbuddet – arbejdsudbuddet forbedres med 16.000.
Jeg ved godt, det er mange gange, jeg har spurgt, men jeg er nødt til at stille spørgsmålet endnu en gang: Arbejdsudbud og arbejde er ikke det samme, vel?
Det er bare for at være helt sikker.
Arbejdsudbud betyder bare, at der er flere, der står i kø og venter på et stykke arbejde.
Hvornår og hvordan vil det her skatteforlig skabe flere arbejdspladser?
Hvilke arbejdspladser er det, forliget skaber, og hvor bliver de skabt?
Hvem skal tage initiativet, er det regeringen og Venstre, eller er det det private erhversliv, og hvordan sætter vi gang i det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Jeg gentager gerne, at jeg er enig i, både hvad LO's formand og beskæftigelsesministeren har sagt om sammenhængen mellem arbejdsudbud og beskæftigelse.
De anerkender den sammenhæng og er enige i, at den er der, og det er jeg også fuldstændig.
Jeg må da sige, at det, at vi med den her skatteaftale sørger for, at danskerne får lov at beholde nogle flere af deres egne penge, altså at danskerne får over 7 mia. kr. ekstra mellem hænderne, da har en rigtig god indvirkning på dansk økonomi.
At danskerne kan få lov til at beholde noget mere, at det bedre kan betale sig at arbejde, og at vi også får fjernet bl.a. den såkaldte iværksætterskat, som er med til at sikre, at man bedre kan tilvejebringe kapital til vores virksomheder, så der kan komme flere investeringer, er da med til at sikre, at det danske samfund bliver lidt mere konkurrencedygtigt og dermed skabe forudsætningen for, at vi kan få mere beskæftigelse.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Jeg blev ikke så meget klogere, men det kan være, det er min skyld.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og så skal der være forskel på løn og offentlige ydelser, eller i hvert fald løn og de dagpenge, vi skal leve af, når vi er arbejdsløse, men jeg kan ikke forstå, hvorfor førtidspensionister og folk på barseldagpenge også skal presses, sådan at der er forskel på deres ydelse og løn.
De skal vel ikke også arbejde samtidig, eller hvad er meningen med det?
Det forstår jeg ikke logikken i.
Hvorfor skal man ramme de her folk?
De tilhører endda – ifølge Jyllands-Posten – nogle af de grupper, der enten mister penge på det her eller får meget, meget lidt ud af skatteforliget.
Hvorfor skal førtidspensionister og folk på barseldagpenge også presses, de skal vel ikke inspireres til at tage arbejde?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-08-20:
Tak for begge dele af svaret.
Det er selvfølgelig tilfredsstillende, at Venstre på den måde ikke er forpligtet ud over altså at stemme for de her forslag.
Det er nok også derfor, man ikke kan sige, at man stemmer imod det med at lave skat på ægteskabet, for det har man åbenbart forpligtet sig til at stemme for, og så kan man først lave det om bagefter, når det er vedtaget; når skaden er sket, kan man så reparere på skaden.
Det er dog bedre, end at man ikke kan.
Betyder det så også, at hvis regeringen f.eks. sammen med Dansk Folkeparti vil fjerne fedtafgiften og vil fjerne sukkerafgiften, der indføres fra 1. januar 2013, ved ikke at hæve topskattegrænsen så meget som foreslået i den her aftale med Venstre, så kan regeringen frit gøre det?
Det er jo rigtigt, at det er sådan en frihed, man laver.
Det er jo meget atypisk, at man laver en aftale, som ikke binder – undtagen altså på to områder og ud over det kan man gøre, som man vil.
Så jeg skal bare have bekræftet, at regeringen kan lave en sådan aftale med Dansk Folkeparti eksempelvis her i efteråret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Jeg har hørt – og det tror jeg alle, der har fulgt med i debatten, har – at Socialdemokraterne virkelig synes, det er en rigtig god aftale.
Som det blev sagt fra talerstolen: Det er godt for Danmark, at man laver en aftale, hvor man bl.a. forringer dagpengesystemet.
Jeg forstår ikke den politiske logik, men jeg har hørt, at det mener Socialdemokraterne.
Og de fleste af os kommer på et tidspunkt i en alder, hvor vi har behov for folkepension.
Er Socialdemokraterne pludselig af den holdning, at vi skal skelne mellem de, der er så heldige at være i arbejde, og de, der har fået en fyreseddel?
Kan Socialdemokraterne ikke se, at vi alle sammen, uanset om vi er i arbejde eller ikke er i arbejde, har interesse i, at der er et sikkerhedsnet, der griber os, hvis vi får en fyreseddel eller bliver ramt af sygdom?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Jeg vil godt lige anholde, at fru Johanne Schmidt-Nielsen går ind og siger, at dagpengesystemet nærmest bliver fuldstændig ødelagt ved den her skatteaftale.
Lad os lige holde fast i, at det, der sker på dagpengeområdet, er, at krone-øre-beløbet stadig væk er stigende.
Det er et faktum.
Der er stadig væk stigende overførsler på dagpengeområdet; det reguleres bare med en mindre sats.
Jeg håber også, at Enhedslisten, når vi kommer frem til finanslovforhandlingerne, vil være med til at skabe en masse job til de folk, der er arbejdsløse i dag.
Jeg synes så også, at Enhedslisten i de indlæg, der har været i dag, lidt negligerer alle de positive ting, der er.
Der er en god social balance i den her aftale.
Der er en forøgelse af ældrechecken på 4.500 kr.
Det er væsentlig mere end det, der lå i den aftaleskitse, der var med Enhedslisten.
Vi går ind og sørger for, at førtidspensionister på gammel ordning kan komme over på ny ordning, og vi går ind og sikrer, at de førtidspensionister, som ikke har haft noget arbejde i mange, mange år og derfor ikke har kunnet spare op til alderdommen, får gavn af ældrechecken på 4.500 kr.
Og så er det jo også sådan, at SOSU-assistenten altså får en skattelettelse på 1.000 kr. mere i den aftale, vi her har lavet med V og K, end i den aftaleskitse, der lå med Enhedslisten.
Så alt i alt er den her skattereform socialt afbalanceret, fuldt finansieret og rigtig, rigtig god for Danmark og danskerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Nu kan man tænke på helheden på flere forskellige måder.
Der findes jo ikke kun ét facit, når man laver skattepolitik.
Man kunne også have tænkt på helheden på den måde, at man sagde, at når man ikke ville kradse så mange penge op i skat, ville man finansiere det ved at være lidt sparsommelig i den offentlige sektor – i stedet for så at hæve andre skatter.
Lad mig derfor spørge konkret: Synes Det Radikale Venstre, at afskaffelsen af ligningslovens § 33 A, hvorved det gøres umuligt for danskere at rejse til udlandet og konkurrere på lige vilkår med lønmodtagerne i andre lande, er god, eller var Det Radikale Venstre hellere foruden, at den blev gennemført?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Det er jo ikke alle, der giver lige meget finansiering, men dog er de vigtige, i den forstand at de alle sammen giver os de milliarder, som gør, at vi kan give 3,1 millioner danskere reelle skattelettelser, dvs. reelt lavere skat på arbejde.
Der kan jeg undre mig lidt over, at Liberal Alliance, når vi nu giver reelle skattelettelser, også efter at vi så at sige har trukket omkostningerne fra, alligevel ikke vil være med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-08-20:
Jeg skal prøve at forstå, hvad det er, at De Radikales ordfører mener, når han snakker om, at der ikke skabes mere ulighed.
Så derfor vil jeg gerne prøve at forstå det, når De Radikales ordfører siger, at der ikke kommer mere ulighed på grund af skattereformen.
Det betyder jo samtidig, at de 250.000, der er på førtidspension, og de 165.000, der er på arbejdsløshedsunderstøttelse, ikke får noget i skattelettelse sammenlignet med de højtlønnede, som får 5.400 kr.
Er det ikke ulighed?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Jeg vil sige, at det er noget af en tilkendegivelse fra Enhedslisten, at man nu faktisk ønsker at fastholde ledige i arbejdsløshed.
Altså, vores tilgang er jo netop, at dem, der er på dagpenge, skal i job.
Hvis det er den måde, man fører beskæftigelsespolitik på, så er det godt nok for viderekomne.
Gini-koefficienten er blot en af dem, og der mener jeg, at hvis man ser på Gini-koefficienten over et livsforløb, så får vi en marginal stigning i uligheden.
Den skal holdes op imod, at vi faktisk får skabt flere job, og at vi med skattereformen skubber til væksten, så væksten kommer i gang.
Det vil jo sikre, at også dem, som er på dagpenge, får muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo det, det i sidste ende handler om.
Altså, skattereformen er faktisk i bund og grund en meget fremsynet jobpakke.
Vi taler om en skattereform, men det er en jobpakke, fordi vi gerne vil booste jobvæksten i Danmark.
Det håber jeg da vi kan blive enige om, men det ser ikke for godt ud med den tilgang, som Enhedslisten lægger for dagen.
Det, vi er optaget af i Det Radikale Venstre, er at få gennemført skattereformen, som den foreligger.
Det er en god aftale, vi har lavet, det er en god skattereform, og den skal udmøntes, så vi kan få øget beskæftigelsen og skabt flere job i Danmark.
Jeg er så godt klar over, at det jo altid vil være sådan, at man, når man skal finansiere skattelettelserne, også skal have pengene nogle steder fra, og der er jeg helt med på, at det kan gøre ondt.
Det er jo ikke altid lige sjovt at skulle kradse flere penge ind, men jeg mener faktisk, at det er en del af øvelsen, at man tænker helheden.
Det gør jeg som radikal ordfører, og det synes jeg også at regeringen er meget opsat på.
Vi er meget bevidste om, at skattelettelserne selvfølgelig skal finansieres, men at det er hele pakken, man kigger på.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-08-20:
Til den Radikale ordfører vil jeg bare sige, at det handler om 15.000 job.
Det sagde den radikale ordfører selv.
Hvor mange mennesker på arbejdsløshedsunderstøttelse har vi i dag?
Der er ca. 165.000.
Det vil sige, at det er mindre end 10 pct., der bliver snakket om fra den radikale ordførers side.
Vi går ind for at skabe så mange job, som overhovedet muligt, men problemet er jo, at i udgangspunktet har vi så mange arbejdsløse, og det bliver vi ved med at have.
Under den nye regering er arbejdsløsheden indtil videre enten faldet eller steget.
Så i udgangspunktet synes jeg, at man skal sige til sig selv, at der er arbejdsløse i det her land, som vi ikke får i beskæftigelse, så derfor går de ned i løn.
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Jamen det må da være ambitionen vedholdende og kontant at sikre, at flest mulige kommer i job.
Altså, der skal vi jo ikke slå op i banen – vel?
Det synes jeg er meget magtpåliggende at sige, og der mener jeg faktisk, at også De Radikale har mange synspunkter, der flugter med Enhedslistens, når det handler om at se på, hvordan vi fremadrettet kan omlægge noget af den bureaukratiske arbejdsmarkedspolitik – den her tunge og bøvlede arbejdsmarkedspolitik – så den kan blive mere effektiv i den forstand, at vi faktisk reelt kan hjælpe de ledige i job i stedet for simpelt hen at gå og køre de ledige igennem en eller anden standardiseret aktiveringsmaskine.
Der må vi bare sige, at hvis vi skal pege på jobpolitikken – der er jo flere reformer, f.eks. en skattereform, og vi har investeringsvinduet, og der kommer flere reformer fremadrettet – så er det summen af alle de reformer, som skaber titusindvis af arbejdspladser, altså langt flere end de 15.000, der ligger i skatteaftalen.
Men det gør jo ikke skatteaftalen mindre vigtig.
Jeg peger også på, at vi kan tage et opgør med den her bureaukratiske arbejdsmarkedspolitik, og der tror jeg faktisk, at vi har en del lighedspunkter.
Der er mere, der samler os, end der skiller os, så det kunne vi arbejde på.
Så der er jo meget mere, hvor det kommer fra, hvad angår reformkursen, og noget af det må vi kunne blive enige om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Det er jo ikke ligefrem det signal, regeringen sender, når man laver sukkerafgifter, der koster op mod 1.000 arbejdspladser, altså afgiftsstigninger, som skubber arbejdspladser til Tyskland.
Man kan også nævne NOx-afgiften osv., så det kan da virke lidt underholdende, at man står og siger, at der skal gøres mest muligt, når man samtidig sender arbejdspladser ud af Danmark.
Det var egentlig noget andet, jeg ville spørge om, nemlig den del af finansieringen af skatteaftalen, der handler om EU-bidraget.
Regeringspartierne gør jo meget ud af at sige, at det er fuldt finansieret, men der mangler jo den ene milliard, man skal have i rabat – som det hedder – på EU-bidraget.
Jeg synes, det er meget spøjst, når man så hører min partifælle, hr. Morten Messerschmidt, som er medlem af Europa-Parlamentet.
Han har spurgt Europa-Kommissionen, som klart siger, at Danmark ikke kan få en rabat på 1 mia. kr.
Vi er faktisk slet ikke med i den gruppe af lande, som kvalificerer sig til at komme i betragtning til at få en EU-rabat.
Når Finansministeriet så selv siger nu, at de regner med at gå fra at skulle betale 20 mia. kr. til at skulle betale 22 mia. kr. om året, kan den radikale ordfører så ikke bekræfte, at der så mangler 3 mia. kr. i regnskabet, for at finanserne skal gå op, og ikke bare 1 mia. kr.?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Det er meget rørende at høre Dansk Folkepartis skatteordfører tale om, at man skal skabe job i stedet for at destruere job, når man tænker på, hvad Dansk Folkeparti i 10 år var med til at gøre sammen med den borgerlige regering.
Jeg kan huske, at Dansk Folkeparti forsøgte at obstruere flere reformer dengang.
Men det er fint, hvis der er en ny erkendelse og nyt gåpåmod fra Dansk Folkepartis side.
Det er godt, at det kommer nu.
Men når vi taler om finansieringsdelen, så er det helt klart vores ambition at sikre, at finansieringen holder.
Jeg ved godt, at der er nogle, der har sat spørgsmålstegn ved, hvorvidt alt kan udmøntes i virkeligheden, men jeg er ret sikker på, at vi får finansieringen på plads, og at danskerne får reelle skattelettelser via denne reform.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-08-20:
Jamen jeg kan godt forstå det argument om flere i job, som du kommer med.
Altså flere i job, men hvor mange job er det nu, I skaber?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Det, som skattereformen handler om, er jo at sikre, at gevinsten ved at være i arbejde skal være større end gevinsten ved ikke at være i arbejde.
Det er sådan rimelig håndgribeligt, det handler om kroner og øre.
Det kan vi også gøre med vores skattelettelser.
Så løntryk som følge af skattereformen?
Jeg kan ikke se nogen sammenhæng.
Så havde ordføreren et spørgsmål til sidst, som jeg har glemt, men det håber jeg at vi kan få lejlighed til at få repeteret via en af de andre ordførere.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Ordføreren nævnte, at man hævede grænsen for, hvornår der betales topskat, fordi man var af den opfattelse – nu kan jeg ikke lige huske formuleringen – at det handlede om at få mest arbejdsudbud for pengene.
Hvorfor sænkede man så ikke topskattesatsen, for jeg er endnu ikke stødt på en analyse, som ikke siger, at man får klart mest arbejdsudbud for pengene ved at sænke topskattesatsen?