runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-10-21:
Ministeren har stadig ikke svaret på det, vi nu har spurgt om flere gange: Hvorfor skrev man i en aftale med den irakiske regering, at man fortsat ville give økonomisk støtte?
Det må være muligt for ministeren at svare på, hvorfor man skrev, at man fortsat ville give økonomisk støtte, når man dagen efter ophæver den støtte.
Det er ikke noget, man gør flere måneder senere, det er dagen efter, at man har indgået aftalen, man ophæver støtten.
Det andet er så spørgsmålet om, hvad det var, der stod i bemærkningerne til det lovforslag, som indførte muligheden for støtte.
Det var delt i to, for det første en opkvalificeringsordning og for det andet en økonomisk støtte, og det var kun opkvalificeringsordningen, der ifølge bemærkningerne skulle ophøre, når der forelå en hjemsendelsesaftale.
Det var ikke den økonomiske støtte, og det er begge de to typer støtte, der er beskrevet i aftalen med den irakiske regering.
Det er simpelt hen ikke korrekt, når ministeren siger, at det var en forudsætning i lovforslaget, at begge dele af støtteordningen skulle ophøre, for det var ikke det, der stod i bemærkningerne til lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-21:
I aftalen er der ikke beskrevet økonomisk støtte til Irak generelt.
Der er beskrevet økonomisk støtte til irakere, der frivilligt vælger at vende hjem, og det er som sagt skrevet så klart, at man skriver, at man fortsat vil støtte irakiske statsborgere, der vælger at vende frivilligt tilbage.
Det fremgår af lovforslagets bemærkninger, som ministeren igen og igen har henvist til, senest i svaret på spørgsmål 285 fra os, hvor ministeren skriver, at allerede ved indførelsen af kontraktordningen har det stået klart, at ordningen ville blive bragt til ophør, når kriterierne for at være omfattet af ordningen ikke længere var til stede, f.eks. ved indgåelse af en tilbagetagelsesaftale, jævnfør lovforslagets bemærkninger vedrørende kontraktordningen.
Vi spørger altså til økonomisk støtte til personer, som frivilligt vender hjem.
Men når vi ser på bemærkningerne til lovforslaget, vil jeg igen gerne bede om lov til at få ministeren til at forholde sig til den helt konkrete sætning, og jeg citerer: Dog forventes den økonomiske støtte til frivillig tilbagevenden, jævnfør nærmere stk. 2.4., videreført i et aktstykke.
Der står altså ikke noget om generel økonomisk støtte til Irak.
Der står til frivillig tilbagevenden.
Og lidt længere nede står der i stk. 2.4., som der altså henvises til, at det vil sige, at der vil blive givet 41.000 kr. til en person, der vil starte egen virksomhed, og 30.000 kr. til en person, der tager lønarbejde.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-21:
Jeg kan ikke blive ved med at gentage det, jeg har sagt tusind gange.
Den opkvalificeringsordning blev inddraget, fordi den skulle inddrages,
Der gives økonomisk støtte til Irak, der gives almindelig repatrieringsstøtte.
Sådan er det, og det opfylder til fulde både det, der står i kontrakten, og det, der står i aftalen.
Line Barfod (EL), 2009-10-21:
Det, der står noget om i bemærkningerne til lovforslaget, er ikke en generel ulandsbistand eller en anden generel støtte til Irak.
Det er den konkrete støtte til de irakere, der vender frivilligt hjem til Irak.
Der står, og jeg citerer:
Citat slut.
Man har altså delt det i to i lovforslagets bemærkninger, hvor man klart har skrevet, at den økonomiske støtte til frivillig tilbagevenden forestiller man sig skal fortsætte.
Man har ikke sagt, at den også automatisk ophører, så det passer ikke, når ministeren siger, at det var det, der var forudsat af Folketinget.
Ministeren mangler stadig at forklare, hvorfor man beskrev en ordning i aftalen med den irakiske regering og så ophævede ordningen dagen efter.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-21:
Jamen jeg er fuldstændig uenig.
Fru Line Barfod blander kontrakten og bemærkningerne til lovforslaget sammen.
Vi giver masser af støtte til Irak, sådan er det altså.
Jamen det er jeg fuldstændig uenig i.
Altså, den opkvalificeringsordning, der er tale om – det har spørgeren netop læst op – skulle netop bortfalde.
Hvad der så måtte komme af andre ordninger senere, skal jeg fortælle fru Schmidt-Nielsen om, når jeg har overvejet det.
Men at den ordning skulle ophøre, fremgår jo med al lysende klarhed af det, der lige er blevet læst op.
Og hvad der forventes fremover, vender jeg tilbage med, når jeg har gjort mig nogle overvejelser om det.
Jamen jeg gentager: Det nytter ikke noget, at man bliver ved med at spørge ved at vende op og ned på det, vi kommer ikke længere.
Det er sådan, at man vender op og ned på svaret.
Line Barfod (EL), 2009-10-21:
Jeg synes, det er ret utroligt, at ministeren kan påstå, at når der står, at man fortsat vil støtte irakiske statsborgere, skal den irakiske regering være klar over, at ordet fortsat dækker 1 dag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-21:
Nu er det her jo ikke en aftale om, hvad der er sket engang, det er en aftale om, hvad der skal ske i fremtiden, det er en aftale, hvor Danmark og Irak sammen siger, at nu er det muligt at lave tvangsmæssig hjemsendelse.
Det gælder for fremtiden, og på samme måde gælder det selvfølgelig for fremtiden, når man skriver, at der fortsat skal være mulighed for at støtte irakiske statsborgere, der frivilligt vælger at vende tilbage.
Og det har ministeren altså ikke svaret på.
Jeg kan godt forstå, at ministeren vælger at stå her og sige, at ministeren har svaret igen og igen og igen, men det er jo ikke korrekt, for den her aftale forholder sig ikke til noget, der skete engang, den forholder sig til fremtiden.
Derudover kan jeg forstå, at ministeren nu igen i dag forsøger at påstå, at det var en forudsætning, da man indførte kontraktordningen, at den ville ophøre, den dag en hjemsendelsesaftale blev indgået.
Det er simpelt hen heller ikke korrekt.
Der står her i lovbemærkningerne til L 218, at når kriterierne ikke længere er opfyldt, f.eks. fordi der indgås en tilbagetagelsesaftale med et land eller der opnås accept af tvangsmæssig udsendelse, vil tilbuddet om opkvalificering ophøre efter integrationsministerens nærmere bestemmelse herom.
Afviste asylansøgere vil herefter ikke længere kunne tilmelde sig ordningen.
Men så fortsætter teksten: »Dog forventes den økonomiske støtte til frivillig tilbagevenden, jf. nærmere afsnit 2.4, videreført i et aktstykke, når opkvalificeringsordningen ophører.«
Med andre ord står der i de lovbemærkninger, som ministeren gang på gang har henvist til, det stik modsatte af, hvad ministeren siger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-10-21:
Under åbningsdebatten den 8. oktober sagde statsministeren, da der skulle svares på spørgsmål, at han i løbet af sit ene minut ikke havde tid til at redegøre for regeringens holdning til Rigsrevisionens bemærkninger af 17. juni om, at Sundhedsministeriet siden 2006, altså på den tid, hvor statsministeren var sundhedsminister, har haft viden om, at de private sygehusydelser på baggrund af ændrede markedsmæssige vilkår kunne have været erhvervet til lavere priser end de fastsatte takster.
Derfor vil jeg gerne høre statsministeren i dag: Anerkender man Rigsrevisionens konklusioner her om, at man kunne have erhvervet private sygehusydelser til en billigere pris siden 2006, og vil man være med til at iværksætte en undersøgelse af det forløb, der har været siden 2006?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-21:
Jamen jeg kvitterede også i mit første svar og sagde, at vi er åbne for at forhandle.
Vi har lagt vores udspil frem, og det har en række grønne elementer.
Økonomi- og erhvervsministeren fremlagde en erhvervsklimastrategi mandag i forrige uge, og den er målrettet det grønne; vi har lavet en infrastrukturinvesteringspakke; vi har en infrastrukturfond på 94 mia. kr. over en årrække; der er helt aktuelt forhandlinger i Transportministeriet, og fonden har et klart grønt sigte, idet to tredjedele går til det grønne område; vi har haft en renoveringspulje, som i nogen grad også har understøttet den grønne dagsorden, så vi er åbne over for det.
Så er det jo lidt en smagssag, om man vil have den tilgang til det, at man tager en række målrettede initiativer, som regeringen har gjort, eller om man vil lægge dem ved siden af hinanden eller oven på hinanden, eller hvordan man nu vil pakke dem, og så slå en sløjfe om og kalde det en grøn fond.
Det er jeg sådan set åben over for, så hvis der er et ægte ønske om ægte forhandling, er det jo det, der må være afsættet for de drøftelser, som jeg jo også er bekendt med allerede er gået i gang i forskellige relevante ministerier.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-21:
Jeg synes altså, det er lidt ærgerligt, at statsministeren går sådan i forsvarsposition og straks siger, at nu bliver spørgeren perfid og det ene med det andet.
Det, der var mit meget enkle ærinde, var: Lad os samles om at få gennemført noget, der fokuserer på og er rettet mod det, dansk erhvervsliv har brug for, og som kan gøre, at Danmark kan vise, at også vi har en grøn dagsorden, og at vi har den ambition, at danske virksomheder bidrager til den.
Når jeg ser på det, der er forelagt som forslag til, hvordan vi benytter globaliseringsmidler, ser jeg et hav af initiativer, men ingen prioriteringer og intet fokus og slet ikke på det, som statsministeren netop nævnte som den tredje helt centrale ting her i efteråret, eller på det, som statsministeren egentlig ret konstruktivt lagde ud med ved at sige: Ting kan gå hånd i hånd.
Man kan faktisk lave en hel kæde af positive effekter, hvis vi samlet set siger, at vi gerne vil prioritere midlerne, at vi gerne vil fokusere, og det vil vi gøre med en grøn dagsorden for at imødekomme nogle af de gode folk, der kalder på mere konkrete ambitioner, og for at sørge for, at det er klimaet, der er driveren – ikke kun for et bedre klima, men også for et bedre erhvervsklima.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-21:
Jeg misforstod åbenbart tonen i fru Margrethe Vestagers åbningsreplik, for selv om der var et par perfiditeter om, hvilken strategi regeringen forsøger at fremme til København, sporede jeg egentlig en positiv og konstruktiv tone, og så forsøgte jeg at svare.
Men jeg tog altså helt fejl, for der kom jo bare en sønderlemmende kritik og en vrangfremstilling af regeringens økonomiske politik.
Vi fører ikke nogen privatiseret krisestrategi.
Vi har en meget velkonsolideret krisestrategi, som er offensiv.
Vælg et land på kloden og sammenlign ekspansionsgraderne, og vores politik tåler sammenligningen.
Vi går på to ben: Det ene ben er at stimulere familiernes økonomi, også for at sikre stabilitet og undgå tvangsauktioner og andet, og det andet ben er offensive offentlige investeringer.
Jeg minder bare om, at vi fremrykker offentlige investeringer på et niveau, som ikke er set tidligere.
Den vækst, der er i offentlige investeringer, hvoraf mange i øvrigt har et grønt sigte med renovering m.v. og trafikinvesteringer, hvor to tredjedele er i den kollektive trafik, er den højeste siden omkring mit fødselsår, så at tegne et billede af, at regeringen ikke handler i krisesituationer og ikke handler på en måde, der også har effekter for vores miljø, er ikke korrekt.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-21:
Jeg synes ikke, det er helt godt nok, at Vækstforum tager hul på.
Vi har diskuteret klima i jeg ved ikke hvor lang tid, og regeringen har åbenbart siddet med rystende hænder og flakkende blik og set på stadig dårligere skøn over væksten, over ledigheden og over statsunderskuddet.
Allerede de renteudgifter, der løber på i øjeblikket, kunne jo have finansieret en hel vækstplan.
Det må jo også stå regeringen lysende klart, at den her meget privatiserede kriseløsningsstrategi med det dansende Dankort og finansministeren som førstedanser ikke virker.
Det dansende Dankort kommer ingen vegne, der bliver ingen fest ud af det, og derfor er der netop også behov for at sige: Vi må have en grøn strategi, vi bliver nødt til at gøre det.
Så sent som for mindre end 10 dage siden sagde store, toneangivende danske virksomheder, at de savner mere konkrete ambitioner.
Så er det jo ikke nok at sige, at vi tager hul på, så er det jo nu, der skal handles.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-21:
Tak for det.
Må jeg ikke først sige, at jeg jo fuldstændig deler den opfattelse, at det er vigtigt, at vi også af erhvervspolitiske grunde – for her er der mange gode hensyn, der sådan set kan komme til at gå hånd i hånd – har et grønt fokus i de ting, vi gør.
Det har regeringen jo også.
I forrige uge fremlagde økonomi- og erhvervsministeren en erhvervsklimastrategi, og regeringen har jo også i sit oplæg til forhandlinger om globaliseringspuljen introduceret en række initiativer, der netop skal understøtte det grønne.
Jeg er godt bekendt med, at Det Radikale Venstre så har et forslag om, at man så at sige puljer en del af globaliseringspuljen til det her formål.
Det er en interessant idé, og den kan jo som alle andre ideer diskuteres og forhandles i det regi, som er det rigtige, og som jo helt konkret og aktuelt er globaliseringsforhandlingerne.
Jeg har en stor ambition på det her område.
Det er også baggrunden for, at et af de første punkter, som det nynedsatte vækstråd, Vækstforum, tager hul på, netop er den grønne dimension.
Jeg er enig med spørgeren i, at det jo ikke alene er i vores hænder, og at det også vil bero på en række andre landes positioner, men når vi nu vælger her at være optimistiske og tro på, at vi lander en ambitiøs aftale i København, så er det selvfølgelig også vigtigt, at dansk erhvervsliv er i en position, hvor de kan udnytte effekterne af det.
Det kræver, at vi i alt, hvad vi gør, når vi snakker infrastrukturinvesteringer, når vi snakker præcisering af, hvordan forskningsmidler skal bringes i spil m.v., indtænker den grønne dimension.
Og den diskussion er regeringen i sagens natur helt åben over for.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-21:
Jeg synes, det er vigtigt og rigtigt, at statsministeren lægger så stor vægt på den opgave, som regeringen og jo faktisk hele Danmark har med klimatopmødet.
Det går jo helt åbenlyst ikke for godt herhjemme med lidt forskellige strategier i de forskellige ministerier, men vi håber det bedste, og set i det lys synes jeg også, det står meget klarere, hvorfor statsministeren var så entydig i sin kvittering til oppositionen i sin åbningstale for opbakningen til, at der kunne være ro om regeringens arbejde til at få gennemført et godt klimatopmøde.
Det er vi jo ikke selv herre over.
Der er mange andre spillere, og jeg synes, det er al ære værd, at statsministeren tager de kontakter, der skal til.
Til gengæld er vi jo selv herre over, hvad der kommer til at foregå her i Danmark.
I lyset af den meget alvorlige økonomiske krise, som der er i Danmark i øjeblikket, vil jeg gerne høre, om statsministeren er åben over for den diskussion, som Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har rejst, om at lave en egentlig klimafond.
Det kunne være en ting, som var væsentligt at have med i nogle af drøftelserne for at vise, at Danmark faktisk går foran.
Faktisk er vi ikke helt der, hvor vi går foran.
Jeg synes, det er tankevækkende, at Grundfos, Danfoss, Rockwool, Dansk Metal, Dansk Byggeri beder om, at der kommer til at ske noget mere konkret, fordi, som de siger: Vi udfordres af virksomheder, som ønsker at løse de alvorlige energi-, miljø- og klimaudfordringer, og som i mange tilfælde er støttet af grønne vækstpakker fra de enkelte landes regeringer.
Jeg synes, det ville klæde vores værtskab, og jeg tror også, det vil skabe de rigtige muligheder for de danske virksomheder.
Derfor forslaget fra Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, og jeg vil gerne høre statsministerens holdning til det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-21:
Jamen jeg fastholder det, jeg allerede har sagt.
Jeg kan ikke tvinge fru Johanne Schmidt-Nielsen til at høre efter, hvad jeg siger.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-21:
Ministeren har undladt at svare og undladt at svare og undladt at svare.
Men jeg kan da godt spørge igen.
Ministeren siger, at det fremgår så tydeligt af aftalen, at den her økonomiske støtte ville ophøre.
Hvor fremgår det af aftalen?
Kan ministeren pege på, hvor det står i aftalen, at man ikke længere vil bidrage med økonomisk støtte til frivillig tilbagevenden, for jeg kan læse det stik modsatte ud af det?
Det synes jeg er meget klart, det er en klar besked til Irak, nemlig at når man indgår den her aftale, vil det fortsat være sådan, at de, der vender frivilligt tilbage, kan få økonomisk støtte.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvor fremgår det af aftalen, at den støtte skulle stoppes?
Line Barfod (EL), 2009-10-21:
Kan ministeren så ikke forklare, hvordan hun som aftalepartner vil opfatte det, hvis et land siger: Vi vil fortsætte med at give en økonomisk støtte til irakere, der vender frivilligt hjem, vi vil fortsætte med at give en støtte?
Vil ministeren så gå ud fra, at »fortsat« dækker 1 dag?
Er det sådan ministeren mener at man internationalt opfatter aftaler mellem landes regeringer?
Pernille Frahm (SF), 2009-10-21:
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at videreføre de positive erfaringer, der er gjort med forsøgene med kulturskolerne?
Hvad vil ministeren gøre for at videreføre de positive erfaringer, der er gjort med forsøgene med kulturskoler?
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jamen det er jeg sådan set enig i.
Jeg sagde jo også, at vi har gjort os nogle gode erfaringer, og vi har gjort os nogle mindre gode erfaringer, og alt det må man jo så arbejde videre med og se på, hvad det på sigt skal føre til.
Lige nu er situationen den, at forsøgsordningen er udløbet.
De penge, man havde sat af i 2006, er nu brugt op, og så må vi jo se, om der igen fremadrettet skal findes penge til et nyt initiativ – og om det igen skal være et forsøg, eller om man skal prøve med en mere permanent ordning på nogle af områderne.
Alt det må man jo se på på sigt, men som den økonomiske situation er lige nu, og når vi ser frem mod 2010, har regeringen altså ikke budgetteret med den her forsøgspulje.
Pernille Frahm (SF), 2009-10-21:
Nu er jeg jo så ikke socialdemokrat, så jeg kan ikke svare på, hvordan socialdemokrater har det med forsøg, men jeg kan svare på, hvordan jeg selv har det med forsøg: Man sætter et forsøg i gang for at undersøge, om noget kan lade sig gøre eller ikke kan lade sig gøre – for at se, om det virker eller ikke virker.
Om de forsøg, vi snakker om her, kan jeg lige komme med et lille citat
Folketinget bad Statens Kunstråd om at lave ordningerne og bagefter evaluere, hvordan det så er gået.
Begge ordninger er nu blevet evalueret til topkarakter – til topkarakter – og derfor virker det, som om politikerne overhovedet ikke har været opmærksomme på, hvilke fremragende ordninger de rent faktisk selv har bedt om.
Det siger Mads Øvlisen, formanden for Statens Kunstråd.
Så han er altså ikke helt enig i, at det er sådan meget speget, hvad man kan få ud af de her kulturskoler.
Det er ikke sådan, at det er en dårlig ordning, og at der derfor er god grund til at stoppe den.
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jeg er glad for, at hr. Leif Lahn Jensen godt kan huske Socialdemokraternes holdning til forsøget, og at de ønskede en afgrænset periode på 4 år, og at man også dengang aftalte, at når der var gået 4 år, var der altså ikke flere penge, og så måtte man tage stilling til, om der skulle findes nye penge, og om man skulle introducere det her som et mere permanent initiativ.
Det er klart, at vi da også gør os overvejelser, når vi starter et forsøg op, for vi er ret sikre på, at når Socialdemokraterne sidder i opposition, havner vi jo pr. automatik her hver gang.
Altså, Socialdemokraterne har det lidt svært med, at forsøg ligesom slutter; de vil pr. automatik fortsætte det.
Vi kan ikke starte noget op, uden at vi skal sætte det i drift og det skal køre videre
, så derfor er vi altid betænkelige, når vi sætter forsøg i gang, ikke mindst når vi gør det sammen med Socialdemokraterne.
Det har vi valgt at gøre her.
Ved huskunstnerordningen synes jeg, at der er kommet noget rigtig godt ud af det; det er der sådan set også her.
Vi har gjort os nogle gode erfaringer, men det er ikke noget, der siger, at vi pr. automatik bare skal køre videre med en forsøgspulje på 3 mio. kr. om året og blive ved med at lave sådan nogle drypvise forsøg ude i landet.
Jeg tror, vi skal kigge lidt mere langsigtet på det og måske også – i hvert fald næste gang – gribe det anderledes og mere fokuseret an.
Det er også klart de anbefalinger, Plussrapporten giver os, og det er også de anbefalinger, vi får fra Statens Kunstråd.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-21:
Nu spurgte jeg ikke ministeren om Socialdemokratiets holdning til det – det har jeg selv styr på – men jeg spurgte ministeren om, hvilke tanker man gjorde sig, når man startede sådan nogle forsøg op, og det fik jeg ikke meget at vide om.
Det vil sige, at man ikke tænker meget, når man laver sådan nogle forsøg.
Det er jo sådan set det, jeg kan konkludere.
Men jeg prøver lige igen: Når man laver sådan nogle forsøg, tænker man så slet ikke over, at hvis de virkelig er gode, vil man selvfølgelig gerne fortsætte dem?
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jamen jeg må igen sige til hr. Leif Lahn Jensen, at Socialdemokraterne selv har været med til at starte det her forsøg op.
Socialdemokraterne har ønsket det her forsøg, de har syntes, det var en god idé at lave en 4-årig forsøgsordning, og de var også med til at finde pengene.
Nu er forsøget så færdigt, pengene er brugt op, og de 4 år er gået ved udgangen af 2009.
Så må vi se på, hvordan det her forsøg så har virket.
I modsætning til huskunstnerordningen synes jeg, at billedet her er lidt mere broget.
Her har vi jo så kunnet lære af forsøget og måske høstet nogle lidt mere negative erfaringer i nogle henseender.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-21:
Jeg hører igen og igen ministeren sige, at det er et forsøg, og at der ikke er penge til at fortsætte, for ellers ville ministeren gerne gøre det.
Så kunne jeg i hvert fald godt tænke mig at spørge ministeren, når nu regeringen laver alle de her forsøg, som jeg snakkede om tidligere, og som sker igen og igen, om ikke regeringen tænker over, hvorfor vi egentlig laver de her forsøg.
Tænker regeringen ikke over, hvad der så er meningen med de her forsøg?
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jamen til den første del af spørgsmålet vil jeg bare sige helt klart, at regeringen har fremlagt sit finanslovforslag for 2010.
Kulturskolerne er ikke med på det budget, vi har lagt frem for 2010.
Nu er der så finanslovforhandlinger, og så må partierne byde ind med det, de har, og igen huske finansieringen; det er meget vigtigt, at den er med, når man byder ind med forslag til nye initiativer.
Så spørger hr. Mogens Jensen, om jeg på sigt synes, at det en god idé, at vi får kulturskoler i hele landet, så alle børn og unge ikke kun får et tilbud om musikskoler, men altså også om en bred vifte af forskellige kulturelle tilbud.
Det synes jeg sådan set ikke man kan sige om er der, vi skal ende på sigt.
Det synes jeg faktisk ikke man entydigt kan evaluere ud fra det forsøg, vi har kørt gennem de sidste 4 år.
Det siger Kunstrådet jo sådan set også, nemlig at vi stadig væk afventer at få at se, om der egentlig er opbakning til det lokalt i hele landet.
Vil kommunerne det her nok?
I sidste ende må man også huske på, at det vil blive rigtig, rigtig dyrt.
Det vil formentlig koste det samme som at drive musikskolerne, og det vil altså være 112 mio. kr., vi skal finde om året til at drive kulturskoler for i hele landet.
Og det er i hvert fald noget andet end de 3 mio. kr., vi har haft indtil nu.