runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2014-05-15:
Men i hvert fald ved jeg, at Tyskland jo altså også har en højere vækst end Danmark.
Deres industri osv. klarer sig simpelt hen også bedre end den danske, så der er jo, som ministeren også siger, mange grunde til, at der er flere praktikpladser.
Man kan sige, at det er et luksusproblem for de unge, hvis der er for mange praktikpladser.
Men nu sagde ministeren jo altså selv, at det var bedre for de unge at tage en praktikplads med lavere løn og få en praktikplads end ikke at gøre det.
Så vil ministeren ikke give mig ret i, at det altså koster det dobbelte for en virksomhed i Danmark at tage en elev ind, end det gør i de lande, vi sammenligner os med?
Kan ministeren slet ikke se, at det er et problem for de unge?
Nu er det jo mig, der stiller spørgsmålet, og så kan ordføreren stille spørgsmål lige om lidt, når jeg kommer på talerstolen.
Men tingene hænger jo sammen.
Vi har været dybt engageret i den her reform om erhvervsuddannelserne, men vi er fuldt ud bevidste om, at erhvervsuddannelserne og gymnasieuddannelserne, alle ungdomsuddannelserne, hænger fuldstændig sammen.
Og derfor er vi også optaget af, hvad for et adgangskrav der så kommer til gymnasierne.
Så jeg vil spørge ordføreren igen: Mener ordføreren, at det sådan er de samme boglige kundskaber, man skal have, når man går på gymnasiet, som når man går på en erhvervsuddannelse?
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
I Radikale Venstre synes vi, det giver rigtig god mening at stille de samme krav i forhold til erhvervsuddannelserne som i forhold til gymnasieuddannelserne, for at sende et signal til de unge om, at uddannelserne er lige vigtige.
Og jeg får sådan set lyst til at spørge Liberal Alliances ordfører tilbage: Hvorfor er det, når vi i de her diskussioner ellers er så optaget af, at vi vil gøre erhvervsuddannelserne bedre, så, at det, man er allermest optaget af, er gymnasierne?
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Det er et meget interessant spørgsmål, som kommer fra regeringens støtteparti, for nu er det jo ikke kontanthjælpsreformen, vi står og forhandler om eller har et møde om her i salen i dag.
Så derfor er det et lidt underligt spørgsmål.
Men jeg vil gerne svare på, hvor de skal bo.
Som jeg sagde i sidste uge, har vi også givet mulighed for, at man kunne få noget hjælp til huslejen.
Det gav vi mulighed for i sidste uge.
Noget andet, vi har gjort i forhold til det her, er jo at lave ommærkning, sådan at man kan ommærke ældreboliger til studieboliger.
Så er det jo så forskelligt, hvor folk ønsker at bo.
Sådan er det jo i dag.
Der er nogle, der måske ønsker at bo på Nordhavnen, og nogle andre ønsker at bo nogle andre steder, men det er jo også sådan i dag, at alle ikke kan bo på det samme sted.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Det er jo fristende.
Det har jo vist sig ved talrige lejligheder, at der i hvert fald i befolkningen er en langt mere udbredt skepsis over for EU-samarbejdets omfang end det, der gør sig gældende her i Folketinget.
Man kan sige, at efter at vi nu et halvt års tid har diskuteret børnecheck, har vi jo så opdaget i dag, at vi åbenbart har fået den store forbrødring blandt de her såkaldte EU-positive eller Europa-positive, eller hvordan man nu vil karakterisere sig selv, partier.
Det er jo i virkeligheden et tegn på, at man igen prøver at finde hinanden og ligesom får sagt til befolkningen, at det godt kan være, at der er en skepsis derude, men nu kører man altså bare videre.
Derfor kan man sige, at hvis befolkningen ved en folkeafstemning skal ændre det retlige forbehold til en tilvalgsordning, så skal befolkningen jo have en tryghed, med hensyn til at Folketingets flertal bruger det til det, landets befolkning egentlig ønsker.
Jeg kan da godt se, at der kan være et flertal her i Folketinget, der vil melde Danmark ind i noget, der også i højere grad har noget med udlændingepolitik at gøre.
Så den afgrænsning, som hr. Jakob Ellemann-Jensen forsøger at give, og den der tryghed, med hensyn til at Folketingets flertal agerer, som danskerne ønsker i europapolitiske spørgsmål, synes jeg godt at man kan sætte spørgsmålstegn ved.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Så det vil sige, at Dansk Folkeparti også ønsker et forbehold i Danmarks Riges Grundlov, nemlig at når det kommer til europæiske forhold, så er det ikke flertallet, der bestemmer, uden en form for veto fra Dansk Folkeparti – eller hvad?
Altså, det giver jo ikke nogen mening at sige, at vi ønsker ting forankret her i lokalet, undtagen når det er noget, vi ikke er enige i.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke se, at der er lille inkonsistens her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Nu skal jeg ikke begynde på en lang historiefortælling, men i 1992-93 stemte man først nej til Maastrichttraktaten og blev så spurgt: Vil I ikke godt være søde at sige ja til Maastrichttraktaten, hvis vi nu trækker nogle ting ud, som vi kalder forbehold?
Så lavede man den aftale med befolkningen, at der altså var nogle steder, hvor befolkningen kunne være tryg ved, at Folketingets flertal ikke bare kørte af sted.
Det er jo derfor, at der er en særlig situation omkring det retlige forbehold.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-05-15:
Det er en virkelig dejlig dag i dag, for det, der sker, når vi behandler det her lovforslag, er, at vi tager hul på en rigtig vigtig indsats for at styrke vores erhvervsuddannelser i Danmark.
Vi styrker fagligheden, samtidig med at vi gør uddannelserne mere attraktive for de unge at vælge, og det er nødvendigt, fordi vi kan se, at søgningen falder og prestigen svinder væk, og det skal vi tage hånd om.
Vi skal have flere til at søge, vi skal have flere unge til at ville have et fag, og vi skal have flere til at gennemføre.
Der er brug for dygtige håndværkere i vores land, og med den her reform tager vi hånd om, at vi får det i fremtiden.
Vi sikrer en lang række ting med det her lovforslag, og det er alt lige fra at sikre en ny 10. klasses-retning, sikre, at man, når man starter, har det mest basale dansk og matematik på plads, sikre en styrket faglighed, dygtigere lærere, sikre, at vi også på erhvervsskolerne i fremtiden i stigende grad kan sikre talentspor og kan tilbyde en mulighed for at få både svendebrevet og faget samtidig med at få studenterbeviset.
Derudover sikrer vi også, at de voksne danskere, som ikke fik en uddannelse med, da de var unge, i stigende grad får mulighed for at gå fra at være ufaglært til at være faglært meget nemmere og hurtigere, end det er tilfældet i dag.
Vi skal blive bedre til at anerkende det, folk har med i bagagen, så vi kan få flere løftet og få papir på det, de kan.
I alle henseender er det her en meget, meget vigtig reform, og jeg er glad for at kunne sige, at Socialdemokraterne støtter den varmt.
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
Flere skal tage en erhvervsuddannelse, fordi vi har nemlig brug for dem, og det tror jeg der skal tre ting til for:
For det første skal vi åbne fleres øjne allerede i folkeskolen; for det andet skal vi skabe en højere kvalitet i erhvervsuddannelserne; og for det tredje skal vi åbne dørene til videre uddannelse.
Lad os tage det første først.
Vi har jo allerede i folkeskolereformen været inde på, hvordan vi kan få flere unge til at få øjnene op for at tage en erhvervsuddannelse.
Det handler om at lave en bedre vejledning, hvor man ikke bare taler om de forskellige uddannelser, men hvor man rent faktisk bruger dem som en del af uddannelsen og prøver forskellige job.
Vi skal udbrede vores skillsmesterskaber, sådan at endnu flere folkeskoleelever kan få glæden af at se de allerdygtigste lærlinge være fuldt optaget af det fag, som de brænder for.
For det andet skal vi højne kvaliteten i erhvervsuddannelserne.
Det, der har været det allervigtigste for os Radikale i den lov, som vi behandler nu, er, at vi sætter penge af til at ruste lærerne til at lave endnu bedre undervisning.
Derudover skaber vi bedre grundforløb.
Vi målretter de merkantile, vi giver mange flere SOSU'er muligheden for, at de overhovedet får et grundforløb, og så åbner vi for, at mange flere kan tage eux-vejen, hvor de lærer faget, samtidig med at de får kompetencer til at læse videre.
For det tredje åbner vi dørene til videre uddannelse.
Men det betyder bare noget, når man sidder derhjemme med mor og far og ens venner – og vi ved godt, at det er dem, der har allerstørst indflydelse på, hvad det er for en uddannelse, man vælger – at vejene er åbne.
Derfor er jeg som radikal rigtig glad for, at vi med den her reform åbner for, at det bliver langt nemmere at læse videre.
Succesen for det her lovforslag skal måles på, at flere søger ind på en erhvervsuddannelse, at de gennemfører den, og at de er dygtige.
Vi har en særskilt opgave i at sikre, at det også lykkes os med de nye eux'er, og vi har en fælles opgave sammen med de brancher, som har været vant til at tage studenter og så putte en erhvervsuddannelse ovenpå, at vi får lavet en supergod kampagne i fællesskab, som gør, at nogle af de allerdygtigste har lyst til at gå eux-vejen.
Så jeg vil gerne slutte af med at takke alle de skolefolk, som jeg har sparret med undervejs, men også alle jer politikere, der sidder her i salen, fordi det giver jo selvfølgelig en hel del diskussioner, når alle partier sidder med indtil sidste punktum.
Det er måske også på sin plads at takke alle de embedsmænd, som har været endnu mere på overarbejde, end vi har.
Radikale Venstre vil rigtig gerne støtte det her lovforslag.
Merete Riisager (LA), 2014-05-15:
Med det her lovkompleks bliver det sådan, at man, hvis man skal ind på en erhvervsuddannelse, skal have 2 i matematik og dansk, og når man er kommet i gang med sådan en erhvervsuddannelse, skal man ud at finde en praktikplads.
Og det stiller nogle krav til den enkelte elev.
Nu skal vi til at diskutere, hvad adgangskravene skal være til gymnasiet; det står der faktisk også i den her aftale at man skal.
Så de to ting hænger sammen.
Dette forslag er en del af den samlede aftale om erhvervsskolerne, som Liberal Alliance har tilsluttet sig, og vi støtter derfor lovforslaget.
Vi støtter også oprettelsen af et råd, men det er selvfølgelig værd at bemærke i den sammenhæng, at vi generelt er mere optaget af decentralisering end af oprettelsen af flere råd og styringsenheder.
Christine Antorini (S), 2014-05-15:
Uden at man må hænge mig helt op på tallet, mener jeg, at det i øjeblikket er mellem 70.000 og 80.000, der er i gang i praktik ude i en virksomhed i Danmark.
Det glemmer man nogle gange også i debatten, hvor man skulle tro, det nærmest var helt umuligt at få en praktikplads.
Der er heldigvis rigtig mange praktikpladser ude i virksomhederne, og det viser bare, at vi jo har et arbejdsmarked med højt kvalificerede medarbejdere.
Den kvalitet og det arbejde og de veluddannede medarbejdere afspejles så også i lærlingelønningerne, som så ikke er prangende, men er lidt højere, end de er i Tyskland.
Det ændrer ikke ved, at hvis man står der og ikke har en praktikplads og har ønsket om at komme i praktik i en virksomhed, synes jeg man skal kigge rundtomkring, og jeg vil også opfordre de unge til at vælge skolepraktikvejen, for der får man jo heller ikke det samme, som man gør på en lærlingeløn.
Der er ydelsen også lidt lavere.
Grunden til, at der i øjeblikket er relativt mange, som står uden en praktikplads, er, at de vælger skolepraktikken fra.
Så jeg vil egentlig opfordre dem til at vælge en skolepraktikvej, så de bliver faglærte, og også at søge praktikplads i udlandet, for så får de bagefter et rigtig godt job.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-15:
Tak for svaret.
Skal jeg forstå ministeren sådan, at ministeren er åben over for, at vi lige bringer lovforslaget og lovforslagets bemærkninger i overensstemmelse med forligsteksten med hensyn til produktionsskolerne?
Christine Antorini (S), 2014-05-15:
Derfor har det jo også rundet aftalekredsen, før det blev fremsat her i Folketinget.
Men er der noget tvivl, må vi jo tage det i udvalgsarbejdet.
Peter Juel Jensen (V), 2014-05-15:
Tak, formand.
Sammen med Råd for Børns Læring og Erhvervsuddannelsesrådet, også kaldet REU, vil det nye råd skabe grundlag for en styrket og målrettet rådgivning på grundskole- og ungdomsuddannelsesområdet, som kan være med til at understøtte de store reformer, som vi nu iværksætter.
Rådet skal rådgive om tværgående udfordringer på ungdomsuddannelsesområdet med det formål at styrke kvaliteten.
Det nye råd nedsættes med et formandskab på fem-syv relevante danske og udenlandske eksperter med særlig indsigt i forhold vedrørende ungdomsuddannelser og med viden om evidens og effektmålinger på ungdomsuddannelsesområdet.
Herudover udpeges 17 medlemmer efter indstilling fra organisationer med særlig interesse for ungdomsuddannelserne.
Som en konsekvens af det nye råd, Rådet for Ungdomsuddannelser, nedlægges Rådet for de Gymnasiale Uddannelser.
Venstre støtter forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-05-15:
Tak for det.
Oven på hr. Peter Juel Jensens grundige redegørelse for lovforslaget og oven på vores tidligere to lovforslag skal jeg melde, at Socialdemokraterne støtter oprettelsen af det nye råd og dermed lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-15:
Rådet for Ungdomsuddannelser erstatter Rådet for de Gymnasiale Uddannelser, og i Dansk Folkeparti støtter vi også dette, fordi dets hovedopgave fortsat bliver at rådgive ministeren.
Og så bliver det evidens- og forskningsbaseret, hvilket jo er afgørende for gode beslutninger – også her.
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
Hvad du ønsker, skal du få.
Sådan er det alt for sjældent i politik, fordi man skal indgå så mange kompromiser, inden man når i mål.
Men når undervisningsministeren nu ønsker sig et bredere råd for ungdomsuddannelser, skal hun have det.
Vi lægger i Radikale Venstre i hvert fald gerne stemmer til et stærkt råd, som kan rådgive bredt om ungdomsuddannelserne.
Så vi støtter det.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
SF's ordfører, fru Trine Pertou Mach, kan ikke være til stede, og derfor har jeg lovet at holde hendes tale.
Erhvervsuddannelsesreformen skal fremtidssikres, og det lovforslag, vi behandler nu, er en del af sådan en fremtidssikring.
Med etableringen af Rådet for Ungdomsuddannelser skabes der mulighed for en mere dybdegående rådgivning på området for ungdomsuddannelser, og det er der brug for, hvis uddannelserne skal leve op til deres fulde potentiale.
Rådet for Ungdomsuddannelser skal imidlertid ikke kun fremtidssikre erhvervsuddannelserne, det skal fremtidssikre hele ungdomsuddannelsessystemet ved hjælp af tværgående arbejde og tværgående rådgivning i forhold til de fælles udfordringer.
Og for SF er en ligestilling af ungdomsuddannelserne fuldstændig centralt.
Et råd, der fokuserer på tværgående udfordringer og rådgivning for alle ungdomsuddannelser, vidner om en sådan ligestilling og en forståelse for, at de forskellige ungdomsuddannelser ikke blot kan anskues som autonome enheder, men bør samtænkes for at skabe det bedst mulige ungdomsuddannelsessystem.
Og derfor kan SF også støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Jeg er den næste i rækken er stedfortrædende ordførere.
Jeg står her på vegne af fru Rosa Lund.
I Enhedslisten støtter vi oprettelsen af det nye fællesråd på ungdomsuddannelsesområdet.
Som vi også ser i høringssvarene, er der mange interessenter, der har viden og kompetencer på området, og som ville være gode for rådet.
F.eks. mener vi i Enhedslisten, at UU-centrene bør repræsenteres, og her må ministeren meget gerne forholde sig til, hvorfor de tilsyneladende ikke skal sidde med i rådet.
Det er i den henseende vigtigt, at vi løbende følger op på, om rådet er meningsfuldt sammensat i forhold til at repræsentere så stort et område.
Det giver for os at se god mening at samle interessenterne, for det er en fælles opgave at sikre, at flere får en ungdomsuddannelse, at der er lige adgang til uddannelserne, og at vi bryder med den negative sociale arv.
Derfor støtter Enhedslisten forslaget.
Christine Antorini (S), 2014-05-15:
Det var jo noget, vi drøftede grundigt i aftalekredsen, og derfor står det også fremhævet i forhold til produktionsskolerne.
Hvis der er en uklarhed, synes jeg, at vi skal tage det, når vi kigger på det i udvalgsarbejdet.
Men vi er enige om, at produktionsskolerne har en central rolle i forhold til den kombinerede ungdomsuddannelse, dog ikke som de eneste, for der er mange andre, der også kan bidrage til den.
Men lad os kigge på det i udvalgsarbejdet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-05-15:
Tak for det.
Min gode kollega, hr. Peter Juel Jensen fra Venstre, har på grundigste vis redegjort for, hvad det her lovforslag går ud på, så jeg vil kort sige, at i Socialdemokratiet går vi ind for, at man skal have bestået dansk og matematik, når man starter på en ungdomsuddannelse.
Det gælder også vores erhvervsuddannelser, som vi netop behandlede for et øjeblik siden.
Men samtidig er det også rigtig vigtigt, at så mange unge som overhovedet muligt kommer om bord på uddannelsesvognen og får kompetencer, så de kan klare sig på fremtidens arbejdsmarked.
Når vi med den ene hånd indfører adgangsforudsætninger til vores ungdomsuddannelser, skal vi som ansvarlige politikere også med den anden hånd sikre, at der er alternative tilbud til den her gruppe af unge.
Der er forskellige tilbud i dag; en lang række ting, eksempelvis produktionsskolerne, der kan være med til at løfte i forhold til de unge mennesker, så de får deres 2-tal og kan komme ind på drømmeuddannelsen.
Men der er også brug for et yderligere tilbud, og det er det, vi behandler her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-15:
Tak for det.
Regeringens oprindelige udspil om en fleksuddannelse var for Dansk Folkeparti uspiseligt.
Den var dyr, og den var ikke hensigtsmæssig.
Vi havde hellere set, at produktionsskolernes udspil om en produktionsskolebaseret egu var blevet afprøvet.
Produktionsskolerne har jo om nogen erfaringen med de unge, der hverken er klar til at tage et arbejde eller en uddannelse.
Vi endte som bekendt med den nuværende udformning, og det var afgørende for Dansk Folkeparti, at ordningen ikke blev permanent, før vi havde evalueret uddannelsen, som da også udløber i 2021, hvorefter Folketinget skal beslutte sig for, om den skal fortsætte.
Med den nye kombinerede ungdomsuddannelse har vi så endnu en uddannelse til unge ved siden af produktionsskoler, TAMU, daghøjskoler, frie fagskoler, efterskoler, eud 10, 20/20, hf, VUC, egu og folkehøjskoler, der alle gerne vil tage sig af de unge, der af den ene eller den anden grund har svært ved at tage et arbejde eller begynde på en ungdomsuddannelse.
De fleste af disse tilbud får da også mulighed for at samarbejde om at lave nogle forløb til gavn for de unge.
Om svaret er den kombinerede ungdomsuddannelse, vil vi først finde ud af om nogle år.
I miljøet er man ikke helt overbevist, og Dansk Folkeparti vil da også se frem til den første evaluering om 3 år.
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
Tak for det.
Det kræver sit at blive en dygtig faglært.
Som en del af erhvervsskolereformen har vi gjort det sværere at komme ind på en erhvervsuddannelse for at sikre, at de elever, der starter, også har muligheden for at gennemføre, så de ikke skal have det nederlag, at de ender med at droppe ud.
Men når vi nu sætter adgangsforudsætningerne til det her gennemsnit på 2 i dansk og matematik kombineret med, at man kan komme til en optagelsessamtale og en prøve, så betyder det jo altså, at det bliver sværere at komme ind.
Og der er den kombinerede ungdomsuddannelse en vigtig del af svaret.
Der er tre ting, som har været helt afgørende for mig og for Radikale Venstre i forhandlingerne.
For det første bygger den kombinerede ungdomsuddannelse på det bedste fra de eksisterende uddannelsestilbud.
De forskellige uddannelsesinstitutioner har i årevis ønsket sig, at vi åbnede op for, at det blev nemmere at stykke forløb sammen på tværs.
Men det har bare været en lille smule besværligt, for når man er afregnet forskellige steder fra, kan det være svært at få det til at gå op.
For det andet har det været vigtigt for mig, at uddannelsen ikke bare skulle sigte på, at eleverne skulle i beskæftigelse, men også at de bliver løftet til videre uddannelse.
For det kan godt være, at den unge ikke er uddannelsesparat, når vedkommende starter, men det siger måske mere om den skoletilgang, som eleven har været udsat for.
Og dermed er der jo også lagt op til nogle fantastiske historier om, at elever blomstrer op, når de bliver mødt med en anden tilgang.
Der er i hvert fald nogle fantastiske eksempler at bygge videre på.
For det tredje har det været vigtigt for mig og for Radikale Venstre at sikre, at vi har et ordentligt taxameter.
For det er klart, at når vi har gode ambitioner om, at højskoler, daghøjskoler og produktionsskoler skal indgå som en del af den kombinerede ungdomsuddannelse, så skal taxameteret selvfølgelig også afspejle det.
For havde taxameteret været meget lavere, ville det selvfølgelig ikke kunne lade sig gøre.
Derfor undrer det mig egentlig også lidt, at mange af vores diskussioner har handlet om økonomi, for det er jo ikke dyrere, at en elev går på den kombinerede ungdomsuddannelse – måske et forløb på en produktionsskole – end det, det koster at have en elev på produktionsskolen, fordi vi lige netop har gjort os umage med at lægge taxameteret på det samme niveau.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Også her er jeg stedfortrædende ordfører for fru Rosa Lund.
I Enhedslisten er vi enige i, at der er behov for en fleksibel ungdomsuddannelse.
Det var også årsagen til, at vi sammen med de nuværende regeringspartier og SF i sidste valgperiode fremsatte forslag herom, for der mangler en fleksibel uddannelse til de unge, der ikke trives inden for de ordinære uddannelsesrammer.
Samfundets uddannelser er indrettet meget firkantet med meget høje og præcise krav om, hvad, hvordan, hvornår og især hvor hurtigt.
Men vi oplever dette forslag som endnu en firkantet kasse, som de unge, der ikke passer ned i de andre kasser, skal passe ned i – en naiv forestilling.
Og spørgsmålet er, om det ikke ville være bedre at styrke de eksisterende tilbud på området, produktionsskolerne, egu'en, og STU'en, som har erfaringer og kompetencer på området, frem for at forsøge sig med endnu en firkantet kasse, der ikke passer til de unge.
I Enhedslisten mener vi, at de grundlæggende problemer med denne uddannelse er, at der for det første er uklarhed om målgruppen – det er stadig vores oplevelse.
Og samtidig er det vores vurdering, at flere unge har behov for et fleksibelt tilbud, at målgruppen bør være bredere, og at de unge skal kunne gå på uddannelsen i mere end 2 år, hvis de har behov for det.
For det andet finder vi det problematisk, at uddannelsen introducerer en ny stillingsbeskrivelse, erhvervsassistent, som der hverken er et arbejdsmarked eller dimittendrettigheder til, altså ingen mulighed for dagpenge.
For det tredje er uddannelsens mål i det hele taget for ensporede.
Selvfølgelig skal en fleksibel ungdomsuddannelse klæde unge på til arbejdsmarkedet, men en sådan uddannelse skal altså give mulighed for at tage en ordinær ungdomsuddannelse på fleksibel vis, bl.a. gennem mere tid, mere voksenkontakt, mere støtte.
På denne måde skal uddannelsen åbne nye veje for de unge i forhold til videre uddannelse på både ordinære ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Den nye uddannelse afspejler, at de organisationer, der kender området bedst, ikke har fået mulighed for at definere, hvad det er for et behov, der skal imødekommes, og hvordan denne løsning kan se ud.
Det ser vi også i høringssvarene, hvor kvalificerede organisationers input kun sjældent giver anledning til ændringer.
I Enhedslisten kan vi ikke støtte dette forslag.
Det skyldes især, at forslaget reelt ikke er en fleksibel mulighed for netop de unge, der har brug for fleksibilitet.