runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Jeg tror ikke, at jeg udløser den store overraskelse eller det store chok ved at sige, at Dansk Folkeparti vil stemme imod beslutningsforslaget, hvis det kommer til en afstemning ved en andenbehandling.
Multimedieskatten, som Liberal Alliance ønsker at afskaffe, eksisterer på nuværende tidspunkt som en del af skatteaftalen, den aftale, der hedder »Forårspakke 2.0«, som er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Alene af den grund, at Dansk Folkeparti har været med til at aftale multimedieskatten, bakker vi selvfølgelig op om, at den skal eksistere, og derfor afviser vi selvfølgelig også beslutningsforslaget her, som går ud på at afskaffe den.
I Dansk Folkeparti finder vi det rimeligt, at al form for løn beskattes, også den løn, der udbetales i form af naturalier, ved at man får stillet et gode til rådighed, som man har mulighed for at benytte privat, og som derfor kan erstatte en udgift, som man ellers skulle have afholdt af egen pengepung.
Derfor finder vi det også rimeligt, at vi har en multimedieskat, som tager højde for de ting.
Desværre fremgår det ikke af beslutningsforslaget, hvad Liberal Alliance vil stille i stedet for multimedieskatten.
Skal aflønning i naturalier være skattefrit, for så er der da for alvor lukket op for spekulation i at konvertere aflønning i penge til aflønning i goder i stedet for.
Det synes jeg Liberal Alliance skylder en forklaring på.
Sådan, ufinansierede skattelettelser, eller hvad er det nu egentlig vi er ude i?
Jeg glæder mig til at få en uddybning af det.
Vi kan med andre ord ikke støtte beslutningsforslaget, så Liberal Alliance må nok hente opbakning andre steder fra.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Jeg har ved tidligere lejligheder forstået på nogle af hr. Mikkel Denckers kolleger fra Dansk Folkeparti, at Dansk Folkeparti ser sig selv som sådan et særligt parti for familien eller noget i den stil, altså at de er meget optaget af, at man skulle have særlig gode vilkår der.
Hvis man virkelig mener det bogstaveligt og ikke kun sådan ved festlige lejligheder, burde man så ikke netop se på det her forslag om at øge fleksibiliteten mellem familieliv og arbejdsliv, så det bliver nemmere både at kunne have en karriere og have et aktivt familieliv?
For det, man gør med den her skat, er jo at gøre det mere besværligt at være en fleksibel medarbejder og kombinere arbejdsliv og familieliv, arbejde og fritid.
Så er pointen i virkeligheden, at man står og taler for den her skat, fordi man nu har indgået en eller anden større aftale med regeringen og så er det her noget af det dårlige, der kom med, og som man så var nødt til at stemme for?
Eller synes Dansk Folkeparti virkelig, at det her er en helt fantastisk idé?
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Jeg må sige, at den første del af hr. Simon Emil Ammitzbølls indlæg var jeg helt enig i.
Den ros er jeg helt enig i, så tak for den.
Men jeg mener ikke, at det, at vi har en multimedieskat, som Dansk Folkeparti også bakker op om, er noget, der er i modstrid med at have et godt familieliv.
Nu mener jeg jo nok, at det at have et godt familieliv kan man opnå på andre måder end ved at blive fri for at betale multimedieskat.
Det er der mange andre faktorer som har indvirkning på.
Men jeg vil nok også tillade mig at sige, at jeg tror, at de fleste mennesker faktisk opnår en gevinst ved at have den her multimedieskatordning på den måde, at hvis man er topskatteyder, betaler man sådan ca. 1.800 kr. om året i multimedieskat, og hvis man inden for den ramme får stillet en bærbar computer til rådighed med internetforbindelse af sin arbejdsgiver, tror jeg nok, at de 1.800 kr. er tjent ind.
Så jeg ved ikke, hvorfor det skulle forhindre at have et godt familieliv.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
En lillebitte skat, bliver der sagt.
Altså, den indbringer 650 mio. kr. til statskassen.
Set i lyset af at vi står over for nogle økonomiske udfordringer for det danske samfund og vi lige har vedtaget en 2020-plan, hvor vi tager drastiske midler i brug – specielt er det ikke alle initiativer, der er lige sjove – så skulle 650 mio. kr. være det rene ingenting.
Jeg deler simpelt hen ikke hr. Simon Emil Ammitzbølls holdning til det, og jeg synes, det er lidt fattigt, at man, når man fremsætter sådan et beslutningsforslag, der medfører en meromkostning for staten på 650 mio. kr. om året, så ikke kan gøre sig umage med at anvise finansiering dertil.
Det er bl.a. på den baggrund, at vi selvfølgelig ikke kan støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Det er så det figenblad, som man har i Socialdemokratiet til at dække sig ind under.
Jeg tror ikke på, at det kan lade sig gøre.
Men nu kommer der et arbejde, som Skatteministeriet går i gang med, hvor man skal se på, hvordan det her skal udmøntes i lovgivning.
Der var det da en mulighed at tage det med i arbejdet og se på, om man kunne indbygge en mekanisme, sådan at skatten direkte blev sat ned, hvis den meget hypotetiske omstændighed, som hr. Nick Hækkerup beskriver, skulle indtræde.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Man tager højde for nogle problemer, det gør man, men der er jo en stribe andre, så det er nødvendigt at have en form for idé om, hvordan de løses.
Der er f.eks. problemerne med hele andelsboligmarkedet og det forbrugerpolitiske hensyn, der er forbundet med, at man har en eller anden form for gennemskuelighed på markedet, hvis der er en offentlig ejendomsvurdering, når man skal ud at købe bolig første gang.
Alle de steder, hvor man vil undgå skattefusk, bruger man også vurderingen.
Hr. Mikkel Dencker var så ked af det i starten.
Jeg vil bare sige, at jeg jo principielt bakker op om ideen om at bruge kræfterne bedre, men for at vi kan komme derhen, hvor hr. Mikkel Dencker også gerne vil hen, er vi nødt til at have løsninger på de her andre ting.
Og skuffer det så ikke hr. Mikkel Dencker voldsomt, at der skulle gå så lang tid, inden vi kunne få det her forslag videre?
Skuffer det ikke hr. Mikkel Dencker voldsomt, at regeringen to gange har haft forslaget om at fjerne den offentlige ejendomsvurdering på lovprogrammet, men ikke har formået at føre det ud i livet?
Er det ikke dybt skuffende for hr. Mikkel Dencker, når nu de partier er så begejstrede, at de ikke har formået at gøre det noget tidligere?
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Altså, det sidste har jeg ikke mulighed for at kommentere.
Det har ministeren haft lejlighed til at svare på.
Men jeg kan sige, at når vi har taget den her principielle beslutning i Folketinget om at afskaffe ejendomsvurderingerne, så skal der nu iværksættes et stykke arbejde, der skal udrede, hvordan vi så kan strikke en løsning sammen, som kan tilgodese de formål, som ejendomsvurderingerne opfylder i dag.
Det er det, som skal foregå hen over sommeren.
Jeg tror, det er allerbedst at lade de dygtige mennesker i Skatteministeriet udtænke løsninger på det, men umiddelbart kunne et bud på det være – siden hr. Jesper Petersen synes, det er meget vigtigt at høre mine bud på det – at mange af de satser, der bliver fastsat ud fra ejendomsvurderingerne i dag som en matematisk udregning, med en matematisk udregning fremover kunne fastsættes ud fra det beløb, man betaler i ejendomsværdiskat.
Det var bare et bud på det.
Det behøver ikke at være sådan, men nu har hr. Jesper Petersen fået det, han ønskede fra min side.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Jeg synes ikke, det er nok at sige, at ordføreren ikke rigtig kan forholde sig til de beslutninger, der er truffet i Skatteministeriet.
Så får Dansk Folkeparti en chance for at fremsætte et beslutningsforslag om at pålægge regeringen noget, den i to omgange ikke har formået at få gennemført, fordi samlingen bliver forlænget.
Jeg går ud fra, det er meget vigtigt for en, når man vælger at bruge den ekstraordinære forlængelse af samlingen til at få det med inden sommerferien.
Og er det så ikke også dybt skuffende, at man ikke har formået at få det gennemført, på trods af at man har forsøgt i to samlinger og også ligesom har tænkt lidt over det, inden man satte det på lovprogrammet?
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Nu er jeg ikke skatteminister, så jeg kan ikke svare på, hvilke vurderinger der er foretaget i Skatteministeriet ved tidligere lejligheder.
Jeg kan bare sige, at i Dansk Folkeparti har vi en politik, som bl.a. går ud på, at vi vil afskaffe ejendomsvurderingerne.
Hr. Jesper Petersen brugte jo lang tid på at forklare, hvorfor man i dag ikke kunne tage stilling, og det var, fordi der er en masse problemer forbundet med det.
Men det er jo det, vi sætter Skatteministeriet i gang med at finde løsninger på, og det undrer mig, at SF ikke kan være med til at gøre det.
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Diskussionen om, hvorvidt en skat er god eller ej, bliver en lang diskussion.
Det, der er afgørende i et velfærdssamfund, er jo, at man kan finansiere det fælles, og i den sammenhæng har vi været inde at kigge på, om det var formålstjenligt at gøre Danmark mere konkurrencedygtigt ved at sænke skatten på arbejde.
Vi var helt klar på, at det var vigtigt.
Og derfor har vi sænket skatten på arbejde, faktisk ad tre omgange, men for at finansiere det, har vi været inde at kigge på, om der så er steder, hvor det vil være mindre skadeligt at tage skatten.
Vi mener sådan set, at princippet om, at man beskatter goder, der stilles til rådighed af en arbejdsgiver og bruges privat, er et sundt princip, alene af den grund, at man jo ellers hurtigt vil se resultatet.
Hvis man har en direkte aflønning via penge, der beskattes med omkring 50 pct., og man har skattefrie personalegoder uden beskatning eller loft overhovedet, så skal man nok kunne regne ud, hvordan mange vil blive aflønnet i fremtiden.
Så hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll spørger ind til, om der kan være et sundt skattemæssigt princip i at beskatte personalegoder, så er svaret ja.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg vil godt vende tilbage til det spørgsmål, det ikke lykkedes hr. Mikkel Dencker at svare på før.
Hr. Mikkel Dencker sagde i sin afsluttende bemærkning: Boligskatterne bevares fastfrosset.
Mit spørgsmål er: Betyder det så ikke, at boligskatterne heller ikke kan sættes ned, selv om prisen på boligerne falder?
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Jeg går ind for skattestoppet, og det betyder primært, at de ikke skal kunne sættes op.
Det er det, skattestoppet går ud på i min verden.
Jeg er åben over for, om den mekanisme, der er der nu, er en, der kunne bevares, men jeg betragter det absolut som hypotetisk, at boligpriserne skulle kunne falde til under 2001-niveau.
Det kan jeg ikke forestille mig skulle finde sted.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det, vi hørte fra Dansk Folkepartis ordfører, var jo en slem gang pølsesnak.
Altså, man har fremsat et beslutningsforslag.
Man må da vide, hvad der står i det.
Står der, at boligskatterne kan sættes ned eller ej, når de er fastfrosset?
Det må forslagsstilleren da vide.
Så får vi en lang snak om, hvorvidt det er sandsynligt eller ej.
Lad mig bare nævne, at de økonomiske vismænd i deres sidste rapport, der ikke engang er en måned gammel, peger på den store andel af danske boliger, der er finansieret ved hjælp af flekslån.
Hvis renten stiger og de skal genfinansieres ved flekslån til en højere rente, betyder det selvfølgelig, at priserne falder, og det betyder, at Dansk Folkeparti er med til at skabe utryghed og usikkerhed i Udkantsdanmark, for vi ved, at det er der, prisfaldet vil slå hårdest igennem.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti dog ikke indrømme, at det er konsekvensen af deres beslutningsforslag?
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Jamen jeg forstår slet ikke præmissen.
Jeg ved ikke, om det er, fordi man kalkulerer med, at boligpriserne vil falde rigtig meget.
Det er i øvrigt også nyt for mig, at Socialdemokratiet begynder at kere sig om at give skattelettelser til boligejerne.
Det plejer ikke at være formålet hos Socialdemokratiet.
Men jeg er, som jeg sagde, åben over for, at vi kigger på, om det var en mulighed at tænke den meget hypotetiske situation, som hr. Klaus Hækkerup beskriver, ind.
Andet kan jeg ikke sige.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Jamen så må vi jo gå skuffede herfra endnu en gang, fordi regeringen ønsker at holde fast i multimediebeskatningen.
Jeg er sådan set lidt overrasket over argumentationen, men måske kom der til sidst den argumentation, jeg havde regnet med, nemlig noget med, at man skulle have nogle indtægter, og at man derfor var nødt til ligesom at have den her skat.
Det er da ikke noget, der er godt for samfundet eller godt for den enkelte.
Så er det korrekt forstået, at det var sidste halvdel, der var den egentlige argumentation, eller synes man faktisk, at multimedieskatten er en god skat?
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Der må jeg blive hr. Simon Emil Ammitzbøll svar skyldig.
Jeg kender ikke den statistik, der skulle vise en markant tilbagegang i arbejdsgiverbetalte bredbåndsforbindelser; den har jeg simpelt hen ikke set.
Jeg tvivler også på, at det er ret mange mennesker her i landet, som har fravalgt deres arbejdsgiverbetalte mobiltelefon, computer eller internetforbindelse på grund af multimedieskatten.
Det kan jeg simpelt hen ikke forestille mig.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Der har tidligere været fremsat beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre om at fjerne multimedieskatten, vi har selvfølgelig også diskuteret det i første omgang, da den overhovedet blev indført, og vi har ved forskellige samråd og ved andre lejligheder haft fornøjelsen af at diskutere det.
Vores konklusion i SF vil være nogenlunde den samme: Vi mener, at der skal være en beskatning af frynsegoder, som man får fra sin arbejdsgiver, af goder, som man får i stedet for løn, eller af goder, som har en værdi for en, på den måde, at man ellers selv skulle eller ville anskaffe sig dem.
Det skal ikke være muligt at aftale, at man simpelt hen sørger for at udbetale lønninger som goder i stedet for – eller at man måske, hvis man har en virksomhed og udbetaler sin egen løn, gør det til sig selv – og at man på den måde slipper for at skulle betale skat.
Og sådan ville det være, hvis der ikke fandtes en multimediebeskatning eller en rimelig beskatning af frynsegoder.
Det, at der er en rimelig beskatning af goder, handler jo om at undgå, at der sker en omgåelse af skattereglerne.
Det handler også om retfærdighed, på den måde, at det kun er dem, der er på arbejdsmarkedet, der overhovedet kan få disse goder fra en arbejdsgiver i stedet for at få udbetalt løn.
Samtidig er der også en skævhed mellem den offentlige sektor og den private sektor.
Det medfører så også en kønsskævhed, fordi kvinder jo er overrepræsenteret i den offentlige sektor, og når man ser på fordelingen af frynsegoder, kan man se, at det altså betyder, at kvinder ikke begunstiges i samme grad som mænd af de regler, der er, og sådan ville det også være, hvis der ikke fandtes en multimediebeskatning.
Men det er selvfølgelig så en diskussion om, hvordan vi skal indrette det på det her område, hvor man både har personlig gavn af godet, og hvor det kan bruges i forbindelse med ens arbejde.
Multimedieskatten er også besværlig at administrere, og vejledningen i forbindelse med den har en længde som et gennemsnitligt evangelium.
Vi vil gerne være med til at se på tilfælde af multimedieskatningen, der sådan er åbenlyst urimelige, og har foreslået, at man kan undtages fra multimedieskatning, hvis man alene har fået stillet ét multimedie til rådighed af sin arbejdsgiver.
Der kan man undgå bøvlet og ligesom have det som en bagatelgrænse.
Det har vi som en del af vores økonomiske plan fremlagt forslag om, og vi vil altså gennemføre det, hvis vi kan komme til det.
Vi har finansieringen til det i vores økonomiske plan, men har ikke nok til – og har heller ikke støtte til det – at fjerne multimedieskatten fuldstændig.
Men jeg synes, at Liberal Alliance trods alt skal tage det sådan, at vi jo så her får en fornyet debat om multimedieskatningen og muligheden for at lave en eller anden form for justering af det.
Der håber jeg, at vi, om ikke nu, men så til den tid, hvor vi forhåbentlig har et nyt flertal, kan se på det, og der vil det da være så udmærket igen at have den dialog med Liberal Alliance.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Det glæder mig trods alt, at Socialdemokraternes ordfører gerne vil være sikker på, at man holder sig inden for den højesteretsdom, der ligger fra 1999.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokraterne vil være indstillet på, at vi får en høring, hvor vi får det nærmere belyst.
For hvis Højesteret allerede har taget stilling til, at en lignende lov ikke kunne opretholdes i Danmark, så vil det jo være absurd at gennemføre en sådan lov en gang til.
Det var det ene spørgsmål, altså om man vil være med til en høring om det her spørgsmål.
Det andet er, at lovforslaget jo lægger op til at bryde med et helt grundlæggende retsprincip om, at tvivlen skal komme den anklagede til gode.
Vi plejer at sige, at vi i en retsstat har et princip om, at man hellere vil lade ti skyldige gå fri end dømme en uskyldig.
Hvad er det, der gør, at Socialdemokraterne mener, at man skal bryde med det retsprincip og fremover sige, at hvis der er tvivl, så skal den tvivl ikke komme den anklagede til gode?
Og kun hvis man er fuldstændig sikker på, at man er i strid med internationale konventioner, så må man ikke udvise.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
For nu at tage det sidste først vil jeg sige, at jeg har så meget tillid til den danske dommerstand, at jeg er helt sikker på, at der ikke vil være nogen domstol, der vil dømme nogen til udvisning, medmindre man er sikker på, at det er i orden.
Det vil være en konkret vurdering, der skal foretages i de enkelte sager.
Jeg er klar over, at fru Line Barfod nu vil sige, at der jo skal være sikkerhed for, at man ikke bryder de internationale konventioner, men så lang tid en dommer ikke vil sige, at vedkommende ikke er sikker på, at vi ikke bryder det, og hvor der ikke er nogen tvivl – nu fik jeg rodet mig ud i noget, der gik den forkerte vej.
Men meningen er: Så lang tid en dommer ikke siger, at her er vedkommende fuldstændig sikker, så er der jo ikke længere det tvivlsspørgsmål, som fru Line Barfod taler om.
Der tror jeg at domstolene vil dømme fornuftigt, som de plejer.
Så vil jeg sige om det første, fru Line Barfod spurgte til, nemlig om høringen, at jeg har noteret mig, at Institut for Menneskerettigheder i sit høringssvar skriver, at selv om vi nærmer os sommerferien, er man selvfølgelig villig og interesseret i at stille sig til rådighed.
Så det kunne da være, at integrationsministeren skulle foranledige, at vi eventuelt kunne have en høring, eller at vi kunne have et møde, hvor vi kan få afklaret de spørgsmål, som de nævner i deres høringssvar.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Det andet var så spørgsmålet om de grundlæggende retsprincipper.
Som jeg forstår ordføreren, siger Socialdemokraterne, at de håber, at dommerne ikke følger loven, men i stedet gør, som de plejer.
Det, som loven lægger op til, er jo, at man skal gå væk fra det helt fundamentale retsprincip om, at tvivlen kommer den anklagede til gode; det helt fundamentale retsprincip om, at hvis man er i tvivl om, hvorvidt man handler i strid med internationale konventioner, jamen så lader man være med at idømme en udvisning.
Lovforslaget siger, at dommerne skal gøre det modsatte, altså at de kun må lade være med at udvise, hvis de er fuldstændig sikre på, at det vil være i strid med menneskerettighedskonventionerne.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvad er det konkret, der har fået Socialdemokraterne til at ændre opfattelse af, hvorvidt man skal følge de grundlæggende retsprincipper i dansk demokrati?
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg er sikker på, at domstolene vil vide at granske de forskellige afgørelser, der er, f.eks. ved Menneskerettighedsdomstolen, og der ligger jo en meget velkendt praksis, som man kan slå ned på.
Så jeg er sådan set ikke i tvivl om, at domstolene sagtens kan finde ud af at håndtere det.
Til spørgsmålet om en høring vil jeg sige, at det altid er Socialdemokraternes politik, at når der er partier, som bringer et forslag om en høring i spil, når der er en lovbehandling, så skal der være meget tungtvejende grunde til, at man siger nej.
Det er der selvfølgelig ikke i den her sag.
Jeg synes, det vil være fornuftigt, hvis vi kan nå at arrangere et møde.
Det behøver ikke at være et møde med alle interessenter, for det kan vi måske dårligt nå, men vi kan sagtens nå at arrangere et møde, og det vil jeg selvfølgelig bakke op om, som vi altid gør det, når der er partier, der ønsker at få belyst særlige spørgsmål i forbindelse med en lovbehandling.
Troels Christensen (V), 2011-06-14:
Det er jo et spørgsmål, som domstolene skal tage stilling til.
Det er jo dem, der afgør det.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det er til dels fru Marianne Jelveds eget partis skyld, at der kommer det her lovforslag.
For hvis ikke fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre havde indgået en aftale om tilbagetrækningsreformen, hvor man har frarøvet en hel masse mennesker den efterløn, som de var stillet i udsigt – det er hundrede tusinde af mennesker, som nu står og er usikre på, hvad deres indkomst vil være i de kommende år – altså, hvis ikke regeringen havde fået De Radikale og Dansk Folkeparti med til at forringe muligheden for efterløn for hundredtusindvis af mennesker, som nu står og føler sig usikre på, hvad fremtiden vil bringe, så var det her lovforslag jo aldrig blevet til noget.
Når det så er sagt, er det vigtigt for mig at understrege, hvad indholdet i det her lovforslag er.
Jeg tror ikke, at der er en særlig stor ændring i forhold til, hvor mange udvisningssager vi ser i dag.
For i dag balancerer vi i forvejen på kanten af internationale konventioner.
Det hører vi igen og igen.
Så det, man kan sige, er, at det her er Dansk Folkepartis pris for at være med til at forringe efterlønnen.
Dansk Folkeparti vil hellere tale om udlændingestramninger, stramninger af retspolitikken og den slags, og det får de så lov til med Det Radikale Venstres mellemkomst, fordi Det Radikale Venstre jo selv har indgået den politiske studehandel, der gik ud på, at man gik med til at få DF til at forringe efterlønnen, svigte deres løfter over for hundredtusindvis af mennesker, mod at DF så skulle have noget pynt at hænge om halsen, og det er jo så bl.a. det her lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Det der er vel nok en skønsang.
Jeg har lyst til at sige amen.
Hvis det er Socialdemokraternes forklaringer fra nu af og fremover, får vi det hyggeligt.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Hvad er forskellen på de regler, der er i det lovforslag, vi behandler her, og de gældende regler om udvisning, når alt er, som det altid har været, i fru Karen Hækkerups optik, og når domstolene vil blive ved med at behandle sagerne på nøjagtig samme måde, som de har gjort hidtil?
Hvorfor skal vi så stemme ja til det her?