Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Den internationale økonomiske krise har skabt en helt ny situation for de offentlige finanser.
Vi må derfor i de kommende år føre en stram finanspolitik, så vi kan få det store underskud ned.
Det er en virkelighed, som ingen økonomisk ansvarlige partier kan komme udenom.
Der findes heller ingen mirakelkur mod det her, som gør, at den kommende tid bliver let og ligetil, og det vil den heller ikke blive i kommunerne.
Jeg har derfor allerede på et tidligt tidspunkt i år tilkendegivet, at kommunerne i bedste fald kan se frem til nulvækst i rammen for kommunernes serviceudgifter i 2011.
Jeg vil godt understrege, at det ikke betyder, at den kommunale økonomi går i stå.
Den offentlige sektor skal i lighed med den private sektor kontinuerligt have fokus på, at opgaverne løses så effektivt som muligt.
Det er vejen frem til at skabe det økonomiske råderum, der skal til i de kommende år.
KL's formand siger, og nu citerer jeg: Kommunerne vil blive styret økonomisk stramt i de kommende år, uanset hvilken regering der sidder.
I den situation må vi selv udvide vores råderum ved at effektivisere og rationalisere vores drift, citat slut.
At der er et betydeligt effektiviseringspotentiale i kommunerne, kan man jo forvisse sig om ved at kigge nøgletallene igennem.
Der er kommuner, hvor man har 18 medarbejdere pr. 1.000 indbyggere til administrativt arbejde, og der er kommuner, hvor man har 11.
Det er en forskel på 65 pct.
Der er kommuner, hvor der er 18 sygedage pr. ansat om året, og der er kommuner, hvor de har 11 sygedage pr. ansat om året, en stor forskel, der vil kunne give et potentiale.
Der er kommuner, der bruger 50.000 kr. om året pr. skoleelev, andre kommuner bruger 80.000 kr., så det er jo et helt rigtigt spor, formanden for Kommunernes Landsforening er inde på, nemlig at der er et potentiale i kommunerne til at skabe et økonomisk råderum.
Lad mig indledningsvis slå fast, at regnestykket ikke er helt så simpelt; flere ældre betyder ikke automatisk flere udgifter.
Men på sigt er det selvfølgelig klart, at vi står over for en demografisk udfordring, og det er et gammelkendt forhold, at der bliver flere ældre og færre på arbejdsmarkedet.
Løsningen på den udfordring er imidlertid ikke bare at bruge flere penge.
Vi skal i stedet løse vores opgaver smartere, udnytte ressourcerne bedre og mere effektivt.
Den udfordring skærpes selvfølgelig af den aktuelle økonomiske krise, der har betydet, at et overskud på de offentlige finanser i 2008 på 60 mia. kr. i år bliver et underskud på 95 mia. kr.
Derfor er der selvfølgelig en regning, der skal betales, og vi må derfor i de kommende år føre en stram finanspolitik, så vi kan få det store underskud ned.
Men vores udgangspunkt for hele den her manøvre er jo ret god.
Når 2010 er gået, forventer vi, at den samlede stigning i det offentlige forbrug vil være på 67 mia. kr. siden 2001, og det er vel at mærke efter korrektion for almindelig løn- og prisudvikling.
Langt den største del af den her fremgang er prioriteret til de borgernære serviceområder i kommuner og regioner.
Alene socialområdet har fået 17 mia. kr. mere, i 2010 vil sygehusvæsenet skønsmæssigt have fået tilført 16 mia. kr. mere siden 2001.