runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-28:
I SF anerkender vi, at der kan være sundhedsfaglige og integrationsmæssige problemer forbundet med kæde-fætter-kusine-ægteskaber.
Sundhedsstyrelsen har fremvist bevis for, at fætter-kusine-forbindelser medfører en statistisk øget risiko for dødfødsel, spædbarnsdød og medfødte misdannelser, hvor der er en fordobling af risikoen i forhold til børn, hvis forældre ikke er beslægtede.
Men der er tale om en meget lille forøgelse, som overordnet svarer til andre situationer, hvor moren f.eks. har sukkersyge, og i sådanne situationer anses det jo for fuldt ud acceptabelt at få et barn.
Så hvis vi skal forbyde fætter-kusine-ægteskaber med argumentet om, at det er sundhedsfarligt, bør vi også forbyde mødre med sukkersyge at få børn, og det tror jeg ikke der er nogen i denne sal der er interesseret i.
Vi mener egentlig, at alle borgere i Danmark har krav på at nyde de samme basale rettigheder, herunder også retten til selv at vælge sin ægtefælle.
Det skal heller ikke være statens opgave at bestemme, hvem man må gifte sig med og få børn med.
Staten bør snarere medvirke til, at beslutningen om at indgå et fætter-kusine-ægteskab bygger på et oplyst valg, så de ved, hvad der er af sundhedsmæssige risici.
Man bør derfor i højere grad se på, hvordan sundhedsvæsenet kan bidrage til at oplyse om og forebygge de sundhedsfaglige problemer.
I forhold til den integrationsmæssige problemstilling er vi da enige i, at der kan være fare for, at fætter-kusine-ægteskaber kan være udtryk for social kontrol og tvangsægteskaber.
Men der findes allerede initiativer, som forsøger at forebygge dette.
I regeringens nationale strategi findes der allerede målrettede indsatser, som tager kampen op mod social kontrol, for at sikre, at ingen gifter sig mod egen vilje.
Med disse forebyggende indsatser sender vi samtidig et signal om, at tvangsægteskaber er helt uacceptabelt.
Vi tror ikke på, at et forbud vil kunne styrke integrationen eller indsatsen mod social kontrol, men snarere skubbe nydanskere længere væk fra det danske samfund og de danske værdier.
Desuden vil det også være svært at dokumentere, hvem der er fætter og kusine, så forbuddet vil nemt kunne omgås.
Loven vil således i sidste ende ikke være til nogen nytte, den vil blot skabe en større kløft mellem nydanskere og det danske samfund.
Af disse grunde mener vi ikke, at forbuddet er nogen god løsning, så SF kan ikke støtte det.
Ole Hækkerup (S), 2015-04-28:
Jeg tror, det første skridt til overhovedet at stå sig godt i den kamp er at melde klart ud, hvad det er for nogle holdninger, man har.
Det er punkt 1.
Er det nok til at løse problemet?
Nej, det er det ikke.
Så laver man en lang række andre ting, eksempelvis det, som også ministeren var inde på, med, hvad det er, vi kan gøre i forhold til æresrelaterede konflikter, og hvad det er, vi kan gøre i forhold til social kontrol.
Glimrende.
Så kommer hr. Martin Henriksen med et forslag, der siger: Kan vi ikke gøre mere i forhold til lovgivningsdelen?
Ministeren nævnte det med kvinder, der var +40, og vi har også spørgsmålet om reagensglasbefrugtning, som jeg også tror ministeren nævnte.
Så siger jeg bare: Bliver det ikke en lillebitte smule problematisk, hvis vi går ind og siger: Det er et problem præcis i det tilfælde, som hr. Martin Henriksen siger, men i andre fuldstændig lignende tilfælde, hvor vi har samme problem, siger vi så: Det er ikke et problem?
Jo, det gør det, og derfor mener vi ikke, der er grundlag for at vedtage forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-28:
Det er en god idé at lade være med at opkræve grundskyld af grunde, der slet ikke eksisterer eller næsten slet ikke eksisterer.
SF støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2015-04-28:
De kan jo betale for at rydde op efter sig.
Nej, det mener vi ikke.
Vi støtter forslaget.
Vi synes, det er en god idé, at man ikke betaler skat af en grund, man ikke har.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Det kan være svært at løsrive sig.
Jeg vil bare som begrundelse for, at vi stiller forespørgslen her, sige, at det er sådan, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Det giver et eller andet sted sig selv, men sådan er det desværre ikke i dag.
I dag er der for visse grupper et direkte tab ved at tage et arbejde og være i arbejde.
Andre skal ud at finde sig et job svarende til en stilling som eksempelvis gymnasielærer eller advokatfuldmægtig, hvis de bare vil have 1.000 kr. ekstra om måneden i forhold til offentlig forsørgelse.
Og det er bare et par eksempler.
Ifølge økonomi- og indenrigsministeren har hele 330.000 danskere i dag en svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Og selv når den skattereform, som regeringen sammen med bl.a. Venstre har indgået her for et års tid siden, er fuldt indfaset inden år 2023, vil der stadig væk være omkring en kvart million danskere, for hvem der er en svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Godt 40.000 mennesker får mindre end 1.000 kr. ekstra for at starte bilen, tage cyklen eller tage toget om morgenen for at kæmpe sig hen på arbejdspladsen i al slags vejr, mens en gruppe på næsten 18.000 mennesker direkte taber penge ved at arbejde.
Det strider efter vores opfattelse mod al sund fornuft, og det skal vi have gjort noget ved.
For at hjælpe denne gruppe og for at øge tilskyndelsen til i det hele taget at finde sig et job, har vi som bekendt i dag indkaldt regeringen til den her forespørgselsdebat.
Vi vil sikre, at der altid kommer til at være en økonomisk gevinst ved at tage et arbejde.
Vi skal have skabt de rigtige rammer, så vi kan få rykket flere væk fra den passive forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet, i stedet for at fastholde folk på offentlig forsørgelse og i passivitet.
Det er både økonomisk fornuftigt og menneskeligt fornuftigt.
Vi håber på en god debat.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-28:
Det skyldes i al sin enkelhed, at den her sag er rejst af kommunerne, fordi de ønskede at kunne komme borgerne i møde på den måde, når nu vores system med vurderinger og andet er indrettet sådan, at de risikerer at skulle vente i op til 2 år.
Men det drejer sig om helt eller delvis fritagelse for grundskyld, og derfor synes vi, det rigtige er, at det er en kommunal vurdering, hvornår det finder sted.
For det afgørende er, om det er hele eller dele af grunden, der er forsvundet.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Jeg tror da også, vi kan regne med, at de her kommuner vil friholde grundene helt af sig selv, når de får muligheden for det.
Det tilsiger forventningen.
Men når ministeren siger, at det er kommunernes opgave at opkræve grundskyld, så bliver jeg nødt til at påpege, at kommunerne jo gør det i henhold til en lovgivning, som er givet af Folketinget.
Folketinget har givet kommunerne lov til at opkræve grundskyld hos borgerne.
Og så er det, jeg ikke helt forstår, hvorfor Folketinget ikke laver loven om, sådan at der står, at kommunerne ikke længere kan opkræve grundskyld, hvis grunden er styrtet i havet.
Hvorfor skal der være den mulighed for at opkræve grundskyld, hvis der lige så godt i lovgivningen kunne stå, at det selvfølgelig ikke gælder for grunde, der er styrtet i havet?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-28:
Da jeg i januar var i Nordjylland og mødtes med borgmestrene fra Hjørring og Frederikshavn, gjorde de opmærksom på den her problemstilling, fordi de jo, som der har været meget berettiget fokus på, har haft en del borgere, som er kommet i problemer i forbindelse med efterårets store uvejr.
De gjorde opmærksom på den her problemstilling, og som flere af ordførerne har været inde på i dag, forekommer det jo urimeligt, at kommunen ikke har mulighed for at fritage borgere for at betale grundskyld, hvis deres grund er styrtet helt eller delvis i havet som følge af kystnedbrydning.
Jeg kan jo sådan fornemme på diskussionen her i salen i dag, at de fleste måske synes, at det alligevel er mystisk, at det er sådan.
Men det er altså, indtil vi får vedtaget det her lovforslag.
Der får vi gjort op med den her indlysende urimelighed, at fordi der går en vis periode mellem de offentlige vurderinger, kan man risikere at skulle betale fuld grundskyld af en ejendom, i op til cirka 2 år efter at ejendommen er forsvundet helt eller delvis som følge af kystnedbydning.
Det var jo min – som det var borgmestrenes og i dag alle partiers – opfattelse, at det alligevel er besynderligt at skulle betale grundskyld af en grund, der ikke findes.
Jeg er derfor meget fortrøstningsfuld over for, at kommunerne, da de selv har rejst den her problemstilling, vil kunne administrere den til fulde.
Jeg har været på besøg i kommunerne og ved selvsyn set de udfordringer, som en hård storm kan medføre, og jeg har talt med nogle af de berørte borgere.
Derfor synes jeg, at det, der er vigtigt, er, at når vi oplever, at der er en uhensigtsmæssighed i lovgivningen, så skrider vi hurtigt til handling og sikrer, at borgerne får en mere fair behandling.
Jeg glæder mig over, at så mange bakker op, og vil for fuldstændighedens skyld sige til Dansk Folkepartis ordfører, at miljøministeren jo har et større udredningsarbejde i gang i regi af Kystdirektoratet, som vil give mulighed for, at man kan diskutere præcis de spørgsmål, som er blevet rejst i dag.
Jeg kan sige, selv om det er lidt uden for mit ressort, nu efter at have været på de kanter og hørt lidt til problemstillingerne, at det jo er meget komplekst, fordi alle former for kystsikring har konsekvenser.
Men der er altså et udvalgsarbejde i gang.
Til Ole Birk Olesen skal jeg bare sige, at det som sagt er kommunerne, der har gjort opmærksom på det.
Vi er helt trygge ved, at de vil administrere de frihedsgrader og behandle deres borgere ordentligt.
Det er et kommunalt anliggende at udskrive grundskyld.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Det er jo et forslag, som næsten giver sig selv.
Man kan stille spørgsmålet, om det er rimeligt at betale skat af en grund, som ikke eksisterer.
Nej, det er det naturligvis ikke.
Så det er da på tide, at det her forslag bliver fremsat, så vi kan fjerne den uretfærdighed, der ligger i, at folk betaler skat af grunde, som ikke er der.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Folk er meget hurtige i dag.
Men det her er også et indlysende rigtigt lovforslag.
Jeg har dog et spørgsmål til ministeren.
Forslaget siger, at kommuner kan fritage borgere fra at betale grundskyld, hvis deres grund er styrtet i havet.
Det vil jo så omvendt sige, at kommuner fortsat kan opkræve grundskyld af en grund, som er styrtet i havet.
Jeg vil da gerne, når ministeren kommer herop, høre, hvorfor regeringen mener, at det kun skal være en mulighed for kommunerne at holde op med at beskatte grunde, der ikke eksisterer længere.
Hvorfor skal det ikke være en pligt for kommunerne at sørge for at holde op med at beskatte grunde, som ikke eksisterer længere?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Altså, jeg fornemmer ikke, at det er en skelnen, der kun er i Liberal Alliance.
Så vidt jeg lige fornemmer, er der – medmindre der sker noget vildt i resten af behandlingen af det her beslutningsforslag – ikke flertal for det.
Det er det ene.
For man er jo nødt til, hvis man har ansvaret, at sikre sig, at man så også kan betale i sidste ende, og det vil betyde, at man enten skal forsikre sig eller lægge noget kapital til side, som i øvrigt er nødt til at holde lang tid, fordi sådan nogle sager jo vil kunne køre i mange år bagefter.
Det vil sige, at der vil være en masse penge, som ikke vil være ude at arbejde; en masse kapital, som ikke vil være ude at arbejde i samfundet, hvor det kunne skabe ny vækst og beskæftigelse.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at hvis man indfører kædeansvar ved lov, er det myndighederne, der skal sørge for, at loven bliver overholdt.
Det vil sige, at fagbevægelsen vil underminere sin egen rolle som dem, der sikrer, at der er overenskomster på virksomhederne, og at disse bliver overholdt.
Så kan man lige så godt sætte en arbejdsmiljøtilsynsmand fra det offentlige til at gøre det, og derfor er jeg ikke sikker på, at det i virkeligheden er i fagbevægelsens interesse at indføre sådan nogle ting.
En af grundene til, at fagbevægelsen er relativt stærk i Danmark i forhold til i andre lande, er vel også, at vi netop ikke regulerer sådan nogle ting, altså at vi netop lader det være op til arbejdsmarkedets parter og ikke op til myndighederne at sørge for, at tingene er i orden.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-28:
Jamen der er mange partier, der fusionerer hernede i Folketingssalen.
Sådan er det jo.
Altså, det her med, at hr. Ole Hækkerup siger, at vi skal bekæmpe det på alle mulige tænkelige måder, er fint, og det lyder flot, men hr. Ole Hækkerup mener det jo ikke.
For hr. Ole Hækkerup mener så ikke, at man kan bruge lovgivningen.
Så det er ikke alle mulige tænkelige måder, som Socialdemokraterne ønsker at bekæmpe det her på.
Anerkender hr. Ole Hækkerup ikke, at man kun kan komme et vist stykke ved at tale om ting og komme med opfordringer osv., og at der simpelt hen er nogle, som man ikke kan nå, fordi de hænger så fast i nogle traditioner, som på mange måder er i konflikt med de traditioner, som mange af os jo opfatter som værende danske traditioner?
Det er en konflikt, der er vedvarende i samfundet.
Vi kan nå nogle, men vi kan ikke nå alle.
Tror hr. Ole Hækkerup selv på, at alle, der kommer hertil, som er her i landet, og som opererer med nogle af de her værdier og normer, vil rette ind, fordi hr. Ole Hækkerup siger, at de skal rette ind?
Altså, så naiv er man vel ikke hos Socialdemokraterne.
Ole Hækkerup (S), 2015-04-28:
Nu nævnte hr. Martin Henriksen de ældgamle familietraditioner.
Så lad mig være så fuldstændig klar, som jeg overhovedet kan være: Ældgamle familietraditioner, der på nogen som helst måde medvirker til at fremme social kontrol, arrangerede ægteskaber eller tvangsægteskaber, mener jeg vi på alle tænkelige måder skal forsøge at bekæmpe.
Min pointe i ordførertalen var bare, at det først og fremmest er en holdningskamp, og jeg tror, at noget af det, vi blevet klogere på i Danmark – og det var så dér, hvor jeg malede med den lidt bredere pensel – er, at vi skal sige klart, hvad det er, der er det her samfunds grundlæggende værdier.
Vi skal tage klart afstand fra de ting.
Betyder det så, at problemet forsvinder af den grund?
Nej, det gør det da så sandelig ikke, og jeg tror, hr. Martin Henriksen har ret i – ligesom i øvrigt den partifælle af mig, han citerede – at der er nogle, der kommer med nogle gammeldags og ældgamle, tror jeg oven i købet hr. Martin Henriksen kaldte det, mønstre for, hvordan man gifter sig.
Vi ved godt, der er problemer med det, og det er netop, fordi vi godt ved, at der er problemer med det, at regeringen er kommet med sin strategi i forhold til lige præcis nogle af de her områder, altså i forhold til æresrelaterede konflikter, herunder også det med den sociale kontrol.
Så skal jeg huske at sige, hvad jeg ikke fik sagt, første gang jeg havde ordet, nemlig at det her selvfølgelig også er på vegne af Det Radikale Venstre.
Thyra Frank (LA), 2015-04-28:
Liberal Alliance er positive over for ideen om voksenattester.
De skal vise, at de enkelte medarbejdere ikke er dømt efter straffeloven for en række bestemmelser.
Det fremgår af bemærkningerne til forslaget, at voksenattesten med fordel kan tage udgangspunkt i de kendte børneattester, som Liberal Alliance også støttede.
I Liberal Alliance ser vi frem til de videre forhandlinger, hvis dette beslutningsforslag skulle blive vedtaget og skal udmøntes i et lovforslag.
Jeg skal så hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter beslutningsforslaget.
Stine Brix (EL), 2015-04-28:
Jeg synes ikke, at Venstres ordfører lægger op til at have en debat eller en drøftelse, som er seriøs, hvis det er den måde, man diskuterer på.
Jeg er ikke ligeglad.
Det har jeg heller ikke hørt nogen andre ordførere være, bare fordi vi ikke synes, at det, Dansk Folkeparti kommer med, er den rigtige løsning.
Selvfølgelig skal vi hele tiden kigge på, hvordan vi bliver bedre på det her område.
Det kommer jo an på, hvad vi kan blive enige om.
Jeg er blevet bedt om at tage stilling til et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som ligger her på skrift.
Det forslag, der ligger, er vi ikke enige i, bl.a. fordi der er en lang række uklarheder.
Det er svært at se, hvordan sådan en voksenattest overhovedet skal bygges op.
Er der et behov for det?
har der været fremme her i debatten.
Hvilken retssikkerhed ligger i det?
Det kan vi ikke stemme for, men vi vil gerne diskutere videre, hvordan vi kan arbejde med det her område.
Jeg har peget på nogle ting, jeg synes er vigtige.
Det handler om den uddannelse, der er for vores personale.
Det handler om de normeringer, vi har.
Det handler også om i det hele taget, hvordan vi arbejder med at forebygge seksuelle overgreb, altså f.eks. i forhold til at forebygge, at en, der selv er blevet krænket, bliver krænker senere.
Så selvfølgelig skal vi løbende diskutere, hvordan vi kan forebygge, at der sker krænkelser.
Det synes jeg er uhyre vigtigt, og det vil vi meget gerne være med til at diskutere videre, men det forslag, der ligger her, støtter vi ikke.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-04-28:
Nu kan jeg så forstå, at Enhedslisten pakker ind i en masse ord, at de faktisk ikke er interesseret i at være talerør for udviklingshæmmede, der ikke selv kan sige fra.
Er det så sådan, at Enhedslisten heller ikke vil skrive beretning i udvalget?
For når der bliver stemt imod og det er færdigt her, så er det jo færdigt.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Med formandens tilladelse må jeg så have lov at rette en fejl, jeg blev skyldig i?
Jeg fik ikke sagt, at min ordførertale også var på vegne af Det Radikale Venstre, og jeg beklager over for Det Radikale Venstre og over for formanden, at jeg skal gøre det på den her måde.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-04-28:
Så konklusionen er: Enhedslisten er ligeglad, og der kommer ikke nogen hjælp til de udviklingshæmmede.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg skal lige blive klog på, hvad der præcis er regeringens holdning til fætter-kusine-ægteskaber.
Altså, er det regeringens opfattelse, at det er uproblematisk og derfor kan man sådan set bare gøre det?
Er det regeringens synspunkt?
Det var den ene del af det.
Når ministeren så forhåbentlig har leveret et svar på det, kunne jeg godt tænke mig at få at vide, om ikke ministeren mener, at det er et problem, hvis det er, at det finder sted i flere generationer.
For én ting er selvfølgelig, at man én gang i en generation gifter sig med sin fætter eller kusine, det kan der være mange forskellige årsager til, men finder det sted i generation efter generation, mener ministeren så ikke, at så er der nok noget om snakken om, at der er tale om et arrangeret ægteskab eller nogle, der er blevet presset ind i en situation, som de ikke føler sig helt trygge ved?
Altså, hvis Folketinget skal melde klart ud, er en oplagt mulighed for at gøre det at vedtage lovgivning.
Det vil jeg bare sige.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, hvad der egentlig er den socialdemokratiske holdning, for det her er jo en diskussion, der har stået på igennem mange år.
Og forslaget fra Dansk Folkepartis side er sådan set et forsøg på at se, om vi ikke kan finde ud af at lægge snittet et nogenlunde fornuftigt sted.
Men der er jo også socialdemokrater andre steder, som har udtalt sig om det her.
Jeg kunne bl.a. godt tænke mig at henvise til en artikel fra Berlingskes hjemmeside den 19. juli 2013, hvor der står: »Andelen af tosprogede elever på Københavns specialskoler for handicappede er markant højere end på de almindelige folkeskoler.
Han siger så, og jeg citerer fra artiklen: »Man ved godt,« – altså hos indvandrerfamilierne – »at der er en risiko. Men det er en risiko, man tager.
Og der mener jeg, at vi som samfund må gøre op, om det er børns rettigheder eller ældgamle familietraditioner, der står øverst.«
Det siger han i et forsøg på at råbe politikerne på Christiansborg op, men man må forstå, at det råb ikke er nået hele vejen ind til den socialdemokratiske folketingsgruppe, for jeg forstår det sådan, at man helt afviser at lave lovgivning på det her område, ikke bare i første led, men også i andet led.
Martin Geertsen (V), 2015-04-28:
Nej, for jeg synes, det væsentlige her må være at sætte ind over for tvangsægteskaber.
Det kan man gøre med informationskampagner, og det kan man også gøre på anden vis i dansk lovgivning.
Det er det, der efter min opfattelse er det centrale.
Det centrale her, når det handler om den sociale kontrol, er ikke, hvorvidt man er gift med en fætter eller en kusine, for tvangsægteskaber kan efter min opfattelse lige så godt foregå mellem mennesker, der ikke er familiært beslægtede.
Det synes jeg er det centrale at få sat ind over for.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-28:
Når en person i Danmark ønsker at blive familiesammenført med en person fra udlandet, fordi vedkommende er blevet gift med personen, er det jo sådan i udlændingelovgivningen i dag, at udlændingemyndighederne, hvis de konstaterer, at der er tale om et fætter-kusine-ægteskab, har mulighed for at afvise familiesammenføringen med den begrundelse, at der er tale om et fætter-kusine-ægteskab, fordi man så kan frygte, at der er tale om en situation, hvor en af parterne er blevet presset ind i det.
Jeg går ud fra, at Venstres støtter, at det skal stå i udlændingelovgivningen.
Hvis Venstre støtter, at det skal stå i udlændingelovgivningen, hvorfor i alverden vil Venstre så ikke støtte, at det, at man gifter sig med en, der allerede er i Danmark, så at sige kommer ind i den rent nationale lovgivning?
Det må vel være logikken i det: Hvis man støtter det i forhold til familiesammenføring udefra, må man vel også kunne støtte det i forhold til, ja, jeg var lige ved at sige, intern familiesammenføring, hvor begge parter allerede er i Danmark.
Martin Geertsen (V), 2015-04-28:
Det, jeg anser som mest problematisk, er, hvis man kan se, at der har været tvangsægteskaber generation efter generation efter generation.
Det er sådan set, uanset om det er fætre og kusiner, eller det er andre typer af ægteskaber mellem ikke familiært beslægtede, der er tale om.
Så det, jeg synes, vi skulle gøre – også gerne yderligere – er sådan set at sætte ind over for tvangsægteskaber, for det må sådan set være det, der er det væsentlige, altså at få sat ind over for den sådan mere kulturelle del af det, der ligger i det her forslag.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-28:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ikke Venstre mener, at det er et problem, hvis man i flere generationer ser, at fætre og kusiner bliver gift.
Hvis Venstre mener, det er et problem, men ikke kan støtte vores forslag, hvordan ønsker man så at gøre noget ved det?