runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Hvordan kan det være, at regeringspartierne med deres to repræsentanter er i så svulstige angreb, når jeg nu to gange har ladet den her ligge heroppe, så de kunne kigge i den?
Det nægter de, selv om det er fuldstændig de samme beregningsprincipper, vi har anvendt.
Er vi enige om, at regeringen også fremrykker et provenu?
Regeringen fremrykker også et provenu som følge af den skattereform, som man selv stod i spidsen for.
Der står, at man har fremrykket et provenu i 2011 på 3,5 mia. kr. på et mindre beskatningsgrundlag.
Vi udvider beskatningsgrundlaget og får så selvfølgelig, fordi det ikke bare er ratepensioner, men livrentepensioner, et større fremrykket provenu.
Det er da det, der er sammenhængen i det.
Man kan da ikke blive ved med at sidde at ryste på hovedet.
Hvis ikke engang vi kan diskutere regeringens angreb på oppositionen med afsæt i regeringens egne publikationer, er vi da langt ude.
Man kan nogle gange sætte spørgsmålstegn ved dem her, men vi bruger dem rent faktisk som sandhedsvidne i den her diskussion.
Så hvis man ikke engang vil tage afsæt i svar i dem, er man da langt ude.
Det er de samme beregningsprincipper, det er et større beskatningsgrundlag, ergo er provenuet, der er fremrykket, som der står i næstsidste linje her, større.
På et mindre beskatningsgrundlag kommer man frem til 3,5 mia. kr.
Det er finansministerens umiddelbare vurdering.
Man kan nu begynde at give umiddelbart svar; det er interessant og nyt i centraladministrationen.
Vi kommer selvfølgelig til et større fremrykket provenu af et større beskatningsgrundlag.
Det tror jeg selv den tidligere skatteminister er i stand til at se holder.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-09-07:
Pengene skal være til det.
Det har jeg hørt Socialdemokraterne sige et par gange nu, og jeg tænker, at det også er noget, som jeg ynder at sige rigtig meget.
Derfor undrer det mig såre – jeg brugte tid på at læse folkeskoleudspillet, der blev lanceret i går – at Socialdemokraternes største ønske simpelt er at lukke de små skoler, fordi der jo ikke er penge til det, der foreslås.
Det, som man kræver i S og SF, er, at man vil have klasserne delt.
Vi skal ned på 12 elever i klasserne.
Altså får vi rigtig mange klasser med 12 elever i.
Samtidig skal der være to lærere, for ellers får de jo ikke lært noget.
Jeg vil gerne høre, hvordan de har regnet ud, at der er penge til det.
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Jeg forstår godt, at regeringspartierne ikke mener, at pengene er til det, som vi hos Socialdemokraterne og SF siger i vores finanslovudspil, når man ikke engang kan tage en på regeringens publikationer saglig diskussion om beregningsforudsætningerne i vores finanslovudspil.
Det forstår jeg godt.
Men fair nok.
Vi har et ønske om at styrke folkeskolen, og et af elementerne er, at vi gerne vil have færre elever i klassen.
Det har vi helt sikkert tiltro til at man ude lokalt godt kan finde ud af at indrette.
Men det er helt sikkert, at vi vil sikre, at kommunerne får midlerne til en målrettet sænkning af elevtallet i klasserne, fordi vi jo ved, at undervisningssituationen for læreren bliver bedre og undervisningssituationen for eleverne også bliver bedre, hvis vi gør det.
Det at proppe flere elever ind i klasserne, som vi har set nogle steder som følge af regeringens politik over for kommunerne, er ikke godt.
Det tror jeg vi kan blive enige om, og derfor vil vi faktisk gerne arbejde for, at vi får lidt færre børn i klasserne.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-09-07:
Men ordet lidt er i min terminologi altså ikke at gå fra 24 til 12.
Fra 24 til 12 er en halvering, og med to lærere vil det sige, at Socialdemokraterne simpelt hen poster alle pengene i indskolingen og lader udskolingen sejle fuldstændig, til trods for at det er dér, der mangler at være et fælles fokus, det er dér, der mangler at være en god tilgang.
Ved at jeg brugte 12 minutter på at læse, hvad der var i forslaget, har jeg dermed fået bekræftet, at man går ud til kommunerne og lukker skoler i læssevis, og at det er det, der faktisk inderst inde er Socialdemokraternes ønske.
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Jeg har forstået, at det er nu, at skolerne bliver lukket rundtomkring.
Det kan være, jeg tager fejl, men jeg mener, at det er halvdelen af landets kommuner, som lukker folkeskoler i øjeblikket som følge af regeringens økonomiske politik over for kommunerne.
At få det til at lyde, som om Socialdemokraterne vil lukke folkeskolerne, når vi netop vil give folkeskolerne flere penge og kommunerne bedre muligheder for at forstærke undervisningssituationen for både lærerne og eleverne, kræver da, at man kun kan være udstyret med spørgsmål til debatten fra Venstres pressetjeneste.
Sådan må det da være, for der kan da ikke være nogen sammenhæng i det.
Socialdemokraterne har lanceret et finanslovudspil, hvor der er penge til kommunerne; hvor der er penge til, at vi kan investere i både indskolingen og som jeg i øvrigt er enig med spørgeren i, i udskolingen, således at vi kan sikre, at der er flere unge, der får bedre ungdomsuddannelser og kommer hurtigere igennem dem.
Det er vi helt enige i, og jeg tror og håber, at når vi kommer til forhandlingerne om de såkaldte globaliseringsmidler, vil vi sætte fokus på det.
Regeringens målsætninger halter.
95 pct. af en ungdomsårgang skal i 2015 have en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Men hvis vi kan blive enige om bare noget af det, der står heri, så håber jeg, vi kan rykke det i en bedre retning.
Altså, hvad er det, det private erhvervsliv råber på?
Man kunne jo se i Politiken i går, at førende danske erhvervsledere er ude at råbe på vækst i dansk økonomi.
Hvad er det, Socialdemokraterne og SF rent faktisk leverer i vores finanslovudspil?
Ja, det er gang i dansk økonomi igen, det er investeringer i uddannelse, det er investeringer i forskning, og det er investeringer i et område, som jeg tror at meget, meget store dele af dansk erhvervsliv er enige i nødvendigheden af – vi kan tage CEPOS fra, og vi kan tage Bjørn Lomborg fra – nemlig investeringer i klima- og energiområdet.
Alle er enige om det, og det står i Socialdemokraterne og SF's finanslovudspil fra i går.
Så vi har svaret på det, erhvervslivet efterspørger.
Og inden hr. Simon Emil Ammitzbøll nu svinger sig for meget op, med hensyn til hvad den her regering har svaret på, må jeg sige, at jeg har læst forsiden af Berlingske Tidende i dag under overskriften »Ti problemer for ny vækst«, og sige, at den her regering har siddet i 9 år.
I 9 år har man siddet, og så er man kun i stand til efter måneders arbejde i et vækstforum at komme med et udspil på 8-9 sider, som vi har ladet os fortælle at det er, hvor man peger på ti udfordringer for dansk økonomi – ingen af de her udfordringer er nye, og vi er uenige i et par stykker af dem – og man kommer i morgen i regeringens vækstforum med en diagnose, forstår vi.
Der er ingen svar, intet.
Det er pinligt.
Det, der er sikkert, er, at der i Socialdemokraterne og SF's finanslovudspil er bud på, hvordan vi får skabt grundlaget for ikke bare vækst nu og her, men også for vækst, der har en strukturel effekt, så vi får omstillet både dansk økonomi, vores beskæftigelse og erhvervslivet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-09-07:
Jeg vil bare sige, at det selvfølgelig er meget rart, at Socialdemokratiet og SF er kommet med deres reviderede udgave af deres økonomiske politik i går, men når man ser på den og hører om den i dag, synes jeg, at det er en utrolig svulstig socialistisk retorik, der bliver lagt for dagen.
Det private erhvervsliv bliver lagt for had, selv om det er dem, der er vækstmotoren, hvis vi overhovedet skal have gang i en vækst her i samfundet, hvis vi skal have flere arbejdspladser, hvis vi skal have øget velstand.
Så synes jeg egentlig, at ordføreren glemte at svare hr. Mike Legarth på det spørgsmål om nogle af de ting, Carsten Koch, tidligere socialdemokratisk skatteminister, har været ude med.
Han sagde til Jyllands-Posten tidligere i år: Herhjemme er der jo en medfødt modstand mod, at kapitalisterne og virksomhedsejerne skal tjene flere penge, men det er et nødvendigt onde for at få gang i dynamikken.
Det der med ondet er vi ikke enige i i Liberal Alliance, men kan Socialdemokraterne da ikke se, at vi står over for et valg mellem øget lighed og øget velstand?
Og hvorfor er det, at danskerne ikke må få del i den velstandsstigning, der kunne komme?
Er det på grund af socialdemokratisk principrytteri?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-09-07:
Med den ildhu, som oppositionen lægger i den her debat, får man næsten mistanke om, at jeg har sat fingeren på et ømt punkt, på noget, der skulle skjules.
Det er jo et fuldstændig absurd angreb.
Jeg stiller mig op her og giver min foreløbige redegørelse for det, der viser, at planen er underfinansieret med 10 mia. kr., så man hverken opfylder EU-henstillingen eller yder et bidrag til konsolideringen på mellemlang sigt.
Men jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg da betragter det som en naturlig del af demokratiet, at jeg stiller mig op her.
Nu ved jeg ikke, hvornår hr. Frank Aaen fremlagde sit finanslovforslag.
O.k., i forgårs.
Så har vi så haft 24 timer mere til at sidde og regne på det.
Men det er jo mere forudsigeligt, om man så må sige, hvad hr. Frank Aaens budgetforslag går ud på.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Mit spørgsmål til hr. Morten Bødskov er, om hr. Bødskov husker den desperation, vi så i ansigtet på dem, da vi sammen var i USA i 2008 for at studere det amerikanske skattesystem og mødtes med henholdsvis Obamas og McCains embedsfolk.
Vi stillede dem spørgsmål om, hvad der skal til, for at man kommer ud af den situation.
Det var problemet med vækst, beskæftigelse og velstand, og vi fik nogle klare anbefalinger.
Husker hr. Morten Bødskov, at en klar anbefaling var, at man ikke skulle pålægge erhvervslivet nye afgifter, forhindringer og barrierer?
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Sådan som jeg lige husker det, var jeg ikke med i 2008, men fair nok.
Men man kan da i hvert fald sige, at det jo ikke er sådan, at den nye amerikanske præsident har lyttet særlig meget til De Konservative i Danmark, for han har lige i går lanceret en kæmpe investeringsplan for nok en gang at skubbe gang i amerikansk økonomi.
Og derfor må man sige, at det skifte, der er sket, virkelig har haft sine politiske indvirkninger, og at der er en demokratisk administration, som kæmper for at få sat gang i amerikansk økonomi med endnu en pakke, der skal stimulere amerikansk økonomi.
Jeg tror, det var i går eller i forgårs, at den blev offentliggjort, Nuvel, dansk økonomi er lille i forhold til amerikansk økonomi, men tankegangen ligger fuldstændig i forlængelse af det, som S og SF fremsatte i går.
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Det var i 2009, vi var sammen i USA, det er korrekt, og jeg retter det hermed, beklager.
Men hr. Morten Bødskov burde måske have prioriteret det møde og være taget med, for der var vigtig lærdom at tage med fra de drøftelser, der blev foretaget dér, men lad det nu ligge.
Den mimik, jeg ser hos hr. Morten Bødskov, svarer meget godt til den mimik, vi ser, når desperationen over den gældsproblematik, man har i USA, tager over, og vi har ikke løst det, og forslaget fra S-SF løser ikke de ting.
Men jeg har jo ikke lang tid på talerstolen, så nu vil jeg i stedet for spørge: Er hr. Morten Bødskov enig med mig og med Carsten Koch, den tidligere socialdemokratiske skatteminister, som siger, at et rigtigt middel i den situation, vi er i, er at sænke selskabsskatten, fordi det vil gavne konkurrenceevnen og velstanden i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Altså, jeg vil sige til hr. Mike Legarth, at vi to var i USA sammen her i foråret 2010, og det er der, den skade, hr. Mike Legarth har pådraget sig, stammer fra – det er bare for, at hr. Mike Legarth har det i erindring – for vi forsøgte sådan at gøre lidt ved motionen, men fair nok.
Så det er bare, så hr. Mike Legarth ved, hvor det er, vi er henne.
Det var i foråret 2010, vi var ovre at snakke med Obamaadministrationens topøkonomer; det er bare, så vi er enige om det.
Hvorfor er vi ikke det?
Og jeg må ærlig talt indrømme, at jeg synes, det kræver usædvanlig meget rygrad – og det roser jeg så hr. Mike Legarth for at have – at regeringen i en tid, hvor almindelige lønmodtagere har mistet deres job på baggrund af en fuldkommen absurd adfærd fra bankerne, hvor pensionister, almindelige familier har tabt deres pensionsopsparinger på baggrund af fejlagtig rådgivning fra bankernes side, nu vil give bankerne større skattelettelser.
En lettelse af selskabsbeskatningen vil betyde endnu større skattelettelser til bankerne.
Det medvirker vi ikke til.
Tværtimod mener vi, at de nu skal til at bidrage mere til fællesskabet, således at vi bl.a. kan få styrket vores fælles folkeskole.
Frank Aaen (EL), 2010-09-07:
Vi synes, at S og SF i går fremlagde et udmærket bidrag til finansloven, som vil give mere velfærd, flere grønne job, vil sætte ind mod den værste fattigdom, og som på den måde altså peger meget fremad.
Det var vi meget tilfredse med.
Der var noget i det, vi ikke var så tilfredse med, og det var, at der ikke var mere til de lavtlønnede, herunder de lavtlønnede kvinder, der jo for kort tid siden faktisk fik lovning på en pulje på 5 mia. kr. til overenskomstforhandlingerne.
Nu står vi jo over for overenskomstforhandlinger inden for det offentlige, hvor jeg håber Socialdemokratiet vil være med til, at vi får afsat nogle penge til at give et løft til de lavtlønnede inden for velfærdsområdet – som jo primært er kvinder – et løft til lavtlønnede, vi så håber også kan brede sig til den private sektor.
Det var den ene ting.
Den anden ting, vi savnede, var et løft til de arbejdsløse, der i den grad må opleve et indkomsttab, når de bliver arbejdsløse.
Det er et stigende problem også for organiseringen i a-kasser og i fagbevægelsen, fordi der er mange, der siger, at det, de kan få, er så lidt værd, at det gider de ikke melde sig ind for.
Det er altså de to ting: et løft til de lavtlønnede, særlig lavtlønnede kvinder, og et løft for de arbejdsløse.
Kan vi ikke prøve at komme igennem med det, om ikke andet så på den anden side af et valg?
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
I Socialdemokraternes og SF's fremlagte finanslovudspil
er der en klar profil, som handler om, at de, som ikke har fået tilstrækkelige chancer af den her regering de sidste 9 år, skal have bedre muligheder.
Det handler om, at de fattigdomsskabende ydelser, som den her regering har indført, skal afskaffes.
Det har ikke hjulpet, det har skadet.
Det ændrer vi.
Det, vi så også gør – apropos den ufaglærte, arbejdsløse kvinde – er jo, at vi sætter beløb af til at løfte uddannelserne på arbejdsmarkedet, således at vi kan få opkvalificeret de ledige, der er, og at vi kan sikre, at deres forudsætninger for at komme med på vognen igen er bedre, når der kommer gang i dansk økonomi igen.
Men gang i dansk økonomi skal der, og derfor skaber vi vækst – modsat regeringen, hvor udsigten for de her grupper, jeg har talt om, vil være værre end med det, der er i det socialdemokratiske finanslovudspil.
Det ved jeg at Enhedslisten er helt klar over, og derfor er jeg også helt tryg ved, at den vej, vi her skitserer, også er det, der bliver gennemført efter et kommende folketingsvalg.
Frank Aaen (EL), 2010-09-07:
Tak for svaret.
Jeg kan bekræfte, at vi synes, at S og SF er bedre end VKO.
Det skulle de sandelig også gerne være; det skulle de jo meget gerne være.
Men jeg synes altså, at der er nogle svagheder, for dem, der under VKO er blevet snydt for samtlige skattelettelser uden undtagelse, er de arbejdsløse.
De har tværtimod måttet opleve, at deres dagpenge er blevet mere og mere udhulet i forhold til lønningerne, og det er et stort problem, som også er blevet rejst af fagbevægelsen.
For at kunne mobilisere nogle af dem, som bør stemme på vores side af Folketinget og for at mobilisere fagbevægelsen stærkt også i forhold til den kommende valgkamp og det, der skal ske efter valget, tror jeg i virkeligheden, at spørgsmålet om behandlingen af de arbejdsløse, og hvad de har at leve for, når de bliver arbejdsløse, er et meget centralt punkt.
De fleste andre hovedområder er dækket ind.
Alle ved, at vi meget hellere ville have haft dem dækket meget, meget mere ind – det giver sig selv – men vi anerkender, at de er dækket ind, men det gælder ikke for det her område med dels de lavtlønnede kvinder, jeg nævnte før, dels vilkårene for de arbejdsløse.
Jeg er jo enig i, at det selvfølgelig er bedst, at de kommer i arbejde, det er klart, og der er S og SF's plan også bedre end VKO's, selvfølgelig, klart, men der er altså ret mange, og det er et stigende antal, som ikke er i arbejde, og dem må vi også bekymre os om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-09-07:
Tak for det.
S-SF's plan og finanslovudspil vil koste hver gennemsnitsfamilie i dette land, i Danmark, 11.000 kr. om året.
Ganske almindelige familier, der prøver at holde sammen på deres økonomi og også at sørge for at sikre væksten i Danmark og at sikre, at deres børn får en ordentlig uddannelse osv. osv.
Hvad er baggrunden for, at S og SF har så travlt med at ramme ganske almindelige mennesker i det her land?
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Det gør vi også, og det er derfor, vi vil skubbe gang i dansk økonomi igen med vores finanslovudspil.
Det er netop nødvendigt, for at vi kan sikre, at den arbejdsløshed, som vil stige med regeringens finanslovudspil, kommer ned, og sikre, at de arbejdsløse, der desværre er, og som har måttet stille sig op i køen, ikke skal stå der længere.
Vi er nødt til at få gang i dansk økonomi, vi er nødt til at skubbe gang i væksten, således at den arbejdsløshed, der er, ikke skubber endnu flere ud i langtidsledighed.
Dér er problemet.
Derfor er det både vækst og uddannelse, som er vejen tilbage for ikke bare Danmark, men selvfølgelig også de arbejdsløse.
Men det er klart, at pengene til det jo skal være der, og det har vi skitseret mulighederne for i vores forslag.
Her til sidst vil jeg da bare erklære mig enig med hr. Frank Aaen i, at det jo er noget underligt, at man får et så voldsomt angreb fra finansministeren på S og SF's plan, og at vi så har en finansminister, som på et meget, meget konkret spørgsmål ikke er i stand til at stille sig op og forklare sit angreb og baggrunden herfor.
Vi mener selvfølgelig, at vi har ret i de antagelser, vi har lagt til grund, og derfor er der også penge til at sikre, at der både er uddannelse og vækst med en S-SF-ledet regering.
Hvis nu hr. Flemming Damgaard Larsen, næste gang jeg går på talerstolen, lader være med bare at læse op af pressemeddelelser fra Danske Bank, men rent faktisk vil læse i Socialdemokraterne og SF's finanslovudspil, vil han se, at der ikke er fugls føde på det, som den pågældende cheføkonom turnerede med hele dagen i går.
Jeg kan lige så godt sige det, som det er: Vi betragter ikke Danske Bank som sandhedsvidne i denne sammenhæng, vi betragter den som en part i en diskussion, hvor den skal kommentere et finanslovudspil, hvor den selv bliver beskattet.
Det, de kommer med, holder ikke.
Det er en tendentiøs beregning af Socialdemokraterne og SF's finanslovudspil.
Sandheden er den, at i »En Fair Løsning«, som vi har fremlagt, tjener almindelige lønmodtagere på udspillet.
Regeringens genopretningsplan og den økonomiske politik, som regeringen har gennemført, er til styrtende gavn for dem, der har tjent allermest, eksempelvis toppen af Danske Bank.
I vores finanslovudspil er der masser af ting, som vil gøre det nemmere for folk, der er uden for arbejdsmarkedet, igen at komme ind på arbejdsmarkedet.
Som jeg sagde til hr. Frank Aaen, da han var heroppe, så handler det om, at de fattigdomsskabende ydelser bliver ændret.
Det er et godt og rigtigt instrument til at sikre, at man ikke bare holder folk nede, men rent faktisk giver folk muligheder.
Jeg har også sagt, at det, Socialdemokraterne tror på, er uddannelse og opkvalificering.
Derfor står det også i vores finanslovsudspil.
Så må man jo sige, at det, der også står, er, at der igen skal gang i dansk økonomi.
Får vi gang i dansk økonomi, forbereder vi gang i dansk økonomi med uddannelse, og kan vi sikre, at de, der er kunstigt holdt nede gennem fattigdomsskabende ydelser, kan komme med, så mener jeg, at vi faktisk har den rigtige medicin.
Det er det, der står i S og SF's finanslovudspil.
Peter Christensen (V), 2010-09-07:
Da »Fair Forandring« blev fremlagt, kom der en kaskade af nye skatter, som danskerne skulle betale.
Der blev sagt med stor og myndig stemme af Socialdemokratiets formand, fru Helle Thorning-Schmidt, at nu ville der ikke blive rokket et komma.
Det var bare en smart overskrift, kan jeg forstå, det skulle man ikke tage alvorligt.
Det var lidt det samme, da der så blev lanceret et vidundermiddel for dansk økonomi, nemlig at vi alle sammen skal arbejde 12 minutter mere.
Det var bare en overskrift, det skulle man heller ikke tage alvorligt.
Jeg synes sådan set, at danskerne får meget klar besked nu, nemlig at der ikke er nogen garanti.
Nu har Socialdemokratiet fået smag for nye skatter og afgifter, de vil have friheden til at finde på flere løbende og tilpasse sig, som det så smukt hedder, efter de vilkår, der gælder.
Det kunne jo også være vilkår, som Socialdemokratiet selv skaber, nemlig at de gerne vil dele nogle flere gaver ud, og så er der kun skatteyderne til at betale.
Der bliver ikke garanteret noget, der bliver ikke sat et eneste komma.
Det løfte, fru Helle Thorning-Schmidt gav, var ikke ordene værd.
Der bliver henvist til en eller anden lille paragraf i »Fair Forandring«, men hvad betød det så, og det skal være mit afsluttende spørgsmål til hr. Morten Bødskov, da fru Helle Thorning-Schmidt sagde: Der vil ikke blive ændret et komma?
Hvordan skulle det egentlig forstås?
Line Barfod (EL), 2010-09-07:
Der er ingen tvivl om, at det ville være et kæmpe fremskridt at få afskaffet fattigdomsydelserne, et kæmpe fremskridt, at mange tusinde børn ikke længere skal leve i fattigdom, men vi har stadig væk problemet med de arbejdsløse.
Hvis man i dag bliver arbejdsløs, ryger man som almindelig LO-arbejder ned på halvdelen af sin indkomst.
For 20 år siden havde man en dagpengedækning, hvor man lå på 70-80 pct., og det gør altså en kæmpe forskel, når man skal betale sine boligudgifter og for mad til sig selv og sine børn osv.
Derfor synes jeg, at det ville være rigtig, rigtig godt, hvis Socialdemokraterne begyndte at se på det og gøre noget for at forbedre vilkårene for de arbejdsløse.
Der er givet så kolossale mange skattelettelser til de rigeste i det her land.
Hvis vi rullede nogle flere af de skattelettelser tilbage, så bankdirektørerne ikke længere skulle have 0,5 mio. kr. ekstra om året, så ville der være råd til at gøre noget for de arbejdsløse.
Vil Socialdemokraterne ikke se på det igen?
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Det er jo derfor, at vi har foreslået, at millionæren skal bidrage mere til fællesskabet.
Det står i vores plan.
Det beder vi dem om for at sikre, at vi kan få midlerne til bl.a. styrkelse af uddannelserne, fjernelsen af kontanthjælpsloftet og starthjælpen; altså en samlet politik, som har en helt anderledes profil end den, regeringen lægger op til.
Men det, at den bankdirektør, som sidder lidt længere nede ad gaden, har fået næsten 450.000 kr. i skattelettelse, mens hjemmehjælperen nu bliver fyret, er i den socialdemokratiske optik ikke en socialt afbalanceret politik.
Det, vi lægger op til, er, at fattigdomsydelserne forsvinder.
Vi satser på uddannelse af de arbejdsløse, og vi skubber gang i dansk økonomi.
Det er vores vej til, at de, der desværre er havnet uden for arbejdsmarkedet under den krise, vi har nu, ikke bliver der, men kommer ind igen.