runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise von Seelen (S), 2007-05-23:
Jamen i forhold til, at vi ser forskelligt på, hvad det er for nogle valg i livet, der er vigtige, så tror jeg, hr. Hans Andersen har helt og aldeles ret.
Vi kunne sagtens, og jeg tror for øvrigt Ældre Sagen har gjort det, have spurgt de ældre, hvad de ville synes er vigtigst: at kunne vælge blandt de her nære ting i hverdagen eller at kunne vælge at beslutte noget så administrativt, som hvilken leverandør det skal være.
Problemet er, at det fuldstændig bliver overset, at de ældre ikke har det valg i dag.
Fordi der går så mange ressourcer til de administrative ting, som de her frit valg-ordninger koster, har den ældre jo færre muligheder for at vælge oplevelser og nære ting i hverdagen.
Det er der, vi gerne vil skrue op for blusset og skrue ned for administrationen og alle de der bureaukratiske arbejdsgange.
Der vil vi gerne skrue ned for blusset, og så vil vi gerne skrue op for blusset, når det gælder de ældres aktive hverdag.
Jamen det synes jeg er meget enkelt at forklare.
Vi opfatter det som en valgmulighed, hvis en ældre havde tid til sammen med den ansatte, der kom hos vedkommende, at sige: Kunne vi gå på biblioteket i dag?
Kunne vi gå på kirkegården i dag?
Kunne vi læse avisen sammen?
hvis man nu ikke er så god til at læse eller har svært ved at læse de små typer i avisen.
Kunne vi gå udenfor og se anemonerne komme op?
Det er valgfrihed, og det tror vi at ældre mennesker er meget mere optaget af, end om de kan vælge en privat eller en offentlig leverandør.
Det er jo de nære valg i hverdagen, der giver livskvalitet og livsglæde.
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Man kan ikke anklage hr. Hans Andersen for ikke at lægge til socialministerens glorificering af, hvordan ældresektoren har det, så derfor har jeg bare et enkelt spørgsmål, for nu har den her regering jo siddet i snart 6 år, det vil sige, at så bliver det jo lidt vanskeligere at blive ved med at sige: Jamen det er også noget, der er den forrige regerings skyld.
Så derfor er spørgsmålet: Hvordan kan det være under den her regering støttet af Dansk Folkeparti, som har højprioriteret ældresektoren som det helt afgørende politiske område, at nedslidning af medarbejderne er taget til igennem de sidste 6 år?
Det er det ene spørgsmål.
Hvordan kan det være, at antallet af uddannelsespladser ikke er vokset i takt med behovet for flere social- og sundhedsassistenter?
Det er det andet spørgsmål.
Og det tredje er: Hvordan kan det være, at den centralistiske statsstyring er taget til under en såkaldt liberalistisk regering?
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Venstres ordfører taler meget og har mange gode ord og mange gode hensigter med ordene; det er jeg ikke i tvivl om.
Venstres ordfører taler også meget om penge.
Det handler i høj grad om det allerallerstørste problem, som Venstres ordfører så slet ikke har nævnt, nemlig den mangel på hænder, der er i ældreplejen.
Vi kan have nok så mange penge.
Hvis ikke der er hænder nok til at udføre det arbejde, til at give den omsorg, der skal til, sådan at de ældre kan have fornøjelse af de højt besungne frie valg, hvad vil Venstre så gøre ved det problem?
Lise von Seelen (S), 2007-05-23:
Hvad nu hvis det er sådan, at det ikke er kommunerne, der har bestilt alle de der administrative opgaver, men det er regeringen?
Hvad nu hvis kommunerne faktisk har pligt til at lave alle de der ting, og kommunerne nu fortæller os, at den frit valg-ordning, som både hr. Hans Andersen og ministeren har talt så varmt om, faktisk er en af de dele, der gør, at administrationen vokser og vokser og stjæler tid fra de ældre?
Vil hr. Hans Andersen være med til at kigge på de krav, regeringen har stillet om mere papirarbejde, således at det kan mindskes, så der bliver mere tid til de ældre?
Hans Andersen (V), 2007-05-23:
Jeg synes først og fremmest, det handler om, at de ældre mennesker, der har behov for personlig pleje eller praktisk hjælp, også får den ydelse, som de er berettiget til.
Det er det ene.
Det næste er jo så, at kommunerne selvfølgelig skal arbejde på at tilrettelægge den hjælp, så vi får den bedst mulige planlægning af det her, således at medarbejderne bruger mest mulig tid på at give personlig pleje eller praktisk hjælp og mindst mulig tid på dokumentation eller skriftligt papirarbejde.
Lise von Seelen (S), 2007-05-23:
Tid er noget af det, der er blevet nævnt, og hvis vi spørger de ældre, så siger de til os, at de savner bedre tid for de ansatte til at tage sig af dem, når de er på besøg enten i deres bolig på plejehjemmet eller i deres eget hjem.
Tid er også det, de ansatte siger de savner, fordi de skal løbe meget, meget stærkt og varetage mange forskelligartede opgaver mange forskellige steder.
Det er ikke ualmindeligt, at medarbejderne også fortæller os, at de bruger mere og mere tid på administration, på at lave kontrol, på at lave dokumentation, og det er ikke ualmindeligt, at en almindelig medarbejder bruger over 50 pct. af sin tid til andet arbejde end det at være sammen med den ældre.
Hvor stor en andel af tiden synes hr. Hans Andersen en almindelig medarbejder skulle tilbringe sammen med den ældre i forhold til at bruge den til papirarbejde?
Hans Andersen (V), 2007-05-23:
Det kunne handle om, som man gør i Helsingør, at man laver om på de skemalagte vagtplaner, som man arbejder med nogle steder i ældreplejen, og i tæt dialog med personalet tilrettelægger vagtplaner, der i højere grad opfylder personalebehov, men måske samtidig også opfylder den målsætning, Venstre har, nemlig at nedbringe antallet af forskellige hjemmehjælpere hos den ældre.
Det er faktisk et ønske, de ældre har, nemlig at der er færre forskellige hjælpere, der kommer i deres hjem, som de hver gang skal til at forklare forfra, hvor støvsugeren står osv. osv.
Det er en af de ting, vi kan tage fat på, nemlig fleksible arbejdsformer og arbejdstider.
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Det var egentlig pudsigt, for det var netop det opfølgende spørgsmål, jeg ville stille ordføreren, nemlig hvordan ordføreren så de her attraktive arbejdspladser, som ordføreren omtalte i ordførertalen, og hvordan disse attraktive arbejdspladser skulle se ud for at kunne tiltrække arbejdskraft.
Ordføreren kom kort ind på det, og jeg vil gerne bede ordføreren uddybe det.
Hans Andersen (V), 2007-05-23:
Som jeg nævnte i min ordførertale, handler det her jo om, at vi også i forbindelse med kvalitetsreformen kommer med forslag til at gøre det endnu mere attraktivt at arbejde med ældre mennesker i Danmark.
Det er jo et af de tiltag, vi skal gøre, for det er jo fuldstændig korrekt, at vi skal tiltrække flere medarbejdere til dette område, i takt med at vi bliver flere ældre i Danmark, og det kan man jo gøre på mange forskellige måder.
Det er da et af de tiltag, vi skal tage i forbindelse med at gøre det mere attraktivt at være i ældreplejen.
Det er da at levere en serviceydelse.
Den kan så leveres af et privat firma eller af kommunen.
Og i forbindelse med at levere denne serviceydelse er det da afgørende, at man tilrettelægger det således, at personalet ikke bliver nedslidt.
Selvfølgelig skal kommunerne tilrettelægge det således.
Det er en kæmpemæssig opgave, kommunerne står overfor i øjeblikket, nemlig at få tilstrækkelig arbejdskraft og holde på den arbejdskraft, de har, for det er de jo nødsaget til.
Det er det, kommunerne kæmper med i hverdagen.
Og der er det bare, at den lange række af projekter, som er blevet nævnt, og som regeringen har sat i værk, da netop er der for at understøtte, at kommunerne kan levere den bedst mulige serviceydelse over for borgerne.
Line Barfod (EL), 2007-05-23:
Jeg spurgte ikke til, om der skulle flere penge til.
Jeg spurgte ikke til, om man skulle levere varen, for jeg betragter ikke det at tage sig af mennesker som at levere varer.
Jeg betragter det tværtimod som noget fuldstændig andet end at levere varer.
Jeg betragter det at tage sig af mennesker, sørge for at have tid til at tale med dem, sørge for at have tid til at lave noget mad sammen med dem, sørge for at vaske dem, hvis det er det, de har behov for, som noget fuldstændig andet end at levere varer.
Men det er nok der, der er en afgrundsdyb forskel på Venstre og Enhedslisten.
Det, jeg spurgte til, var, om Venstre mener, der er behov for at ansætte flere i ældreplejen for at kunne sætte tempoet ned, så man har tid til at udføre sit arbejde, så de, der er ansat i ældreplejen, har tid til at lave deres arbejde ordentligt uden at blive slidt ned, og så de ældre oplever, at der er nogle ansatte, der har tid til at give dem den omsorg og møde dem som mennesker.
Hans Andersen (V), 2007-05-23:
Det handler da altid om at få tilrettelagt ældreplejen, den service, man leverer, således, at de borgere, der bruger den, oplever, at det er en god service, og at de personalegrupper, der leverer den, også oplever, at de er glade for at gå på arbejde, at de faktisk godt kan lide det, og at de får en kvalitet ud af det at udføre jobbet.
Og i takt med at vi skal udvikle kvaliteten af hele ældreområdet, skal der jo også tilføres flere penge, men det handler jo først og fremmest om, at vi bruger de 29 mia. kr., vi bruger på ældreområdet, bedst muligt.
Line Barfod (EL), 2007-05-23:
Jeg vil gerne høre ikke om alle mulige mærkelige puljer og kortsigtede projekter, fonde osv., men om Venstre mener, at der er behov for, at vi permanent ansætter flere i ældreplejen for at sikre, at man kan sætte tempoet ned for at stoppe den store nedslidning, der er, og for, at de, som de ældre møder, er mennesker, der har tid til dem, altså at det, der er afgørende, er at få sat tempoet ned, så der er tid til at udføre arbejdet ordentligt, så der er nogen, der har lyst til at arbejde med det, og så de ældre får en ordentlig omsorg.
Gudrun Laub (V), 2007-05-23:
Ja, det kan jeg så se i forslaget til vedtagelse: at der mangler tilstrækkelig kvalificeret personale.
Det er det, oppositionen har skrevet i forslaget til vedtagelse.
Og så siger fru Lise von Seelen, at det problem helt eller delvis, i hvert fald langt hen ad vejen, kan elimineres ved, at deltidsansatte får fuldtidsarbejde.
Er det sådan det skal forstås?
Nu blev der spurgt før, om der var penge nok, om det var et spørgsmål om penge.
Jeg forstår, at det, fru Lise von Seelen mener, er, at det er et spørgsmål om penge, og at der så i virkeligheden er kvalificeret personale nok, bare de deltidsansatte bliver fuldtidsansatte.
Er det rigtigt forstået?
Lise von Seelen (S), 2007-05-23:
Når vi siger, at vi ønsker os en kærlig pleje og mere omsorg på hele ældreområdet, kræver det tid.
Og der er det fuldstændig rigtigt forstået, at over 60 pct. af vores medlemmer og medarbejdere ude i ældreomsorgen er deltidsansatte.
Hvis vi spurgte dem, om de ville gå på fuld tid til den første, ville de sige ja tak, det ville de gerne.
De er uddannede, de har erfaring, de kan deres arbejde, de er knusende dygtige.
Prøv at tænke på al den mere omsorg og pleje, vi kunne få i løbet af kort tid.
Problemet er jo, at kommunerne ikke har oprettet alle de her deltidsstillinger, fordi de holder meget af deltidsstillinger; de har oprettet dem, fordi de ikke har penge til at ansætte folk på fuld tid.
Og derfor var det her jo i hvert fald en start.
Men det er ikke nok på den lange bane.
På langt sigt skal vi ind og snakke dimensionering i uddannelsessystemet, men her og nu ville vi komme rigtig langt ad vejen ved at oprette fuldtidsstillinger.
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Jeg vil godt sige, at hvis det stod til os, og hvis det var muligt, ville vi meget gerne ansætte flere i den offentlige sektor på det her område – ikke i den offentlige sektor som helhed, men på det her område vil vi gerne styrke det, hvis vi kan.
Det er det ene, vi gerne vil gøre, nemlig at prøve at skaffe flere medarbejdere, flere hænder, der kan være med til at løfte opgaven.
Der skal gøres en indsats for at rekruttere personale til den her sektor.
Men det er blåøjet at tro, at det er den eneste løsning.
Det er blåøjet at tro, at penge i sig selv kan gøre det, for det kan det ikke.
Og hvis ikke man indser det på nuværende tidspunkt, fejler man.
Vi er i fuld gang med en kvalitetsreform, der nemlig handler om, at vi, samtidig med vi rekrutterer mere personale, også sørger for, at det eksisterende og det kommende personale bliver i stand til at udføre opgaven endnu bedre til endnu fleres tilfredshed, uden at det bliver nedslidt af den grund.
Det skal vi lige huske.
Line Barfod (EL), 2007-05-23:
Skal jeg forstå det sådan, at De Konservative ikke mener, at vi skal gøre en indsats for at skaffe flere offentligt ansatte, bl.a. til ældreplejen, dels til at erstatte de 200.000, der holder op over de næste 10 år, og dels så de nuværende ansatte kan sætte tempoet ned, så vi både kan levere en ordentlig velfærd, som borgerne ønsker, og kan stoppe den nedslidning og udstødning, som finder sted i øjeblikket?
Det er jo et politisk valg, om man ønsker, at der skal være flere offentligt ansatte, eller om man, som jeg kunne forstå på hr. Tom Behnke, mener, at vi bare skal acceptere, at der er færre ansatte i fremtiden.
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Det, der kommer til at ske med kvalitetsreformen, er jo netop, at man går ind og erkender, at der i fremtiden kommer til at mangle hænder, ikke bare på det her område, men på en lang række andre områder.
Også i det private erhvervsliv kommer der til at mangle hænder.
Derfor er vi nødt til at finde ud af, hvordan vi gør det her bedre, uden at personalet bliver nedslidt, uden at de skal løbe dobbelt så stærkt.
Hvordan bliver vi bedre til at løse opgaven bedre med de samme ressourcer, vi har til rådighed?
Vi har jo bl.a. gjort det på politireformområdet, som vi har været igennem.
Så det er jo ikke bare, at vi gør det ene eller det andet, det er jo omfattende, at vi simpelt hen går hele vejen rundt og skaber tid til den enkelte.
Line Barfod (EL), 2007-05-23:
Jeg ville gerne høre hr. Tom Behnke, om han mener, at de 60 mio. kr., der er sat af i en fond, som man kan søge til forskellige kortvarige projekter, kan løse de massive nedslidningsproblemer, der er, når vi igen og igen får at vide, at de problemer opstår, fordi vi har nogle medarbejdere, der har en stor faglig stolthed og gerne vil have lov til at gøre deres arbejde ordentligt, gerne vil have lov til at have tid til at gøre deres arbejde og bliver slidt ned af ikke af have tid nok.
Tror hr. Tom Behnke, vi kan løse det problem med Forebyggelsesfonden på 60 mio. kr., eller tror hr. Tom Behnke, at det faktisk er nødvendigt at få ansat nogle flere hjemmehjælpere, så vi kan få sat tempoet ned og de ansatte kan få tid til at gøre arbejdet ordentligt, tid til at møde de ældre som mennesker og give dem den menneskelige omsorg, de har behov for?
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Det er jo heller ikke rigtigt; det har vi simpelt hen ikke gjort.
Tværtimod har vi jo som de første nogen sinde sørget for, at de ældre f.eks. får frit valg, altså hvor de ønsker hjælpen fra; om det skal være kommunen, om det skal være en anden kommune, om det skal være et andet privat firma, om det skal være et selskab, med hensyn til madserviceordning osv.
Vi har jo sagt, at vi ønsker at sætte borgeren i centrum; det er borgeren, vi taler om her, der skal have en masse muligheder.
Og det, at man overlader det helt ud til den enkelte modtager af hjemmehjælp at bestemme, hvem der skal komme og yde den service, er jo ikke centralistiske forslag, det ene efter det andet, som der bliver sagt, tværtimod.
Dertil har vi indført noget helt unikt, som hr. Ole Sohn jo ikke ville være med til, nemlig et retskrav på, at når man er visiteret til hjemme hjælp, skal man også have den.
Det ville hr. Ole Sohn og hans parti jo ikke være med til.
Da det forslag blev fremsat i 1990’erne, blev der stemt imod.
Jeg husker det tydeligt, for det var mig selv, der fremsatte forslaget.
Det er det, vi ønsker, og det er det, vi gennemfører.
Det er kvalitet.
Men vi er ikke tilfredse endnu.
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
... også i 2001, for der havde den forrige regering med støtte fra SF sat mange penge af primært til ældreomsorgen.
Men der skar VK-regeringen som det allerførste massivt ned på indsatsen på arbejdsmiljøområdet; nu laver man så et lille plaster på såret.
Men en gang imellem har jeg på fornemmelsen, at ordførere for borgerlige partier har en mangel, en mangel på pli.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan hr. Tom Behnke kan stå og sige, at man ønsker, at der skal være mere frihed, at der skal være mere ledelse, og at der skal være mere tillid til medarbejderne, alt imens den her regering igennem de sidste 6 år konsekvent har gennemført det ene centralistiske statsstyringsinstrument efter det andet, som fratager alle medarbejderne glæden.
Og så siger hr. Tom Behnke, at vi skal gøre det mere rart at være offentligt ansat.
Jamen hvorfor har man så igennem de sidste 6 år lavet det ene centralistiske statsstyringstiltag efter det andet?
Tom Behnke (KF), 2007-05-23:
Jeg vil gerne give hr. Ole Sohn fuldstændig ret: Medarbejderne i ældresektoren laver et fantastisk godt stykke arbejde, og de gør, hvad de kan.
Det, jeg efterlyser, er, at de i højere grad også fik lov til at gøre det, også fik lov til at udvikle sig, og at lederne i sektoren fik lov til at være ledere, at vi overlader ledelsesansvaret, når vi ansætter en leder.
Ellers skal man lade være med at ansætte en leder.
Enten har vi tillid til lederen, eller også har vi det ikke.
Det var til den del om personalet.
Men jeg vil også godt tilføje, at jeg tror, at vi til stadighed kan gøre det bedre.
Og vi er jo ikke en regering, der bare sidder og siger en hel masse ord, vi er en regering, der rent faktisk gør nogle ting.
Når vi konstaterer, at der er problemer i forbindelse med nedslidning, så afsætter vi penge til området, så gør vi, hvad vi kan for at udvikle området, sådan at vi kan forebygge og forhindre nedslidning.
Det er derfor, vi har afsat penge til det, det er netop, fordi vi ikke bare sidder på hænderne; vi gør rent faktisk noget ved det, lige så snart vi bliver opmærksomme på opgaverne.
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Det var hr. Tom Behnkes sammenstilling mellem tilfredshedsundersøgelser sådan generelt i forbindelse med den offentlige sektor og politikeres hang til at være sortseere.
Der vil jeg stille det spørgsmål
Det, vi som politikere skal tage stilling til, er jo, når vi kan se igennem de sidste 6 år, hvor vi har haft en VK-regering, at antallet af medarbejdere i den offentlige sektor, som bliver slidt ned, vokser og vokser og vokser, at medarbejderne arbejder ud over evne.
Det kan vi da ikke være bekendt.
Derfor er vi da nødt til at gøre noget.
Så spørgsmålet er: Hvordan kan det være, at der skal gå 6 år, inden man begynder at tage alle de ting her alvorligt?
Ole Sohn (SF), 2007-05-23:
Det gjorde vi sådan set også.
Men når fru Pia Kristensen som ordfører for Dansk Folkeparti advokerer for bedre lønforhold for ansatte i ældreplejen, advokerer for, at flere på deltid kan komme op på fuld tid, så er det vel naturligt nok, at man spørger.
Altså, fru Pia Kristensen er jo en del af Dansk Folkeparti og har jo deltaget i gruppemøder og har vel også en argumentation for, hvorfor man så stemmer imod forslag, som imødekommer den politik, som Dansk Folkeparti gerne vil fremme.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-23:
Jamen det ville være så fint, hvis man kan ansætte flere på fuldtid, og jeg har også konstateret, at det er et problem, at mange er på deltid, og at de faktisk ikke tjener tilstrækkeligt til at kunne leve for den løn.
Så bliver de ansat i private firmaer ved siden af.
Det synes jeg selvfølgelig også er uhørt.
Og med hensyn til flere penge i systemet: Jamen det er da også noget, vi må se på, for det er også en udfordring.
Men jeg må så sige, at det jo sådan set ikke er, hvad kan man sige, et emne, som ligger under socialministeren.
Det synes jeg at man skal bringe op i et andet forum.
Jeg skal først svare på det første spørgsmål om, at det er spild af ressourcer, at man lader én medarbejder gå fra til alt det administrative arbejde.
Det mener jeg bestemt ikke det er.
For i det her tilfælde er det en ældre sygeplejerske, som er nedslidt, som er blevet seniormedarbejder på det pågældende plejehjem; og så kan der være én, eller der skal måske være to, hvis der er dobbelt så mange beboere, hvad ved jeg.
Men det er altså muligt at finde nogle løsninger, så alle de administrative opgaver falder væk for det personale, der med deres varme hænder skal passe de gamle.
Så vil jeg sige med hensyn til mangel på arbejdskraft, at det er et problem.
Han var inde i alt det her med arbejdsmiljø osv. osv.
Så siger han til mig: Ved I hvad, I er alt for sent ude inde i Folketinget.
Jeg har påpeget i 25 år, at det ville blive et problem at fastholde medarbejdere inden for plejesektoren, fordi de er dårligt lønnede, fordi det er lavstatusjob, fordi man ikke tør give dem mere ansvar osv. osv.
Men selvfølgelig skal vi ikke sige, at så er det bare for sent.
Vi har jo netop sat penge af til en række initiativer, hvor vi kigger på nedslidning, hvor vi kigger på uddannelsesforløb osv. osv.
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Det vil sige, at der skal være ét menneske, der er ansat bare til det at dokumentere, lave skriftlig dokumentation.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville spørge om Dansk Folkepartis overvejelser vedrørende arbejdskraftmangelen.
Vi snakker her en hel masse, vi debatterer, vi har gode ideer og hensigter, men vi kan ikke komme uden om, at det allerallerstørste problem, vi står over for, er mangel på arbejdskraft i ældreplejen.
Hvilke overvejelser har Dansk Folkeparti ud over det, ordføreren nævnte med hensyn til kvalitetsreformen?
Hvad har partiet gjort sig af yderligere overvejelser?
Pia Kristensen (DF), 2007-05-23:
Vi mener ikke, det er nogen skade til, at man dokumenterer det, man har lavet.
Jeg har faktisk snakket med ret mange hjemmehjælpere om hele den her dokumentationsproblematik – for sådan er den jo slået op – at alt drukner i dokumentation og bureaukrati.
Og jeg ved, at der er mange hjemmehjælpere, der ligger og kører rundt, som er meget glade for, at de kan dokumentere det, de har lavet.
Jeg ved, at man på et plejehjem har valgt at have én administrerende sygeplejerske, som sidder og passer alt det der, og at alt det øvrige personale så har frie hænder til at tage sig af de ældre.
Så det kan altså lade sig gøre, og det er jo de gode eksempler, vi skal bringe videre til andre plejehjem.
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Når jeg er på besøg hos familie, der bor på plejehjem, eller når jeg besøger plejehjem og ældreområdet i det hele taget, så hører jeg meget ofte fra medarbejderne, at de føler sig tynget af omfattende dokumentationskrav, at det tager tid; at de synes, det tager tid fra omsorgen.
Og så er det, jeg vil spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om omsorg kan dokumenteres skriftligt, for det er jo åbenbart det, der foregår derude.
Er det noget, man prøver at få lagt på formler, altså, skal omsorg nu kunne måles og vejes?
Hvad er ordførerens mening om det?
Pia Kristensen (DF), 2007-05-23:
Jamen det er jo korrekt forstået, og jeg sagde faktisk også i min ordførertale, at før i tiden, når vi ser historisk på det, var det jo sådan, at kvinderne gik hjemme, og de passede bedsteforældrene.
Sådan er det ikke mere.
Samfundet skal selvfølgelig træde til.
Og det er da et problem.
Familiekommissionen har jo netop barslet med en rapport, hvor det viser sig, at der skal være mere tid til hinanden i familien.
Jeg vil sige, at det er en udfordring, som vi står over for, og den må vi prøve at løse.
Lise von Seelen (S), 2007-05-23:
Hvis jeg forstår ordføreren rigtigt, er der altså en erkendelse af, at de familiemønstre, vi har i dag, har meget at betyde for den ældreomsorg, som vi skal være arkitekter på for fremtiden.
Og hvis jeg hører ordføreren rigtigt – og jeg skal bare have bekræftet, at jeg hører det rigtigt – får vi, netop fordi familierne bor så spredt, som samfund, i fællesskabet, en større opgave at løse i forhold til den ældregruppe, som kommer.