runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2013-10-24:
Jeg har svært ved at komme på et noget mere sagnomspundet emne end netop det nordiske forsvarssamarbejde.
Det er jo en vision, som gamle politiske ikoner kæmpede for, men tabte.
Hans Hedtoft skal ligefrem have sagt, at det her var hans generations største politiske nederlag.
Men måske var omstændighederne bare ikke til det dengang.
For der er ingen tvivl om, at de nordiske lande har et meget stærkt udenrigs- og sikkerhedspolitisk værdi- og interessefællesskab, men over for det stod jo bare den kendsgerning, at den kolde krig stillede de nordiske lande over for meget forskelligartede udfordringer, og at vi derfor trods fælles værdier orienterede os meget forskelligt.
Men den kolde krig er forbi, og vi er ved at ryste os fri af gamle rygmarvsreaktioner, fokuspunkter og skillelinjer.
Samtidig giver udviklingen i Arktis et nyt fælles fokuspunkt for Norden.
Derfor tror jeg egentlig på, at det kan blive vores generation, der bliver i stand til at virkeliggøre de gamle kæmpers visioner om det nordiske forsvarssamarbejde om end i en noget modereret form.
For det nordiske samarbejde skal ikke være et alternativ til de andre alliancer, fællesskaber og samarbejder, som vi indgår i, men det er et vigtigt supplement.
Der er en måde, hvorpå den nordiske stemme, de nordiske interesser, de nordiske værdier kan stå endnu stærkere i de fællesskaber, vi i øvrigt indgår i.
Jeg synes derfor også, at vi griber det an på den helt rigtige måde.
Vi fokuserer på det operationelle, på det konkrete, vi slår pjalterne sammen og taler med en stemme, når det giver mening.
Det er en god, ny start, metoden er den helt rigtige.
Jeg vil så heller ikke lægge skjul på, at vores ambition er større.
For vi har stadig en nordisk vision, en vision om, at de nordiske lande i højere grad orienterer sig mod hinanden, i højere grad taler sammen, i højere grad bruger hinanden, i højere grad koordinerer med hinanden og i højere grad bliver anerkendt som en fælles, stærk stemme og aktør på den sikkerhedspolitiske arena.
For vi tror på, at vores interesser og værdier får en stærkere stilling i verden på den måde.
Det er det, vi har lært af vores forfædres nederlag, men vi deler stadig væk deres vision.
Kristen Touborg (SF), 2013-10-24:
Efter SF's opfattelse kan de nordiske lande spille en aktiv, fredsbevarende rolle, og det bør vi satse på.
Forudsætningen er, at der er et velfungerende nordisk forsvarssamarbejde, som svarer til udfordringerne.
Vi fik jo oprindelig ikke det store nordiske samarbejde i gang, som flere ordførere har været inde omkring.
Det fik vi ikke dengang for længe siden, men det skal jo ikke hindre, at vi nu tager nogle mindre, men vigtige skridt i det nordiske samarbejde.
Arktisproblematikken er jo en yderligere begrundelse for at trække på samme hammel.
Det er ikke en hemmelighed, at vi i SF mener, at krudt og kugler ikke er det mest oplagte at bruge fællesskabets penge til.
Derfor var vi med forsvarsforliget med til at effektivisere på forsvarsområdet, og vi synes derfor også, det er glædeligt, at det nordiske forsvarssamarbejde har netop dette for øje: Hvor kan vi reducere udgifterne til materiel ved at købe ind sammen?
Hvordan kan vi udnytte den samlede fælles kapacitet bedre, så vi får mere for pengene til glæde for skatteborgerne, men jo også i høj grad til glæde for de forskellige landes forsvar, der på sigt kan opnå en større fleksibilitet ved at kunne trække på nabolandenes kapaciteter?
Bertel Haarder (V), 2013-10-24:
Jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at et nordisk samarbejde kan afhjælpe nogle af de problemer med manglende overvågning, som Rigsrevisionen har påpeget.
Jeg glæder mig til at høre ministerens svar på det spørgsmål.
Jeg har bedt om ordet her for at spørge, om ikke ordføreren vil bekræfte, at selv om man nok kan sige, at et nordisk forsvarssamarbejde bringer Sverige og Finland lidt nærmere NATO, så kan man ikke på nogen måde sige, at et sådant samarbejde bringer Danmark, Norge og Island væk fra NATO.
Der er intet i det samarbejde, som på nogen måde fjerner os fra det NATO, som ordføreren jo fortsat er imod.
Det respekterer jeg, men jeg vil bare have rene linjer med hensyn til, hvad det er, vi snakker om, når vi taler nordisk samarbejde.
Og efter min mening fjerner vi os ikke på nogen måde fra NATO ved at have det samarbejde.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Tak, og tak for spørgsmålet, for det giver mig jo anledning til at sige, at Enhedslisten har en meget klar opfattelse og analyse af de politiske realiteter.
Jeg synes bare, som ordføreren siger, at det er bedst, at der er rene linjer, og derfor har jeg jo bare både på Enhedslistens og den venstresocialistiske grønne gruppes vegne tonet rent flag, i forhold til hvordan vi gerne ser perspektivet udvikle sig for det nordiske forsvarssamarbejde.
Villum Christensen (LA), 2013-10-24:
Tak for en kort og præcis redegørelse.
Vi har jo drøftet de generelle nordiske forhold tidligere, og jeg synes bestemt, at det er relevant, at også forsvaret spiller sammen med de mange nordiske indsatser.
Det gælder naturligvis også, for så vidt angår NORDEFCO, som har vist markante fremskridt, faktisk båret af både pragmatisme, lidt sund fornuft og især en meget ubureaukratisk tilgang.
Jeg synes måske næsten, at jeg kan sige, at det er nordisk samarbejde, når det er allerbedst, og med et ganske stort potentiale, både når det handler om anskaffelser, taktisk lufttransport og opgaver i Arktis, som vi allerede har været inde på.
Jeg ved godt, at de gamle tanker om et nordisk forsvarsforbund aldrig kan blive til noget, men jeg ser meget gerne, at udbygningen af samarbejdet går så langt, som det overhovedet kan række, i forhold til den alliancedannelse, vi i forvejen deltager i.
Her er muligheder for et rigtig godt supplement, og det er et supplement med masser af synergi, og det skal vi udnytte mest muligt.
Jeg er sikker på, at der vil være rigtig mange penge at spare.
Lad os fortsætte og styrke denne udvikling, som vi også får brug for, ikke mindst som følge af de meget store besparelser, vi er i gang med i forsvaret.
Det er en rigtig god indsats – og en cadeau til det.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Undskyld, jeg nåede det lige i sidste sekund.
Jeg sad og lyttede opmærksomt og overvejede lidt, hvad budskabet egentlig var i ordførerens tale.
Jeg opfattede noget af det som et udtryk for, at man er lidt naiv i Enhedslisten, hvis man mener, at det kan bruges til noget med et tættere nordisk samarbejde, når det drejer sig om beredskabet i Arktis.
Der blev sagt noget i retning af, at om så de samlede nordiske stridskræfter blev sat ind deroppe og brugt til fredelige formål, ville det ikke kunne løse problemet.
Og det lød næsten også, som om holdningen var, at det er der egentlig heller ikke andre der kan, fordi området er så stort, at muligheden for at hamle op med f.eks. et krydstogtskib, der forliser deroppe med 2.000-3.000 passagerer om bord, eller et olieudslip ikke er til stede.
Der vil ikke være det fornødne beredskab.
Hvis det nu er rigtigt, og det skal jeg ikke bestride at det er, hvilke konklusioner må vi så drage af det?
Så må vi vel drage nogle konklusioner, der hedder, at vi i langt højere grad bruger forbud mod krydstogtsejlads og forbud mod olieudvinding.
Lene Espersen (KF), 2013-10-24:
Der er nogle mennesker, der har svært ved at multitaske – f.eks. at gå og lytte samtidig.
Jeg ved ikke, om det er det, der er hr. Finn Sørensens problem, men jeg vil sige, at jeg sådan set sagde tre ting.
Punkt 1: Hvis der er nogen, der taler for, at vi skal have et bindende samarbejde om search and rescue, og at vi skal have et bedre beredskab, vil jeg sige, at det er der allerede.
Der blev indgået en juridisk bindende aftale i Nuuk i 2011.
Det var det, jeg sagde som punkt 1. Som punkt 2 sagde jeg: Hvis man tror, at et område på 14 mio. km² kan have et lige så godt beredskab som det, der er i havene rundt om Danmark, er man naiv.
Det håber jeg ikke at der er nogen der tror.
Vi kan bare sige, at når de sejler ind i en fjord i Grønland, skal der ligge et krydstogtskib måske maksimum 20 minutters sejlads derfra, for så har vi faktisk en chance for at redde de mennesker.
Og det giver rigtig, rigtig god mening.
Danmark har kæmpet for det her i IMO i årevis, men de andre lande har ikke villet være med.
Finn Sørensen (EL), 2013-10-24:
Jeg takker for svaret.
Enten hørte jeg ikke ordentligt efter i første omgang, eller også fik ordføreren ikke sagt det så konkret og tydeligt i første omgang, for med de svar, der er givet her, er vi jo langt tættere på hinanden – også i erkendelsen af, at der er indgået nogle gode aftaler om, hvad der skal ske.
Så jeg er enig i, at det ikke handler om at bygge en hel masse nye aftaler ovenpå.
Aftaler løser ikke i sig selv problemer.
Ordføreren sagde jo egentlig lidt det samme, som jeg siger, nemlig: Hvad er de reelle muskler bag de aftaler, der er indgået?
Så tak for svaret.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-24:
Ja, og det er nok netop en kort bemærkning, for det er for at undgå at gå på i anden runde, at jeg kommer med en kort bemærkning til hr. Tom Behnke.
Jeg vil sige, at jeg sådan set ikke har misforstået lovforslaget, hvis det var mig blandt andre, der blev henvist til.
Når man nu har det synspunkt, vi har i Liberal Alliance, så har man samme problematik, som de havde under spiritusforbuddet i USA, eller som vi har i Liberal Alliance angående hashdiskussionen.
Når man nu har en holdning om, at der ikke skal være den her strafbarhed, hvordan skal vi så forholde os til alle de følgeproblematikker, der kommer af, at det er blevet kriminaliseret?
Der er nogle dilemmaer, som man er nødt til at forholde sig til.
Der er det så bare, at vi siger, at vi vælger at have et synspunkt, der bygger på afkriminalisering og oplysning, i stedet for at have et synspunkt, der ligesom bygger på noget, der skaber flere problemer.
Jeg tror bare, at politiet kommer til at beskæftige sig med det her i stedet for noget, der er vigtigere, men jeg kan da godt glæde mig over, når nu det bliver vedtaget, at der sikkert er nogle rockere og bandemedlemmerne, der kommer lidt mere i fængsel.
Når nu det er, at regeringen ikke vil afskaffe strafrabatterne, så kan man jo bruge det her, og det kan man så glæde sig over i smug, selv om man ikke er enig i forslaget.
Tom Behnke (KF), 2013-10-24:
Det er jeg helt med på, og selvfølgelig kan man have den helt principielle holdning, at doping slet ikke skal være ulovligt.
Man kan fremsætte forslag om, at lov om doping skal ophæves, fjernes, væk med den lov, at det skal være et fuldstændig frit marked.
Det kan Liberal Alliance mene.
Det mener vi ikke fra konservativ side, så der er en fundamental uenighed.
Men når jeg i min indledning nævnte, at der her ikke er tale om, at strafferammen i lov om doping bliver ændret – der laves en overbygning i straffeloven – så er det, fordi jeg i løbet af debatten i dag har fået det indtryk, at flere ordførere opfatter det, at hvis man i et fitnesscenter som ung mand et sted i Jylland indtager to, tre enheder doping af den ene eller anden slags, så er man oppe i, at det kan give 6 års fængsel.
Det er ikke tilfældet.
Det var bare den misforståelse, jeg ville rydde af vejen.
Det er ikke det, der gør sig gældende.
Man skærper ikke straffen for den, der indtager doping i et eller andet omfang – man skærper straffen for dem, der laver den organiserede grænseoverskridende grove kriminalitet i henhold til lov om doping.
Og det er klart, at hvis man er imod lov om doping, er man selvfølgelig også imod, at der laves en overbygning – det er logisk – men jeg synes bare, at argumenterne skal holde og ikke være grebet ud af luften.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-24:
Jeg tror bare slet ikke, der var nogen misforståelse.
Jeg tror bare, det var en helt simpel konstatering af, at hvis man tror, at det her kommer til at få en betydning for antallet af dopingbrugere og -misbrugere, så tror jeg og måske andre, at man tager fejl.
Så det er sådan set bare det, der er pointen.
Der er ikke nogen misforståelse om, hvad indholdet er.
Tom Behnke (KF), 2013-10-24:
Fint nok.
Det er udmærket, at hr. Simon Emil Ammitzbøll havde behov for at præcisere det.
Fra konservativ side har vi det udgangspunkt, at det ikke må kunne betale sig at begå kriminalitet, og derfor skal der være en proportionalitet i straffene i forhold til den begåede kriminalitet – jo grovere forbrydelse, jo grovere straf, for det må ikke kunne betale sig at begå kriminalitet.
Det andet er, at vi også har det moralske synspunkt, at man ikke skal kunne tjene på andres ulykke og andres ødelæggelse af sig selv.
Man kan sige, at dem, der indtager det, selv er ude om det, ja, men det er skadeligt, og det er farligt, og man påfører andre en skade, og det er vi imod.
Morten Bødskov (S), 2013-10-24:
Tak for det, formand.
Også tak til de partier, som her i dag har været positive over for forslaget.
Det er jo et forslag, som har et overordnet formål, og det er, som det også er blevet sagt, at sikre en forhøjet strafferamme for – og nu siger jeg det, så det forhåbentlig er klart for alle – grov dopingkriminalitet, herunder særlig bagmandsvirksomhed.
Derfor gør vi det muligt, at der i særlige tilfælde kan idømmes straf på helt op til 6 års fængsel, når vi taler om særlig grove tilfælde af dopingkriminalitet.
Dermed giver vi også politiet bedre muligheder for at efterforske sager og finde frem til de bagmænd, som står bag det her.
Så vi giver altså mulighed for at idømme en markant højere straf til et større antal personer, som i dag, må man gå ud fra og kan man høre, mod betydelige vederlag eller under andre forhold jo gør sig skyldige i en alvorlig form for kriminalitet, som gør, at man er med til at formidle et meget, meget farligt stof – det er det, man skal huske på – som kan have store skadevirkninger på dem, som benytter sig af det.
Det er regeringens opfattelse, at lovforslaget vil være et vigtigt skridt i kampen mod bagmændene, men som det også har været fremme – der er ingen grund til ikke også at anerkende det – er indsatsen mod doping i Danmark bredere, og den skal være bredere.
Men at sige, at man ikke skal gå efter dem, som står bag, altså dem, der står bag distributionen af det her til miljøerne, synes jeg bestemt ikke der er nogen grund til at gøre.
Det er der, fordi der er et ønske om, at vi ønsker at sætte bedre og mere effektivt ind over for grov dopingkriminalitet og her jo altså særlig, når vi taler om bagmandskriminalitet.
Så tak for en god debat.
Der var et par spørgsmål, der hang i luften – nogle vil stille dem i udvalget, forstår jeg, og dem svarer vi selvfølgelig på efterfølgende.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-24:
Det kan i hvert fald gøres kort.
Forslaget har til formål at ratificere FN's traktat om våbenhandel og ratificere EU's forordning vedrørende markedsføring og brug af stoffer, der kan anvendes til fremstilling af eksplosivstoffer.
Trine Bramsen (S), 2013-10-24:
Dette lovforslag har til formål at bringe dansk ret i overensstemmelse med EU-forordningen om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer, bemyndigelsesbestemmelser vedrørende sådanne stoffer og militærets og politiets udførsel af våben m.v. Globaliseringen og internationaliseringen er kommet for at blive.
Det stiller krav til fælles regler og love på en række områder, ikke mindst hvad angår våben og eksplosivstoffer.
Lovforslaget indebærer, at der i den danske våbenlov indføres hjemmel til at straffe overtrædelser af EU-forordningen, og der lægges i den forbindelse op til, at overtrædelser af forordningen som udgangspunkt skal straffes med bøde, hvilket svarer til straffen for overtrædelse af de gældende danske regler om udgangsstoffer til eksplosivstoffer.
Lovforslaget her indebærer også, at der i våbenloven indsættes bestemmelser, der giver mulighed for, at EU-medlemsstaterne nationalt kan indføre en licensordning på området og udvide begrænsningerne for almindelige borgeres adgang til udgangsstoffer til eksplosivstoffer til flere stoffer end dem, der er omfattet af forordningen.
Det er hensigten, at bemyndigelsen skal udnyttes så vidt muligt, og at de danske regler på området videreføres.
Som bekendt har lovforslaget til formål at bringe dansk ret i overensstemmelse med EU-forordningen om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer.
Vi mener, det er positivt, at vi har fælles EU-regler på det her område, da der er tale om kriminelle aktiviteter, der krydser grænser og derfor også skal kunne straffes efter de fælles regler på området.
Lovforslaget har desuden til formål at bringe dansk ret i overensstemmelse med FN's traktat om våbenhandel, hvilket vi også kan bakke op om.
Jeg skal derfor meddele, at vi Socialdemokrater bakker op om lovforslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-10-24:
Jeg vil også gøre det kort.
Det er jo et ret ukontroversielt lovforslag, som jeg ser det.
Det handler jo om at bringe vores bestemmelser om våben og eksplosivstoffer i overensstemmelse med EU-forpligtelser og FN-traktaten.
Så samlet set kan vi altså bakke op om forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-24:
Jeg skal også gøre det kort.
Jeg skal bare sige, at selv om vi nok aldrig får lukket alle huller i lovgivningen med henblik på bekæmpelse af brugen af stoffer eller våben til terrorformål, synes jeg, vi skal gøre vores ypperligste.
Det her lovforslag er et skridt i den retning, så det er både godt og fornuftigt, og det støtter vi selvfølgelig fra SF's side.
Pernille Skipper (EL), 2013-10-24:
Som de tidligere ordførere kan jeg starte med at sige, at Enhedslisten er positive over for lovforslaget.
Jeg skal ikke trække det i langdrag, når det ikke er nødvendigt, men blot sige, at en stram våbenlovgivning har vist sig effektiv i Danmark til at bekæmpe antallet af ulovlige skydevåben og andre former for våben i vores samfund.
Det er vores udgangspunkt, at vi fortsat skal have en stram våbenlovgivning, også når det kommer til stoffer, som man kan bruge til at blande til bomber, hvis man skal sige det sådan lidt mere i lægmandstermer i stedet for at sige »udgangsstoffer til eksplosivstoffer«, og hvad der ellers er blevet sagt af pæne ord.
Vi vil lige stille et enkelt spørgsmål om den indberetningsordning, som er omtalt i lovforslaget.
Vi skal selvfølgelig sikre os, at retssikkerheden er i orden, og det vil vi i et skriftligt spørgsmål bede justitsministeren om lige at uddybe.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-24:
Det her forslag er jo sådan set i udgangspunktet noget, som vi i Liberal Alliance også er positive over for.
Jeg går ud fra, at justitsministeren går på talerstolen og svarer på det spørgsmål, som fru Pia Adelsteen rejste, altså hvad grunden er til, at man går længere i Danmark, end der er lagt op til.
Det kan også godt være, at vi i løbet af behandlingen i udvalget kunne komme lidt ind på, hvad man egentlig gør i andre EU-lande.
Gør de det også?
Det kunne man jo godt forestille sig at de gjorde, selv om det ikke er noget, man skal gøre, og at der dermed ikke er tale om en overimplementering, selv om det umiddelbart ser sådan ud.
Men det kan godt være, at det er noget, vi må spørge ind til skriftligt, og at det er for svært lige på stående fod at svare på, hvordan man har håndteret det her i 27 andre lande.
Jeg forstår godt, hvis man ikke kan svare på det sådan på stående fod.
Så vi er positivt indstillet, men det der enkle spørgsmål vil vi gerne bore lidt i.
Tom Behnke (KF), 2013-10-24:
Man kan læse længe på det her lovforslag, meget længe, men det behøver man egentlig ikke, for ret tidligt i lovforslaget fremgår det jo klart og tydeligt, at det, det her handler om, er ren teknik.
Det er et spørgsmål om, at man både i forhold til EU og i forhold til FN får nogle fælles spilleregler, og at man får nogle fælles definitioner og nogle fælles termer for, hvordan man håndterer den her lov og de her regler.
Reglerne er sådan set fornuftige nok – det er vi alle sammen enige om.
Det, man så gør her, er, at man så bare justerer det hele, sådan at vi er enige om, hvad det er, vi er enige om – altså nogle fælles regler og en fælles måde, vi skal tyde dem på.
Når det så er sagt, har jeg en enkelt ting, som jeg nu alligevel synes er lidt pudsigt i lovforslaget, og det er det, at der er en særlig undtagelse for de her regler for militær- og politifolk.
Men så har man den meget finurlige tilføjelse: Hvis bare ikke de sælger deres våben, når de er et eller andet sted i udlandet.
Der tænker jeg, at det jo sådan set er meget betryggende, at man har den regel, at politifolk, der er udenlands, ikke sådan må gå og sælge deres våben, men jeg tror næppe, det er en bestemmelse, som er særlig relevant i Danmark.
Men det viser jo noget om bredden i det her lovforslag, altså hvor mange lande det her lovforslag i virkeligheden omfatter, for der er jo så åbenbart nogle lande, hvor der er politi- og militærfolk, som, når de er på udlandsrejse, kunne finde på at sælge deres våben.
Det er jo helt utænkeligt set med vores øjne, men det må åbenbart være noget, man har behov for at lave særlige regler om.
Og det er jo så betryggende, at man har dem.
Så vi støtter lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-10-24:
Tak, formand,
og også her en stor tak til de partier, som har været, kan man sige, meget positive over for regeringens forslag, som jo rigtig nok har til formål at bringe dansk ret i overensstemmelse med dels EU-forordningen, som jo er fra januar 2013, om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer, dels, som det også har været fremført, FN's traktat om våbenhandel, som jo stammer fra april 2013.
Med det her lovforslag opfylder vi dels vores EU-retlige forpligtelse til at skabe hjemmel til at straffe overtrædelse af forordningen, dels udnytter vi forordningens muligheder for at videreføre de, kan man sige, mere restriktive danske regler om udgangsstoffer til eksplosivstoffer, som jo altså også er begrundet i væsentlige sikkerhedsmæssige hensyn.
Danmark opfylder allerede i dag i det væsentligste FN's traktat om våbenhandel.
På det punkt indeholder lovforslaget derfor altså kun mindre justeringer af våbenloven.
Det er imidlertid jo altså regeringens opfattelse, at Danmark med lovforslaget sender et væsentligt signal også til andre lande om, at implementeringen af FN-traktaten om våbenhandel selvfølgelig bør ske så hurtigt som overhovedet muligt.
Så jeg ser frem til den videre behandling af forslaget i folketingsudvalget.
Men tak for opbakningen.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-24:
Jeg skal jo aldrig undskylde på Venstres vegne, men jeg kan da sige, at jeg også selv lige nåede herned og også lige så ministeren, så det var jo i sidste øjeblik, at vi nåede det.
Jeg skal også være den sidste til at beklage, hvis Folketinget har en effektiv arbejdsgang, hvormed man hurtigt kommer videre i sagerne; det er der da ingen der kan være utilfredse med.
Så vi må lade Venstremanden komme ind i talerrækkefølgen, når de også opdager, hvor hurtigt det går i salen.
Vi skal behandle L 14, og jeg kan med det samme sige, at Socialdemokraterne også kan støtte det her lovforslag.
Regeringen fremlagde jo før sommeren hele strategien mod æresrelaterede konflikter, og det her lovforslag er en opfølgning på strategien.
Med forslaget skal kommunerne også hjælpe borgere over 18 år, der havner i æresrelaterede konflikter, ikke sådan at forstå, at det ikke nødvendigvis også sker i dag, men med den nuværende lovgivning er der ikke en pligt for kommunerne til at tilbyde en handleplan og hjælpe voksne, der kommer i æresrelaterede konflikter.
Æresrelaterede konflikter skal vi simpelt hen helt grundlæggende gøre, hvad vi kan, for at undgå.
Når det alligevel hænder for nogen, skal vi yde den bedst tænkelige hjælp, og det skal selvfølgelig også være en kvalificeret hjælp.
Det betyder hjælp både her og nu, og det kan det jo være i nogle situationer, og det betyder også hjælp på lang sigt.
Vi ved, at der er meget få i det danske samfund, der ønsker at fastholde nogle normer og nogle vaner, som ikke passer ind i et moderne samfund med rettigheder og muligheder, og heroverfor står de unge, eller det kan også være unge voksne, som helt naturligt vil bestemme over deres eget liv og deres egen krop.
Der skal vi gøre, hvad vi kan som samfund, for at støtte dem i den kamp for retten til selv at bestemme over deres eget liv.