Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Jeg vil også gerne slå fast, at regeringen grundlæggende er godt tilfreds med den rapport, som OECD har udarbejdet i januar måned 2008 om den danske miljøtilstand og miljøpolitik.
Det er vi bl.a. på baggrund af den ros og anerkendelse, der er fra OECD til den danske miljøindsats på en lang række områder som f.eks. økonomiske styringsmidler, højere og forbedret energieffektivitet, vores veludbyggede miljødemokrati og vores indsats for international miljøbeskyttelse, bl.a. gennem vores udviklingsbistand.
Men vi er også godt tilfredse, fordi vi kan konstatere, at hovedparten af de 37 anbefalinger er i god overensstemmelse med de initiativer, som regeringen allerede har gennemført eller er ved at forberede.
I svaret på spørgsmål 146, som jo har fyldt en del i debatten om OECD's rapport, som var oversendt til Miljø- og Planlægningsudvalget, har jeg også redegjort for, hvordan der vil blive fulgt op på hver af de 37 anbefalinger, som er, og derudover har jeg også svaret Folketingets Miljøudvalg, hvordan vi har fulgt op på den tidligere OECD-rapport fra 1999.
Men jeg vil også gerne i dag bruge muligheden til at skitsere de overordnede linjer for den opfølgning, der så vil være på rapporten her fra januar måned.
OECD understreger selv, at når der er udfordringer for, hvad de betegner som en fremragende dansk miljøpolitik, skyldes det den betydelige vækst, som har været i dansk økonomi gennem snart mange år, og det er jo sådan set en rigtig god situation, at vi har haft en stærk økonomisk udvikling.
Med andre ord har vi at gøre med virkningen af en succeshistorie for Danmark, hvor regeringen selvfølgelig gør en aktiv indsats for at reducere presset på miljø og natur, ikke mindst gennem massiv støtte til udvikling af miljø- og energieffektive teknologier.
Det er også noget, der fremgår klart af regeringsgrundlaget fra november, hvori regeringen jo klart konstaterer, at den økonomiske vækst ikke trækker voksende belastning af natur og miljø med sig.
Regeringen vil også fremlægge en ny strategi for bæredygtig udvikling.
Her vil vi fremlægge de overordnede mål og tiltag, som vi finder væsentlige til brug for håndtering af de fremtidige udfordringer for udvikling af et bæredygtigt samfund.
Det gælder både luftforurening, klimaforandring, miljø- og sundhedsskadelige kemikalier, biodiversitet, sammenhængende naturområder og bæredygtig udvikling for blot at nævne nogle af de centrale indsatsområder, og også på det her område beviser det jo, at regeringens plan er helt fint i tråd med de anbefalinger, OECD er kommet med.
Jeg vil så også gerne her benytte lejligheden til at kommentere nogle af de helt konkrete indsatsområder.
Lad mig starte med luftforureningen og sige, at hvis man ser på luftforureningen, så går de fleste indikatorer heldigvis i den rigtige retning, men vi har nogle særlige udfordringer, når det drejer sig om NO2 og partikler.
Derfor er det også sådan, at vores seneste initiativer er rettet mod disse problemer.
Det drejer sig bl.a. introduktion af NOx-afgift i forbindelse med energiforliget, mulighed for at indføre miljøzoner i de største byer og også en markant indsats mod luftforurening fra brændeovne.
Derudover vil jeg også gerne slå fast her i dag, at det ikke er en problemstilling, der alene løses i Danmark.
Taler vi eksempelvis om partikler, så kommer to tredjedele af al partikelforurening i Danmark fra udlandet, og derfor skal vi selvfølgelig også arbejde for internationale løsninger i EU, når det angår køretøjer, og også i IMO, når det gælder skibe.
Og her vil vi jo så også, synes jeg, i dag glæde os over, at vi for nylig, den 4. april, i IMO er blevet enige om en aftale om en indsats mod luftforurening fra skibe.
Hvad angår transport og miljø, så er OECD også med rette optaget af problemstillingen, og den grundlæggende udfordring er jo, at efterhånden som vi bliver rigere og rigere, så stiger vores ønsker til øget og mere komfortabel transport også.
Det er jo en udfordring, som Danmark og mange lande står over for.
Regeringen gennemførte i 2007 en ændring af bilbeskatningen, der reducerede udledningen af CO2 for varebiler og personbiler med 175.000 t årligt svarende til 2 pct., men vi vil endnu videre, både med hensyn til reduktionen af CO2-udslippet og også for at løse de trængselsproblemer, som vi jo alle sammen kender primært i hovedstadsområdet.
Derfor har regeringen som opfølgning på Infrastrukturkommissionens rapport nedsat flere arbejdsgrupper, der netop fokuserer på at integrere miljøhensyn i den fremtidige transportplanlægning.
Derfor har regeringen også klart tilkendegivet, at en investering i kollektiv transport skal prioriteres højt.
Herudover har vi gjort det meget klart, at hensynet til natur og biodiversitet vægtes højt i planlægningen af ny infrastruktur.
Et andet område, som jeg også gerne vil kaste lys over i dag, er naturområdet, og hvor jeg også gerne vil sige, at vi jo til stadighed diskuterer, hvordan udviklingen er.
Vi har en fælles forpligtelse til, at der skal ske endnu mere på naturområdet, og derfor er der også allerede taget mange initiativer på naturområdet.
Lad mig nævne den første miljømilliard, som jo er i gang med at blive udmøntet nu, som dækker perioden 2006-2009, hvor der er vand- og naturprojekter for 558 mio. kr. og 50 mio. kr. til grønne partnerskaber.
Derudover har vi så også udpeget fem nationalparker i stort set bred politisk enighed, hvoraf de 14 mio. kr. til opstartsfinansiering i 2008 er på plads og også de yderligere 20 mio. kr. i 2009.
Derudover har vi også naturplanerne.
Det giver et nyt grundlag for naturforvaltning, og det er centralt for den danske gennemførelse af Natur 2000-direktiverne fra EU.
Og jeg vil da gerne invitere til en bred inddragelse i debatten om Naturplan Danmark.
Jeg forventer her i løbet af de næste par måneder at kunne fortælle mere om min plan for Naturplan Danmark, og jeg håber også på, at vi kan få en god politisk debat om det med Folketingets partier.
Endelig er der også i finanslovaftalen for 2008 afsat 14 mio. kr. til forbedring af friluftslivets betingelser.
Med hensyn til vandmiljøet, som OECD også forholder sig til, bliver en af de helt store miljømæssige udfordringer i de kommende år at få gennemført vandplanerne.
Med vandplanerne implementerer vi EU's vandrammedirektiv i Danmark og får et vigtigt supplement til den nationale politik for beskyttelse af vandmiljø, som vi har udformet i vandmiljøplanerne igennem de seneste 20 år.
Derudover kan jeg også oplyse, at fødevareministeren og jeg i februar indgik en aftale om at stramme op på reguleringen af landbrugets miljøpåvirkning.
Aftalen afbøder miljøbelastningen af den reducerede braklægning.
Som det også fremgår af regeringsgrundlaget, tager vi desuden fat på evalueringen af vandmiljøplan III og pesticidhandlingsplanen straks efter sommerferien.
Lad mig også sige, at vi i regeringsgrundlaget jo har lagt op til, at der skal afsættes en ny miljømilliard i perioden 2010-2013.
Der er dermed skabt et solidt økonomisk grundlag for at gennemføre nye væsentlige initiativer på miljøområdet.
Hertil kommer, at vi i løbet af i år skal have fastlagt den endelige udmøntning af landdistriktsprogrammet for 2009-2013.
Regeringen har allerede fastlagt et pejlemærke, der hedder, at hovedparten, dvs. 75 pct. af midlerne, skal anvendes til miljø- og naturformål.
Lad mig også nævne miljø og sundhed.
OECD's anbefalinger om at udbygge kendskabet til mulige sammenhænge mellem miljøpåvirkning og sundhedsproblemer er en problemstilling, som jeg er meget optaget af.
Jeg er derfor også meget tilfreds med, at vi besluttede at oprette et center for hormonforstyrrende stoffer, da vi lavede aftalen om finansloven for 2008.
Jeg fremhæver også gerne, at vi allerede i dag har en bred politisk aftale om en styrket kemikalieindsats, og at vi prioriterer en ny kemikaliehandlingsplan meget højt.
Lad mig også kort nævne energiområdet, for på energiområdet indgik regeringen som bekendt den 21. februar et bredt forlig med samtlige partier her i Folketinget på nær Enhedslisten.
Aftalen sikrer bedre vilkår for vindmøller og anden vedvarende energi som biomasse og biogas, men den indeholder også en lang række ambitiøse målsætninger og tiltag til reduktion af energiforbrug, og øget energieffektivitet og fremme af energibesparelser i bygninger.
Regeringen er generelt enig i at miljøomkostninger så vidt muligt skal indarbejdes, og der skal tages højde for inflation.
Netop derfor har regeringen også indeksreguleret energiafgifterne.
Regeringens skattestop er indrettet sådan, at vi kan indføre nye miljøafgifter, når der er behov for det af miljøhensyn.
Lad mig bare som eksempel nævne fosforafgiften og afgiften på NOx som gode eksempler på, at regeringen ikke er bange for at bruge afgiftsinstrumentet, når det er nødvendigt af hensyn til miljøet.
Derudover er det selvfølgelig også vigtigt at slå fast, at det danske skattesystem i øjeblikket er ved at blive analyseret af den nedsatte skattekommission, og derfor har jeg jo også besluttet, at OECD's anbefalinger skal sendes til finansministeren og skatteministeren, som har ansvaret for Skattekommissionen.
Det er et meget vigtigt element i kommissoriet for Skattekommissionen, at den kommende skattereform skal tilskynde privatpersoner og virksomheder til at handle på en miljørigtig måde.
Så med andre ord er der allerede taget en lang række initiativer, og der er også afsat rigtig mange midler til den yderligere udmøntning på natur- og miljøområdet i de kommende års indsats.