runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Tak for anerkendelsen af, at kommunerne rent faktisk foretager effektiviseringer, og at de ud over det omprioriteringsbidrag, som et smalt flertal her i Folketinget pålægger dem, altså er nødt til at foretage yderligere effektiviseringer for at kunne få driften til at fungere optimalt.
Den anerkendelse tror jeg der er mange kommuner og kommunalpolitikere der er tilfredse med at få.
Jeg bliver imidlertid nødt til også lige at spørge ind til forslaget til vedtagelse.
Det handler om 2017, men hvad forestiller Dansk Folkeparti sig der skal ske i 2018 og 2019?
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-16:
Dansk Folkeparti vil gerne have det her til at se ud, som om der er tale om sådan en Robin Hood-øvelse, men det dækker jo over, at der bliver gennemført besparelser i kommunerne.
Og når man så kigger på, hvad det rent faktisk er, der er sket i år, hvor Dansk Folkeparti har sagt, at nu skal det ud til de ældre, hvad er det så for nogle kommuner, der har fået glæde af det?
Det er f.eks. Frederiksberg Kommune.
Er det en værdigt trængende kommune?
Og hvad med de kommuner, hvor man først har skullet spare 1 pct. og så tilfældigvis ikke har lige så mange ældre, men hvor man er en fattig kommune?
Der får man jo ikke glæde af det omprioriteringsbidrag, sådan som Dansk Folkeparti tænker.
Derfor det her helt enkle spørgsmål: I stedet for at det foregik i finanslovsforhandlingerne, som er alt for sent til, at kommunerne kan nå rigtig at få glæde af pengene, og hvor det er sådan lidt tilfældigt, alt efter hvem der sidder en sen nattetime for Dansk Folkeparti sammen med finansministeren og fordeler pengene, som kommunerne har sparet, ville det så ikke være meget bedre, hvis man i det mindste sørgede for at forhandle det her i kommuneaftalerne, så kommunerne fik medindflydelse på, hvad pengene skulle bruges til?
René Christensen (DF), 2016-03-16:
Først vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti anerkender, at selv om man siger 1 pct. og det ikke lyder af ret meget, er det her selvfølgelig ikke noget, de bare sådan lige kan gøre derude.
2,4 mia. kr. fordelt på 98 kommuner er selvfølgelig en opgave, man er stillet over for.
Vi anerkender også – vi håber det selvfølgelig, og vi ved, det sker derude – at kommunerne hver dag arbejder på, hvordan de får mest for deres penge, hvordan de får mest velfærd, hvordan de får mest uddannelse, hvordan de får mest for det derude.
Det er jo et hjul, der løber rundt hele tiden, uanset om der er omprioriteringsbidrag eller andet.
Vi anerkender, at det her er en opgave, kommunerne er stillet over for.
Vi siger ikke til kommunerne, at det her bare er super nemt, men det kan godt lade sig gøre at lave en omprioritering på 1 pct. derude i kommunerne.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Tak til formanden, og tak til ordføreren for sine bemærkninger.
Først og fremmest: Kan ordføreren ikke forholde sig til, om omprioriteringsbidraget, den ene procent, betyder, at kommunerne så er fuldstændig fritaget for i øvrigt at effektivisere i deres almindelige drift?
Jeg ved jo, at hr. René Christensen i øvrigt selv er en erfaren kommunalpolitiker, så det regner jeg selvfølgelig med at man kan svare på.
Altså, er man helt fritaget for derudover at skulle effektivisere?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvilke konkrete værktøjer vil man egentlig stille til rådighed for kommunerne, for at de så rent faktisk kan finde disse 2,4 mia. kr. i konkrete effektiviseringer?
For jeg går ud fra, at man anerkender, at kommunerne også er nødt til at have værktøjer til at kunne gennemføre de her effektiviseringer.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Jamen det forudsætter jo, at man ved, hvilke aftaler vi i givet fald indgår i dette Folketing, og hvor lang tid de måtte række frem.
De kan jo i princippet godt række ind over et regeringsskifte – og tro mig, vi er meget parate til at overtage regeringsmagten, hvis der udtrykkes behov for det.
Jeg kan også forstå, at man også i partiet, der sidder i regering i øjeblikket, er klar til at overveje, hvem der så i givet fald skal overtage formandsposten og den slags ting.
Det skal jeg ikke blande mig i.
Men jeg vil i hvert fald sige, at det ikke skal være det, der afholder os fra at indgå i forhandlinger i indeværende folketingssamling, heller ikke med Dansk Folkeparti.
René Christensen (DF), 2016-03-16:
Det er ikke for at være polemisk, men jeg vil gerne sige, at vi faktisk mener, at man kan få noget rigtig godt ud af omprioriteringsbidraget, og vi vil sådan set også gerne samarbejde med Socialdemokratiet om det.
Men når Mette Frederiksen slutter af med at sige »den dag vi skulle have flertal igen«, indebærer det jo, at flertallet vil have skiftet.
Så vil det være et rødt flertal, der vil være til stede, og der siger formanden for Socialdemokratiet altså at man stadig væk gerne vil holde fast i et omprioriteringsbidrag, hvis pengene går tilbage til kommunerne.
Dansk Folkeparti siger jo, at vi kan få et mere lige Danmark, at vi kan få flere kommuner ud af den situation, de står i, hvor de er vanskeligt stillet eller andet.
Vi ser meget positivt på det, og jeg vil bare gerne spørge ordføreren igen: Bakker Socialdemokratiet og ordføreren ikke op om Socialdemokratiets formand, med hensyn til i den udtalelse, hun er kommet med?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Hvis hr. René Christensen havde hørt, hvad jeg sagde i min ordførertale, ville han have hørt, at jeg sagde, at vi er imod omprioriteringsbidraget, men at vi også anerkender, at der i det her Folketing desværre er et flertal for det.
Det er jo fuldstændig muligt for os at afgøre, hvad Dansk Folkeparti og andre partier i det her Folketing er klar til at indgå af aftaler.
Men i den bedste situation ville der jo være et flertal i dette Folketing, som ikke lavede denne meget bureaukratiske, administrativt besværlige øvelse.
René Christensen (DF), 2016-03-16:
Jeg vil ikke gå ind i det sidste – jeg kommer jo også på talerstolen på et tidspunkt.
Men det, der er interessant, er, at hr. Benny Engelbrecht startede med at sige, at Socialdemokraterne var imod et omprioriteringsbidrag, men så svarer ordføreren nu: Ja, sådan da.
Den 9. marts, og det var altså bare i sidste uge, var det partiformanden, ikke ordføreren, der var ude at sige – og nu citerer jeg fru Mette Frederiksen: »Derfor kan jeg også garantere, at vi ikke vil bruge penge fra det eksisterende omprioriteringsbidrag til formål uden for kommunerne, den dag vi skulle have flertal igen.«
Hvad er det egentlig, den socialdemokratiske formand siger der?
Der siger hun jo, at man gerne vil kradse pengene ind, men at man også vil sørge for, at de kommer tilbage til kommunerne.
Det er jo faktisk også den holdning, Dansk Folkeparti har indtaget til omprioriteringsbidraget.
Og der vil jeg bare spørge hr. Benny Engelbrecht, om hr. Benny Engelbrecht kan bekræfte, at Socialdemokratiet selvfølgelig står bag sin egen formand.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-16:
Tak for det.
Og jeg vil gerne blive lidt i samme spor, for når vi kigger tilbage over de sidste 4 år, hvor ordføreren jo selv har haft stor indflydelse i regeringen, kan man se, at der er sparet år for år.
Og der har jo ikke været noget omprioriteringsbidrag, der er blevet ført tilbage til kommunerne.
Hvorfor synes ordføreren så, det er så slemt nu her, hvor vi faktisk tilfører kommunerne flere penge, end der er blevet taget de sidste år?
Nu begynder vi så at rette op på det igen.
Men vi fører jo penge tilbage til kommunerne.
Vi har jo sagt, at det bliver der gjort i 2016, og man har nu her hørt, at det bliver der også i 2017, hvor pengene bliver tilført velfærd.
Men dengang ordføreren var i regering, tog man bare penge; der lavede man jo ikke en tilbageførsel, som der er tale om med det her omprioriteringsbidrag.
Hvorfor har kommunerne det værre nu, end man havde det de sidste 4 år, hvor ordføreren var i regering?
René Christensen (DF), 2016-03-16:
Jo, men hvis man hørte efter – og nu kommer det også rundt på tryk om lidt – så blev det faktisk sagt, at det skal være i forbindelse med kommuneaftalerne og finansloven.
Grunden til, at det står sådan, er jo, at vi her i Folketinget faktisk ikke har et mandat i kommuneforhandlingerne.
Det er den til enhver tid siddende regering, der har mandatet der.
Hvis der så er nogle ting, man gerne vil lave om på, så foregår det bare et andet sted.
Og det er altså i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Så vil jeg også meget gerne svare på det der med Frederiksbergmodellen.
Det, man gjorde med værdighedsmilliarden, var jo netop at sige, at pengene følger de ældre, altså at det ikke kom ud via bloktilskuddet.
Hvis det var kommet ud via bloktilskuddet, kan jeg love for, at det havde været endnu mere skævt.
Der er det vigtigt for os, at det kommer ud der, hvor de ældre er, og derfor er det demografien, der bestemmer det.
Der kan vi så glæde os over, at det bliver den ved med at gøre, også efter 2018.
Værdighedsmilliarden overgår ikke til bloktilskuddet, og det er vi rigtig glade for.
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Ja, det er sådan, det skal forstås.
Rune Lund (EL), 2016-03-16:
Så tror jeg, at jeg vil spørge: Hvad er det, der er sket de sidste 14 dage?
For da jeg stod hernede i Folketingssalen for 14 dage siden med finansministeren, oplyste finansministeren til mig og til de andre, der var til stede i salen på det tidspunkt, at omprioriteringsbidraget skulle bruges til prioriterede områder, herunder skattelettelser, men det skal det så ikke mere.
Det skal kun bruges til at blive ført tilbage til kommunerne.
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Ja, det skal det.
Rune Lund (EL), 2016-03-16:
Jeg vil spørge ordføreren, om formuleringen i det forslag til vedtagelse, som Venstre også står bag, nemlig at det kommunale omprioriteringsbidrag bør bruges til at sikre kernevelfærden i kommunerne.
Skal det »bør« forstås som et »skal«, ligesom vi hørte ordføreren fra Dansk Folkeparti fremlægge det?
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Der er vi jo så heldige, at vi har kommunalt selvstyre, og der har man netop ansvaret for den ramme, som man så aftaler.
KL repræsenterer kommunerne og regeringen er på den anden side.
Den ramme aftaler man hvert år, og inden for den ramme kan man så prioritere, effektivisere, omprioritere, man kan kalde det mange ting.
Så det er selvfølgelig en helt naturlig del af det at drive en kommune, at man selvfølgelig skal gøre det, og derfor nævnte jeg blot et par eksempler, men jeg kunne nævne mange andre eksempler i den mere kuriøse ende.
Og jeg noterer mig bare, at hvis man virkelig ville prioritere kernevelfærd, kunne man måske overveje det, når man i Gladsaxe og Lejre kommuner eksempelvis stiller høns og hønsehus til rådighed for borgerne, for at de kan se, om livet med hønsehold er noget for dem.
Det kunne måske være en overvejelse værd, om man ikke lige skulle sætte ind der – bare for at tage et kuriøst eksempel.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Tak for at bekræfte, at der er meget stor modstand blandt Venstres borgmestre i forhold til omprioriteringsbidraget.
Vil hr. Jacob Jensen i lighed med hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti bekræfte, at kommunerne, selv når de bliver pålagt et omprioriteringsbidrag, samtidig er nødt til at foretage effektiviseringer for at kunne få deres drift til at fungere optimalt, altså at de, selv om man ikke har et omprioriteringsbidrag, fortsat vil være nødt til at gøre det?
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Det kan jeg klart bekræfte, men jeg kan også samtidig notere mig, at i den rundspørge, der også blev lavet her for nylig, kunne 90 pct. af kommunalbestyrelsesmedlemmerne, byrådsmedlemmerne, godt se et potentiale i at gøre tingene bedre, få mere ud af midlerne, og jeg vil da sige, at det også ville være underligt, hvis man sad som borgmester og blev spurgt, om man ville beholde nogle flere penge, eller om man syntes, at det var okay, man blev frataget pengene, at man så ikke var tilbøjelig til at svare, at det nok ville være nemmest at beholde pengene selv.
Det tror jeg.
Men den bekymring, der bliver udvist, undrer mig stadig væk, når man tænker på den politik, som hr. Benny Engelbrechts regering her for indtil godt et halvt års tid siden stod for, hvor man jo de facto gik ind og skar år efter år i servicerammen.
Så lavede man en omfordeling, lavede puljeordninger.
Det havde de ikke noget problem med dengang, det var helt i orden, det var nærmest ansvarligt, men nu, hvor vi så laver en omfordeling, hvor man faktisk tilfører midler til kommunerne, er det helt forfærdeligt.
Den logik forstår jeg altså ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-16:
Man skulle næsten tro, når man hører hr. Jacob Jensen, at det er et stort, socialdemokratisk komplot, at man i de danske kommuner er imod et omprioriteringsbidrag.
Nu har jeg læst Momentum, som er udgivet af kommunerne, og som man jo må sige i hvert fald ikke lægger fingrene imellem i forhold til den undersøgelse, der blev lavet blandt borgmestrene, hvor 93 pct. af dem svarer, at omprioriteringsbidraget vil ramme alle områder.
Jeg ved jo, at hr. Jacob Jensen er en udmærket begavelse og derfor også er i stand til at regne, også hovedregning, så jeg vil bare bede hr. Jacob Jensen bekræfte, at det er en meget stor andel af de valgte Venstreborgmestre, der også er imod omprioriteringsbidraget.
René Christensen (DF), 2016-03-16:
Det er simpelt hen det, der er så ærgerligt, når vi har de her politiske diskussioner, for det er simpelt hen usandt.
Det er også sådan, at værdighedsmilliarden har et andet formål, nemlig at alle kommuner – også Frederiksberg og andre steder – nu skal diskutere, hvad der er værdigt, hvad der er et værdigt liv for de ældre, og de skal lave en værdighedspolitik.
Det er meget positivt, og det skal man gøre i alle 98 kommuner.
Vi er så stolte af vores værdighedsmilliard, og det bliver vi ved med at være.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Det klinger bare uendelig hult, når vi ser, hvad der rent faktisk er foregået med det nedprioriteringsbidrag, man vedtog i efteråret.
Så vil Dansk Folkeparti argumentere med, at man fik en værdighedsmilliard, og ordføreren har lige stået og sagt, at man gerne vil have en omfordeling fra de rigeste til de fattigste kommuner.
Det var det, ordføreren sagde.
Det er jo ikke det, der er sket, kan vi se, når vi ser på værdighedsmilliarden.
Den er jo netop røget til de rigeste kommuner.
Det har sådan set bare forstærket effekten med, at de rigeste kommuner er blevet rigere, mens de fattigste kommuner er blevet fattigere med nedprioriteringsbidraget.
Så det understreger jo netop, at det, Dansk Folkeparti står og siger, er fuldstændig hul snak.
René Christensen (DF), 2016-03-16:
Nej, det er det faktisk ikke.
Men det, der er sagen, er, at vi ikke har tillid til, at KL på noget tidspunkt kan finde ud af at lave en kommunal udligningsreform, fordi KL jo repræsenterer alle 98 kommuner.
Det er en rigtig svær opgave, for der vil jo være nogle, der skal være med til at betale gildet.
Det er der også her med omprioriteringsbidraget, hvis det kommer til at gå, som vi gerne vil.
Vi vil sådan set gerne, at alle kommuner melder ind, men der er altså nogle kommuner, der ikke får pengene tilbage krone til krone, for så kan man ikke få nogen hjulpet ud af de udfordringer, som de står med.
Så må vi også desværre sige – og så kan man kalde det mistillid eller andet – at vi tidligere under skiftende regeringer har set, at der er lavet puljer på ældreområdet, børneområdet og andet, og så kan man se, at pengene i rigtig mange kommuner er gået ind i den ene ende og så er gået ud i den anden ende til noget andet.
Derfor er vi ikke så nervøse for at gå ind og sige, at vi tager 1 pct. – 1 pct. – af kommunernes økonomi.
Der tager vi det politiske ansvar på vores skuldre og siger, at dem vil vi gerne være med til at prioritere i nogle kasser, så de kan være med til at højne velfærden i hele Danmark.
Det er fuldstændig korrekt, at det vil vi gerne.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Jeg har stadig væk lidt svært ved at forstå, hvorfor man i Dansk Folkeparti er så forhippet på det her omprioriteringsbidrag.
Jeg vil jo kalde det et nedprioriteringsbidrag, for det handler grundlæggende om, at man ikke har tillid til, at kommunerne er i stand til at prioritere midlerne og overføre dem til de steder, hvor der er størst behov for dem.
Er det bare dér, hvor Dansk Folkeparti ligesom nu også bekender kulør og siger: Vi har sådan set ikke tillid til ledelsen i landets kommuner?
Er det ikke det, der ligger bag et nedprioriteringsbidrag?
René Christensen (DF), 2016-03-16:
Jamen det skal man ikke spørge Dansk Folkeparti om.
Altså, vi sidder ikke med ved bordet i forbindelse med kommuneforhandlingerne.
Det er kommunerne, der sidder der med deres mandat fra 98 kommuner, og så sidder der den til enhver tid siddende finansminister med regeringen i ryggen.
Og så laver man en kommuneaftale på det pågældende tidspunkt.
Sådan er det under den nuværende regering, sådan vil det være under den næste regering, og sådan var det under den tidligere regering.
Og vi støtter op om det gode aftalesystem, der er.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-16:
Skal jeg forstå det sådan, at hvis Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse skulle gå hen og blive vedtaget, og hvis kommunerne, når de skal forhandle kommuneaftalen, står fast på, at hver eneste krone, der er blevet taget ud som omprioriteringsbidrag, skal fordeles i kommuneaftalen, sådan at kommunerne kan indbudgettere det og være med til det, så vil Dansk Folkeparti respektere det og selvfølgelig ikke begynde at fifle med det i finanslovsforhandlingerne – altså at det først og fremmest skal ske i kommuneaftalerne, og at de penge, som kommunerne har sparet, får kommunerne også indflydelse på hvad skal bruges til?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Jeg synes bare rettelig, at man må stille det modspørgsmål: Hvordan vil hr. Peter Skaarup så sikre, at holdningerne ikke fortsat trives?
Og ja, jeg så helst Grimhøjmoskeen jævnet med jorden.
Det så jeg vitterlig.
Men vi bliver også bare nødt til at forholde os til den virkelighed, at holdningerne fortsat vil være der.
Holdningerne vil fortsat trives.
Så jeg mener rent faktisk, at vi skal et spadestik dybere i det her.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg stadig væk synes, at hr. Christian Langballe mangler svaret på den anden del af det her, nemlig hvad vi gør ved, at holdningerne stadig væk trives.
Hvis man lukkede Venstre i dag, kan jeg sige, at så ville jeg jo stadig væk være liberal og Venstremand helt ind i hjertet.
Så selv om man lukkede Venstre som parti eller forening i dag, ville jeg jo stadig væk være Venstremand.
Og hvis jeg skal være helt ærlig, så tror jeg faktisk, at Abu Bilal, selv om du lukker Grimhøjmoskeen, stadig væk vil have de holdninger, som han har stået og prædiket, og som er fuldstændig uforenelige med det danske værdisæt.
Men jeg tror bare stadig væk, han vil have holdningerne.
Det er sådan set derfor, vi skal et spadestik dybere.
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Kære minister, det er altså noget snak.
Jeg behøver ikke nogen lang juridisk udredning af, hvad der står i de paragraffer.
Der står, at den respektive minister kan lukke en forening, og at det så skal for en domstol.
Må jeg så godt svare på noget andet.
Når man lukker en forening, tilkendegiver man, at det her vil man ikke være med til, at vi ikke vil finde os i det i Danmark, og jeg vil sige, at det er det eneste sprog, de her imamer kan forstå.
I årevis har politikere taget afstand, men imamerne ved jo godt, at der ikke sker noget, der sker jo ingenting.
Man er ude at tage afstand, og hvad gør man så bagefter?
Så bakker man, og så kommer den demokratiske sniksnak og procesdiskussion og alt muligt andet, og så sker der ikke noget.
Det eneste, de ville have respekt for, er, at man faktisk gik ind og lukkede den her moské og så tilkendegav over for dem, over for danskerne, at det her finder vi os ikke i.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Nu tror jeg måske ikke, det lige tilkommer os her i Folketingssalen i dag at stå og komme med en juridisk udredning, hverken fra hr. Peter Skaarups side eller fra min side, om, hvorvidt en forening kan lukkes.
Og i øvrigt er det jo et arbejde, der i så fald skulle udføres i Justitsministeriet, altså det juridiske arbejde omkring det her.
Men det interessante er sådan set ikke blot, om man kan lukke en forening.
Det interessante er, hvordan vi kommer de her tanker – vanvittige tanker – til livs, og hvordan vi får gjort op med det helt forskruede værdisæt, som nogle af de her moskeer bygger på, og som nogle af imamerne jo desværre prædiker ud fra.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Jeg vil godt spørge som opfølgning: Hvad er det, der forhindrer ministeren i at lukke Grimhøjmoskeen?
Jeg har svært ved at se det.
Hvis vi nu tager grundlovens § 78, som jeg kan citere fra her, så siger man i stk. 3: »Ingen forening kan opløses ved en regeringsforanstaltning.
Dog kan en forening foreløbig forbydes, men der skal da straks anlægges sag imod den til dens opløsning.«
Så siger man videre i stk. 4: »Sager om opløsning af politiske foreninger skal uden særlig tilladelse kunne indbringes for rigets øverste domstol.«
Med det siger man i virkeligheden i grundloven, at det ikke er meningen, at vi skal lukke foreninger, men at der kan være foreninger, der er så vilde og grelle og vanvittige –
og det må vi jo sige at foreningen bag Grimhøjmoskeen er et eksempel på – at man alligevel skal kunne gøre det.
Og der skal regeringen så opløse og forbyde foreningen med henblik på bagefter at føre en retssag.
Hvorfor gør man ikke det?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Det var sådan set lige præcis det, jeg forsøgte at sige i min indledende tale, nemlig at det, jeg sagde den dag, var, at jeg mest havde lyst til at jævne Grimhøjmoskeen med jorden, men at vi også måtte erkende, at tankerne jo stadig væk ville trives, bare andre steder.
Det hører jeg sådan set en accept af i dag, også fra Dansk Folkepartis side, og det er sådan set den konklusion, som hr. Peter Skaarup efterlyser, som vi nu i fællesskab må arbejde os frem til, nemlig en konklusion på, hvad vi gør ved det.
Hvordan får vi taget fat om nældens rod?
For lige præcis her er billedet med nælden og roden måske meget godt, nemlig at det ikke nytter noget bare at kappe det øverste af, altså selve moskeen og selve foreningen, fordi tankerne stadig væk vil trives.
Så det er sådan set det, det skal handle om, når vi kommer på den anden side af påske.
Jeg vil bare igen understrege, at jeg ingen forslag vil afvise på forhånd.
Jeg synes, vi skal drøfte det her med den alvor, som det har i sig.
Peter Skaarup (DF), 2016-03-16:
Vi ser også frem til de samtaler, der skal være om radikalisering, og om alt det, vi har set i forbindelse med TV 2's dokumentarprogrammer, de fire dokumentarprogrammer, der i og for sig har været ganske forfærdelige.
Det er ikke, fordi alt er nyt.
Man har hørt de her rygter, man har hørt nogle oplysninger tidligere, men det har knebet med at gøre noget ved det.
Nu har man beviser på alt det, man måske tidligere har hørt, og man har nye ting på bånd.
Det synes vi er rigtig godt arbejde af TV 2. Så vil jeg bare sige til det, som ministeren siger – hvor der også er nogle fornuftige ting iblandt – at det, der så er vigtigt, når der kommer nye oplysninger frem om f.eks. Grimhøjmoskeen, er, at der sker en adfærdsændring for den regering, der sidder.
Tidligere havde vi en socialdemokratisk-radikal regering, der afviste at lukke Grimhøjmoskeen på baggrund af de oplysninger, der var dengang, og som var grelle nok.
Nu har vi så nye oplysninger, vi har en ny regering, som har muligheden for at lukke moskeen, hvis man vil, og jo ikke mindst lukke den forening, der står bag, og som er årsagen til, at de har en moské.
Når jeg hører ministeren sige nogle af de meget fornuftige ting, der bliver sagt her, så synes jeg, at det går fornuftigt langt hen ad vejen, men at der mangler handling; at der mangler en konklusion, der betyder, at man rent faktisk får gjort noget ved de tendenser, som vi ser i de her moskeer, og som også er medvirkende årsag til, at kvinder står uden for arbejdsmarkedet, fordi de i virkeligheden bliver betragtet som nogle, der skal følge mandens råd eller krav.
Det er også noget af det, der foregår i Grimhøjmoskeen.
Men kunne ministeren ikke svare på: Når nu ministeren og regeringen her siger, at man har lyst til jævne moskeen med jorden, hvorfor vil ministeren så egentlig jævne moskeen med jorden, hvis tankerne alligevel trives andre steder?