runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Jo, jeg svarer faktisk på spørgsmålene.
Men jeg prøver så høfligt, jeg kan, at sige, at spørgsmålet ingen mening giver.
Essensen er sådan set, at hr. Klaus Hækkerup ikke er enig i, at der er en strukturel udfordring på 47 mia. kr., og mit afsluttende svar vil være: Diskuter det med Socialdemokratiets formand, med SF's formand, som begge har tilsluttet sig, hvad Danmarks udfordringer egentlig er.
De har bare ikke givet nogen svar på, hvordan vi løser problemet.
Men de har dog givet regeringen ret i, at det er udfordringen, og nu står hr. Klaus Hækkerup så og siger, at det slet ikke er problemet.
Ja, jeg har ikke yderligere at tilføje.
Thomas Jensen (S), 2011-05-18:
Nu skal det handle om skattemæssige spørgsmål vedrørende politikere og økonomiske bidragydere til politikere, for det er jo vigtigt, at vi får en principiel afklaring af skatteministerens og dermed regeringens holdning til, hvordan loven skal fortolkes, og hvordan den skal efterleves.
Og det er jo vigtigt, at loven bliver efterlevet, fordi det i befolkningens og dermed også vælgernes øjne er vigtigt, at vi som folketingsmedlemmer og folketingskandidater rundtomkring i landet står som uafhængige af de her forskellige økonomiske interesser og på den måde kan opretholde vores personlige integritet som politikere.
Mit spørgsmål går på de skattemæssige fradragsordninger for bidragydere og går også på, om det at ligge inde med en viden om, at der er nogen, der uretmæssigt fradrager bidrag til politiske klubber, foreninger eller kandidater, gør det ansvarspådragende for den enkelte.
Derfor har jeg to konkrete spørgsmål nu her til skatteministeren: Mener ministeren, det er lovligt for enkeltpersoner eller virksomheder at fradrage støtte til partier eller partiernes folketingskandidater, hvis det foregår via f.eks. erhvervsklubber?
Og det andet spørgsmål er: Mener ministeren, at man som folketingskandidat pådrager sig et ansvar, hvis man er vidende om, at en enkeltperson eller en virksomhed fratrækker bidrag til politiske partier eller folketingskandidater i skat?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Der kan godt være kontingenter, som kan fradrages for den enkelte virksomhed; det må bero på en konkret ligning, som jeg som lovgiver og minister skal holde mig fra.
Det andet spørgsmål var, om man har ansvar for, hvad tredjepersoner eller virksomheder har af fradrag.
Det har man ikke.
Altså, det er jo den enkelte skatteyder og virksomhed, der står til ansvar for, om man følger landets skattelove.
Thomas Jensen (S), 2011-05-18:
Det er godt, vi får slået fast, at der ikke er nogen nye love, og at man kan gå rundt som folketingskandidat og være vidende om ulovligheder i forhold til støtte til egen kampagne eller erhvervsklubber, uden at det er ansvarspådragende.
Så har vi fået det slået fast fra ministerens side; det er ministerens fortolkning af lovene.
Hvis vi går ind på SKATs hjemmeside under ligningsvejledningen for 2011, kan man læse følgende – og jeg citerer: »LL«– dvs. ligningsloven – »§
8 A giver adgang til i et vist omfang at fratrække gaver ydet til foreninger, stiftelser, institutioner m.v., hvis midler anvendes i almenvelgørende eller på anden måde almennyttigt øjemed til fordel for en større kreds af personer.
« Det er rimelig klart. Af dagens udgave af Jyllands-Posten, som jeg står med her, fremgår det så, at man i Viborg har en baggrundsgruppe, der hedder Viborg-egnens Liberale Erhvervslaug.
Og der er simpelt hen nogle Venstrefolk, der træder frem og siger – og jeg citerer her en udtalelse fra Kandidatbestyrelse Vest i Viborg: »Jeg er skuffet over, at politikerne ikke selv synes, at man skal overholde lovens ånd.
Man skjuler sig bare bag en forening, som formelt ikke har noget med Venstre at gøre.«
Derfor spørger jeg så ministeren i dag, om ministeren mener, at Viborg-egnens Liberale Erhvervslaug, som det hedder, er en forening, som passer ind under ligningslovens § 8 A om fradrag for gaver til almennyttige formål.
Og derudover spørger jeg også ministeren: Er det at være folketingskandidat et almennyttigt formål?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Altså, lige så vel som jeg på et tidligere spørgsmål her i spørgetimen er blevet bedt om at tage konkret stilling til Socialdemokratiets formands ægtefælle og har afvist det, fordi jeg som minister har tavshedspligt, synes jeg sådan set, det ville klæde socialdemokraten hr. Thomas Jensen, at jeg så ikke i en anden sammenhæng skal stå og ligne hverken foreninger, personer eller virksomheder her.
Jeg kan svare generelt på de ting, der vedrører skattelovgivningen, og det er sådan, at hvis man som politiker modtager penge, så er de skattepligtige, medmindre de går til partiorganisationen.
Uanset om det er virksomheder, enkeltpersoner eller fagforeninger, der giver støtten, er den skattepligtig, hvis den gives til den enkelte politiker.
Der er ikke noget nyt dér.
Thomas Jensen (S), 2011-05-18:
Det vil sige, at vi skelner mellem gaver og kontingenter, og hvis en konkret erhvervsklub eller erhvervsklubber generelt har sådan nogle kontingenter, er de fradragsberettigede – er det det, ministeren siger?
Og jeg vil sige, at der ikke står noget om Viborg-egnens Liberale Erhvervslaug på den her liste, og alligevel er det jo kommet frem fra Venstres kredsbestyrelse i Viborg, at der simpelt hen er nogle virksomheder og enkeltpersoner, der får fradrag for støtte til en konkret folketingskandidats erhvervsklub.
Er det lovligt?
Det er jo det, der er væsentligt for os at finde ud af i dag.
Hvis vi ikke skal stå og sagsbehandle her i salen, vil jeg spørge ministeren, hvad ministeren efterfølgende vil gøre for at sikre sig, at der ikke sker ulovligheder i forholdet mellem Viborg-egnens Liberale Erhvervslaug og den pågældende folketingskandidat, som jo også er folketingsmedlem for partiet Venstre i dag.
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Jeg kan forstå, at socialdemokraten hr. Thomas Jensen mener, jeg skal gå ind i konkrete sager, men som jeg har sagt tidligere, vil jeg ikke gøre det som minister – og loven forbyder mig det også – uanset om det er folketingsmedlemmers ægtefæller, om det er virksomheder eller det er foreninger.
Det er fuldstændig korrekt, når der bliver henvist til, hvornår der er fradragsmulighed for gaver til foreninger, og den liste, som hr. Thomas Jensen læser op fra, er en liste, der ikke er blevet ændret meget i de senere år.
Der er mange, der gerne vil på den, for så kan man modtage gaver, som kan trækkes fra.
Jeg synes jo, at debatten om, hvordan vi sikrer dansk økonomi, der nu har kørt igennem mange måneder, ville have været mere interessant, hvis der også var nogle forslag fra oppositionen, som man kunne diskutere valget imellem.
Altså, for os har det været afgørende, at alle er med til at bidrage, og det er alle indkomstgrupper, uanset hvad hr. Frank Aaen siger.
Alene det, at vi fastfryser satserne, med hensyn til hvornår grænserne er for at betale de forskellige satser, betyder varigt, at alle indkomstgrupper sådan set er med til at betale for genopretningen af dansk økonomi.
Frank Aaen (EL), 2011-05-18:
Man har selv sagt, at der mangler 47 mia. kr. O.k. Så går man ud og siger, at dem, der får uddannelsesstøtte, skal have mindre, at børnefamilierne skal have mindre, at de arbejdsløse skal have mindre, og at der skal skæres ned over for efterlønnerne – vi har ikke råd til så mange på efterløn – dér bliver regningen betalt.
Vi har alle sammen fået en skattestigning; den er jo også blevet gennemført som en del af genopretningspakken.
Altså, mens alle andre betaler, får de rigeste i samfundet, der i forvejen har fået titusinder af kroner i skattelettelse, en ny skattelettelse på 2 mia. kr. fra den her regering.
Der synes jeg godt man må give et svar på, hvorfor man lige har prioriteret sådan.
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Jeg kender som sagt ikke til den konkrete skattesag og til, hvilke præmisser afgørelsen fra SKAT bygger på, men finder ikke grundlag for at mene, at SKAT skulle have truffet en forkert afgørelse i deres ligning af sagerne.
Udtale mig om dem kan og vil jeg ikke, men jeg kan sige, at det, der gør sig gældende, jo er en lang række forhold, som handler om, hvor ens udgangspunkt for livsinteresser er, og det vil sige, at det både er faktorer, som hvor man har sin bopæl, hvor man har sin familie, hvor man har sit virke, og hvor mange dage man opholder sig i Danmark.
Så der er en lang række forhold, der gør sig gældende, og derfor beror det altid på en konkret vurdering af den enkelte skatteyder.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-18:
Jeg er sådan set meget enig med skatteministeren i, at der ligger en lang række faktorer til grund.
Men nu synes jeg bare, at i de to konkrete sager, som B.T. har blotlagt – den med Stephen Kinnock og så den her med direktøren i Grønland – har de faktorer, som er blevet blotlagt, været næsten helt identiske.
Så derfor er det mig en gåde, at man er nået frem til forskellige resultater.
Jeg frygter bare, at der i SKATs behandling af sagen har været tale om en mere eller mindre bevidst begunstigelse af Stephen Kinnock, netop fordi han jo er gift med en statsministerkandidat, og at man derfor måske fra SKATs side har været bange for at lægge sig ud med en måske potentielt kommende minister på området.
Så derfor vil jeg alene af den grund opfordre ministeren til at genoptage de sager, der har været inden for det her område, med henblik på at se, om der er foretaget forskellige afgørelser, som ikke nødvendigvis harmonerer med hinanden.
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Jeg har ikke kendskab til, at nogle af regeringens ministre er involveret i en skattesag, og da jeg har en klar forventning om, at regeringen også fortsætter efter næste valg, er det ikke noget, jeg kan nikke genkende til.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-18:
Det er jo meget passende, at skatteministeren stiller op i dag.
Dengang lovede man, at der ikke var mere at betale, at regningen var betalt.
Det var det, statsministeren messede igen og igen.
Men der var altså alligevel en ny regning.
Nu er efterlønnen forringet, folkepensionsvilkårene er imod alle løfter forringet, og også SU-modtagere og andre kommer til at mærke det.
Mens det foregår, tillader man sig altså at starte en ny diskussion om, at de allermest velstillede skal have nye skattelettelser.
Det synes jeg er en fuldstændig urimelig politik.
Men for sådan at oplyse befolkningen, kunne det måske være meget sjovt at gå ned i, hvordan situationen er med de skattelettelser, der allerede er givet af den her regering.
Her har jeg jo, på trods af at svarfristen er 4 uger – jeg ved godt, at det nogle gange kan være kompliceret og sådan noget – ventet i over et år på et svar med en egentlig beregning af de fordelingsmæssige virkninger af regeringens skattepolitik.
Nu er det så endelig kommet, og jeg forstår godt, at man har holdt svaret tilbage og ikke har haft lyst til at dele det med offentligheden.
Hvis vi tager den samlede virkning af skattepolitikken på de disponible indkomster, har de 10 pct. dårligst stillede
samlet fået 2.900 kr. ud af regeringens skattepolitik, hvorimod de 10 pct. rigeste danskere har fået 38.300 kr. ud af regeringens skattepolitik.
To af reformerne er desuden ikke finansierede, og der ender regningerne så med at vælte ind på andre områder.
Jeg er sikker på, at de 10 pct. dårligst stillede danskere godt ville slippe for den her minimale skattelettelse, set i forhold til hvad de mest velstillede har fået, hvis de så til gengæld ikke skulle have en mindre børnecheck, have dagpengeperioden beskåret og have forringede efterløns- og pensionsvilkår.
Synes skatteministeren virkelig, at det er rimeligt først at lave en så skæv skattepolitik og nu lægge op til, at der skal udskrives nye checks og gives nye gaver til de mest velstillede, som der bliver lagt op til af regeringspartneren?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Der var mange bemærkninger og mange spørgsmål.
Først starter hr. Jesper Petersen med at kritisere, at regeringen siger, at vi i forbindelse med 2020-forhandlingerne har en udfordring på 47 mia. kr., og at det er noget, der er kommet pludseligt.
Så undrer det mig såre, at vi nu i 14 dage har kunnet lytte til, at Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet er enige i, at der er en udfordring på 47 mia. kr.
Det lyder det så til at hr. Jesper Petersen ikke er enig i.
Jeg har egentlig glædet mig over meldingen fra både fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal om, at de erkender, hvad der er Danmarks udfordringer, men det var en kortvarig glæde, da jeg så, hvad svaret var på det, nemlig at vi må bruge nogle flere penge.
Jeg savner fuldstændig en økonomisk ansvarlighed fra oppositionen.
Men den kommer ikke.
Det må jeg erkende.
Det bliver så påstået, at regeringen nu er i gang med at sænke skatten.
Det er regeringen ikke.
Det er sandt, at De Konservative har sagt, at hvis man kunne finde en finansiering, så de meget gerne, at skatten blev sænket.
Det er et synspunkt, de har haft uafbrudt, så længe jeg kan huske.
Det er sådan set velkendt.
Jeg kan jo godt forstå, at når oppositionen bliver spurgt om, hvilke økonomer der egentlig bakker op om den såkaldte røde plan, er det kun dem, man selv har ansat.
Der er ikke nogen andre, der siger, at det er svaret på Danmarks økonomiske udfordringer.
Så kan man jo angribe regeringen, lige så tosset man vil, og påstå, at vi er ved at dele skattelettelser ud.
Det har bare ikke noget med sandheden at gøre.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-18:
Det gjorde skatteministeren overhovedet ikke, og jeg kan sådan set godt forstå ham.
Så er det meget muligt, at skatteministeren ikke synes, at der skal være nye skattelettelser, men det er dog det, regeringspartneren vil.
Jeg beder sådan set bare skatteministeren om at forholde sig til, om det er rimeligt, at de 10 pct. dårligst stillede har fået 2.900 kr. samlet set i forhold til de 10 pct. rigeste, der har fået 38.000 kr. ud af regeringens skattepolitik, og at man nu overvejer nye skattelettelser – i hvert fald fra den ene regeringspartners side.
Så kan man tage afstand fra det.
Men er det en retfærdig skattepolitik at føre, hvor to af reformerne tilmed er ufinansierede, fordi man så har gjort det, man nu synes er så utrolig svært – jeg har svært ved at tro på, at man synes det er svært – med altså at skære ned på dagpenge, børnecheck, efterløn, pensionsvilkår?
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-18:
Nu er jeg selvfølgelig bekendt med, at ministeren har en tavshedspligt som minister, men der er jo så tale om en sag, hvor sådan set alle sagens præmisser har været blotlagt i dagspressen og derfor har været genstand for den offentlige debat – og den må en minister jo gerne deltage i – herunder debatten om, hvilke præmisser der skal til, for at man bliver skattepligtig her i landet.
Nu er der så to næsten identiske sager – det er i hvert fald for mig svært at se, hvad forskellen er på dem – som er endt med forskellige resultater.
Nu, hvor det er så uklart, vil jeg da opfordre ministeren til, at han foranstalter, at tidligere afgørelser genbehandles med henblik på at se, om der er en rød tråd i det, man gør, eller om det er, som vinden blæser, at man afgør de her sager.
Vil ministeren foranstalte sådan en genbehandling?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Vi har alle tre gange finansieret de sænkninger, vi har gennemført.
Det er jo sandt, at når man betaler en procentdel i skat og procentdelen så sænkes, vil der være forskel på, hvor meget man har ud af det.
Men det betyder, at de 10 pct. rigeste stadig væk betaler 25 pct. af indkomstskatterne i det her land.
Over for det står så en politik fra SF.
Det eneste punkt, hvor man bare nogenlunde klart kan se, hvad det er, oppositionen vil, er nemlig, at den vil øge skatter og afgifter for tæt ved 30 mia. kr. med en påstand om, at det kun er de rigeste, der kommer til at betale det gilde, og man henviser til en millionærskat, som vil give 1 af de 30 mia. kr.
Det er klart, at så er det den resterende del af den danske befolkning, der kommer til at betale resten.
Jeg vil hellere sænke skatten markant for helt almindelige lønmodtagere.
Vi har fjernet mellemskatten, den ramte lige præcis folk, når de begyndte at have fuldtidsjob.
Den har vi fjernet, fordi det skal kunne betale sig at arbejde.
SF vil gå ind og hæve skatterne i det her land, og det er i hvert fald ikke svaret på landets udfordring.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-18:
Det synes vi bare er rimeligt.
Vi kan jo se, at det, som regeringen tværtimod har gjort, er at øge uligheden dramatisk, at den har ført en skattepolitik, der både har skabt hul i kassen og altså har haft den her meget, meget skæve fordeling.
Eftersom der ikke bliver svaret på det, tager jeg det, som at det erkender skatteministeren fuldstændig, og at han står ved, at han synes, at det er rimeligt nok.
Vi skal så prøve at forholde os til, hvad det er, De Konservative rent faktisk foreslår, og det er jo altså at sænke topskatten med 6,5 pct., ud over at regeringen faktisk vil øge topskattegrænsen om et par år.
Det håber jeg skatteministeren vil vedstå sig, nemlig at man faktisk vil give flere skattelettelser til dem, der jo da tjener rimelig godt.
Ud over det er det altså en sænkelse af topskatten på 6,5 pct. Jeg vil bare bede om en bekræftelse på, at det er sådan, at gør man det, så er det igen helt entydigt, at de 10 pct. mest velstillede danskere får gavn af det.
Jeg kan se på en opgørelse her, der er fra Skatteministeriet selv, at 72 pct. af sådan en skattelettelse vil gå til de 10 pct. mest velstillede.
Jeg vil gerne bede om en bekræftelse på, at det er det, De Konservative faktisk foreslår, nemlig at forgylde kernevælgerne i whiskybæltet endnu mere.
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Jamen vi skal ikke bruge meget tid på at diskutere de svar, jeg har sendt over til hr. Jesper Petersen, for de er korrekte.
Det er klart, at hvis der kommer en lettelse af topskatten, har man ikke glæde af det, hvis ikke man betaler topskat.
Det er soleklart.
Men det, der er kernen i de lettelser af indkomstskatten, som regeringen har gennemført, er, at de har været fuldt finansieret.
Vi har bl.a. flyttet skat over på nogle af de ressourcer, som vi ved der er knaphed på, for netop at kunne sænke skatten på arbejde, for at Danmark kan være konkurrencedygtigt.
Jeg ved godt, at når SF tænker økonomisk politik, mener de, at man kan lægge alle mulige byrder over på virksomheder og personer, uden at det har nogen negativ effekt.
Sådan er verden bare ikke.
Jeg kan i hvert fald forsikre hr. Jesper Petersen om, at det med at prøve at bilde danskerne ind, at det at øge skatterne på bankerne bare betyder, at der er en bankdirektør, der kommer til at mærke det, er en helt ny økonomisk tænkning, som i hvert fald ikke har noget med virkeligheden at gøre, for hvad vil der ske?
Ja, det er, at den regning sendes direkte ud til helt almindelige bankkunder.
Frank Aaen (EL), 2011-05-18:
Når nu riget fattes penge og alle andre skal spare, hvorfor vil regeringen så give de rigeste i samfundet en skattelettelse – endnu en skattelettelse – på 2 mia. kr.?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Jeg går ud fra, at hr. Frank Aaen sigter til den seneste skattereform og sigter til, at vi som en del af den aftale også vil hæve loftet for, hvornår man skal begynde at betale topskat.
Det løft i loftet har vi udskudt, fordi vi som en del af genopretningsplanen mente, det var rimeligt, at også dem, der havde de største indkomster, var med til at betale en del af den genopretningsregning, der var, som følge af at Danmark var blevet ramt af den internationale krise.
Men det, der er afgørende for selve skatteomlægningen, er, at vi fører hver en krone tilbage, som vi hæver andre steder.
Det er også hele tænkningen i skattestoppet, altså at hvis man hæver skatter og afgifter, føres de tilbage.
Det, der har været afgørende for regeringen, har netop været at sænke skatten på arbejde, af to årsager: for det første, for at også helt almindelige hårdtarbejdende danskere har en større gevinst ved at gå på arbejde, og for det andet, for at Danmark er bedre i stand til at kunne konkurrere i forhold til at tiltrække udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Derfor har vi lavet den historisk største sænkning af marginalskatten i det her land.
Men husk på: Den samlede effekt af regeringens skattepolitik for en almindelig arbejdende familie er 35.000 kr., fra da vi trådte til som regering, til i dag, i 2011.
En helt almindelig arbejdende familie har altså 35.000 kr. mere ud af at stå op om morgenen, end de havde før, og end hvis vi havde lyttet til den opposition, der er her i dag.
Frank Aaen (EL), 2011-05-18:
Nu er meningen med spørgetiden jo, at man svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Og jeg spurgte helt præcist: Når alle andre skal spare, når der skal spares på uddannelsesstøtten, spares på børnefamilierne, spares på efterlønnen, spares på de arbejdsløse, spares på velfærden ude i kommunerne, fordi man siger, at der mangler penge – og det gør der – hvorfor fastholder man så, at de allerrigeste, millionærerne, dem, der tjener rigtig mange penge, skal have endnu en skattelettelse oven i de store skattelettelser, de har fået i forvejen, som vi lige har hørt om?
Hvorfor skal de rigeste have endnu en skattelettelse på 2 mia. kr., når man sparer på alle mulige andre områder?
Kan vi ikke få et svar på, hvorfor man vælger den prioritering?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Alle er med til at betale regningen for den genopretning af dansk økonomi, som har været nødvendig.
Vi lavede skattereformen, og det, der var afgørende, var, at de penge, som man fik ind ved at hæve skatter og afgifter, blev ført tilbage, krone for krone, til en sænkning af indkomstskatten.
Og vi har sådan set også i sinde at leve op til ideen bag et skattestop, nemlig at man fører de penge tilbage, som man har hævet.
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Jeg vil igen gerne understrege, at vi ikke sætter spørgsmålstegn ved EFSA’s vurderinger, men at vi sætter spørgsmålstegn ved, om det her er rigtigt i forhold til de generelle anprisningsprincipper, og at det er derfor, vi har stemt imod.
Hvad angår de muligheder, vi har, for at lave en oplysningskampagne eller andet for at sikre, at man stadig væk vælger det mest naturlige produkt, for nu at sige det sådan, er jeg, som jeg også svarede for lidt siden, sådan set enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at det vil være vigtigt at holde fast i amning og generelle tilskudsprodukter, og at vi nu er nødt til at overveje at lave noget information om det.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-18:
Det er helt fair, at ministeren ikke kender til det, og så skal ministeren naturligvis heller ikke svare på det.
Men finder ministeren, at det kunne være et godt værktøj, at man netop indfører en type benchmarkingværktøj for flyselskaber, altså sådan at de selv i højere grad er med til at bidrage til at skaffe viden?
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-18:
Det synes jeg, helt klart.
Altså, det synes jeg ville være en god løsning.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-18:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at danske flypassagerer kender deres rettigheder, set i lyset af at en ny undersøgelse fra FBR Analyse viser, at flyselskaberne ikke er gode nok til at oplyse passagererne om deres ret til lovpligtig kompensation, når deres fly bliver aflyst?