runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-06-02:
Fordi jeg også forsøgte at stille spørgsmålet sidste år og heller ikke syntes, jeg fik et krystalklart svar, gør det jo hverken spørgsmålet ringere eller mindre nødvendigt at stille i år.
Og det er jo sådan set lidt tankevækkende, hvis man tager citatet fra 2006, altså at vi havde det største blodbad på den kommunale service i mange år, og at vi nu står foran de værste nedskæringer, vi nogen sinde har set.
Så spørger jeg bare: Hvornår var det værst, i 2006 eller i 2010?
Man kan også tage udtalelsen fra 2002: Der stod vi også med de værste nedskæringer nogen sinde.
Var det værst i 2002, i 2006 eller i 2010?
Hr. Villy Søvndal må jo kunne forholde sig til, hvornår det var værst.
Jeg kan bare konstatere, at vi i den mellemliggende periode har brugt over 65 mia. kr. mere til offentlig service, over 65 mia. kr. mere i reale penge, altså rigtige menneskepenge.
Men jeg kan så konstatere, at vi i mellemtiden, altså i samme periode, hvor vi har brugt over 65 mia. kr. mere, i flere omgange har stået over for det største blodbad i den kommunale service, de værste nedskæringer nogen sinde, og jeg beder bare hr. Villy Søvndal forholde sig til: Hvornår var det værst?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jamen i SF synes vi jo altid, det er slemt!
I modsætning til Dansk Folkeparti synes vi, det er ærgerligt hver gang, man skal i gang med at forringe hjemmehjælpen til de gamle, for vi synes, at samfundet bl.a. skal måles på, at man behandler de ældre godt.
Altså, når vi kan konstatere, at der i den lange periode, hvor hr. Thulesen Dahl og fru Pia Kjærsgaard har haft fat i tovene, er blevet længere og længere mellem rengøringerne, er blevet længere og længere mellem, at den ældre har kunnet få bad, så synes vi, det er ærgerligt at have forvaltet sit pund så dårligt.
Det synes vi er fantastisk dårligt at skulle måles på.
I den periode, hvor fru Pia Kjærsgaard og hr. Kristian Thulesen Dahl har kørt med klatten, har vi fået stadig flere fattige i Danmark og stadig flere familier, der ryger med ned, og det er derfor, jeg besvarer spørgsmålet til hr. Kristian Thulesen Dahl generelt:
Vi ville have skammet os uendelig meget, hvis vi havde været igennem en periode, hvor vi på alle de parametre, vi selv havde sagt var de vigtige parametre, havde leveret så dårlige resultater, som Dansk Folkeparti har gjort.
Det kan være, at man er blevet snydt af Venstre, jeg ved det ikke, men uanset hvorfor må det da være dårligt at komme ud med så svage tal.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Jeg synes, at det måske var lidt uretfærdigt over for hr. Villy Søvndal, at det blev sagt, at der ikke var nogen overraskelser i talen.
For det første er de der LO-finansierede slides, som man præsenterede som sin redningsplan, ikke blevet forklaret.
Altså, der er ikke kommet noget indhold på de der slides ud over nogle spændende overskrifter.
Det eneste, vi ved om den løsning, S og SF påstår at de har, er, at det meste er noget, der skal kunne ordnes med et fingerknips, og resten er noget, der skal dikteres af fagbevægelsen bag lukkede døre.
Vi må da kunne få et konkret svar.
Den anden overraskelse var, at alle de unge mennesker, som SF's politik går ud over, dem, der ikke får arbejde, dem, der ikke får skattelettelser, dem, der ikke får et ordentligt velstandsniveau, tør hr. Villy Søvndal ikke tage ud i den virkelige verden og møde sammen med hr. Anders Samuelsen.
Det overrasker mig virkelig, at man ikke tør forklare den ungdomsfjendske politik, som man står for.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Må jeg ikke godt sige, at de der unge mennesker, som hr. Ammitzbøll taler om, jo vil få helt anderledes gode forhold, hvis vi får lov til at gennemføre det, vi vil.
Jeg tror, at hr. Ammitzbøll m.fl. var med til i tidernes morgen at fjerne skolepraktikordningen for de unge, der ikke kunne få en praktikplads.
De unge har vi en 7-8.000 af i dag, altså unge, der er gået i gang med en uddannelse på en erhvervsskole, men som bare ikke kan få en praktikplads.
Jeg synes også, at det ville være rigtig interessant at komme rundt til dem på produktionsskolerne, som er i skolepraktik, og som nu får forringet deres økonomiske vilkår i forbindelse med deres praktikpladser – jeg forstår i øvrigt, at det sker med Liberal Alliances stemmer.
Jeg synes også, at det ville være spændende at komme ud og møde dem, for hvem man forringer forskning og uddannelse – det sker ikke med Liberal Alliances stemmer – i et samfund, der skal leve af de ting.
En af grundene til, at den her regering efterlader så katastrofale resultater, er altså, at den på de afgørende parametre, dem, der afgør, om Danmark klarer sig godt, bl.a. uddannelsesparametret, kører baglæns.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Igen må jeg vende tilbage til, at sandhedsværdien i hr. Villy Søvndals udsagn om Liberal Alliances politik nogenlunde er af samme karakter, som sandhedsværdien i de LO-finansierede kampagner, som man kører i øjeblikket.
Altså, hr. Villy Søvndal aner da ikke, hvad vi stemmer til de enkelte lovforslag, der måtte komme i forbindelse med genopretningspakken, som vi ikke har set endnu, hvor skulle hr. Villy Søvndal dog vide det fra?
Det, som er interessant, er, at hr. Villy Søvndal tror, at statsfinansieret næstekærlighed er den bedste og den eneste rigtige.
Derfor vil man give efterløn til ældre mennesker på bekostning af yngre mennesker, som skal betale højere skat, som skal have mindre velstand, som skal have mindre velfærd, som skal have færre job.
Det er den virkelighed, vi står over for, vil jeg sige til hr. Villy Søvndal.
Enten vælger vi en vækstvej, og det vil SF ikke, eller også vælger vi S og SF's plan, hvor der ikke bliver gjort noget som helst.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg skal selvfølgelig undskylde, hvis jeg kom til at tillægge Liberal Alliance motiver, de ikke har.
Jeg troede, at det var ret afgørende for Liberal Alliance, at man ikke forringede de vilkår, men jeg forstår, at det er man uafklaret om i Liberal Alliance.
Hvis det er tilfældet, beklager jeg selvfølgelig, men så har hr. Simon Emil Ammitzbøll jo ret, for så vil det vise sig på et senere tidspunkt.
Sophie Løhde (V), 2010-06-02:
Nu er det jo ikke så længe siden, hr. Villy Søvndal på tv kom til at påstå, at regeringen vil spare 24 mia. kr. i kommunerne.
Og da hr. Villy Søvndal så efterfølgende blev konfronteret med, at han havde talt usandt på tv, ja, så var svaret, at der var røget en finke af fadet.
Nu er der så efterfølgende kommet en genopretningsplan fra regeringen og Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg bare lige høre – og det er mere, så der ikke ryger flere finker af fadet – hvad det rigtige beløb i dag er i forhold til kommunerne.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg er rigtig glad for spørgsmålet, fordi en af de ærgerlige ting jo er, at fordi man fjernede besparelsen på de 4 mia. kr. i 2012 og 2013, efterlod man et indtryk af, at så er vi tilbage ved nulvæksten, og så er der ingen besparelser.
Men alle ved jo, at sådan er virkeligheden ikke.
Hvis man er i tvivl, kan man tage ud i en kommune og spørge.
Virkeligheden er, at den nulvækst, man skal i gang med, betyder store besparelser.
Regeringens egne tal dækker hele den offentlige service, og på hele det offentlige område betyder det besparelser i størrelsesordenen 13,5 mia. kr., i forhold til hvis man havde haft den fremskrivning, som regeringen selv siger i 2015-planen er forudsætningen for at opretholde det nuværende serviceniveau.
Sophie Løhde (V), 2010-06-02:
Nu roder hr. Villy Søvndal da godt nok rundt i tallene igen.
Det er lidt ligesom med de her plejehjem, først var der 20, og så var der i virkeligheden 5.
Men jeg er da glad for, at hr. Villy Søvndal her i dag får bekræftet, at kommunerne ikke skal spare en eneste krone med den plan, der er lagt frem fra regeringen og Dansk Folkepartis side.
Ergo er det beløb, som hr. Villy Søvndal var kommet til at tage fejl af med de her finker, der røg af fadet, nu reduceret fra 4 mia. kr. til 0 kr.
Så nævnte hr. Villy Søvndal i sin tale, at enhedsomkostningerne for de ældre er faldet.
Så vil jeg gerne gøre opmærksom på, at den gennemsnitlige enhedsomkostning for de ældre i 2001 var på 38.908 kr.
I 2010 er beløbet på 50.027 kr., så vil hr. Villy Søvndal være sød at korrigere, for der røg lige endnu en finke af fadet her fra Folketingets talerstol for hr. Villy Søvndals vedkommende.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Det var ikke det, jeg sagde, og derfor har jeg ikke noget som helst behov for at korrigere noget som helst.
Jeg talte ikke om enhedsomkostninger – man kan jo se efter i referatet bagefter.
Derfor vil jeg egentlig bede om, at Venstre lader være med at tale usandt på det her område, fordi jeg synes, at det er meget belastende specielt for Venstre, når man gør det.
Jeg talte om hjælpen til den enkelte, det er noget helt andet.
Og det er jo der, skillelinjen er i hele den her diskussion.
Venstre er så optaget af statistiske finere manøvrer, der går på at stirre sig fuldstændig blinde på, hvad der sker i kolonnerne i en finanslov.
Det var vel også det, der engang fik hr. Thor Pedersen, dengang han var finansminister, til at sige, at nu kunne vi snart eje hele verden.
Jeg tror, at det er sådan noget, det sker for mennesker, der låser sig fuldstændig inde bag kolonner.
Bliver min hjemmehjælp bedre eller dårligere, end den var før?
Bliver min folkeskole bedre eller dårligere, end den var før?
Det er dér, folk får deres indtryk af, hvad der sker, fra, det får de ikke fra kolonner.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-02:
Jeg har lige siddet og læst lidt i »En Fair Løsning«, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har lagt ud på internettet.
Deraf fremgår det, at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti vil modernisere dagpengesystemet.
De Radikale har sagt, at de ikke vil være med til at forlænge dagpengeperioden til de 4 år igen, og de vil heller ikke være med til at hæve satserne.
Så mit spørgsmål til hr. Villy Søvndal er: Hvordan er det, at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti vil modernisere dagpengesystemet, når man på samme tid skal tilfredsstille Det Radikale Venstre, som man er i lommen på parlamentarisk, og skal tilfredsstille LO og fagbevægelsen, som man jo er i lommen på politisk?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-06-02:
Tak for det.
Hr. Villy Søvndal brugte i formiddag udtrykket, at vi nu står over for de værste nedskæringer, vi nogen sinde har set, og han sagde i sin tale nu her, at vi nu får de mest dramatiske nedskæringer.
I et indlæg i Jyllands-Posten den 8. juli 2002 skriver hr. Villy Søvndal, at regeringen med sit kvælergreb om kommuner og amter er i gang med at gennemtvinge de største sociale nedskæringer og forringelser i de år, han har beskæftiget sig med socialpolitik.
I Vejle Amts Folkeblad siger hr. Villy Søvndal den 3. maj 2005: Kommunalreformen vil resultere i kæmpemæssige nedskæringer over for de svageste grupper.
Alt imens er der så brugt over 65 mia. kr. mere i den offentlige sektor, så jeg spørger bare hr. Villy Søvndal: Hvor havde vi de største sociale nedskæringer i de år, hvorom hr. Villy Søvndal har brugt udtrykket?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Mike Legarth hørte mit første svar, hvor jeg sagde, at S og SF i stedet for at hæve erhvervsskatterne jo har tilbudt at kigge på erhvervstilskuddene.
Men jeg mener nu alligevel, at hr. Mike Legarth er for hurtig, når han kortslutter, at hvis man lægger byrder på erhvervet, betyder det automatisk højere priser.
Der er jo en anden mulighed, nemlig at man rører ved overskuddene.
Altså, bankerne har solide, formidable overskud i øjeblikket.
Det er jo ikke nogen naturlov efter det, de har præsteret på det seneste, at de skal have så kæmpestore overskud til at dele rundt blandt aktionærerne.
Så man kan også klemme overskuddet, og hvis det lykkes, får vi jo alle sammen gavn af det.
Jeg har bestemt ikke et mål om det.
Jeg synes netop, at i den her diskussion kan man ikke måle på størrelsen.
Det er jo ikke et mål i sig selv at gøre den offentlige sektor så stor som muligt.
Det er et mål at sikre en offentlig sektor, der løser de opgaver, vi vil have løst for syge og gamle og skolebørn.
Den offentlige sektor bliver f.eks. større, hvis der anbringes flere børn, men det får vi jo ikke et bedre samfund af, det er jo et svaghedstegn.
Det kan man bestemt ikke måle det på.
Men jeg hørte engang en klog mand sige, at hvis man er ude at gå med et kort – det er i forhold til fru Henriette Kjærs finanstabeller – og der er uoverensstemmelse mellem kortet og terrænet, og det var en, der havde gået mange ture i terrænet, ville han anbefale, at man fulgte terrænet.
Det tror jeg er et klogt råd, og derfor er min anbefaling stadig væk: Skal vi ikke tage derud?
Vi har lidt tid, når vi slutter her i Folketinget.
Lad os prøve det af i virkeligheden.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-02:
Han har jo brug for nogle vidner og nogle til at hjælpe sig helt hen, så han kan komme til at se de ting, som han ikke har set, og som han påstår at andre har godt af at se.
Hr. Villy Søvndal og Socialdemokraterne har en plan om, at vi alle sammen skal arbejde 12 minutter ekstra, for så klarer vi de helt store udfordringer, som den danske befolkning står over for.
Det problem, som jeg forstår der skal løses, er, at vi stadig væk skal have råd til efterlønnen.
Hvor er det socialt ansvarlige, hvor er det fornuftige, hvor er det afbalancerede i, at vi – for stadig væk at have råd til, at raske og rørige 60-årige skal kunne gå på pension betalt af naboen – skal tvinge børnefamilier, som er nogle af de mest pressede i det her land, til at arbejde 1 time ekstra hver uge?
Hvordan kan man som SF'er forklare det til de pressede børnefamilier?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Det kan jeg såmænd godt forklare, hvis vi taler om mennesker, som har haft et hårdt arbejdsomt liv.
De er startet tidligt på arbejdsmarkedet og har arbejdet som bygningshåndværkere, som murere.
De er slidt ned på et tidspunkt, når de runder de 60.
De har så en mulighed for at trække sig tilbage.
Sådan nogle som direktørerne i Saxo Bank, eller hvem det måtte være, har jo tjent rigtig mange penge.
De kan jo selvfølgelig være fuldstændig ligeglade med, om der er en efterlønsordning, for de kan trække sig tilbage, lige præcis når de har lyst til at rejse kloden rundt og spille golf, for de har i øvrigt penge nok til det uden nogen som helst ordninger af nogen art.
Så man kan sige, at efterlønsordningen ikke er for dem med det nænsomme liv, men for dem, der har haft det hårde liv.
Det er deres mulighed for at trække sig tilbage, når de ikke kan længere, som jeg sagtens kan forsvare.
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-02:
Hvorfor er det, at vi skal betale til den efterlønsordning?
Vi kan jo bare udvide førtidspensionsordningen, for selvfølgelig skal folk, der er nedslidte som 60-årige, have en mulighed for at gå.
Det er vi da fuldstændig enige om.
Men hvorfor er det, at pressede børnefamilier skal tvinges til at arbejde en time ekstra om ugen, for at raske og rørige 60-årige skal kunne trække sig tilbage på efterløn?
Jeg vil godt komme med en invitation til hr. Villy Søvndal.
Jeg synes, at vi skal prøve at tage en turné rundt på landets uddannelsesinstitutioner, bl.a. for at møde unge SF'ere, som måske er meget begejstret for meget af SF's politik.
Men hvis der er ét sted, de krummer tæer, så er det, når de gang på gang skal høre SF's formand pålægge dem ekstra byrder, for at raske og rørige 60-årige skal kunne gå på pension.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Undskyld mig.
Jeg tror måske, at hr. Anders Samuelsen på et tidspunkt skal beslutte sig.
Først blev jeg bebrejdet, at jeg gerne ville rundt at se noget.
Nu inviterer han mig så for at lokke mig i fælden.
Nej, jeg tror måske, at hr. Anders Samuelsen lige skulle beslutte sig for, hvilken af de to linjer han vil forfølge.
Men når det bliver nævnt, at førtidspensionsordningen er et rigtig godt alternativ, ved jeg jo, at hr. Anders Samuelsen kender førtidspensionsområdet.
Vi var jo med til at forhandle det sammen i tidernes morgen, da vi lavede førtidspensionsreformen.
Derfor er jeg helt sikker på, at hr. Anders Samuelsen ligesom jeg har fået en række henvendelser fra mennesker, der gerne ville på førtidspension, og som syntes, at de mange prøvelser, de skulle igennem, inden de fik en førtidspension, var en ufattelig forlængelse af lidelse og smerte.
Er det ikke rigtigt?
Skal vi nu bede alle dem, som har en sikkerhed for, at de kan træde tilbage, om at blive målt og vejet af et system, som de risikerer vil si dem fra?
Jeg vil advare meget imod det, for jeg tror, det vil betyde, at rigtig mange af dem, som har haft det hårde, slidsomme liv, som er slidt ned, og som ikke synes, at de kan mere, vil blive vurderet til, at de nok kan en lille smule endnu.
Kristian Jensen (V), 2010-06-02:
Sagen er jo, at vi hører den samme tale fra hr. Villy Søvndal den her gang, som vi hørte ved åbningsdebatten og ved sidste afslutningsdebat, nemlig at der har været nedskæringer i kommunerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Dette har hverken noget med skattelettelser eller med skatteomlægning at gøre.
Der må jeg så igen sige noget i forbindelse med det, der er draget frem, og som hr. Rasmus Prehn – og jeg har lidt svært ved at komme mig over det – kalder en kræftskat.
Nu var det altså også multihandicappede osv., ja, det er rigtigt.
Det er usmageligt, det bliver jeg nødt til at sige endnu en gang til hr. Rasmus Prehn.
Men jeg må så bare sige, at det er næsten 231.000 kr. om året fra den 1. januar 2011, og det er nye, der kommer ind på den ordning, hvis de ønsker at tilslutte sig den.
Og det er altså ikke meget anderledes, end hvis man skal passe andre familiemedlemmer, der også på en eller anden måde er ramt.
Kristian Jensen (V), 2010-06-02:
Jeg synes egentlig godt, at hr. Villy Søvndal kunne trænge til en sommerferie.
Jeg synes, at hr. Villy Søvndal skulle tage at komme i hopla igen, få lidt mere smil på læben og så tage at svare på spørgsmålene.
Jeg konstaterede bare, at talen mindede uhyggelig meget om sidste års tale med hensyn til påstanden om, at der var skåret ned.
For sidste år påstod hr. Villy Søvndal, at der var skåret ned i alle kommunerne, at der var masser af sparerunder.
Jeg bad sådan set bare hr. Villy Søvndal om at bekræfte, at faktum er, at når nu regnestykket er gjort op, har der været et overforbrug på ca. 5 mia. kr., altså at den virkelighed, som hr. Villy Søvndal står og påstår hr. Villy Søvndal er så bekendt med, igen ikke holder stik.
Kan hr. Villy Søvndal den her gang svare på spørgsmålet: Har der været konstateret et overforbrug i kommunerne sidste år på ca. 5 mia. kr.?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Men jeg forstår stadig væk ikke, at hr. Kristian Jensen fortsætter med at bruge den samme præmis.
Den mindede ikke om sidste års tale.
Der var intet i den her tale, som var forbundet med det, jeg sagde sidste år.
Må jeg godt sige, at det, der bekymrer os ved den nuværende situation i kommunerne, er det billede, der tegnes af, at man nu skal ud at skære massivt i kommunerne, hvilket man er i gang med.
Jeg forstår, at det overhovedet ikke bekymrer Venstre, at man er i gang med de massive besparelser.
Så er det rigtigt, at der er en diskussion mellem KL og regeringen, har jeg forstået, om, hvorfor overskridelserne er af det omfang, de er.
Det vil jeg gætte på at man når frem til en forklaring på.
Jeg har forstået, at en af grundene er, at man har undervurderet udviklingen på nogle af de dyre sociale områder, handicapområdet osv., og at omfanget af specialundervisning er steget mere, end man havde regnet med.
Man må analysere, hvorfor tallene er blevet, som de er, og det regner jeg med at vi kommer tilbage til, når vi skal forholde os til en aftale, hvis der bliver en aftale mellem KL og regeringen.
Mike Legarth (KF), 2010-06-02:
Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal om erhvervslivets interesser, om et simpelt regnestykke, nemlig om hr. Villy Søvndal er enig i, at hvis et flertal her på Christiansborg skulle beslutte sig for at hæve virksomhedsskatterne, ville man forringe virksomhedernes konkurrenceevne og dermed indtjening.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Det afhænger af, hvordan man tilrettelægger det.
Men når det er sagt, er det vigtigt at sige, at vi selvfølgelig har lyttet til den debat, der har været.
Vores oprindelige udspil indeholdt, at vi ville opnå det samme provenu i form af erhvervsbeskatning.
Vi har nu sagt, senest i forbindelse med fremlægningen af »En Fair Løsning«, at hvis erhvervslivet foretrækker en løsning, hvor vi i stedet for kigger erhvervstilskuddene igennem, så gør vi gerne det.
Så vi lytter, i det omfang erhvervslivets ledere får lov til at tale med SF uden at få skældud af skatteministeren eller andre fremtrædende Venstrefolk.
Vi diskuterer såmænd gerne i et land, hvor der er tradition for det frie ord, og gerne med alle.
Mike Legarth (KF), 2010-06-02:
Det var et lidt vævende svar, synes jeg, i forhold til det, jeg gerne ville have hørt.
Men jeg må gå ud fra, at hr. Villy Søvndal er enig i, at hvis man hæver skatterne, bliver priserne også automatisk højere.
Det er i hvert fald en økonomisk sandhed.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvorfor vil hr. Villy Søvndal og S og SF hæve erhvervsskatterne med det, der svarer til 3 pct., når vi ved, at konsekvensen er, at virksomheder flytter ud, og at virksomheder vil afskedige medarbejdere?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Men præmissen er jo ikke rigtig.
Det her var ikke samme tale som sidste år.
Det er der to grunde til.
Det ene er, at sidste år havde regeringen ikke fremlagt sin spareplan.
Der havde den lovet, at man både kunne få skattelettelser og velfærd på en gang.
Det er den ene grund til, at det ikke var den samme tale.
Den anden grund til, at det ikke var den samme tale, var, at jeg gjorde rigtig meget ud af Socialdemokraterne og SF's fælles udspil »En Fair Løsning«, som jo ikke eksisterede for et år siden.
Så det er simpelt hen en urigtig præmis.
Det her var en tale, som er skrevet lige præcis til den situation, Danmark står i nu, og ikke en gentagelse af en tidligere tale.
Per Clausen (EL), 2010-06-02:
Jeg kan sådan set godt forstå, at fru Pia Kjærsgaard er skuffet over, at folk er blevet vrede, for der er jo intet nyt fra Dansk Folkepartis side.
Man har jo altid været villig til at forringe vilkårene for de økonomisk dårligst stillede danskere, hvis man bare kunne være sikker på, at man kunne komme til at genere nogle flygtninge og indvandrere lidt mere.
Det er vel også derfor, det er helt naturligt for Dansk Folkeparti at forsvare skattelettelser på 0,5 mio. kr. til bankdirektører, skattelettelser på 7,3 mia. kr. til de rigeste danskere i 2010.
Det er skattelettelser, som disse mennesker skal beholde.
Det er vel sådan set helt naturligt for Dansk Folkeparti, fordi forsvaret for de økonomisk dårligst stillede danskere altid bliver underordnet hensynet til muligheden for at genere flygtninge og indvandrere så meget som muligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Det er overhovedet ikke det, der er formålet.
Det ville da være primitivt at have sådan et formål.
Det, der har været formålet specielt med det her, har selvfølgelig været, at alle skal bidrage til det.
Og jeg tror faktisk nok, at folk med anden etnisk baggrund i virkeligheden bidrager med forholdsmæssigt mindre end mange andre, men de har selvfølgelig også skulle være med.
Nej, jeg kan slet ikke se, det skulle være formålet, og det må jeg afvise.
Per Clausen (EL), 2010-06-02:
Nu kunne jeg jo aldrig drømme om at karakterisere Dansk Folkepartis politik på samme måde, som fru Pia Kjærsgaard gjorde.
Jeg vil godt stille et spørgsmål
: Hvad er forklaringen på, at Dansk Folkeparti, som hævder at være et socialt bevidst parti, synes, at det er udtryk for, at alle bærer byrderne, og at alle er med til at betale regningen, når skattelettelserne til de rigeste danskere, som er kommet i 2010, fortsætter uændret?
Bankdirektøren beholder den halve million kroner i skattelettelse; de 10 pct. rigeste beholder 7,3 mia. kr. i skattelettelser, men børnefamilierne skal betale, og de arbejdsløse skal betale.
Mener fru Pia Kjærsgaard, at det er, fordi børnefamilierne og de arbejdsløse har et særligt ansvar for den krise, som vi er kommet i, så det derfor er retfærdigt, at de kommer til at betale?
Eller er det bare, fordi prisen for at komme med i den her aftale er, at man skåner Venstres og De Konservatives vælgere og dem, der finansierer de to partiers valgkamp?