runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-02-25:
Jeg må sige, at det er en helt, helt forkert konklusion fra den socialdemokratiske ordførers side.
Det er helt forkert at stå hernede i Folketingssalen og sige, at Dansk Folkeparti ikke vil gøre noget ved det her.
Det passer simpelt hen ikke, og jeg synes, det er mærkeligt at skulle høre det her, for i Dansk Folkeparti går vi meget op i, at undervisningsmiljøloven bliver overholdt.
Det gør vores lokale politikere derude også, og jeg forventer også, at de forskellige partier i Folketinget tager en drøftelse med deres politikere ude i lokalområdet for at sikre, at det er noget, de kan tage op på lokalt plan.
For det er jo kommunalbestyrelsens opgave at sikre, at undervisningsmiljøloven bliver overholdt ude på skolerne.
Det er jo under deres kompetence, så det har jeg sådan set en forventning om.
Men at konkludere, at vi i Dansk Folkeparti ikke interesserer os for undervisningsmiljø, er helt forkert.
Christine Antorini (S), 2010-02-25:
Så må det jo også være meget enkelt for Dansk Folkepartis ordfører at svare på, hvad det er, Dansk Folkeparti vil gøre.
Dansk Folkeparti vil ikke støtte det her meget lille forslag, der går ud på, at Dansk Center for Undervisningsmiljø på egen hånd kan gå ud og kigge på skolerne og påtale det, hvis der er nogle mangler, og indgå i en dialog.
Det vil Dansk Folkeparti ikke, så hvad er det præcis, Dansk Folkeparti vil, andet end at det åbenbart bare skal fortsætte, som det gør nu – og det går jo ikke særlig godt, som det går lige nu.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-02-25:
Ja, man kan sige, at beslutningsforslaget tekstmæssigt er lille, det fylder ikke mange sider, men det, at Dansk Center for Undervisningsmiljø skal gå fra at være et rådgivende organ til at være et kontrollerende organ, må jeg sige i sig selv er en stor ting.
Når det så er sagt, vil jeg sige, med hensyn til hvad vi vil gøre, at jeg rent faktisk synes, at jeg som Dansk Folkepartis ordfører lige netop har redegjort for det, bl.a. i min ordførertale, nemlig at vi vil sikre, at vi får en løbende afrapportering fra den dialog, som undervisningsministeren nu har med Kommunernes Landsforening, om, hvordan det går, og det er jo selvfølgelig, fordi vi interesserer os for sagen.
Men vil vi tvinge kommunerne i den her sag?
Nej, det vil vi ikke, og derfor kan vi heller ikke støtte beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag.
Vi vil gerne have, at man indgår i en dialog med Kommunernes Landsforening for at finde fælles løsninger.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Jeg er SF's folkeskoleordfører, så jeg er sådan set rigtig glad for, at man fokuserer så meget på folkeskolen i den her debat.
Men nu er det jo sådan, at undervisningsmiljøloven også gælder ungdomsuddannelserne, og KL har ikke en hel masse med ungdomsuddannelserne at gøre.
Når Dansk Folkepartis svar er, at løsningen på de problemer, vi skitserer i forslaget, omhandler en dialog med KL, er jeg nødt til at spørge: Hvad har Dansk Folkeparti tænkt sig gøre i forhold til ungdomsuddannelserne, hvor der var lige så store problemer med undervisningsmiljøet ved vurderingen af undervisningsmiljølovgivningen?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-02-25:
Jeg synes, det er udmærket, at fru Pernille Vigsø Bagge stiller det spørgsmål, for så kan jeg netop komme ind på det, som undervisningsministeren også har sagt, nemlig at undervisningsministeren ikke kun vil tage en dialog med KL, men også med andre relevante myndigheder.
Det er jo ikke alle steder, det handler om, at det er de enkelte folkeskoler, som har ansvaret for at sikre, at undervisningsmiljøloven bliver opretholdt.
På et uddannelsessted som f.eks. et gymnasium er det jo bestyrelsen på det enkelte gymnasium, der har ansvaret for det.
Og der er det klart at man må indgå i en dialog med de relevante myndigheder også på det område for at sikre, at loven bliver overholdt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Kunne man ikke forestille sig, at det i virkeligheden så ender med, at Dansk Folkeparti må slutte op om, at den beføjelse, vi vil give Dansk Center for Undervisningsmiljø, nemlig at påtale mangler og gå i dialog om løsning af problemerne, bliver den gode løsning?
Altså, Dansk Folkeparti har ikke en eneste gang i den her debat, vi har haft, skitseret, hvad det er, Dansk Folkeparti vil ud over at læne sig op ad, at ministeren har uanede mængder af tid til at rejse rundt til bestyrelserne og gå i dialog om det her.
Det er fuldstændig urealistisk.
Kan vi få et svar på, om det er det, Dansk Folkeparti læner sig op ad?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-02-25:
Fru Pernille Vigsø Bagge fra Socialistisk Folkeparti anfægter, at Dansk Folkeparti har tillid til undervisningsministeren.
Det har vi, og det indrømmer vi blankt i Dansk Folkeparti.
Vi bakker op om en VK-regering med Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag, og derfor bakker vi også op om undervisningsministeren.
Med hensyn til hvad vi vil, synes jeg faktisk, at jeg har sagt det flere gange.
Vi vil gerne have, at undervisningsmiljøloven bliver overholdt, og det er jo ikke kun af hensyn til de ansatte de steder, men selvfølgelig også af hensyn til eleverne, som skal sidde i et miljø og modtage læring.
De opnår meget bedre læring, hvis de bliver undervist i et ordentligt miljø.
Det siger sådan set alle undersøgelser, så derfor synes jeg faktisk, at man ude i de forskellige kommuner og på skoler og andre uddannelsesinstitutioner skulle tage det her meget seriøst og sikre, at man laver de her miljøvurderinger, offentliggør dem og gør noget ved de problemer, som måtte være rundtomkring.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-25:
Fru Marlene Harpsøe sagde til fru Christine Antorini, og jeg citerer: »Dansk Folkeparti går meget op i, at undervisningsmiljøloven bliver overholdt.«
Dansk Folkeparti går meget op i, at undervisningsmiljøloven bliver overholdt – altså, undskyld mig.
Man har været parlamentarisk grundlag for den borgerlige regering siden 2001; siden 2001 har man siddet med de afgørende mandater.
Man går meget op i at stramme reglerne på udlændingeområdet, og der synes jeg at man har set en helt anden handlekraft end den, vi oplever i forhold til undervisningsmiljøloven.
Så hvis Dansk Folkeparti oprigtigt vil fastholde, at man i Dansk Folkeparti går meget op i, at undervisningsmiljøloven bliver overholdt, vil jeg gerne spørge fru Marlene Harpsøe: Hvordan synes man selv det går?
Lad os lige få det der med ansvaret helt på plads.
Jeg håber meget, at det er ministerens indgangsvinkel til det nye job, at det i sidste ende er undervisningsministeren, der har ansvaret for, at der er et ordentligt undervisningsmiljø på vores skoler.
Så er ministerens opgave ikke at sige: Det er bare kommunerne; det kan vi ikke gøre noget ved herindefra; det er da en skam, at det er sådan.
Det er undervisningsministeren, som i sidste ende har ansvaret for undervisningsmiljøet på landets skoler.
Christine Antorini (S), 2010-02-25:
Endnu en af de ting, som ikke kan lade sig gøre i dag, er, at man giver denne fleksuddannelse til unge, lige så snart de forlader 9. eller 10. klasse.
Undervisningsministeren henviste til, at den nuværende EGU kunne opfylde alle de formål, vi vil have opfyldt med fleksuddannelsen.
Men det kan den ikke, bl.a. af den grund, at man skal være over 19 år, for at man kan tage EGU’en.
Da De Konservative ligesom Socialdemokraterne er optaget af, at man hurtigst muligt kommer igennem en uddannelse, men på en fornuftig måde, vil jeg spørge, om det ikke tiltaler den konservative ordfører, at der her faktisk er en uddannelsesvej, som medfører, at de unge, som af forskellige grunde ikke har de faglige eller personlige kompetencer til at starte på en ordinær ungdomsuddannelse, kan komme i gang med en uddannelse lige efter folkeskolen.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-25:
Jo, lige præcis det element i forslagsstillernes intentioner tiltaler Det Konservative Folkeparti.
Så vi kan godt snakke om nogle principper for, hvad vi kan gøre for at udvikle andre uddannelsesforløb, som kan opfylde et behov for de unge, som ikke bliver opfanget i dag.
Men det får mig ikke til at støtte forslaget, som jeg som sagt synes er for ukonkret og for svævende.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Tak for det.
Al respekt for ordførerens måde at præsentere tingene og prøve at forklare dem på, men jeg blev bare forvirret på et højere plan.
Fleksuddannelsen skal være en uddannelse, der forbereder og gør klar til, at de unge kan komme igennem et kompetencegivende uddannelsesforløb.
Er det rigtigt forstået?
Og hvis det er, hvordan kan det så være, at mesterlæren bliver beskrevet som et ikke godt eksempel, for den er jo netop kompetencegivende?
Og hvorfor beskriver man så, at et treårigt hf-forløb er en fleksuddannelse, for, undskyld mig, det er da ressourcestærke unge, der kan tage en hf?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-25:
Jeg synes, det er fint, og jeg vil også gerne kvittere for, at man åbner debatten om det her.
Som jeg sagde, synes jeg, det er for ukonkret til at arbejde videre med.
Jeg kan ikke se, at der er etableret en klar idé med det her, og at det kan give en kompetence, som vil være til at forstå for arbejdsmarkedets aktører.
Jeg er nervøs ved, at man får en uddannelse, som ikke rigtig er noget, og som ikke har et klart afgrænset forløb.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Jeg sidder og nikker på livet løs, for jeg er nemlig enig i ordet fleksibilitet, og jeg er faktisk også meget interesseret i ordet tillid.
Jeg har tillid til vores vejledere og vores uddannelsesverden og til, at man formår at tage hånd om de unge mennesker, der har brug for den hånd.
Vi har jo netop lavet fleksibiliteten med mentorordningen til de yngre, de 15-17-årige.
Så kan jeg høre, at det bare er den, vi skal have lavet til at række til en hf-elev, der har behovet for at få hjælpen, og så kan jeg jo høre, at vi kan blive enige om, at vi slet ikke behøver noget ekstra nyt uddannelsestilbud, men at vi kan koncentrere os om de rigtig gode uddannelsesfleksibiliteter, vi har, og at vi kan udbygge dem ved eventuelt at få en mentorordning til at virke.
Dejligt.
Det er jeg helt med på.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-25:
Så mangler vi jo kun en ting, og det er et navn til den her vej, så den bliver et fast alternativ, et kendt alternativ.
Det er meget svært for en ung at sige til sine kammerater: Nu skal jeg have en uddannelse, jeg skal starte her, og så skal jeg gå derhen, og så skal jeg det her, for det har ikke noget navn.
Det er derfor, vi skal have en ramme med et navn, som giver en tredje mulighed, hvis jeg må kalde det det, i forhold til erhvervsuddannelserne og til de gymnasiale uddannelser.
Nu kan jeg se på Venstres ordfører, at det er lige før, Venstres ordfører er nødt til at give mig ret.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Tak for det.
Der kommer jo mange påstande susende her, og til dem må vi bare sige: O.k., det er så typisk Enhedslisten.
Men det, jeg gerne vil have præciseret,
er, hvilke uddannelser der skal nedlægges, fordi de ikke gør det godt nok i dag.
Vi har jo kun den samme mængde unge mennesker, som skal flyttes fra de mulige tilbud i dag over i den uddannelse, som Enhedslisten ønsker at oprette, og derfor vil jeg spørge: Hvilke uddannelser forventer Enhedslisten at lukke ned, fordi der ikke er behov for dem mere?
Marianne Jelved (RV), 2010-02-25:
Der er faktisk rigtig mange unge, som har evner til at tage en hf, men som har meget svært ved at gøre det, fordi de har nogle sociale problemer i hjemmet, de har familieforhold, som gør det meget svært for dem, de har brug for psykologhjælp, de har brug for en socialrådgiver, der kan holde dem i hånden i nogle situationer, de har brug for en særlig vejledning, de har brug for lidt mere tid.
Der er meget, meget stor variation blandt de unge.
Mesterlæren siger jeg ikke er noget dårligt, men det var bare et eksempel på en beslutning, Folketinget traf for nogle år siden, som var henvendt til særlige ressourcesvage unge.
Nu ser vi bare, at den bliver brugt af ressourcestærke, og det er i orden for mig, bare de får den uddannelse.
Jeg nævner det bare som et eksempel på, at der sker noget i uddannelsessystemet, som vi ikke helt er herre over, men vi skal give nogle fleksible muligheder for det inden for nogle faste rammer.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Alle uddannelsesinstitutioner gør deres bedste for at rumme alle elever, og der bliver taget rigtig mange initiativer for at sikre, at unge kommer igennem systemet.
Men der er alt for mange unge, der falder fra, og der er alt for mange unge, der aldrig kommer i gang.
Det kan ikke nytte noget, at vi er nødt til at sætte vores lid til en verdensomspændende finansiel krise for at få de unge mennesker ind i uddannelsessystemet.
Der er også store prestigespørgsmål forbundet med, hvilke uddannelser de unge synes de vil gå på, uanset hvad evnerne rækker til.
Derfor synes vi, det er så vigtigt med den her fleksuddannelse, som kunne være en samlet betegnelse for en god uddannelsesvej, der samler op, og som har den elasticitet i sig, der gør, at de unge får fornemmelsen af at være på en formel, sammenhængende uddannelse og ikke på mange forskellige forløb, hvor de er overladt til sig selv.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Jeg fik ikke svar på, præcis hvilken uddannelse der ikke drager omsorg for, at de unge mennesker får en uddannelse i dag.
Og jeg hørte tidligere, der blev sagt, at verden er alt for stor, det er ikke til at overskue, hvor man kan gå hen og få uddannelse, for man forstår slet ikke hele uddannelsesverdenen.
Hvordan gøres det mere præcist, at der så kommer en ny?
Men præcis hvilke uddannelser drager ikke omsorg for, at de unge mennesker får en ungdomsuddannelse i dag?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Det var så det allerførste, jeg svarede på, nemlig at alle uddannelser gør deres yderste for at rumme de unge mennesker.
Men tallene taler så igen deres tydelige sprog.
Alt for mange falder fra, alt for mange føler sig ikke rummet, og det er jo ikke noget, vi i oppositionen har fundet på.
Det er meget vigtigt for os at slå fast, at vi er nødt til at samle op på de sidste 20 pct., uanset at vi ikke vil klandre en enkelt uddannelsesinstitution for ikke at løfte opgaven tilstrækkeligt.
Christine Antorini (S), 2010-02-25:
Forslagsstillerne er fuldstændig enige med den konservative ordfører i, at der skal være klart definerede kompetencer.
Derfor var vi også glade for, at undervisningsministeren godt kunne se en hel palet af forskellige uddannelsestilbud, som eksisterer for den gruppe, der ikke er uddannelsesparat.
Det, der ligger i forslaget, og som ikke kan lade sig gøre i dag, er, at det bliver sat ind i en samlet ramme, at det er en fleksuddannelse, hvor man får et kompetencebevis til sidst, herunder at det er et forløb, som er kommet i stand gennem en visitering gennem Ungdommens Uddannelsesvejledning.
Det betyder, at der er en præcis ramme for, hvordan fleksuddannelsen skal defineres, hvad det er for nogle kompetencer, som ender med at udløse et bevis, sådan at arbejdsgiveren tydeligt kan se, hvad det er, den unge har med i bagagen.
Det, der er problemet, er, at i den palet af mange forskellige uddannelsestilbud er der ikke en uddannelsesvej, som giver et afsluttende kompetencebevis.
Kunne det overbevise den konservative ordfører om, at det måske alligevel var værd at kigge på fleksuddannelsen som den ramme, der samler de mange, lidt løse uddannelsesveje, der i dag er for dem, der ikke er uddannelsesparate?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-25:
Jeg har to spørgsmål til ordføreren.
Det første er: Hvorhenne skal vi finde pengene?
Det står der ikke rigtig noget om i forslaget.
Så vil jeg i forbindelse med det andet spørgsmål sige, at jeg faktisk har læst beslutningsforslaget igennem ganske mange gange, men at jeg faktisk stadig væk ikke helt præcist har forstået, hvad det er, forslaget går ud på.
Jeg har forstået det sådan, at man ønsker at genoprette Den Fri Ungdomsuddannelse, og den type uddannelse har jeg aldrig selv gået på.
Derfor kunne jeg også godt tænke mig at vide, om man fra forslagsstillernes side ønsker, at det skal være en identisk kopi, eller at det skal adskille sig fra den tidligere fri ungdomsuddannelse.
Kan man sætte egyptologi, økonomi og frisørfaget sammen, eller hvad er egentlig rammerne for det?
Det er en helt ny type spørgsmål, for jeg vil faktisk helt ærligt gerne vide, hvad hensigten er.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Den konservative ordfører skal vide, at ærlighed er en stor dyd.
Og jeg vil med hensyn til finansieringen sige, at vi faktisk ikke forventer, at den her fleksuddannelse vil komme til at koste noget, som der via globaliseringsmidlerne ikke allerede er dækning for.
Der ligger en masse penge der, der skal bruges på at løfte 95-procents-målsætningen, og derfor foreslår vi jo, at det her kunne være et bud på det.
Til det andet: Nej, det her er ikke en genindførelse af Den Fri Ungdomsuddannelse.
Det kan man også helt klart læse af forslaget at det ikke er.
Det er rigtigt, at Den Fri Ungdomsuddannelse i sin tid gjorde det muligt at sætte alle mulige forskellige rejseaktiviteter og andre aktiviteter sammen på kryds og tværs, men det er ikke hensigten med den her uddannelse.
Hensigten er, at vi med fleksuddannelsen sikrer en mere formaliseret vej gennem uddannelsessystemet for de unge, som ikke kan håndtere kravene i de eksisterende ungdomsuddannelser, som de ligger i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-25:
Altså, en vej gennem uddannelsessystemet siger ordføreren er, at man skal kunne sætte nogle fag sammen, men hvad er begrænsningen på det, hvor frit skal det være?
Og så med hensyn til finansieringen vil man tage nogle midler fra globaliseringspuljen, men de midler var det jo meningen man skulle bruge til nogle andre ting, og er det så den rigtige prioritering, når der bliver mindre til at iværksætte de øvrige globaliseringsinitiativer for?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Der er jo ikke uanede mængder af penge i globaliseringspuljen, og det er rigtigt, at hvis man bruger pengene til én ting, kan man ikke bruge dem til noget andet.
Men jeg er nødt til at sige, at pengene i globaliseringspuljen altså skal bruges til at løfte 95-procents-målsætningen, det er der ikke så meget tvivl om.
Der er afsat en stor pulje penge til det, og den pulje mener vi stadig væk den her fleksuddannelse kommer ind under.
Det er lige præcis vores formål med den her uddannelse at løfte 95-procents-målsætningen.
Og konkret er jeg nødt til at sige, at det ikke er muligt for mig her at stå og sige, om man skal kunne koble frisørfaget med egyptologi.
Det er ikke hensigten, kan jeg så sige, for det er overhovedet ikke relevant for den gruppe unge, vi taler om, der er målrammen for vores fleksuddannelse.
Den her fleksuddannelse henvender sig faktisk til unge, som ikke kan håndtere det normale ungdomsuddannelsessystem, og derfor mener jeg heller ikke, at egyptologi overhovedet bliver relevant at diskutere i den her sammenhæng.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-25:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti er imod beslutningsforslaget, ikke så overraskende.
En del af begrundelsen for det er, som jeg sagde før under mit spørgsmål, at det er lidt vanskeligt at se, hvad der egentlig er hensigten med det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det er meget ukonkret, præcis hvordan man skal kunne sætte uddannelser sammen, og hvad der overhovedet er hensigten med det her forslag.
Der står, at man skal oprette en uddannelsesvej kaldet en fleksuddannelse, og så står der, hvem der skal kunne deltage på uddannelsen, men i beslutningsforslaget står der stort set intet konkret om, hvad uddannelsens indhold skal være, så vidt jeg kan se.
Så alene af den grund forekommer det lidt svært at arbejde videre med det her beslutningsforslag.
Men jeg har så ud fra debatten forstået, at intentionen her er, at man skal erstatte Den Fri Ungdomsuddannelse, og hvis det er tilfældet, er Det Konservative Folkeparti ikke bare imod forslagets form, men også imod intentionerne fra forslagsstillernes side.
Det er jo godt med fleksible uddannelsesveje, men vi mener også, at der skal være en vis struktur på et uddannelsesforløb, så man kan være sikker på, at modulerne i en uddannelse hænger sammen og understøtter hinanden.
Når jeg tidligere har skullet vurdere og ansætte folk, har jeg i hvert fald kigget på, hvilke uddannelser folk har gennemført, og det er vigtigt, at man har en klart defineret kompetence, og det er ikke nok, at man bare har gennemført en eller anden form for uddannelse, for hvis modulerne ikke hænger sammen, kan det være næsten lige meget.
Det er ikke alle kombinationer af fag, som det giver mening at sætte sammen, eller som samfundet skal betale for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-25:
Når hver femte unge af en ungdomsårgang i dag – det er faktisk hver femte i min generation –
ikke gennemfører en ungdomsuddannelse, altså ikke kommer igennem teknisk skole, gymnasiet, eller hvad det nu kunne være, så har vi et meget, meget stort problem.
Jeg tror ikke, at der er nogen uddannelser, der skal nedlægges.
Måske er der en regering, der skal nedlægges.
Der er et meget alvorligt politisk svigt, når en så stor gruppe af unge ikke får en uddannelse.
Og nu hvor vi står i en økonomisk krise, bliver den gruppe ramt endnu hårdere, for vi ved jo godt, hvem det er, der kommer til at stå først i arbejdsløshedskøen.
Det er da unge ufaglærte.
Vi er som politikere forpligtet til, og regeringen er som regering forpligtet til at tage de unge mennesker alvorligt.
Vi kan konstatere, at gruppen ikke bliver taget alvorligt, når det går den forkerte vej.
Siden regeringen kom til, er andelen af unge, der får en ungdomsuddannelse, faldet.
I virkeligheden synes jeg, det er meget mærkeligt, at fru Anne-Mette Winther Christiansen stiller det her spørgsmål, for jeg går ud fra, at fru Anne-Mette Winther Christiansen anerkender, at vi har et alvorligt problem, når så mange unge aldrig kommer igennem en ungdomsuddannelse.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Tallene, som man hele tiden refererer til, kan med al respekt kun være gamle tal, for man har ikke nyere.
Men det er jo ikke tal fra den 25. februar 2010, der eksisterer, når man forholder sig til, hvor mange der får en ungdomsuddannelse.
Der er jo sket meget siden 2008, da de tal kom ud.
Der er jo sket et stort optag på uddannelser.
Det må selv Enhedslisten indrømme.
Den næste er: Er det produktionsskolerne, der skal skæres ned på, fordi der laves en fleksibel ungdomsuddannelse, som gør, at de ikke kommer på produktionsskole?
Er det 10. klasse-centrene, der ikke skal være klar til at omstille sig og lave mentorordninger for de unge mennesker?
Hvem er det, man ønsker skal have at vide, at de ikke har gjort det godt, til trods for at regeringen er yderst tilfreds med den kæmpe arbejdsindsats, der bliver lagt ude i landet på de forskellige uddannelser for at få de unge mennesker igennem?
Hvem er det?
Tina Nedergaard (V), 2010-02-25:
Det er i hvert fald – undskyld mig – lidt forvrøvlet, for Folkeskolerådet og de instanser, som ministeren og ministeriet nedsætter, pålægger jo intet i forbindelse med f.eks. nationale test.
Det er Folketinget, der har gjort det, og det er sådan set noget helt andet end et nedsat råd.
Jeg vil også sige, når vi er inde i det her felt, at jeg godt kan sende en besked videre til kommunerne, nemlig at vi forventer, at når man har øget investeringsniveauet så kraftigt i de senere år, som man har, netop f.eks. i folkeskolen, hvor man i årene fra 1993 til 2001, hvor SR-regeringen sad, brugte 2,3 mia. kr. årligt på investeringer, og når der siden vi trådte til som regering, altså fra 2002 til 2008, er blevet brugt 4,2 mia. kr. – altså, når man bruger næsten dobbelt så mange af skatteydernes og samfundets penge på bygningsmassen, så man også forudsætte, at det sikres, at vilkårene er således, at børnene trives godt ude i skolerne.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-25:
Jeg synes altså, det her er meget, meget skuffende.
Det er en lille ændring i én paragraf, der giver DCUM mulighed for at følge op på sin vurdering af en skole.
Der er ikke nogen mulighed for, at man fra centerets side kan diktere, hvad der skal gøres, men centeret skal se efter, at der bliver fulgt op.
Der er 39 pct. af skolerne, som har lavet den miljøvurdering, som de skal – 39 pct.
Det er mange år siden, vi vedtog den lov, der gælder.
Hvad agter ministeren at gøre for, at det er 100 pct. af skolerne, der gør det her?