runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Først angående bødestørrelserne: For det første vil jeg sige, at jeg mener, at også Det Konservative Folkeparti har stemt for bødestørrelserne, og for det andet vil jeg sige, at jeg er med på, at det sagtens kan være sådan, at søer med skuldersår ryger til destruktion.
Problemet for den konservative ordfører er bare, at dyr med skuldersår udgør en lillebitte del af de dyr, der går den vej, og derfor er det ikke kun det, det handler om.
Det handler ikke kun om brodne kar, det handler om, at det er et problem hele vejen igennem i det staldsystem, vi har.
Så skal jeg sige til den konservative ordfører, at han fuldstændig har misforstået det med kontrollen i Tyskland og England.
Kontrollen sker i Danmark, men populært kalder man dyrene englandsgrise, fordi de går til engelske supermarkeder og er en ganske bestemt form for produktion.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Nu giver hr. Kristen Touborg jo udtryk for, at han stadig væk er rystet over, at jeg har draget paralleller mellem bødestørrelsen og det, at den enkelte landmand jo egentlig kunne indtænke noget økonomisk tænkning i netop problemet med at destruere søerne.
Men jeg vil gerne sige til hr. Kristen Touborg, at jeg faktisk er lige så rystet over, at hr. Kristen Touborg kan sammenligne med England og Tyskland og de kontroller, de kræver, og ønske at overføre dem til de danske systemer, da vi har langt, langt bedre staldsystemer og funktioner på dyrevelfærdsområdet, end man har i de lande.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Jeg vil godt i al venskabelighed bede Dansk Folkepartis ordfører om at læse forslaget ordentligt.
Den radikale ordfører er ikke medforslagsstiller.
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Jo, men grunden til, at jeg spørger, er jo selvfølgelig en dyb, dyb interesse
En medforslagsstiller på forslaget, nemlig fru Bente Dahl fra Det Radikale Venstre, spurgte, hvor mange penge Dansk Folkeparti ville bruge på området her, og så tænkte jeg, at det jo var, fordi kredsen af partier omkring forslaget simpelt hen havde regnet noget ud og kunne komme med et konkret tal i dag.
Jeg kan forstå, at det kan man ikke, men jeg synes, det ville være glimrende, hvis man fandt ud af det.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Nu har SF, også inden vi blev et stort parti, været et økonomisk ansvarligt parti, så der vil ikke blive nogen forandring i den sammenhæng.
Det er meget vanskeligt, fordi man ikke umiddelbart kan sige, om det f.eks. er teknikere eller dyrlæger, der skal bruges, så der er en hel masse ubekendte.
Men i øvrigt har vi det sådan, at vi godt synes, man kan fremsætte et beslutningsforslag, som anviser regeringen de overordnede linjer, og så er det jo regeringens opgave at undersøge, hvilke detailkonsekvenser det vil få.
Det er noget af det, man f.eks. også kan bruge udvalgsarbejdet til, så hvis hr. Christian H. Hansen er meget interesseret i den del, vil jeg sørge for, at der bliver stillet spørgsmål til regeringen om, hvad den mener, det koster.
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Ja, tak for det.
Lad os sige, at vi i de forhandlinger, der er i gang, gennemfører forslaget her.
I betragtning af at SF nu er blevet et stort parti, i hvert fald ifølge nogle målinger, skal det jo også til at være et økonomisk ansvarligt parti, og jeg vil gerne vide, hvad forslaget her egentlig koster.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Det er klart bedre at have en anden praktiserende dyrlæge, eller det kunne være en anden dyrlæge.
Det, hr. Christian H. Hansen der fremstiller, minder jo om den gamle kredsdyrlæges funktion.
At kredsdyrlægen er offentligt lønnet, gør så bare tingene bedre.
Men det er helt indlysende bedre at have en uvildig dyrlæge til at komme og foretage de her velfærdsbesøg.
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
Nu er det forslagsstillerne og ikke regeringspartierne, som har bragt forhandlingerne ned i salen, og derfor er jeg meget interesseret i det i forlængelse af det, hr. Kristen Touborg peger på.
Og så synes jeg bare, det er interessant, når hr. Christian H. Hansen under tidligere møder har påpeget, at man så eventuelt kunne bruge forskellige privatpraktiserende dyrlæger, som man så skifter rundt, så der ikke er det her leverandørforhold.
Er hr. Kristen Touborg så åben over for at se på den model, altså frem for at det er egentlig kontrol, men snarere også rådgivningsbesøg, man er inde på?
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Ja, sagen er, at dyrlægerne selv har problemer med, om der er tilstrækkelig frigørelse fra deres kunder.
For mig at se er det helt oplagt, at det, når man er afhængig af, at kunden jo kan skifte til en anden dyrlæge, så ikke giver en uvildig vurdering.
Uanset hvad der måtte stå i loven, i den ene paragraf eller i den anden, så er jeg ikke i tvivl om, at det er sådan ude i det rigtige liv.
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
Altså, jeg vil bare hæfte mig ved en ting, og det er, at det af dyreværnsloven fremgår, at alle besætninger skal have besøg af en dyrlæge en gang hvert år.
Der er i den lov mig bekendt ikke en udelukkelse af, at det må være den samme dyrlæge, som varetager sundhedsrådgivning, hvilket jo f.eks. for svineproducenternes vedkommende forekommer i 80 pct. af besætningerne.
Bente Dahl (RV), 2008-03-11:
Nu begynder forhandlingerne jo først i morgen, så Det Radikale Venstre vil ikke binde sig til noget som helst i dag.
Men jeg vil gerne høre, om det beløb, som ordføreren fra Dansk Folkeparti kunne tænke sig at nærme sig, ligner det, som fagområdet vurderer som det realistiske beløb for at løse nogle af problemerne.
Det er jo oppe i nærheden af 40 mio. kr., og mener Dansk Folkepartis ordfører, at vi er oppe i nærheden af det, når vi slutter forhandlingerne, hvis vi skal komme til et forlig?
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Ligesom det gør sig gældende, når vi diskuterer fødevarekontrollen, er det jo også her sådan, at der er nogle typer virksomheder, der har svært ved at forstå det regelsæt, som vi arbejder efter.
Vi vil have en ordentlig fødevaresikkerhed - det bærer det hele - og derfor er vi i den situation, at vi siger til nogle: Vi kan da ikke stå derude og bruge alle samfundets penge på det der; det er dig, der vil drive en forretning, og vi vil altså fra samfundets side have en ordentlig virksomhed og en ordentlig hygiejnestandard.
Så siger vi også: Du skal modtage rådgivning, og det er dig, der skal betale den, det idømmer vi dig at gøre.
Sådan kan det også være her.
Der skal vi altså have en mere kvalificeret kontrol.
Og det kan så være privatpraktiserende dyrlæger, der går ind og er med til give en rådgivning om, hvordan man løser et specifikt problem i en besætning.
Vi vil have antallet af skuldersår og alle mulige andre lidelser ned, og vi vil også have dødeligheden blandt vores produktionsdyr ned.
Det er ikke rimeligt, at vi gør det på den måde, som vi gør det på i dag.
Det skal vi altså efter min mening ændre på.
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
For os er målet i sig selv ikke afstraffelse af den enkelte producent.
Vi synes, det er meget interessant også at se på, hvordan man så rådgiver den producent, der løber ind i vanskeligheder og dermed ikke kan behandle sine dyr efter den målestok, som vi ønsker fra Folketingets side og fra Venstres side.
Men det, jeg bare hæfter mig ved, er, at hr. Bjarne Laustsen konstaterer, at vi taler om samfundets kontrol af den enkelte producents behandling af dyrene.
Og så er det bare, jeg spørger: Hvad er det så, der særligt er gældende i dyreværnsloven, efter hvilken man også benytter dyrlæger, privatpraktiserende dyrlæger til at påse, at dyrene er i orden ved det årlige lovpligtige besøg?
Det kan godt ske, at han bor henne om hjørnet, og det kan ske, at han har et fritidslandbrug lige ved siden af.
Det er lige før, han kan være gift ind i familien, hvis det ikke var, fordi vi havde en speciel lov om det.
Situationen er jo den, at vi faktisk har tillid til, at dyrlægerne kan løse opgaven en gang om året, men altså åbenbart ikke flere gange om året, og det vil jeg gerne have en forklaring på.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Jamen vi har skam tillid til dyrlægerne, ingen problemer i det.
Men det, vi ønsker fra samfundets side, er en ordentlig kontrol og med en hyppighed, så vi kan forsvare tingene i forhold til det, vi påtænker at bygge op med hensyn til et egenkontrolprogram.
Men sundhedsrådgivning og alle mulige andre ting, der kan være tale om, når der er sygdomme i besætningen, kan ikke kobles sammen med det her.
Det er samfundets kontrol, vi diskuterer her, og det er derfor, det er så vigtigt at holde de to ting adskilt.
Så siger vi jo netop også, at vi godt kan bruge forskellige folk, forskellige typer, til at se på de her ting.
Og det, der er vigtigt, er, at der hos den enkelte landmand eller driftsleder, eller hvem det nu er, er en vilje til at arbejde med de her ting, og at man erkender, at der er et problem, og at man vil løse det.
Og de siger også, at der er nogle brodne kar - de får hele armen - og at man trækker dem i støtten og alle mulige forskellige ting og sager, for de vil også have noget gjort ved det.
De gider ikke have nogen dårlige sager.
Og det er jo for - havde jeg nær sagt - at tilgodese dem, der gør det godt.
Og så drejer det sig om at finde ud af, hvordan vi spotter dem, der gør det mindre godt, og får dem til også at blive gode.
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
Jeg vil sige tak til ordføreren.
Jeg oplever det sådan, at hr. Bjarne Laustsen også ønsker at gå ind i de her forhandlinger med et åbent sind, og at vi har et fælles mål om at sikre dyrevelfærden frem for nødvendigvis at hænge hele erhvervet ud.
Jeg har et enkelt spørgsmål: Når ministeren f.eks. er inde på, at man kan bruge sundhedsrådgivningen, eventuelt udvide den og benytte den på anden vis til at sikre en fornuftig egenkontrol, hvorfor sår Socialdemokraterne så tvivl om, hvorvidt dyrlægerne kan bruges til det?
Hvori består den mistillid til dyrlægerne?
Man har jo ikke mistillid til en læge, der udskriver en sygeerklæring om, at fru Jensen ikke kan møde op på arbejde, fordi hun er syg.
Der er jo også et tillidsforhold mellem patient og læge dér.
Hvad er det, der gør sig særligt gældende for dyrlæger, siden Socialdemokraterne ikke har tillid til, at de kan påtage sig opgaverne?
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
Jeg skal gerne præcisere, at Venstre er åben over for at gå ind i de her forhandlinger, men vi er heller ikke helt uenige med regeringen; nogle af de værktøjer, som angives, finder vi umiddelbart er en del bedre end blot det at sige, at der kommer kontrolbesøg hvert tredje år.
For lad mig lige præcisere det en lille smule: Hvert tredje år!
Der kan ske utrolig mange ulykker både for moderdyr og for ungerne, griseunger eller kalve for den sags skyld.
Målsætningen om at forbedre forholdene for det enkelte dyr nu og her nås jo ikke alene med det her forslag.
Det er en mulighed, som vi kan drøfte åbent i forhandlingerne, men det ikke en åbenlys mulighed for at forbedre dyrevelfærden i dagligdagen ude i de enkelte besætninger, og det er heller ikke en sikring af, at vi lægger vores faglige ressourcer, vores økonomiske ressourcer og vores opmærksomhed der, hvor der er størst behov.
Det er derfor, jeg synes, vi skal trække på den information, der er bragt os til rådighed igennem veterinærrapporten, men også i form af de mange registreringer, der er, f.eks. på kvægområdet, og så gå åbent ind i de forhandlinger.
Per Clausen (EL), 2008-03-11:
Jeg skal bare være helt sikker.
Jeg forstår det på den måde, at fru Tina Nedergaard i hvert fald ikke udelukker, at man kan gennemføre en kontrol, som handler om, at man kommer oftere ud i alle besætninger
det er sådan set bare det - for så har jeg sådan set ingen forventninger om at komme længere med fru Tina Nedergaard i dag, også på baggrund af det, ministeren lige har sagt for kort tid siden.
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
Jeg er glad for at kunne præcisere det, hvis det ikke var klart nok: Vi udelukker ingen muligheder, før vi går i forhandlinger.
I modsætning til forslagsstillerne møder vi op til de her forhandlinger med åbent sind med udgangspunkt i den faglige ekspertise, der har været til rådighed for os i form af en veterinærrapport af et vist omfang, som peger på en række muligheder for at forbedre kontrollen, dels egenkontrollen, dels den egentlige kontrol fra myndighedernes side.
Men det, der jo er forudsætningen for os, er, at et hvilket som helst værktøj, vi ønsker at benytte, inklusive noget, der koster ressourcer, noget, der ikke koster ressourcer, og endda noget, der sparer ressourcer, alt sammen medvirker til en eneste ting, og det er at nå målsætningen om, at danske dyr i danske besætninger får det bedre.
Per Clausen (EL), 2008-03-11:
Jeg forstår fru Tina Nedergaard på den måde, at hvis den faglige kompetence til at udøve kontrol findes - en kontrol, som er mere kontinuerlig, og som finder sted oftere end den, der eksisterer i dag så er Venstre sådan set indstillet på det, altså at et af hovedargumenterne imod forslaget sådan set er, at man ikke mener, at den faglige ekspertise er til stede.
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
Nej, det finder jeg faktisk ikke tåbeligt.
Jeg finder det også relevant at belyse hele området.
Vi er ikke afvisende over for, at vi kigger hele området igennem efter det arbejde, der er lavet med hensyn til veterinærrapporten, og deri indgår selvfølgelig også, at man kan lave flere kontrolbesøg.
Det, der bare er et hovedproblem her, er den ekspertise og de ressourcer, der skal bruges til det.
Vi taler ikke engang om økonomi, det har vi muligvis løsninger for, det er ikke engang det, vi taler om, men de ressourcer i form af faglig kompetence, vi skal bruge, er ikke til rådighed.
Derfor bør vi kigge på alle de muligheder, der er inden for området, for at nå frem til en værdig måde at behandle dyrene på i et samarbejde med rådgivning, men selvfølgelig også med kontrolbesøg.
Så var der spørgsmålet om, hvordan Venstre ser på, hvordan man kontrollerer egenkontrollen.
Vi har nogle budskaber, som jeg sagde i min ordførertale, og det er bl.a. at intensivere sundhedsrådgivningen og bruge dyrlægerne derude, for man skal bare være bevidst om, at man faktisk har anmeldelsespligt som dyrlæge under dyreværnsloven, når man er på det årlige besøg, og den kunne man eventuelt udvide.
Hvis det er sådan, at hr. Kristen Touborg og SF ikke har tillid til vores dyrlæger, er det jo omsonst med kontrolbesøg, for så har man jo åbenbart heller ikke tillid til dem dér.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Jeg har to spørgsmål.
Hvordan synes Venstre man skal kontrollere den egenkontrol, der så skal udføres?
Det var det ene.
Det andet er: Synes Venstre, at den ordning, som landbruget og eksportslagterierne har lavet med hensyn til englandsgrise, og som kræver kontrolbesøg hvert år, er helt omsonst og helt unødvendig?
Ministeren svarede på det, men det var lidt forkert, for ministeren gik ind og sagde, at der kom nogle sundhedsrådgivningsbesøg.
Det er noget helt andet.
Det, jeg spørger til, er den reelle velfærdskontrol, og jeg beder Venstre svare på, om det er helt tåbeligt, at man gør det en gang om året i forbindelse med englandsgrise.
Tina Nedergaard (V), 2008-03-11:
Jeg tager det sidste først.
Med hensyn til at bruge teknikere tror jeg faktisk godt, at vi kunne udvide den faglige kreds.
Problemet er bare, at også på det her område mangler vi teknikere, så det løser ikke umiddelbart problemstillingen, for så er det bare nogle andre faggrupper, som vi eventuelt skal have inddraget.
Med hensyn til udvælgelsen vedrørende svinebesætninger er noget af det, rapporten også er inde på, hvordan vi bl.a. kan blive bedre til at dele op i sektorer, så der måske bliver lidt hyppigere besøg hos svinebesætningerne.
For det andet vil jeg sige, at vi har en masse information om kvægbesætninger, som jeg synes vi skal bringe i anvendelse, og man kan spørge, om det ikke også er en viden, vi måske på den ene eller anden måde bør indhente i forhold til svinebesætninger.
Jeg finder det faktisk problematisk for de producenter, de landmænd, som gør en overordentlig stor indsats for at have gode forhold for deres dyr, at de ikke også har en fordel af det i forhold til myndigheder og i forhold til markedsføring osv.
Så det er et åbent spørgsmål, og jeg ser frem til, at vi kan drøfte det i forhandlingerne.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-11:
Hr. Bjarne Laustsen var inde på, at en del søer bliver skudt og går til destruktion.
Jeg må lige spørge hr. Bjarne Laustsen, om han har været med til at indføre bødestørrelserne på, at der f.eks. bliver leveret søer til slagteriet med skuldersår osv., og om han kan bekræfte, at han har været med til at indføre bøder i 10.000-kroners-størrelsen.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Ja, det tror jeg sagtens jeg kan.
Jeg tror faktisk også, at regeringen har været med til det.
Jeg tror faktisk, at det er meget bredt, at vi ikke vil acceptere, at vores produktionsdyr bliver udsat for en produktionsform, hvor de tager så meget skade, at de får skuldersår af det.
Det kan vi ikke acceptere, og derfor er der nogle af de dyr, der simpelt hen skal aflives i stedet for.
Men det, der er vigtigst, er jo, at man finder årsagen, og at man får en produktionsform, så man undgår, at de får skuldersår.
Det er jo det vigtige i det, for vi kan ikke have, at en landmand den ene uge efter den anden bliver ved med at sende dyr til slagteriet, der har skuldersår.
Så er det et tegn på et problem, og derfor har Folketinget jo sat hælene i, og ministeren har sagt, at det her koster en bøde.
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Jamen det vil jeg gerne svare på, og så regner jeg med, at samtlige partier, der går til forhandlingerne i morgen, her i Folketingssalen nøjagtig tilslutter sig aftaleteksten i det forlig, jeg læser op nu.
Så kan jeg godt sætte et tal på, men jeg regner ikke med, at jeg kan få en godkendelse af det lige her.
Vi er i gang med nogle forhandlinger, vi aner ikke engang, hvad det er, vi har forhandlet os frem til, men Det Radikale Venstre vil have, at vi sætter tal på.
Det kan jeg godt, hvis Det Radikale Venstre og resten af Folketinget fuldstændig tilslutter sig min aftaletekst, for så kan jeg bibringe ministeren den i morgen og sige, at det er det forlig på det veterinære område, jeg har indgået i Folketingssalen her i dag, og så skal jeg såmænd nok finde de par millioner.
Bente Dahl (RV), 2008-03-11:
Jeg vil holde mig lidt til emnet, for ordføreren nævnte selv veterinærområdet i sin ordførertale, og ordføreren nævnte også beløbet 5 mio. kr., som jo er blevet forhandlet på Dansk Folkepartis foranledning med henblik på at løse nogle af de problemer, der er på området.
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Nu er det jo sådan, at der er de forhandlinger i gang.
Vi kan godt stå og tage forhandlingerne her i Folketingssalen for åbent tæppe, men det plejer aldrig at give noget særlig godt resultat, for så er det jo, vi skal markere, at det virkelig er vores synspunkter, og vi giver os overhovedet ikke.
Det gør man sjældent her i Folketingssalen, i hvert fald ikke på samme måde.
Men jeg må da sige, at en af de ting, som vi har været inde på, jo er, at den egenkontrol måske også skal kontrolleres.
Vi har også været inde på nogle andre ting, og det ved hr. Kristen Touborg fra Socialistisk Folkeparti udmærket godt.
Vi har nemlig sagt, at det kan være, at der også skal laves noget om med hensyn til dyrlægerne.
Det er faktisk ikke sikkert, at de dyrlæger, der plejer at komme ud til besætningerne, skal blive ved med at komme der, men at det skal være nogle uvildige dyrlæger.
Men jeg synes helt ærligt ikke, det er fair, når vi er i en forhandlingssituation, at stå her og tage diskussionen for åbent tæppe.
Det tror jeg i hvert fald ikke der kommer bedre dyrevelfærd ud af.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Mit spørgsmål var sådan set også, om det er helt omsonst, når landbruget selv siger, at englandsgrisene og tysklandsgrisene bliver kontrolleret af dyrevelfærdsmæssige hensyn.
Hvorfor skal resten så ikke med?
Men jeg vil også godt spørge hr. Christian H. Hansen angående den egenkontrol, som der er lagt op til skal foretages: Mener Dansk Folkeparti, at der skal foretages en kontrol af den egenkontrol, eller skal papirerne blot ligge hen?
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Jamen jeg må sige til hr. Kristen Touborg fra Socialistisk Folkeparti, at det forholder sig sådan, at vi stadig sidder i en forhandlingssituation.
Det må selv Socialistisk Folkeparti erkende at vi gør, og vi skal have det næste møde i morgen.
Det kan jo godt være, at vi under de forhandlinger kommer frem til nogle helt andre modeller end dem, vi drøfter her.
Det kan være, at fagkundskaben giver os nogle input til nogle bedre muligheder.
Hr. Kristen Touborg var selv inde på noget angående teknikere og sådan noget, og det er måske noget, han bringer frem i forhandlingerne i morgen.
Det kunne jo også være en løsning på nogle af problemerne.
Det er da rigtigt, at hvis vi skal kontrollere samtlige danske besætninger f.eks. hvert eller hvert andet år, bare for at sige det, koster det da mere end 5 mio. kr.; det er soleklart.
Men det er jo heller ikke det, der er vores udgangspunkt på nuværende tidspunkt.
Vores udgangspunkt er, at vi fortrinsvis skal have fat i de brodne kar, og at det er her, vi skal gøre en styrket indsats.
Kristen Touborg (SF), 2008-03-11:
Jeg vil godt spørge ordføreren om de 5 mio. kr.
Hvor meget mener ordføreren vi kan komme ned på?
Sagen er jo, at i øjeblikket er der i gennemsnit 20 år mellem velfærdsbesøgene, og jeg vil godt spørge ordføreren: Hvis de 5 mio. kr. bliver brugt til det her, kommer man så ned på en gang hvert tiende år eller sådan noget?
Er det helt omsonst?
Er det fuldstændig unødvendigt, at man gør det?
Og hvorfor skal andre grise så ikke kontrolleres på samme måde?
Er der slet ingen sammenhæng i det her?
Jeg vil godt lige spørge til det, hr. Bjarne Laustsen havde fat i om, hvordan man udvælger de risikobaserede besætninger, for fru Tina Nedergaards svar drejede sig om kvægbesætninger, men ved svinebesætninger er det jo ikke de samme forhold, der gør sig gældende; der har man jo ikke den samme registrering.
Så jeg synes, det kunne være interessant lige at få det gjort klart, hvordan Venstre vil finde frem til de der særlig risikobaserede besætninger.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Jeg refererede bare til, at det har været sådan tidligere.
Men jeg spurgte konkret, om det, at man har fået den lille slat penge der i finanslovaftalen, ikke bare betyder, at der så er lukket af, og at andre så ikke kan være med, hvis det viser sig, at der kræves flere penge.
For vi ved jo, at Den Danske Dyrlægeforening har lavet et lille notat, der siger, at bare for at man kan holde trit med de besparelser, der er inden for området, og bare for at man kan holde status quo, skal der tilføres 40 mio. kr. mere til området.
Det er den ene ting, og det bliver man nødt til at forholde sig til, for det er et fagligt udsagn, medmindre man mener, at dyrlægerne ikke har forstand på det her.
Det andet er, at Dansk Folkeparti tidligere har sagt, at der er behov for flere besøg.
I Folketingssalen handler det jo meget om, at partierne giver meldinger om, hvor man står henne, og hvad man mener, og den slags ting.
Så det kunne være rart at få et tilsagn om: Mener Dansk Folkeparti, at der er behov for flere besøg ude i staldene, hvor problemerne er?