runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Et spørgsmål, som jeg har glædet mig til at stille ordføreren, er følgende: Hvad er alternativet?
Og så skal ordføreren ikke sige, at det er et politisk parti, men ordføreren skal forholde sig til, hvad alternativet er til den situation, vi står i nu.
For når man hører fru Ulla Sandbæk, er den eneste logiske konsekvens af det, som ordførerens partifælle siger, at vi skal ophæve transportøransvaret i det hele taget, og at vi skal ophæve visumkravet.
For ifølge Alternativet er det åbenbart i strid med menneskerettighederne, at man ikke kan søge asyl i Danmark, uanset hvor man befinder sig henne i verden.
Og det må jo naturnødvendigt betyde, at vi skal ophæve visumreglerne, at vi skal kunne lade mennesker i Syrien, Irak og andre steder, hvor der kommer flygtninge eller asylansøgere fra, automatisk søge asyl i Danmark.
Det må jo også betyde, at de skal have lov til at tage en flyvemaskine, så de ikke skal ud på en farefuld færd med gummibåd osv.
Er det Alternativets alternative bud på, hvordan vi løser flygtningekrisen?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Hvis de tyske myndigheder, altså tysk politi, bliver tilkaldt, fordi der f.eks. er uroligheder i et tog eller andet, så har jeg da en forventning om, at det tyske politi reagerer på det, ligesom dansk politi reagerer på det i Danmark.
Det må man have en forventning om.
I forhold til det her med at hjælpe vil jeg sige: Jo, men det, vi er i gang med her, er sådan set at forsøge at hjælpe vores land.
Det er jo det, det handler om.
Og så har jeg fuld forståelse for, at der er nogle, der mener, at det går lidt hurtigt, at det går lidt stærkt, men i den nuværende situation er det nødvendigt.
Alternativet er ikke at gøre noget.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Altså, det er jo en egentlig kontrol, der skal foregå.
Og igen: Hvad, hvis der opstår uro der og de ikke kan tilkalde de tyske myndigheder, fordi de ikke vil bistå?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Så vidt jeg har set de udtalelser, der er fra de tyske politimyndigheder – altså, det, jeg har læst mig til i medierne, og det kan vi jo altid få verificeret andre steder end i pressen – så siger man, at de ikke må kontrollere pas, men at de godt kan bede om at se id-papirer og også kan bede om at se passet, så det ikke er egentlig kontrol, men at de beder om at se det som en betingelse for, at de pågældende kan køre med lige præcis deres transportmiddel.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Jeg kunne godt tænke mig at forfølge det der spor med, hvordan det er, vi sikrer, at det pågældende personale skal kunne tjekke rigtigheden af det.
Før sagde ordføreren, at hvis der bliver uroligheder, må man tilkalde politiet.
Altså, vi står jo nu i en situation, hvor de tyske myndigheder siger, at det danske personale ikke kan tjekke på tysk grund.
Og så siger ordføreren, at hvis der bliver problemer, må man tilkalde politiet.
Men der står de på tysk grund, og vi ved jo ikke noget som helst om, om de tyske myndigheder vil bistå dem.
Hvordan forholder ordføreren sig til den problemstilling?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Det er et relevant spørgsmål, og svaret er, at det er op til selskaberne at sørge for, at kontrollen bliver udført på en tilfredsstillende måde.
I den forbindelse synes jeg at det er relevant at kigge på uddannelse.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-12-10:
Nu er der jo forskel på at undersøge en billet, som netop er det, som de selv udsteder og derfor kender til.
Og hvordan skal vi sikre, at de er uddannet ordentligt, så vi er sikre på, at de ved, hvad de kigger på og kigger efter?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
I dag er det jo sådan, at medarbejdere f.eks. kontrollerer, om man har en billet til toget, eller hvad man nu er med.
I den forbindelse vil der også være mulighed for, at de spørger ind til, om man har de rette id-papirer, og hvis man ikke har de rette id-papirer, og hvis man f.eks. er i et tog, der holder ved perronen og skal til at køre – hvis det er den måde, der vælges til at kontrollere det på – må de jo bede personen om at forlade toget.
Jeg vil i øvrigt sige, at der jo er forskel på at have lukkede grænser og have et ønske om permanent grænsekontrol.
Permanent grænsekontrol er jo ikke en lukket grænse for alle.
En permanent grænsekontrol er en kontrol, der sikrer, at dem, der kommer ind i Danmark, er dem, der faktisk har lov til at komme ind i Danmark.
Det er jo meget smart.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-12-10:
Nu ved jeg jo, at ordføreren gerne vil have lukkede grænser, så folk ikke kommer ind.
Det er jo en fin politisk holdning at have, hvis man er enig i det.
Noget, der til gengæld bekymrer mig i det her lovforslag, som ordføreren her står og taler for, er det med det ansvar, som vi lægger over på private virksomheder og ansatte i private virksomheder: Hvordan kan vi sikre deres retsstilling i forhold til de her spørgsmål?
Hvordan kan vi sikre de redskaber, de skal bruge, til at tjekke pas, visum osv.?
Og hvilke sanktionsmuligheder har de over for de personer, som eventuelt ikke måtte have sådanne papirer?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Det er jo simpelt hen, fordi vi har en vurdering af, at vi synes, at det er okay, at man reviderer lovgivningen.
Vi er så uenige om, hvornår man skal gøre det, men når det så er sagt, har vi en klar forventning om, at ministeriet, såfremt lovforslaget bliver vedtaget, og såfremt bestemmelserne træder i kraft, selvfølgelig vil følge det meget, meget tæt.
Det vil vi også gøre fra Dansk Folkepartis side.
Jeg kan sagtens forstå, at der er medarbejdere, som kan blive stillet i en vanskelig situation, men svaret til dem er, at ja, vi kan godt se, at det måske ikke er den mest hensigtsmæssige måde at gøre det på, men altså ikke desto mindre, i den situation som Danmark står i på nuværende tidspunkt, er det nødvendigt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Men der er meget stor forskel på at vente 2 år eller ej, for det giver jo ikke mulighed for netop at udrede.
Vores ændringsforslag vil jo netop give mulighed for faktisk at imødekomme ordføreren.
Ordføreren vil få det redskab, ordføreren ønsker, og samtidig kan man bruge tiden, såfremt det ikke bliver nødvendigt at sætte det i kraft lige nu, til faktisk at få udredet, hvilken opgave det er, de her medarbejdere skal stå med.
Hvad er det, vi pålægger dem?
Hvor skal de gøre det henne?
Jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor ordføreren egentlig ikke vil være med til det.
Det stiller jo intet i vejen for ordførerens ønsker.
Christian Juhl (EL), 2015-12-10:
Jeg vil sige til ordføreren, at det her er noget sjusk.
I skaber flere problemer, end I løser, og I har en meget, meget uklar myndighedsudøvelse.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Jamen det er vel i orden at lytte til transportørerne, og det er vel i orden at spørge ind til, hvordan de håndterer den situation, at de ikke må stå på tysk grund og kontrollere.
Det er vel o.k., at vi herinde fra Folketinget trods alt bliver noget tydelige, med hensyn til hvordan rammerne er fastlagt.
Og så synes jeg jo, at det er lidt interessant, at ordføreren siger, at vi bare kan vente til 2018, for det er jo ikke sikkert, hvornår det kommer i gang, og så er der i hvert fald god tid til at finde ud af, hvilke problemstillinger der er.
Så haster det altså ikke mere, end det jager, og så synes jeg måske godt, vi kunne have haft en helt ordinær proces her i Folketinget.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Jamen det er, fordi regeringen selv har foreslået en revisionsklausul, som jo har den fordel indbygget i sig, at det også kan være, at der så er gået så lang tid, at de her ting har været i effekt, og man har set, hvordan det har virket, og man så der kan se, om der er behov for at ændre nogle ting i selve lovgivningen.
Men da lovgivningen jo ikke vedrører, hvordan transportøransvaret konkret skal udføres, så er det heller ikke lovgivningen, der kan hjælpe transportørerne til at finde ud af, hvordan det skal udføres.
Det er, som om der er sådan en eller anden overdreven tro på, at vi herinde i Folketinget er eksperter i ufattelig mange ting, og at hvis vi nu bare sætter os ned og bruger et par uger på at finde ud af, om kontrollen skal foregå i toget eller på perronen, og hvilken uddannelse en togfører skal have osv., så vil alle problemer nok blive løst.
Nu er det jo sådan, at der løses rigtig, rigtig mange problemer hver dag ved en dialog mellem myndigheder og erhvervsliv osv., og hvis det endelig er nødvendigt at lave vejledninger og bekendtgørelser osv., så kan man jo også gøre det.
Lad nu være med at have en eller en tro på, at vi herinde kan løse alle mulige praktiske problemer ude i virkeligheden.
Der tror jeg sådan set, at der er nogle, der er væsentlig bedre klædt på til den opgave, end vi er.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Jamen så kan jeg jo fortsætte ad samme sti, for jeg synes godt nok, det er svært at forstå, hvorfor ordførerens parti ikke ønsker at stemme for den revisionsklausul.
Ordføreren siger det jo meget klart: Jamen vi har ikke nødvendigvis fundet de bedste løsninger for, hvordan det praktisk skal udføres derude.
Det må de selv finde ud af derude, men det er vel os herinde i Folketinget, der skal lovgive om rammerne, som giver de lokale aktører mulighed for at finde ud af, hvordan de skal gebærde sig.
Vi har nu fået svar på en række spørgsmål, hvor der er et hav af uklarheder, så jeg har uendelig svært ved at forstå, hvorfor ordførerens parti ikke kan stemme for den revisionsændring, vi har foreslået, og at man vil vente helt til 2018.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Jeg takker for rosen.
Jeg kan ikke blive helt enig med mig selv om, om jeg skal være glad for den, eller om jeg skal være bekymret.
Det var noget, vi ikke havde haft før, og så skulle det lige pludselig hastes igennem med en 6-dages høringsfrist.
Det syntes jeg ikke var ordentligt.
Vi havde også en meget kompliceret lovgivning om nogle ændringer i grundskyldsberegningen, som skulle hastes igennem med en høringsfrist på 1½ døgn, og det syntes jeg ikke var i orden.
Så nej, udgangspunktet er naturligvis, at ting skal tage den tid, som ting bør tage.
Men når der er en hastende situation, som der er lige nu, så er det altså også nødvendigt, at vi laver en hastende lovgivning, og nu har jeg ikke mere taletid.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-10:
Se, det var jo en rigtig god uddybning af, hvorfor det er en dårlig måde at lave lovgivning på.
Men det var ikke et svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Hvorfor stemmer Venstre ikke for forslaget om at genbehandle forslaget her i Folketingssalen efter 3 måneder, netop på grund af de mange gode argumenter, ordføreren selv lige kom med om, at det her ikke er en særlig god måde at lave lovgivning på?
Så siger ordføreren, at regeringen selv har stillet et forslag, som handler om at have sådan en klausul, og på det tidspunkt skal man så genbehandle det.
Jo, jo, men det er i september 2018, og det er der godt nok lang tid til.
Lad os genbehandle det efter 3 måneder og ikke i september 2018.
Ordføreren fra Venstre siger, at det haster, og grunden til, at det haster, er de beslutninger, som er truffet i Sverige, og derfor gennemfører man altså det her lovforslag i al hast, også selv om det ikke er en god måde at lave lovgivning på.
Det er sådan, jeg hører ordføreren.
Og jeg synes jo sådan set, det er dejligt befriende, at ordføreren klart siger, at det her ikke er en god måde at lave lovgivning på, men at man er tvunget af nogle ydre omstændigheder.
Men så forstår jeg bare ikke, hvorfor Venstre ikke stemmer for det ændringsforslag, der er stillet, som går ud på, at vi om 3 måneder genbehandler lovforslaget her i Folketingssalen, og hvis det så viser sig, at der er problemer, kan vi tage højde for det.
Det giver samtidig mulighed for at få en ordentlig demokratisk proces og få samtalet med transportørerne osv.
Når ordføreren nu så bemærkelsesværdigt og befriende klart siger, at det her ikke er en god måde at lave lovgivning på, hvorfor kan man så dog ikke stemme for ændringsforslaget om at genbehandle det om 3 måneder?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Og jeg mener bestemt ikke, at man kan sige, at Danmark ikke har løst sin del af problemet og har påtaget sig sin del af ansvaret.
Der er ganske mange asylansøgere i Danmark, og der er ganske mange, der har fået flygtningestatus, så det synes jeg ikke er rimeligt at sige.
Men at svenskerne og danskerne har ført en forskellig politik på området, står vist klart for enhver, og det er jo også noget, svenskerne ikke har forspildt en lejlighed til at gøre os opmærksomme på her i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2015-12-10:
Jeg synes ikke, det var et særlig klart svar på alle de problemer, der nu bliver sat spørgsmålstegn ved, altså hvordan både medarbejderne og firmaerne skal optræde.
Vi får bare at vide, at man godt kan forstå, at det kan give nogle problemer for nogle mennesker.
Ja, det kan det da ved gud.
Hvorfor giver I ikke nogen svar på det, før I begynder at lave lovgivning?
Det forstår jeg intet af.
Nu prøver de at sige, at der er en grænse for, hvor mange de kan tage, og så skal de have skældud for, at de ikke tager dem alle sammen igen.
Hvad mener I egentlig om svenskernes rolle i det her?
Eller vil I helst sige, at bare det ikke er vores problem, og at vi er ligeglade?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Jamen det er jo af præcis den samme grund, som vi i dag har et transportøransvar, når vi taler om transport fra et ikkeSchengenland til et Schengenland.
Det er jo, fordi det, hvis du har en kontrol, der først kommer ved grænsen, og der så er en passager med, som ikke har et visum, giver en række udfordringer, som ordføreren jo også udmærket er klar over.
Derfor er en kontrol på grænsen jo altså ikke tilstrækkelig, og det er derfor, at man, også når vi taler om transport fra et ikkeSchengenland til et Schengenland, har et transportøransvar, og det er grunden til, at det også vil være nødvendigt i Danmark.
Det er i øvrigt den samme konklusion, som svenskerne og nordmændene også er nået frem til.
Så det er jo ikke så underligt, at det er en ordning, vi så også bliver nødt til at indføre i Danmark.
Selvfølgelig er det ikke en god måde at lave lovgivning på.
Når vi har regler for, hvor lang tid vi skal bruge på første, anden og tredje behandling, og hvor lang tid vi gerne vil sende ting i høring osv., så er det jo netop, fordi vi gerne vil give folk en mulighed.
Men så er der også en mulighed for, at Folketinget kan hastebehandle en lovgivning, og det her er jo ikke første gang, det er sket i danmarkshistorien.
Og det skete f.eks. også, da der var en lærerkonflikt, der skulle gribes ind i.
Altså, det sker, når der er ting, som har en hastende karakter, og det her har en hastende karakter, og det er derfor, vi vedtager det i hast.
Men nej, det er da ikke noget, der på nogen måde skal udvikle sig til en vane; det ville i så fald være en meget, meget dårlig vane.
Med hensyn til en revisionsklausul er der jo netop kommet et ændringsforslag fra ministeren om en revisionsklausul, sådan at vi kan se, om der er behov for at ændre ting i selve lovgivningen.
Da lovgivningen jo ikke vedrører, hvordan transportøransvaret skal udføres, vil mange af de praktiske udfordringer, der vil komme, så i øvrigt ikke blive løst ved en ændret lovgivning.
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Det er, fordi vi mener, at det vigtigste nu og her er at få lovforslaget vedtaget, og at det også kommer ud at virke, og så støtter vi, at der kommer en revision i 2017, det tidspunkt, der er lagt op til fra ministerens side.
Det er der, vi har valgt at lægge snittet.
Da der blev givet udtryk for under førstebehandlingen, at der var ønske om en revision, synes jeg faktisk, at det var et udmærket ønske, og det har vi sådan set også taget til os og lyttet til.
Vi er så uenige om, hvornår den skal komme.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Ordføreren siger selv, at det her kommer til at betyde, at der er medarbejdere, der kommer til at stå i en vanskelig situation, og det er jo, fordi de simpelt hen ikke aner, hvad det er, de skal gøre, for der er simpelt hen ikke svaret på, hvor de skal udøve kontrollen, eller på hvilken måde de skal gøre det.
Så det må man sige er lidt af en vanskelig situation.
Det er jo derfor, at de har udsat i Sverige.
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Tak for det.
Jeg vælger at tage ordet her ved andenbehandlingen for at opfordre regeringen til at benytte sig af de bestemmelser, som formentlig vil blive vedtaget i Folketinget i denne uge, og som er et resultat af det lovforslag, vi her behandler.
Danmark er enormt presset, og der er ikke grund til at lægge skjul på, at hvis det alene stod til Dansk Folkeparti, var der allerede indført langt mere kontrol ved grænserne, vel at mærke en kontrol, som ville give myndighederne bemyndigelse til at afvise asylansøgere ved grænsen og dermed henvise dem til at søge asyl i det land, de rejser ind i Danmark fra, hvilket i mange tilfælde vil være Tyskland.
Dette lovforslag er endnu et skridt i retningen af mere grænsekontrol, og med den norske grænsekontrol og de svenske planer på området er der en risiko for, at der vil ske en større ophobning af migranter og asylansøgere i Danmark, eksempelvis på Københavns Hovedbanegård, men også andre steder i landet.
Derfor er det utrolig vigtigt, at ikke bare dette forslag hurtigt bliver vedtaget, men også at bestemmelserne i loven tages i brug, for det vil reelt betyde, at potentielle asylansøgere afvises, inden de kommer ind i Danmark.
Og selv om det af flere opfattes som et vidtgående forslag, ja, så er det faktisk efter vores opfattelse et rimeligt svar på en meget vanskelig situation, hvor hovedfokus bør være på at beskytte landet mod et udefrakommende pres, et pres, som kommer i form af en regulær folkevandring fra Afrika og Mellemøsten til Europa og Danmark.
Der vil givetvis altid være nogle, som slipper igennem, men bliver dette forslag til dansk lovgivning, vil det være væsentlig sværere for en lang række migranter at bevæge sig til Danmark, al den stund de ikke er i besiddelse af de korrekte id-papirer.
I forhold til bedre beskyttelse af landets grænser, som vi jo dybest set diskuterer her, har Dansk Folkeparti i finanslovsaftalen fået gennemført, at der skal uddannes flere politibetjente og der skal komme mere patruljering i grænseområderne.
Nu er tiden ved at være inde til, at regeringen går videre, og det næste logiske skridt er mere kontrol og dermed et bedre indblik i, hvem der søger mod Danmark, og ikke mindst bedre muligheder for at afvise migranter og potentielle asylansøgere.
Vi er nået dertil, hvor vi for en stund bør lægge de politiske diskussioner og uenigheder til side – det er måske lidt naivt at tro det herinde, men vi bør i hvert fald fokusere på, at vi i fællesskab skal sikre landet.
Dansk Folkeparti anerkender, at bestemmelserne i loven vil give medarbejdere og selskaber en række udfordringer, og vi så helst en fast og permanent grænsekontrol, men der kan ikke være tvivl om, at vi alle er forpligtede til at gøre noget, og at vi er nødt til at handle.
Tak for ordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-10:
For bl.a. DSB siger, at paskontrollen ikke kan foregå i deres tog, før de kommer ind i Danmark, og det tyske politi siger, at danske DSB-medarbejdere ikke kan stå på tyske perroner og kontrollere pas.
Bekymrer det slet ikke Dansk Folkeparti, at man vedtager en lov, som man ikke aner hvordan skal føres ud i livet?
Er det ikke sådan lidt mærkeligt i virkeligheden at haste noget igennem, som ingen ved hvad bliver til, og er det ikke respektløst over for transportørerne, altså DSB og Scandlines og også medarbejderne, at man slet ikke tænker, at man hellere må gå i dialog med dem for at finde ud af, hvordan det her skal føres ud i livet?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Vi har ikke planer om at indføre en lov, der siger, at DSB-medarbejdere skal bære våben, hvis det er det, hr. Christian Juhl er bekymret for.
Jeg vil bare sige, at hvis man læser lovforslaget, kan man se, at det – medmindre man selv har skrevet noget i det – ikke fremgår af lovforslaget, ligesom det med bademestre heller ikke fremgår af lovforslaget.
Altså, jeg sagde sådan set også i min ordførertale, at hvis det stod til Dansk Folkeparti, havde vi fast og permanent grænsekontrol i Danmark.
Så havde vi jo myndighedspersoner, også på togene, der sørgede for at kontrollere det her.
Det er der så ikke på nuværende tidspunkt mulighed for at komme igennem med, og derfor har vi gjort det på den måde, at vi eksempelvis i finanslovsforhandlingerne har fået igennem, at der skal mere patruljering i grænseområderne som en myndighedsopgave, og vi betragter det her lovforslag som endnu et skridt i den rigtige retning.
Jeg ved godt, at det er et skridt væk fra det, Enhedslisten vil, men det er et skridt i retning af, hvad Dansk Folkeparti vil, omend vi har forståelse for, at der er nogle medarbejdere, der kan stå i en vanskelig situation.
Christian Juhl (EL), 2015-12-10:
Jamen ordføreren skal da selv bestemme, hvad han tager alvorligt.
Jeg prøver bare at forholde mig til det forslag, der ligger på bordet.
Ordføreren er i øjeblikket ved at give en myndighedsopgave – en myndighedsopgave – til almindelige arbejdere, og hvis jeg var arbejder eller fagforeningsansat, ville jeg som det første overveje, om det her er noget, man kan sætte folk til.
Det er noget, man sætter politiet til, og derfor ansætter vi dem som tjenestemænd og -kvinder, fordi de har en særlig ansættelse og en særlig uddannelse til det.
Alene begrebet liv, ære og velfærd betyder jo, at man skal gøre sit arbejde så godt, man kan, men man kan ikke blive pålagt myndighedsopgaver.
Hvor langt kan det gå?
Skal de også bære våben, eller hvor langt vil ordføreren gå i det her vanvittige ridt?
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Jamen jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal svare.
Altså, jeg betragter det med al respekt ikke som et seriøst indlæg i en diskussion, som man må sige er meget alvorlig.
Det er en situation, som er meget alvorlig for vores land.
Jeg synes, det er svært at tage indlægget alvorligt.
Men nej, vi har ikke planer om, at bademestre skal kontrollere pas, inden folk kommer ind i svømmehallen.
Christian Juhl (EL), 2015-12-10:
DSB-folk skal nu både kontrollere billetter og pas.
Borgere må ikke tage en anden borger, der ikke kan komme frem, med i en bil.
Borgere må ikke lade en person overnatte i deres private hjem.
Jeg synes efterhånden, at der er ved at være frit slag for, hvor meget man kan gå ind over den enkeltes personlige grænse.
Vil det så også være sådan i fremtiden, at hvis en købmand sælger en liter mælk og to brød til en flygtning, der er her illegalt, så skal han eller hun også kontrollere papirer?
Eller skal bademestrene også afvise folk ved indgangen til badeanstalterne?
Hvor vidt vil Dansk Folkeparti gå i deres vanvittige hetz mod folk, der af en eller anden grund er på flugt?
Jeg synes, det begynder at ligne et eller andet, hvor man går meget, meget tæt på min personlige integritet og almindelige borgeres ret til selv at foretage en vurdering.
Martin Henriksen (DF), 2015-12-10:
Men det, jeg bare i al stilfærdighed gør opmærksom på, er, at vi står i en situation, hvor der kommer ca. 1.200 asylansøgere til Danmark om ugen, og det ved jeg godt Enhedslisten ikke betragter som det store problem, men det gør vi faktisk fra Dansk Folkepartis side.
Kommunerne er enormt presset, Danmark er enormt presset på en lang række områder.
Der er planer om at indføre endnu mere grænsekontrol ved den dansk-svenske grænse med meget stor risiko for, at så vil der ske en ophobning af migranter og asylansøgere i Danmark, og det kan vi simpelt hen ikke tillade os bare at stå og se på.
Det er derfor, vi er i gang med at gennemføre stramninger på asyl- og udlændingeområdet, og det er derfor, det her lovforslag er lagt i salen.
For ikke at lægge det i salen vil være uansvarligt.