runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Rademacher (S), 2008-03-12:
I modsætning til det sidste spørgsmål, jeg stillede til ministeren, er jeg noget mere positivt stemt over for det svar, der kommer her, i hvert fald mener jeg, at ministeren forholder sig mere til den problemstilling, der ligger.
Jeg er glad for høre, at private universiteter i Danmark skal opfylde de krav, som de offentlige danske universiteter også skal leve op til.
Men der er jo meget forskellig tradition på universiteter i Danmark og de universiteter, der er i udlandet; der er en anden tradition, men også en helt anden kultur.
Mange steder i udlandet betaler man f.eks. for en uddannelse.
Med det pres, der bliver lagt rigtig mange steder i samfundet, kunne jeg godt frygte, at det at indføre private universiteter og den tradition, de kommer med fra udlandet, vil føre til, at der kunne blive indført brugerbetaling på de danske universiteter.
Helge Sander (V), 2008-03-12:
Som universitetsloven er indrettet i dag, kan hverken danske eller udenlandske private universiteter udbyde godkendte danske uddannelser eller modtage taxametertilskud.
Jeg synes, det ville være spændende for den danske universitetsverden og give helt nye perspektiver, hvis vi kan tiltrække et eller gerne flere udenlandske universiteter af særlig høj klasse til Danmark, hvad enten det er offentligt eller privat.
Først når dette arbejde er tilendebragt, kan jeg sige noget konkret om, hvilke betingelser et eventuelt udenlandsk universitet i Danmark vil skulle opfylde, men det er klart, at der bør være ensartede konkurrencevilkår for alle udbydere af universitetsuddannelser i Danmark, det vil sige, at udenlandske universiteter i givet fald ikke skal have bedre vilkår end de offentlige danske universiteter.
Julie Rademacher (S), 2008-03-12:
Vil ministeren garantere, at private universiteter i Danmark skal opfylde de samme krav som offentlige danske universiteter?
Skriftlig begrundelse
Der har kørt en debat om private universiteter i Danmark.
Heri ligger der nogle problematikker i forhold til krav til uddannelser.
Derfor stilles ovenstående spørgsmål.
Helge Sander (V), 2008-03-12:
Det er da utroligt, at der nu bliver sagt - det sagde spørgeren lige at jeg bekræftede, at der var besparelser.
Så jeg kan godt forstå, at det er vanskeligt med kommunikationen, når vi kan stå over for hinanden og tale så meget forbi hinanden.
Nu har jeg jo tallene, for jeg har lige akkurat været i samråd om det samme spørgsmål her i eftermiddags, og hvis vi sætter 2003 til 100, så er der i 2007 104, altså ikke så stor en stigning, som vi har inden for forskning, men altså også en stigning her.
Men hvis man tager en 10-årig periode, hvor den tid, som spørgeren ikke vil vedkende sig, bliver medtaget, så er der tale om en tilbagegang.
Men det er den tidligere regering, som fru Julie Rademacher må henvende sig til i den anledning.
Morten Bødskov (S), 2008-03-12:
Nu har statsministeren så travlt med at fremhæve de papirer og de bilag og de tekster, der ligger som grundlag for finanslovaftalen, og dem har vi faktisk læst.
Hvis statsministeren læser lidt længere frem, så står der faktisk i de selv samme tekster, at det, kommunerne får mulighed for at hæve, eksempelvis er betalingen fra børnefamilier, som har barn i vuggestue.
Der kan man så hæve den gennemsnitlige egenbetaling fra 25 til 28 pct.
Det glemte statsministeren at fortælle børnefamilierne og mig i sit svar.
Er statsministeren ikke enig med mig i, at det, at kommunerne kan få lov til at indføre brugerbetaling på et gratis måltid mad, som børnene altså allerede i dag får i vuggestuerne, er i strid med det løfte, som regeringen gav de selv samme børnefamilier forud for valget i 2005, og som man skrev ind i sit regeringsgrundlag i 2005, hvor der jo står, at man for lige nøjagtig de her børn, som er i vuggestuerne, vil sænke den gennemsnitlige forældrebetaling fra 33 til 25 pct.?
Nu gør man det altså muligt for kommunerne at hæve den igen.
Det tror jeg virkelig mange børnefamilier har svært ved at tolke som andet end et kæmpe brud på det løfte, som regeringen tidligere har givet.
Mogens Jensen (S), 2008-03-12:
Jamen jeg hørte jo ikke ministeren tage afstand fra det, som var hovedsigtet med mit indlæg, nemlig at få klargjort, at Kunstrådet selv beklager, at de har færre midler til rådighed og derfor bliver nødt til at foretage nogle prioriteringer, som de selvsagt ikke bryder sig om at foretage, herunder - som jeg forstår det - også den prioritering, der nu er gået ud over antallet af skolekoncerter.
De tal, vi har, stammer jo fra Levende Musik i Skolen, der selv vurderer, at det beløb, man nu mister, svarer til, at 50.000 børn ikke kan få mulighed for at opleve skolekoncerter.
Det kan ikke nytte noget, at ministeren ikke vil tage et ansvar og skyder skylden over på kommunerne og siger: Jamen så kan kommunerne jo bare finansiere det.
Ministeren er udmærket klar over, at regeringen i forvejen kører kommunerne hårdt økonomisk.
Har ministeren ikke et ansvaret for Kunstrådets budget og dermed for de her aktiviteter?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Det er derfor, den her regering gør så utrolig meget for musikken.
Det er derfor, den her regering gør utrolig meget for den musikalske fødekæde, har taget initiativ til at støtte talentlinjer på musikskoler, har dialog i øjeblikket om, hvordan man styrker hele musikundervisningen i folkeskolerne, har taget fat på MGK'erne, har taget fat på konservatorierne og også har støttet skolekoncerterne gennem Musikudvalget.
Det interessante er, at der ikke er den sammenhæng, som spørgeren hentyder til.
Spørgeren henviste til, at der i 2005 var flere frie midler i Kunstrådet.
Der kan jeg oplyse, at man fra Musikudvalgets side gav 3,5 mio. kr. til skolekoncerterne.
I 2008, hvor der skulle være en sammenhæng jævnfør spørgerens spørgsmål om, at der er kommet færre frie midler, bliver der givet 4,6 mio. kr.
Så der bliver altså givet flere penge, og det vil sige, at der slet ikke er nogen som helst sammenhæng med, hvad der er af frie midler, så at sige, i Kunstrådet.
Jeg ved ikke, om spørgeren er kommet for sent ind i debatten, eller hvad, men der er ingen som helst dokumentation for, at der skulle være tale om 50.000 færre skolebørn.
Det er alene op til kommunerne.
Kommunerne har fået en generøs ordning
forærende, som staten har finansieret hovedparten af udgifterne til, og de har fået den til under halvdelen af, hvad staten giver
Hvis kommunerne finansierede lidt mere efter den gratis ydelse, de fik fra statens side, så ville alle de 50.000 skolebørn selvfølgelig få den oplevelse, som jeg synes de skal have.
Det er derfor, staten har gjort så meget for musikken.
Det er derfor, vi har lavet en handlingsplan.
Det er derfor, musikken har det fantastisk godt i øjeblikket.
Årsagen til den her talgymnastik er for det første, at jeg synes, at man, når man spørger om noget, selvfølgelig lige skal have styr på det.
For det andet synes jeg ikke, det er så interessant at diskutere økonomi, men det interessante her er, at der ikke er nogen sammenhæng.
For i 2005, hvor Kunstrådet havde flest frie midler nogen sinde, blev der givet færre penge til skolekoncerterne end i år, hvor man altså har færre penge.
Sidste år, hvor man havde færrest penge nogen sinde, blev der givet det største tilskud.
Så det er jo en fantastisk forunderlig sammenhæng, må man sige.
Det er blot for at sige, at jeg ikke synes, at vi skal diskutere økonomi, men at vi skal diskutere principper, og jeg synes, at man fra forskellige politikeres side skal holde sig for god til at blande sig i, hvordan udvalg prioriterer.
Man har den økonomi, man har, og man kan fra oppositionens side selvfølgelig jo altid ønske sig flere penge.
Nu har vi den økonomi, vi har, og den er flot og god, og jeg synes ikke, man skal gå ind og prioritere og botanisere i, hvad udvalg beslutter.
Det er jo derfor, vi har nogle fagfolk, som sidder i de udvalg og beslutter og prioriterer.
Mogens Jensen (S), 2008-03-12:
Jeg vil godt spørge ministeren direkte, om det er undgået ministerens opmærksomhed, at der i Kunstrådets handlingsplan ikke mindre end tre gange netop står en beklagelse af, at man har fået reduceret sine midler, og derfor bliver man nødt til at foretage nogle prioriteringer af midlerne.
Det er jo det Kunstrådet skriver.
Tre gange skriver de det.
De beklager, at de har fået reduceret deres midler, og derfor bliver de nødt til at foretage nogle prioriteringer.
En af fraprioriteringerne har været skolekoncerter, og det får altså den effekt, at 50.000 færre børn kan opleve skolekoncerter.
Det er da ministerens ansvar.
Er det ikke korrekt, at det er ministerens ansvar, hvilket budget Kunstrådet har til rådighed?
Og dermed har ministeren også ansvaret for den nedprioritering, der er sket her.
Er det ikke korrekt?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Nu er hr. Orla Hav jo en pæn og dygtig politiker, og derfor synes jeg, at han skal passe på, når han begiver sig ind i tal og taler om tallene, når han ikke kender til tallene.
Vi har taget alle de tilskud ind i tallene, som amterne har givet, og det er også fortsat.
Så pas på, hvad man siger i den sammenhæng.
Det, der er kendsgerningen i tallene - og det er derfor, jeg synes, det er interessant - er, at i de år, hvor man havde flere penge af de frie midler til rådighed, blev der givet færre penge til skolekoncerterne.
Sidste år, som er det år, hvor man har fået flest penge til skolekoncerterne, havde man færrest penge til frie midler.
Så der er altså ikke nogen som helst sammenhæng.
Det er et spørgsmål om prioritering fra musikudvalgets side.
Jeg synes, at man fra Socialdemokratiets side skulle mande sig op og erkende, at man nu nok skal passe på ikke at blande sig i, hvad de forskellige udvalg beslutter, fordi man kan ride med på en vind nu og her - og så stå ved, at vi gør utrolig meget for musikken og skolekoncerterne i Danmark.
Vi er på et historisk højt niveau.
Vi giver flere penge, end vi gjorde i 2005, og vi giver lige så meget
som i 2006.
Og amternes tilskud er selvfølgelig med - det er klart, for det er det samme beløb, nemlig 4,4 mio. kr.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
Vi har fuld forståelse for, at det er Kunstrådet, der disponerer pengene.
Men det var jo rart at få ministeren til at vedstå sig den sammenhæng, at når Kunstrådet har en mindre pose penge, så er der altså også færre penge at dele ud af.
Det er ansvarsforflygtigelse fra ministerens side at påstå, at der ikke er en sammenhæng mellem den mængde penge, man har at fordele til dette gode for vores elever i skolerne - og så at sige, at det er armslængdeprincippet.
Det er simpelt hen ikke ordentligt.
Dertil vil jeg så gerne have lov at føje, at når ministerens tal tilsyneladende ser pænere ud end de er, så hopper ministeren jo elegant over det forhold, at der i de koncertoplevelser, der blev givet i 2005, var et væsentligt bidrag fra de gamle amter, som jo var med til at støtte, at der kunne etableres koncerter langt bredere, end det skete med statens del.
Så ministeren laver altså en lille smule - skal vi så kalde det kreativ omgang med tallene.
Det er lidt mistrøstigt, at man ikke står ved, at det her er konsekvenserne af regeringens politik.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Vi præsenterede »Livet i musikken«, en handlingsplan, som har løbet fra 2004 til 2008.
I løbet af de kommende par uger vil jeg præsentere en ny handlingsplan for musikken, som tager fat på hele fødekædeproblematikken, som tager fat på talentudvikling, som sikrer levende musik ude på spillestederne, og som i det hele taget løfter hele musikområdet.
Så jeg kan roligt sige uden nogen blusel, at musikken aldrig har haft det så godt, som den har det nu - uden undtagelse.
Skolekoncerterne har også fået det bedre.
Derfor synes jeg, at det er så interessant.
Og tallene bliver jo ikke rigtigere af, at de bliver gentaget heroppe af forskellige Socialdemokrater.
Men hver eneste gang der så kommer noget i vejen, og man træffer en anden afgørelse end den, man vil have fra Socialdemokratiets side, så vil man godt blande sig.
Man skal lige passe på, hvad man mener i sådan en sag.
Så er det jo interessant, at det her beløb svarer til, hvad man gav i 2006, og det er mere, end man gav i 2005.
Det var et ekstraordinært år i 2007, og det er og bliver en prioritering for musikudvalget selv.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Det er jeg glad for at høre, men jeg kan ikke helt forstå, at ministeren så ikke kan forstå, at jo færre penge Kunstrådet får, jo flere hårde prioriteringer skal de også foretage.
Jeg ved, at ministeren har fået et brev fra en kvinde fra, hvor jeg kommer fra, fra Djursland.
Der mener jeg og vil spørge ministeren: Har damen fra Ørum Skole ikke ret i, at det her er en fantastisk mulighed for børnene?
Det har ministeren jo egentlig svaret på.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Jeg blander mig ikke i, hvordan Kunstrådet anvender sine frie midler, men jeg hæfter mig ved, at både Kunstrådet og musikudvalget synes, at skolekoncerterne er støtteværdige.
Det kommer til udtryk gennem en substantiel støtte på 9 mio. kr. i 2008.
Nu hørte jeg også tallet 50.000 blive nævnt.
Jeg kan så forstå, at det er nævnt her i spørgsmålet, og det er også nævnt fra den forrige spørgers side.
Det er jo en meget, meget favorabel pris, som kommunerne betaler.
Det koster kun 19,50 kr. pr. skolebarn i kommunerne at være med i ordningen.
Det er også derfor, jeg anfægter, at det vil koste 50.000 elever muligheden for at få skolekoncerter.
Det er grebet helt ud af luften.
Jeg er helt sikker på, at der vil være plads til en mindre prisstigning i kommunerne, som ikke kommer til at gå ud over borgerne, så man fra kommunernes side bidrager lidt mere til den her fantastiske oplevelse, som skolekoncerterne er.
Hvis jeg laver lidt hurtig hovedregning, bare lige her og nu, så er statstilskuddet pr. barn 40-50 kr.
Det er altså det dobbelte af kommunernes udgift.
Derfor skal de selvfølgelig også være med til at finansiere den noget mere.
Staten har blot været generøs og sagt: Det vil vi godt være med til at finansiere.
Men det har altså udviklet sig til, at vi betaler næsten dobbelt så meget, som kommunerne betaler til en ordning, som foregår ude i kommunerne.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
Hvordan vil ministeren forklare og forsvare, at 50.000 danske skoleelever fratages muligheden for at opleve levende musik gennem skolekoncerter?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor spørgeren har det der med de 50.000 skoleelever fra.
Det er da et meget godt spørgsmål.
Hvor ved spørgeren fra, at 50.000 skoleelever kommer til at gå glip af skolekoncerter?
Det er nemlig ikke rigtigt.
Så det er blot et skud i tågen.
Man er nødt til at regne ud sådan ved nogle hovedregninger, hvad det koster.
Blot til orientering, så tilmelder man sig fra kommunernes side ordningen, og så stiller Levende Musik i Skolen de her koncerter til rådighed finansieret af staten.
Og det finansierer vi stadig væk en meget stor del af gennem Musikudvalget.
Vi vil ikke bryde armslængdeprincippet, sådan som spørgeren foreslår nu her ved at sige, at der skal øremærkes nogle bestemte penge til nogle bestemte formål.
Og hvis man gav nogle flere penge til Kunstrådet, var det slet ikke sikkert, de kom til at gå til skolekoncerterne.
Det er jo derfor, at vi har et armslængdeprincip, det er derfor, at jeg bestemt fraråder, at folketingsmedlemmer blander sig i prioriteringen af Kunstrådets midler.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Ud fra det, jeg får at vide af ministeren, undrer det mig stadig væk, at der så er 50.000 børn, der vil gå glip af de her skolekoncertoplevelser.
Til kulturudvalgsmødet den 26. februar var der samråd om det her spørgsmål, og der var der flere ordførere - i hvert fald ifølge referatet - der ønskede at tilføre flere midler til Kunstrådet, og de var også bekymrede for, at de her 50.000 børn ville gå glip af de gode skolekoncertoplevelser.
Det var da en markering, der ville noget, over for ministeren; flere ordførere sagde: Vi vil gerne give flere penge til Kunstrådet.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
Regeringen har jo igen og igen pointeret vigtigheden af, at vi tager vare på den danske kulturskat; det er vi sådan set fra socialdemokratisk side helt enige i: Gode oplevelser af og med kultur er en væsentlig brik i forståelsen af samtid, fortid og baggrund for egen og andres tilværelse.
Jeg har kigget i kulturkanonen - vi har jo kanondag i dag, kan jeg forstå.
Deri skriver ministeren: Men midt i al denne overflod er det vigtigt, at vi ikke glemmer vores fælles kulturhistorie, og hvordan den altid har været en del af en bredere international kultur.
Smukt skrevet.
Danmarks Radio har sat musikoplevelser højt på dagsordenen ved »Sigurds Bjørnetime« for de yngste årgange.
De er begejstrede og parate til mere.
Det næste sted for gode oplevelser af musik er ofte i skolen som samfundets kulturformidler.
Derfor undrer vi os over, at 50.000 elever fratages disse oplevelser; en reduktion fra 2.200 koncerner i 2007-2008 til 1.200 i 2008-2009.
Og nu kan jeg jo høre, at ministeren anfægter tallene.
De er ganske rigtige.
Prisen pr. koncert passer på det antal deltagere, som skolerne og Levende Musik i Skolen har regnet ud.
Jeg vil gerne se ministerens tal for, at det her tal på 50.000 skulle være fejlagtigt.
Jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at det er reduktionen af bevillingen til Kunstrådet med 2,1 mio. kr., der er årsagen til faldet i antallet af koncerter, og ikke en anden prioritering af de frie midler.
Så vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte, at konsekvensen af regeringens politik er, at der må ske en tilbagetrækning af de aftaler, der var indgået med musikere, der var udvalgt til at give de her oplevelser for vores skoleelever.
Så vil jeg godt have ministeren til at bekræfte, at »Musik i tide«, som ordningen hedder, må oprette en meningsløs venteliste, hvor f.eks. Frederikshavn Kommune kommer til at optræde med 7.500 elever; Frederikshavn Kommune, der målrettet har bygget op omkring det kreative aspekt som driver for innovationen i vores samfund, ja, de ryger med ministerens reduktion ud af ordningen.
Vil ministeren bekræfte disse tal?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Det er så det, der er forskellen på at være i opposition og at være i regering, nemlig at oppositionen godt kan stille kravet lynhurtigt, mens en regering skal være ret sikker på, at det også juridisk har et solidt fundament.
Jeg har ikke noget grundlag for at kritisere den tid, den juridiske undersøgelse har taget eller vil tage.
Jeg går ud fra, at der bliver tale om en solid, en sober, en nøgtern redegørelse.
Én ting skal bare slås fast, og det er, at jeg på det kraftigste fordømmer alt det, Hizb-ut-Tahrir står for, herunder den antidemokratiske holdning, som organisationen har.
Men før man i en retsstat som den danske skrider til noget så drastisk som at forbyde en organisation, så skal en ansvarlig regering sørge for, at der også er et ordentligt juridisk grundlag for at gøre det.
Naser Khader (NY), 2008-03-12:
Selvfølgelig skal regeringen ikke blande sig i, hvordan en arbejdsgruppe, den har nedsat, skal arbejde, men jeg ved, at der blandt medlemmerne har været nogle heftige diskussioner om tegningerne, og konfliktskyheden i forhold til tegningerne gjorde, at man så sagde: Vi stopper ved år 2000.
Der står nemlig ikke noget om det i kommissoriet.
Men regeringen kunne have blandet sig i det.
Der står ikke noget om, at man skal stoppe ved år 2000.
Jeg mener, at tegningerne og den konflikt, der fulgte efter, har været den vigtigste begivenhed i Danmark siden anden verdenskrig, og det undrer mig virkelig, at det ikke er nævnt i den her kanon.
Så er statsministeren - uden at ville blande sig i deres arbejde - ikke enig med mig i, at det burde have været taget med?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Må jeg først sige til hr. Naser Khader, at jeg ved indledningen af spørgetimen nævnte en række punkter, som regeringen vil arbejde med, og det er med hensyn til at gøre endnu mere oven i det, der allerede er gjort, når det gælder integration, altså hvordan vi får flere indvandrerkvinder ud på arbejdsmarkedet, hvordan vi forebygger og bekæmper ungdomskriminalitet, og hvordan vi forbedrer den værdibaserede integration, som er det, hr. Naser Khader nu kommer ind på.
Og vi er meget åbne over for, at alle kan være med i det arbejde.
Så jeg ønsker det bredest mulige flertal bag ved det arbejde.
Og en række af de her punkter har vi i øvrigt en aftale med hr. Naser Khaders parti om.
Hvad angår demokratikanonen, har vi fra regeringens side ikke blandet os i, hvordan udvalget, der har stået bag demokratikanonen, har skåret kagen med hensyn til tid.
Og det vil sige, at det så er udvalget, der suverænt har besluttet at sætte grænsen ved år 2000, og det betyder selvfølgelig, at der er en række efterfølgende begivenheder, som ikke er kommet med.
Jeg vil godt sige, jeg har forståelse for, at udvalget har valgt at gøre det på den måde, for jeg tror, det er rigtigt at sige, at en række begivenheder skal lidt på afstand, før man helt kan vurdere, hvilken betydning de har for f.eks. folkestyrets udvikling.
Men jeg deler hr. Naser Khaders opfattelse af, at selve den problemstilling, der handler om ytringsfriheden, er vigtig og hører hjemme i sådan en demokratikanon.
Så jeg mener, at det tema, som hr. Naser Khader gerne vil have frem, faktisk er med i bogen.
Naser Khader (NY), 2008-03-12:
Egentlig ville jeg have spurgt om, hvorfor statsministeren ikke, når nu SF er i gang med en historisk bevægelse hen imod realisme på integrationsområdet, benytter sig af muligheden for et nationalt kompromis og indkalder partierne til forhandlinger, også for at afprøve, om der er noget konkret bag den nye bevægelse.
Men en tidligere spørger har været inde på det.
Det, jeg nu vil spørge statsministeren om, er demokratikanonen, som er meget aktuel.
Det er en flot bog.
Men det, der undrer mig, er, hvorfor kanonen ikke indeholder den vigtigste begivenhed, Danmark har oplevet siden anden verdenskrig, nemlig Muhammedtegningerne.
Der står i kommissoriet på side 8: »I denne samling bør inddrages såvel udenlandske som danske og såvel historiske som mere nutidige bidrag.«
Nu siger man, at man ville stoppe ved år 2000, men det står der ikke noget om i kommissoriet.
Hvorfor er tegningerne ikke med?
Det undrer mig.