runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Jeg synes, det er meget praktisk, at hr. Eigil Andersen taler udenom.
Det gjorde den tidligere ordfører fra Socialdemokratiet, hr. Leif Lahn Jensen, også.
Men så kan jeg jo spørge hr. Eigil Andersen direkte: Dansk Folkeparti har fået skylden for, at det er 2 års dagpenge nu, og fair nok med det – der er slet ikke noget dér – men hvad er årsagen til, at den nye regering, Socialdemokratiet, Radikale og Socialistisk Folkeparti, med støtte fra Enhedslisten, der har flertallet, så ikke har sat dagpengeperioden tilbage til 4 år, når man har alle muligheder for det?
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Der er jo tale om, at man har en trepartiregering og man har et støtteparti, og de forskellige partier skal være enige, og det foregår der en debat om.
Så jeg synes jo, at hr. Bent Bøgsted skal sige til sig selv, at de ting, der er foregået, er gået i den rigtige retning.
Til selve spørgsmålet om dagpengesystemets indretning på længere sigt vil jeg sige, at det jo er aftalt, at Karsten Koch-udvalget skal komme med nogle stikord til, hvad en dagpengekommission kan beskæftige sig med, og så vil regeringen tage stilling til, om det skal være det, som Karsten Koch-udvalget foreslår, der skal være emnerne for dagpengekommissionen, og så vil der blive arbejdet videre ud fra det grundlag.
Så der vil komme et svar på hr. Bent Bøgsteds spørgsmål.
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Jamen det var igen en snakken udenom, for regeringen har jo haft 2 år til med det flertal, man har haft, eventuelt at ændre det.
Og det er også meget passende, at Radikale overhovedet ikke er til stede i salen i dag til behandlingen af så vigtigt et lovforslag.
Det er bemærkelsesværdigt, at de er fraværende ved behandlingen af rigtig mange lovforslag.
Det er så ikke hr. Eigil Andersens skyld, at de er det, men det er trods alt et regeringsparti, der er med til at lave den her lovgivning.
Men vi får jo bare ikke svar på, hvad det er, der har forhindret regeringen i at føre dagpengeperioden tilbage til en 4-årig periode, som der er flere der har givet udtryk for at den skulle være.
Man siger bare, at det er en aftale, der er indgået, og at der var forlig om det.
Det har vi også hørt, men det er ikke et bindende forlig, for flertallet efter valget er væk – der er ikke flertal for det forlig længere.
Så er det ikkeeksisterende, og så kunne regeringen til enhver tid have ændret det, men det har man bare ikke gjort.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Men kan hr. Eigil Andersen ikke uddybe, hvor mange job det egentlig skaber?
Altså, fremrykkede investeringer er jo nogle investeringer, som man havde planlagt i fremtiden, og som man så rykker frem til nutiden.
Det vil jo sige, at de investeringer kommer til at mangle i fremtiden, og dermed er der nogle job, der i fremtiden – i gåseøjne – ikke bliver skabt.
Derudover er hver en krone, der bliver brugt på offentlige investeringer, jo penge, der er blevet opkrævet i skatter og afgifter hos danskerne og hos de danske virksomheder, og dermed er der også derude nogle job, der ikke bliver skabt, fordi der er et mindre forbrug, eller fordi der er færre investeringer.
Så kan hr. Eigil Andersen egentlig ikke uddybe, hvor mange job de offentlige investeringer skaber netto?
For svaret er jo, at de ikke skaber nogen job; man flytter bare rundt på noget beskæftigelse.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Det virker jo ikke, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted, særlig troværdigt.
Med hensyn til, hvad vi mener om det her, kan man sige, at SF gerne vil have stor tryghed for arbejdsløse, og det er den retning, som vi arbejder i.
Men jeg har sagt et par gange, og det gælder fortsat, at der vil komme nogle punkter, som Karsten Koch-udvalget vil foreslå regeringen man kan bruge, når man skal se på dagpengesystemet, og så vil regeringen nedsætte en kommission, der skal arbejde videre med dagpengesystemet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Nej, det er uanstændigt at sige, at man hæver skatten, når man sænker skatten.
Det er fuldstændig rigtigt, at der kommer et provenu ud af det her.
Det er jo derfor, vi gør det.
Vi sænker skatten fra 70 til 52 pct., fordi vi synes, det giver mere mening.
Samtidig sænker vi den fradragssats, der har været alt for høj, og så laver vi nogle andre gode regler for nogle af de afgifter, der er.
Nu skal hr. Mike Legarth selvfølgelig have svar på sit første spørgsmål, alt andet ville være urimeligt.
Men set i forhold til, at vi tidligere har lavet afskrivningsregler, som har været gældende fra den ene dag til den anden, altså med meget kort tidsfrist, så kan jeg ikke se, hvordan det her skulle være anderledes.
Justitsministeriet har gennemgået det her for at se, om der er et problem i forhold til lovgivningen eller til grundloven, til alt muligt.
Og det er der ikke.
Der er ikke et problem i forbindelse med overgangsordningen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Nu synes jeg næsten, det matematiske blev for morsomt: Jamen der var nogle satser, man satte ned, og noget andet, man pillede ved.
Altså, drop nu alle de der mellemregninger!
Nettoresultatet er, at der er en skatteregning, og SF plejer ellers i forbindelse med det forslag at bryste sig af, at der er nogle selskaber, der skal betale noget mere i skat.
Så det var alligevel den mest overraskende forklaring, vi har fået her i dag.
I sit spørgsmål til mig, da jeg var på talerstolen, spurgte SF's ordfører, om ikke der var en fantastisk interesse for den nye udbudsrunde.
Jo, jeg hører godt, at der er et tal på 31, men listen over deltagerne i det møde, der omtales, er åbenbart blevet hemmelig, så jeg vil høre, om SF's ordfører er interesseret i, at vi i fællesskab kan få den liste bragt frem under udvalgsbehandlingen, og at vi også kan bede Energistyrelsen om at vurdere, hvor mange af de 31 selskaber, der har været til stede, der har evner og kompetencer inden for olieudvinding.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Om vi skal have ophævet hemmeligheden om, hvem der har været til møde eller ej, har jeg ikke ret meget holdning til.
Der har været meget medieopmærksomhed på det her med, om man nu vil investere eller ej.
Men for mig at se er det ikke noget problem.
Jeg ved ikke, om der skulle være noget teknisk i vejen for det, men det har jeg virkelig ikke nogen voldsomme følelser over for.
Det er lidt bizart, når vi sidder nogle skatteordførere i Folketingssalen sammen med skatteministeren og påpeger, at man altså ikke hæver skatten, man sænker skatten, men samlet set kommer der et provenu ud af det, selvfølgelig; det er derfor, vi gør det.
Men jeg synes altså, der er forskel på det, og det synes jeg også det var rimeligt at påpege.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Grunden til, at det er lidt interessant, hvem det er, der har meldt sin interesse, er jo spørgsmålene: Hvad er det for nogle selskaber?
Hvad er det for en kapital, de har i ryggen?
For hvis den her påståede store interesse er så stor, kan man jo undre sig over, at det kniber for DONG med at få nye investorer, når det gælder Hejrefeltet, for der er jo ikke andre, der har meldt sig på banen som medinvestor.
Min bekymring er, at når vi står med det konkrete, ser det skidt ud, og så kan regeringen gemme sig bag det figenblad, at de siger: Jo, men der er rigtig mange, der er interesserede. Det ville jo være rart at få det konkretiseret og finde ud af, hvor meget der er i det, for det er jo den bekymring, vi er nogle der har, nemlig at den ændring, som regeringen laver, og som hæver skatten, betyder, at der er selskaber, der ikke vil investere – der er flere, der allerede har meldt det ud i medierne – med risiko for, at det her forslag koster danske arbejdspladser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Selv om hr. Mike Legarth og jeg tit er uenige, må jeg sige, at ordføreren virkelig taler imod bedre vidende.
For hr. Mike Legarth ved udmærket, at kulbrinteskatten ikke hæves med det her lovforslag, den sænkes.
Vi sænker skatten.
Samtidig sænker vi også fradraget, ja, men det er jo helt bizart at sige, at vi kun sænker skatten.
Vi ændrer på nogle vilkår, hvor vi sænker skatten og vi sænker fradraget.
Og vi laver nogle langt bedre incitamentsstrukturer, så man ikke investerer fuldstændig i blinde og sætter guldvandhaner op på boreplatformene – nej, det tror jeg nu aldrig er sket; men der har været nogle fuldstændig vanvittige incitamentsstrukturer, samtidig med at man ikke har kunnet få flyttet overskud og underskud mellem felter.
Så det her bliver meget, meget bedre.
Men i forhold til spørgsmålet, der ...
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Det kommer ikke bag på mig.
Det er jo helt traditionel socialistisk politik, at mangler man nogle penge, så hæver man bare nogle skatter og afgifter, så kommer pengene ind, og så lukker man fuldstændig øjnene og sætter fingrene i ørerne, så man ikke opfatter de konsekvenser, det giver.
I stedet vil jeg forholde mig til det med den tilbagevirkende kraft.
Tidligere ordførere har spurgt om det samme.
Synes SF's ordfører ikke, det er et problem, at man selv går og siger, at man har lavet en aftale, der ikke har noget med tilbagevirkende kraft at gøre, og så ser vi i høringssvaret, at den juridiske videnskab, Advokatrådet, siger, at det har det.
Det siger Dansk Erhverv også, det siger flere andre også, det siger jeg også at det har.
Det er helt tydeligt, fordi folk, der har investeret før 2014, ikke får de investeringer, de er forpligtet til at betale skat af efter 1. januar 2014, med i overgangsordningen.
Er det ikke dybt uretfærdigt?
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Jeg håber ikke, at der er nogen, der har fremført det synspunkt, at det helt sikkert ikke vil få nogen effekt på aktiviteten – det håber jeg ikke.
Det er jo sådan, at når man som prognosemager prøver at foruddiskontere fremadrettet, har man nogle sandsynlighedsscenarier, og hvis jeg skal prøve at lyde nogenlunde som en politisk økonom, vil jeg sige, at vi finder det plausibelt, at den model, som ministeriet har lagt frem, vil være den, som bliver scenariet fremadrettet.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Det, jeg sådan set gerne vil vide, er, at når regeringen svarer, at investeringerne på det her område slet ikke vil blive berørt, er det så i overensstemmelse med, hvad ordføreren har lært på økonomistudiet på Københavns Universitet, altså at når man pålægger ekstra skat på produktion og afkast fra produktion i en branche, så er investeringerne i branchen og skabelsen af arbejdspladser i den branche uberørt af den ekstra beskatning?
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Det er jo fantastisk.
Ordføreren får det til at lyde, som om det her er en gavebod for de gasudvindende selskaber i Nordsøen.
De får åbenbart noget, fordi regeringen har været så venlig at trække det her nye system ned over hovedet på dem.
Skal vi ikke være helt enige om, vil jeg sige til ordføreren, at det her koster selskaberne i Nordsøen netto.
Det koster dem i betaling til staten, og det er det, de opponerer imod.
Og al erfaring siger, at når man hæver skatter og afgifter, omkostninger, der så defineres som det, så giver det tab af arbejdspladser, det giver tab af konkurrencevne, det koster til den danske statskasse, og så er det uanstændigt, at man som en tyv om natten kommer og ændrer vilkårene med tilbagevirkende kraft.
Frank Aaen (EL), 2013-11-26:
Jeg er helt enig i, at de gennem årene, lige siden det overhovedet gik i gang tilbage i 1960'erne, har haft alt for gunstige vilkår i forhold til udvinding af olien, og det har kostet det danske samfund måske 100 mia. kr., måske endda mere.
Det er vi meget stærkt utilfredse med, og ved førstkommende lejlighed, hvor vi måske kan danne et flertal sammen med Liberal Alliance – det kunne man da håbe på – eller nok sammen med lidt flere partier end vores to, vil vi meget gerne sørge for, at der kommer en skrappere beskatning af den største del af olien, der er ude i Nordsøen.
For det er jo den største del af olien ude i Nordsøen, som vi taler om, når vi taler om DUC, og dem vil vi meget gerne have nogle flere penge fra.
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Hvorfor ser hr. Frank Aaen ikke mod Norge, hvor man, når man vil indføre et nyt skattesystem, siger: O.k., fra nu af gælder der nye skattevilkår, og det gælder så for alle nye tiltag, alle nye projekter, der startes efter den 1. januar.
Det ville jo være ordentligt, det ville jo være fair.
Her går man ind i sine investeringer med åbne øjne.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Frank Aaen med den begavelse, han reelt har, selv om jeg ikke forstår, hvor den der venstresocialisme kommer fra, kan bakke op om, at man som en tyv om natten kom og lavede om på grundlaget for nogle kalkulationer, der blev gjort, da selskaberne investerede milliarder.
Og så kommer man nogle år efter og siger, at nu skal man have nogle flere skattebetalinger end dem, der lå til grund, da de lavede kalkulationen.
Det er dybt uretfærdigt.
Til sidst: Hvis pengene ikke kommer i kassen, fordi investeringerne flygter til andre markeder, hvor vil hr. Frank Aaen så finde de skattemidler henne?
Frank Aaen (EL), 2013-11-26:
Nu er der det ejendommelige ved skat, at det altid er med tilbagevirkende kraft, for lige fra den dag man har ladet sig føde og valgt en uddannelse og regnet med at skulle tjene nogle penge, kan man være udsat for, at skatten bliver sat op, eller skatten bliver sat ned, og det kan man ikke gøre noget ved, for sådan er det.
Sådan er skat.
Hvis man ikke overhovedet må have lov at røre ved skatten med det, man kalder tilbagevirkende kraft, kan man sådan set lige så godt opgive at lave skatteændringer.
Men altså, når vi så tager den konkrete situation vil jeg bare for at være lidt mere præcis med hensyn til den sige, at de selskaber, vi taler om i dag, i årevis har betalt for lidt i skat, og det er sådan set bare en retfærdighed, der bliver gennemført nu.
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Jeg vil også godt stille et spørgsmål til hr. Frank Aaen.
En ting er, at jeg godt ved, at hr. Frank Aaen gerne vil beskatte mere.
Alt, hvad der kan krybe og gå, skal bare beskattes noget mere, så det behøver vi ikke tale så meget om.
Men synes hr. Frank Aaen, at det er rimeligt, at man gennemfører den her merbeskatning af selskaber i Nordsøen med tilbagevirkende kraft, sådan som Advokatrådet påpeger?
Frank Aaen (EL), 2013-11-26:
Jo, men det er jo igen sådan, at det, at nogle selskaber betaler for lidt, ikke skal få os til at lade nogle andre selskaber betale endnu mindre.
Vi går ind for at skærpe beskatningen af nordsøolien, for det er vores olie, det er danskernes olie, og derfor bør overskuddet i rimelig grad også komme danskerne til gode.
Og inden man får alt for ondt af de her olieselskaber, vil jeg bare sige, at det altså er overskuddet, vi beskatter.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Vi bliver jo nok ikke enige om, at vi skal øge beskatningen af DUC-selskaberne, for det forhold, at nogle har det skidt, betyder jo ikke, at man skal gøre det skidt for alle.
Så vi tænkte mere, at alle skulle have det lige så godt som DUC.
Men det er da interessant, at der i hvert fald mellem os to, som i denne sag i modsætning til regeringen er lidt klartskuende, er en enighed om, at regeringen med dette lovforslag ikke ligestiller selskaberne i Nordsøen, men fortsætter med en mere favorabel behandling af DUC end af de her nye selskaber, vi taler om nu.
Jeg vil sige tak til hr. Frank Aaen for at bekræfte, at den måde, man harmoniserer skattereglerne på, det tidsperspektiv, der ligger i harmoniseringen af skattereglerne, gør, at man de facto har favoriseret DUC på bekostning af de udenlandske olieselskaber, som vi nu taler om.
Derfor vil jeg så høre: Hvad synes hr. Frank Aaen om, at regeringen i et væk taler om, at man bare vil skabe lige vilkår?
Det er jo ifølge hr. Frank Aaen ikke rigtigt.
Hvis vi kigger hen over hele processen, fra man begynder at investere i olieudvinding og undersøge oliefelter osv., og til man hiver olie op, så kan vi se, at der ikke er en ligestilling ifølge hr. Frank Aaen.
Så hvad synes hr. Frank Aaen om, at regeringen påstår, at der er det?
Frank Aaen (EL), 2013-11-26:
Hvad angår det forslag, vi har til behandling nu, om nordsøolien, støtter vi selvfølgelig også det, fordi det er en del af en aftale, det er et stort fremskridt, og det giver nogle penge, der kan bruges til at forbedre den kollektive trafik og forbedre miljøet, for det gælder om elektrificering af jernbanen.
Det er vi helt og fuldt med på, selvfølgelig er vi det.
Skal vi komme noget kritisk om det lovforslag, vi behandler i dag, så er det, at det kommer for sent.
Det er jo mange år siden, at skatten burde være sat op også for de her selskaber.
Når der nu har været en diskussion om, om Mærsk og Shell og Chevron, som udgør DUC, har haft bedre vilkår end de selskaber, vi snakker om i dag, så er jeg fuldstændig enig.
Det har vi prøvet at få gjort bedre gennem tiderne, og det vil vi stadig væk gøre.
Vi arbejder stadig væk for, at de selskaber, som udgør DUC, kommer til at betale mere i skat fremover.
Det har vi jo desværre ikke kunnet få regeringen med på.
Det beklager vi, men det er sjældent sådan, at Enhedslisten giver op, bare fordi vi ikke lige umiddelbart kan få f.eks. regeringen med på et forslag, som vi arbejder med.
Der er en lille ting, jeg gerne vil nævne til sidst, og det er, at provenuet anslås at være 28 mia. kr. og togprojektet, elektrificeringen, er indtil videre budgetteret i omegnen af 23 mia. kr., og det vil sige, at der i virkeligheden er 5 mia. kr., der ikke er disponeret i de ting, der er lagt frem indtil videre.
Der har vi et meget klart budskab til regeringen om, at i de forhandlinger, vi har i øjeblikket, om, hvordan den her elektrificering af jernbanerne i Danmark skal se ud, skal vi også disponere de sidste 5 mia. kr. Helt ærligt, det er ikke nogle, der skal gemmes til natten, for så kommer der bare en røver og tager dem.
De skal så hurtigt som overhovedet muligt disponeres til nogle konkrete projekter udeomkring i landet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Der var nogle ordninger i 2003, og den præmis, de blev lavet på, blev også tilbudt de selskaber, som vi taler om i dag.
Det valgte man ikke at tage imod dengang.
Det ville stadig væk være meget favorable vilkår at drive virksomhed på i Danmark.
Der er jo ingen, der vrider armen om på nogen.
Selvfølgelig ønsker jeg da, at der også er udenlandske selskaber til stede i Nordsøen, men det er ikke ufavorable vilkår, og jeg er sikker på, at vi også i fremtiden kommer til at se, at der er masser interesse for Nordsøen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Jo, men det er jo bare, undskyld udtrykket, lidt udenomssnak.
For virkeligheden er – hvad ordføreren sådan set bekræftede – at den lovgivning, vi har haft på det her område, har favoriseret Mærsk – DUC – i forhold til, hvordan de nye olieselskaber fra udlandet behandles.
Og det skyldes det forhold, at da DUC investerede, var fradragsmulighederne for investeringer store, mens de er små nu, hvor de nye kommer til.
Og dermed er det jo hult at tale om, at der er tale om en ligestilling, for det er der ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Det er rigtigt, at der er en forskel.
Men det er også vigtigt at huske på, at de selskaber, som vi diskuterer i dag, jo fik et tilbud om en overgangsordning, som de afslog.
De fik et tilbud om det på det tidspunkt, da man lavede det om, og det afslog de.
I forhold til overgangsordningen ved hr. Ole Birk Olesen jo også, at vi har diskuteret det.
Nu er DF's ordfører lige gået, men jeg vil da også gerne over for DF kvittere for, at vi i forhandlingerne netop diskuterede overgangsordningerne for at kigge på afskrivningsregler og for at kigge på, hvad satsen skulle sættes ned til.
Men det er altså ikke med tilbagevirkende kraft, når det kommer til at gælde fra den 1. januar 2014.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Ordføreren taler ligesom andre fra regeringslejren om det gode i, at man nu får ligestillet beskatningen af DUC's olieudvinding og de udenlandske selskabers olieudvinding.
Jeg vil høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at mens DUC investerede kraftigt i olieudvinding i Danmark, havde DUC nogle fordelagtige fradragsmuligheder, mens nye selskaber, der kommer til nu, ikke vil have nogen fordelagtige fradragsmuligheder.
Og der er således ikke tale om en ligestilling af de forskellige selskaber i Nordsøen, for der er en tidsmæssig forskydning af, hvornår de opererer, hvornår de investerer.
Dem, der som DUC investerede tidligt, har haft meget fordelagtige fradragsmuligheder, og nu, hvor de hiver olie op, får de sænket beskatningen, mens de nye selskaber så til gengæld står meget ringere.
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Nu var jeg jo en af dem, som gennemførte hele studiet.
Når man er på første år på økonomistudiet, lærer man jo om, at i fravær af markedsfejl, efter simple udbuds- og efterspørgselsmodeller, virker skatter velfærdsforringende – velfærd også forstået som velstand.
Men når man så læser flere bøger på et senere tidspunkt på studiet, lærer man også om markedsfejl og om, at skatter kan virke på en kompleks måde, for der går man ikke fra fravær af skatter til eksisterende skatter, men at skatter kan blive ændret undervejs, og at incitamentsstrukturer også bliver ændret undervejs.
Så jeg ved ikke, hvad det er, spørgeren forsøger at få mig til at sige, men det må spørgeren så uddybe nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Den radikale ordfører er jo uddannet økonom fra Københavns Universitet, og der har ordføreren læst en masse bøger osv., og jeg vil gerne spørge til indholdet af de bøger.
Hvad fortæller de om, hvad der sker, hvis staten pålægger en ekstra skat på produktion og afkast i en bestemt branche?
Hvad fortæller bøgerne så der sker med lysten til at investere i den branche?
Når man spørger de involverede selskaber, siger de jo, at deres investeringer i at hente olie op fra Nordsøen vil falde, som følge af at skatten bliver højere.
Det ville da også være mærkeligt andet.
Jeg har da aldrig nogen sinde hørt om, at man kan pålægge produktion i Danmark en højere skat, uden at det har nogen som helst konsekvenser for lysten til at investere i den produktion.
Det er aldrig set før, at man helt konsekvensfrit kan hæve skatten på produktion i Danmark.
Det afviser regeringen jo og siger, at det vil ikke koste nogen som helst arbejdsplads.
Der vil måske endda komme flere arbejdspladser til Danmark, fordi man øger beskatningen af olieselskaberne.
Hvordan ser Dansk Folkeparti på det?
Vil der ikke blive tabt en eneste arbejdsplads, f.eks. i Esbjerg og omegn, som følge af at man nu hæver beskatningen af olieselskaberne?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-26:
Det, jeg synes er urimeligt, er, at hvis man ser på de selskaber, der i dag fungerer på de gamle regler, ser man, at de i gennemsnit betaler 40 pct. i skat.
Dem, der er på de nye regler, som bl.a. er danske Mærsk, betaler 60 pct. i gennemsnit i skat.
Det er da ganske urimeligt, at vi har udenlandske selskaber, som slipper meget billigere end danske selskaber, som faktisk er danske arbejdspladser.
Er det ikke fair, at man laver en harmonisering af de regler, så man faktisk får lige vilkår?
Det var jo, at man lavede en forhandling, så det er præcis de samme overgangsregler, faktisk lempeligere overgangsregler, fordi vi har fået den her kattelem ind i det.
Så jeg forstår altså ikke den store modstand.
Jeg er ikke enig i, at det her kommer til at koste flere tusinde arbejdspladser – tværtimod.
Nu sænker man faktisk kulbrinteskatten fra 70 til 52 pct., hvilket gør, at det bliver mere attraktivt at producere noget mere olie, og når der kommer mere olie gennem rørene, kommer der altså også nogle flere arbejdspladser.