runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Mange tak.
Det sker sjældent, at Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er fuldstændig enige.
Man kan sige, at ordførerens tale i dag lige så godt kunne have været Radikale Venstres ordførertale, for jeg synes, det var nogle vigtige ting, der blev sagt.
Men altså, for Radikale Venstre er det rigtig vigtigt, at vi har nogle byer, hvor der kan bo folk med alle typer indkomster.
Det betyder, at vi helst ikke skal have byer, der udvikler sig til rene rigmandsghettoer, og det betyder, at der skal være mulighed for at have forskellige boligformer.
En af dem er andelsboligerne, og det er stadig et sted, hvor man kan komme ind som relativt ny på boligmarkedet og også ofte uden at have meget, meget store friværdier med sig.
Derfor synes vi ikke at det er nogen god idé at give det frit, så dem, der lige præcis på det her tidspunkt ejer en andelslejlighed, kan omsætte den til en ejerlejlighed og tjene rigtig mange penge på det.
Det synes vi faktisk ville være ærgerligt.
Men vi vil være åbne over for at se på, hvad der kommer ud af erhvervsog vækstministerens redegørelse.
Vi synes egentlig også, at tilføjelsen om at kigge på, om man kan komme nogle af de her sorte penge, som formentlig er i nogle af de her foreninger, til livs, er en god idé, så det vil vi gerne støtte, men vi kan altså ikke støtte Liberal Alliances beslutningsforslag i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det Radikale Venstre har inden for de senere år haft et slogan, der hedder: »Vi lytter.
Også til økonomer.«
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Så hvis man vil have den diskussion om det samlede boligmarked, skal man nok sørge for, at det er vores boligordfører, der modtager det her forslag.
Men nej, jeg synes ikke, det er nogen god idé.
Og jeg kan ikke umiddelbart trække en boligøkonom op af lommen.
Men jeg er sikker på, at der sidder en række af dem og arbejder i erhvervs- og vækstministerens udvalg, og så vil jeg lytte til dem, når de udtaler sig.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det her er taget op i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget, fordi den her lovgivning hører under erhvervs- og vækstministeren.
Det er ikke noget, Liberal Alliance har besluttet.
Så derfor vil jeg gerne bede den relevante ordfører for Det Radikale Venstre svare på det her spørgsmål, selv om den radikale ordfører mener, at det var en anden, der burde have svaret på det: Mener fru Ida Auken, at vi skal lytte – også til økonomer?
Og mener fru Ida Auken, at på det her område bør vi også lytte til økonomerne, som siger, at vi skal liberalisere boligmarkedet, og at det her er et skridt i retning af en liberalisering af boligmarkedet?
Ida Auken (RV), 2016-05-13:
Jeg vil meget gerne lytte til økonomerne.
Jeg siger ikke, at de altid har sandheden og svaret på alting, for det kan godt være, at der er andre hensyn at tage end de økonomiske.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er fair nok, når selv erhvervs- og vækstministeren svarer, at han ikke har sort bælte i boligreguleringen, at jeg også som erhvervsordfører tillader mig at sige, at der er finere nuancer af boligreguleringen og boliglovgivningen, som jeg ikke er ekspert i.
Og det vil jeg så også tillade mig ikke at være i den her sammenhæng.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-05-13:
Interessant tale.
Jeg tænker lidt, at vi vel er enige om, at en bolig er en bolig, hvad enten den går til en fætter eller en kusine eller en nabo.
Så tænker jeg lidt med hensyn til det her med at stille det frit, at hvis man et eller andet sted ønsker en ejerbolig, er man da meget velkommen til at købe en ejerbolig, så kan man jo bare lade være med at stille sig i kø til en andelsbolig, hvis det en ejerbolig, man ønsker.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Ja, og man kan sige, at hvis en person hellere ville være gift med Jens, så skulle vedkommende jo bare lade være med i første omgang at gifte sig med Allan, men nogle gange skifter folk mening.
Så er Allan alligevel ikke så god en ægtefælle, som hun troede, så derfor foretrækker hun Jens, og man skal selvfølgelig have lov til at skifte mening, fordi alt andet ville jo være tvang.
Det kan godt være, at man på et tidspunkt i sit liv har syntes, at det var det rigtige at bo i en andelsbolig, men nu synes man altså, at man gerne vil noget andet, uden at man af den grund har lyst til at flytte.
Så hvis man i andelsboligforeningen er enige med hinanden om, at man gerne vil lave ejerformen om, hvorfor skulle man så ikke have mulighed for det?
Så spørger DF's ordfører
: Hvad er problemet med, at boliger går i arv?
Problemet er, at vi har etableret et privilegium, et privilegium, som er forbeholdt nogle få mennesker, nemlig at bo i en attraktiv bolig til en billig pris, og det lovgivningsmæssige privilegium går i arv fra mor til søn og fra søn til ven osv. osv., og det er jo ikke et åbent og frit samfund.
Det er jo et privilegiesamfund, det er jo næsten et feudalsamfund, som man gjorde op med for nogle år siden.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-05-13:
[Lydudfald]
... og det går jeg også ud fra er noget af det, ekspertudvalget skal se på.
På den måde kunne man undgå den her person til person-kontakt.
Det glæder jeg mig til at få belyst lidt nærmere.
Så tænker jeg lidt, at hvis man så vælger at blive skilt, og man ønsker at tage sig en ny, kan man sige, at man også kan give nogle incitamenter til rent faktisk at gøre det, som ikke nødvendigvis var følelserne, men som jo er en hardcore gevinst, man kan få her og nu.
For som ordføreren er inde på, er det altså voldsomt mange penge, man kan score lige her og nu, og det vil altså ikke komme dem, der efterfølgende kunne have haft glæde af en andelsbolig, til gode.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-13:
Vi har jo en række steder, hvor man kan få støtte og rådgivning i dag.
Vi har væksthuse, vi har vækstkautioner, og vi har mange andre tiltag, hvor man som iværksætter har mulighed for at komme ind med sine ideer.
Der findes et hav af steder.
Den rigtige medicin er ikke at lave et nyt supplement, en ny styrelse, et nyt kontor, et nyt sted med nogle andre konsulenter, som så skal sidde for to gange 7,5 mio. kr. om året og gøre sig til smagsdommere over, hvilke aktiviteter der er såkaldt bæredygtige.
For jeg tror ikke på, at jeg tillægger begrebet bæredygtig den samme værdi, som Alternativets ordfører gør.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Jeg kan bekræfte, at grunden til, at Enhedslisten kun kan stemme hverken for eller imod, altså stemme gult, i forhold til hvordan forslaget er udarbejdet i sin nuværende form, netop er, at vi ikke mener, det er klogt at melde ud nu, at den onde løsning skal gælde helt frem til 2019.
Vores linje er, at omprioriteringsbidraget skal skrottes helt – specielt også set i lyset af de mange velfærdsdemonstrationer, der var i går over hele landet, i 74 byer, hvor 20.000 mennesker demonstrerede og krævede, at omprioriteringsbidraget bliver helt skrottet.
Så må Dansk Folkeparti jo ved et nej til en aftale med Kommunernes Landsforening stå til ansvar for de mange løfter om velfærd, som Dansk Folkeparti gav i juni sidste år.
Så får vi se, hvordan det går med det.
Så får vi jo en gylden mulighed for at stille Dansk Folkeparti til ansvar for de mange gyldne løfter om velfærd, der blev givet i juni sidste år.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det vil vi også rigtig gerne stå på mål for.
Heldigvis er det lykkedes med en ny regering og med Dansk Folkeparti som støtteparti for første gang i mange år at opleve, at der er en økonomisk vækst ude i kommunerne.
Så det står vi gerne på mål for.
Men jeg er glad for, at ordføreren er lige så forundret, som vi er i Dansk Folkeparti, over, at der i går var demonstrationer i 74 byer, hvor også ledende socialdemokrater var med og sagde, at man var imod omprioriteringsbidraget, og at vi så står her dagen efter med et beslutningsforslag, som vil være med til at cementere omprioriteringsbidraget frem til 2019.
Jeg kvitterer selvfølgelig også for, at Enhedslisten står fast på deres politiske standpunkt: at man ikke ønsker et omprioriteringsbidrag.
Derfor kan Enhedslisten selvfølgelig heller ikke støtte Socialdemokratiets forslag, som jo netop går ud på at cementere det.
Det synes jeg er et rent snit.
Vi er uenige med Enhedslisten, men jeg synes, det er rigtig fint, at politikerne står på mål for det, man siger.
Det gør Socialdemokratiet i hvert fald ikke i den her sag.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Men så kan jeg jo spørge spørgeren fra Dansk Folkeparti: Hvis Dansk Folkeparti er så fast i kødet i forhold til omprioriteringsbidraget, kan spørgeren fra Dansk Folkeparti så nu garantere ...
Der er ikke mulighed for at svare tilbage, men så vil jeg da i hvert fald sige, at hvis man er så meget imod omprioriteringsbidraget herinde i Folketingssalen, vil det være fornuftigt at være lige så meget imod det i Kommunernes Landsforenings bestyrelse på 17 personer, som jo på et tidspunkt skal tage stilling til den samlede aftale.
Og der håber jeg da, at der er konsekvens mellem, hvad Dansk Folkeparti mener herinde i Folketingssalen, og hvad Dansk Folkeparti mener i Kommunernes Landsforenings bestyrelse.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-13:
Man skal høre meget, før ørerne falder af.
Det er jo, som om Dansk Folkeparti slet ikke hører, hvad det er, der bliver sagt, eller hvilket ændringsforslag vi har stillet.
Altså, det er jo helt vildt.
Vi stiller et ændringsforslag om helt at afskaffe omprioriteringsbidraget.
Hvis det ikke er gået op for Dansk Folkepartis ordfører og Dansk Folkeparti, så lad mig bare gentage, at Socialdemokratiets position er, at omprioriteringsbidraget skal væk, fordi det er fuldstændig urimeligt og fører til nedskæringer i kommunerne.
I stedet for at stå og lade, som om man ikke hører det, burde man jo kigge på den konsekvens, det har ude i kommunerne.
Det er vores ønske og vores ambition.
Og det, at vi forsøger at forfølge den næstbedste løsning, bliver til, at vi så er tilhængere af omprioriteringsbidraget; det er jo noget værre vrøvl og nonsens.
Der må jeg bare sige, hvis jeg skal nå at stille et spørgsmål, at der har vi så forskellen på Enhedslisten og Socialdemokratiet, der jo i den her sag dybest set forfølger at få pengene ud i kommunerne, men hvor vi, hvis alle var enige med Enhedslisten, ville stå i en anden svær situation.
Men det her er jo noget vrøvl.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Jeg kan bekræfte, at jeg har forstået det sådan, at Socialdemokraternes position er, at omprioriteringsbidraget skal skrottes helt.
Ved Enhedslistens stillingtagen til det her forslag gør vi det faktisk på samme måde, som vi gjorde, da vi havde hasteforespørgslen den 16. marts her i Folketingssalen.
Da fremsatte regeringen og Dansk Folkeparti et forslag om, at omprioriteringsbidraget skulle bestå, men at pengene for 2017 skulle føres tilbage til kommunerne.
Det er den næstbedste løsning – den onde løsning, som hr. Martin Damm har kaldt det.
Det er også den løsning, som er indbefattet i det her beslutningsforslag – før der kommer det annoncerede ændringsforslag, som kommer lige om lidt.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Det, der får mig til at stille spørgsmålet, er den besynderlige – hvad skal man kalde det – strategi, som Dansk Folkeparti har lagt for dagen.
Jeg tror simpelt hen, der er brug for, at vi får et par facts helt klart frem: Kan ordføreren bekræfte, at der blev stillet et ændringsforslag af hele oppositionen til budgetloven om helt at afskaffe omprioriteringsbidraget?
Det forslag kunne der være flertal for, men det var der desværre ikke, fordi Dansk Folkeparti stemte imod det ændringsforslag om at afskaffe omprioriteringsbidraget.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Det, hr. Magnus Heunicke fremfører her i Folketingssalen, er fuldstændig rigtigt.
Der blev stillet et ændringsforslag i forbindelse med behandlingen af finansloven om, at omprioriteringsbidraget skulle afskaffes helt.
Dansk Folkeparti ville ikke stemme for det.
I forbindelse med forespørgselsdebatten den 16. marts fremsatte en enig opposition et forslag til vedtagelse om, at omprioriteringsbidraget skulle afskaffes helt.
Når der kommer et ændringsforslag til det her beslutningsforslag om, at omprioriteringsbidraget skal afskaffes helt, ved vi igen godt, hvad Dansk Folkeparti vil stemme.
De vil ikke stemme for det forslag.
Når vi lige om lidt, når behandlingen af det her punkt er afsluttet, skal have en forespørgselsdebat med en fælles vedtagelsestekst, som oppositionen samlet fremsætter, som også indebærer, at omprioriteringsbidraget skal afskaffes helt, vil Dansk Folkeparti heller ikke stemme for det.
Så der er ingen tvivl om, at alt det vrøvl og den manipulation, vi i dag har hørt fra Dansk Folkeparti, bare kommer ud fra et ønske om at camouflere, at man i virkeligheden ikke er villig til at afskaffe det meget skadelige omprioriteringsbidrag, som styringsmæssigt, men også velfærdsmæssigt går hårdt ud over kommunerne, hvis det ikke bliver afskaffet helt og aldeles.
Det er også rigtigt, at det er en plan B.
Men jeg må også sige, at der, hvor vi står i Enhedslisten, er, at vi sådan set ikke mener, det er tid til en plan B, når det gælder 2018 og 2019.
Jeg er et positivt menneske, så jeg tror faktisk, at inden vi når at forhandle om en kommuneaftale for 2018, er der en realistisk chance for, at den vakkelvorne regering, vi har, som sidder med et flertal på 1 mandat, ikke er der mere, og så er der et nyt politisk flertal, som rent faktisk ønsker at skrotte omprioriteringsbidraget.
Så vi ønsker at fastholde fokus på det, der er den gode løsning, og på det, der er plan A, nemlig at det omprioriteringsbidrag bliver skrottet helt og aldeles og fuldstændig.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det er en helt ny oplevelse for mig i det her Folketing, efter hr. Rune Lund er kommet ind, at hver gang jeg kommer op på talerstolen efter ham, skal jeg sætte den ned.
Liberal Alliances holdning til omprioriteringsbidraget er meget klar, for vi gik til valg på et omprioriteringsbidrag for kommunerne.
Vi mener, at kommunerne er i stand til at effektivisere.
De nøgne tal siger, at hvis alle kommuner drev sig selv lige så effektivt som Frederiksberg Kommune – som Frederiksberg Kommune – så ville der kunne spares sammenlagt 29 mia. kr. i kommunerne.
Det er over 10 pct. af det offentlige forbrug i kommunerne, der kunne spares, hvis alle kommuner drev sig selv lige så effektivt som Frederiksberg Kommune.
Jeg tror, at folk, der kender folk, der bor på Frederiksberg, eller som selv har boet på Frederiksberg, kan bekræfte, at servicen til borgerne på Frederiksberg ikke er dårlig.
Tværtimod er oplevelsen for mange, der har boet i Københavns Kommune, at hvis de flytter til Frederiksberg Kommune, er servicen bedre, selv om Frederiksberg Kommune altså driver sig selv mere effektivt end Københavns Kommune.
Så der er ikke den sammenhæng, at fordi man bruger en masse penge ineffektivt, som andre kommuner gør, så har man en meget, meget bedre service.
Næh, Frederiksberg Kommune har en fantastisk service sammenlignet med andre kommuner, men driver sig selv billigere end andre kommuner.
Derfor: Kommunerne kan effektivisere sig selv, og når de kan det, bør det også kunne mærkes på det bloktilskud, som staten yder til kommunerne.
Staten finansierer jo 25 pct. af det offentlige forbrug ude i kommunerne.
Ca. 65 mia. kr. sendes hvert år fra staten til kommunerne.
Når kommunerne kan drive sig selv mere effektivt, skal staten heller ikke blive ved med at sende lige så mange penge derud, for de penge kan benyttes bedre end på kommunal ineffektivitet.
Liberal Alliance har for flere år siden foreslået, at der ikke skal betales en krone i skat af de første 7.000 kr., man tjener om måneden, når man er i arbejde – ingen skat af de første 7.000 kr.
Vores forslag var at bruge et omprioriteringsbidrag til netop det og bruge et omprioriteringsbidrag til at finansiere, at vi i de kommende år får flere ældre og flere børn, som kræver en større udgiftspost på den offentlige sektors konti.
Så de to ting kan vi bruge omprioriteringsbidraget til.
Derfor har vi også fremsat det samme forslag til vedtagelse i dag, som vi gjorde tilbage den 16. marts, hvor vi havde en lignende debat.
Det forslag til vedtagelse lyder: »Folketinget fastslår, at frigjorte midler i 2017 som følge af det kommunale omprioriteringsbidrag skal bruges til at understøtte den fremtidige kommunale økonomi, f.eks. gennem øget service og højere beskæftigelse. Midlerne skal prioriteres anvendt, hvor behovet er størst.
Den konkrete udmøntning sker i forbindelse med forhandlingerne om kommunernes økonomi og finanslovsforhandlingerne.«
Her vil jeg gerne indføje 2017-2019, for det er jo det, som den her forespørgselsdebat handler om.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Tak til ordføreren.
Jeg anerkender, at ordføreren kommer fra Liberal Alliance og derfor har de synspunkter i forhold til nedskæringer i kommunernes økonomi.
Det, der egentlig bare undrer mig, er, at Liberal Alliance synes, at omprioriteringsbidraget er en god måde at gøre det på, for i vores optik giver det jo en usikkerhed ude i kommunerne i forhold til, hvordan de skal budgettere.
De ved, de skal budgettere med at skulle sende 1 pct. til staten, og så får de måske nogle af pengene igen.
Jeg troede egentlig, at Liberal Alliances holdning – og det er den, jeg vil spørge ordføreren om – ville være på forhånd at sige: Vi skærer så kommunerne med en vis procentdel.
Er ordføreren ikke enig i, at det giver den der usikkerhed i forhold til kommunernes budgettering?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Det er en lang dag i dag, og der er mange forslag, og jeg har lige blandet to ting sammen.
Til spørgsmålet fra fru Josephine Fock vil jeg sige: Det er jo ikke vores ønske, at det skal være sådan, at først er der omprioriteringsbidraget, og så garanterer man, at pengene fra omprioriteringsbidraget kommer tilbage til kommunerne i uændret størrelse.
Det er nogle andre, der mener det. Vores ønske er, at kommunerne skal vide, at de hvert år skal effektivisere med 1 pct., og så skal de også vide, at der selvfølgelig i kommuneforhandlingerne vil være en udgiftsdækning i forhold til de øgede omkostninger som følge af flere ældre og flere børn.
Vi synes ikke, der er nogen usikkerhed forbundet med det, det er helt fint, og det tror jeg sagtens kommunerne kan gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-13:
Det var egentlig, fordi jeg ville være sikker på, at ordføreren var klar over, at det var punkt 2 på dagsordenen og ikke punkt 3 på dagsordenen, vi var i gang med.
Det har formanden heldigvis fået hjulpet ordføreren med, men bare for en god ordens skyld, da der jo ikke er tale om en vedtagelse i forbindelse med et beslutningsforslag, skal jeg blot være sikker på – jeg tror godt, jeg kender svaret – hvordan Liberal Alliance stiller sig i forhold til selve beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Tak for den gennemgang.
Jeg synes, at den var meget, meget præcis.
Så er der kun et spørgsmål tilbage, nemlig om ordføreren kan bekræfte, at det forslag, der så er fremsat her – KL siger det, vi siger det – er en plan B, for det ville være langt bedre at annullere omprioriteringsbidraget.
Det har vi flere gange stillet forslag om, sådan som ordføreren lige har redegjort for.
Det her er så vores plan B for at sikre, at pengene kommer tilbage til kommunerne i budgetlovsperioden.
Kan ordføreren bekræfte, at det forslag, vi så har fremsat her, ord til andet er det samme, som der står i det betænkningsbidrag, som Dansk Folkeparti – ordføreren står åbenbart nede bagved i salen i dag – selv har skrevet til budgetloven?
Det er ord til andet det, de selv har skrevet, og alligevel stemmer de nej.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-13:
Jeg er naturligvis ikke overrasket over det, men jeg tænkte bare, at for en god ordens skyld, almindelig service, ville jeg være sikker på, at vi havde fået gjort det rigtigt i forhold til annalerne, nemlig at det er sådan, det er.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at rose ordføreren og for den sags skyld også Enhedslisten for at være klare i mælet: Omprioriteringsbidraget vil man ikke have.
Det er sådan set fair at sige det; det giver rene linjer.
Så vil jeg gerne i forhold til beslutningsforslaget her fra Socialdemokratiet – som ordføreren jo også har forberedt sig på – spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der står: »Med dette beslutningsforslag ønsker Socialdemokratiet at sikre, at kommunerne garanteres, at økonomiske midler, der svarer til omprioriteringsbidraget fra kommunerne på udgiftslofterne for 2017, 2018 og 2019, tilbageføres til kommunerne i forbindelse med de kommende års finanslove og kommuneaftaler.«
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er det beslutningsforslag, som alle vi, der er her i dag, har forberedt os på?
Så er det rigtigt, at det nu er blevet opdaget, at det, man ville, var at cementere det, og man kommer så med et ændringsforslag og noget her, som ingen jo har set endnu.
Det er man blevet mundtligt præsenteret for af ordføreren fra Socialdemokratiet.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at forslaget, vi debatterer her i dag, cementerer omprioriteringsbidraget?
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Jeg tror, at vi her har at gøre med en politisk uenighed, som handler om, at Enhedslisten synes, at der er brug for flere midler til at løfte velfærden i kommunerne, mens Liberal Alliance synes, at der skal skæres på velfærden i kommunerne.
Jeg kan komme med et eksempel, hvor jeg mener at man kan overføre penge fra staten til kommunerne og samtidig bruge pengene fornuftigt ved at tage pengene de rigtige steder, men også ved at give dem til de rigtige formål.
Det er jo indkøbet af kampfly, som blev annonceret i går.
Regeringen vil købe 27 kampfly.
De kommer til at koste 1 mia. kr.
stykket, det er det, Norge har købt dem for.
Det er 27 mia. kr.
Det er anslået, at driftsudgiften for de her kampfly over de næste 20-30 år vil være på mellem 80 og 100 mia. kr.
Der siger jeg, og der siger Enhedslisten: Lad os bruge de penge på velfærd i stedet for.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Nu er det jo ikke sådan, at vi ikke vil deltage i en udligningsreform med Enhedslisten.
Der er bare eksempler på, at det er prøvet før, og det var ikke med et særlig godt resultat.
Vi ville sådan set ønske, at man fik lavet en udligningsreform, der gav et mere lige Danmark.
KL har haft utrolig svært ved at, hvad skal man sige, gå ind i dialogen om en ny udligningsreform, i forhold til at man jo repræsenterer alle 98 kommuner.
Der ser vi den her mulighed for med 1 pct. at få et mere lige Danmark, og det skal vi prøve i 2017.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Man kan jo undre sig over, at det netop er tidligere socialdemokratiske ministre og den tidligere regering, der i dag vil slå et slag for kommunernes økonomi.
Det runger jo lidt hult, set i lyset af at de tre forslagsstillere var en del af en SR-regering, der gennem dens levetid skar kommunerne med hele 3 mia. kr. fra 2012 til 2015.
Dertil kommer, at regeringen allerede har slået fast, at omprioriteringsbidraget for 2018 og 2019 bliver i det offentlige system.
Men de ekstra midler og den garanti, som regeringen har udstedt, er åbenbart ikke nok for Socialdemokraterne.
De kræver, at regeringen allerede nu lægger sig fast på, hvordan pengene skal bruges om 2, 3 og 4 år.
Men det er en noget urealistisk og ulogisk måde at drive politik på, hvis man vil have bare den mindste chance for at kunne prioritere de offentlige midler.
Med omprioriteringsbidraget får vi netop et værktøj, der giver en lidt mere fleksibel offentlig sektor.
Vi så det med omprioriteringsbidraget i 2016, hvor der blev tilbageført 1,9 mia. kr. til prioriterede indsatser på borgernær service-området.
Vi har jo set, at kommunerne har realiseret store effektiviseringspotentialer inden for bl.a. digitalisering, koordinerede indkøb, effektiv administration, og det er den udvikling, kommunerne skal fortsætte med.
Så med Socialdemokraternes beslutningsforslag vil vi reelt set fratage muligheden for at kunne prioritere det, som er vigtigst i de kommende år.
Det ønsker vi ikke.
Vi vil gerne holde fast i fleksibiliteten, og derfor mener vi ikke, at en løsning, som Socialdemokraterne lægger op til her, er egnet.
Så på den baggrund støtter Venstre ikke forslaget.