runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
To ting: Det her med at flytte en kamp er jo i virkeligheden den alleryderste konsekvens af det med, at politiet kan give nogle påbud i forbindelse med sikkerheden omkring en kamp.
Jeg tror ikke, at hr. Jan E. Jørgensen eller andre skal forestille sig, at det bliver sådan en fast, tilbagevendende begivenhed, at politiet flytter en kamp.
Det er det ene.
Det andet er: Er det rimeligt, at politiet overhovedet kan flytte en kamp i yderste konsekvens?
Ja, det synes jeg er rimeligt, hvis politiet har fuldstændig sikre underretninger om, at her er der planlagt noget større organiseret.
Men hvis politiet ved, at der foregår noget, har de for det første et hensyn til alle de fredelige, der også har tænkt sig at gå til kampen, og selvfølgelig også et hensyn til resten af samfundet.
Derfor synes jeg, at det er rimeligt at give politiet myndighed til i den yderste konsekvens at kunne gøre det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-23:
Jamen er ordføreren ikke enig med mig i, at klubberne jo heller ikke har nogen interesse i vold og kaos i forbindelse med kampene, så derfor vil klubberne være lydhøre over for politiet, hvis politiet kommer med de her efterretninger?
Men der kan være en forhandling, hvor klubben ved, at politiet vil trække det ultimative kort og sige: Prøv at høre her, der er ikke så meget at snakke om, for jeg har loven på min side, og jeg flytter bare kamptidspunktet.
Det har jo ikke meget med en forhandling at gøre, i hvert fald ikke med en reel forhandling.
Kunne vi ikke vente med at se, om det her tiltag virkelig viser sig at være nødvendigt, og så udskyde den del og tage loven op igen om et års tid og se, hvordan det er gået uden den hjemmel?
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Men hvis jeg nu følger hr. Jan E. Jørgensens logik og siger, at politiet ikke i yderste konsekvens havde myndighed til at pålægge klubben, at den skulle flytte kamptidspunktet, ville man have en diskussion, hvor klubben ville sige: Vi har nogle væsentlige hensyn, der handler om vores kommercielle interesser, de penge, vi regner med at tjene på den her kamp, og så kan det godt være, at I som politi har nogle hensyn til de andre deltagere i fodboldkampen, de andre tilskuere, som sådan set slet ikke har noget med balladen at gøre, og det kan godt være, at I har et hensyn til samfundet.
Så skal vi søreme veje de to hensyn over for hinanden, den offentlige sikkerhed, sikkerheden for alle de fredelige tilhængere over for klubbens, tør jeg sige mere kortsigtede økonomiske interesser i kampen.
Nej, der synes jeg ikke, at det er rimeligt, at det nødvendigvis skal undergå en forhandling.
Jeg synes faktisk, at det er meget rimeligt, at på den yderste revle kan man sige, at samfundets hensyn og hensynet til sikkerheden for alle de fredelige tilskuere til kampen vejer tungere.
Og derfor er jeg tilhænger af, at politiet får tildelt den her kompetence.
Jeg vil bare gerne igen afslutningsvis understrege, at jeg ikke forestiller mig, at det er sådan noget, vi kommer til at opleve en hel masse gange.
Men jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at politiet på den yderste dag har en mulighed for at kunne gøre det.
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Jeg har et spørgsmål, måske af lidt mere teknisk karakter, men nogle gange har regeringspartiernes ordførere jo også haft en lidt bredere, dybere gennemgang af lovforslagene.
Jeg har siddet og bladret og bladret rundt for at finde ud af, hvorfor den mulighed, der bliver givet, i forhold til at man kan optage personfotografi af dem, som får en generel karantæne efter stk. 1, kun gælder dem, der er omfattet af stk. 1, og ikke dem, der er omfattet af stk. 2.
Stk. 1 er jo den nuværende regel, vi har, som altså omfatter dem, der i dag kommer ind i registreret.
Men man laver jo et nyt stk. 2 i forhold til dem, der f.eks. laver vold mod tjenestemand i funktion.
Hvorfor må der ikke blive taget foto af dem?
Hvorfor er det kun dem, der gentagne gange har overtrådt lovgivningen og dermed er røget i registeret, man tager foto af, og ikke alle, der ryger i registeret?
Jeg har bladret, men jeg synes ikke, jeg kan finde det.
Det kan være, ordføreren kan hjælpe.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Jeg tror i virkeligheden, vi står os bedst, ved at vi, i stedet for at jeg forsøger at svare hr. Tom Behnke noget, enten stiller et skriftligt spørgsmål til Justitsministeriet, eller at vi direkte spørger justitsministeren.
For så er vi sikre på at få det helt rigtigt, så den sidder fuldstændig i skabet.
Men hr. Tom Behnkes politiske udgangspunkt tror jeg sådan set jeg udmærket forstår.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
I forbindelse med debatten om forslaget her, men også i forhold til hele diskussionen omkring hooligans ved fodboldkampe, har det tit været fremført, at det er et stort problem, når fans tager romerlys med ind på stadion og fyrer dem af under kampen til stor utryghed for bl.a. børnefamilier, der har oplevet de her meget farlige situationer, hvor der også bliver kastet romerlys ind mod banen;
det kan ramme tilskuere, og det kan ramme spillere inde på banen, dommere osv.
Kan den socialdemokratiske ordfører fortælle os, hvad grunden er til, at man ikke har det med i forslaget?
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Uden at hr. Peter Skaarup skal hænge mig op på de præcise detaljer, så er det, så vidt jeg er orienteret, sådan, at hvis man opfører sig forkert til en fodboldkamp, lad os sige det sådan, hvad enten det er med romerlys eller i større omfang, er det allerede i dag noget, man bliver straffet for.
Vi havde for nylig et tilfælde, hvor det gik helt galt – jeg tror, det var på Brøndby Stadion, hvor der var en masse tilskuere, der løb ind på banen.
Det tror jeg så i øvrigt klubben blev straffet for med et par kampe, hvor der overhovedet ikke måtte være tilskuere.
Så jeg tror, at meget af den adfærd, hr. Peter Skaarup spørger til, er der allerede i dag straf for.
Hvis jeg på stående fod tænker tilbage, kan jeg også komme i tanke om nogle superligakampe, hvor man har afbrudt kampene, fordi der har været for mange romerlys, og derefter har givet klubben, altså den klub, hvor fansene, der opførte sig sådan, kom fra, en straf.
Men igen: En præcis tolkning af grundlaget for de regler vil jeg nødig med det samme sådan autoritativt give mig ud i et svar på her, men jeg mener altså, at det er dækket af andre forhold.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg skal nok lade være med at stille sådan meget direkte spørgsmål, for jeg forstår, at Liberal Alliances ordfører er suppleant for den sædvanlige ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Jeg vil bare sige, at det jo er rigtigt, at det her forslag går ud på, at vi er modstandere af, at man sletter gamle fingeraftryk fra længere tilbage end 10 år i forhold til sigtede.
Men Folketinget har jo desværre – set med vores øjne – via et stort flertal uden om Dansk Folkeparti accepteret at slette dna-aftryk, også tilbage i tiden, på nøjagtig samme vis som med fingeraftryk.
Det har så varet 3 år, før regeringen fandt ud af, at der også skulle ske noget i forhold til fingeraftryk, og det er derfor, at forslaget handler om det.
Men beslutningen om dna er desværre truffet og har efter vores opfattelse allerede handicappet politiets muligheder for at opklare også alvorlig kriminalitet
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Man kan jo ikke lade være med at kvittere for, at den nuværende regering binder sagligheden af beslutningen op på, hvad den tidligere regering besluttede sig for.
Det er det, jeg hører ministeren blive ved med at sige: Jamen det er slet ikke noget, den nuværende regering har fundet på; det var den tidligere regering, og vi gør bare, hvad de sagde dengang.
Jeg er enig i, at den forrige regering gjorde det rigtig godt, men det kan man jo ikke bruge, når man er en ny regering.
Det andet, jeg vil spørge ind til, er, at ministeren siger, at man har fundet den rigtige balance.
Men er det ikke rigtigt forstået, at man overhovedet ikke har overvejet, hvor balancen skal være, men at man bare har kopieret det, som står i dommen, nemlig at grænsen er 10 år.
Det er det, man har gjort.
Man har egentlig ikke været inde og vurdere eller balancere noget, man har bare kopieret det ind.
Derfor er vi jo i den situation, at regeringen sådan set ikke har truffet en politisk beslutning om, hvad man vil, man har bare indrettet sig efter praksis.
Men praksis har vel ændret sig?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Jeg kan forstå, at vi så er enige om, at det ikke er det her lovforslag, der i givet fald i den konkrete sag ville have forhindret politiet i at have det materiale, der førte til pågribelsen af den enkeltperson.
Det er ikke det her lovforslag, der forhindrer det; det er åbenbart et tidligere, kan jeg forstå på hr. Peter Skaarup.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-04-23:
Tak for det.
Når du kommer ind på en arbejdsplads som vikar, skal du have det samme i løn som de andre ansatte.
Hvis de andre har ret til at få løn, når de bliver syge, så skal du også have det, og når alle andre har ret til f.eks. den sjette ferieuge, skal det selvfølgelig også gælde for dig.
Det er kernen i det her lovforslag.
Ud over at det vil sikre vikarers rettigheder, vil det også sikre, at de fastansatte ikke udsættes for uretfærdig konkurrence.
Vi har i alt for mange tilfælde set, at fastansatte bliver fyret, hvorefter arbejdsgiveren går ind og ansætter vikarer til en meget lavere løn.
Det ser vi i mange brancher, eksempelvis både i byggeriet og i gartnerierne rundtomkring i landet.
Vi får ryddet op på de områder, hvor der i dag er uretfærdig konkurrence, mens vikarfirmaer, der rent faktisk har orden i sagerne, kan fortsætte som hidtil.
Lovforslaget gennemfører et EU-direktiv om vikararbejde og er udformet i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, og Socialdemokraterne støtter det varmt.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Tak og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Hvis vi nu kan fremlægge et eller flere eksempler på vikaroverenskomster, der er indgået med mindst én repræsentativ part, men som klart fraviger og ikke opfylder ligebehandlingsprincippet for så vidt angår beskæftigelse i brugervirksomheder, hvad vil ordføreren så gøre ved det?
Mener ordføreren så, at der er en mekanisme i den her lov, som kan sikre, at de pågældende vikarer ikke skal stilles ringere end i forhold til det ligebehandlingsprincip, der er beskrevet med hensyn til væsentlige løn- og ansættelsesvilkår her?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-04-23:
Jeg har meget stor tillid til vores arbejdsmarkedsmodel i Danmark, jeg har meget stor tillid til vores arbejdsmarkedsparter, og når der i det her lovforslag står, at der lige præcis skal være en part til stede, som godkender det her, og som er en af de mest repræsentative, så har jeg stor tillid til, at det så også vil betyde nogle ordnede forhold, hvilket vi i alt for mange tilfælde desværre ikke ser i dag.
Jeg synes, det er fuldstændig afgørende, at vores vikarer har en retsstilling på det danske arbejdsmarked, hvor de også har ordnede forhold, og hvor de ikke kun skal se på, at alle de andre ansatte kan have overenskomster, mens de ikke selv har det.
Derfor synes jeg, det er fuldstændig afgørende, at når de kommer ind på en arbejdsplads, hvor der er overenskomstdækning, skal de enten være dækket af den, eller også skal de selv være dækket af en overenskomst, der er så stærk, at en repræsentativ part har godkendt den og har nikket til den.
Det er sådan set nok for mig, det er et kvalitetsstempel for mig.
Nu ved jeg godt, at når man som nordjyde siger, at det her lovforslag kan være godt nok, så er det jo faktisk en temmelig stor ros, og det vil jeg da tage for pålydende fra ordføreren.
Jeg synes, at det er et godt lovforslag.
Jeg synes ikke – for at svare på ordførerens spørgsmål – at det her løser alle vores problemer med social dumping i Danmark, og derfor skal vi arbejde videre ad den vej også på alle mulige andre fronter, hvor vi kan komme afsted med det.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Det er bare, fordi der står, at det omfatter danske og udenlandske virksomheder, og der står, at det skulle hindre det.
På den ene side sikrer vi vikaransatte rettigheder på en måde, så social dumping gennem brug af vikarer hindres effektivt, står der, og på den anden side har vi den situation, hvor der er vikarbureauer, der sender breve ud til virksomheder, til selvstændige om, at de kan tilbyde vikarer til 80 kr. i timen.
Det er der, hvor det er interessant, om vi vil løse det problem, fordi i de fleste danske virksomheder, der bruger vikarer, er der jo ordnede forhold.
Det er jo ikke der, der er det store problem.
Problemet er der, hvor vi ser, at de bliver underbudt, og det er der, jeg interesseret i, om det her kan løse det, men jeg synes, at jeg kan forstå på fru Ane Halsboe-Jørgensen, at det gør det sådan set ikke.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-04-23:
Lovforslaget løser ikke alle problemer med social dumping, men jeg deler ikke ordførerens opfattelse af alle de steder, der har ordnede forhold i dag, og når der så kommer vikarer ind, så har de også ordnede forhold.
For det ved vi simpelt hen ikke passer.
Selv store, velrenommerede danske virksomheder, der har overenskomst, og som gør tingene efter reglerne, kan finde på at tage vikarer ind, som har meget, meget ringere vilkår.
Det er jo den del, der også skal stoppes, særlig fordi det jo også udsætter de fastansatte for en meget unfair konkurrence, og det synes jeg vi skal slå ned på.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Som jeg også nævnte det i min ordførertale, er det jo med til at bekæmpe social dumping.
Jeg skal ikke hævde, at det løser alle problemer – ingenlunde.
Der vil fortsat være behov for at arbejde med initiativer, der begrænser og bekæmper social dumping, og det vil vi fortsat arbejde med i Venstre.
Men det her er et godt skridt på vejen, som gør, at der også kommer nogle ordnede forhold for de vikarer, der i dag arbejder ude i de danske virksomheder.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Jamen det er også helt fint.
Jeg forstår udmærket ordføreren.
Det er svært at svare, hvis man ikke har været i Folketinget dengang.
Noget andet er, at der står, at det gælder for et dansk eller et udenlandsk vikarbureau.
Mener hr. Hans Andersen så, at de problemer, der er vedrørende de her udenlandske eller danske vikarbureauer, der tilbyder arbejdskraft til typisk 70-80 kr. i timen, vil blive løst med det her indgreb?
Vil det betyde, at de vikarer, de udsender, ikke længere kan tilbyde underbetalt arbejdskraft med det her lovforslag?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Ordføreren nævnte, at der er en mulighed for at fravige ligebehandlingsprincippet ved kollektiv overenskomst.
Mener ordføreren, at den måde, det er beskrevet på, er tilstrækkelig til at sikre, at vikarer, der er omfattet af en sådan fravigende kollektiv overenskomst, er sikret de samme rettigheder, som er beskrevet i direktivet, og som vil være gældende for ikkeoverenskomstdækkede vikarer?
Når jeg spørger – jeg vil gerne lige begrunde det – er det selvfølgelig, fordi der jo kun stilles en eneste betingelse, for at fravigelsen er gyldig, og det er, at mindst en af parterne er en såkaldt repræsentativ part på det danske arbejdsmarked.
Mener ordføreren, at det er en tilstrækkelig sikkerhed for, at overenskomstdækkede vikarer ikke risikerer at blive ringere stillet, end hvis de ikke var omfattet af sådan en overenskomst?
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Det nævnes, at hvis man skal fravige det, så handler det om, at en af de repræsentative parter på arbejdsmarkedet skal være repræsenteret i den her overenskomst.
Det synes jeg sådan set er en fornuftig og fleksibel måde at håndtere den udfordring, vi har i forhold til ligebehandlingsprincippet, på.
Så jeg er sådan set tilfreds med den løsning, der er fundet.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Nu spurgte jeg jo ikke, om ordføreren mener, at arbejdsmarkedets parter har fundet en fornuftig løsning.
Jeg spurgte, om ordføreren mener, at der er tilstrækkelig sikkerhed for i det redskab, der beskrives for fravigelse, at vikarens rettigheder sikres, sådan som de er beskrevet i direktivet, og som de er beskrevet i loven, for så vidt angår vikarer, der ikke er omfattet af sådan en overenskomst.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Jeg mener, at vikarens rettigheder er sikret med de formuleringer, vi er nået frem til her.
Samtidig har arbejdsmarkedets parter jo også givet håndslag på, at det er den måde, vi kunne implementere det her direktiv på i dansk lovgivning.
Det er jeg sådan set meget tilfreds med.
Så jeg har en tro på og er overbevist om, at det her sådan set er den løsning, der gør, at vi kan sikre også vikarens rettigheder.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Det er jo et lidt, hvad kan man sige, spændende lovforslag.
Man kan ikke rigtig finde ud af, om det egentlig løser de problemer, det skal løse, når det kommer til stykket.
Jeg skal lige høre Venstres ordfører, hr. Hans Andersen
: Hvad er forskellen på det lovforslag, der ligger nu, og det, der var, dengang der var en VK-regering, som ikke mente, at der var behov for at lave et indgreb i vikarordningen?
Hvad er der sket siden dengang, siden Venstre nu kan stemme for et forslag om indgreb i vikarordningen, men ikke kunne det, dengang VK havde magten?
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Nu kan jeg ikke på stående fod redegøre for detaljerne og give et rigtig kvalificeret svar, da jeg ikke var medlem af Folketinget i den periode, hr. Bent Bøgsted henviser til.
Men det, vi har noteret os i Venstre, er, at arbejdsmarkedets parter er nået til enighed om en løsning.
Det er rigtigt, at det har taget lang tid, nemlig fra 2008 og så til i dag.
Man kan synes, at det har taget for lang tid, men nu er man i hvert fald nået til enighed om en løsning, og den bakker vi op om i Venstre.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Tak for det.
Hvis man lytter til talerne her i dag, kan man jo høre, at der sådan set er et flertal, der er enig i intentionerne med det her forslag.
Og ministeren blev rost for at holde en meget lang og grundig tale.
Jeg skal undlade at bevæge mig ind i, om det er sådan, som det ofte hænger sammen, at jo dårligere en sag, man har, jo længere taler man.
Men nej, det er sikkert ikke tilfældet her, vil jeg tro.
Men modsat andre, som kun har intentioner, vil vi så til gengæld kunne støtte forslaget fuldt og helt, for uanset ministerens lange tale kan man jo ikke snakke sig fra, at eksemplerne i bemærkningerne til det her lovforslag taler deres eget tydelige sprog.
Og derfor skal vi jo lige minde hinanden om, at når nogle er frihedsberøvet, er der intet problem i at formene dem adgang til internettet, hvor de ellers får muligheden for at gentage deres kriminalitet.
Og det er præcis det, eksemplerne illustrerer.
Derfor er der sådan set god grund til at gennemføre det her, så det har en naturlig konsekvens på den måde, at de, der har været ofre for kriminaliteten, kan være i fred for dem, der nu er frihedsberøvet i den periode, det drejer sig om.
Det er sådan set en menneskeret for ofrene.
Og det er ikke en ret for de kriminelle at have adgang til det her.
Så jeg håber sådan set meget, at den lange tale og de gode intentioner en dag bliver omsat til, at det her bliver gennemført.
Og derfor er det et godt forslag fra Det Konservative Folkeparti, som vi kan støtte.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Så vågnede mikrofonen.
Den skulle bare have nogle tæsk.
Sådan er det.
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg har jo med stor glæde i mit hjerte set den store omsorg, som ordføreren har haft for – hvad kan man sige – at vi undgår social dumping her i Danmark, og specielt den omsorg, der er blomstret op efter den 15. september 2011.
Så mit spørgsmål er jo, nu vi taler om det her problem med social dumping via vikarbureauer:
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Jamen baggrunden for det var jo, at der ikke dengang var flertal for at lave det vikardirektiv.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Som det er nævnt nogle gange, har det været en lang proces at finde en løsning på at implementere EU's vikardirektiv.
Også for SF er det uhyre vigtigt, at vikarer på en arbejdsplads behandles mindst lige så godt med løn og andre forhold som de fastansatte, ellers bliver vikarerne, som f.eks. kan være østeuropæisk arbejdskraft, som det er blevet nævnt, løntrykkere, og det duer naturligvis ikke, for det har ikke sin rimelighed.
Et polsk vikarbureau kan efter forslaget ikke komme og bruge sin polske overenskomst, hvis den er anderledes end arbejdspladsens overenskomst, fordi den polske overenskomst ikke er dansk, og det er et krav i lovforslaget, at der skal være tale om en dansk overenskomst.
SF mener, at der er fundet en god løsning, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Tak til ordføreren for redegørelsen.
Allerførst vil jeg gerne ønske ordføreren hjertelig velkommen tilbage til folketingsarbejdet – det er dejligt at se ordføreren igen, glad og frisk.
Jeg har et spørgsmål: Mener ordføreren, at der kan være en risiko for, at det her lovforslag betyder, at man blåstempler nogle overenskomster, som faktisk ikke lever op til ligebehandlingsprincippet, fordi der kun er ét krav til en sådan overenskomst, og det er, at den skal være indgået af mindst en af de repræsentative parter?
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Jeg vil sige, at jeg også er meget glad for at være tilbage efter min sygeorlov, som har varet i 3 måneder – så tak for det.
Jeg må være ærlig at sige, at jeg på grund af den sygeorlov ikke kan svare helt ordentligt på det, der her bliver spurgt om, for jeg har ikke været inddraget i processen – af naturlige grunde, når jeg ikke har været her.
Men jeg synes i hvert fald, at det er en vigtig pointe, at man altså ikke kan komme med en polsk overenskomst og så pludselig få den til at gælde på arbejdspladsen – det løser i hvert fald utrolig mange problemer.
Men med hensyn til det helt præcise svar, bliver jeg lidt svar skyldig, men det må vi jo kunne prøve at få belyst under udvalgsarbejdet.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Så vil jeg bare sige, at det har jeg fuldstændig forståelse for, altså at ordføreren er i den situation.
Tak for det.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-23:
Der synes jeg at spørgeren leder efter håret i suppen, hvorimod spørgeren burde glæde sig over, at når vi har ligebehandlingsprincippet, så er det netop, fordi vi som udgangspunkt ønsker, at de arbejdstagere, der arbejder i vikarbranchen, har samme vilkår, som man har i andre virksomheder.
For at sikre en smidighed og for at sikre en fleksibilitet har vi så givet den her mulighed for at kunne fravige, og det synes jeg er ganske fornuftigt for at sikre, at man også så at sige tager de ting med, som arbejdsgiverne har betonet i den her sag.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Tak for det.
Jeg har lovet Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, at nævne, at han egentlig også talte på vegne af Det Konservative Folkeparti, som så åbenbart også tilslutter sig lovforslaget.
Jeg står her på vegne af vores ordfører på området, hr. Joachim B. Olsen, som ikke kunne være her.
I Danmark har vi et fleksibelt arbejdsmarked, hvor det både er nemt at komme ind på og nemt at komme ud af arbejdsmarkedet, og sådan synes vi at det bør være.
At EU finder behov for at implementere lovgivning på dansk område, finder vi ikke begrundet.
Vi finder det principielt forkert, at EU vil regulere på overenskomstmæssige og ansættelsesretslige områder.
Vi siger nej til forslaget, fordi vi generelt ikke mener, at EU skal blande sig i grundlæggende forhold på det danske arbejdsmarked, og fordi vi mere konkret mener, at behovet for direktivet ganske enkelt ikke er til stede i Danmark, ligesom loven i øvrigt ikke ville have den store effekt.
Arbejdsmarkedets parter har i mange år forhandlet vilkårene på det danske arbejdsmarked.
Det fungerer, og markedet eller aftalesystemet virker.
I Liberal Alliance mener vi, at der er behov for et liberalt parti, der siger fra, og vi siger derfor – af respekt for den danske model, af respekt for arbejdsmarkedets parter og af respekt for, at nationale beslutninger ikke skal trumfes af overflødige EU-reguleringer – nej til forslaget.