runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-22:
Vi må da sige, at vi i dag behandler en række forslag, hvor Liberal Alliance er ude med den store gavebod.
Først var det en mindre finansiering, hvor det var 30 mio. kr., det kostede.
Så var det registreringsafgiften, som ifølge ministeren ville koste mellem 15 og 20 mia. kr.
Så var det sambeskatning, som ville koste 2,8 mia. kr., og nu har vi så et forslag, som koster 2,7 mia. kr.
Så det er da den store pung, vi har oppe i dag, hvis man skulle vedtage det hele.
Det her forslag handler jo så om en afskaffelse af arveafgiften, og jeg vil i øvrigt sige, at det indeholder en række gode overvejelser, men da finansieringen er en smule tynd, vil jeg benytte min taletid til at se mere principielt på arveafgiften.
For hvorfor skal man straffes for at spare op og lade være med at bruge rub og stub, inden man dør?
Jeg går ud fra, at vi i Folketinget er enige om, at vi egentlig gerne vil have, at folk sparer noget mere op og har lidt på kistebunden, når de engang går bort.
Man kan også spørge, hvorfor man skal betale skat af penge, som allerede er beskattet en gang.
Det er vel meget fint, at man har noget, som man kan give videre til sin familie.
Jeg synes, det er meget nobelt, at mennesker, der har haft et hårdt arbejdsliv og har betalt skat hele vejen igennem og har valgt at lægge lidt til side løbende, også har mulighed for at give noget videre til deres børn, så de måske også er sikret en tilværelse fremover.
Det synes jeg egentlig er en meget nobel tankegang.
Med arveafgiften risikerer man jo at komme til at betale fra 15 og helt op til 40 pct. i afgift af den arv, man giver videre.
Jeg synes da, man med rimelighed kan sætte spørgsmålstegn ved, om det er rimeligt.
Også fordi, at man mindsker incitamentet til at spare op, så rent principielt ser vi også gerne i Dansk Folkeparti, at man afskaffer arveafgiften.
Men som med alle andre lovforslag er problemet jo, hvordan man finder finansieringen.
Ifølge forslaget koster det her 2,7 mia. kr. efter automatisk tilbageløb af moms og afgifter osv., og det foreslår man så finansieret ved besparelser på aktiveringsområdet.
Det kan godt være, man kan finde dem der – det ved jeg ikke og skal ikke gøre mig klog på – men jeg vil i hvert fald gerne slå fast, at det ikke er særlig konkret.
Derfor kan vi ikke i udgangspunktet sige ja til forslaget, men jeg støtter intentionerne og det rent principielle i det, og derfor vil vi da også meget gerne gå ind i nogle forhandlinger – hvis der på et tidspunkt kommer det – om, hvordan man indretter arveafgiften.
Thomas Jensen (S), 2012-05-22:
Jeg synes, at vi – ligesom Poul Nyrup Rasmussen og hr. Mogens Lykketoft gjorde i 1990'erne – skal lægge os i selen for at sikre en god, stabil dansk økonomi, hvor vi også sørger for at holde igen på skattetrykkets udvikling.
Det er også det, Socialdemokraterne vil arbejde for.
Når hr. Ole Birk Olesen spørger ind til, hvorfor det er, at børnene ikke kan få den samme beskatning som ægtefællen, så er det jo igen det der med, at hvis man synes, der skal være en mere ligelig og retfærdig fordeling af formuerne her i samfundet, så må man også nogle gange gå ind og beskatte og lægge afgifter på, sådan at folk, der ikke har ydet en indsats for at erhverve sig en formue, ikke bare får den uden videre.
Det er sådan, at hvis vi skal sørge for, at der er et incitament til at arbejde, så skal de fleste mennesker i Danmark også have mulighed for at gå ud og gøre en ekstra indsats og få en honorering for det, og det er også derfor, at regeringen arbejder på at gennemføre en fuldt finansieret skattereform, som vil sikre, at skatten på arbejde for folk med almindelige indkomster bliver sænket væsentligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Uanset hvor mange gange jeg står her og henviser til de finansieringsforslag, som vi i al åbenhed har lagt frem og ladet gennemregne af uafhængige og anerkendte økonomer, så vil hr. Thomas Jensen sige, at det er ufinansieret, og at det er at slå et hul i statskassen.
Det skyldes, at for hr. Thomas Jensen og Socialdemokraterne er det at give en skattelettelse – eller rettere ikke at tage så meget i skat fra borgerne – at slå hul i statskassen.
For hr. Thomas Jensen og Socialdemokraterne er udgangspunktet, at enhver krone, der ikke opkræves i skat, potentielt er et hul i skattelovgivningen, og når borgerne allernådigst kan få lov til at beholde noget, er det samfundets penge, de får lov til at beholde.
Jeg forstår godt retorikken der oppe fra, men vi deler den ikke, og det viser det her forslag også.
Vi synes, at familier skal have lov til at spare op og give videre til næste generation.
Thomas Jensen (S), 2012-05-22:
Nu er det jo sådan, at vi tidligere i dag har diskuteret tre af Liberal Alliances beslutningsforslag på skatteområdet, og det hul, der samlet set vil blive slået i vores fælles statskasse, er jo i omegnen af 21-25 mia. kr.
To af forslagene – det om boafgiften og det om registreringsafgiften – er jo nogle forslag, som ikke er taget med i den der højt besungne DREAM-beregning, som hr. Ole Birk Olesen ofte ynder at føre sig frem med.
Med andre ord bliver der slået et kæmpe, kæmpe hul i den plan, som ikke hænger sammen for Liberal Alliance.
Der er med det her forslag og med registreringsafgiften slået et ekstra hul i ligningen på i omegnen af 18-20 mia. kr.
Det synes jeg er et stort beløb.
Jeg synes også, at Liberal Alliance skylder at fortælle danskerne, hvor der skal skæres ned, hvis det her skal gennemføres.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Tak til hr. Thomas Jensen for at opremse reglerne på området, som jo også viser, at det, som Liberal Alliance vil, jo ikke er så vildt ude i hampen, som hr. Thomas Jensen gerne vil gøre det til.
Så frygteligt højreorienterede er vi nok ikke alligevel, for hvorfor er det, at der skal gælde de samme regler for f.eks. arv til børn, som gælder ved arv mellem ægtefæller, så frygteligt?
Jeg må også lige korrigere hr. Thomas Jensen.
Liberal Alliance foreslår kun skattelettelser, som svarer til, at skattetrykket i Danmark falder fra ca. 47 pct. af BNP til cirka 43 pct. af BNP.
Det er vel heller ikke så frygtelig højreorienteret, når det så vil resultere i, at Danmark har det næsthøjeste skattetryk i verden kun overgået af Sverige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-22:
Det, der er afgørende, er, at hvis vi sikrer en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct., vil det betyde en større vækst i den private sektor, og dermed vil den offentlige sektor komme til at fylde lidt mindre i den samlede økonomi.
Det betyder også, at der så skabes et råderum til, at vi kan lade danskerne beholde nogle flere af deres egne penge.
Hr. Ole Birk Olesen har forstået fuldstændig korrekt, at det er Venstres ønske, at man skal undlade at opkræve de penge i form af skat på arbejde, for vi mener, at vi har meget store udfordringer, i forhold til at det danske samfund skal være konkurrencedygtigt, og vi kan sørge for, at det er attraktivt for den enkelte at yde en ekstra indsats og være på arbejdsmarkedet – modsat regeringen, der har mindsket incitamentet til at være i beskæftigelse.
Vi mener, at det bedre skal kunne betale sig at tage en uddannelse og bedre skal kunne betale sig at yde en ekstra indsats.
Det er klart det, der er Venstres sigte, og derfor ønsker vi, at de ressourcer, vi kan finde i økonomien til at sænke skatten, skal gå til lavere skat på arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Så i Venstre er man åben over for, at det er muligt at finde nogle milliarder ved at reformere aktiveringsindsatsen i Danmark, men hvis det ikke er muligt, vil man hellere bruge pengene på at sænke skatten på arbejde.
Det må være sådan, det skal forstås.
Der er de midler, som Venstre afsætter til at gøre verdens største og mest forslugne offentlige sektor endnu større og endnu mere forslugen med.
Jeg tror egentlig, hr. Torsten Schack Pedersen var med til de der teser, som sagde, at man hellere ville give folk skattelettelser end øge det offentlige forbrug, og det her kunne være tese nr. 11, så jeg spørger: Kan jeg få hr. Torsten Schack Pedersen til at sige det modsatte, for det, han står og plæderer for, er, at han hellere vil øge det offentlige forbrug end give skattelettelser?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-22:
Det er jo velkendt for ordføreren, at Venstre gik til valg på, at der skulle være plads til, at det offentlige forbrug fremover skal kunne vokse med 0,8 pct.
Men så siger vi jo også samtidig, at hvad angår det, vi kan finde gennem yderligere reformer derudover, er vores klare svar til danskerne, at der synes vi, at de penge skal – jeg havde nær sagt ikke gives tilbage til danskerne, men at man skal lade være med at tage så meget.
Og derfor mener vi, at kan der gennem reformer skaffes ekstra finansiering, hvad regeringen lægger op til, så er det Venstres ambition, at de penge skal tilbage til danskerne, i form af at vi opkræver lidt mindre i skat, og der er vores fokus på, at det skal være mindre i skat på løn.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-22:
Jeg havde lidt svært ved at høre, om der var et spørgsmål i den sidste svada, der kom fra Liberal Alliances ordfører, men lad os nu bare fortsætte diskussionen.
Jeg synes sådan set, det er en interessant diskussion.
Det, der sådan set er udgangspunktet – og det synes jeg det er – er, at når man diskuterer skat generelt og dermed også boafgift, så handler det jo i sidste ende om at fordele samfundets goder.
Dem er der nogle der har, der er nogle, der tjener rigtig mange penge, og der er også nogle, der arver rigtig mange penge.
Dem fordeler vi jo så, og det er sådan set en del af det at have et skattesystem, at man fordeler.
Det ser vi bare forskelligt på.
Jeg synes sådan set, at en del af styrken ved det danske samfund er, at vi har et velfærdssamfund, hvor vi tager hånd om de svageste.
Det kræver selvfølgelig, at vi prioriterer nogle ting.
Det kræver også, at der kommer nogle indtægter ind, og det gør der bl.a. gennem skattesystemet; det gør der bl.a. gennem boafgiften; det gør der bl.a. gennem topskat og alle mulige andre ting.
Det er jo baggrunden for, at vi kan finansiere vores velfærdsstat.
Jeg er så med på, at det synes Liberal Alliance som udgangspunkt er en dårlig idé, og det er vel derfor, at man har brugt de sidste 2-3 timer på at fremsætte en række forslag om de her små 25 mia. kr.
Man har så glemt at anvise, hvor man vil spare i velfærdsstaten, men det er jo et spørgsmål om, hvor finansieret det kan være.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-22:
Boafgiften eller arveafgiften er af det onde.
Det er en af de skatter, som er mest urimelig, mest uretfærdig og mest malplaceret.
Og det danske samfund har jo brug for succession.
Det danske samfund har brug for, at man tager vare på sine egne penge og ikke bare brænder dem af.
Det danske samfund har brug for, at man også i en virksomheds regi oplever, at man kan overlevere værdier til yngre generationer.
Derfor arbejder Det Konservative Folkeparti konstant for at mindske boafgiften.
Vi vil under ingen som helst omstændigheder være med til at hæve den, men har også som erklæret formål, at man får sat arveafgiften ned af principielle grunde og også af praktiske grunde.
Vi tror, at det vil være godt for kontinuiteten og stabiliteten i det danske samfund.
Vi tror, det vil være godt for små og mellemstore virksomheders overlevelsesmuligheder, og vi synes også, at det ville være et godt signal at sige: Jamen når man nu tjener nogle penge, skal man selvfølgelig selv have råderet over de penge.
Man har selv tjent de penge.
Man har betalt skatter og afgifter af de penge.
Skal de sendes videre til den næste generation, eller vil man brænde dem af?
Der vil det da kun være rimeligt, at man sender dem videre til næste generation, så de kan bygge op og bygge videre, investere og gøre vores samfund stærkere.
Derfor er vi principielt positivt stillet over for et sådant forslag her.
Igen er problemet, at der mangler finansiering til det.
Men vi har som erklæret mål i Det Konservative Folkeparti, at vi vil arbejde for at få boafgiften fjernet på sigt og i første omgang få den så lavt ned som overhovedet muligt.
Derfor er vi sympatisk indstillet over for tankegangen her, men vi kan kun støtte forslag, som er finansieret, og det er det her forslag desværre ikke konkret nok til at være.
Carsten Hansen (S), 2012-05-22:
Jeg kan sige, at de almene boligorganisationer er rigtig glade for det her forslag.
Det er de, fordi den fremrykning, vi foretog i 2011, var inden for den eksisterende ramme.
Så er det rigtigt, som fru Benedikte Kiær og andre har sagt, at der efterfølgende var ved at ophobe sig mange på en venteliste, og det var så et spørgsmål om, hvornår vi skulle gøre noget ved det, men det tager vi fat på nu.
Men der er ikke forslag om at ændre på finansieringen.
Hr. Lars Dohn nævnte jo selv, at vi ifølge regeringsgrundlaget vil kigge på, hvordan vi kan få billigere boliger i den almene sektor, og her fokuserer jeg især på ældreboliger og ungdomsboliger.
Det sidder vi og kigger på, og det vender vi tilbage med.
Lars Dohn (EL), 2012-05-22:
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvordan han forholder sig til høringssvaret fra Danmarks Lejerforeninger, som bemærker, at Landsbyggefonden nu har været udsat for både det ene og det andet – det nævnte jeg i min ordførertale – og de foreslår så, at man kvitterer over for lejerne i den almene boligsektor ved at yde rentefrie lån, fordi der nu igen skal fyldes midler i fonden, når vi nu fremrykker det.
Er det noget, der vil indgå i overvejelserne?
Carsten Hansen (S), 2012-05-22:
Jeg vil godt starte med at sige tak for den brede tilslutning til forslaget, som jeg kan konstatere der er blandt alle Folketingets partier.
Jeg ser det som et tegn på, at der er enighed om den overordnede hensigt med forslaget.
Hensigten med forslaget er, at vi på den ene side skal sikre holdbare finanser uden offentlige udgiftsstigninger.
På den anden side skal vi understøtte jobskabelsen, og vi skal sikre, som rigtig mange ordførere har sagt i dag, gode almene boliger af høj kvalitet.
En forøgelse af Landsbyggefondens renoveringsramme vil stimulere beskæftigelsen særlig på bygge- og anlægsområdet, uden at det belaster de offentlige udgifter.
Samtidig får vi hurtigere bedre boliger og boligområder, og vi regner med, at ca. 20.000 boliger kan få gavn af forhøjelsen.
Så det er i virkeligheden tre fluer med et smæk.
Det synes jeg vi skal være rigtig glade for.
Jeg ser frem til et hurtigt udvalgsarbejde, så Landsbyggefonden til gavn for beskæftigelsen og de almene boliger kan komme i gang med at dele midler ud til boligafdelingerne.
Tak for tilslutningen til forslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-22:
Det Konservative Folkeparti støtter også det her lovforslag varmt.
Hvis jeg går et par år tilbage, til efteråret 2010, indgik vi der fra VK-regeringens side en historisk boligaftale, hvor vi virkelig tog fat på nogle af de udfordringer, der bl.a. var med en større renoveringspukkel på omkring 8 mia. kr.
Vi var så i forligskredsen enige om, at vi ville sætte nogle ekstra midler af, eller rettere sagt kunne Landsbyggefonden bruge omkring 5 mia. kr. ekstra til renovering af den almene boligsektor, så vi kunne få gjort et ordentligt indhug i den pukkel på de godt 8 mia. kr., der var.
Vi var også enige om, at når der var gået omkring et års tid, ville vi se på, om der var behov for at sætte mere af, for vi havde alle sammen en interesse i at få gjort op med de boliger, der stod og ventede på at blive renoveret, så de kunne leve op til nutidens standarder.
Så da vi mødtes i efteråret 2011 efter valget, havde vi også et meget stort ønske om, at vi fik gjort op med de andre boliger, som endnu ikke var blevet renoveret, for vi kunne godt se, at de ekstra 5 mia. kr., som Landsbyggefonden kunne bruge på renoveringer, ikke var nok.
Desværre var regeringen ikke villig til det i efteråret.
Derfor var vi meget opmærksomme på, at vi fortsat ville presse på det område her i foråret.
Derfor er jeg meget, meget glad for, at det nu er lykkedes, og at regeringen nu siger o.k., og at der nu bliver sat ekstra 4,1 mia. kr. af, for det er, hvad der lige i øjeblikket er af projekter, der venter på at få en godkendelse fra Landsbyggefonden, så de kan gå i gang med at renovere, så bygningerne bliver af god kvalitet.
For vi hører jo i øjeblikket om, at der er områder, hvor det er svært at udleje de almennyttige boliger.
Det betyder, at det er ekstra udgifter for dem, der bor i de almennyttige boliger, og det betyder, at man har nogle boliger, som kun bliver ringere og ringere.
Det er på ingen måde attraktivt.
Derfor gælder det om at sørge for, at den almene boligsektor har nogle boliger, der er konkurrencedygtige, og som folk gerne vil flytte ind i og bo i.
Derfor er det rigtig positivt med det her forslag.
Vi får nu gjort endelig op med den renoveringspulje, der var, og får renoveret de lejligheder, der er behov for vi får renoveret, så vi således ikke har nogen pukkel foran os nu.
Derfor støtter vi det her forslag meget varmt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-22:
Det jo sjældent, man får lejlighed til at stå heroppe og være temmelig enig med Enhedslistens ordfører på området, idet hr. Lars Dohn jo lige har fastslået, at det ikke er skatteydernes penge, som bevilges.
Det er lejerne i den almennyttige boligsektors egne penge, som går ind i en fond.
Det er jo også godt i sig selv at få renoveret de boliger, som mange steder er utidssvarende.
Så jeg vil lige bruge 1 minut på at sige noget andet.
Vi deltager ikke i det her forlig, fordi vi gør os forestillinger om, at vækst og beskæftigelse øges, som følge af at man fremrykker brugen af nogle midler fra en fond til i dag.
Altså, de penge ville jo ligge i fonden uanset hvad, og de vil så blive brugt på et senere tidspunkt.
Det, man har truffet beslutning om her, er, at de skal bruges nu.
Det skaber en øget beskæftigelse i de år, det omhandler, men det skaber så mindre beskæftigelse i de år, hvor pengene ellers var blevet brugt.
Jeg vil gerne advare imod, at befolkningen tror, at den slags snuptagsløsninger er det, der er svaret på de økonomiske udfordringer, som Danmark står over for.
Jeg er helt bekendt med, at regeringen ønsker at få det til at se ud, som om det her kan træde i stedet for, at der laves strukturelle reformer af det danske samfund, som øger virksomhedernes lyst til at investere i produktion i Danmark i stedet for at flytte produktionen til udlandet, som øger danskernes lyst til at arbejde mere, og som tilskynder folk i Danmark, der er på overførselsindkomst, til i det hele taget at komme i arbejde.
Det er det, der er brug for, hvis vi skal have rigtig vækst og rigtig ny velstand i Danmark.
Denne flytten rundt på midler fra en fond gør intet som helst i forhold til den dagsorden, og man skal ikke lade sig bilde ind af regeringen, at det er det, der egentlig er formålet, og at det er det, der er effekten.
Men vi støtter forslaget, fordi de almennyttige boligorganisationer gerne vil have deres egne penge.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-22:
Tak for det.
Lad mig gøre det helt kort.
Det er godt, da de her midler kan være med til at sætte gang i beskæftigelsen, og samtidig er de som sagt vigtige i forhold til at få forbedret vores almene boligmasse, som jo rigtig mange steder trænger til det.
Så Det Radikale Venstre kan naturligvis støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-22:
Dette lovforslag handler om en forhøjelse på 4,1 mia. kr. af Landsbyggefondens investeringsramme til renovering i 2012.
Det er positivt, at et bredt flertal har tilsluttet sig at fremrykke yderligere midler til renovering i den almene boligsektor.
Det skaber flere renoveringer og mere beskæftigelse.
Dette lovforslag vurderes til at øge beskæftigelsen i hvert af årene 2012-2015 med ca. 1.500 personer.
Og hvis der er noget, Danmark har brug for, er det, at folk kommer i arbejde.
Det er ingen hemmelighed, at da parterne indgik boligaftalen i 2011, havde Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti gerne set flere midler afsat for at undgå en renoveringspukkel og et beskæftigelsesfald.
Dette var ikke muligt i 2011, og det var heller ikke muligt, da vi foreslog det i forhandlingerne for ca. 3 uger siden.
Men dagen inden forligspartierne blev indkaldt til forhandlinger, sendte ministeren en pressemeddelelse ud, hvor der stod, at ministeren foreslog flere midler.
Det var jo en kovending.
At melde ud til pressen var vigtigere end at orientere forligsparterne om, at det kunne lade sig gøre at fremrykke midlerne.
Ministeren skulle i stedet i forhandlingerne have sagt, at han ville undersøge mulighederne for dette, og om dette kunne lade sig gøre, og derefter vende tilbage til forligsparterne.
Men ministeren valgte så den anden vej.
Det er så dybt utroværdigt, at en minister vælger at behandle forligsparter på den måde, og det er ikke det, man kan kalde god regeringsskik.
De høringssvar, vi har fået ind, er også meget positive, så Dansk Folkeparti tilslutter sig aftalen og glæder sig over, at vi i fællesskab har fået udmøntet den.
Tak for ordet.
Jan Johansen (S), 2012-05-22:
Tak for det.
Med forhøjelsen af rammen får vi ryddet fuldstændig op i ventelisterne i den almennyttige boligsektor.
En masse gode borgere, der bor i almennyttige boliger, vil få et løft i deres boliger.
Ja, det vil kunne mærkes rundtomkring i rigtig mange boliger, og rigtig mange områder vil få et løft.
Det passer også godt med regeringens regeringsgrundlag, ved at det skaber mere vækst.
Så vi hilser det velkommen.
Jeg har været på en almen bolig-konference i dag, hvor flere af de store almene boligselskaber var til stede, og de var rigtig glade for tiltaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-22:
Tak for det.
For det første medfører denne forhøjelse, at mange tusinde almene boliger, der er nedslidte og trænger til et løft, kan blive renoveret.
Det er hurtigt at effektuere, da de allerede er blevet forbehandlet af Landsbyggefonden.
For det andet bliver der med renoveringsprojekterne skabt cirka 4.500 job inden for bygge- og anlægsbranchen.
Det er kun godt i en tid, hvor ledigheden desværre er for høj.
Af disse grunde synes vi i Venstre, at det er et rigtig godt forslag.
Men dengang afviste ministeren forslaget.
Ministeren benægtede desuden, at der var ansøgninger for 4,1 mia. kr. klar i Landsbyggefonden, men der var ansøgninger i Landsbyggefonden for 4,1 mia. kr., da ministeren 2 uger senere foreslog det selv samme.
Da vi i efteråret forhandlede en fremrykning af Landsbyggefondens renoveringsramme på plads, afviste regeringspartierne ligeledes, at selve renoveringsrammen skulle øges.
Det kan læses i betænkningen, der er afgivet af By- og Boligudvalget.
Det glæder os selvfølgelig, at regeringen er vendt på en tallerken og nu støtter forslaget om en forhøjelse af Landsbyggefondens renoveringsramme, men det har været en uskøn fremturen af ministeren i pressen, som om det var ministeren, der var ophavsmand til forslaget.
Ministeren og regeringspartierne har faktisk gentagne gange modsat sig forslaget.
Den bizarre proces ændrer dog ikke ved, at selve forslaget er ganske fornuftigt.
Det har vi i Venstre hele tiden fastholdt, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.