runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Tak for det, tak for ordet.
Med det lovforslag, som vi behandler her i dag, tager vi efter Dansk Folkepartis opfattelse endnu et skridt i den rigtige retning.
Folketinget skal tage stilling til, om de udlændinge, hvoraf mange fik asyl under den tidligere SR-regering, skal sættes ned i kontanthjælp og i stedet modtage den nye lavere starthjælp eller integrationsydelse, om man vil.
Såfremt lovforslaget vedtages, vil flere udlændinge opleve at blive sat ned i ydelse, og det er indlysende rimeligt, fordi der naturligvis bør være forskel på danskere, hvis familier har boet her i generationer, og personer, som kun har boet i Danmark i ganske få år, og hvoraf alt for mange desværre slet ikke har bidraget til det land, der har taget imod dem.
Folketinget indførte sidste år et opholdskrav for ret til uddannelseshjælp og kontanthjælp og en ny lavere ydelse for personer, som ikke opfylder opholdskravet.
De nye regler indebærer, at udlændinge – og desværre også i visse tilfælde, om end i mindre omfang, danske statsborgere – skal opfylde et opholdskrav for at kunne få adgang til fuld kontanthjælp.
Opholdskravet indebærer, at man skal have opholdt sig i det danske kongerige, dvs. i rigsfællesskabet, i mindst 7 ud af de seneste 8 år for at være berettiget til den fulde ydelse.
Formålet med lovændringen var bl.a. at gøre det mindre attraktivt at søge asyl i Danmark.
Dansk Folkeparti havde allerede dengang gerne set, at ændringen også gjaldt alle dem, der havde fået ophold under den tidligere regering.
Det skete som bekendt ikke, men såfremt dette lovforslag bliver vedtaget, vil det ske fra juli måned.
Som led i finanslovsaftalen for 2016 mellem regeringen, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti er det blevet aftalt at udvide personkredsen for modtagelse af integrationsydelse efter den model, som vi kender i dag.
Udvidelsen af gruppen indebærer, at både personer, der allerede i dag modtager uddannelses- eller kontanthjælp, og personer, som søger om at modtage den, fremover vil modtage den lavere ydelse, hvis ikke de opfylder kravet om som minimum at have opholdt sig i kongeriget i 7 ud af de seneste 8 år.
Ændringen burde efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke gælde danske statsborgere, men vi har selvfølgelig accepteret dette som led i et kompromis.
Med disse bemærkninger kan jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi betragter det som en fornuftig stramning; en stramning, som vi tidligere har efterlyst.
Det skal være ordene.
Jeg kan ikke huske de præcise beløb, men det fremgår af de økonomiske bemærkninger i lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordføreren også har interesseret sig for, hvad det vil koste kommunerne i administration at skulle gennemgå de mange sager, som nu skal genoptages, og om ordføreren har spurgt ind til, hvilke bureaukratiske omkostninger det vil få for kommunerne.
Samt om ordføreren har spurgt ind til, hvilke omkostninger kommunerne nu vil få ved at skulle tildele enkeltydelser til de mange mennesker, som nu kommer under fattigdomsgrænsen.
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Det skal ses som en håndsrækning til kommunerne, som jo står over for en meget, meget stor opgave.
Hvilke årsager de forskellige partier så måtte have til at støtte forslaget skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Men jeg kan sige, at det her skal ses som en håndsrækning til kommunerne.
Dan Jørgensen (S), 2016-02-02:
For det første: Hvis ordføreren har tænkt sig at referere til en rapport som sådan et argument, der skulle underbygge hans egne forslag, skal man måske kende den rapport.
Altså, det er vel næppe positivt, at omkring 40 pct. er i arbejde.
Hvad så med de sidste 60 pct.?
Det kan da aldrig være positivt.
For det andet: Nej, for vi kom jo aldrig til et konkret resultat af nogen forhandlinger, eftersom vi blev smidt ud af de forhandlinger.
Så nej, jeg har ikke noget forslag liggende af den karakter.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren i forhandlingerne har spurgt ind til økonomien.
Er ordføreren optaget af, hvor mange penge der spares med dette lovforslag?
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
... hvis man kigger alene på beskæftigelsesdelen, var det faktisk en meget positiv effekt.
Men lad nu det ligge.
Ordføreren sagde, at man ville være villig til at kigge på niveauet af de sociale ydelser.
Kan ordføreren præcisere det og sige, præcis hvad niveauet skulle være, hvis det ikke skal være det, vi fremlægger her?
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Jamen jeg kan ikke i dag sige, hvilken situation vi står i om 1, 2 eller 3 år.
Men jeg kan sige, at der jo netop er lagt op til en midlertidig forlængelse.
Dan Jørgensen (S), 2016-02-02:
For Socialdemokraterne er der næppe noget, der er mere vigtigt, end at mennesker har et arbejde.
Enhver, der kender vores partis historie, ved, at vi altid har kæmpet for, at mennesker har noget at stå op til om morgenen, noget at rive i.
Det er vigtigt for den enkelte, for ens selvværd, men det er lige så vigtigt for vores samfund.
Det gælder selvfølgelig også, når vi taler om flygtninge og udlændinge.
Vi vil gerne have, at langt flere kommer på arbejdsmarkedet, end det er tilfældet i dag.
Derfor har vi også fremsat en lang række forslag til, hvordan man kan sikre den del af integrationen i Danmark.
Vi kan dog ikke støtte – selv om vi er enige i intentionerne bag dette lovforslag – at man indfører en integrationsydelse som den, regeringen her forestiller sig.
Vi tror for det første, at beskæftigelseseffekten er ganske lille – det viser erfaringer – og så tror vi for det andet, at de negative konsekvenser for integrationen forholdsmæssigt vil være for store.
Vi ved fra erfaringer, at når man sætter ydelserne så langt ned, vil det medføre decideret fattigdom.
Specielt børnefamilier vil blive ramt hårdt.
Der vil ikke være råd til vintertøj, der vil ikke være råd til at deltage i fritidsaktiviteter, og det synes vi er dybt kritisabelt.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Vi har sagt fra starten, at vi ikke er imod at diskutere ydelsesniveauer.
Det gør vi gerne.
Men at skære så meget, som det er tilfældet her, kan vi ikke stå bag.
Vi har ydermere for at gøre situationen mere tolerabel for dem, som det kommer til at ramme, foreslået en børnepakke, hvor man altså meget specifikt hjælper børnefamilier, således at de kan få råd til bl.a. at sende deres børn af sted til fritidsaktiviteter, købe vintertøj osv.
Det har regeringen desværre ikke ønsket at støtte.
Britt Bager (V), 2016-02-02:
Jeg skal bare høre ordføreren om noget.
Skal det forstås sådan, at Socialdemokraterne stadig væk mener, at flygtninge og folk, der kommer til Danmark, skal være på kontanthjælp?
Dan Jørgensen (S), 2016-02-02:
Nej, det skal forstås sådan, at vi af ordførerens egen minister – for nu at udtrykke mig lidt bramfrit her fra Folketingets talerstol – blev smidt ud af forhandlingerne, således at vores forslag til, hvordan man kunne have lavet en eventuel reform, overhovedet ikke blev diskuteret.
Britt Bager (V), 2016-02-02:
Skal jeg så forstå det sådan, at Socialdemokraterne vil rulle det her forslag tilbage, hvis det skulle ske, at Socialdemokraterne fik mulighed for det, eller skal jeg forstå det sådan, at Socialdemokraterne vil lade forslaget ligge, som det er, hvis det bliver vedtaget?
Dan Jørgensen (S), 2016-02-02:
Jeg tror, jeg sagde ganske klart i min tale, at for os er der ikke noget vigtigere end at få et arbejde.
Men som ordføreren også vil vide, hvis ordføreren har studeret, hvad der skete, sidst man indførte en så lav ydelse, er tilfældet jo det, at det har en meget lille beskæftigelseseffekt, men derimod en meget stor negativ effekt på integrationen.
Det vil sige, at det altså ikke er noget egnet virkemiddel, selv om vi deler intentionen om, at så mange som muligt skal arbejde.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-02-02:
Jeg går ud fra, at ministerens intention med at lave det midlertidigt jo netop er, at vi formentlig og forhåbentlig finder andre løsninger på de udfordringer, som man står med.
Men allerede inden den immigration, vi har set, var der faktisk udfordringer på det almene boligområde.
Jeg vil bare høre, om vi er enige om, at midlertidigheden jo formentlig også kan afspejles i det.
Dan Jørgensen (S), 2016-02-02:
Det skal forstås sådan, at vi bestemt ikke kan støtte det nuværende forslag.
At vi ud i al fremtid ikke har andre og bedre forslag, kan jeg selvfølgelig ikke garantere.
Pernille Schnoor (S), 2016-02-03:
Jamen det glæder mig, at ministeren anerkender, at det også handler om økonomi.
Det gør det også, hvis man bruger nogle modeller.
Så der skal følge ressourcer med.
Jacob Mark (SF), 2016-02-03:
Så vil jeg prøve at tage de lidt mere konstruktive briller på og se på, hvad man så kan gøre i fremtiden.
For jeg tror sådan set, at ministeren og jeg deler den opfattelse, at det at skære i antal lærere er at skære i kerneydelsen.
Jeg er sådan set også enig i det, ministeren er ude at sige om, at man godt kan køre med en underskudsgrad, altså, det er bedre end at køre med et overskud, fordi de penge, man får, skal gå til undervisning.
Så kunne man forestille sig, at vi i forligskredsen simpelt hen sender en slags fælles erklæring eller brev ud til gymnasierne, hvori vi skriver: Hvis I har et overskud, skal I ikke fyre lærere?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-02-03:
Jamen der er f.eks. et stort overskud i sektoren.
Nogle af de institutioner og gymnasier, der også er blevet henvist til i den offentlige debat, er institutioner, som kører med store, gedigne overskud.
Der står jo ingen steder i reglerne, at man skal have et stort overskud på en institution.
Det er jo sådan, at man får penge for at lave undervisning og god kvalitet i uddannelserne, og derfor er det jo op til den enkelte ledelse at finde ud af, hvordan man så også får en omkostningseffektiv drift.
Til det må jeg bare sige, at vi ser, at der er rigtig mange steder – både når vi kigger på overskuddet, men også når vi kigger på, hvordan man kan drifte effektivt – hvor den rapport, som den tidligere regering udarbejdede, viser, at der er et milliardpotentiale på området.
Så man kan starte med at tage fat på det, før man ligesom skærer ind i det, der på sin vis egentlig kan defineres som kerneydelsen.
Jacob Mark (SF), 2016-02-03:
Tak for det.
Vi havde en del diskussioner i samråd, og jeg tror også, vi havde det her i salen.
Min påstand var, at det var løsninger, som gymnasierne allerede havde kigget på.
Så jeg vil bare høre, hvad ministeren mener,
både Rungsted Gymnasium og Silkeborg Gymnasium har f.eks. været ude at afskedige hver tiende lærer.
Altså: Kan man lave så stort et antal afskedigelser, uden at det påvirker kvaliteten i undervisningen,
eller har de besparelser, som man har besluttet, haft betydning for kvaliteten i gymnasierne?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-02-03:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at de økonomiske udfordringer er velkendte, og at det også er velkendt, at den her regering insisterer på, at vi både kan og skal være bedre til at løse opgaverne i den offentlige sektor, og at vi gør det på en måde, hvor vi vender hver en krone for at se, om de ikke kunne strække længere.
Det er, synes vi grundlæggende, en sund øvelse, når man får offentlige midler, at man også kigger på, hvordan man får mest mulig kvalitet ud af dem, og hvordan de kan bruges mest hensigtsmæssigt.
Det er også på den baggrund, at vi fra regeringens side mener, at det er vigtigt, at man ikke tror, at vi skal lave sådan en standardløsning herindefra, men at vi har tillid til, at de stærke ledelser, vi har ude på vores institutioner, også kan håndtere de effektiviseringstiltag, der sker.
Det er jo nemt at forfalde til en rygmarvsreaktion og så forudsige, at det vil indebære store forringelser for undervisningskvaliteten, og på en måde er det også for nemt.
For gymnasierne kan jo i høj grad, som spørgeren også indikerer, kigge på de administrative arbejdsgange, kigge på tilrettelæggelsen af arbejdet, undervisningstilrettelæggelsen, kapacitetsudnyttelsen af bygninger, indkøb, digitalisering og en lang række andre ting, før de begynder at spare på det, man egentlig kan kalde kerneydelsen.
Det er også noget af det, som den rapport, som vi også drøftede i udvalget, hvor der er peget på et milliardpotentiale i forhold til at gøre ting mere omkostningseffektivt, peger i retning af.
Jeg kender jo ikke den konkrete baggrund for de afskedigelser, der refereres til i spørgsmålet, men jeg er af den opfattelse, at det bør være op til ledelserne på den enkelte institution at organisere arbejdet på den mest hensigtsmæssige måde ud fra lokale forhold.
Jeg har sådan set også tillid til, at de dygtige ledelser og undervisere på gymnasierne kan løse opgaverne i fællesskab, også uden at forringe uddannelsernes kvalitet for eleverne.
Jacob Mark (SF), 2016-02-03:
Tak for det.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-02-03:
Som jeg sagde før, er der jo et litteraturstudie, som vi også har udsendt, så ordføreren kan også læse det, og det peger på, at der er forskellige modeller.
Det er ikke sådan, at man entydigt kan pege på, at det kun skal være modtageklasser, og at det er dårligt, at de kommer ind i klasserne; det er der forskellige erfaringer med.
Vi skal så være i stand til at understøtte det, og jeg håber også, der er et politisk flertal her i salen, som vil være med til at kigge på, at de regler, som kommunerne er underlagt, bliver mere fleksible, så man reelt set også har bedre muligheder for at løse opgaverne ude lokalt.
Til 96-procentsmålsætningen vil jeg sige, at vi fra regeringens side i modsætning til den tidligere regering har nedsat et eftersyn af hele inklusionsindsatsen, og det har vi, fordi vi kan se, der er gevaldige problemer med inklusionen i Danmark.
Som jeg også har sagt her i salen tidligere ved et tidligere spørgsmål, der handlede om daginstitutionerne, så står vores personale, vores frontpersonale, det være sig pædagogerne eller lærerne, over for en kæmpe opgave.
Men jeg tror ikke, man skal underkende, at der er nogle kommuner, som gennem en årrække har haft gode erfaringer med både at inkludere direkte ind i klasserne, men også at lave modtagetilbud, som har en høj kvalitet.
Og derfor vil jeg ikke stå her og gøre mig til dommer for, at der kun er én model, der er den rigtige.
Det håber jeg sådan set heller ikke er Socialdemokraternes udgangspunkt, altså at man skal lave så detaljerede regler herindefra.
Jeg tror snarere, der er behov for fleksibilitet, og det håber jeg sådan set også der er et politisk flertal der vil være med til at sikre, så vi også økonomisk set kan løse den her opgave.
Kasper Roug (S), 2016-02-03:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvordan mener ministeren at regeringens reduktion af LAG-midlerne med en tredjedel i 2017 harmonerer med regeringens og Socialdemokraternes fælles ønske om at skabe økonomisk udvikling, aktivitet og arbejdspladser i Danmarks landdistrikter?
Jamen jeg vil nok sige, at jeg ikke rigtig synes, at ministeren svarer på her.
Og nu må vi jo håbe på, at ministeren ser fremad, og det gør han vel også, når man laver et budget for det her, hvor han reducerer LAG-midlerne med en tredjedel.
LAG-formand Carsten Petersen udtaler faktisk, at det er en katastrofe med sådan en reduktion – det er en tredjedel, og det er en stor reduktion, må man sige – men gør det slet ikke indtryk på erhvervs- og vækstministeren, at sådan en kraftig reduktion vil have store konsekvenser for mange af de her gode tiltag, der er ude i lokalområderne?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-03:
Jeg tror nødvendigvis ikke vi skal gå ind i en diskussion om, hvor meget landbruget modtager i støtte.
Det tror jeg man kan få forskellige tal for, men hvis man ser på EU-støtten, vil det da i hvert fald være et betragteligt beløb med over 1 mia. kr.
Men lad nu det være.
For mig er det afgørende, at man giver nogle udviklingsmuligheder, og det er det, jeg synes landdistrikterne har behov for.
Det noterer jeg mig også at den tidligere regering ikke var optaget af.
Det skal ikke komme spørgeren til last, for det var jo ikke spørgerens skyld, da han ikke sad i Folketinget på det tidspunkt.
Men jeg har den opfattelse, at vi bliver nødt til at tage et opgør med det, som har været problemet under den tidligere regering, nemlig at der ikke har været en politisk prioritet, når det handler om at styrke de erhvervsklynger, der ligger i vores landdistrikter.
Det har vi gjort, og vi har også gjort det i forhold til nogle af de andre erhvervsklynger, der betyder noget i vores landdistrikter, f.eks. traditionel industriproduktion, hvor vi bl.a. har sænket NOx-afgiften.
Kasper Roug (S), 2016-02-03:
Det er sådan set fint nok.
Det er kun fint nok, at regeringen gerne vil have, at der skal være flere arbejdspladser.
Men der er så noget, der undrer mig lidt.
Landdistriktsministeriet lavede f.eks. en rapport i 2014, og de konkluderede, at der over de sidste 4 år blev skabt ca. 1.000 arbejdspladser ved hjælp af de her LAG-midler, og så tænker jeg lidt, at ministeren vel godt kan se, at de få kroner, der blev brugt på LAG-midlerne, dvs. 30 mio. kr. ekstra, vel er givet meget bedre ud i forhold til LAG-midler, end det er at give 30 mio. kr. til landbruget, som allerede nu modtager langt over 1 mia. kr. i støtte.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-03:
Jeg er som minister meget optaget af at skabe nogle bedre vækstmuligheder i hele Danmark.
Det hænger jo så også sammen med, at hvis der for alvor skal ske en udvikling i nogle af vores landdistrikter, så skal vi have skabt nogle flere arbejdspladser, og vi skal have skabt en større tiltro til, at der også er udviklingsmuligheder.
Derfor har vi jo præsenteret en lang række tiltag, som giver mulighed for det.
Vi har præsenteret et forslag til en ny og moderniseret planlov, som giver kommunerne nogle bedre muligheder.
Det håber jeg at vi kan få bred opbakning til.
Der håber jeg også Socialdemokratiet er enig med regeringen.
Derudover kan jeg sige, at det her ikke er et spørgsmål om enten-eller, men at det er både-og.
Der vil også i fremtiden være LAG-midler, og det er ikke, fordi jeg har noget at kritisere LAG-midlerne for, men i en situation, hvor vi skal prioritere, har vi altså valgt at tage nogle af LAG-midlerne og bruge dem til landbruget, fordi landbruget er så vigtig en katalysator for udvikling i vores landdistrikter.
Det kan man være enig eller uenig i.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-02-03:
Jeg tror på, at når man har selvejende institutioner, skal man også respektere, at de selvejende institutioner har en ledelse, har en bestyrelse, som er dem, der skal tage sig af den daglige drift, altså at det, som man tror er den rigtige model på en institution, nødvendigvis ikke er den rigtige model på en anden institution.
Vi kan se, at det er et meget forskelligt udgangspunkt, man har, og derfor tror jeg bestemt ikke, at det er klogt at lave sådan en firkantet løsning for alle institutioner.
Det er at påtage sig ansvaret ude lokalt, også at påtage sig ansvaret for at sørge for, at man udnytter de rammer, der er.
Den tidligere regering sikrede jo i forhold til gymnasielærernes overenskomst, at der sådan set også er rum for, at man kan undervise og tilrettelægge arbejdet på en anderledes måde.
Og vi kan se, at der er meget stor forskel på, hvordan gymnasierne i dag tilrettelægger deres arbejdsgange, og det må jo være op til den enkelte ledelse ligesom at tage hånd om det, man mener er den rigtige lokale løsning.
Kasper Roug (S), 2016-02-03:
Tak til ministeren.
Det er jo fint, at man har foretaget de prioriteringer.
Det er klart, at det, ministeren er sat i verden for, simpelt hen er at prioritere.
Bare lige for at sige det kort er Socialdemokraterne selvfølgelig meget interesserede i, at der også skal ske en udvikling inden for erhverv i landdistrikterne.
Det er noget, der ligger os meget på sinde; det er klart, og så skulle det gerne være på plads.
Men i forhold til LAG-midlerne, der bliver reduceret med en tredjedel, tænker jeg bare lidt, at der vel ikke er nogen tvivl om, at der over de sidste år er gennemført mange små gode initiativer, som har stor indflydelse på lokalområderne.
Der er f.eks. sådan nogle små ting som innovativ cykelturisme og opbygning af lokalråd, som fremmer et lokalt demokrati, og eventuelt også et værested for unge.
Der er også projekter, som indebærer direkte erhvervsstøtte til et lokalområde, f.eks. Sakskøbing.
Mener ministeren, at landbruget er vigtigere end lokale aktiviteter, som faktisk er med til at fremme det lokale demokrati og det lokale erhvervsliv?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-03:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk ikke ved, om Socialdemokratiet deler ønsket om at skabe vækst og udvikling i vores landdistrikter.
Det er bekendt, også for spørgeren, at den tidligere minister for landdistrikter, Carsten Hansen, ikke var kendt som en, som skabte særlig meget udvikling i vores landdistrikter.
Men det må jo stå for Socialdemokratiets egen regning.
Jeg noterer mig nu, at Socialdemokratiet er optaget af, at der skal skabes udvikling i vores landdistrikter.
Det synes jeg man skal kvittere for.
Men lad mig minde om, at regeringen den 23. november præsenterede udspillet »Vækst og udvikling i hele Danmark« med langt over 100 initiativer.
I det oplæg har vi jo også sagt, at vi forventer, at initiativerne varigt vil kunne løfte BNP strukturelt med op mod 2,5 mia. kr., og i forlængelse af den her strategi er vi så også i de her uger i gang med at udmønte de 150 mio. kr., som bliver afsat i forbindelse med finansloven for 2016.
Når man så ser på, hvad der betyder noget i vores landdistriktskommuner, må man sige, at landbrug og fødevareproduktion er helt afgørende for at opretholde beskæftigelsen i vores landdistrikter.
I over 25 kommuner i landdistrikterne er der mere end 15 pct. af de beskæftigede, som er ansat i det, man kan definere som fødevareklyngen.
Derfor kan man sige, at hvis det går skidt for landbrugs- og fødevareerhvervet, har det en helt direkte konsekvens, både for de mennesker, der bor og arbejder i vores landdistrikter, og ikke mindst også for den investeringslyst, der vil være til stede.
Vi har nu lavet en landbrugsaftale.
Desværre var det en landbrugsaftale, som Socialdemokratiet ikke kunne være med til at støtte, men det er jo en aftale, der tager afsæt i, at landbruget skal tjene noget mere, at det skal have en større indtjening, og at man ikke mindst også skal lave nogle mere fornuftige reguleringer, sådan at landbruget og dermed også vores fødevareproduktion bliver mere konkurrencedygtig.
Så derfor hænger det rigtig, rigtig fint sammen, at vi prioriterer et vigtigt erhverv, som jo er omdrejningspunktet for at skabe vækst og udvikling i hele Danmark, og derfor kan jeg også fuldt ud stå inde for, at vi har lavet en nedprioritering af LAG-midlerne til fordel for at skabe miljøtiltag for landbruget.
Kasper Roug (S), 2016-02-03:
Hvordan mener ministeren, at regeringens reduktion af LAG-midlerne med en tredjedel i 2017 harmonerer med regeringens og Socialdemokraternes fælles ønske om at skabe økonomisk udvikling, aktivitet og arbejdspladser i Danmarks landdistrikter?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-02-03:
Selveje består kun, hvis man også har tiltro til, at ledelserne kan påtage sig ansvaret, herunder ansvaret for at træffe vanskelige beslutninger.
Derfor er jeg grundlæggende af den opfattelse, at når det handler om tilrettelæggelse af arbejdet, når det handler om effektiv drift, og når det handler om at organisere det lokalt, også med hensyn til hvad der skal være ens styrkepositioner, er det ledelserne ude på den lokale institution, der er nødt til at påtage sig ansvaret.
Jacob Mark (SF), 2016-02-03:
Når ministeren nu så tydeligt igennem flere måneder har gjort det klart, at man godt kunne finde besparelserne uden at skære ned på antallet af lærere og på undervisningen, mener ministeren så ikke, at det er et problem, at det nu er det, der sker?
Vil det så netop ikke være at tage politisk ansvar at sige: Hey, de her besparelser skal altså ikke findes ved at ramme kerneydelsen, de skal findes ved administrationen?
Og hvis det så viser sig, at man ikke kan det, vil ministeren og regeringen så overveje f.eks. at afskaffe det der berømte omprioriteringsbidrag, man har pålagt dem, netop fordi det påvirker kerneydelsen?