Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Hr. Lars Løkke Rasmussen vil gerne diskutere fortiden og fremtiden på samme tid.
Man havde for høje udgifter, og derfor er det meget muligt, at der var flere ansatte dengang.
Men det ændrer jo ikke ved, at vores opgave blev at rydde op efter hr. Lars Løkke Rasmussen, og min appel i dag til vælgerne og til danskerne i det hele taget er: Lad nu være, at vi skal rydde op en gang til efter en borgerlig regering, det har været svært nok, så lad nu være.
Og derfor skylder hr. Lars Løkke Rasmussen jo stadig svar på en kampagne, som åbenbart har været meget traumatisk for ham.
Kan man ikke bare få svar på, hvem det er, der skal fyres?
Vi har lige fået at vide, at det ikke er pædagogerne, det er ikke lærerne, det er ikke politifolkene, det er ikke nogen i forsvaret, det er ikke nogen i sundhedsvæsenet.
Hvem er det, der skal fyres i den offentlige sektor, når Venstre ønsker at indføre et eksperiment, der hedder nulvækst, som vi aldrig har haft i Danmark tidligere?
Hvem er det, der skal fyres i den offentlige sektor?
Vi andre kan jo kun gætte, når vi ikke kan få svar fra hr. Lars Løkke Rasmussen.
Tak for det.
Vi har i dag den sidste spørgetime i det her folketingsår, og man må jo sige, at vi er nået vidt omkring i det år, der er gået.
Siden 2011 har regeringen investeret 14 mia. kr. mere i vores fælles velfærd.
Det betyder, at der aldrig er blevet brugt så mange penge på uddannelse, at der aldrig er blevet investeret mere i sundhed, og der er 7.000 flere medarbejdere i sundhedsvæsenet.
Det har vi valgt at gøre, selv om økonomien er stram.
I de kommende år ved vi alle sammen, at der bliver flere og flere danske ældre, og vi skal have råd til deres pleje og omsorg, og vi skal have råd til forbedringer inden for kerneområder som sundhed og uddannelse.
Det har regeringen sat penge af til: 3 mia. kr. i gennemsnit hvert år.
Det er ikke meget.
Det er et beskedent beløb hvert år, som kræver, at vi bliver ved med at styre økonomien stramt, men det er nok til, at vi kan styrke velfærden i de år, der kommer.
Det kunne virke, som om Venstre vil prioritere mange af de samme velfærdsområder som regeringen, f.eks. sundhed, men man vil samtidig give store skattelettelser.
Hvis Venstre virkelig ønsker at prioritere de velfærdsområder, som regeringen vil, vil det ifølge Venstres plan kræve besparelser andre steder.
Der skal 3 mia. kr. til at dække investeringsbehovet det først år, og herefter skal man finde nye besparelser på 3 mia. kr. år efter år.
Store besparelser er ikke det, Danmark har brug for.
Vi skal holde kursen.
Dansk økonomi er i fremgang.
Vi har haft vækst i 1½ år, arbejdsløsheden falder, beskæftigelsen stiger, og virksomhedernes konkurrenceevne er forbedret.
Der er rekordlave ventetider på operationer; ungdomskriminaliteten falder.
Danmark står ganske enkelt et bedre sted i dag end for 4 år siden.
Regeringens politik er klar.
Vi har skabt resultater.
Til gengæld må man sige, at forvirringen om, hvad oppositionen egentlig vil med Danmark, næppe har været større.
Vi ved, at der skal være nulvækst i mange år frem, sådan at pengene kan gå til skattelettelser, men hvem skal egentlig have de skattelettelser?
Venstre har gennem årene givet løfter til rigtig mange: Til de rigeste familier, til olieselskaberne, til erhvervslivet, skattelettelser i toppen, skattelettelser i bunden – listen er lang.
Venstre siger også, at der skal bruges flere penge på f.eks. sundhed, de ældre, politiet og på forsvaret, og det er samtidig med, at der skal være nulvækst.
Det hænger ikke sammen.
Tirsdag efter tirsdag undlader oppositionen at komme med svar.
Men hvor ville det dog være fantastisk, hvis det var i dag, hr. Lars Løkke Rasmussen ville løfte sløret for, hvor der skal spares, når Venstre indfører nulvækst.
Hvor skal der spares?
Og forvirringen rækker sådan set videre, for også Dansk Folkeparti skylder svar.
Det er jo en kendt sag, at Dansk Folkepartis eneste mærkesag er, at hr. Lars Løkke Rasmussen skal være statsminister i Danmark.
Dansk Folkeparti er en del af en borgerlig blok, som ønsker nulvækst eller sågar minusvækst.
Men det spørgsmål, der skulle besvares, er: Hvorfor støtter Dansk Folkeparti, at Danmark får en regering, der vil gøre velfærden dårligere i Danmark?
Den kurs, regeringen har lagt, har bragt Danmark videre.
Det er en kurs, vi ønsker at fortsætte i de kommende år.
Det er en kurs, hvor vi investerer lidt mere i velfærden hvert år.
Det står helt klart.
Hvem ved, måske får vi nogle svar i dag.