runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Man skal jo være glad for lidt i de her tider, og jeg kunne forstå på fru Irene Simonsen, at ordføreren ikke ligefrem syntes, det her var sjovt.
Det er altså ikke ligefrem sjovt, kan jeg så forstå, for V i hvert fald nu at stå i spidsen for, at der skal slås hårdt til mod de kortest uddannedes muligheder for at komme videre.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge direkte refererende til ordførerens tale, hvor ordføreren var inde på, hvad det betød for virksomhedernes konkurrenceevne: Mener ordføreren, at konkurrenceevnen for virksomhederne kun handler om sådan noget som skat og lønningernes størrelse?
Handler virksomhedernes konkurrenceevne ikke netop i høj grad om alt, hvad der koster penge?
Og det her koster jo penge.
Så kan det godt være, at ordføreren synes, det kunne være sjovt at tale om S og SF's forslag om en minimal forhøjelse af erhvervsskatten.
Det er jo penge ud af lommen på virksomhederne under alle omstændigheder.
Anerkender ordføreren ikke, at uddannelse er et konkurrenceparameter, når det handler om at få virksomhederne til at overleve?
Carsten Hansen (S), 2010-11-11:
Lad os tage det sidste først: Vi har i det, der hedder »En Fair Løsning«, sammen med SF afsat 400 mio. kr. ekstra om året til voksen- og efteruddannelse.
Det er helt afgørende, tror vi på, og det er der, hvor der er en grundlæggende forskel mellem De Konservative og Socialdemokraterne og SF – i synet på, om voksenuddannelse virker eller ikke virker.
Vi tror på, at det er helt afgørende i fremtidens konkurrence med udenlandske virksomheder i globaliseringen, at mennesker har de kvalifikationer, der skal til for at kunne bestride job med et højt videnindhold.
Vi har set, at der er forsvundet 200.000 industriarbejdspladser ud af Danmark.
De kommer ikke igen, og skal vi sikre, at de her mennesker kan bidrage til samfundet, er det nødvendigt, at de har de nødvendige kvalifikationer.
Der er også lavet beregninger på, at hver eneste ledig, der bliver langtidsledig, koster samfundet 400.000 kr. i manglende indtægter og betaling af understøttelse.
Der var det jo klogere at give dem nogle kompetencer, så de kunne være med på den nye tids arbejdspladser, frem for at spare bevidstløst på det, de skal.
Må jeg så ikke sige: Der er sat 400 mio. kr. af i »En Fair Løsning«.
Og så vil jeg også gerne fortælle hr. Rasmus Jarlov, at de her hovedløse besparelser på 800 mio. kr. trækker vi tilbage igen.
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg synes, det er rigtig, rigtig trist, når en virksomhed skal lukke eller flytte alle sine aktiviteter til udlandet.
Det synes jeg er rigtig, rigtig trist.
Men det er ikke på grund af, at der ikke har været penge nok til efteruddannelse.
Det er, fordi vi ikke kan holde konkurrenceevnen høj nok i forhold til det skatteniveau, der er, og i forhold til det lønniveau, der er.
Det er også, hvad virksomhedsejerne siger: Det er der, det går galt.
Vi har i Danmark valgt, at vi i hvert fald ikke vil gøre noget ved lønniveauet, og skatteniveauet har vi heldigvis forbedret lidt, men hvis vi skulle konkurrere rigtigt med virksomhederne i udlandet, skulle der jo langt større skattesænkninger til, og det er der heller ikke penge til for tiden.
Det var i virkeligheden det, jeg synes ville flytte allermest, men det er der ikke mulighed for at prioritere i øjeblikket.
Jeg synes, det er trist, når folk bliver ledige og en virksomhed flytter.
Og det er rigtig trist for de mennesker og familier, der bliver berørt af det her.
Men samtidig er jeg rigtig glad for, at vi har et godt system via jobcentrene – jeg siger ikke, det ikke kan blive bedre – som hjælper folk, som er med til at kompetenceafklare dem, og som er med til at give dem lige præcis den hjælp, der er så vigtig, for at de kommer i arbejde igen.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Vi kommer vidt omkring i dagens debat.
Men jeg har det udmærket, det har hele Dansk Folkeparti, vi har det udmærket med at se os selv i øjnene.
Og vi har en god mavefornemmelse, fordi vi er med til at betale den regning, som den økonomiske krise har efterladt – en regning, som skal betales nu, for ellers er det de fremtidige generationer af unge mennesker, som kommer til at betale den regning, og vi har ikke lyst til at være så ansvarsløse ikke at betale den regning, der kommer.
Så vi kan sagtens se os selv i øjnene.
Til slut vil jeg også sige i forhold til det der postulat, som jeg kalder det, omkring ufinansierede skattelettelser, at det simpelt hen ikke passer.
Der er tale om en skatteomlægning for det første, og for det andet har jeg også noteret mig, at da Skattekommissionen kom med sine anbefalinger, som var mere vidtgående end det, som jeg ved regeringen sammen med os har gennemført, så sagde hr. Villy Søvndal, eller var det hr. Ole Sohn, det husker jeg ikke, men det var en af de øverste i Socialistisk Folkeparti parti: Den er lige inden for skiven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-11:
Jeg vil sige, at jeg nødig vil udsættes for den bekymring for de ledige, som fru Marlene Harpsøe siger Dansk Folkeparti har, for det, der er virkeligheden, er, at man først giver ufinansierede skattelettelser, man hælder næsten 10 mia. kr. ud på håbløs og meningsløs aktivering, og når regningen så skal betales, er det børnefamilier, og det er arbejdsløse, som har brug for opkvalificering, som skal betale.
Det, vi ved om de ufaglærte, er, at de ofte skifter branche, og at de gør det, fordi det er et slidsomt og hårdt arbejde, de har, og derudover er de i risikozonen for at miste deres job, så der er faktisk brug for mere uddannelse og ikke mindre uddannelse.
Så jeg vil bare spørge Dansk Folkeparti om, hvordan man kan få sig selv til at sige, at det er i orden at forringe mulighederne for en gruppe mennesker, som er enormt udsatte, og som ikke i forvejen har belastet uddannelsessystemet i nogen nævneværdig grad.
Hvordan kan man se sig selv i øjnene, når man siger: Nu forringer vi uddannelsesmulighederne for jer, og vi vil ikke hjælpe jer videre med et job, oven i købet forringer vi dagpengeperioden, så den bliver halveret.
Hvordan kan det hænge sammen?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jamen det kan vi sagtens stadig væk sikre.
Selv om vi gennemfører de her besparelser, hvor vi altså henter nogle penge for at kunne finansiere den regning, som den økonomiske krise har efterladt i Danmark, vil der stadig være mulighed for at videreuddanne både voksne og unge.
Men der vil stadig væk være gode muligheder for at videreuddanne og efteruddanne sig.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er rigtig, rigtig godt, for vi mener, at det er utrolig rigtigt, som fru Marianne Jelved også var inde på, at det, Danmark skal leve af i fremtiden, er uddannelse.
Hvis vores velfærdssamfund skal bestå, hvis vi skal betale det, det koster at tage hånd om de svageste i vores samfund, er vi også nødt til at sikre, at unge mennesker i dag fortsat kan uddanne sig, og også sikre, at voksne fortsat kan uddanne sig og bygge oven på de kompetencer, de har.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-11:
Jeg vil gerne takke for det svar fra Dansk Folkepartis ordfører.
Eftersom fru Marlene Harpsøe i sit indlæg sagde noget, som jeg faktisk er helt enig i, vil jeg gerne gentage det, nemlig at vi i fremtiden skal leve af uddannelse.
Derfor spørger jeg fru Marlene Harpsøe: Hvordan vil man sikre sig, at alle har mulighed for at få uddannelse?
Hvis de ikke får en uddannelse, når de er unge, skal de have mulighed for at tage en uddannelse som voksne.
Hvordan sikrer vi det fremover?
Et af de sidste svar, som Venstres ordfører kom med under de korte bemærkninger, gik ud på, at besparelserne på VEU ikke rammer de kortuddannede.
Nu blev der ikke lejlighed til at spørge fru Irene Simonsen om, hvad hun egentlig mente med det.
Derfor vil jeg rette mit spørgsmål til fru Marlene Harpsøe.
Kan Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at VEU og SVU bruges af ufaglærte og kortuddannede, og at der faktisk sker betragtelige stramninger og besparelser på de områder?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jeg synes, det er lige voldsomt nok at kalde det forræderi.
Det må jeg sige.
Jeg synes godt nok, det er nogle meget skarpe vendinger, hr. Karsten Hønge bruger, men det er vi jo også vant til, når hr. Karsten Hønge taler her i Folketinget, så det kommer ikke bag på mig.
Når det så er sagt, må jeg sige, at det er fint, at hr. Karsten Hønge bekymrer sig for de kortuddannede.
Det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Men vi kan også konstatere, at i den plan, man har lagt frem fra Socialdemokraternes side sammen med Socialistisk Folkeparti, som hr. Karsten Hønge kommer fra, er der et forslag om, at hvis bare vi alle sammen arbejder 12 minutter mere om dagen – det, der svarer til en time mere om ugen – så kan vi sådan set løse finanskrisens problemer.
Sådan hænger det jo ikke sammen.
Hvis hr. Karsten Hønge vitterlig bekymrer sig om de ledige og de kortuddannede, så er det da et forslag, som man aldrig burde have præsenteret fra S og SF's side, for det forslag kommer netop til at betyde, at der kommer flere ledige.
Så vil jeg lige sige en sidste ting, og det er til det der med fodsålerne, og at vi løber fra ansvaret.
Det gør Dansk Folkeparti heller ikke.
Det er derfor, jeg står her.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Jeg var jo rigtig glad for, at fru Marlene Harpsøe kunne huske mit billedsprog i forbindelse med det om fodsålerne, for det er rigtigt, at det er der, hvor man for det meste kan se VKO, nemlig når de bliver gemt af de fodsåler, især Dansk Folkeparti, når de løber væk fra de fine ord, de tit bruger i forbindelse med deres omsorg for de kortuddannede.
Det, som det her er, er et førsteklasses forræderi mod de kortuddannede, det er førsteklasses forræderi mod Udkantsdanmark.
Hvem er det, der er i centrum for den der ubehagelige knibtangsmanøvre?
Det er lige nøjagtig dem, der har det sværest på arbejdsmarkedet, dem, der fik mindst af uddannelseskagen, dem, der er placeret de steder i Danmark, hvor det er sværest at komme videre.
Her deltager Dansk Folkeparti i et forræderi mod de mennesker, i hvert fald set i forhold til den varme luft om den såkaldte bekymring, man har for de her mennesker, ved at gøre det sværere for dem.
Man deltager i den her knibtangsmanøvre, hvor man både rammer dem på dagpengene og forhindrer dem i at komme videre i livet.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jeg kan bekræfte, at det særligt er de kortuddannede, der bl.a. bruger SVU, og som bl.a. tager nogle af de her kernefag, som er på enkeltfags-hf, og hvad der ellers er af voksen- og efteruddannelsesmuligheder.
Det kan jeg bekræfte.
Vi ville jo allerhelst bare have en masse penge i Danmark, så vi bare kan få alt, hvad vi peger på.
Men fru Marianne Jelved ved jo også, at virkeligheden ikke hænger sammen på den måde.
Man er nødt til at prioritere de midler, man har.
Derfor må vi prøve at se på, hvor vi så kan finde de penge, der skal til for at betale den regning, der altså ligger.
Det er ofte sådan, når jeg står heroppe, at det, som hr. Karsten Hønge siger til mig som ordfører, er, at enten er det, vi præsenterer, varm luft, eller også render vi fra vores ansvar.
Man kan ligefrem se fodsålerne, når vi render vores vej, men sådan er det jo langtfra.
Det er heller ikke således, at man nu totalt afskaffer voksen- og efteruddannelse i hele Danmark.
Det kan jeg også afkræfte.
Det, der sker, er, at vi bl.a. på voksen- og efteruddannelsesområdet, men også på en lang række andre områder – vi henter også penge fra tolkebistand og alt muligt forskelligt – altså finder penge, som vi kan bruge til at betale den regning, som den økonomiske krise har efterladt.
Og man kan stadig blive voksen- og efteruddannet, efter at vi har betalt den regning.
Det kan stadig væk lade sig gøre.
Det er ikke sådan, at vi afskaffer det.
Det vil jeg meget, meget gerne igen og igen pointere, for det er åbenbart ikke rigtig kommet ind på lystavlen hos ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, hr. Karsten Hønge.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-11:
Skattelettelserne i 2004 og 2007 var ikke finansierede, det vil jeg godt slå fast.
Jeg synes, det er et interessant ordvalg, når man siger, at man er med til at betale den regning, der ligger forude.
Nej, Dansk Folkeparti er ikke med til at betale regningen.
Det er bl.a. børnefamilierne og de ufaglærte, og vi ved, at når man forringer uddannelsesmulighederne for ufaglærte og halverer dagpengeperioden, går det først og fremmest ud over dem, der befinder sig i udkantsområderne, fordi det er her, størstedelen af de mennesker findes.
Jeg vil bare høre, om det er indgået i Dansk Folkepartis overvejelser, at det her rammer skævt, at det rammer udkantsområderne mest.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-11:
Tak for det.
Det er jo spændende at lytte til det her og til ordføreren fra Dansk Folkeparti.
Vi skal have gang i hjulene i Danmark, og vi skal have uddannet en hel masse mennesker.
Ledigheden stiger voldsomt, og vi har dermed en god chance for at gå i gang med at få de her mennesker uddannet, mens de nu går ledige i forvejen.
Det, der lægges op til her af besparelser – finansloven og finanskrisen til trods – er, at man tager den mulighed, de, der nu bliver ledige, de, der er fyringstruede, har haft indtil nu for at få noget uddannelse under ledighed, fra dem.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jamen hvis det er sådan, at fru Julie Rademacher sidder foran en computer her lidt senere, så synes jeg, fru Julie Rademacher skal klikke sig ind på internettet, eller hvad man nu gør, og se på, hvor det er, man kan få kost og logi for 400 kr.
Den service synes jeg bare ikke det er min opgave at levere til fru Julie Rademacher, må jeg nok sige.
I forhold til at vi jo har haft en økonomisk krise i Danmark, må jeg sige, at jeg efterhånden ikke er spor overrasket over, at man fra Socialdemokraternes side igen og igen nærmest postulerer, at det er regeringen og Dansk Folkepartis skyld, at der overhovedet er kommet en økonomisk krise i Danmark.
Når vi så tager ansvaret på os og siger: O.k., vi er med til at finde de her penge – og det er altså ikke sådan, at det kun er én lille gruppe, som skal betale de her penge, det er et bredt spektrum af folk, som skal være med til at holde for og sikre, at vi kan betale regningen – jamen så er der vrøvl og ballade over det fra bl.a. Socialdemokraterne, for lige meget hvad, lige meget hvor det var, vi fra Dansk Folkeparti og regeringens side havde fundet pengene, er jeg ikke i tvivl om, at så ville man fra Socialdemokraternes side bare gøre vrøvl, fordi man snart skal indlede en valgkamp, og det valg, der følger, vil man meget gerne vinde.
Det er det eneste, Socialdemokraterne egentlig har på dagsordenen.
Julie Rademacher (S), 2010-11-11:
Til gengæld kan jeg jo sige, at vi i dag netop arbejder for at nedbringe arbejdsløsheden.
Dengang vi sluttede i regering i 2001, havde Danmark rent faktisk en meget lav arbejdsløshed, og det, der stadig væk er Socialdemokraternes mærkesag, er først og fremmest at sikre beskæftigelse og sikre uddannelse.
Vi ved bare, at det, at man sparer på AMU-centrene, rammer folk, der har behov for omskoling, og når vi kommer til at mangle job om nogle år, vil vi stå her og kalde på kvalificeret arbejdskraft.
Det vil jeg gerne spørge fru Marlene Harpsøe om.
Det står jo klart for enhver, at vi mangler nogle penge i Danmark, og det står også klart for langt de fleste, at regeringens skattelettelser har været ufinansierede.
Hvorfor skulle man ellers nedsætte den Arbejdskommission, der netop skulle finde de penge?
De penge er ikke fundet, der er stadig væk et hul i statskassen, og vi skylder utrolig mange penge væk i Danmark.
Men selv om man igen og igen har forsøgt at fortælle Dansk Folkeparti, hvordan man staver til social ansvarlighed, hvordan man staver til at investere i fremtiden, synes det ikke at bide sig fast i Dansk Folkeparti.
Her går man altså ind og sparer, og jeg vil blot spørge, om det ikke er korrekt, at når man tager penge fra et sted, mindsker det aktiviteterne, og så bliver der også færre aktiviteter ude i samfundet.
Det står jo klart for enhver, at vi mangler nogle penge i Danmark, og det står også klart for langt de fleste, at regeringens skattelettelser har været ufinansierede.
Hvorfor skulle man ellers nedsætte den Arbejdskommission, der netop skulle finde de penge?
De penge er ikke fundet, der er stadig væk et hul i statskassen, og vi skylder utrolig mange penge væk i Danmark.
Nu var ordføreren så kæk tidligere at belære den socialdemokratiske ordfører, hr. Carsten Hansen, om, hvordan man staver til gratis.
Men selv om man igen og igen har forsøgt at fortælle Dansk Folkeparti, hvordan man staver til social ansvarlighed, hvordan man staver til at investere i fremtiden, synes det ikke at bide sig fast i Dansk Folkeparti.
Her går man altså ind og sparer, og jeg vil blot spørge, om det ikke er korrekt, at når man tager penge fra et sted, mindsker det aktiviteterne, og så bliver der også færre aktiviteter ude i samfundet.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Det er selvfølgelig helt korrekt, at når man tager penge et sted, kan det godt være, at det medfører en mindre aktivitet.
Det kan man slet ikke komme uden om, det må vi bare anerkende og sige, at det, fru Julie Rademacher siger, meget muligt kan være rigtigt.
Så bed jeg også mærke i, at fru Julie Rademacher, som jo repræsenterer Socialdemokraterne, sagde, at vi jo skylder mange penge væk i Danmark, og det er skam også rigtigt.
Men jeg skal lige love for, at vi skyldte rigtig, rigtig mange penge væk, dengang VK overtog flertallet sammen med Dansk Folkeparti.
Da skyldte Danmark rigtig mange penge væk, og hvem er det, der har været med til at betale den gæld og finde pengene?
For det første selvfølgelig det danske folk, men for det andet er det først og fremmest Dansk Folkeparti sammen med regeringen, som har været med til at finde de penge til at betale den gæld, som Socialdemokraterne sammen med De Radikale har været med til at opbygge.
Som hr. Carsten Hansen sikkert er klar over, er jeg ikke sagsbehandler, så derfor kan jeg selvfølgelig heller ikke gå ind i de her ting, som hr. Carsten Hansen lige hurtigt ridser op på den meget, meget korte tid, der jo er til at stille spørgsmål.
Men jeg kan bare sige, at der altså stadig væk er mulighed for, at man kan tage uddannelse på SVU.
Det er rigtigt, at man sætter SVU’en lidt ned, og det er rigtigt, at man forkorter perioden, men vi må bare anerkende, og jeg håber også snart, at Socialdemokraterne vil anerkende det, at vi har været igennem en økonomisk krise i Danmark, og at der har været en regning, der skulle betales.
Derfor må alle holde for.
Det er ikke sådan, at man kun kan sende regningen efter virksomhederne, eller hvad ved jeg.
Vi er nødt til at se på, hvor vi kan finde pengene, så alle holder for.
Carsten Hansen (S), 2010-11-11:
Nu kan man kalde det hykleri, man kan kalde det mange ting, men jeg synes i virkeligheden, at det er for alvorligt til, at man bruger meget tid på det.
Jeg står her med et eksempel ude fra Lindø.
Det er en Johnny Hagemann, som blev fyret fra Lindø den 1. juli 2010.
Se, Johnny Hagemann fik mulighed for at tage en hf-eksamen på VUC med 2 år på SVU, altså statens voksenuddannelsesstøtte, på højeste dagpengesats, dvs. 3760 kr. om ugen.
Han vil gerne være pædagog og er kommet ind på pædagogseminariet.
Så er der en Jan Hansen, som er blevet fyret i efteråret 2010.
Han får kun 40 uger, og han har så mistet 140.000 kr. i forhold til Johnny Hagemann.
Han ville egentlig rigtig gerne tage hf-enkeltfag og nogle forløb inde på AMU og lære om logistik, for han vil gerne arbejde på et lager.
Så er der Michael Haahr.
Han bliver fyret her den 1. januar 2011, og han kan få 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Han ville egentlig gerne tage en gymnasial uddannelse, han går faktisk efter at blive sygeplejerske.
Synes fru Marlene Harpsøe, at det er rimeligt, at vi behandler Michael Haahr så forskelligt fra Jan Hansen og Johnny Hagemann?
Det er virkeligheden.
Det er virkeligheden, når Dansk Folkeparti sidder og styrer sammen med regeringen, at Michael Haahr kun får 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jeg kan aldrig rigtig lade være med at more mig lidt over det, hr. Bjarne Laustsen siger, for omkring ni ud af ti gange – det er bare sådan et slag på tasken – kommer ordet hykleri frem, når hr. Bjarne Laustsen stiller spørgsmål til mig, når jeg står på talerstolen.
Alt, hvad Dansk Folkeparti gør og siger, er hykleri.
Sådan er det altid, i hvert fald ifølge Socialdemokraterne og hr. Bjarne Laustsen.
Det synes jeg bare er en underlig form for debat, når vi rent faktisk taler om, at vi i Dansk Folkeparti ikke er hyklere, men er meget ansvarlige.
Vi tager ansvar for dansk økonomi.
Den regning skal betales.
Og som et ansvarligt parti medvirker vi til at finde pengene til det.
Sådan er det jo også med hr. Bjarne Laustsens husholdningsbudget.
Hvis udgifterne er for store, så må hr. Bjarne Laustsen jo gøre noget ved det.
Det kan være, at hr. Bjarne Laustsen gerne vil gå ned i banken og prøve at få hævet kassekreditten for at finde pengene.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-11:
Det er simpelt hen sniksnak, bragesnak og hykleri af værste skuffe.
Nu har Dansk Folkeparti været med til en genopretningspakke, der udelukkende rammer den lille mand.
Man fører først en politik, der fører til, at virksomhederne afskediger folk, f.eks. Vestas, fordi man ikke har investeret i vindmøller i årevis, og dernæst sørger man for at halvere dagpengeperioden, så folk ryger ud og slet ingen forsørgelse får.
Når det så drejer sig om at få dem tilbage på arbejdsmarkedet, så stiller Dansk Folkeparti som nogle af de første sig op og siger, at det, der er forudsætningen for at komme tilbage, skal vi slet ikke gøre noget ved.
Og så påstår fru Marlene Harpsøe, at hun ved, at uddannelse er godt for de her mennesker, men der er mange af dem her, der overhovedet ikke har fået nogen uddannelse, for det kunne de ikke få.
Det er kortuddannede, og det er ufaglærte.
Hvis man virkelig ville målrette det, kunne man da fritage dem.
Er det ikke faldet Dansk Folkeparti ind, at man faktisk kunne friholde dem, der ikke har trukket på uddannelseskontoen?
Engang var det sådan, at Dansk Folkepartis slog sig op på at være den lille mands parti.
Nu er det de riges parti, nu er det partiet for dem med de store formuer og indkomster og masser af skattelettelser, dem har Dansk Folkeparti sagt ja til.
Nu er der en regning, der skal betales, og så er det dem, der er truet af arbejdsløshed eller allerede er arbejdsløse, der skal straffes med det her modbydelige lovforslag.
Hvordan er Dansk Folkeparti kommet frem til, at nogle, som vi skal leve af i fremtiden, som skal arbejde, som skal ud på virksomhederne, når vi får gang i hjulene igen, og som også erhvervslivet efterspørger, skal straffes?
De er jo en investering i fremtiden.
Men hvordan skal de kunne blive det, når Dansk Folkeparti skærer ned på det, som vi skal leve af i fremtiden, netop uddannelse?
Alle siger det, og hvordan kan det være, det ikke er gået op for Dansk Folkeparti, at det er det, vi skal leve af i fremtiden?