runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Lad mig gentage, hvad jeg nu har sagt mange gange: at jeg på det skarpeste tager afstand fra enhver form for anvendelse af tortur, også i terrorbekæmpelsen.
Jeg tror, vi er i den situation, at ligegyldigt hvad jeg havde sagt, at ligegyldigt hvad jeg havde rejst over for den amerikanske præsident, ville hr. Frank Aaen aldrig nogen sinde være tilfreds.
Og det skyldes jo, at hr. Frank Aaen ikke kan lide USA.
Inden jeg tog til USA, var hr. Frank Aaens hovedpunkt, at jeg skulle rejse spørgsmålet om CIA-flyvninger.
Jeg kunne ikke møde hr. Frank Aaen her på Christiansborg, uden at han mindede mig om, at jeg skulle rejse det spørgsmål om CIA-flyvningerne.
Det rejste jeg så, og hr. Frank Aaen har da også kvitteret positivt for det i dag, men jeg vidste da godt, at når jeg så næste gang mødte hr. Frank Aaen i Folketinget, ville hr. Frank Aaen bare finde noget nyt og noget andet, som han synes at jeg også skulle have rejst.
Så hr. Frank Aaen kan aldrig nogen sinde stilles tilfreds, når det gælder forholdet til USA, aldrig.
Som jeg sagde før, har jeg forståelse for, at udvalget har sat en tidsgrænse ved år 2000, men omvendt vil jeg sige, at hvis udvalget havde valgt en anden afgrænsning, og hvis udvalget havde valgt at tage tegningesagen med, ville jeg heller ikke have protesteret mod det.
Jeg mener, at det må være udvalgets afgørelse.
Men det spørgsmål, som hr. Naser Khader nu rejser, synes jeg sætter fingeren på et vigtigt punkt i hele debatten om en sådan demokratikanon, nemlig at den ikke er en endelig facitliste.
Der er, og der vil være, tror jeg, forskellige meninger om, hvad der egentlig burde tages med i sådan en demokratikanon.
Nu peger hr. Naser Khader på ét punkt, som han synes skulle have været med, og andre vil pege på andre ting, som de synes skulle have været med, og så tjener demokratikanonen netop sit formål, nemlig at så får vi en værdifuld debat om, hvad det egentlig er for begivenheder og filosofiske strømninger, der har påvirket udviklingen af det danske folkestyre.
Så alene det, at hr. Naser Khader rejser spørgsmålet i Folketingssalen i dag, viser jo, at den demokratikanon har tjent sit formål.
Det er så hr. Naser Khaders bidrag til en fortsat debat, og den synes jeg der kan komme noget meget frugtbart ud af.
Frank Aaen (EL), 2008-03-12:
Det er muligt, at det er velkendt, men umiddelbart op til statsministerens besøg sagde George Bush helt klart: Det er vigtigt, at vi fortsat kan bruge den slags torturmetoder.
Når vi har en præsident, der, samtidig med at statsministeren roser ham - og han blev jo rost, kunne jeg se i fjernsynet, i nogle toner, som jeg tror sætter rekorder - for hans indsats for menneskerettigheder og demokrati, så lige har sagt, at han i øvrigt ønsker fortsat brug af tortur, er det så ikke underligt, at statsministeren ikke bruger lejligheden til at præcisere det?
Altså, jeg mener, godt nok siger statsministeren ét til den danske offentlighed, men når man taler på tomandshånd, er den slags underordnede spørgsmål ikke på dagsordenen.
Har det her konsekvenser for Danmarks forhold til USA?
Kan vi blive ved med at deltage i militære aktioner, hvor amerikanerne tager fanger, når vi ved, at de kan blive udsat for tortur?
Kan vi det?
Kan vi det efter de meldinger, der er kommet fra den amerikanske præsident?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Vi kæmper for frihed, for demokrati, for respekt for menneskerettigheder, og så skal vi selvfølgelig også være de første til at stå vagt om overholdelse af menneskerettighederne, og til det hører bl.a. en konsekvent kamp mod anvendelse af tortur.
Det forsømmer vi ikke nogen lejlighed til at gøre klart over for nogen, heller ikke over for amerikanerne, så det danske standpunkt er særdeles velkendt i USA.
Frank Aaen (EL), 2008-03-12:
Jo, jo, og vi siger til dem, der slår deres koner, at det må de ikke, og alligevel inviterer vi dem til fest gang på gang
Jeg mener: Det må jo have konsekvens, når et land gør det modsatte af det, som man mener er rigtigt.
Jeg var meget glad for, at statsministeren tog spørgsmålet om CIA-flyvningerne op.
Det var fint, og jeg siger tak for det.
Men en sag er oppe, mens statsministeren er i USA - lige før og lige efter at statsministeren har været der - og det, som det jo drejer sig om, er, at det, selv om man på et meget vigtigt spørgsmål kan udtale sig klokkeklart mere end én gang, alligevel er klart i debatten og udtalt af George Bush, at han vil nedlægge veto, fordi han mener, at CIA fortsat skal kunne bruge forskellige torturmetoder, herunder den form, der gør, at folk tror, de er ved at drukne.
Skulle man ikke have kommenteret på det, og skulle statsministeren ikke have sagt helt klart, at det vil vi ikke have, og at det, hvis USA insisterer på at fortsætte med at bruge tortur, så har konsekvenser for det danske samarbejde med USA?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Men vi har hele tiden fra dansk side understreget - og det har jeg selvfølgelig også gjort under mit besøg at vores opfattelse er, at kampen mod terror naturligvis skal finde sted i overensstemmelse med internationale konventioner og respekt for menneskerettigheder.
Frank Aaen (EL), 2008-03-12:
Præsident Bush, som statsministeren lige har været på venskabsbesøg hos, har lige nedlagt veto mod en beslutning truffet af den amerikanske kongres.
Kongressen ville forbyde CIA at anvende forskellige former for tortur, herunder den kendte metode, der blev opfundet under den spanske inkvisition, med at udsætte fanger for en behandling, hvor de tror de er ved at drukne.
Det er en metode, der bliver kaldt waterboarding.
Det er en metode, som det amerikanske militær har forbudt, og som Bush mener CIA skal have lov til at fortsætte med.
Vi har rejst det her spørgsmål i Folketinget utallige gange og hver gang fået det svar, at man går ud fra, at USA ikke anvender tortur.
Men nu står vi altså med en tilståelsessag.
Den amerikanske præsident har tilsidesat et flertal i sit eget parlament og har også indrømmet, at tortur er blevet anvendt, og siger, at den form for metoder er det mest værdifulde værktøj i kampen mod terror.
Det var sådan, at Bush, før statsministeren kom til USA, sagde, at dette veto ville komme.
Der var i den periode, hvor statsministeren var i USA, en meget stor debat om lige præcis det spørgsmål, som strider mod konventioner, og som på alle måder er noget, som vi i Danmark er imod.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om han klart og tydeligt fortalte præsident Bush, at han ikke burde nedlægge det veto, og at han ikke skulle forfølge det ønske, Bush har, om fortsat at bruge tortur.
Naser Khader (NY), 2008-03-12:
Jeg vil sige, at det ikke er et tilfældigt eller ligegyldigt punkt, som jeg har peget på der skulle med.
Det er som sagt noget af det vigtigste, der er sket siden anden verdenskrig.
Jeg synes, det er fint med en kanon, men det, vi skal huske på, er, at vi i det her samfund har en del demokratiske analfabeter, vi har en del antidemokrater, og en kanon gør dem ikke demokratiske.
Der skal mere til end en kanon.
Jeg synes, det er fint med en kanon som udgangspunkt for nogle diskussioner på uddannelsessteder m.v., men hvilke initiativer har regeringen taget på demokratiområdet for at gøre noget ved den demokratiske udfordring eksempelvis blandt skolebørn?
Vi har foreslået, at man f.eks. i folkeskolen skulle have en time, der hedder demokrati og almendannelse.
Julie Rademacher (S), 2008-03-12:
Jeg er meget glad for, at man i det hele taget er opmærksom på og endelig indrømmer, at man faktisk er i gang med at lave besparelser, ligesom man måske også gjorde under den tidligere regering.
Nu er jeg jo så heldig, at jeg ikke sad i den sidste socialdemokratiske regering, så det kan jeg jo ret hurtigt sige mig fri for.
Jeg har bestemt ikke tænkt mig at indføre flere besparelser på uddannelsesområdet, men jeg mener helt klart, at det er et problem, at vi i Danmark lige nu sparer på uddannelse.
Det er ikke helt 1 pct., men snarere ½ pct., der bliver sparet på uddannelsesområdet, og det mener jeg i høj grad også rammer universiteterne.
Specielt når vi har en målsætning om, at der skal være flere og flere - 50 pct. - der skal tage en lang videregående uddannelse, mener jeg også, at vi skylder uddannelsesinstitutionerne at give dem nogle flere midler at råde over i den her hårde konkurrence.
Naser Khader (NY), 2008-03-12:
Jeg skal på vores skatteordfører, hr. Anders Samuelsens, vegne meddele, at vi støtter lovforslaget, selv om Ny Alliance ikke er en del af aftalen om den fremtidige pensionsbeskatning som følge af EF-Domstolens underkendelse af de danske pensionsbeskatningsregler.
Vi støtter lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-03-12:
Den hastighed, hvormed det her lovforslag er blevet behandlet, er kommet en kende bag på mig.
Men jeg når dog frem i tide til at aflevere den besked, at L 87 som bekendt indeholder en række tekniske præciseringer af overgangsbestemmelserne vedrørende den kompensationsordning, der blev indført i forbindelse med ændringen af pensionsafkastbeskatningsloven.
Man kan ærgre sig over, at bestemmelserne ikke var tilstrækkelig klare i pensionsafkastbeskatningsloven, da den blev lavet, men vi må så få rettet op på uklarhederne nu.
Så også SF er tilhænger af L 87.
Frank Aaen (EL), 2008-03-12:
Som det fremgår af lovforslaget, er Enhedslisten ikke med i den aftale, der ligger bag.
Vi er grundlæggende imod hele det system, vi har med fradrag for private pensionsopsparinger, som jo gør, at jo rigere man er, jo større fradrag får man, og jo større skattefordel får man på grund af det fradrag.
Det er vi grundlæggende imod, og derfor er vi også imod de her forskellige ordninger.
Det vil vi se på, når vi har været igennem udvalgsarbejdet,
men grundlæggende er vi imod den ordning, at man har fradrag for private pensionsindbetalinger, fordi det fradrag koster statskassen op mod 60 mia. kr. om året.
Og så har man også besværet, som den her lovgivning er udtryk for, med at sikre, at i hvert fald nogle af pengene senere kommer til beskatning i Danmark.
I stedet for - har vi jo hele tiden sagt - at man skal have det her system med at prøve at kontrollere, at man får pengene tilbage igen, fordi man så at sige låner dem ud til pensionsordningerne, kunne vi jo sige, at der ikke skulle være noget fradrag, at folk kunne spare op af deres egne penge efter skat, sådan som de sparer op til alle mulige andre formål.
Til gengæld er pengene så også skattefri, når man får dem udbetalt.
Det vil forenkle vores skattesystem dramatisk.
Det vil øge statens likviditet dramatisk, og det vil være meget klogere end at have de her lappeordninger.
For det er jo ikke den sidste, der kommer flere af dem.
Vi sagde også tidligere under behandlingen af de her lovforslag, at der kommer flere og flere af den slags ordninger.
Der kommer ting, der ikke virker, som man troede, og så skal der rettes på dem igen.
Det er den ene ting, der gør, at vi som udgangspunkt er negative over for lovforslaget.
Den anden er, at vi synes, det her igen viser konsekvenserne af, at vi har overladt til EU at bestemme over dansk skattelovgivning på afgørende områder.
Vi har tidligere behandlet lovforslag, i forbindelse med at EU sagde, at vi ikke måtte have lov til at forhindre skattelylande med den lovgivning, vi ellers havde, og derfor var vi nødt til at lave et meget stort lovkompleks vedrørende selskaber om.
Her har vi en dom fra EU, som gør, at vi skal foretage dramatiske ændringer i vores pensionslovgivning.
Det skal EU altså ikke bestemme.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor et flertal i Folketinget bare bøjer sig for, at EU og EF-Domstolen bestemmer over dansk skattelovgivning og tvinger os til at foretage den ene komplicerede ændring af skattelovene efter den anden.
Det burde der være et flertal for at afvise.
Som sagt er vi negative over for hele det her lovkompleks.
, når vi lige har været det igennem i udvalgsarbejdet
Hvis det bare drejer sig om en rettelse af fejl, er vi selvfølgelig ikke imod det, men som udgangspunkt er vi negative.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-03-12:
Det Radikale Venstre ser velvilligt på disse præciseringer, det er nødvendige præciseringer, og vi kan støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-12:
Jeg skal indledningsvis sige, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig beklagede, at det var nødvendigt at lave de ændringer af pensionssystemet, som sidste år blev aftalt mellem næsten alle partier her i Folketinget.
De blev implementeret ved lov tilbage i december måned 2007, og det har så siden vist sig, at der er behov for at foretage nogle enkelte rettelser eller præciseringer, sådan at loven kan blive fortolket korrekt, sådan som det har været aftalt mellem partierne.
Det er så det, der sker med lovforslaget i dag, og jeg skal derfor sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-12:
Socialdemokratiet bakker naturligvis op om det danske pensionssystem.
Det har vi gjort i alle år, og det førte jo også til, at vi fik en længere drøftelse sidste forår om nogle nødvendige ændringer af det danske pensionssystem, som i virkeligheden viste sig at passe lidt for godt til os danskere, forstået på den måde at der ikke var den konkurrence, der burde være, og forstået på den måde at danske pensionsopsparere ikke havde mulighed for at benytte et udenlandsk pensionsinstitut.
Derfor lavede vi i virkeligheden en teknisk meget omfattende ændring af det danske pensionssystem.
En af de ting, der var meget vigtig for os, var, at den enkelte pensionsopsparer oplevede så få ændringer som overhovedet muligt.
Det er et meget stort og komplekst lovkatalog, og det kan næsten ikke undgås, at der vil være nogle små hjørner, som skal rettes til.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, indeholder faktisk en lang række af sådanne små ændringer, som retter loven til for at gøre tingene knivskarpe og helt præcise.
Det er det, vi kommer ud for indimellem.
Jeg synes, det er et fornuftigt lovforslag.
Jeg har det sådan, at når der er stand-in for skatteministeren, har man jo næsten lyst til at spørge om nogle af de tekniske ting, men det skal jeg undlade af hensyn til den vikarierende minister.
Jeg skal bare sige, at Socialdemokratiet naturligvis kan støtte også dette lovforslag på det her område.
Jacob Jensen (V), 2008-03-12:
På Venstres ordførers vegne skal jeg fremføre følgende korte synspunkt om dette lovforslag, som er en teknisk præcisering af pensionsafkastbeskatningsloven.
Som konsekvens af de store ændringer blev der også indført en række kompensationsordninger for de nye regler, og det lovforslag, som vi nu her skal behandle, indeholder en række tekniske præciseringer af disse overgangsbestemmelser.
I Venstre finder vi det naturligvis vigtigt, at reglerne er så klare og tydelige, som det nu kan lade sig gøre, og dette lovforslag sikrer netop, at reglerne for kompensation bliver præciseret.
Med de bemærkninger kan jeg sige, at Venstre kan støtte forslaget, og jeg skal på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at de også kan støtte forslaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Jeg er meget positiv over for hr. Naser Khaders tanke om at drage demokrati stærkere ind i undervisningen i folkeskolen.
Så kan man selvfølgelig altid diskutere, om det skal være en selvstændig time, eller om det skal være integreret i de øvrige fag.
Jeg er nok mere tilhænger af, at det skal være en naturlig del, der er integreret i fagene.
Men der vil jeg netop pege på den bog, der er udgivet i dag om demokratikanonen som en glimrende grundbog, som lærerne så kan bruge i undervisningen i demokrati, om jeg så må sige, og der rejse den debat, som hr. Naser Khader nu også med rette rejser, nemlig: Burde tegningesagen have været med?
Jeg deler jo hr. Naser Khaders opfattelse af, at noget helt grundlæggende for folkestyret er ytringsfriheden.
Og de, der kommer her til landet og vil bo her og nyde gavn af frugterne af det danske samfund, det danske folkestyre, må også respektere den grundforudsætning, at her i landet kan vi diskutere frit, og at det indebærer, at man ikke blot kan tænke og tale frit, men at man også kan tegne frit, og der ved jeg at hr. Naser Khader og jeg er fuldstændig enige.
Derfor tror jeg, at demokratikanonen kan blive en værdifuld lærebog, så at sige, i den demokratiundervisning, som hr. Naser Khader gerne ser i folkeskolen.
Margrethe Vestager (RV), 2008-03-12:
Jeg tror, at statsministeren skylder mig tak for at få anledning til den her præcisering, for når statsministeren læser sine svar igennem, tror jeg, det vil fremgå meget tydeligt, at når SF skulle tilslutte sig 24-års-regel og tilknytningskrav, så var det alene af antalsmæssige grunde.
Men lad det nu være.
Det, som undrer mig, er statsministerens tålmodighed i spørgsmålet om justitsministerens håndtering af det her.
Justitsministeren har svaret, at Rigsadvokaten tænker over, om der skal laves en undersøgelse.
Den tankerække vil først være færdig om nogen tid, og først dér vil det blive afgjort, om der overhovedet kan sættes en undersøgelse i gang.
Jeg synes, det er tankevækkende, at statsministeren - og der deler han jo på sin vis adfærd med hr. Villy Søvndal - på den måde er klar med sin kritik, men er noget langsommere, når det kommer til handling.
Selvfølgelig skal det gøres ordentligt, det er jo hele pointen i at have et retssystem, og det er retssystemet, der tager stilling til den slags, og ikke det politiske system.
Det Radikale Venstre har sådan set været insisterende i 2002, i 2004, i 2006 og nu igen i 2008 på, at det her spørgsmål skulle afklares.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Overhovedet ikke.
Der er jo ingen, der tvinger kommunerne til at sætte forældrebetalingen op fra 25 til 28 pct.
Vi har givet dem mulighed for økonomisk, at de kan holde forældrebetalingen på 25 pct.
Det, vi så har gjort, er, at vi lytter til et ønske, der har været fremført fra en række børnefamilier i øvrigt, foruden her i Folketinget fra Socialdemokraterne, om at få indført disse madordninger.
Og der har vi altså i regeringen den opfattelse, at i et velfærdssamfund skal pengene fortrinsvis gå til de mennesker, der ikke er i stand til at klare sig selv, hvorimod de, der er i stand til at klare sig selv, godt kan klare sig uden offentlige tilskud.
Det er derfor, vi nu indfører madordninger på den måde, at de, der har pengene, betaler for madordningen, de, der ikke har pengene, har fripladser og slipper for at betale.
Det er da en socialt retfærdig ordning, der vil noget.
Vedrørende den første del af hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål, nemlig omfanget af olieforekomster i Grønland, er jeg ikke i stand til hverken at bekræfte eller afkræfte størrelsen af mulige olieforekomster.
Den danske regering ved i hvert fald ikke noget om, hvor store olieforekomster der måtte være, men man kan da ikke udelukke, at der er betydelige olieforekomster.
Men størrelsen tør jeg ikke udtale mig om.
For så vidt angår den anden del af hr. Thulesen Dahls spørgsmål, kan jeg jo bekræfte fremstillingen, men jeg vil sige, at den måske fortjener en mere retvisende måde at blive præsenteret på.
For det er min opfattelse, at Danmark vil have fordel af det, der tegner sig som model i den grønlandsk-danske Selvstyrekommission.
For sagen er den, at det, der er lagt op til, er, at Grønland og Danmark deler de fremtidige råstofindtægter fifty-fifty, altså med halvdelen til hver.
Og det betyder altså, at Danmark hvert år vil få en besparelse, i kraft af at det danske bloktilskud til Grønland bliver reduceret.
Den dag, hvor der så er store nok indtægter til, at hele det danske bloktilskud er væk, skal vi jo så forhandle med Grønland om, hvordan de fremtidige fordelinger af indtægterne skal være.
Men under alle omstændigheder vil det efter min opfattelse være en fordel for Danmark, hvis der bliver fundet råstoffer, der giver indtægt i Grønland, fordi det betyder besparelser på det danske bloktilskud til Grønland.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-03-12:
Jeg har et spørgsmål om noget andet.
Det er et spørgsmål om Grønland.
Det er jo sådan, at der sidder en kommission, som arbejder for at skabe grundlaget for en ny ordning mellem Danmark på den ene side og Grønland på den anden side.
Og det, jeg gerne vil høre statsministeren om her i det første spørgsmål, er, om han kan bekræfte, at vi under Grønland og ved Grønland sandsynligvis har at gøre med verdens største forekomster af olie, og om han kan bekræfte, at amerikanske forskere vurderer, at der under Grønland eller ved Grønland findes olieforekomster for op til sandsynligvis 12.000 mia. kr. Hvis det er sådan, at kommissionens grundlag, som det ligger nu, lægges til grund for det videre arbejde, betyder det, at Danmark på den ene side tildeler Grønland fuldstændig råderet over den her undergrund, samtidig med at vi på den anden side siger til vores grønlandske venner, at det bloktilskud, de får i dag, på 3,2 mia. kr. årligt, får de i al fremtid, indtil det her olieeventyr bliver en realitet.
Og først når det er sådan, at olieindtægterne årligt skaber indkomster for vores grønlandske venner på mellem 6 og 7 mia. kr., kan vi få lov til ikke at sende bloktilskud til Grønland længere.
Kan statsministeren for det første bekræfte, at det her er de faktuelle forhold, som de nu foreligger?
Og vil statsministeren for det andet give sin vurdering af, om det er en god aftale for Danmark?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Det, der vil ske nu, er, at regeringen med udgangspunkt i den aftale, som jeg går ud fra hr. Carsten Hansen kender, vil indgå aftaler med kommunerne om det her.
Og ifølge finanslovaftalen er der afsat 50 mio. kr. årligt i perioden 2009-2011 for at få det her problem løst.
Vi føler os fuldstændig overbevist om, at det nok skal kunne lade sig gøre inden for forsvarlige økonomiske rammer.
Jeg må altså minde hr. Carsten Hansen og alle andre i øvrigt om - også kommunerne - at der er tilført kommunerne milliarder og atter milliarder af kroner i de senere år til mere velfærd, og det er derfor, jeg tillader mig at sige, at så er det en klagesang, når man ikke kan komme i tanker om andet end at kræve yderligere penge, så snart der er noget, der skal løses på en fornuftig facon.
Der er kommuner, der kan køre det her uden de løsrevne lukkedage, så kan alle andre også.
Carsten Hansen (S), 2008-03-12:
Jeg tror ikke, at de forældre, som stadig væk må se, at der på enkeltstående dage bliver lukkedage i daginstitutionerne, synes, det er nogen klagesang.
Og jeg tror, at masser af de forældre i stedet for de der skattelettelser, som statsministeren har givet dem, meget hellere ville have en ordentlig service i deres daginstitutioner.
Jeg tror heller ikke, at det er nogen klagesang fra kommunerne, når de siger, at de 50 mio. kr., de har fået, dækker 0,8 lukkedage.
De siger nemlig, at de gerne vil være med til at afskaffe det her, men at de ikke har midlerne til det.
Og så skal de betale for at opfylde statsministerens valgløfter.
Jeg vil endnu en gang spørge: Vil statsministeren garantere, at de 50 mio. kr., som regeringen har sat af i finanslovaftalen med hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti, kan dække samtlige enkeltstående lukkedage, som lovet af regeringen under valgkampen og i regeringsgrundlaget?