runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Jeg har ikke mere at tilføje, end at jeg anerkender, at de problemer, der forårsages af luftforurening, har deres virkning på mit område.
Og jeg har i mine forrige svar redegjort for, hvad jeg vil gøre ved det, og også for, hvad regeringen har gjort ved det.
Jeg kender ikke til, at den offentlige trafik skulle være blevet dyrere i sidste måned eller i månederne forud.
Jeg kan ikke under ministeransvar stå og sige på en anden ministers vegne, at den offentlige trafik er blevet dyrere inden for de sidste par måneder.
Det kan jeg ikke svare på.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Jeg er glad for at høre, at ministeren som minister i en fælles regering vil tage fat i det, for som
sagt er problemerne jo ikke nogle, der kan afgrænses, fordi man siger, at det ikke er ens ressortområde; problemerne overlapper jo hinanden.
Det er jo ministeren, der kommer til at sidde med problemerne, når børneafdelingerne efterår efter efterår bliver propfyldt med hvæsende børn, som har svært ved at trække vejret, fordi forureningen rammer dem.
Jeg vil da meget gerne bede ministeren om at erkende, at i en periode, hvor benzinpriserne faktisk er høje - det er de ikke længere, de er faktisk faldet ganske drastisk inden for de sidste par uger - er det faktisk blevet dyrere at køre med offentlig transport end at køre i bil.
Kan ministeren ikke her erkende, at det faktisk er et problem, som også rammer ministerens ressortområde, nemlig sundhedsområdet?
Og hvad vil ministerens regering gøre ved det problem?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Som jeg også var inde på ved det forrige spørgsmål, erkender jeg fuldt ud, at det er en sundhedsmæssig problemstilling, der kommer som følge af en luftforurening.
Og problemerne skal selvfølgelig løses flerstrenget ved en mixture af miljøzoner, ny teknologi, der skal begrænse gamle motorers udledning af partikler og de der NOx'er, hvilket regeringen også har sat midler af til, og at man kræver, at nye biler også får partikelfilter, og at fremtidige infrastrukturinvesteringer tilgodeser den grønne trafik, altså den kollektive trafik.
Det er i virkeligheden alt sammen noget, som vedrører andre ministerområder, men hvis man ikke gør noget på de ministerområder, ja, så sidder sundhedsministeren med problemet, for der er selvfølgelig sundhedsmæssige problemer i det.
Men problemerne løses uden om min ressort.
Jeg har tænkt mig at sørge for, at vi som regeringskollektiv arbejder for at opfylde den mixture, jeg lige har nævnt.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Jeg synes faktisk, det er et ganske alvorligt problem, for det er jo 300.000 danskere, der lider af astma, hvoraf ca. 75.000 er børn.
Vi ved også, som jeg nævnte før, at det er på det her tidspunkt af året, hvor det er lidt køligt og fugtigt, at børn med astmatiske lidelser - ikke nødvendigvis har astma, men kan have astmatiske symptomer -
får ganske alvorlige vejrtrækningsproblemer.
Jeg tror faktisk, at hvis man kigger på de børn, der bor ved de tættrafikerede områder, så vil man se, at der er meget, meget klar sammenhæng mellem - det kan man i hvert fald konstatere ude på børneafdelinger - den forurening, som de udsættes for, og deres luftvejssymptomer.
Vi ved også, at ca. 10 pct. af alle skolebørn får diagnosticeret astma, og at ca. en tredjedel af førskolebørnene har astmatiske symptomer.
Derfor synes jeg jo, at det er meget, meget afgørende, når der netop bliver lavet nogle luftanalyser fra Jagtvej og fra H.C. Andersens Boulevard, som viser, at der altså her er en partikelforurening, som efter et par dages pause giver børn hvæsende vejrtrækning, og den hvæsende vejrtrækning kan så udvikle sig til reel astma, altså astmatiske symptomer.
Så er det jo en rigtig alvorlig problemstilling, og derfor er det da relevant at gå ind og kigge på, hvad vi gør, hvad regeringen gør for at få begrænset trafikken i byerne.
Det, vi jo kan konstatere, er, at noget af det, regeringen har gjort, er, at de har gjort den offentlige transport dyrere.
Jeg nævnte lige for ganske nylig nogle tal fra Danmarks Statistik, der viser, at det er blevet 25-30 pct. dyrere at tage bussen i den periode, regeringen har siddet ved magten, mens det i samme periode kun er blevet 4 pct. dyrere at tage bilen.
Det vil sige, at det er billigere nu at tage bilen end at tage offentlig transport.
Det er det, regeringen har gjort, nemlig at flytte folk fra den offentlige transport til de private biler, så forureningen kan øges i København.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Jeg har bedt Sundhedsstyrelsen, og den hører under mit ressort, om at redegøre for sammenhængen mellem luftforurening og astma.
Sundhedsstyrelsen har oplyst, at undersøgelser af såvel korttidseffekter som langtidseffekter af luftforurening har vist sammenhæng mellem luftvejssygdomme og dødelighed blandt voksne og spædbørn.
Man har ligeledes fundet, at personer, der bor tæt på meget trafikerede veje, er særlig udsat for negative helbredseffekter, således at forureningskomponenter fra trafikken er væsentlige for både sygeligheden og for for tidlig død.
Når det drejer sig om børn, kan man konstatere, at nogle børn er mere følsomme end andre.
Børn med kroniske lungesygdomme som f.eks. astma er således særlig følsomme, børn, der udsættes for indendørs luftforurening som f.eks. passiv rygning, er også mere følsomme for udendørs luftforurening.
Det må derfor anses for tilstrækkelig sikkert, at partikulær luftforurening ved at bo tæt på trafikerede veje forværrer astma og medfører øget forekomst af hoste og bronkitis.
Det er imidlertid indtil videre uklart, om det at blive udsat for luftforurening fører til udvikling af astma, selv om en enkelt nyere undersøgelse kan tyde herpå.
Kun få studier har set på effekten af luftforurening hos småbørn.
En ny dansk undersøgelse har fulgt 205 danske småbørn - det er altså børn i alderen 0-3 år - i en særlig risiko for at udvikle astma, fordi deres mødre har astma.
Her fandt man, at trafikrelateret luftforurening i København kunne relateres til forekomst af luftvejssymptomer, altså en hvæsen hos børnene.
Især var symptomerne fremtrædende ved det første leveår.
Det er Sundhedsstyrelsens konklusion, at børn med astma ligesom fostre, spædbørn og småbørn er særlig følsomme grupper, når det gælder det at blive udsat for luftforurening, herunder den trafikrelaterede luftforurening.
Men der er på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkeligt evidens for at sige, at det at blive udsat for luftforurening fører til udvikling af astma, selv om en enkelt nyere undersøgelse som sagt kunne tyde derpå.
Jeg har allerede i mit svar på spørgsmål S 167, det forrige, redegjort for regeringens indsats for at reducere luftforurening i byerne.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Hvad vil ministeren gøre for at forhindre, at trafikforurening med småpartikler ved hovedfærdselsårer i København, der som bevist i den seneste forskning fra Københavns Universitet direkte kan føre til udvikling af astma hos københavnske småbørn, vil komme til at betyde en eksplosion i antallet af småbørn med astma?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-05:
Hr. Kamal Qureshis logik - at det, at nogle mennesker meddeler, at de agter at komme med et søgsmål, viser, at regeringen ingenting gør - er langt ude.
Der er overhovedet ingen sammenhæng i de ting, som hr. Kamal Qureshi taler om.
Jeg fastholder, at regeringen gør en masse ting.
Men i øvrigt er jeg ikke uenig i, at den problemstilling, som hr. Kamal Qureshi beskriver, er meget interessant for en sundhedsminister og for regeringen.
Men for at få et helt præcist svar på, hvad regeringen agter at gøre på det miljømæssige område og på det afgiftsmæssige område for at stimulere udbredelsen af miljørigtige biler og kollektiv trafik, bør spørgeren spørge miljøministeren, transportministeren og skatteministeren.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-05:
Jeg synes jo, det er ærgerligt, at vi her endnu en gang i løbet af i dag har set minister efter minister undlade at svare på nogle spørgsmål eller slet ikke dukke op herinde, fordi de synes, at det altså ikke er deres område.
Her for nylig har vi lige hørt statsministeren stå og tale om, at Danmark mangler arbejdskraft, og at vi derfor skal gøre en stor indsats.
Her har vi faktisk et problem, som giver 2 millioner sygedage om året.
Det svarer nogenlunde til - tror jeg vi har regnet os frem til - 6.000 fuldtidssygemeldinger på årsbasis.
Her er der faktisk noget, man kan gøre noget ved.
Vi har i København blandt københavnere - mens regeringen har talt og siddet ved magten og først for ganske for nylig er begyndt at lave noget, som er for langsomt, som kommer for sent, og som er for dårligt og for lidt - oplevet en overdødelighed.
Og vi har mere end 100.000 københavnerne, som bor tæt på en trafikeret vej - bl.a. undertegnede, der med mine børn bor i nærheden af Åboulevarden, som er stærkt trafikeret, og hvor der er over 50 pct.s overdødelighed.
Det synes jeg er stærkt problematisk.
Så det er sådan set ikke korrekt, når ministeren her siger, at regeringen er i gang, og at regeringen gør en masse ting.
Nej, det gør regeringen faktisk ikke.
Og regeringen har i al, al for lang tid siddet og nølet og diskuteret de her ting og ikke villet gøre noget, og når den så endelig gør noget, er det faktisk ret sent, og det er ikke engang tilstrækkeligt i forhold til de standarder, som EU har lagt, og som Danmark bør følge.
Mogens Jensen (S), 2008-11-05:
Tak for det.
Han har også nægtet at stille op her i Folketingssalen og svare på de samme spørgsmål og har henvist til, at justitsministeren, velfærdsministeren og - ja, hvem var den sidste minister, han ville have til det?
Det kan jeg knap nok huske, men det er i hvert fald spørgsmål, som handler om homoseksuelles forhold.
Så nu vil jeg håbe, at justitsministeren kan svare på statsministerens vegne, og det, jeg har spurgt statsministeren om, er, hvorvidt regeringen vil arbejde aktivt for, at det kommende EF-direktiv om antidiskrimination også kommer til at omfatte alle former for diskrimination, nemlig både diskrimination i forhold til køn, alder, handicap, religion, tro og seksuel orientering.
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Nu har jeg ikke kendskab til tallene i detaljer, så derfor vil jeg gerne vende tilbage med nogle præcise tal.
Men jeg vil bare sige, at det er et område, som vi fra statens side prioriterer højt.
Vi har også været inde og give nogle særlige puljer.
Men igen, her er det kommunerne, der står for at finansiere og drive vores musikskoler.
Det er dem, der skal sørge for at prioritere det i deres budgetter.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Næ, det er det sådan set ikke.
Lad os nu tage det, som hr. Per Clausen også nævner i sit spørgsmål: Der bliver bl.a. nævnt motorveje, og det har vi en anden måde at regulere på, så bliver der nævnt gylle, og der har vi - det var jeg bl.a. selv med til, dengang jeg var miljøminister lavet nye, skærpede regler for, hvad man overhovedet må få lov til at udlede fra sin ejendom, og hvis man vil have nogle udvidelser godkendt, må man f.eks. sørge for, at lugtbelastningen for naboer ikke er større end sådan og sådan og sådan.
Det er bare reguleret på en anden måde.
Her siger vi altså, for så vidt angår vindmøller, at hvis man lider et dokumenteret værditab - hvis det simpelt hen kan dokumenteres, at en ejendom, der, før møllen blev stillet op, var så meget værd og nu er så meget mindre værd - har man mulighed for at få det individuelt bedømt.
Det er vel egentlig ikke mere mærkeligt end som så, og som sagt skal det ses i relation til både Den Grønne Fond og medejerskabet, som vi også genetablerer her.
Per Clausen (EL), 2008-11-05:
Det kan jo alligevel godt virke en lille smule mærkeligt, at man har brug for at etablere en helt særlig erstatningsordning, når det handler om vindmøller, fuldstændig i modstrid med de almindelige erstatningsregler man har.
Der findes jo ikke nogen erstatningsform, som minder om den her, hverken i forhold til anden type industri eller anden type infrastruktur.
Men er det sådan, fordi ministeren mener, at vindmøller er en så dårlig sag, at befolkningen sådan skal købes ved hjælp af ekstra tilskud for at acceptere, at vindmøllerne bliver stillet op?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Vi har jo simpelt hen i energiforligskredsen, som tæller alle Folketingets partier undtagen hr. Per Clausens, kunnet konstatere, at det har knebet med at få lokalbefolkningernes opbakning til de nye, meget større vindmøller.
Derfor har vi jo prøvet at genetablere både et medejerskab og en grøn fond og altså nu også en erstatningsordning, der kan bruges, hvis ejeren lider et dokumenteret værditab på sin ejendom.
Sigtet er fuldstændig utvetydigt klart at sikre, at vi får genetableret et folkeligt engagement, og at der igen kommer endnu flere møller op, placeret godt i det danske landskab.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-05:
Det er klart, at det gør jeg naturligvis gerne.
Jeg er sikker på, at man i Rejsekort A/S selv er meget opmærksom på at være forudseende på de her felter.
Hvis det er sådan, at hr. Benny Engelbrecht kan forudse teknologispring, som hverken Rejsekort A/S eller jeg i dag kan forudse, hører vi naturligvis også meget gerne fra hr. Benny Engelbrecht om disse teknologispring.
Men som verden ser ud lige nu, er det i hvert fald fald ikke sådan, at jeg har kendskab til nogen steder i verden, hvor man har rent sms-baserede billetsystemer.
Derfor tror jeg, det er fornuftigt nok, at vi udvikler rejsekortet, som vi gør, fordi det er en mere integreret løsning, der kan tage hensyn til rabatter, kan træde i stedet for klippekort, månedskort osv.
Det er en samlet platform, som jeg tror der er ganske store gevinster at hente fra, og som i virkeligheden kan bidrage til, at vi får flere til at bruge den kollektive trafik.
Men vi skal så vidt muligt tænke ud i fremtiden og være fremsynede, og kan vi sammentænke teknologierne på en hensigtsmæssig måde, også så vi sparer penge på investeringer, skal vi naturligvis gøre det.
Men foranlediget af hr. Benny Engelbrechts spørgsmål vil jeg naturligvis sørge for, at den problemstilling bliver inddraget, når vi tager mødet med trafikordførerne i januar.
Per Clausen (EL), 2008-11-05:
Nu var det jo lige før, ministeren fik det til at lyde, som om forskellen på vindmøller og motorveje var, at der omkring motorveje var regler, når man anlagde dem, og det var der så ikke omkring vindmøller, og derfor skulle man yde erstatning.
Ministeren må vel indrømme, at der jo også er en lang række konkrete krav, som skal opfyldes, for at man overhovedet kan opstille en vindmølle.
Det, der er forskellen her, er bare, at hvis man overholder alle disse regler og opstiller en vindmølle, og ejeren af naboejendommen så alligevel kan dokumentere et forventet tab, får han en erstatning, hvorimod en nabo til en udvidelse af en landbrugsbedrift med yderligere svineproduktion - hvor alle regler overholdes, men hvor naboen måske alligevel oplever et ejendomsværditab - ingenting får.
Det er jo sådan set det, der er forskellen.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-05:
Jeg er helt enig i, at man altid skal vise rettidig omhu.
Nu har vi organiseret os sådan, at der er et selskab, der hedder Rejsekort A/S, som udvikler det her, og jeg er sikker på, at man der tager alle skridt til at fremtidssikre de systemer, som man udvikler.
Det vil ordføreren også få mulighed for at spørge ind til, når vi indkalder trafikordførerne til et møde i januar, efter at man har igangsat den her pilotfase.
Men det må være den selvstændige virksomhed, forretningen, som driver rejsekortfunktionen frem, som også først og fremmest må være fremsynet og vurdere, hvordan vi bedst får en fornuftig forrentning ud af de investeringer, der sker i Rejsekort A/S.
Det, at man nu lancerer sms-billetter, mener jeg ikke er i konflikt med rejsekortet, men naturligvis skal man hele tiden have sig for øje, om man kan sammentænke og skabe synergier ud af de forskellige teknologiske platforme, som man arbejder med.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-05:
Jeg går ud fra, at ministeren vil være enig med mig, når jeg siger, at det ikke har været billigt at udvikle det system, som rejsekortet udgør.
Jeg går også ud fra, at ministeren vil være enig med mig i, at det vil være en fordel, at det system, som vi får på plads, er fremtidssikret, så derfor er det naturlige spørgsmål: Hvor langt skal vi fremtidssikre det?
Ministeren er selv inde på, at det jo ikke er sådan, at vi skal fremtidssikre 20 år ud i fremtiden, det kan jeg sagtens være enig i.
Men det er vel meget relevant at sikre en udvikling, som ligger inden for en overskuelig tidsramme, måske en 3-4 år.
Ville det ikke være at udvise rettidig omhu allerede nu, når vi alligevel er i en implementeringsfase, i det mindste at overveje de teknologiske muligheder, der findes, så vi netop ikke risikerer at være på bagkant af den teknologiske udvikling?
Lars Barfoed (KF), 2008-11-05:
For det er jo klart, at der foregår en omfattende teknologiudvikling også på det her område, og ingen af os kan forudsige, hvordan verden ser ud om 10-20 år, og hvilke muligheder der så er.
Men som det bliver anvendt i dag, mener jeg på ingen måde at det at bruge sin mobiltelefon til at betale for en togbillet eller en busbillet træder i stedet for rejsekortet, fordi det altså som sagt indeholder en lang række andre funktionaliteter.
Om det en dag i fremtiden bliver muligt at, jeg havde nær sagt samtænke de teknologier og de platforme, som henholdsvis mobiltelefonen og rejsekortet benytter sig af, skal jeg ikke gøre mig klog på her og nu.
Jeg mener, at vi kan glæde os over, at rejsekortet nu tilsyneladende er på vej ind i en pilotprojektfase, sådan at vi gradvis kan indfase det over hele landet.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-05:
Først og fremmest tak for besvarelsen.
Jeg skal naturligvis ikke stå her og gøre mig klog på udviklingskoncepter inden for rejsekort.
Det har vi jo en virksomhed, der som organisation beskæftiger sig med med større eller mindre held.
Men ikke desto mindre vil ministeren vel være enig med mig i, at der er to elementer i rejsekortet.
Der er det, som man kalder et back end-system, dvs. en database, som holder styr på rejser, rabatordninger osv.
Og så er der den brugerrettede del, dvs. en terminal og i det her tilfælde et kort, som man kører igennem.
Det er to elementer i systemet, som ikke nødvendigvis hænger sammen.
Betaling af billetter via sms er jo ét element, én mulighed, men jeg går også ud fra, at ministeren er fuldt ud bekendt med de mange teknologiudviklinger, der sker på netop mobiltelefonområdet, sådan at man f.eks. vil være i stand til i høj grad at erstatte de nuværende betalingskortsystemer med mobilteknologier.
Spørgsmålet er derfor, om det system, som vi i øjeblikket er i gang med at bygge, er fremsynet nok, om det tænker de nye teknologier med ind, for alt andet lige vil det da være det nemmeste for alle, der benytter systemet, at de brugerrettede platforme, man benytter, rent faktisk er så brugervenlige som muligt.
Det er jo faktisk hele grundtanken i systemet, at det skal være let for både udbyder, rejsende og samfundet som sådan at sørge for, at det kollektive system bliver anvendt.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-05:
På det forrige spørgsmål kunne jeg i og for sig svare kort: Nej, det mener jeg ikke.
Det er jo et spændende forsøg, man laver med sms-billetter, og det kan være en fordel for både passagererne og trafikselskaberne, at man laver denne betalingsmåde via en sms.
Men rejsekortet har jo nogle helt andre funktionaliteter.
Rejsekortet afløser simpelt hen klippekort og periodekort - hvis man ønsker at bruge det - og det indeholder mulighed for at håndtere rabatter, det indeholder mulighed for at samle information ind om rejsemønstre generelt, som igen kan bruges til at optimere afviklingen af trafikken.
Så sms-betaling ser jeg som en ekstra mulighed, som folk har til især at betale på den måde i stedet for at betale med kontanter, som man måske ikke lige står parat med, og det gør det i det hele taget mere bekvemt og let tilgængeligt lige at tage toget eller bussen i en konkret situation.
Men det er absolut ikke sådan, at det erstatter rejsekortet, for det har som sagt en lang række andre funktionaliteter.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-05:
Når rejsekortet skal implementeres, vil det jo være en stor omkostning også for de mange berørte transportvirksomheder, som skal arbejde med det.
Specielt inden for bussektoren ved vi jo godt i forvejen, at det står rigtig skidt til.
Det er sagt mange gange før fra denne talerstol, at den kollektive transport er inde i en dødsspiral, når vi ser på busområdet, så derfor skal vi vel også være meget omhyggelige med at sikre os, at de teknologier, som vi implementerer, for det første er langtidssikret, men så sandelig også, at hvis der kan spares penge og investeringer - hvilket vel ikke er uvæsentligt - ved at tænke klogt, fornuftigt og fremadrettet, så er det vel også værd at tage med.
Mit spørgsmål skal derfor også være, om ministeren vil tage dette teknologispørgsmål med til Rejsekort A/S, så det er belyst, når vi mødes i januar.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Statsministeren brugte ordet tryghed utallige gange i åbningstalen tryghed i alt.
Så spørger de folk mig, om de kan være trygge ved regeringen, når den rent faktisk gør det modsatte af det, den siger, og det synes jeg da er en naturlig tankegang.
Så spørger de også: Hvad kan vi forvente bliver det næste, som regeringen gør?
Det synes jeg er et interessant spørgsmål, som jeg gerne vil aflevere til statsministeren.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Det er faktisk sådan, at der er ret mange forskellige måder, det her reguleres på, alt efter hvad vi taler om.
Når vi taler om veje, er der jo regler for, hvordan man får ekspropriationsgodtgørelse og sådan noget, hvis en vej kommer til at gå overordentlig tæt forbi, hvor man bor.
Som sagt: Omkring landbrug og gylletanke og sådan noget er der etableret nogle afstandskrav og nogle lugtkrav osv., og der ligger kravene i forhold til den, der vil foretage sig et eller andet; der er nogle regler, man skal leve op til, og gør man ikke det, får man slet ikke lov til at etablere aktiviteten.
Men ellers må jeg vel bare konstatere, at fra at hr. Per Clausen for mindre end, var det 10 minutter siden, sagde, at det hele var ubegribeligt, så siger hr. Per Clausen nu, at det måske egentlig er et synspunkt, der er rigtigt nok, og så diskuterer vi detaljerne i det, så det synes jeg da egentlig er meget godt at få ud af et enkelt spørgsmål eller to.
Per Clausen (EL), 2008-11-05:
Men hvis det nu er synspunktet og vi nu et kort øjeblik siger, at det da kan være et rigtigt synspunkt,
hvad er så grunden til, at vi ikke bruger det i forhold til al produktionsvirksomhed, som vi har den ene eller den anden opfattelse af bør ligge langt væk fra mennesker?
Hvorfor er det ikke det synspunkt, vi fremfører, når vi vil undgå, at folk klager over, at man lægger veje, som går for tæt forbi, hvor de bor, osv.?
Hvorfor ikke bare hver eneste gang, vi risikerer en klage, så sige: Jamen I får en pose penge?
Altså, den erstatningsordning og de erstatningssystemer, der findes i Danmark, betyder jo, at hvis man lider skade ud over det, man sådan kan forvente af den almindelige samfundsudvikling, så kan man få erstatning.
Hvad er det så, der er grunden til, hvad er det, der er forklaringen på, at lige præcis vindmøller er det område, hvor man skal bryde med det princip, som jeg i grunden tror at ministeren synes er et godt princip?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-05:
Nej, det er jo ikke rigtigt.
Det handler jo ikke om, hvis der er noget, der er en lille smule ubehageligt, og det er heller ikke det, der står i det lovforslag, vi inden så længe kommer til at diskutere her i Folketinget.
Nej, det, det handler om, er, hvis jeg får et dokumenteret tab på min ejendom, fordi der er en anden, der tæt på ejendommen foretager et eller andet, og der har vi altså sagt: Det er da ærgerligt, at vi skal bruge så mange kræfter på at slås med folk ude decentralt for at få møller op, hvor det egentlig ville være meget fornuftigt at få dem op.
Og så vil vi meget gerne sende det utvetydige signal til dem, der vil opstille møller: Tag nu at gøre det, hvor det generer færrest mulige mennesker.
Det burde da egentlig være et formål, som både hr. Per Clausen og jeg kunne enes om.