runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marion Pedersen (V), 2009-12-11:
Jamen jeg er medlem af et liberalt parti, men vi er ikke tosseliberale.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-11:
Men jeg vil alligevel argumentere for, at man skal stemme for det pågældende beslutningsforslag.
Jeg undrer mig lidt over, at en repræsentant for et parti, der ellers selv påstår, at det er liberalt, mener, at der slet ikke er nogen sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel.
Altså, jo flere kriminelle aktiviteter der kan være, jo mere kriminalitet vil der sandsynligvis også blive, og jo større efterspørgsel der er efter en vare, jo større marked vil der også være.
Det burde al logik tilsige.
Er Venstre gået helt væk fra den tilgang?
For fru Marion Pedersen siger, at de kriminelle bare kan kaste sig over noget andet.
Antallet af kriminelle handlinger er vel ikke konstant, det er vel noget, vi også kan påvirke via markedsmekanismer.
Vivi Kier (KF), 2009-12-11:
Alkohol kan man også dø af.
Man kan jo dø af rigtig mange ting i den her verden, når man tager dem i de forkerte mængder.
En enkelt indtagelse kan udløse så voldsomme psykotiske anfald.
På mig gør det et dybt indtryk, når jeg ser en ung pige træde frem på fjernsynsskærmen og fortælle, hvor forfærdeligt det er.
Hash er så farligt, at jeg får det fuldstændig, som fru Marion Pedersen fik det før.
Om jeg så var den sidste i Folketinget, så ville jeg stemme nej, men det bliver jeg så ikke, for vi er i hvert fald to.
Hash er alt, alt for farligt til, at vi lovliggør det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-11:
Nej, en sådan konklusion mener jeg ikke at kunne drage.
Jeg tror, at det har en klart forebyggende effekt, at noget ikke er legalt.
Alene diskussionen forældre og teenagebørn imellem, altså at forældrene kan sige, at det her er ikke legalt, at det er forbudt, mener jeg har en effekt i nedadgående retning på forbruget.
Det er naturligvis de ting, vi må vægte som politikere, og det mener jeg er noget af det, der skal indgå i et kommissionsarbejde.
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Alkohol er jo også dybt skadeligt.
Det er oven i købet så skadeligt, at man kan dø af det.
Hvad er De Konservatives argument for, at alkohol skal være tilladt?
Vivi Kier (KF), 2009-12-11:
Debatten om fri hash får jævnligt vinger, og nu sker det igen med det her beslutningsforslag, som jo nok skyldes, at et flertal på Københavns Rådhus bestående af Socialdemokraterne, De Radikale, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og en enkelt liberal gerne vil og er klar til at lovliggøre hash i hovedstaden.
Begrundelsen er bl.a., at man ved at gøre hash lovligt vil lægge en dæmper på bandekonflikterne, fordi banderne netop strides om herredømmet om hashmarkedet.
Argumentet er i sig selv utroligt.
Essensen er, at fordi man ikke kan bekæmpe kriminaliteten, så lovliggør man i stedet det, der hidtil har været kriminelt.
På den måde kan man jo hurtigt få nogle fine statistikker, særlig hvis man så også ophæver forbuddet mod al anden kriminalitet som f.eks. narkohandel, vold, voldtægt, skattesvindel.
Men man skal være både blind, døv og naiv for at kunne bilde sig selv ind, at problemerne dermed også forsvinder.
Det vil naturligvis ikke gøre de kriminelle mindre kriminelle.
Samtidig er det utroligt, at et folkevalgt flertal vil lovliggøre et stof, som vi ved er skadeligt for dem, der indtager det.
Hash er et stærkt vanedannende og afhængighedsskabende stof.
Hash forbliver i kroppen flere dage efter brug.
Hash kan give nedsat indlæringsevne, det kan give akutte panik- og angstreaktioner.
Hash kan give konstant nedsat funktionsevne både praktisk og intellektuelt, og hash giver forringet hukommelse ved brug igennem flere år.
De sikre tabere ved en lovliggørelse vil først og fremmest blive dem, der i forvejen har sociale udfordringer.
De risikerer et massivt og skadeligt misbrug.
Dertil kommer, at forældre mister et væsentligt argument over for deres børn, som lige vil ryge en fed eller flere, før de skal ud med vennerne.
Hvis staten accepterer unge i hashtåger, hvorfor skal forældrene så ikke?
Hashentusiasterne på Københavns Rådhus bruger Holland som det lykkelige eksempel på en fri hashpolitik.
Men med mange års erfaringer i bagagen gør Holland jo nu klar til at stramme loven bl.a. for at slippe for hashturister, der i deres tåger hærger i de hollandske grænsebyer.
Politikerne på Københavns Rådhus bør omgående kravle ud af deres eufori og i stedet bidrage aktivt til at fjerne hash fra gadebilledet, forebygge at unge bliver indlemmet i bander og ikke mindst gøre en indsats for, at færre begynder at eksperimentere med skadelige stoffer.
Fri hash er helt ude i hampen, og at lovliggøre hash løser absolut ingen problemer.
Det vil være et kæmpe knæfald for det kriminelle miljø, og samtidig vil det være socialt dybt uansvarligt.
Heller ikke denne gang kan vi Konservative stemme for dette beslutningsforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-11:
Det kan godt være, vi har en forskellig måde at betragte en fordom på.
Jeg synes, at en fordom mod forskellige ting kan skyldes, at man har en eller anden tro på, at sagen ikke er belyst.
Som jeg sagde til fru Line Barfod, er det her jo ikke en ny diskussion.
Der kommer jo løbende rapporter ind fra andre lande og også statistikker over, hvordan det foregår i Danmark.
De tal, jeg selv henviste til, er omkring en måned gamle, så jeg mener, vi har et rimelig belyst grundlag at tage diskussionen her på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-11:
Jeg anerkender dog, at det er den første hashmodstander, som har anerkendt markedskræfterne, og ros for det.
Jeg vil bare sige, at nu slyngede ordføreren jo også nogle tal ud.
Der blev sagt, at der er markant forskel mellem 28 og 25 pct., men det må vel nærmest ligge inden for almindelig usikkerhed eller noget i den stil.
Men det interessante er jo, at før sagde ordføreren, at vi vidste alt om, hvordan det var.
Nu har ordføreren én undersøgelse, jeg har en anden undersøgelse osv., og skulle det ikke netop gøre, at man skulle prøve at samle den opdaterede viden, i stedet for at vi bygger vores holdninger på gamle fordomme?
Mine fordomme kan jo være lige så forkerte som Dansk Folkepartis ordførers fordomme og andres fordomme.
Hvis vi nu samlede viden, og hvis man virkelig tror på sine argumenter, hvordan kan man så frygte, at fakta bliver undersøgt?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-11:
Her for nylig blev der offentliggjort en undersøgelse om skolebørns erfaringer med cannabis, som viste, at ud af de 15-16-årige i Holland havde 28 pct. prøvet hash inden for det seneste år, og 15 pct. havde prøvet det inden for den seneste måned.
De tilsvarende tal fra Danmark siger 25 og 10 pct., altså noget lavere end i Holland, så derfor passer det jo ikke, at danskerne ryger meget mere hash, end de gør i alle andre lande.
Hvis man læser forslaget her, står der i det, at man vil udkonkurrere de kriminelle ved at have en meget lavere pris, end de kriminelle har, men ifølge reglerne om udbud og efterspørgsel må det jo også betyde, at hvis prisen er meget lavere, vil der også være et noget større incitament til at købe det for forbrugerne.
I en anden spalte skriver man samtidig sjovt nok, at man vil lægge en hashafgift på, fordi man godt er klar over, at lave priser selvfølgelig vil gøre, at der bliver et større udbud.
Forslaget hænger jo overhovedet ikke sammen, og derfor siger vi også nej, bl.a. fordi vi ikke tror på, at man ved at legalisere hash kan holde det rimeligt kontrolleret.
Jeg tror, at hvis man vil lave lavere priser, end de kriminelle har i dag, vil der da også være flere, der køber det.
Vi får jo allerede jævnligt detaljer fra forskellige lande rundtomkring om, hvad de har gjort, og i forslaget her henvises der jo typisk til den hollandske model.
Vi har jo løbende fået analyser tilbage af, hvordan man behandler de unge mennesker fra 15-16-års-alderen, som har prøvet hash i større grad, end unge mennesker har i Danmark, og derfor kan man jo også sige, at det, hr. Simon Emil Ammitzbølls sagde i sit indlæg tidligere, hvor han påstod, at der er et meget højere forbrug i Danmark, ikke passer.
Men vi har jo løbende fået resultater ind om, hvordan metoderne virker i de forskellige lande, så jeg tror ikke, det er nødvendigt med en ny undersøgelseskommission.
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Jeg mener ikke, der er tale om en undersøgelseskommission, der skal undersøge, om nogen har gjort noget forkert og sådan noget.
Vi taler om en ekspertkommission, der kan se på, hvad der er af viden og erfaringer – ikke i forhold til skadevirkningen af hash, for den er vi sådan set alle sammen enige om er veldokumenteret – men i forhold til forskellige metoder til at begrænse brugen af hash og især til at begrænse misbruget og begrænse, at folk får skadevirkninger.
Erfaringer fra forskellige lande, erfaringer fra forskellige typer oplysningskampagner, erfaringer fra forskellige typer misbrugsbehandling osv. – det er det, der kunne være brug for at få nogle fakta om, og jeg vil høre, om Dansk Folkeparti vil være med på, at vi i udvalgsarbejdet ser på, hvordan vi kunne få indhentet den viden, og hvordan vi kunne få et bedre faktuelt grundlag at diskutere på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-11:
Nej, jeg synes ikke, der er behov for at nedsætte flere undersøgelseskommissioner eller flere udvalg på det område.
Det er jo en debat, der har kørt over rigtig mange år, og der er vel indhentet rigtig mange erfaringer gennem tiden.
Vi ved jo, hvor mange skadevirkninger der er, som jeg også nævnte i min ordførertale, og sætter når vi nu flere til at undersøge det en gang til, er jeg ret sikker på, at der kommer det samme resultat, for det her er jo ikke nogen ukendt debat og ikke noget nyt problem, som pludselig er kommet op.
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Vi er helt enige i, at hash har en række skadevirkninger.
Det er derfor, vi ønsker at se på, hvordan vi bedst kan prøve at undgå de skadevirkninger, og her har vi så en uenighed med Dansk Folkeparti om metoden.
Hvad er der af muligheder for at komme ud, og hvad er erfaringerne i forhold til at komme i kontakt med misbrugere osv.?
Vil Dansk Folkeparti være med til, at vi får nogen til at indhente noget viden om det, så vi får et bedre faktuelt grundlag at tage stilling på?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-11:
Nu siger ordføreren, at jeg påstod, at der er et højere forbrug.
Der er et højere forbrug, det ved vi, og når vi nu ved det, og vi har en af de mest restriktive politikker, og vi ved, at Portugal, som har en af de mest liberale politikker, har et af de laveste forbrug – skærper det så slet ikke ordførerens nysgerrighed efter, om man kunne gøre noget andet, når nu vi ved det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-12-11:
Et andet sted i forslaget skriver man så: »Forslagsstillerne ønsker en afgift på hash, således at prisen vil være uændret, da vi mener, prisen har betydning for forbruget, og vi ønsker ikke et øget forbrug«.
Så man siger både, at man vil udkonkurrere markederne ved at sætte prisen ned, men man ved også godt, at når man sætter prisen ned, så bliver der et øget forbrug, og det vil man ikke have, så der vil man have en afgift, som gør, at prisen bliver uændret.
Er der ikke meget, der modsiger hinanden?
Så er der en anden ting.
Hvis vi forestiller os, at prisen på de her udsalgssteder i dag bliver 30 kr. pr. gram – jeg ikke ved ikke, hvad det er, om det er en fornuftig pris – og man så finder ud af i weekenden, at der er nogle bander, som sælger det til 25 kr. pr. gram, skal man så mandag morgen sige: Nej, det duer ikke; vi skal jo udkonkurrere det, og så skal vi have det sat ned til 20 kr.?
Eller hvordan?
Altså, hvordan vil man kontrollere, at man altid er billigere end de kriminelle bander?
Vivi Kier (KF), 2009-12-11:
Man kan forestille sig det på mange områder.
Når jeg tænker tilbage til dengang, mine børn var mindre, og de voksede og kom i børnehave, og de kom med sedler fra gymnastikken og danseskolen og spejderne og alt muligt, var vi som forældre simpelt hen ved at drukne i information, så jeg må ærligt tilstå, at jeg ikke tror på, at det skal være et brev, som indeholder en bred informationskampagne.
Til gengæld tror jeg på, at vi alle sammen godt ved, at lige når vi har født vores børn, er vi virkelig modtagelige for, hvordan vi skal tage os af vores børn, og hvad vi skal gøre.
Her skal der foreligge noget om, hvad de næste år og det, der sker med barnet, betyder, og samtidig kunne man gøre det enkle, at også de praktiserende læger får et sms-system, så påmindelsen bare ryger ud.
Så kan den praktiserende læge få samtalen med forældrene, og så skal vi generelt lave skiftende kampagner i vores sundhedstilbud over forskellige temaer.
Det gør vi jo allerede, men det kan godt være, vi skal sætte fokus på, at det faktisk betyder noget, at børnene får de vaccinationer.
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Vi foreslår ikke i forslaget, at man skal sætte prisen ned.
Vi siger, at prisen skal være den samme, som den er nu.
Vi tror på, at langt de fleste vil foretrække at købe hashen på et statskontrolleret sted, dels fordi man ikke ønsker at købe det af den organiserede kriminalitet, dels fordi man ønsker at købe noget, som man ved er kontrolleret, ligesom der er meget få, der køber hjemmebrændt alkohol i stedet for at købe alkohol på salgssteder, som er kontrolleret af staten, hvor man ved at kvaliteten er i orden, og hvor man ved at der er ordnede forhold.
Vi mener, at der ligger en stor opgave i at sikre, at befolkningen køber lovlig hash, køber lovlig alkohol, køber lovligt slik og lovlig sodavand osv. i stedet for at købe det af den organiserede kriminalitet.
Det er noget af det, der ligger i vores forslag til indsatsen mod organiseret kriminalitet, nemlig at man også virkelig skal sætte ind her med oplysningskampagner til befolkningen om, hvorfor det er så vigtigt at købe det, der er legalt, i stedet for at støtte banderne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-12-11:
Jeg vil egentlig gerne spørge igen, hvad der skulle være til hinder for, at man, hvis man netop indkaldte alle med et brev, samtidig kunne benytte anledningen til at fortælle lidt om, hvad det er, der ligger i børnevaccinationsprogrammet – ikke bare i form af den pjece, man får, når barnet er helt lille, men besked om, hvorfor det er så vigtigt, at barnet kommer til den næste vaccination, og hvorfor det er så vigtigt at komme til helbredsundersøgelsen, således at alle bliver påmindet om det og forstår, at det er vigtigt.
Det kan godt være, det er sådan, at 90 pct. af forældrene bakker op om helbredsundersøgelserne, men i nogle tilfælde og nogle steder i landet er det jo faktisk kun 75 pct. af forældrene, der bakker op om vaccinationerne.
Det er jo en markant problemstilling, som vi bør adressere, og det har man gjort på forskellige konferencer, hvor mange har været enige om, at vi burde lave kampagner for at sikre en bedre opbakning til vaccinationsprogrammet.
Man kunne lige så godt slå to fluer med et smæk, få indkaldt børnene og samtidig sikret, at informationsniveauet blev højnet, f.eks. om børnevaccinationsprogrammet.
Vivi Kier (KF), 2009-12-11:
Tak for det, og tak fordi jeg har fået lov til at komme på først.
Jeg vil også gerne have lov til at sige tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget her, som jeg synes er et meget, meget relevant beslutningsforslag, og jeg deler også den bekymring, der ligger bag det.
Vi kan jo se, at nogle af dem, der udebliver fra de obligatoriske børneundersøgelser, er nogle af de mindre ressourcestærke forældre, og man kan sige, at når man ikke får fat i deres børn, er det jo lige nøjagtig her, at ulighed med hensyn til sundhed starter.
Så kan man jo spørge: Hvordan skal vi sætte ind, hvordan skal vi ramme den målgruppe?
Flere har jo været inde på det, også ministeren.
Derfra, hvor jeg går til frisør og til andre ting, får jeg helt automatisk en sms, hvor jeg bliver husket på, at jeg har en tid den og den dag, og i virkeligheden er systemet jo udviklet, så man kan jo godt undre sig over, at de praktiserende læger ikke bare bruger det system.
Vi ved jo rent faktisk, at til den første 5-ugers-undersøgelse tropper alle forældre op med deres børn, og nu kunne vi jo ønske, at alle landets praktiserende læger sad og fulgte med i, hvad der sker i Folketingssalen denne fredag eftermiddag op mod jul, for de må nemt og enkelt kunne lave sådan et system, hvor de, når de første gang møder de 5 uger gamle babyer, siger til forældrene: Giv mig lige dit telefonnummer, så sender vi dig en sms.
Så ville det blive nemmere.
Samtidig synes jeg også, det er godt, at ministeren lægger op til, at der faktisk er et analysearbejde i gang med vaccinationsregistre og sådan noget, hvor vi også kan følge, hvor mange af børnene, også de mindre børn, der faktisk får de vaccinationer, de skal have.
Det kunne være rigtig spændende, og jeg vil godt vente, til resultatet af det analysearbejde foreligger.
Jeg kan ikke forestille mig, at det vil vare hundrede år.
Men som sagt skulle vi måske også have en dialog i gang med de praktiserende læger, når det mange andre steder her i samfundet sagtens kan fungere med en lille sms-reminder om, at nu er tiden inde, til at man skal det ene eller det andet.
Jeg deler bekymringen, der ligger bag forslaget.
At der kommer fokus på, hvordan vi målrettet når frem til, at alle børn deltager i børneundersøgelsesprogrammet, er rigtig, rigtig fint, men som sagt kan jeg godt vente, til vi ser, hvad ministerens foranalyse viser.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Vi ved jo, at der er en social gradient.
Vi ved, at der ikke er lighed i, hvem der kan finde ud af at tage forebyggelsesbudskabet til sig.
Samtidig må vi huske på, at 90 pct. af forældrene faktisk har fanget det vigtige i at få deres børn af sted.
Det vil sige, at vi skal målrette vores tilbud og vores information til dem, der ikke har fanget det.
Det ville jo være dumt at sende et informationsbrev til de 90 pct. af forældrene, der har fundet ud af, hvad det her er godt for.
Så spørger fru Sophie Hæstorp Andersen, hvad det er for nogle eksperter, der sidder med det.
Der sagde jeg i min tale, at vi er ved at udvikle et register etableret i forbindelse med HPV-vaccinen, som også bliver en del af børnevaccinationsprogrammet, godt nok i 12-års-alderen.
Det er min tanke, at det register kan udvides til også at omfatte alle de andre vaccinationer, som børn skal have som en del af børneundersøgelsesprogrammet.
Så vil man kunne se ved at sammenkæde det register med cpr-registeret, at der er nogle, der ikke møder op, og så vil det være meget let for lægen at sige: Der er en, der ikke møder op, det er en af mine patienter; lad mig lige tage kontakt til vedkommende, enten pr. sms eller pr. telefon eller pr. brev.
Det, jeg er optaget af, er, at vi får fat i de forældre, som ikke kommer med deres børn.
Det er et led i at få knækket den negative sociale arv.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-12-11:
Jeg vil gerne høre, hvad det er for nogle nye eksperter, der skal se på det her.
Der har været lavet et forsøg i Københavns Kommune, der viser, at hvis man bruger sms eller andre metoder, brev eller lignende, forøger man altså muligheden for, at flere forældre går til de her helbredsundersøgelser sammen med deres børn.
Så der findes allerede dokumentation for det, og det er også, som jeg siger, ikke et nyt forslag, ministeren står over for, for ministeren er blevet præsenteret for det, før ministeren gik ud med sin nationale forebyggelsesplan.
Der er jo også noget omkring det at forklare.
En af problemstillingerne ved vaccinationsprogrammet og det, at folk ikke dukker op og får vaccineret deres børn, er jo bl.a., at der ikke i dag er så meget fokus på, hvad det egentlig er godt for.
Det kunne man jo netop orientere om i et brev til alle forældre, således at der kom opbakning til, at det er vigtigt at få sit barn vaccineret mod mæslinger og røde hunde og fåresyge.
Det kunne man jo passende gøre i et ordentligt informationsbrev til forældrene, samtidig med at man indkaldte børnene til helbredsundersøgelser.
Så får vi hævet informationsindsatsen over for forældrene i det danske samfund om, hvorfor det er vigtigt at blive vaccineret og komme til en helbredsundersøgelse, og samtidig får vi måske oven i købet en større opbakning til de ting, vi har vedtaget i Folketinget, og som er så vigtige med hensyn til forebyggelse.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Der er ikke nogen, der har sagt, at der ikke kunne findes 2 mio. kr. Spørgsmålet er bare, om det er den rigtige anvendelse af 2 mio. kr.
At de private tandlæger har valgt at gøre, som de gør, må jo være op til dem.
At de sender de her breve ud, er ikke noget, som regeringen eller andre har pålagt dem, nej, det er noget, de selv gør.
Jeg synes, at det, der er vigtigt, er at få fat i de forældre, som ikke møder op til de forebyggende børneundersøgelser med deres børn.
Og hvordan man så gør det, er jeg lidt ligeglad med.
Men jeg synes, at vi skal have nogle kloge mennesker til at finde ud af, hvordan vi gør det på den klogeste måde, det vil sige, at vi ikke retter henvendelse til dem, der i forvejen kommer, men at vi gør det på den billigste måde og den mest bekvemme måde for borgerne.
Og det er nok i et moderne samfund via sms.
Men lad nu nogle eksperter finde ud af det, og lad os bare dele politisk mål om, at vi vil have fat i forældrene, så de kan komme med deres børn.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-12-11:
Jeg vil egentlig gerne komme med et modsatrettet synspunkt i forhold til, hvem man skal indkalde.
Det er sådan i dag, at når vi mennesker er tilknyttet en tandlæge, får vi sådan set cirka en gang om året – nogle får det af uransagelige årsager oftere – en indkaldelse til tandlægebesøg.
Uanset om man er kommet i den praksis i juni måned år efter år, får man en indkaldelse og en påmindelse om noget vigtigt, nemlig at man skal huske at gå til et forebyggende tandlægebesøg.
Nu nævner ministeren, at vi taler om 400.000 børn, der skal indkaldes til en forebyggende helbredsundersøgelse hvert år.
Lægeforeningen har opgjort, at det vil koste omkring 5 kr. pr. barn at gøre det, og det vil sige, at vi ville bruge 2 mio. kr. på at lave en forebyggende indsats, som handler om at få lidt flere børn til at dukke op til en helbredsundersøgelse og få en bedre trivsel og blive undersøgt for overvægt osv.
Hvordan kan det være, at 2 mio. kr. ikke kan findes til et så godt og forebyggende initiativ, så godt i øvrigt, at Lægeforeningen jo har nævnt det her forslag tidligere, så ministeren faktisk havde mulighed for at tage det med, da han meldte ud omkring sin nationale handlingsplan på forebyggelsesområdet i oktober?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-11:
Nu er det sådan, at jeg heller ikke synes, at alle De Radikales forslag er lige gode, men det her er meget godt.
Men jeg kan angående den her sag høre, at vi jo deler mål, og vi kunne godt aftale en meget åben proces.
Nu har jeg altså sat et arbejde i gang med hensyn til, om det her register, som vi udvikler til HPV-vaccine, kan udvides.
Jeg er meget lydhør over for andre forslag, jeg vil blot gerne have, at vi benytter en så enkel kommunikation som muligt, og der er sms en mulighed.
Fru Lone Dybkjær har fuldstændig ret i, at vi skal glemme de 90 pct.
Andelen på de 10 pct. er jo desværre stigende, og det er dem, der ikke kommer, vi skal have fat i – meget gerne med sms.
Metoden er sådan set ligegyldig, vi skal bare finde den bedste metode.