Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg er glad for, at der er så mange partier, der ønsker, at studerende fortsat kan tage ud og studere i andre lande.
Det vil jeg, og det vil regeringen også gerne have meget mere af.
Så tak for indlæggene i dag.
Det lovforslag, som vi har drøftet, handler jo om at sikre, at de danske regler om SU og specialpædagogisk støtte også bringes i overensstemmelse med EU-retten.
Lovforslaget følger op på den række af domme, der er kommet fra EU-Domstolen, hvor nationale regler om uddannelsesstøtte er blevet vurderet i forhold til EU-retten.
Og det danske krav om 2 års ophold i Danmark inden for de sidste 10 år er godt nok ikke helt identisk med de udenlandske bopælskrav i de domme, men 2-årsreglen er alligevel direkte sammenlignelig med de bopælskrav, som Domstolen har behandlet.
Det er jo netop derfor, vi har brug for at opstille nogle supplerende kriterier til vores 2-årsregel, som så på en anden måde kan vise, at en studerende, der søger SU til uddannelse i udlandet, har en rigtig tilknytning til Danmark.
Men det er også vigtigt at slå fast, at 2-årsreglen jo fastholdes, her foreslår vi, at den suppleres med fem alternative kriterier, som på anden måde kan påvise, at en ansøger har en grad af integration i Danmark.
Og de fem kriterier er jo, om ansøgeren har haft skolegang i Danmark, om ansøgeren har familiære bånd, økonomiske bånd, arbejdsmæssige bånd, sociale bånd til Danmark.
Om en ansøger opfylder de her kriterier, vil jo altid forudsætte en konkret vurdering af den enkelte ansøgers tilknytningsforhold til netop Danmark.
For børn af grænsearbejdere, vil vi erstatte 2-årsreglen med et krav om, at forældrene skal have haft arbejde i Danmark i 5 år, før børnene får ret til SU til uddannelse i udlandet.
Det er jo også en efterfølgelse af den EU-dom, der kom med Gierschdommen, juni 2013.
Så de nye tilknytningskrav til betyde, at flere studerende får ret til SU til uddannelse i et andet EU- eller EØS-land, men jeg forventer, at det i meget stor udstrækning netop vil være danske statsborgere, der bor i et andet land, som vil få glæde af de her nye tilknytningskrav.
Så ud over tilpasning af tilknytningskravet foreslår vi også, som det er blevet sagt af tidligere ordførere, at ensrette varighedskravene til uddannelser i Danmark og i udlandet.
I praksis, og det tror jeg er lidt vigtigt at få sagt, vil ændringen dog have en begrænset betydning, og det skyldes jo, at det er ganske få uddannelser i udlandet, som varer mindre end 1 år og samtidig opfylder kravet om, at uddannelsen skal give en erhvervskompetence, der kan finde anvendelse umiddelbart i Danmark.
På det lidt mere tekniske områder bliver SU-lovens kapitel 1 omstruktureret, sådan at loven alene fastsætter de generelle betingelser for SU til henholdsvis uddannelse i Danmark og udlandet, mens den nærmere regulering af SU til udenlandske statsborgere og tilknytningskravet ved SU til uddannelse i udlandet fastsættes i bekendtgørelsen, som det også blev sagt.
Så er der til sidst en række af de lidt mere tekniske justeringer af SU-loven, dels simpelt hen som en opfølgning på resortændringerne i 2011, dels for netop at tydeliggøre de studerendes retsstilling.
Så jeg ser frem til den fortsatte behandling af det her lovforslag i udvalget, og hvordan vi kommer videre herfra.