runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
Fru Sophie Løhdes indlæg er gennemsyret, synes jeg, af en opfattelse af, at den nuværende ventelistegaranti på 1 måned skulle være en fordel for alle danskere.
Hvorfor?
Fordi den kun omfatter isolerede grupper, og fordi den skævvrider den måde, vi bruger ressourcerne på.
Det bliver fremstillet, som om det er gratis at gå til et privathospital.
Det er det jo ikke.
Der er kun fællesskabet til at betale for det.
De midler kunne have været brugt på anden vis, og det går ud over de patientgrupper, som fejler komplicerede ting, og hvor det ikke at ligetil at stille diagnosen, og hvor det kan være svært at få dem udredt, og hvor det også er en kompliceret behandling, der står forude.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Jeg kan ikke tale på vegne af konservative politikere.
Jeg kan tale på vegne af Venstre, og her er vores holdning klar, nemlig at vi prioriterer patienterne.
Det er en fordel for alle danskerne med det udvidede frie sygehusvalg, som vi kender det i dag.
Hvorfor er det en fordel for alle danskere?
Jo, fordi alle danskere jo potentielt på et eller andet tidspunkt i deres liv kan blive ramt af en sygdom, som kræver behandling.
Vi har den holdning, at det er positivt, at såfremt det offentlige ikke selv er i stand til at levere hurtig behandling, har man muligheden for at kunne stemme med fødderne og dermed vælge ventetiden fra, hvis det offentlige har en aftale med nogle aktører om at levere behandlingen.
Det er godt for patienterne, og jeg kan ikke forstå, hvorfor man skulle være så optaget af at bekæmpe det.
Det vidner jo netop om en regering, der er mere optaget af at bekæmpe privathospitaler, end den er optaget af at bekæmpe ventelister.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
Regeringen er optaget af, at de mest syge skal behandles først.
Men skal fru Sophie Løhdes svar tages som et udtryk for, at hun er uenig med Venstres eget medlem, Carl Holst, der er regionsrådsformand i Region Syddanmark, og som derfor må formodes at beskæftige sig indgående med sundhedsvæsenet?
Han har udtalt til Jyllands-Posten i april 2010
: »Det giver ikke nogen mening, at operationer for stritører, åreknuder eller visse fedmeoperationer skal have samme prioritet som hjerte- eller kræftoperationer. Det er ikke realistisk, at alle patienter kan behandles inden for en måned på et offentligt sygehus.
Derfor bruges mange offentlige midler« – vores alle sammens midler – »på privathospitalerne – penge, som kunne være udnyttet mere effektivt i det offentlige sygehusvæsen«.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Det glæder mig, at regeringen er optaget af, at de mest syge skal behandles først.
Velkommen i klubben!
Sådan har det været igennem mange år, men vi er glade for, at den erkendelse også nået til regeringspartierne.
Nej, selvfølgelig skal kræftpatienten og hjertepatienten behandles først.
Det er jo også derfor, vi på de områder har en akutgaranti, som sikrer nogle helt særlige forløb for livstruende lidelser.
Dermed er der ingen uenighed, selv om jeg godt kan forstå, at ordføreren for De Radikale forsøger at få det til at lyde sådan.
For os er det bare ikke et enten-eller.
Vi har en vision om et sundhedsvæsen, som sætter patienterne før systemet.
Julie Skovsby (S), 2012-03-29:
Tak for det.
Når det nu bliver sagt, at ventetidsgarantien på 1 måned skaber lighed i sundhedsvæsenet, så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, fru Sophie Løhde: Er det nu helt rigtigt?
For er det ikke sådan i dag, at det, der reelt gælder, det, vi har at gøre med, er en patientret til det udvidede frie sygehusvalg, som altså er retten til behandling på det private sygehus, hvis ventetiden i det offentlige overstiger 1 måned?
Er det lighed i sundhedsvæsenet, at man skal fejle noget, have en sygdom, som det private sygehus kan behandle?
Er det lighed, når de, der har nogle meget komplicerede, alvorlige sygdomme, kommer til at vente længere tid end dem, der har nogle mindre komplicerede sygdomme, som ikke kræver så stor udredning?
Så vil ordføreren lige forklare, hvordan det her med ligheden i sundhedsvæsenet egentlig skal forstås?
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Det var jo ellers en god udvikling, vi startede på.
Vi anerkender ikke påstanden om, at de private sygehuse er blevet overbetalt.
Det tror jeg ikke, men lad os da endelig teste det.
Vi kunne sagtens nævne andre end Gigtforeningen.
Vi kunne f.eks. også fremhæve Danske Patienter – jeg tror i øvrigt, at det er en socialdemokrat, der er formand – der går ind for, at patienterne selvfølgelig sikres rettigheder, som ikke bliver forringet.
Hvor er det så, vi fokuserer midlerne hen?
Så nævner ordføreren, at det skulle være fokuseret hen på alle mulige kirurgiske områder.
Altså mig bekendt har kræftområdet været et af de områder, som helt specifikt er blevet prioriteret allerallerhøjest, både når vi snakker om indsats med hurtige pakkeforløb, og når vi snakker om en målrettet prioritering af midlerne.
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Som flere af dem, der har sendt høringssvar ind, påpeger, er problemet jo, hvordan man så finder de plejehjem, som ikke bliver fanget ved det årlige tilsyn.
Der er jo meget, der kan nå at ændre sig i løbet af et par år, hvis der f.eks. er kommet ny leder, eller hvis der f.eks. er problemer på det enkelte plejehjem.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre ministerens holdning til det, der kommer fra Danske Regioner om det med at kunne anmode om et tilsyn, og stillingtagen til, hvilken personkreds der vil kunne anmode om et tilsyn.
Jeg vil egentlig høre, om ministeren har gjort sig nogle tanker om, hvilken personkreds der kan bede om, at der kommer et tilsyn.
Liselott Blixt (DF), 2012-03-29:
Tak, og tak for ministerens svar.
Men det gør mig ikke mere tryg med hensyn til plejehjemstilsynene.
Vi er da også i Dansk Folkeparti helt enige i, at det ikke er hos de 40 pct. – hvis det er 40 pct. – som man aldrig finder fejl og mangler hos, man behøver at komme, i hvert fald ikke året efter.
Men her kan der jo gå 3 år.
Har ministeren fået tal på, hvor mange plejehjemspladser vi har i Danmark i dag, og hvor mange vi vil have om 5 år, sådan at man kan sikre, at man stadig væk har de folk, der skal til, for at føre tilsyn med plejehjemmene?
Men den her diskussion om kommunerne kan vi da tage med det samme, for hvem fører så tilsyn med, at kommunerne fører de tilsyn og sikrer, at de ældre og de svage samt de patienter, som sundhedsministeren gerne vil sende hen på plejehjemmene, får den rette behandling?
Er det ikke bare ansvarsforflygtigelse at sige: Det er ikke mit ansvar mere.
Samtidig kaster vi os ud i et sygehusbyggeri og indretter et sygehusvæsen, hvor vi gerne vil have flere patienter hjem.
Vi har lige set, at der har været sager i medierne om nødkaldsanlæg, der ikke fungerer.
Samtidig vil vi stadig væk have flere og flere syge borgere ude på plejehjemmene, og så siger man: Det er ikke vores ansvar, det er kommunens.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Groft sagt skal man jo have en diagnose, før man kan gøre brug af en hvilken som helst behandlingsgaranti, hvad enten man har en alvorlig sygdom eller en knap så alvorlig sygdom.
Og der ser vi jo i dag, at jo mere kompliceret det, man fejler, er, jo større er risikoen for, at man venter i lang tid, fordi der går ca. 14 dage, for hver gang man skal indstilles til en ny undersøgelse og have den gennemført.
Så kunne ordføreren ikke fortælle mig lidt om, hvordan det kan være, at Venstre har så meget fokus på, at man har 1 måneds behandlingsgaranti, når det, vi reelt ser, er, at mange af de patienter, som gør brug af behandlingsgarantien – eller de, som ikke har en eneste mulighed for at gøre brug af behandlingsgarantien, fordi de fejler noget, som privathospitalerne slet ikke vil komme i nærheden af – nogle gange må vente op imod 6 måneder på at få stillet en diagnose?
Det kan være en diagnose, der handler om slidgigt eller leddegigt, men det kan også ende med, at det, man havde nogle symptomer på, faktisk var kræft, som først blev opdaget ret sent.
Hvorfor er det så vigtigt med en behandlingsgaranti, når alt det, der kommer før, i virkeligheden er langt vigtigere, nemlig det, at man slår fast, om det, der skal behandles, er alvorligt, eller om det knap så alvorligt?
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Jeg er fuldstændig enig i ordførerens fokus på, at alt det, der kommer før en eventuel behandling, er meget, meget vigtigt.
Og det er jo også derfor, jeg er så glad for, at den her regering har valgt fuldstændig at kopiere det, som den tidligere regering ville i forhold til at sikre hurtig udredning.
Det er da dejligt, at vi kan blive enige på det punkt.
Så skal der da i det mindste ikke ske en forringelse der.
Der, hvor vandene skiller, er jo, når det kommer til behovet for behandling.
Og der er det jo udtryk for, at man skaber et A- og et B-hold, når der er nogle, der bliver stillet tilbage i køen – jeg behøver vel ikke citere formanden for Gigtforeningen igen? – mens andre, uafhængigt af hvilke systemer vi vedtager her i Folketinget, til enhver tid vil kunne købe sig til retten til hurtig behandling.
Med hensyn til alle de grupper af patienter, som ordføreren selv nævner, vil jeg gøre opmærksom på, at ca. 70 pct. af patienterne i sundhedsvæsenet i dag indlægges akut på de offentlige sygehuse.
Det gælder de akutte medicinske patienter, de akutte kirurgiske patienter osv. osv.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Jamen vi bliver da ikke uenige om, at der er mange patienter, der indlægges akut.
Nu snakker vi om de patienter, for hvem man skal planlægge en eller anden form for behandling.
Alle patienter skal jo ind og udredes på en eller anden måde, og hvis det sker akut, er det jo slet ikke den diskussion, vi har i dag.
Men hvem er det egentlig, den her behandlingsgaranti gælder for?
Vi kan med de erfarede ventetider fra 2011 se, at havde man grå stær, ville man i gennemsnit have ventet 101 dage på behandling.
Havde man en diskusprolaps, var det så 45 dage.
Var det prostata, man havde problemer med, havde man i gennemsnit ventet 54 dage på at få behandling.
Det er meget, meget langt fra de her 30 dages behandlingsgaranti, som man står og hævder så meget er så vigtige.
Det er dog trods alt vigtigere, at vi nu bruger nogle ressourcer på at sikre hurtig udredning, så folk kan få et hurtigt svar på, om det, de fejler, er noget meget alvorligt, så de hurtigt skal til, eller om det, de fejler, er noget, hvor vi stille og roligt kan lave en planlægning af, hvornår det skal behandles.
Når jeg siger »vi« eller »patienterne«, mener jeg også de psykisk syge, for hvem vi jo også skal have sikret en hurtigere udredning, end der er i dag.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Ordføreren spørger, hvem det så er, det udvidede frie sygehusvalg gælder for.
Jamen det gælder for alle danskere, høj som lav – alle danskere, som måtte få en specifik sygdom, og som, hvis det offentlige ikke selv kan levere en hurtig behandling, bliver udstyret med retten til at kunne vælge ventetiden fra, hvis der foreligger et alternativ.
Det gælder for alle.
Og det gælder for alle uanset størrelsen på deres pengepung.
Ordføreren giver jo selv svaret på, hvad det er, der er det unikke ved det udvidede frie sygehusvalg, som vi kender det i dag.
Og når vi på nogle områder ser lange ventetider, hvorfor er det så, at man i ramme alvor kan være imod, at patienten har retten til at kunne vælge lange ventetider fra, hvis det offentlige ikke selv kan levere behandling og der er andre, der kan levere den behandling, der er behov for?
Jeg troede, at den her regering og regeringspartierne var optaget af, at danskerne hurtigt skulle blive raske, at de hurtigt skulle vende tilbage til arbejdsmarkedet, men nej, det er åbenbart bedre, at de står på en venteliste i stedet for at blive opereret, hvis de har behov for det, eller få den behandling, som jo langtfra altid behøver at være operation.
Nej, det er meget mere end det.
Men det væsentlige er, at det er for alle.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-29:
Jeg synes sådan set lidt, at jeg er nødt til at tage ordet, når nu jeg blev fremhævet i ordførerens tale.
Det er selvfølgelig altid smigrende.
Jeg synes bare, at det, der er meget tydeligt fra Venstres ordførers side, er, at nu tager man det her eksempel med en springfinger og en kræftsygdom, og så er det, man jo bare glemmer at fortælle, at der, hvor der er en konkurrence – og dermed også der, hvor det offentlige har fokuseret midlerne hen – har jo netop været på det ortopædkirurgiske område, for der har Venstre ideologisk set haft et ønske om at overbetale nogle privathospitaler.
Det kan man være enig eller uenig i, og det anerkender jeg sådan set fuldt ud.
Men jeg synes, at det, der er det helt afgørende, og det, som også må være det springende punkt her, er det, som Lægeforeningen og stort set alle faglige organisationer og interesseorganisationer nævner, nemlig differentieret behandlingsgaranti.
Jeg har hørt fru Sophie Løhde nævne Gigtforeningen.
Det må være, fordi det er de eneste, hun har haft kontakt med, som har sagt, at det udvidede frie sygehusvalg er en god ting.
Det synes de faglige organisationer, og det synes patientorganisationerne.
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Hvis man ser på, hvad hr. Jacob Jensen Nielsen egentlig har udtalt, fremgår det, at det var, at 1 måned er for kort tid, til at sygehusene i praksis kan nå at finde ud af, hvilken behandling patienterne har brug for, før behandlingsgarantien træder i kraft.
Det er da i høj grad et spørgsmål om logistik.
Nu har jeg selv siddet i en region, jeg har siddet i regionsrådet i Region Hovedstaden, og jeg kan åbenbare for hr. Jonas Dahl, at det i høj grad drejede sig om logistik.
Man arbejdede alt, hvad man overhovedet kunne, på at have en overkapacitet, fordi man var nervøs for at sende patienter ud til de private hospitaler.
Det var spild af penge, for man kunne alligevel ikke finde ud af at håndtere det med at sende patienterne rundt fra det ene hospital til det andet hospital, men derimod gled patienterne ud til de private, fordi de gjorde brug af deres ret til behandling inden for 1 måned.
Det er da om noget et tegn på, at vi har at gøre med dårlig logistik.
Jeg vil mene, at det i stedet for at fjerne nogle rettigheder for borgerne er på høje tid, at vi siger til regionerne, at de skal få gjort op med den dårlige logistik og få sørget for at leve op til de rettigheder, borgerne har.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Jeg vil gerne vende tilbage til citatet af Jacob Axel Nielsen, for det, han siger om, at ventetidsgarantien på 1 måned er for kort, er, at man også kunne sige, at den skulle være på 6 uger, eller at man kunne gøre tidsfristen helt afhængig af, hvilken sygdom folk har.
Mener fru Benedikte Kiær ikke, at det er et klokkeklart udtryk for, at Jacob Axel Nielsen netop mente, at det ville være fornuftigt at differentiere på baggrund af, hvilken sygdom patienten har?
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Det er jo der, hvor man botaniserer i gamle citater for ligesom at fremme ens synspunkter, for længere nede i samme artikel står der faktisk, at det udvidede frie sygehusvalg har været en stor succes.
Det er den selv samme person, der siger det.
Så man kan jo udlede alt muligt ud fra de her forskellige citater.
Jeg mener, at det er en vigtig rettighed, som borgerne har, at de kan få behandling inden for 1 måned.
Og jeg kan stadig væk ikke se, at en behandling skulle blive billigere af, at man lader borgeren vente mere end 1, 2, 3 eller måske 4 måneder på at få en behandling.
Jeg mener faktisk, at det bliver dyrere for den samlede samfundsøkonomi, fordi borgerne så er længere tid på sygedagpenge.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Jacob Axel Nielsen siger sådan set præcis det samme som Lægeforeningen.
Altså præcis det samme spor, som den tidligere sundhedsminister faktisk var slået ind på.
Jeg synes i virkeligheden ikke, at forskellen er så stor, som den konservative ordfører forsøger at gøre den til.
Er det ikke præcis den samme tanke, om end vi bruger forskellige ord, indikationskriterier eller differentieret behandlingsgaranti, og at vi netop sætter den patient, som har allermest brug for behandling, før den patient, der ikke har helt så stort behov?
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Den tidligere sundhedsminister fra Det Konservative Folkeparti har på ingen måde sagt, at man skal udfase behandlingsgarantien.
Så det er simpelt hen at drive det, den tidligere sundhedsminister har sagt, for vidt.
Vi mener i Det Konservative Folkeparti, at den behandlingsgaranti, vi har, er en god rettighed for borgerne.
Det er også en rettighed, der er med til at sørge for, at der er fokus på en høj produktivitet i sundhedsvæsenet.
Det er faktisk noget, Bent Hansen, som er formand for Danske Regioner og formand for Region Midtjylland, er fuldstændig enig i.
Han har været ude at sige, at det er en af årsagerne til, at man har øget produktiviteten i det offentlige sundhedsvæsen.
Til det med, at de allermest syge patienter skal komme til først: Sådan er det jo også i dag.
Baggrunden for, at den tidligere regering indførte en række tiltag, var netop for at styrke behandlingen for nogle af de mest syge borgere i vores land.
Det var bl.a. ved at indføre hjerte- og kræftpakker, hvilket har været og stadig væk er en stor succes.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
Jeg tror, at alle ønsker sig alting samtidig.
Men jeg vil spørge fru Benedikte Kiær, om hun ikke er enig i, at vi er nødt til at foretage nogle prioriteringer i sundhedsvæsenet, og om hun ikke er enig i, at vi hele tiden skal forsøge at blive klogere og gøre tingene på den mest hensigtsmæssige måde.
Og om vi ikke i den sammenhæng er nødt til at reagere på de tilbagemeldinger på 1-måneds-behandlingsgarantien, som vi har fået fra Lægeforeningen, Dansk Sygeplejeråd og fra fremtrædende medlemmer af såvel Venstre og Konservative – altså de tidligere regeringspartier – som i kort form siger, at det, at man indførte 1 måneds behandlingsgaranti altså har nogle afledte effekter, som er kommet til at betyde, at vi ikke bruger ressourcerne på dem, der trænger mest.
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Jeg har det nu også sådan som konservativ sundhedsordfører, at jeg lytter til patienterne, og danske patienter vil gerne have, at vi beholder den her behandlingsgaranti.
Og ja, jeg synes, det er vigtigt, at man hele tiden sørger for at følge med udviklingen, og at man hele tiden sørger for at blive dygtigere og bedre, og det er det danske sundhedsvæsen heldigvis da også rigtig dygtige til.
Samtidig synes jeg, det er glædeligt – netop også for at beholde behandlingsgarantien – at regionerne har fundet ud af, at det er en rigtig god idé at arbejde med udbud, for det betyder, at man kan få mere sundhed for pengene.
Det er faktisk også noget, som formanden for Danske Regioner her for blot få uger siden har været ude at sige.
Samtidig synes jeg også, det er interessant, at vi har en chef for et sygehus i Lund, Bent Christensen, som faktisk har været ude at sige, at der er masser af muligheder for, at vi kan blive endnu mere effektive i det danske sundhedsvæsen, hvis vi bruger nogle af de erfaringer, han har fra sit sygehus, hvor de har brugt lean.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
Det er i orden.
Nu tilhører jeg sådan set et parti, som tror på, at udbud også kan føre rigtig meget godt med sig.
Men vil fru Benedikte Kiær ikke godt bekræfte, at forudsætningen for, at man kan bruge udbudsinstrumentet, jo netop er, at man kan planlægge, hvor mange operationer der skal være tale om over et vist forløb, og at det derfor kræver, at man netop kan styre, hvem der skal til hvornår, når vi taler om de planlagte operationer, og ikke at hver enkelt blot kan gå hen og banke på døren hos et privathospital og sige: Nu er det min tur.
Det er jo det, der er pointen.
Pointen er netop, at hvis man skal bruge udbuddene, så er man nødt til at kunne styre forløbet.
Vil fru Benedikte Kiær ikke bekræfte det?
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Nu har man jo allerede i en række regioner – faktisk i alle fem regioner – gjort sig nogle rigtig gode erfaringer med udbud under de nuværende forhold, hvor der er en behandlingsgaranti på 1 måned, og hvor man faktisk kan se, at man ved at udbyde f.eks. et kvantum MR-scanninger eller et kvantum behandlinger inden for et givent område faktisk kan opnå store besparelser på op mod 50 pct.
Så når det allerede kan lade sig gøre i dag under de givne forhold, hvor det er en rettighed for borgerne, som borgerne er rigtig glade for – hvilket danske patienter også er ude og sige – så kan jeg ikke forstå, hvorfor man vil til at udvande borgernes rettigheder og siger, at det er et argument for, at udbuddet kan bruges bedre, når man faktisk i dag kan bruge udbuddet glimrende under de givne forhold med en behandlingsgaranti på 1 måned.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Hvad angår ministerens kommentar om Udkantsdanmark, må jeg melde fuldstændig pas.
Altså, det jo ikke sådan, at vi har et system i dag, hvor man kun har retten til at kunne vælge lange ventetider fra, hvis man tilfældigvis bor i en storby.
Det er sådan set ret underordnet, hvor i landet man bor.
Og jeg må igen i al mindelighed sige, at når mere end 460.000 patienter har benyttet sig af det udvidede frie sygehusvalg, så er det måske lidt flot at kalde det noget for de få.
Jeg vil gerne have lov til igen at spørge ind til det her med, at man nu siger, at man kan spare en masse penge, ved at patienterne skal vente noget længere.
Kan ministeren ikke forklare mig, hvordan man kan spare penge på at lade flere patienter vente på en venteliste?
Altså, på et eller andet tidspunkt skal patienten jo have behandling.
Bliver den behandling billigere af, at man står på venteliste, og hvordan er det, den i så fald bliver billigere?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-29:
Nå, men tilbage til det spørgsmål, det egentlig drejede sig om.
Det, som Jacob Axel Nielsen, den daværende sundhedsminister, sagde, var: Det udvidede frie sygehusvalg har været en stor succes, men i sin nuværende form får man ikke nok sundhed for pengene.
Det er for dyrt.
Man kunne gøre tidsfristen afhængig af, hvilken sygdom man har.
Hvis jeg stadig sad i Sundhedsministeriet, ville jeg helt klart bede nogle fagfolk om at give mig et par bud på, hvordan man kunne forlænge den.
Jeg synes, det er relativt klar tale.
Nu har jeg altid været dårlig til dansk, men det er jo meget klar tale.
Så begynder den konservative ordfører at snakke om, at det lidt er et spørgsmål om logistik.
Den udlægning forstod jeg simpelt hen ikke, for hvis ikke den daværende sundhedsminister har haft en forståelse af logistikken efter nogle år på området, må man vel være lidt forundret over, at han så kan stille så klar en diagnose af problemet med behandlingsgarantien, umiddelbart efter at han er stoppet som minister.
Så er den konservative ordfører enig i, at det var godt at få nogle fagpersoner til at se på, hvordan man kunne forlænge behandlingsgarantien, sådan som den nuværende regering faktisk gør?
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Med ministerens argumentation i forbindelse med det om placeringen af nogle private hospitaler må man jo alt andet lige formode, at ministeren snarligt vil tage initiativ til at få flyttet alle de store specialiserede sygehuse fra alle de store byer og ud til Udkantsdanmark, ellers hænger ministerens argumentation jo ikke sammen.
Og jeg har ikke en forestilling om, at ministeren er på vej til at flytte f.eks. Rigshospitalet.
Jo, der var sådan set en pukkel af ventelister, som man gerne vil have gjort noget ved, og det har vi fået gjort noget ved.
Ventelisterne er reduceret med 35-40 pct.
Det er vi sådan set stolte af, og ja, det var da ikke gratis at fjerne de massive ventelister, som vi oplevede under den tidligere Nyrupregering.
Det kostede da selvfølgelig noget at få bugt med dem, men kan ministeren så i dag levere et klart svar på, om det giver en besparelse i forbindelse med operation, en behandling, om den bliver billigere af, at patienten først skal vente længere på en venteliste?
Gør det i sig selv en behandling billigere, sådan at regeringen lige pludselig kan trylle en hel masse penge frem i forbindelse med fremsættelse af sit lovforslag i næste måned?