runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2013-02-27:
Ja, det er jo altid smukt at bryste sig af, at man skal have gjort noget på et bestemt område, uden samtidig at remse alle de steder op, hvor den her regering, stik imod hvad man lovede før valget, har indført ny brugerbetaling.
Det er jo det, der er faktum.
Man gik til valg på, at brugerbetaling helt skulle afskaffes.
Så har man godt nok fjernet den nogle steder.
Til gengæld har man så også indført en masse ny brugerbetaling, som man ikke er så vild med at fortælle om og stå ved – senest altså med tandrensning.
Regeringen syntes, at man skulle hæve egenbetalingen for tandrensning og dermed på tandområdet, og at provenuet derfra skulle finansiere kriminalforsorgen.
Men jeg vil faktisk godt rose ministeren, for i modsætning til det tidligere spørgsmål, jeg stillede, kom der jo noget, der lignede et klart svar her, nemlig at regeringen ikke for nærværende har planer om at udvide det serviceniveau så at sige, som er fastlagt i lovgivningen i dag, og dermed ikke mener, at man skal gå videre og tilbyde flere behandlingsforsøg end de tre, som allerede ligger nu inden for gældende lovgivning.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det jo bare, fordi jeg undrer mig over, hvordan man fra ministerens eget parti – hendes partifælle, hendes sundhedsordfører – kan gå ud i TV-avisen og love, at det er noget, man faktisk gerne vil kigge på og gerne vil gøre.
Altså, er der en harmoni mellem det, man lover på fjernsynsskærmen om aftenen, hvor man stiller sig til rådighed og siger, at det vil man gerne, og så det, ministeren udtaler i Folketingssalen?
Og dermed også: Har ordføreren sådan set været ude at love noget, som der ikke er dækning for?
Astrid Krag (S), 2013-02-27:
Til det første må jeg jo sige, at jeg ikke anerkender præmissen om, at vi har indført masser af en ny brugerbetaling.
Jeg tror, det var det udtryk, Venstres ordfører brugte.
Eksemplet med tandrensning viser jo meget godt, lige præcis hvilken vej jeg mener er den rigtige at gå for ikke at ende i en af de tre blindgyder, som sundhedsøkonomerne tit opstiller, nemlig at enten må man hæve skatter, indføre brugerbetaling eller skære ned i servicen.
Det rigtige er at kigge på det eksisterende system og spørge, om vi egentlig får sundhed for pengene ved de tilskud, vi giver til tandrensninger.
Og den faglige gennemgang viser, at den hyppighed, hvormed man kunne få tilskud til tandrensning, var der sådan set ikke nogen sundhedsmæssig gevinst ved.
Det var for hyppigt.
Vi betalte offentligt tilskud til det, og der var flere penge i kasserne hos tandlægerne.
Jeg mener, at det eneste ansvarlige, man kan gøre, når man bliver opmærksom på det, er at sige, at de penge vil vi faktisk bruge et sted, hvor vi får sundhed for dem; hvor der er nogle borgere, der får forbedret deres sundhed for dem.
Og beløbet blev tilbageført til tandområdet forstået på den måde, at de mennesker, der har de mindste indtægter og de største regninger, får en massivt hjælpende hånd fra nu af.
Jeg skal nok svare på det med ordføreren, næste gang jeg får ordet.
Nu står formanden op.
Sophie Løhde (V), 2013-02-27:
Ja, hvis ministeren måske i næste runde vil starte med at svare på spørgsmålet og så komme med alle tillægskommentarerne bagefter, kunne det være, vi ville komme det her nærmere.
Men nu kan jeg – ud fra det, ministeren nåede at svare – forstå, at den rigtige vej at gå altså er at bede danskerne om at betale noget mere for at gå til tandlægen, for at regeringen til gengæld kan få finansieret sine fængsler.
Det kan godt være, at man får mere for pengene, men man får mig bekendt ikke mere sundhed for de penge.
Det kan godt være, man får flere fængsler eller mere kriminalforsorg eller andet.
Men o.k., fair nok.
Jeg vil bare gerne have ministeren til at svare klart på, hvordan det kan være, at man stiller sig op på tv i TV-avisen og siger, at man meget gerne vil være med til at kigge på og indføre nogle nye tiltag og så ikke efterfølgende har en minister, som er villig til at sige: Ja, det er faktisk noget, vi har planer om, og vi agter faktisk at gøre sådan og sådan.
Ministeren står tværtimod i dag og siger: Det har vi overhovedet ingen planer om at ændre.
Ergo er det jo bare en gratis omgang for SF's sundhedsordfører, når man går ud og lover og lover og lover, og efterfølgende er der ingen regering, der vil levere.
Astrid Krag (S), 2013-02-27:
Først må jeg altså sige til fru Sophie Løhde: Pointen er jo, at danskerne ikke skal ned at have den tandrensning, som der ikke er nogen grund til at de skal have.
Det er jo det, det her handler om: at der er blevet givet tilskud til en tandrensning, som der ikke er nogen sundhedsmæssig grund til at få lavet.
Så kan man få det lavet, hvis man synes, det er rart at få renset tænder, ligesom man kan gå ud og købe sportsmassage i byen, hvis man synes, det er rart, eller fodmassage, eller hvad det nu kan være.
Men det er jo ikke en sundhedsydelse, når det ikke er noget, der har en sundhedsmæssig effekt.
De mennesker, der har brug for hyppige tandrensninger på grund af deres tandsygdom, eller hvad det kan være, vil jo stadig have mulighed for det.
Det koster mig bekendt ikke noget at lade være med at gå til tandlægen, og derfor er der ikke tale om øget brugerbetaling her.
Hvor meget Venstre end gerne vil gøre det til det, så er der ikke tale om øget brugerbetaling.
Det er ganske gratis ikke at gå til tandlæge, når man ikke har behov for det.
Så vil jeg sige, at jeg ikke har set det indslag, som Venstres ordfører bliver ved med at referere til.
Men jeg har spurgt mine ordførere, om de kunne genkende den fremlæggelse, som jeg også kan se i spørgsmålet fra spørgeren.
Og jeg må bare sige, at der ikke er nogen af mine ordførere, der kan genkende, at de skulle have lovet noget på det her område.
Jeg har jo ikke set indslaget.
Sophie Løhde (V), 2013-02-27:
Det er TV-avisen den 13. februar, der kan man jo gå tilbage og se i arkivet kl. 18.30, hvor SF's sundhedsordfører udtaler sig i forbindelse med et spørgsmål om, hvorvidt man skal udvide det nuværende serviceniveau i den lovgivning, der gælder i dag.
Men det afviser ministeren i dag at regeringen har nogen planer om.
Så fik ministeren nævnt, at det var ganske gratis at gå til tandlæge.
Jeg ved ikke, hvornår ministeren sidst har været det, men mig bekendt skal man vist have dankortet op til lige præcis den del i det danske sundhedsvæsen.
Hvis man oven i købet er uheldig, er det faktisk en ret stor regning, som man skal betale, hvis man har nogle særlige ting, der skal laves.
Det er sådan set ikke gratis, så det kunne være, ministeren lige skulle få tjekket op på den del.
Så siger ministeren, at der ikke er nogen grund til en tandrensning, det skal man kun få foretaget, hvis man synes, det er rart.
Tandrensninger er jo sådan set generelt en del af hele forebyggelseselementet på tandområdet med hensyn til at forebygge, at man rent faktisk f.eks. efterfølgende får huller i sine tænder.
Men jeg takker og kvitterer for ministerens svar på spørgsmålet.
Regeringen har ingen planer om at udvide det fastlagte serviceniveau, og derved taler ordføreren også suverænt for egen regning og har ikke dækning for de løfter, man har udstedt.
Astrid Krag (S), 2013-02-27:
Til fru Sophie Løhde: Det er, synes jeg, grænsende til det manipulerende at fremstille det på den måde.
Jeg er sådan set også åben over for at diskutere, som jeg forstår den debat, der har været, hvad vi kan gøre for at afhjælpe det faldende fødselstal, og er der noget ved den nuværende ordning, der kan gøres bedre, er jeg også åben over for det.
Men jeg har hverken økonomi eller konkrete forslag på banen, der handler om at åbne op over for andet end behandling af barnløshed.
Så må jeg sige, at det, jeg sagde – og det går jeg simpelt hen ikke ud fra at Venstres ordfører kan være uenig i –
var, at det er gratis ikke at gå til tandlægen.
Det koster sådan set ikke noget, at man ikke får lavet den tandrensning, man ikke har nogen grund til at få lavet.
Det er det, der er pointen.
Derfor skal vi selvfølgelig give tilskud til det der, hvor det har sundhedsmæssig effekt, og det har det sådan cirka en gang hvert halvandet eller hvert andet år, men ikke med den hyppighed, hvor vi giver tilskud nu.
Så det eneste ansvarlige er at sige: Det har ikke nogen sundhedsfaglig effekt med den hyppighed, der er nu.
Ergo bruger vi nogle offentlige sundhedskroner på noget, der løfter tandlægernes indtjening, men som ikke forbedrer sundheden i munden hos hver enkelt person, der ligger på tandlægebriksen.
Det tilskud fjerner vi.
Det tror jeg vil betyde, at de mennesker ikke vil få foretaget den tandrensning, som der ikke er noget sundhedsmæssigt belæg for,
og det er der, jeg siger, at det sådan set ikke koster noget at lade være med at lægge sig i tandlægestolen og blive hjemme.
Det er det, der vil komme til at ske, og derfor skal man være meget opfindsom, hvis det her skal blive til et spørgsmål om øget brugerbetaling.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Det er sådan set fair nok, at man gerne vil forhandle om det, men jeg forholder mig blot til det, regeringen selv har sagt, nemlig det, som økonomi- og indenrigsministeren udtalte på pressemødet i går.
Jeg kan jo så tage det citat, som hr. Jan E. Jørgensen var inde på før, hvor ministeren siger: Vi sender et meget klart signal: Regeringen vil ikke pålægge erhvervslivet nye generelle forhøjelser af skatter og afgifter.
Der er brug for ro, og der er brug for stabilitet.
Det er vi enige i.
Spørgsmålet er så bare, om vi så også kan få bekræftet, at det faktisk betyder, at der så ikke kommer nye skatter eller afgiftsforhøjelser eller andre nye byrder, for vi har desværre før set et nogenlunde tilsvarende signal fra statsministeren.
Det var i forbindelse med DI's topmøde sidste år – jeg tror, det var den 25. september – hvor hun sagde nogenlunde det samme, for et par måneder efter at lave en finanslov med Enhedslisten, hvor man så hævede skatter og afgifter med i omegnen af 4 mia. kr.
Og kan vi også mere specifikt på fødevareministerens område, som jeg går ud fra også fødevareministeren har en særlig interesse i, være sikre på, at vi, når vi forhåbentlig laver en aftale om at sænke byrdeniveauet, herunder i form af sænkede skatter og afgifter, så har det lavere niveau frem til et eventuelt kommende folketingsvalg om 2 år?
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Jeg tager jo altid imod gode råd fra fru Birthe Rønn Hornbech – en gang imellem i hvert fald – men lige præcis på det her område har jeg noteret mig, både hvad fru Birthe Rønn Hornbech har skrevet i Kristeligt Dagblad, og hvad hun siger her.
Og jeg er faktisk ikke uenig.
Det, jeg mener med jura, er, at det er et meget uklart område, som vi står over for.
Man kan jo sige, at hele den ordning, vi har – hele ordningen – nogle gange også kan virke absurd på folk, der sidder derude og ser på det, og det kan også virke uretfærdigt en gang imellem, at vi er nået dertil, at det er kirkeministeren, der lige pludselig skal forholde sig til det med det kirkelige liv, også set i lyset af, at det, som er min rolle, jo netop er at lytte til folkekirken.
Derfor bliver det meget mere besværligt, det her.
Jeg er fuldstændig enig i det, fru Birthe Rønn Hornbech også siger om opfattelsen i medierne: Jeg er også rigtig ked af den opfattelse, som er blevet skabt i medierne.
Den har bestemt ikke bidraget til en forståelse på nogen som helst måde, og det kan vi jo også høre på de henvendelser, som vi får.
Mette Gjerskov (S), 2013-02-27:
Jeg har som fødevareminister fået ufattelig mange henvendelser og haft mange diskussioner om, hvordan vi kunne forbedre forholdene for landbruget og fødevareindustrien.
Vi har taget fat på det: Vi har fjernet fedtafgiften, vi har droppet sukkerafgiften, lastbilafgiften kan nu ryge som led i en vækstplan, og der er fundet en for slagterierne tilfredsstillende løsning på spildevandsafgiften.
Jeg synes, at vi om nogen har vist landbrugs- og fødevareerhvervet, at vi vil dem, at vi gerne vil skabe nogle gode rammebetingelser.
Jeg synes sådan set også, at økonomi- og indenrigsministeren sender nogle meget klare signaler, men når vi kommer ned i detaljen i forhandlingerne, synes jeg, at hr. Jacob Jensen skulle tage det op ved forhandlingsbordet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-27:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil også godt spørge ind til det med kirkelukninger over for kirkeministeren.
Jeg vil godt pointere fra en start af, at jeg ikke er ude på at fedte kirkeministeren i de konkrete forhold, der nu hersker i København.
Så det er ikke det, jeg prøver på at afæske ministeren en holdning til, for jeg er helt enig med ministeren i, at det er vigtigt, at ministeren har en armslængdes afstand til emnet – i hvert fald på nuværende tidspunkt – indtil ministeren på et tidspunkt skal træffe en afgørelse.
Men det, jeg godt vil spørge ind til, er, om ikke ministeren finder det rimeligt, når man ved, at der er et vist antal af de kirker, der er f.eks. i København, der skal lukkes, at man så opstiller nogle mere objektive kriterier, som man kan gå ud fra, når man skal foretage vurderingen af, hvilke kirker der i givet fald skal lukkes.
Nogle kriterier kunne jo f.eks. være antallet af gudstjenester over et år.
Eller det kan være antal dåbshandlinger, det kan være antal vielser, det kan være konfirmandtallet, det kan være kirkegængerantallet, det kan være medlemstallet og en lang række andre ting.
Det kan også være, hvor stærkt det kirkelige liv er omkring den pågældende kirke, hvordan menighedslivet er osv. – at man får det anskueliggjort og synliggjort, inden man foretager den vurdering, der så selvfølgelig skal til efterfølgende.
Men hvad mener ministeren om, at den vurdering, der skal til, bygger på disse faktuelle oplysninger?
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Tak for det.
Jeg er glad for spørgsmålet, og jeg er især glad for starten, der netop har den respekt for de mennesker, der sidder ude i de forskellige menighedsråd, hvis liv og kirke vi egentlig taler om lige nu.
For jeg er fuldstændig enig: Det er en meget, meget porøs situation, det er en meget, meget følsom situation, og det er faktisk en situation, hvor vi burde stå sammen og ikke køre noget politisk plat på det.
Det er heller ikke det, jeg hører på spørgsmålet, tværtimod.
Det er et meget, meget relevant spørgsmål, som jeg gerne vil svare på.
Jeg havde bare lige lyst til at rose hr. Flemming Damgaard Larsen for spørgsmålet og også den følsomhed, der ligger bag.
Det er fuldstændig rigtigt, at der er en masse objektive kriterier, som man kan se på, bl.a. kirkelige handlinger – jeg vil næsten tilføje: selvfølgelig også kriterier, der hedder menighedsråd, og hvad de siger, og også hvad andre siger, det er klart.
Men det kan jeg jo først forholde mig til, når jeg modtager noget.
Fordi det er en så speciel situation, vi står i – en så speciel situation, set i lyset af at vi ikke har så mange erfaringer og den er så voldsom – vil jeg endda gå så langt, strække mig så langt, som til at sige, at jeg synes, at vi, afhængigt af det, vi får, skal inddrage så meget ekspertise som overhovedet muligt.
Den kan jo komme fra medlemmer af Kirkeudvalget, og den kan komme fra andre også.
Jeg synes bare, at vi skal tage det roligt, trække vejret, fordi det her er en meget, meget følsom situation især for de mennesker, der sidder og venter på, at vi tager en beslutning.
Og uagtet hvilken beslutning vi tager, og uagtet hvad der skal ske, så skal det ske på den mest velkvalificerede måde og det mest velkvalificerede grundlag.
Det skylder vi alle.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-27:
Det er jo fint, at det er på det mest velkvalificerede grundlag.
Men et velkvalificeret grundlag kan jo være flere ting.
Det kan netop være det, jeg var inde på: nogle kriterier, der mere har karakter af noget objektivt, hvor man kan lave en optælling.
Men jeg synes bare, at man først må have de mere objektive sider som grundlag, inden man foretager de mere politiske eller holdningsmæssige vurderinger.
Begge dele er nødvendige i en sådan proces.
Det er det, jeg ligesom godt vil ind på – om ministeren ikke allerede nu vil prøve at overveje, hvilke mere sådan objektive oplysninger der skal foreligge, inden man træffer en afgørelse om, at en kirke skal lukkes.
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Det hele er jo dybt afhængigt af det materiale, som jeg får ind.
Jeg ved faktisk ikke på nuværende tidspunkt, hvad biskoppen har lagt vægt på.
Det kan være de ting, som hr. Flemming Damgaard Larsen selv nævner, det kan være de kirkehandlinger, han nævner – dåb, gudstjeneste osv. – det kan være antal kirkegængere, det kan være afstanden til andre kirker, det kan være økonomi, ressourcer og så fremdeles – jeg ved det ikke.
Men lige så snart vi har et materiale, vi kan forholde os til, er det jo klart, at vi i Kirkeministeriet vil se på det med de forskellige objektive kriterier for øje, men jeg kan bare ikke svare og komme nærmere ind på det, for som jeg har sagt en del gange, har jeg ikke modtaget noget, og i sagens natur ved jeg selvfølgelig heller ikke, hvad det materiale er bygget op omkring.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-27:
Det er jo helt rigtigt, hvad ministeren er inde på, nemlig at et område, som også skal vurderes i denne sammenhæng, jo er økonomien omkring den enkelte kirke.
Der er nogle kirker i Danmark, og også her i København, der giver overskud, og altså har større indtægter end udgifter i forbindelse med den kirkeskat, der bliver betalt, og så har man den her ordning med, at man så udligner inden for et provsti osv., og det er jo fint.
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Det arbejde, som står for døren, og som begynder, lige så snart vi modtager noget, skal udføres med størst mulig grundighed.
Så må vi se, hvad jeg får, og vi må selvfølgelig se på det ud fra den betragtning, altså ud fra hvad jeg har.
Nu startede jeg med at rose hr. Flemming Damgaard Larsen, og jeg vil gerne rose ham og Venstre igen for den følsomhed, som man har udvist i forbindelse med denne sag.
Igen vil jeg sige, at det er en meget, meget speciel sag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2013-02-27:
Det er netop ministerens svar, der kalder mig frem her i dag, for jeg må jo nok sige, at jeg synes, at offentligheden har fået noget helt nyt at vide i dag.
Ministeren har nu i flere svar gentagne gange sagt, at ministeren ikke har modtaget en indstilling, og at ministeren sådan set overhovedet ikke har fået noget om den her sag.
Det er også min fornemmelse, at ministeren ikke har lovet noget som helst, ministeren har ikke blandet sig i den sag overhovedet.
Og det vil i virkeligheden sige, at hverken ministeren eller jeg ved, om den her sag nogen sinde lander på ministerens bord.
Er det rigtigt forstået?
Det er bare for lige at få den ramme slået helt fast en gang til.
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Det er fuldstændig korrekt forstået.
Med hensyn til det sidste, om der nogen sinde kommer til at lande noget på mit bord, vil jeg sige, at det går jeg ud fra.
Det går jeg ud fra.
Men det er fuldstændig korrekt, at jeg ikke har set noget, og jeg ved ikke, hvad det indeholder.
Og ligesom fru Birthe Rønn Hornbech har jeg fået det meste af min viden om kirkelukninger og hele den her sag netop fra medierne, og de har haft alle mulige vinkler.
Så det er fuldstændig korrekt, og det er dejligt, at jeg kan slå det fast: Jeg har ikke modtaget noget.
Jeg ved ikke, hvad der vil stå i det materiale, som jeg modtager på et eller andet tidspunkt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2013-02-27:
Men det er nyttigt, at vi får det sagt i dag, for jeg tror, der er en meget udbredt misforståelse i hele landet.
Men det gør mig altså også endnu mere forarget over den måde, stiftsrådet har ført sig frem på, for vi er vist enige om, at stiftsråd i hvert fald ikke kan nedlægge kirker.
Men de har indkaldt til pressemøder, og folk har fået den opfattelse, at der altså næsten er truffet en beslutning.
Så mit råd til kirkeministeren er, at han bare læner sig tilbage og ingenting foretager sig.
Så vil jeg sige til kirkeministeren, at jeg hørte en eller anden vending om, at der ikke var noget jura i det – men nu var det måske om noget andet.
Jeg kan godt garantere for, at når først den kommer – hvis den måtte komme – ind i Kirkeministeriet, vil det vise sig, at der er meget jura.
Det vil jeg påtage mig at påvise til den tid.
Der vil jeg også give det råd – og høre, om ministeren er enig med mig i – at det må være dem, der vil have kirker nedlagt, der har bevisbyrden for, at det er en saglig beslutning.
Så vil ministeren sørge for, at det beslutningsgrundlag, der er til stede, er fyldestgørende?
Og det må stiftsrådet ærlig talt selv ligge og rode med.
Det ikke noget, Kirkeministeriet af egen drift skal begynde på.
Jamen det beroliger mig.
Så håber jeg, at ministeren sørger for, at stiftsrådet, som ikke har kompetencen, men jo er dem, der har ført sig frem i pressen, så også selv kommer med bevisbyrden, og det vil bl.a. sige klare kriterier.
Økonomien mener jeg ikke spiller nogen rolle i forhold til mange andre sogne i Danmark, men der skal være nogle klare kriterier, som angiver det her sagligt.
Når så først den kommer ind til ministeren, må vi jo se, om ministeren overhovedet har hjemmel til at nedlægge kirker.
Og vil ministeren komme i Folketinget, er vi jo nok nogle, der begynder at rumle med, at kirkernes historie er meget forskellige: Er det ekspropriation? Hvem har ejendomsretten osv.?
Så jeg er glad for, at ministeren har det udgangspunkt, at han læner sig tilbage og godt ved, at juraen er uklar.
Det er næsten det værste, når juraen er uklar.
Og der er måske også en grund til, at vore forfædre ikke har fastlagt regler, nemlig at det er menighederne, der selv må beslutte det.
Vi skal hverken have et stiftsråd eller et generelt kirkeråd, der skal sidde med et generalstabskort og bestemme, hvad der skal ske i den anden ende af landet.
Så jeg tror, vi er meget enige, og jeg takker meget for svarene.
Manu Sareen (RV), 2013-02-27:
Jeg vil bare sige tak for spørgsmålene.
Jeg kan selvfølgelig ikke – og det ved fru Birthe Rønn Hornbech også – begynde at blande mig i stiftsrådets arbejde og i, hvad de har gjort eller ikke gjort.
Men det, jeg kan gøre, og det er vi jo fuldstændig enige om, er, at når jeg får noget, må jeg forholde mig til det.
Lige nu har jeg som sagt mange gange ikke fået noget som helst.
Sophie Løhde (V), 2013-02-27:
Der var jo mange svar på spørgsmål, som i hvert fald ikke var stillet, og man kan sige, at i hele ministerens sådan opremsning af, hvad man havde gjort, glemte man jo at medtage alle de steder, hvor den her regering har indført ny brugerbetaling på en række områder inden for sundhedssystemet.
Men hvis vi nu bare holder os til det, som det her spørgsmål vedrører, nemlig at SF's ordfører siger, at man principielt mener, at de godt og vel 26 mia. kr., der i dag bliver betalt via brugerbetaling, i stedet for burde finansieres, ved at man hævede skatterne, er ministeren så enig med ordføreren, eller er ministeren ikke enig med ordføreren?
Det er jo lidt interessant, fordi andelen af de udgifter på sundhedsområdet, der er brugerfinansieret, udgør i størrelsesordenen 26 mia. kr.
Og hvis regeringen mener, at det i stedet burde finansieres via skattebilletten, så er det selvfølgelig interessant at vide, om regeringen agter at hæve skatter og afgifter nu her med 26 mia. kr., efter at man har hævet skatter og afgifter på en række andre områder.
Så kunne ministeren ikke prøve at blive lidt mere præcis med, om man er enig i det, der egentlig bliver udtrykt fra SF's ordførers side, eller om man mener, det bare er en ordfører, der er på afveje?