runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2015-04-15:
Danmarks Radio bragte for lidt tid siden under overskriften »Løkke og Kristian Jensen i øl-bommert« en artikel, der handlede om netop det her spørgsmål, fordi Lars Løkke Rasmussen og Kristian Jensen havde sagt nøjagtig det samme, som spørgeren siger her, nemlig at man ikke kan brygge øl på dansk byg i Danmark, hvilket simpelt hen er decideret usandt.
I 2014 havde vi ikke bare en god høst af byg, mange bryggere har kaldt det den bedste i 100 år, og der bliver brygget øl i Danmark på dansk byg.
Lad mig komme med et citat af brygmesteren på Fuglsang: »Vi importerer ikke byg.
Det kan ikke betale sig for os at hente byggen i Frankrig.
. Så jeg kunne godt tænke mig at høre fra spørgeren, hvad det er, der har ændret sig, siden spørgerens formandskab blev hældt af brættet og måtte indrømme, at det, de sagde, ikke var rigtigt, siden spørgeren nu igen bringer spørgsmålet op.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-15:
Nu er spørgetiden her jo for det første beregnet til, at folketingsmedlemmer kan stille spørgsmål til regeringens ministre og ikke omvendt, og jeg tror, at vi skal holde os til at følge forretningsordenen på det punkt.
For det andet vil jeg sige, at ministeren åbenbart ikke har hørt efter eller læst godt nok, hvad jeg spørger om, for det er ikke det, som ministeren nu refererer, som jeg spørger om.
Jeg spurgte: Mener ministeren ikke, at det er helt urimeligt, at de stramme danske gødningsregler betyder, at der i de seneste år har været et fald i proteinindholdet i vårbyg, således at det til stadighed bliver vanskeligere at producere dansk øl på danske kornprodukter?
Jeg har ikke sagt noget om, at der ikke bliver brygget øl på danske kornprodukter.
Jeg siger bare, at det bliver vanskeligere på grund af det fald, der er i proteinindholdet.
Det er det, jeg spørger ind til, og det vil jeg gerne have et svar på.
Kvaliteten af høstens udbytte varierer naturligvis fra år til år, men det er dokumenteret, at der er sket et fald i proteinindholdet i vårbyg, og på sigt har det konsekvenser for produktionen af god malt, som skal bruges til øl.
Altså: På sigt har det betydning.
Det er det, jeg spørger ind til.
Og der er det, at jeg godt vil have ministeren til at svare på, om ministeren mener, at det er rimeligt, at danskerne om ganske kort tid kan blive nødt til at importere vårbyg med tilstrækkelig højt proteinindhold, således at der ikke længere er tale om dansk øl produceret på danske råvarer, altså danske kornprodukter.
Det er det, jeg spørger om.
Finn Thranum (V), 2015-04-15:
Mener ministeren, at borgerne i Midtjylland må kunne forvente, at f.eks. en kørestolsbruger med knogleskørhed uden gang- og ståfunktion, som i december om natten vælter beruset ud af kørestolen og flækker øjenbrynet, har kraftig blødning, får stor bule i panden og brækker sin arm, ikke kan få hjælp af en ambulance, men i stedet må vente på en kørestolstaxa, som kommer efter 32 minutter?
Dan Jørgensen (S), 2015-04-15:
Det var dog utroligt.
Nu er det tredje eller fjerde gang, at jeg siger: Nej, jeg synes ikke, det er et problem, fordi det helt objektivt set ikke er et problem.
Spørgeren hørte måske ikke, hvad jeg sagde, da jeg citerede brygmesteren fra Fuglsang, som siger, at det ikke kan betale sig for dem at hente byggen i Frankrig – spørgeren referer til Frankrig – fordi de har det i Danmark.
Jeg kan også citere bryggeren fra Valsemøllen, og han siger, at op imod 80 pct. af deres hvede – altså den, de bruger til at lave hvedeøl af – kommer fra Danmark, og at de kun bruger førsteklasses kvalitet.
Så nej, uanset hvor mange gange spørgeren spørger, begynder vand jo ikke at løbe op ad væggen, vand løber ned ad væggen.
Altså, vi har god kvalitet af korn til at brygge øl af i Danmark, og vi eksporterer endda noget af det korn til at brygge øl af til andre lande.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-15:
Altså, jeg stillede jo et enkelt konkret spørgsmål: Hvor mange af de her folk har fået frihedsstraf, og hvad ligger strafniveauet på?
Det hørte jeg ikke skatteministeren svare på.
Er det noget, der bliver taget alvorligt?
Er det noget, som udløser frihedsstraf, er det noget, som udløser meget store bøder?
Det eneste, jeg kan se, og det eneste, Frellsen kan se, er, at deres omsætning falder, og vi andre kan se, at stort set hver gang der er et tomt butikslokale, åbner der en butik med bland selv-slik med et prisniveau, som er så lavt, at det ikke kan lade sig gøre at sælge med fortjeneste, når ikke man har andre varer på hylderne.
Der er jo ikke nogen gynger og karruseller – det eneste, de sælger, er slik.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-15:
Faktum er, at i sammenligning med Frankrig, Tyskland og andre EU-lande har danske landmænd dårligere muligheder for at gøde deres marker, selvom de er underlagt de samme EU-krav til et godt vandmiljø, og det har jo stor betydning for danske landmænds konkurrenceevne internationalt set, når tyskerne, franskmændene og andre kan lave kornet med et bedre indhold, end danskerne kan.
Derfor får dansk landbrug et konkurrenceproblem her.
Synes ministeren ikke, at det er et problem, eller er ministeren ligeglad?
Det vil altså sige, at ministeren mener, at fordi man et enkelt år har haft en god sæson i forhold til de foregående 99 år, er der ikke noget problem.
Så afviser ministeren altså problemet ved at pege på, at der et enkelt år ikke har været et problem i forhold til de foregående 99 år.
Er det ikke en lidt forenklet eller rettere sagt meget forenklet måde at stille det op på?
Dan Jørgensen (S), 2015-04-15:
Måske hørte spørgeren ikke rigtig efter, hvad jeg svarede.
Derfor er der ikke tale om et fald.
Når det er det bedste i 100 år, er det godt.
I øvrigt kan jeg måske lige tilføje, at det ikke er sådan, at det bare handler om, at proteinindholdet skal være så højt som muligt.
Tværtimod skal proteinindholdet ligge inden for et bestemt interval, det må heller ikke være for højt.
Men faktum er, at det faktisk går rigtig godt med den danske kornproduktion i forhold til at brygge øl.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-16:
Jeg er sådan set enig i, at det er en historisk dag, når Enhedslisten siger, at det kan være et problem med skat.
Det bør de jo også have al mulig ære og ros for, men så vil jeg da foreslå, at vi måske giver en kage til Enhedslistens ordfører eller noget andet, for man risikerer jo, at det her forslag kunne blive vedtaget og dermed blive politik.
Vi mener altså i Venstre, at de ulemper, der vil være på incitamentssiden, er så voldsomme og så store, at det i sig selv er grund nok til, at et forslag som det, der foreligger her, ikke kan vedtages, for de ulemper, der vil være, vil altså overstige de fordele, der vil være ved forslaget.
Så synes jeg måske, det er lidt flot at sige, at vi nu giver Enhedslisten et klap på skulderen, for tænk nu, hvis det blev vedtaget.
Så ville vi jo stå og have et gevaldigt problem.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Jeg tror, at nogle gange i livet kommer man længst med at rose og ae og motivere folk til at gøre mere af det rigtige.
Det her er en spæd start, og det er der, vi starter med Enhedslisten i den her sag.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Tak for det.
Jeg har bare et afklarende spørgsmål til hr. Frank Aaen.
Jeg hørte lige i indledningen af ordførertalen, at der faktisk blev åbnet op for, at der ikke behøver at være tale om en egentlig indtægtsgrænse, men en indtægtsnedgang.
Jeg har bare brug for at få det præciseret.
Betyder det, at den her ordning, hvis man f.eks. får en indtægtsnedgang fra 2 mio. kr. om året til 1,8 mio. kr., faktisk også kunne komme i spil?
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Det vil jeg ikke udelukke.
Det kan vi godt diskutere.
Jeg vil sige, at der nok ikke er mange rige, der vil låne til 1,64 pct. i statskassen, når de kan gå ud og få et flekslån til nul komma ingenting.
Så jeg tror ikke, det er et stort problem, men vi er villige til at diskutere, at alle, der kommer i klemme og ikke kan betale deres grundskyld, uanset indtægt, får den her lånemulighed, mod at de betaler renter.
Det er jo igen forskellen på os og De Konservative.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Jo, det kan det.
Nu tror jeg, at den gode, kompetente Jan E. Jørgensen har været i samtale med en kollega, siden han ikke hørte mig redegøre detaljeret for nøjagtig den samme problemstilling, nemlig at man fratager folk motivationen til at tjene over 27.000 kr., og at det er et problem, som isoleret set under normale vilkår ville gøre, at vi ikke ville støtte det.
Men det er, fordi det er Enhedslisten, som fremsætter det, og fordi det har en positiv virkning for nogle.
Jeg redegjorde også for den parallelle situation, at der er nogle, der siger, at velhavende pensionister ikke skal være berettiget til grundpension.
Den form for uretfærdighed kan vi jo ikke gå ind i.
Det er de problemstillinger, der er, når der er sådan nogle beløbsgrænser, så jeg problematiserede det alt det, jeg kunne.
Jeg er enig med hr. Jan E. Jørgensen i, at det er korrekt, at man fjerner de der incitamenter, og den ideologi, der ligger bag det, i beslutningsforslaget er vi også imod, men jeg må bare sige, at når Enhedslisten endelig vågner op og indser, at det er et problem, at man pådutter nogle borgere, nogle boligejere en boligskat, man ikke kan betale, skal man gøre noget ved det.
Det kan vi ikke stemme ned.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-16:
I Venstre er vi jo enige med Det Konservative Folkeparti i, at de stigende grundskyldsbetalinger udgør et problem for mange.
Det er klart, at det problem selvfølgelig er større, jo færre penge man har.
Jeg hørte Det Konservative Folkeparti sådan, at man støtter forslaget fra Enhedslisten, og det overrasker mig lidt, for vi plejer at have en fælles holdning om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Hvis vi forestiller os en person, der ikke har arbejde, er på dagpenge, vil incitamentet til at tage et arbejde falde væk, hvis det samtidig medfører, at man så skal betale 6.000, 7.000, 8.000, 9.000, 10.000 kr. om måneden i grundskyld, hvad man ellers kunne slippe for.
Liberal Alliance redegjorde, synes jeg, ganske godt for de problemer, der er i en sådan indtægtsgraduering.
Er det ikke noget, som Det Konservative Folkeparti også kan se kan udgøre et problem?
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Det er helt rigtigt, at der er forskel på Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Men det er altså noget vrøvl, og det er altså noget hykleri på en eller anden måde, at man siger, at man godt vil hjælpe dem, der ikke kan betale.
Hvis en person har en indkomst under et bestemt beløb, vil man godt hjælpe vedkommende, for det er da ikke rimeligt, at den person, den familie skal sælge deres bolig.
Så skal de altså sælge huset, for der er ingen anden udvej for de mennesker, vil jeg sige til Frank Aaen.
Men dem er Frank Aaen da ligeglad med.
De kan sejle deres egen sø, for de har over 27.000 kr. i indtægt, og det er der ikke noget vælgerpotentiale i, og derfor lukker man øjnene for den problemstilling.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Det Konservative Folkeparti må jo mene, hvad de vil.
Vi har lavet et forslag, der hjælper dem, der kommer i klemme enten på grund af indkomstnedgang eller på grund af en meget voldsom stigning i grundskylden og ikke har råd til at betale den stigning.
Det er meget målrettet folk med lav indkomst, der kommer i klemme.
Det Konservative Folkepartis forslag hælder bare milliarder ud af statskassen til de mennesker, der i forvejen har en kæmpestor bolig og meget stor indkomst.
Det er så forskellen på Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti, og det er jo godt nok at få det klarlagt også i en debat som den her.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Hvis hr. Frank Aaen er fuldstændig, lodret og diametralt imod, at der er et problem, vil man jo ikke fremsætte sådan et forslag, så Enhedslisten har selv dokumenteret, at der er et problem med boligskatten.
Jeg synes ikke, at argumentationen med, at hvis man bor der og der, og jo større boligen er, jo større er problemet, holder.
Det er ikke det, det handler om.
Det er jo uretfærdigt, det er urimeligt.
Der er folk, der har købt og betalt en bolig, og så kræver staten bare ind år for år ud fra nogle fuldstændig usaglige vurderinger, der foretages, som borgerne ikke på nogen som helst måde kan påvirke, og de skal bare betale mere og mere, fordi der sker en dybt uretfærdig teknisk fremskrivning af en værdi.
Det vil vi fastfryse.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Tak, og tak for tilslutningen med lidt tilløb.
Det er vi selvfølgelig alligevel glade for.
Jeg vil bare bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at hvis man laver en fastfrysning af ejendomsskatterne, er det ensidigt til fordel for dem, der har de allerdyreste boliger?
Så er det ensidigt til fordel for dem, hvorimod f.eks. alle dem, der bor i udkanten af Danmark, i de områder, der ikke er så rige som Nordsjælland, ikke får en krone ud af det, for de betaler i forvejen det maksimale beløb.
Det er meget mindre end det, man betaler i Nordsjælland, men det her betyder altså bare enorme skattelettelser til dem, der bor i de rigeste områder.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Tusind tak, hr. formand.
Det er jo interessant at være på talerstolen i forbindelse med et forslag fra Enhedslisten.
Det er første gang – dette var den foregående taler også inde på – i min tid, og det er ikke så lang tid, men dog 8 år, at der er et forslag fra Enhedslisten imod den skat, der pålægges almindelige borgere.
Og jeg vil gerne anerkende og rose Enhedslisten for at have indset, at der er kæmpestore kompleksiteter i det, og at det har så stor indflydelse for nogle, at skatten er for høj, at der er behov for at træffe nye politiske beslutninger.
Ros så langt.
Med hensyn til selve forslaget om, at der er en indtægtsgrænse for, at man kan få del i den her ordning, altså fritagelsen, indefrysningen af boligskatten, vil jeg sige, at det har den uheldige virkning, som også hr. Ole Birk Olesen var inde på, og som vi også ser, når vi drøfter, om velhavende pensionister skal have ret til en grundlæggende standardpension.
For der vil mange jo falde for fristelsen til at sige: Nej, de har penge nok på kontoen til at klare sig selv, så de skal ikke have nogen pension.
Men problemet er jo, at dem, der har valgt at bruge rub og stub i løbet af livet og ikke har noget, så er berettiget til pension, mens dem, der har sparet op og arbejdet ekstra og gjort en indsats ud over det sædvanlige og har penge på kontoen til dagen og vejen fremadrettet, bliver straffet ved ikke at få nogen pension.
Det giver ikke nogen mening, det er der ingen retfærdighed i, og det duer ikke.
Men jeg vil alligevel gå så vidt som til at sige, at det er et positivt signal fra Enhedslisten, og vi har brug for flere fra rød blok, der gør opmærksom på, at der altså er skatter og afgifter, der virker så negativt for en person, for en familie – og det gælder i øvrigt også erhvervslivet – at man er nødt til at gøre noget ved det.
Og derfor er det her et skridt i den rigtige retning.
I Det Konservative Folkeparti går vi ind for, at grundskylden fastfryses fuldstændig for alle, fordi vi jo kan se, at der er mange, der ikke kan blive siddende i deres bolig.
Vi kan se, at folk må sælge deres bolig, fordi afgifterne stiger og stiger.
Og der har vi så et særskilt politisk synspunkt.
Så det er ikke tilstrækkeligt, det er ikke nok, men det ændrer ikke ved, at vi vil belønne de gode tanker og idealismen bag det her forslag.
Så vi vil støtte det, for det er bedre end ingenting.
Så for en gangs skyld kan Det Konservative Folkeparti støtte et beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Og det er i den brede term, for vi skal jo have set på, hvordan man så helt nøjagtig vil udmønte det.
Der har jeg nævnt en række kompleksiteter, og vi ved, at der står et valg for døren, så det nås nok ikke.
Men ros for initiativet, og det er derfor og kun derfor, at vi støtter det – ikke på grund af elementerne i selve beslutningsforslaget.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Det er en interessant ny alliance i dansk politik på det her område.
Jeg har et andet spørgsmål.
Det, jeg også forstod, var, at friværdien måske i virkeligheden heller ikke skulle være det afgørende for, om det her forslag kom igennem – altså, at man faktisk ikke engang behøver at have friværdi i sin bolig for at kunne opnå en form for lån.
Punkt 1: Er det korrekt forstået?
Punkt 2: Hvordan vurderer hr. Frank Aaen muligheden for, at De Konservative vil kunne tilslutte sig det forslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Tak for det.
Jeg har ikke været involveret i sådan et forløb, hvor der har været forhandlinger efter et beslutningsforslag, så jeg er glad for at blive oplyst af en person, der har været længere tid i Folketinget, end jeg har.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Det er alle i Folketinget ikke enige om.
Der er i hvert fald nogle partier, det er ganske mange partier, i nogle tilfælde alle andre partier end Enhedslisten, der går ind for, at man skal lave skattelettelser målrettet dem, der tjener mest.
Så vi er ikke helt enige om det spørgsmål, altså om de bredeste skuldre skal betale mest.
Men det kommer jo for langt ud at diskutere i dag.
Vi mener i virkeligheden, at boligmarkedet burde indrettes helt anderledes, end det er, så folk har råd til at bo i f.eks. København.
Måske skal man lige erindre sig, hvad der var grundstenen i sociallovgivningen for ganske få år siden.
Det var nemlig, at hvis en familie eller et menneske kom i en social situation, hvor vedkommendes leveforhold virkelig blev dramatisk forringet, kunne det offentlige træde til med bistandshjælp.
Sådan var reglerne oprindelig.
Sådan er de i princippet stadig væk.
De er godt nok blevet stærkt forringet, men de er i princippet stadig væk sådan.
Og det synes jeg også godt man kan overveje at udvide til boligområdet.
Måske burde det allerede være sådan, at hvis folk kommer i klemme og ikke kan betale deres husleje, kunne de, uanset om de er lejere eller ejere, få hjælp af det offentlige.
Derfor vil jeg også gerne diskutere det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Tak for det.
Den 7. marts i år skriver Karsten Lauritzen, retsordfører for Venstre, på Facebook: I dagens Jyllands-Posten foreslås det af en advokat, at vi får et kommuneskattesystem, hvor man betaler f.eks. 10 pct. af sin skat i den kommune, man har sommer- eller fritidshus i.
Det er en visionær idé, der kan sikre, at vi får et Danmark i bedre balance.
Vi har allerede et lignende system i forhold til selskabsskat, så det kan fungere.
Jeg støtter forslaget og vil arbejde for, at det bliver Venstres politik og gennemført efter et folketingsvalg.
Hvor mange er det i Venstres gruppe, der ikke kan støtte SF's forslag i dag, og hvor mange kan støtte det?
Og jeg vil gerne vide, hvis man ikke kan støtte SF's forslag, som man egentlig alligevel synes har nogle gode takter, kan jeg forstå, hvad det så er for en lignende model, man gerne vil støtte fra Venstres side?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-16:
SF har fremsat et beslutningsforslag, der går ud på at indføre delt kommuneskat, således at skattepligtige personer skal betale kommuneskat i alle de kommuner i Danmark, hvor de ejer en helårsbolig.
Baggrunden for forslaget er, at flere og flere kommuner i landdistrikterne i disse år ophæver bopælspligt på helårshuse, og med fleksboligordningen bliver der skubbet på denne udvikling, som jo på mange måder er positiv.
Det gør det muligt for familier at bo flere steder, men udfordringen er jo, at i dag betaler man kun kommuneskat i den kommune, hvor man er tilmeldt folkeregisteret, og når man bor i flere kommuner, trækker man jo i hvert fald i et vist omfang på den kommunale service i flere kommuner.
Vi har altså forståelse for problemet, men vi kan ikke støtte den model, som SF lægger frem.
Som SF jo selv er inde på, er der en række praktiske udfordringer i forhold til at beregne beboelsesfrekvenser i de forskellige boliger, og man kunne jo godt frygte, at der ville være nogle, som begyndte at spekulere i, hvor det er mest attraktivt at opholde sig sådan skattemæssigt set flest dage om året, og umiddelbart mener vi i Venstre ikke, at der er grund til at komplicere skattesystemet yderligere.
Det er kompliceret nok i forvejen.
Så skal man jo også huske, at fleksboligejere betaler grundskyld til kommunen, og det er jo penge, som bl.a. går til at dække omkostninger til veje m.v. Så har vi jo altså også, som ministeren var inde på, vores udligningssystem til at håndtere forskelligheder landets kommuner imellem.
Venstre er meget bevidste om, at der er store udfordringer for en række kommuner i landdistrikter.
Vækst og udvikling er noget, som skal være forbeholdt ikke kun dele af Danmark, men hele Danmark, og det er jo også årsagen til, at vi kommer med et landdistriktsudvalg, som har en række forslag, som vil skabe arbejdspladser og indtægter i hele Danmark.
Men altså
, SF's beslutningsforslag kan vi ikke støtte.
Vi er enige med ministeren i, at udgifterne jo først og fremmest er forbeholdt bopælskommunen, altså den kommune, hvor man er tilmeldt folkeregisteret.
Det er den kommune, hvor man opholder sig mere end 180 nætter om året, og hvis man gennemførte SF's forslag, ville det også have konsekvenser for udligningssystemet, hvor de kommuner, som så fik en større skatteindtægt, jo altså skulle aflevere langt de fleste penge i udligning.
Kan der være enkelte problemer, som de mellemkommunale refusionsordninger ikke helt tager hånd om, vil vi meget gerne være med til at se på det.
Det er et voldsomt kompliceret system, men der kunne muligvis godt være noget at se på der, men ellers er udgangspunktet jo, at bopælskommunen skal refundere en midlertidig opholdskommune, som jo kunne være der, hvor man har et sommerhus eller en anden helårsbolig, for de positive udgifter, som den kommune har eksempelvis til hjemmehjælp.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-16:
Det har jeg i vid udstrækning forståelse for.
Derfor er jeg også glad for at kunne gentage, at vi i fællesskab har sikret, at det udligningssystem, som er langt mere effektivt til at adressere det spørgsmål, jo i meget høj grad nu afspejler en byrdefordeling, hvor vi med vores seneste ændringer har sendt omtrent 400 mio. kr. om året ud til vores landdistrikter og yderkommuner som følge af det arbejde, vi i fællesskab har gjort i den her regeringsperiode.
Og der er pointen jo bare, at det ikke er vores opfattelse, at det er et problem i yderområderne, men snarere at det er gavnligt, at folk køber helårshuse derude.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Nej, det er ikke sådan, at forslaget er lavet for at problematisere, at vi har gjort det muligt for folk at købe helårsboliger andre steder, end hvor de har deres bopælspligt eller deres bopæl.
Det, der er problematisk, er, at folk er så mobile i dag og i meget høj grad også i modsætning til i 1979 flytter sig meget rundt og bruger meget tid andre steder, end hvor de nødvendigvis har deres faste arbejdsplads, fordi det er blevet muligt at arbejde hjemme, og det er blevet muligt at tilrettelægge sin tilværelse fuldstændig fundamentalt anderledes.
Når vi er interesserede i, at vi også hjælper yderkommunerne, som har reelle udgifter til borgere, der bruger vejnettet, der bruger kommunernes faciliteter, så er det jo, fordi vi faktisk kerer os om den skævhed.
Men det kan jeg forstå at ministeren også har en vis forståelse for.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-16:
Med den måde, spørgsmålet er stillet på, er det jo svært ikke at sige, at der jo selvfølgelig er ting, vi kan gøre for at skabe bedre vilkår i vores landdistrikter og yderområder.
En af de ting, vi behandler i Folketinget netop nu, er jo en bred aftale om at sænke priserne på godstransport til vores øer, herunder flere økommuner, og det er jo bare et eksempel.
Vi har også netop i dag i det udvalg, der har med landdistrikter og øer at gøre, haft samråd om personbefordring og taksterne for det, og også det spørgsmål vil vi adressere senere.
Det, jeg bare synes er vigtigt, er, at når vi har taget flere initiativer, der har givet kommunerne flere muligheder for at sælge helårsboliger uden bopælspligt til folk, der ønsker at bruge dem som sekundære boliger, så er det jo, fordi det har været ønsket i landdistrikter og yderområder.
Derfor er vi bare modstandere af at gøre det til et problem, hvis det så rent faktisk lykkes at få solgt nogle af de huse til folk, der ønsker at bruge dem som sekundære boliger.
Og det er jo det, der ligesom er omdrejningspunktet for forslaget her og de afledte tanker og også derfor, at vi afviser det.