runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Altså, lad os tage fat i det konkrete her.
Vi taler om toiletpuljen.
Undskyld mig, hvem var det, der brugte Venstres landsmøde til med opsmøgede ærmer og videofilm at illustrere, at nu var der altså noget helt rivravruskende galt med skolernes toiletter?
Det var da den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen.
Og hvem bakkede op om det?
Det gjorde Det Konservative Folkeparti.
Det var ny politik fra regeringens side, at nu skulle vi redde børnene fra de forfærdelige skoletoiletter.
Så var problemet bare, at da man havde lovet det og man ikke gjorde noget ved det, og da man lovede det igen og man ikke gjorde noget ved det, begyndte skolebørnene at tage billeder med deres mobiltelefoner og sende dem ind til Folketinget, så vi kunne se, hvor forfærdeligt det var.
Vi kunne se, at børn kom til at lide af inkontinens osv., fordi de ikke kunne komme på toilettet.
Så var vi jo nødt til at gøre noget ved det, for der er et problem.
Vi kan da ikke byde børn, at der er så uhumske toiletter, at man ikke kan gå på dem.
Jeg kan så forstå, at nu er det så den nye konservative politik, at lige præcis her er det vigtigt med friheden, for vi skal have frihed til beskidte toiletter.
Det synes jeg godt nok var et alternativt konservativt synspunkt.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Vi er jo midt i en økonomisk krise, hvor flere tusinde mennesker bliver arbejdsløse og flere bliver det hele tiden, og det rammer også meget skævt, hvor i Danmark folk bliver arbejdsløse.
Der vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti mener, at vi har et ansvar for at gøre noget for at skabe job, og om vi skulle bruge muligheden for at få de her mennesker sat i gang med det samme, inden arbejdsløsheden når at bide sig for meget fast, ved at vi får sat gang i bl.a. renovering af de offentlige bygninger, ikke kun skoletoiletterne, som vi har snakket om her, men hele skolebygningen, sygehuse, plejehjem, og hvad der ellers er behov for at sætte gang i.
Det bør i øvrigt indgå i den aftale, der er med kommuner og regioner her i foråret, at vi skal have sat gang i beskæftigelsen med det samme, og så er det selvfølgelig smart, hvis det samtidig er klimarenoveringer, man laver.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Det er jo sådan, at kommunerne selvfølgelig har forskellige udgangspunkter med hensyn til udviklingen i antallet af arbejdsløse osv., men jeg vil gerne overordnet sige, at det jo altså er sådan, at man fra Folketingets flertals side har igangsat en lang række initiativer, som skal resultere i, at vi i hvert fald får vendt kurven med hensyn til antallet af arbejdsløse i Danmark, f.eks. den her pulje på 1,5 mia. kr. til boligforbedringer osv. og energirigtige investeringer i private boliger og også vores bankpakker, som bl.a. kan sikre fornuftige kassekreditter for en lang række små og mellemstore erhvervsdrivende i Danmark.
Det var så i øvrigt noget, som fru Line Barfods eget parti jo valgte at stemme imod.
Derimod er det sådan set sådan, at hvis Enhedslisten havde fået deres flertal eller deres vilje, ville det jo have betydet, at en lang, lang række danske virksomheder ville være gået konkurs, og at en lang række danske arbejdspladser ville være gået tabt specielt inden for servicesektoren og håndværksindustrien.
Jeg synes, at det er dybt problematisk, at Enhedslisten tilsyneladende har den dagsorden.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Hvis Enhedslisten havde fået sin vilje, havde vi sikret, at alle de sunde danske virksomheder havde fået lån direkte, i stedet for at vi nu har givet millioner og milliarder med Dansk Folkepartis stemmer til banditter i habitter.
Det er bankdirektører og spekulanter, der har fået penge, og masser af virksomheder har ikke kunnet få de lån, de har brug for.
Mange virksomheder har måttet dreje nøglen om, fordi de ikke har kunnet få kredit.
Jeg spurgte, om Dansk Folkeparti mente, at vi skulle fremrykke nogle af de renoveringer, som vi ved skal ske, hvis ikke bygningerne skal falde helt fra hinanden, og sige til kommuner og regioner: I får en ekstra pose penge her i foråret, og så skal I med det samme få gang i renoveringer, og så får vi skabt nogle job.
Det er den hurtigste måde at få folk i arbejde på.
Vi undgår en kæmpe arbejdsløshed, og vi gør samtidig en indsats for klimaet.
Vil Dansk Folkeparti være med til det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Nu ved jeg ikke, hvor mange aviser fru Line Barfod læser, eller hvor mange nyhedsindslag hun er vidne til, men det er jo sådan, at bl.a. Venstres finansordfører og jeg selv som kommunalordfører har været ude at bakke op om nogle af de initiativer, som ligger i den redegørelse, som er kommet fra KL, og som vi jo faktisk anmodede om at få fra KL i forbindelse med økonomiaftalen for 2009 for at få belyst, hvad man egentlig skønsmæssigt mener er det vedligeholdelsesefterslæb, som der er på offentlige og regionale bygninger i Danmark.
Der var vi faktisk ikke afvisende over for, at der kunne findes penge til at imødekomme det vedligeholdelsesefterslæb, men det ligger selvfølgelig i en forhandling, det ligger, som jeg nævnte i min indledning som ordfører, selvfølgelig i nogle af de forhandlinger, som der kommer til at foregå mellem KL og regeringen, og som vi så efterfølgende som Folketing naturligvis skal forholde os til.
Med hensyn til det andet med banditter i habitter, som fru Line Barfod igen var inde på, vil jeg sige, at det jo tilsyneladende er en holdning, man kan have, nemlig at folk, der prøver at hjælpe danske erhvervsdrivende med at få finansieringen på plads, er banditter.
Bankerne har selvfølgelig en kreditpraksis, og den skal bankerne have lov til at have.
Er der nogle, som de vurderer, at der er for høj risiko ved, jamen så er det selvfølgelig, at de siger nej.
Men generelt har bankpakke I og bankpakke II sikret langt, langt bedre forhold for de små og mellemstore erhvervsdrivende med kreditadgang osv., og det er noget, som Enhedslisten valgte at stemme imod.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Man kan ikke undgå at blive en lille smule imponeret hernede fra min plads over den hurtighed, hvormed Dansk Folkepartis ordfører taler.
Men der er ikke så meget, der handler om det, forespørgslen her egentlig handler om, den handler jo netop om kernevelfærd til danskerne.
Jeg står her med budgetoversigten fra 2009 fra Kommunernes Landsforening.
Der er altså nogle tal i, der viser, som jeg også nævnte i min ordførertale, at vi, fuldstændig imod hvad man egentlig burde forvente, bruger færre penge på skolebørn i år, end vi har gjort tidligere.
Altså, sagen er den, at nu har vi altså en situation, hvor det, der skulle være et velfærdssamfund, altså er et samfund, som prioriterer skoler mindre, end det har gjort tidligere.
Dansk Folkeparti støtter jo det her.
Er det Dansk Folkepartis politik på området her, at vores børn skal have ringere skolegang end den, vi selv har fået?
Er det Dansk Folkepartis politik?
Jeg kan berolige Venstres ordfører med, at det aldrig nogen sinde har været et socialdemokratisk mål at komme med nye regler.
Men jeg kan love Venstres ordfører for, at det altid vil være Socialdemokratiets mål at forbedre danskernes vilkår.
Hvis det at forbedre danskernes vilkår indbefatter en eller anden form for regel, må det jo være med.
Men det, vi kan se, at den nuværende regering har lavet, er ikke regler, der forbedrer danskernes vilkår.
Næh, det er udtryk for mistillid, for nidkærhed, hvor man sidder og vil kontrollere helt ned i mindste detalje.
Altså, jeg synes, at det er den udvikling, vi skal gå imod.
Der kan jeg jo forstå, at ikke alene én minister, men hele to ministre har kastet sig ind i kampen imod regeringens egen politik, for de siger, at vi er ved at drukne i bureaukrati.
Fri os fra det, lad os gøre noget ved det.
Selv vicestatsministeren er åbenbart fjendtligt indstillet over for regeringens egen politik på det her område, fordi vicestatsministeren har indset, at regeringen har lovet så meget, som den ikke har holdt.
Nu skal der gøres noget ved det.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Når vi hæfter os ved afbureaukratisering og henviser til den aftale, der konkret er indgået mellem regeringen på den ene side og kommunerne på den andet side - helt konkret - så er det jo ikke hult, og jeg glæder mig da også over, at ordføreren også svarer, at det sådan set var meget godt.
Lad os komme videre ad den vej.
En af måderne, som jo faktisk er den nemmeste måde at lave afbureaukratisering på, er jo at lade være med at kræve en masse nye unødvendige regler.
Når man nu også tilsyneladende fra Socialdemokratiets side er sådan lidt interesseret i det, skal mit spørgsmål gå på, om man så nu fra ordførerens side og i Socialdemokratiet vil være mere tilbageholdende med konstant herfra at kræve nye regler.
Mike Legarth (KF), 2009-05-14:
Vi har været under hårdt pres, og hvis vi holder os til det lokale - for vi har jo håndteret krisen på en fornuftig måde rundtomkring, både på verdensplan og i Danmark - så havde vi i de gode år sparet op, sådan at vi faktisk stod med en stor sum penge, hvormed vi har kunnet afbøde og minimere effekterne af den finansielle krise.
Det har vi gjort med en række tiltag.
Jeg er selvfølgelig enig i, at vi skal følge udviklingen og konjunkturerne og agere drypvist i forhold til det, sådan at de midler, vi bruger, får den bedste effekt.
Den her regering har æren af og har også haft ansvaret for, at ledighedstallene er så historisk lave - på verdensplan historisk lave - og vi vil selvfølgelig ikke sidde på hænderne og se dem vokse mere end højst nødvendigt.
Så fru Line Barfod kan være helt sikker på, at vi har øjnene og ørerne med os og vil gøre alt, hvad der står i vores magt, for at holde ledighedstallene så lave, som det nu er muligt.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Vi havde et samråd i går med social- og indenrigsministeren, hvor vi diskuterede udligningen.
På det samråd lød det meget, som om man ikke kan forvente, at der sker noget før i 2012.
Situationen her og nu for seks fynske kommuner og andre kommuner er akut.
Det kan formentlig ikke være Venstres mening, at disse kommuner skal vente med at få en løsning til 2012.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Tak, hr. formand.
Det er altid interessant, når vi her i Folketinget har lejlighed til at diskutere noget så vigtigt som kommunernes fremtid og handlemuligheder, og selvfølgelig også økonomi.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører om, hvad arven fra Anders Fogh Rasmussen var, og hvad arven så eventuelt også var fra hr. Poul Nyrup Rasmussen, som jo var socialdemokratisk statsminister, forudgående.
Der blev nævnt i ordførerens ordførertale, at bygningsmassen var slidt, og at der har været stigende bureaukrati, stigende dokumentationskrav osv. hele vejen igennem den regeringsperiode, som vi er under nu.
Var det ikke også sådan der, at der var stigende krav fra Folketingets side i forbindelse med dokumentation og andre ting, som kunne være forbundet med et vist bureaukrati i kommunerne, og var der ikke også allerede dengang stigende utilfredshed i kommunerne med, at der ikke var penge nok til at vedligeholde den daværende bygningsmasse?
Nu nævnte ordføreren selv noget med sandkorn i børnehaver osv., og det kunne måske være spændende at høre, hvad det egentlig reelt drejede sig om.
Men jeg er da ikke et sekund i tvivl om, at netop når man går ind og laver en eller anden form for regler om eksempelvis sandkorn i en børnehaves sandkasse, kunne det måske være forbundet med, at der har været nogle forældre, som har klaget over et eller andet, eller at der har været et uheld i en børnehave, hvor et barn er kommet galt af sted med for små sandkorn, eller hvad ved jeg.
Der er som regel en eller anden dybereliggende årsag bag, at ting bliver til en regel her fra Folketingets side, og der undrer det mig lidt, at Socialdemokraterne sådan ligesom siger, at det ikke har noget med dem at gøre, når man kan se, at mange af forslagene er vedtaget med socialdemokratiske stemmer.
Så må der da være en vis form for selverkendelse, også i Socialdemokratiet.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Men i modsætning til VKO-partierne, er vi altså store nok i Socialdemokratiet til at erkende, at tingene godt kan være gået i den forkerte retning, så man skal lave det om.
Derfor har vi jo fra socialdemokratisk side fremsat et helt konkret beslutningsforslag her i Folketingssalen med 29 konkrete frihedsrettigheder til kommunerne, bl.a. et krav om at reducere antallet af dokumentationskrav med 10 pct.
Det har vi fremsat her i Folketinget, og det kommer da bag på os at høre den nye indenrigsminister stå og tale om frihed til kommunerne, når man ved, at netop Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti har stemt imod det konkrete beslutningsforslag.
Vi indrømmer, at vi måske har medvirket til at lave nogle fejl her, men vi er voksne nok til at gøre noget ved det.
Vi laver et forslag, men Dansk Folkeparti og Venstre og Konservative stemmer imod det.
Det synes jeg er ærgerligt.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Nu kunne jeg jo have valgt at fortsætte talkrigen meget længe, men det er jo sådan set ikke nødvendigt, for nu har vi fået fastslået, at der er flere penge til velfærd, og godt for det.
Så undrer det mig egentlig lidt - det er sådan lidt sjovt - at en socialdemokratisk ordfører er nødt til at gå helt ud på legepladserne og begynde at diskutere sandkornenes størrelse for at prøve at ironisere over det.
Alvoren i den sag er jo faktisk, at det handler om sikkerheden på legepladserne, fordi nogen er kommet galt af sted på gyngerne, endda meget alvorligt til skade.
Det synes jeg ikke man skal køre mere rundt i, jeg må bare konstatere, at det er godt, at der blev taget fat i den sag.
Det er jo et eksempel på, at der netop var brug for nogle præcise regler.
Det, jeg vil spørge ind til, er lige præcis afbureaukratiseringen, som jeg kunne forstå man også efterlyser i Socialdemokratiet, og godt for det.
Så kan vi jo henvise til, at der er lavet en god aftale nu mellem kommunerne og regeringen om, at man sammen skal finde 1 mia. kr. pr. år de næste 5 år.
Det må da være en god aftale.
Er det ikke det?
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Vi har set alt for mange hule løfter fra den nuværende regerings side, også i forhold til afbureaukratiseringsspørgsmålet, hvor man har lovet, at der nu skulle være en særlig vision om det, og at man virkelig skulle gå i gang med det.
Vi har også set, da den nuværende finansminister var beskæftigelsesminister, at der blev lovet, at der skulle ske en afbureaukratisering af det her område.
Og hver gang man har lovet det, er det, som om det bare er blevet endnu værre.
Men jeg anerkender da, at man indgik en aftale med Kommunernes Landsforening.
Så må vi håbe på, at det bliver et skridt i den rigtige retning.
Det har jeg da også tillid til.
Men der er bare et kæmpe morads her, og derfor virker det fortvivlende, at man har ikke bare en, men hele to ministre, der går i brechen for afbureaukratisering, når vi kan se, at der år for år, dag for dag kommer flere og flere dokumentationskrav, flere og flere administrative byrder til landets kommuner.
For at nævne den med børnehaven vil jeg sige, at det da er rigtigt, at der kan være nogle årsager til nogle af de her ting, men skulle man ikke forsøge sig engang med tillid til, at medarbejderne selv kan vurdere nogle af tingene.
Og hvis man havde de rigtige rammer, kunne det være, at medarbejderne selv kunne løse det, frem for at vi sidder og vogter nidkært her på Slotsholmen og agerer ved mistillid.
at man kommer meget længere med tillid.
Der er ikke nogen tvivl om, at i den tid, vi har haft VKO-flertallet i Danmark, er det gået den gale vej.
Med hensyn til dokumentationskrav vil jeg sige, at vi jo har ekspertudsagnet fra tidligere, fra min ordførertale, hvor professor Poul Erik Mouritzen giver udtryk for, at det er i løbet af de seneste år, at der særligt har været supertryk på dokumentationskrav, på bureaukrati, på unødvendig administration osv.
Så det er altså igen et eksempel på, at vi har haft en regering, som stillede noget i udsigt, og som lovede et megaløft af velfærden, som lovede færre regler og mindre bureaukrati, og så har vi fået det stik modsatte.
Så jeg taler gerne varmt og længe om, hvad vi præsterede, da vi fra Socialdemokratiet havde regeringsmagten, for det var nemlig god velfærd, investeringer i fremtiden og ikke alt for mange unødvendige regler.
Men nogle regler er der jo selvfølgelig nødt til at være.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Ja, jeg kan jo svare ud fra egne erfaringer, hvis det måske kan bruges i den socialdemokratiske lejr.
I den kommune, hvor jeg selv har fornøjelsen af at sidde i byrådet, har vi en formand for skole- og kulturområdet, som er socialdemokrat.
Så jeg vil måske egentlig også gerne have lov til at sige, at mange af de steder, hvor kommunerne med fordel og med rette har kunnet se, at der kunne indhentes et økonomisk rationale, eksempelvis i forbindelse med at kommunerne er blevet større, har de gjort det - nogle steder har man valgt at ændre på skoledistrikter for at få mindre trafikale problemer, når børn har længere til skole osv.
Jeg tror jo faktisk egentlig, sådan som jeg forstod det på hr. Rasmus Prehn tidligere i dag, at det også er nogle af de ting, som Socialdemokraterne gerne vil, nemlig netop give de lokalvalgte, de folkevalgte politikere muligheden for at handle inden for de rammer, som der er til rådighed.
Og det synes jeg ikke man skal kritisere.
Så vil jeg sige, at spørgeren var inde på fra starten, at jeg ikke har svaret på det.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Nu handler det lige præcis i den diskussion meget om, om der er noget, der - om jeg så må sige - skal regnes på eller ej.
Det blev også markeret i går, at det er lagt i Finansieringsudvalget, som jeg var inde på.
Nu forestår økonomiforhandlingerne så.
Udligningssystemet er godt nok meget, meget fintmasket, men det er jo også set i historiens lys en velkendt sag, at det ville være i kommunernes egen interesse, hvis der var en pulje af den karakter til at fange op på nogle ting.
Så det kunne måske være et meget godt råd, man kunne give til kommunerne, nemlig at de selv tog det med til forhandlingerne.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Jeg definerer det altså ikke som kommunal frihed, at man i en kommunalbestyrelse har frihed til at finde ud af, hvor det er, man skal spare.
Det er jo den frihed, som Dansk Folkeparti har givet kommunerne.
De kan få lov til at bestemme, hvor de skal spare.
Hvorfor er der ikke en mulighed for at have nogle lidt mere ambitiøse rammer, kan man sige?
Det er det, der er tilfældet her.
Vi kan se på budgetoversigten her, at man har været tvunget ud i det, og det er jo det, vi også hører fra kommunalbestyrelsesmedlemmerne, nemlig at man føler sig tvunget til at spare på sådan noget grundlæggende som folkeskolen.
Regeringen har jo lagt den ene ansvarsbyrde efter den anden over på kommunerne.
Man var også ude i valgkampen og love, at nu skulle det være slut med lukkedage i vores daginstitutioner.
Og så er situationen den, at der ikke fulgte penge med.
Så nu har vi i stedet for fået lukkeuger.
Er det ikke en uhyrlig udvikling, at man bare bliver ved med at give større opgaver til kommunerne, men at pengene ikke følger med, så vi får ringere og ringere velfærd?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Ja, det gør vi i Dansk Folkeparti, kan jeg sige til fru Lene Hansen.
Og jeg tror faktisk også, at jeg tidligere har fået nogenlunde det samme spørgsmål her i salen om, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt om kommunernes fremtidige virke med selvstyre osv.
Der er der altså noget, jeg lige synes man skal have med som vinkel, for det blev jo faktisk sagt i en bestemt forbindelse, nemlig den, at hvis ikke kommunerne igennem KL er i stand til at lave en troværdig aftale over for regeringen, underskrive en aftale, som forpligter kommunen og regeringen og Folketinget til i den 12-måneders periode at gøre det ene eller det andet – hvis ikke den aftale bliver overholdt – er det jo tegn på, at kommunerne ikke er solidariske og ikke forstår at forhandle samlet.
Derfor kunne man med fordel diskutere, om ikke kommunerne så hellere skulle forhandle individuelt.
Men vi synes også, vi skal have respekt for de kommuner, som er i mindretal, eksempelvis i KL-systemet, og som nogle gange føler sig lidt desavoueret af primært storbykommunerne.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Man kan jo styre på mange måder, og efter vores mening er det kommunale selvstyre vel egentlig en ting, som vi skal værne lidt om, for vi har en decentral struktur med en masse lokalt demokrati og nærdemokrati.
Det synes vi er værdifuldt.
Regeringen og Dansk Folkeparti som støtteparti har jo valgt i snart 8 år at detailregulere og styre kommunerne med regler og kontrolforanstaltninger frem for egentlig at overlade selvstyret til de lokalt folkevalgte.
Når nu ordføreren siger, at det kommunale selvstyre er noget, som man vægter meget højt, er ordføreren så enig i, at det nu er tid til at give los, at give køb på alle de mange kontrolforanstaltninger, alle de mange regelsæt på regelsæt, der findes i kommunerne, og virkelig overlade noget selvstyre til kommunalrådene?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Man kan jo vende det om og sige, at uden regler og kontrol ville vi have et samfund, som det var meget, meget svært at få en fælles forståelse af.
Og det er jo sådan, at hvis vi kigger på sådan noget, som jeg tidligere var inde på, nemlig kommunernes priser for, hvad de enkelte ældre skulle betale for at få deres forplejning på plejecentre osv., så kan man se, at det i nogle kommuner kostede over 5.000 kr., mens man andre kommuner kunne gøre det for 2.300 kr.
Der synes vi fra Dansk Folkepartis side, at hvis ikke kommunerne i det mindste kan lave et ordentligt og fornuftigt tilbud til de ældre, som sikrer, at de ikke bliver brandskattet for at få deres varme mad osv., så er vi nødt til fra regeringens side og fra Folketingets side at lave nogle regler, som sikrer de ældre imod det.
Jeg kalder det et overgreb, når nogle kommuner går ud og kræver 5.300 kr. for, at den ældre kan få nogle ret beskedne portioner mad om dagen.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-14:
Hr. Hans Kristian Skibby nævnte, at han principielt er modstander af puljeordninger.
Nu kan vi så konstatere i forbindelse med finanslovforhandlingerne, at der har Dansk Folkeparti i hvert fald været med til at oprette diverse puljeordninger.
Det, mit spørgsmål konkret går på, er, om hr. Hans Kristian Skibby vil være med til at kompensere de ca. 40 kommuner, som bliver underkompenseret på det sociale område frem mod år 2012.
Som andre tidligere har nævnt, så havde vi jo netop et samråd i går med indenrigsministeren, og der fik vi jo ikke ligesom lovning på, at der ville ske noget ad den vej.
Men vil Dansk Folkeparti være med til, at vi frem mod år 2012 finder en midlertidig ordning, så de ca. 40 kommuner bliver kompenseret?
Her kan jeg så nævne, at seks fynske kommuner alene har en underkompensation på det sociale område på 550 mio. kr.
Jeg kan godt huske, hvad der blev sagt i forbindelse med samrådet i går, men der fik man jo ikke lovning på, at der ville blive set på en midlertidig udligning frem mod år 2012.
Så det er det, jeg efterlyser i forhold til ordføreren, for selvfølgelig er jeg også modstander af, at man snyder på vægten, men det er jo heller ikke det, vi taler om.
I forhold til de kommende år er der jo et antal kommuner, der har problemet, og jeg kan da ikke forestille mig, at Dansk Folkeparti med hr. Hans Kristian Skibby i spidsen vil lade de kommuner sejle deres egen sø, så man får et endnu større socialt problem.