runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Ja, vi skal jo hele tiden sikre, at vi har et så ordentligt beslutningsgrundlag som overhovedet muligt, og det arbejder vi på højtryk for at få.
Men spørgeren må give os, at når vi står med et dramatisk konjunkturomsving, som i løbet af 2 måneder ændrer billedet, og når vi ved, at det i februar sandsynligvis vil blive værre i forhold til det, vi står med i januar, og at marts vil blive værre end februar, så er vi nødt til at justere på de indberetninger, vi får, og benytte nogle informationskilder, som måske ikke er statistisk sikre.
Det er også derfor, vi kalder dem indikatorer for, hvordan udviklingen vil blive.
Men vi skal nok gøre en kraftanstrengelse for at få et bedre grundlag for at træffe beslutningerne.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Det, det så drejer sig om, er at sørge for, at hele grundlaget for kommunen ikke skrider, hvis der er en stor arbejdsplads i en lille kommune, der lukker.
Finansministeren er jo her i dag kommet til at sige, at det, det handler om, er kommunerne under ét, ikke?
Jo, det sagde finansministeren, og så sagde han også, at han kiggede lidt på den enkelte kommune.
Det kan man ikke bruge til noget.
Vi bliver nødt til at have nogle garantier af regeringen, uanset hvordan og hvorledes man laver den ordning, for kommunen får ansvaret både for aktivering og for løntilskud, og det drejer sig om faste lovbundne ydelser.
Det drejer sig ikke om så forfærdelig mange steder, hvor det skrider, hvis ledigheden stiger.
Og det er jo skruet sådan sammen - det er det eneste, der står i aftalen - at kommunerne skal have et incitament til at gøre noget på det her område.
Det betyder jo på jævnt dansk, at der er tale om besparelser.
Så hvis ikke man skal spare på indsatsen, hvor er det så, man skal spare, hvis man ikke får penge til at løse opgaven for?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
Jamen jeg synes nu, at spørgeren skylder mig - jeg vil ikke sige den respekt, men i hvert fald skylder han mig at høre, hvad det er, jeg siger.
Og det, jeg siger, er, at i de modeller, vi sidder og arbejder på, og dem fremlægger vi jo om kort tid, og så vil man kunne få et fuldt indblik i det, er der forskellige skruer at skrue på.
Det første, der er helt afgørende, er jo, at den enkelte kommune så at sige fødes med en økonomi, der gør, at man kan løfte den aktuelle opgave.
Det, der dernæst er afgørende, er, at kommunerne på det her område omfattes af en budgetgaranti.
Og det tredje element, og det fremdrog jeg også, er jo at skabe nogle mekanismer, der gør, at den enkelte kommune kan agere i en situation, hvor beskæftigelsen i den kommune udvikler sig markant anderledes, kan man sige, end beskæftigelsen i det generelle beskæftigelsesbillede.
Det kan jo f.eks. være den situation, hvor en kommunes arbejdsmarked er meget beroende på en bestemt branche eller en bestemt virksomhed, for det er selvfølgelig relativt enklere at lave et system, som tager højde for en generel udvikling i arbejdsløsheden.
Det er mere kompliceret at lave noget, der tager højde for en anderledes udvikling i den pågældende kommune.
Det har vi meget øje for, og jeg glæder mig sådan set til at kunne fremlægge en model, som jeg også tror at spørgeren vil kunne se et perspektiv i, når vi er færdige med den.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Vil ministeren begrunde, at Erik Juhl-udvalget nu efter afgivelsen af sin rapport af regeringen har fået udvidet sit kommissorium til nu også at skulle dække argumentationsfasen vedrørende Region Nordjyllands drøftelse med regeringen om rationalet af en placering af nyt sygehus i Aalborg Øst modsat renovering og udbygning af det eksisterende Aalborg Sygehus Syd?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jeg kan oplyse, at der ikke er tale om, at ekspertpanelet har fået udvidet eller skal have udvidet sit kommissorium.
Ekspertpanelet blev nedsat i efteråret 2007, og siden dag et har det haft et og samme kommissorium.
Først skulle ekspertpanelet foretage en grundig gennemgang af regionernes egne sygehusplaner for derved at opnå det bedst mulige grundlag for at vurdere regionernes konkrete projekter.
De konkrete projekter skal vurderes ud fra fastsatte principper vedrørende produktivitetsforbedringer, kvalitet osv. osv.
Så står der i ekspertpanelets kommissorium, og jeg citerer: »Det forudsættes, at panelets arbejde sker i tæt dialog med de enkelte regioner om de konkrete projekter og antagelserne heri.«
Det anføres ingen steder i kommissoriet, at ekspertpanelets rolle er afsluttet efter første runde.
Tværtimod kan man læse, at ekspertpanelet er nedsat for en 3-årig periode.
Med hensyn til placeringen af sygehuset i Aalborg forholder det sig sådan, at Region Nordjylland mener at have bedre argumenter for et nyt sygehus i Aalborg Øst end dem, der hidtil er blevet præsenteret for panelet.
Der må jeg bare beklage, at Region Nordjylland ikke præsenterede de gode sider, som de i dag hævder der er ved et Aalborg Øst-projekt; det er først noget, som de kommer og præsenterer for regeringen senere.
Og der er det så, regeringen siger: Ved I hvad, vi synes, I skal tage en dialog med Erik Juhl-udvalget en gang til, for hvis I kan dokumentere, at det, I siger, er rigtigt, at det også er sådan, ja, så kan det være, at I kan konvertere jeres allerede meddelte tilsagn til en anden løsning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Jeg takker for svaret, for det rummer i og for sig flere spændende aspekter.
Hertil må jeg bare sige, at jeg så kan stå meget, meget undrende tilbage.
Erik Juhl-udvalget har arbejdet med Region Nordjyllands planer, hvor et fuldstændig enigt regionsråd har anbefalet et nyt sygehus ude i Aalborg Øst, og så kommer man her efterfølgende fra Erik Juhl-udvalget og siger, at man mangler oplysninger.
Det kan jeg ikke få til at harmonere med, at det forudsættes, at panelet arbejder i tæt dialog med regionerne i forhold til det.
Her er noget, hvor det står fuldstændig uklart for mig, at man har haft et ekspertpanel.
Til gengæld står det klart for mig, at man har haft et ekspertpanel med en - tror jeg meget, meget politisk dagsorden, og det er naturligvis også derfor, jeg anholder ministeren på netop det her område.
For det, der jo ligger i det nu, og det, der ligger omkring Region Nordjylland i deres argumentationsfase, hvor de skal fortælle om rationalet - og det ved jeg at ministeren er bekendt med, og ministeren har såmænd også sagt til medierne, at ministeren godt kan forstå, at Region Nordjylland gerne vil have et nyt sygehus i Aalborg Øst - det, der ligger omkring det nu i den næste fase, er, at Erik Juhl-udvalget skal ind at kigge på byggeorganisering, skal ind at kigge på byggeproces.
Er det korrekt, hvad jeg siger her, nemlig at det er det, Erik Juhl-udvalget skal fremover?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Kommissoriet er ikke udvidet.
Og lad os nu lige huske processen, historikken, her, hvordan det var.
Region Nordjylland arbejdede i lang tid med det, der hedder Syd-løsningen, og meget sent i processen kommer de ind med en Øst-løsning.
Og den Øst-løsning tales der godt om, men der dokumenteres simpelt hen bare meget lidt, også på forespørgsel, og det er beklageligt, at der ikke kommer nogen dokumentation, også selv om det er på forespørgsel.
Regeringen fraviger så ganske lidt det princip, man har haft over for de øvrige regioner, ved rent faktisk at give et ekstra tilbud til Region Nordjylland og sige
Så vi taler jo ikke om, at der er tale om en anden runde til Region Nordjylland.
Vi taler rent faktisk om, at første runde kan konverteres til noget andet, såfremt man dokumenterer, at det, man siger, også er rigtigt.
Jeg synes, det er et ekstra tilbud.
Jeg er meget glad for, at regionen har fået det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen i det her, vil jeg sige til sundhedsministeren.
Region Nordjylland kommer meget, meget sent, som ministeren udtrykker det, frem med nye data, men alle vi, der kender Region Nordjylland rigtig godt, må sige, at det er et enigt regionsråd, som har sagt, hvad deres ønske er, og de har argumenteret over for borgerne i forhold til den her proces.
Her er et eller andet, der er gået fuldstændig hen over hovedet på Erik Juhl-udvalget, og det stiller jeg mig meget undrende over for.
Så det bliver rigtig spændende at se, hvordan ministeren vil gøre sin indflydelse gældende i forhold til Erik Juhl, eller om Erik Juhl er sat ind som en marionet, sådan at han, hvis han beslutter sig for Aalborg Øst-løsningen, er regeringens gode ekspert, hvis råd regeringen følger, mens han, hvis ikke han anbefaler Øst-løsningen, måske er syndebukken, som regeringen læner sig op af, og så siger den: Eksperterne har sagt, at det skal være en Syd-løsning.
Det bliver rigtig, rigtig spændende, og naturligvis bliver der meget politisk konfrontation om det emne her i løbet af de næste måneder.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Der har ganske enkelt været savnet en dokumentation.
Der har været savnet det, at man har sammenlignet de fordele, man har kunnet se, ved at bygge på barmark med de ulemper, som man hævdede der var ved at bygge inde i byen.
Der har simpelt hen ikke været en sammenligning mellem disse ting, hvad angår den forlængede byggetid, de mange processer, som skal være overlappende, hvor man skal flytte fra det ene til det andet og bygge noget, som alligevel ikke er anvendeligt på den lange bane.
Her snakker jeg om Syd-løsningen.
Det var ikke blevet belyst, og derfor har man ikke kunnet afdække rationalerne for de to projekter.
Det var først noget, regeringen fik at vide meget, meget sent - rigtig sent - og det var derfor, vi gav det her tilsagn, som vi gav, og sagde: Kan I dokumentere, at det, I siger, er rigtigt, synes vi, det lyder spændende og klogt, men tag lige at komme med dokumentationen.
Den kom altså ikke, og det er jeg meget skuffet over.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Er det virkelig tilfældet, at ministeren har tiltro til, at Erik Juhl-udvalget intet forkert har gjort i den her sammenhæng?
Der står her, at panelet skal arbejde i en tæt dialog med regionerne, og så kommer de her og siger, at de mangler data for, hvor rationelt det her vil være.
Nu ved alle jo, hvordan det er at bygge offentligt, og alle ved, hvordan det er at bygge stort i et bynært område, og det er jo derfor, dataene rammer så hårdt nu.
Byggetiden er 10 år længere, hvis der skal bygges omkring Sygehus Syd, frem for hvis man bygger i Aalborg Øst.
Det kan jo ikke være ny viden for et ekspertudvalg - et ekspertudvalg, som er nedsat af regeringen til at være det ypperligste til at undersøge både byggeproces, byggeorganisering, økonomi og rationale i den daglige drift.
Det kan jo ikke være rigtigt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Det er sortsyn ikke at glæde sig over, at det er en ekstraordinær stor investering, som kun er til anlæg.
De årlige økonomiforhandlinger vedrører drift og ordinære anlæg, og så er det da klart, at vi også i de årlige økonomiforhandlinger skal drøfte de ekstraordinære investeringer, som regionerne selv skal finde, for de kan jo som bekendt ikke udskrive skatter.
Men der er nu ellers utrolig meget at glæde sig over i det offentlige sundhedsvæsen, og der er utrolig mange sejre, som ikke altid kommer frem i lyset.
Jeg ved jo godt, at hr. Flemming Møller Mortensen i strid med de interesser, hans mange gode, gamle kollegaerne har rundtomkring i vores sundhedsvæsen, ønsker at få tegnet et billede af, at vi har et dårligt sundhedsvæsen.
Der er mange udfordringer, og der er mange ting, der kunne gøres bedre, men vi har et rigtig godt sundhedsvæsen i Danmark - det ønsker hr. Flemming Møller Mortensen ikke at få frem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Jeg glæder mig såmænd over rigtig mange ting, men jeg glæder mig ikke over det offentlige sundhedsvæsens tilstand og kvalitet i øjeblikket, og vi skal selvfølgelig kigge på de nye investeringer i det perspektiv og spørge: Er det her nok, eller er det ikke nok?
Der er lavet et overslag over, hvor mange penge der skal til.
Venstre har selv været ude at sige, hvor mange penge de synes der skulle til, og nu spises det offentlige sundhedsvæsen af med langt, langt færre midler end dem, man hele tiden har talt om.
Så hvem der forholder sig til virkeligheden, og hvem der har sortsyn, ved jeg ikke, men jeg synes, at det, som er helt afgørende i den her debat, er at få fastslået det, som de folkevalgte regionsrådspolitikere derude siger, nemlig at det her budget slet, slet ikke foreslår, samtidig med at man for de sygehuse, der ikke skal renoveres eller hovednybygges, fjerner alle renoveringsbudgetter.
De sygehuse skal jo også bruges i fremtiden, men vi ved godt, at de efterfølgende kommer til at stå i en meget miserabel forfatning, hvis de 40 pct. skal hentes alene ud fra det budget.
Karen Jespersen (V), 2009-02-04:
Nu var den debat, der var under valgkampen, jo også en debat om, hvor meget der ville blive bygget.
Det var en påpegning af, at niveauet i byggeriet af almennyttige boliger havde været højere under den borgerlige regering, end den havde været tidligere.
Det var det, debatten handlede om.
Noget af det, statsministeren påpegede, var jo også, at vi skulle sikre en lavere starthusleje i nybyggeri.
Og det er også noget af det, der er med i udvalgets anbefalinger.
Noget af det, der også kan være påkrævet, er at se, om der er en udvikling i retning af, at byggeomkostningerne falder, grundpriserne falder, og andet falder.
Vi ved jo godt, at begynder vi at gå hen og fastsætte et maksimumbeløb, så risikerer vi, at alt byggeri er oppe at røre ved dette maksimumbeløb.
Det gør jo så, at byggeriet bliver dyrere til skade for lejerne, end hvis vi lige venter og ser, om de byggeomkostninger begynder at falde igen.
Det er jo alle sådan nogle overvejelser, vi gør os.
Men der er maksimal opmærksomhed på, hvornår vi eventuelt skal gøre noget - men man kunne håbe på, at det ikke blev nødvendigt, fordi byggeomkostningerne faldt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Vil ministeren bekræfte og forklare udsagnet fra regeringens pressemøde vedrørende sygehusstrukturplanen den 26. januar 2009, hvor regeringen hævder, at 40 pct. af de totale kvadratmeter på danske offentlige sygehuse vil blive fornyet med de gældende/fremlagte investeringsplaner?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jamen jeg kan bekræfte, at tallet 40 pct. blev omtalt, da jeg selv sammen med finansministeren præsenterede fordelingen af de første 15 mia. kr. til sygehusinvesteringer fra Kvalitetsfonden.
Og jeg forklarer gerne hr. Flemming Møller Mortensen, hvad det handler om.
Med fordelingen af de afsatte midler til nybygning eller udbygning og modernisering af otte store somatiske sygehuse - og så har jeg endda set bort fra Slagelse, som kun får et mindre beløb i første omgang - vil de otte store somatiske sygehuse i første runde af sygehusinvesteringerne efter ny-, om- eller tilbygning have et samlet skønnet bruttoareal på 1,75 mio. m2.
Det svarer til ca. 40 pct. af det samlede opgjorte sygehusareal i Danmark på ca. 4,4 mio. m2.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Vi skal ud i lidt talkrig her.
Men jeg vil gerne sige til sundhedsministeren, at grunden til, at jeg har rejst det her spørgsmål, jo er, at når vi hører debatten og ser, hvad Danske Regioner har gjort sig af overvejelser og beregninger, i forhold til hvor mange kvadratmeter man kan bygge for den her milliardsum, så ser vi, at der altså er en meget, meget stor forskel på det, som sundhedsministeren og finansministeren sagde på pressemødet, og det, som Danske Regioner når frem til.
Her er det naturligvis meget vigtigt at prøve at gøre sig meget klart, hvad vurderingsgrundlaget så er.
Hertil vil jeg bare sige, at det jo er sådan, at Danske Regioner har opgjort sit behov for tilførsel af midler til et sted mellem 70 og 80 mia. kr., hvis man skal imødekomme det, der er regionernes ønsker.
Men samtidig har der jo også været andre ting inde i det.
Her vil jeg bare referere til det, der i hvert fald har stået i Venstres valgprogram, hvori man har sagt, at der skulle tilføres et sted mellem 80 og 90 mia. kr., hvis man skulle have det danske offentlige sundhedsvæsen op på et vist niveau bygningsmæssigt.
Og det er så niveauet her, vi skal tale om, for på hvilket niveau er det, der skal bygges, når der nu skal bygges nyt?
Det er godt, at der skal bygges nyt.
Men i Aalborg, hvor jeg kommer fra, har statsministeren været på besøg, og det har sundhedsministeren også, og der har man bygget et rigtig godt Medicinerhus.
Men hvis vi prøver at kigge på det Medicinerhus, som er blevet rost så meget, fordi man får et rationale personalemæssigt, behandlingsmæssigt og alt muligt andet, vil det andet så i det hele taget leve op til en standard som den, vi gerne vil have i Danmark?
Det er sådan, at hvis man kigger på Erik Juhl-udvalgets data, vil man se, at man kun vil opnå cirka en tredjedel af den standard, man har fået på Medicinerhuset i Aalborg, hvis man skal bygge efter den standard, som Erik Juhl anbefaler.
Det er derfor, jeg rejser spørgsmålet her over for sundhedsministeren, for
lad os nu blive enige om, hvilken standard det er, der skal bygges efter i Danmark, når der nu skal bygges.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jo, jeg kender også Medicinerhuset som aalborggenser, og det er ganske rigtigt, at det er af en meget, meget høj standard.
Det skulle ikke undre mig, om noget af det nye, der bliver bygget, bliver af endnu højere standard, men det afhænger af nogle faglige vurderinger.
Men hr. Flemming Møller Mortensen bliver ved med at tale om de 40 pct., men ikke alle 40 pct. er jo nybyggede.
Men med nybyggeri og modernisering vil de otte sygehuse udgøre moderne enheder, der kan varetage de planlagte funktioner i en kommende sygehusstruktur, især de nye akutsygehuse.
Se, det er det, der er perspektiv i.
Det er den største omvæltning og den største investering i det danske sygehusvæsen
nogen sinde.
Han er mere interesseret i en eller anden bemærkning om 40 pct. - om det er nybyggeri, eller om det også er inklusive moderniseringer af udmærkede arealer.
Og det er jo i virkeligheden ret tankevækkende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Ja, der er rigtig mange danskere, der synes, at der er rigtig mange tankevækkende aspekter i sygehusstrukturdebatten i øjeblikket, og det er naturligvis også det, der kalder mig her til talerstolen.
Det er sådan, at regionerne selv skal sikre 40 pct. egenfinansiering.
Det nikker sundhedsministeren til, så det har vi på plads.
Det står også helt klart ud fra det, Erik Juhl-udvalget har forklaret og udsendt med brev til alle regionerne, at det er et spørgsmål om bruttobudgetter.
Det vil sige, at regionerne selv skal tilvejebringe de 40 pct. ud fra det, der er deres renoveringsbudgetter for nuværende.
Men samtidig med at det sker, er der altså sygehuse, som stadig væk skal klare driften med patienter og personale, og de sygehuse er der ingen penge til renovering af.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jeg kender udmærket konsekvenserne af det her for hele Danmark, og nu vil jeg ikke komme specifikt ind på Nordjylland, for det kan jeg se vi skal diskutere i det næste spørgsmål.
Men jeg vil sige, at det jo er underligt, at hr. Flemming Møller Mortensen maler et sortsyn, når der nu kommer så ekstraordinært store investeringer og så mange nye sygehuse.
Sortsynet hviler på, at hr. Flemming Møller Mortensen ikke tager udgangspunkt i virkeligheden.
Regeringen og Danske Regioner mødes nemlig hvert år til årlige økonomiforhandlinger, og hvert år bliver der afsat en sum til de danske regioner - en sum, som i øvrigt hvert år er stigende, og for hvilken det gælder, at den skal dække drift og ordinære anlægsinvesteringer.
Det er rigtigt, at de med hensyn til de helt ekstraordinære nybygninger selv skal finde 40 pct., men det er jo noget, vi skal drøfte i de årlige økonomiforhandlinger.
Så der er ingen grund til noget sortsyn.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-04:
Vil ministeren oplyse baggrunden for, at behandlingen af æggestokkræft ikke blev samlet på fire hospitaler som oplyst ved mødet i Sundhedsministeriet i april 2007, og hvilke konsekvenser det har haft for kræftpatienterne?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Som jeg understregede over for hr. Jens Peter Vernersen i sidste uge, er det mig meget magtpåliggende, at vi får samlet den specialiserede og højt specialiserede behandling på færre enheder.
Det gælder ikke mindst på kræftområdet.
Det er også derfor, at den her regering med sundhedsloven har givet Sundhedsstyrelsen de nødvendige muskler til det.
Det havde Sundhedsstyrelsen jo ikke under den forrige regering.
Det er også derfor, at denne regering har afsat et historisk stort beløb på 25 mia. kr. til investering i nyt sygehusbyggeri.
Når det så er sagt, vil jeg gerne starte med at slå fast, at operation af æggestokkræft faktisk er blevet centraliseret ganske drastisk de seneste år, så indgrebet nu foregår på seks sygehuse i landet, bortset fra de tilfælde, hvor det først under en igangværende akut operation viser sig, at der er tale om æggestokkræft.
Det er derfor ganske misvisende, når hr. Jens Peter Vernersen forsøger at tegne et billede af, at der ikke er sket noget på området.
Men det er klart, at vi hurtigst muligt skal nå helt i mål.
På baggrund af den aktuelle sag om æggestokkræft har Sundhedsstyrelsen indkaldt til et ekstraordinært møde i det rådgivende udvalg for specialeplanlægning.
Det afholdes her i morgen den 5. februar.
Formålet med mødet er at drøfte regionernes ansøgninger og planlægning af specialefunktionerne med særlig fokus på æggestokkræft og kræft i øvrigt.
I øvrigt kan jeg slet ikke genkende det billede, hr. Jens Peter Vernersen forsøger at tegne af mødet i Sundhedsministeriet i april 2007.
Det er jo meget foruroligende, at hr. Jens Peter Vernersen i den grad svigter borgere i yderkantsområder ved at blive ved med at give næring til den illusion, at man kan få den livgivende behandling, som er væsentlig, når der er et akut og svært sygdomstilfælde.
Borgerne i yderkantsområderne har jo krav på den samme behandling som borgerne i byerne, og derfor skal de jo fragtes derind.
Den illusion kan hr. Jens Peter Vernersen ikke være bekendt at blive ved med at køre videre med.
I øvrigt har vi i Danmark fået en helt enestående organisering af vores kræftbehandling, nemlig pakkeløsningerne - og takket være et fantastisk personale, der har arbejdet enormt hårdt på det her i hele 2008, er det lykkedes at få implementeret alle pakker i 2008.
Det har rent faktisk gjort, at vi er kommet op i verdensklasse med kræftbehandlingen.
Og det er ikke noget, jeg siger; det er noget, som formanden for Kræftens Bekæmpelse siger.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-04:
Vil ministeren oplyse, hvorfor der ikke er sket samling af specialerne brystkræft og mave-tarm-kræft som lovet ved mødet i april 2007, og hvilke konsekvenser det har haft for kræftpatienterne?