Julie Skovsby (S), 2014-12-04:
Da den socialdemokratiske skatteordfører, fru Astrid Krag, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på ordførerens vegne læse talen op.
Boligjobordningen blev indført i 2011.
Den blev indført for at give en økonomisk håndsrækning til byggebranchen i en tid, hvor der var økonomisk usikkerhed og lav aktivitet.
Men ordningen har aldrig været tænkt som en permanent ændring.
Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har stillet forslag om at videreføre ordningen, som udløber ved årsskiftet.
Det begrunder de overordnet med tre elementer.
For det første begrunder de forslaget med, at boligjobordningen er en hjælpende hånd til familier, og at mere end en halv million danskere bruger ordningen.
Til det vil jeg sige, at det da er korrekt, at ordningen er en hjælpende hånd, og det er da nu engang også altid rart at få.
Men boligjobordningen har været et redskab, som skulle bruges i de år, hvor krisen var værst.
Det skal jo ikke være sådan, at man skal have statsstøtte i al evighed til at få lavet håndværkerarbejde i sit private hjem.
Derfor er det også værd at bemærke, at langt størstedelen af dem, der bruger ordningen, er folk, der faktisk har rigtig gode lønninger.
Vi Socialdemokrater mener ikke, at sådan nogle som os, der sidder her i dag, skal have støtte fra skatteyderne til at få lavet nyt køkken eller udvidet garagen.
Det er på ingen måde fair.
For det andet bliver forslaget begrundet med, at det er med til at bekæmpe sort arbejde.
Der kan vist ikke herske nogen tvivl om, at vi i Socialdemokraterne mener, at alle folk skal betale deres skat, hverken mere eller mindre.
Af samme årsag er vi også glade for, at der ifølge Rockwool Fondens analyse er sket et fald i omfanget af sort arbejde i Danmark, men analysen viser ingen tegn på, at det er boligjobordningen, der har haft en effekt på det sorte arbejdes faldende omfang.
For det tredje argumenterer Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti med, at ordningen ifølge Dansk Byggeri har skabt 5.000 arbejdspladser.
Til det må jeg sige, at ordningen har været brugt endnu mindre, end man havde forventet, og derfor har effekten på beskæftigelsen også været mindre end forventet.
Ledigheden i byggebranchen er i øjeblikket faldende.
Ifølge Danmarks Statistik forventer man både højere beskæftigelse og opadgående ordrebeholdninger.
Det er glædeligt.
Og derfor mener vi heller ikke, at vi skal prioritere at støtte denne branche længere.
Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti skønner, at en videreførelse af boligjobordningen vil koste i omegnen af 1,1 mia. kr.
Det vil betyde, at der skal være besparelser eller forhøjelser af andre skatter og afgifter, og med en borgerlig regering og Lars Løkke Rasmussens nulvækst har vi temmelig svært ved at se, hvordan det skulle være realistisk.
I finansloven for 2015 har vi i stedet valgt at prioritere vores velfærd.
Det er prioriteringer, som på ingen måde ville kunne lade sig gøre med nulvækst og nedskæringer.
Vi mener, at tiden er løbet fra boligjobordningen.
Vi mener ikke, at tiden er til at give en hjælpende hånd til familier i form af et håndværkerfradrag – slet ikke, når det primært er de velstillede danskere, som benytter sig af ordningen.
Socialdemokraterne støtter ikke beslutningsforslaget.