runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-16:
Jeg synes, det er rigtig glædeligt, at det ser ud til, at der bredt blandt Folketingets partier er relativt stor enighed om, at vores uddannelsessystem skal gøre to ting.
Det ene er selvfølgelig, at alle børn og unge skal blive dygtigere, klogere, mere oplyste og bedre i stand til at få et arbejde på fremtidens arbejdsmarked – og allerhelst jo, at hver generation bliver dygtigere end den foregående.
Min far fortalte mig engang, at han syntes, at noget af det mest tragiske ville være, hvis vi ikke kunne flytte en årgang – det, vi kalder social mobilitet – så de unge faktisk blev bedre uddannet og bedre rustet end den foregående generation; det ville være den største tragedie.
Det andet er jo netop alt det her med social mobilitet.
Det er noget, der ligger SF rigtig meget på sinde, nemlig at vores uddannelsessystem skal være med til – og jeg vil gerne svare Liberal Alliances ordfører på hendes spørgsmål på forhånd – at være, ja, lighedsskabende, for vi ved, at børn og unge kommer ind i vores skolesystem, ind i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne med meget forskellig social baggrund.
En masse af de tiltag, som vi er i gang med nu, er jo netop for at give en hjælpende hånd til dem, der ikke har professorforældre eller forældre, der kan hjælpe med litteraturanalysen og matematikopgaverne.
Det er derfor, vi ser på lektiecafeer; det er derfor, der kommer en folkeskolereform på et tidspunkt; det er derfor, vi prioriterer efterskoler; og det er derfor, vi arbejder på at få lavet en praktikpladsgaranti, for vi ved, at netop manglen på praktikpladser også er ulighedsskabende i vores system.
Det er en rigtig, rigtig stor del af tanken med vores uddannelsessystem, at børn og unge er bedre stillet, når de forlader skolesystemet, end da de kom ind i det.
I forhold til det, vi diskuterer i dag, nemlig bonus A-reglen, støtter jeg fuldstændig det, den radikale ordfører har sagt, og det, vores minister har sagt, nemlig at vi har brug for viden om, hvad det her betyder.
Vi vil jo ikke afskaffe noget, som direkte bidrager til den sociale mobilitet, og derfor skal vi have mere viden om det her.
Så fra SF's side synes vi, det er en rigtig god idé, at vi ser yderligere på det.
Hvad betyder det?
Jeg er rigtig glad for, at Enhedslisten har bragt det her på bane, så vi kan få en god debat om det, men som det ligger nu, kan SF ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi glæder os til at få emnet belyst noget mere.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Altså, nu har jeg altid haft den betragtning, at jo mere viden man fik tilegnet sig, jo bedre stod man.
Det gælder selvfølgelig i forhold til at kunne vælge en relevant uddannelse, men også i forhold til at være bedre stillet, når man engang kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, at viden er noget, man altid skal opsøge, og som man skal sørge for at tilegne sig mest muligt af.
Her er der så tale om nogle elever, som pålægger sig selv en ekstra byrde, som måske pålægger sig selv den byrde, det er, at de skal skære ned i forhold til deres sociale aktiviteter, i forhold til deres fritidsliv, i forhold til muligheden for at kunne få et fritidsarbejde ved siden af osv., altså fordi de yder en ekstra indsats.
Synes ordføreren – hånden på hjertet – ikke, det er rimeligt, at dem, der på denne måde yder noget, altså som yder et ekstra stykke arbejde, også skal kunne se, at de kan få en fortjeneste, ved at de gør det?
Lotte Rod (RV), 2012-11-16:
Det her handler for mig at se ikke om, hvorvidt det er rimeligt eller ej.
Det handler om, at vi som politikere skal træffe nogle beslutninger, der virker.
Og sådan som det ligger lige nu, ved vi simpelt hen ikke nok om, hvordan denne bonusordning virker: om den fører til en skævvridning af uddannelsessystemet, eller om den omvendt fører til, at flere elever vælger de rigtige fag, så de kan komme ind på det studium, de gerne vil ind på.
Jeg synes, at vi har behov for at vide mere om det, om både fordele og ulemper, så vi kan tage stilling til det her på et oplyst grundlag, altså så det ikke bare bliver ud fra sådan noget med en mavefornemmelse af, om vi synes, det er rimeligt eller ej.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Det er ikke nemt at sidde i regering, kan jeg forstå; vi får her sådan en snak om på den ene side og på den anden side.
Men det vil jeg nu ikke bore i, det kunne jeg aldrig finde på at gøre over for ordføreren.
Jeg vil bare gerne stille et ganske simpelt spørgsmål: Synes ordføreren ikke, det er rimeligt, at de elever, der yder en ekstra indsats og faktisk gambler lidt med deres samlede eksamensresultat – fordi de tager et eller flere ekstra fag på A-niveau og dermed er i risiko for at få en lavere karakter – har en mulighed for at få en »betaling« for deres ekstra indsats?
Lotte Rod (RV), 2012-11-16:
Som jeg også sagde i min ordføretale, har vi to vigtige mål.
Det ene er, at 95 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det andet er, at 60 pct. skal gennemføre en videregående uddannelse.
Samtidig med at vi skal blive dygtigere, skal vi også have alle med.
Og det betyder, at selvfølgelig skal unge jo vælge højniveaufag, hvis de har brug for dem; det er rigtig godt, hvis unge tager ekstra højniveaufag.
Jeg har også selv haft masser af højniveaufag, uden at der var den her bonusordning.
Så i stedet for, at det her er noget, vi diskuterer, ud fra hvad vi sådan lige måtte have en fornemmelse af, synes jeg, at det er rigtig godt at få det undersøgt, sådan at vi rent faktisk har en viden om, hvad den her bonusordning betyder.
Det, jeg synes er en god idé, er, at vi får undersøgt konsekvenserne af bonusordningen, for ellers ender vi i den diskussion, som vi også havde lige før med Venstres ordfører, nemlig at vi baserer det på noget, vi synes, og ikke på noget, vi ved.
Så Enhedslisten kan komme lige nu og synes, at bonusordningen skævvrider systemet.
Så kan der om nogle år komme nogle andre og synes, at den ikke skævvrider.
Så jeg tror, at det vil løfte debatten for os alle sammen, at vi får flere fakta, sådan at vi træffer valget på et oplyst grundlag.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Tak for talen.
Jeg synes, at det var meget interessant, for fru Lotte Rod sagde, at hun syntes, at det var mærkeligt, at man kunne gange sit karaktersnit.
Så jeg vil gerne spørge fru Lotte Rod: Hvorfor synes De Radikale lige pludselig, at det er en god idé, at man kan gange sit snit?
Lotte Rod (RV), 2012-11-16:
Man kunne godt argumentere for, at de elever, som gennemfører gymnasiet med det antal højniveaufag, der nu engang er som udgangspunkt, trods alt også er nogle, der har gjort sig umage, og som gør en særlig indsats.
De har jo selvfølgelig også gjort sig umage.
På den måde synes jeg, at det er noget mærkeligt noget at blande det med, om det så skal være for alle, fordi man så trækker niveauet ned, ind i det.
Vi har en vigtig udfordring i at få flere elever til at tage de fag, de har brug for, samtidig med at vi ikke kommer til at skævvride systemet.
Merete Riisager (LA), 2012-11-16:
Jeg vil sige til fru Lotte Rod, at det jo er sympatisk gerne at ville have alle med, men skal vi have alle med igennem gymnasiet?
Det er jo det, der er spørgsmålet.
For vi kan sagtens opnå 95-procentmålsætningen, vi kan bare sætte det generelle niveau så langt ned i gymnasiet, at alle 95 pct. kan være med.
Det er jo slet ikke noget problem.
Det kan vi bare gøre, og det er vi jo også godt i gang med.
Så mener fru Lotte Rod, at gymnasieskolen skal være lighedsskabende?
Og skal gymnasieskolen indrettes sådan, at alle kan være med?
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Jeg er helt med på, at vi skal træffe vores beslutninger på et oplyst grundlag.
Derfor vil jeg også gerne spørge fru Lotte Rod, om det ikke har nogen indvirkning på eller betydning for hende, at samtlige elevorganisationer, altså de organisationer, som repræsenterer de elever, som oplever og bruger de her regler, støtter det her beslutningsforslag.
Har det slet ikke nogen indflydelse på fru Lotte Rods overbevisning, at hverdagens eksperter synes, at den her regel er rigtig dårlig?
Og tak til SF's ordfører for en meget interessant ordførertale.
SF's ordfører gør meget ud af at sige, at det er vigtigt, at vi bryder den negative sociale arv – det er vi fuldstændig enige i i Enhedslisten.
Det er derfor, vi har fremsat det her forslag, som SF så åbenbart ikke kan bakke op om.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører: Anerkender fru Lisbeth Bech Poulsen ikke, at ens forældres baggrund har en meget stor betydning for de karakterer, man får både i folkeskolen og på sin ungdomsuddannelse, altså at ens forældres baggrund har en enorm stor betydning for, hvordan man klarer sig senere hen i livet, og at karaktersystemet er med til understøtte det?
Anerkender SF som parti det, ja eller nej?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-16:
Jeg og mit parti anerkender fuldt ud, at elevernes sociale baggrund slår igennem i skolesystemet.
Vi er ikke gode nok til at bryde negativ social arv; vi er ikke gode nok til at sikre social mobilitet, som det hedder, i vores uddannelsessystem.
Det er tiltag, som skal bidrage til at gøre op med, at den negative sociale arv ikke i høj nok grad bliver brudt i vores uddannelsessystem.
Jeg synes, at der bag det her beslutningsforslag måske mere ligger et ønske om at gøre op med karaktererne, men karaktererne er jo symboler på det, der bliver bragt ind i uddannelsessystemet.
Så karaktererne illustrerer jo, at der er forskelle.
Så hvis Enhedslisten vil gøre op med karaktersystemet, er det jo en anden diskussion.
Men det her handler om, at man tager et ekstra A-niveau-fag.
Og som jeg sagde før: I den undersøgelse fra EVA forholder det sig jo omvendt på hhx.
Undskyld, jeg har opbrugt min taletid.
Merete Riisager (LA), 2012-11-16:
Jeg finder det faktisk ret overraskende, at De Radikale indtager den her position over for det beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Ordføreren har i forbindelse med forslaget udtalt til pressen, at man bør undersøge nærmere, om karakterreglen skaber ulighed, og at elever bør vælge de fag, som de har interesse for, og gøre det så godt, de kan, uden at det udløser en bonus.
Mener ordføreren virkelig, at det er et problem, hvis man belønner de dygtige og de flittige?
Og er det niveauet for den faglige barre, som gymnasieelever skal stræbe efter at nå, altså at de ligesom bare skal gøre det, de lige har lyst til, så godt de kan?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-16:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes på tirsdag, den 20. november 2012, kl. 13.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen, der ligeledes fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Jamen så vil jeg sige til fru Marie Krarup, at hvis Dansk Folkeparti gerne vil være med til ligesom at tage fat om problemets rod, nemlig selve karaktersystemet, og afskaffe det, så byder vi det meget, meget velkommen i Enhedslisten.
For jeg synes, ordføreren har ret i en ting, og det er, at en afskaffelse af Bonus A-reglen kun løser en lille del af problemet, ikke hele problemet.
Fru Marie Krarup mener så ikke, at det løser nogen problemer, men jeg tror, at vi i hvert fald er enige om, at det hverken starter eller slutter her.
Så I Enhedslisten vil vi da meget gerne være med til at kigge på det.
Når jeg taler om at løse problemerne på de gymnasiale uddannelser, så taler jeg ikke bare om mere gruppearbejde, men sådan set også om mere vejledning.
Det er sådan set det, der er afgørende for Enhedslisten.
Marie Krarup (DF), 2012-11-16:
Det lyder, som om Enhedslisten har konstateret, at der er et problem, og i stedet for at forsøge at kurere sygdommen eller afhjælpe problemet vil man give mere af den dødelige medicin.
Det er ikke særlig smart.
Den pædagogiske praksis, der er tale om i folkeskolen og gymnasiet, giver anledning til en social skævvridning.
Det vil jeg godt medgive er et problem.
Men når man får at vide, at der skal være mere gruppearbejde – dvs. mere selvstændigt elevarbejde og ansvar for egen læring – gør det jo bare problemet større.
Det er ikke det, der hjælper.
At afskaffe bonus A-ordningen hjælper lige så lidt.
Så ordføreren er på helt gale veje.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
I Enhedslisten går vi ikke efter at ændre på forældrene.
Dermed skal de rigeste forældre, det kan vi godt kalde dem – jeg ved ikke, om de har børn – bidrage mere til vores samfund.
Vi går sådan set efter at afskaffe en skævvridende regel i gymnasiet, bonus A-reglen.
Det går vi efter med det her beslutningsforslag.
Derudover går vi også efter at understøtte de elementer, som handler om ansvar for egen læring i gymnasiet.
Det drejer sig f.eks. om mere gruppearbejde og bedre muligheder for gruppearbejde og mere vejledning og bedre støtte.
Så vi går bestemt også efter at sikre, at der er nogle gode pædagogiske metoder i gymnasiet, men vi har tillid til, at hvis vi giver gymnasielærerne mulighed for det, kan de sådan set fint selv finde ud af, hvilke pædagogiske metoder de skal bruge.
Men jeg vil sige til fru Marie Krarup, at det, vi går efter med det her beslutningsforslag, er at afskaffe bonus A-reglen.
Marie Krarup (DF), 2012-11-16:
Det drejer sig om forældre.
Der er jo rigtigt, at gymnasiets undervisningsfacon og desværre også folkeskolens undervisningsfacon på nogle måder favoriserer dem, der kan få hjælp af deres forældre, fordi den pædagogiske metode, som benyttes mange steder – netop ansvaret for egen læring – ikke i den grad kan udnyttes af børn, der ikke kommer fra boglige hjem.
De har ikke mulighed for at udnytte den i så høj grad.
Jeg er nemlig enig med ordføreren i det.
Men spørgsmålet er så, hvorfor ordføreren så ikke går efter at få ændret den pædagogiske praksis og undervisningsindholdet i stedet for at få ændret forældrene eller forældrenes økonomi, eller hvad det er, man sigter efter.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Det handler i den grad om de ressourcer, man får stillet til rådighed af sine forældre, for vi ved, vil jeg sige til hr. Peter Juel Jensen, at det faktisk har en rigtig stor betydning for, hvordan man klarer sig i uddannelsessystemet, hvad ens forældre har lavet.
Selvfølgelig har det en betydning, når hr. Peter Juel Jensens eget parti har været med til at opbygge et uddannelsessystem, som – det gælder i hvert fald gymnasiereformen – lægger meget op til ansvar for egen læring, hvilket jo betyder, at man kan få masser af hjælp, man skal lave mange ting selv.
Det anerkender vi i Enhedslisten fuldt ud, men så gør det altså en forskel, om man kan få hjælp derhjemme af sine forældre.
Da jeg skulle skrive en større skriftlig opgave i gymnasiet – jeg er i øvrigt student fra 2006, vil jeg lige sige til hr. Peter Juel Jensen – kunne jeg få masser af hjælp af min mor, fordi hun er lektor i dansk på en pædagoguddannelse.
Men der var mange af mine klassekammerater, som havde rigtig svært ved den her opgave, fordi de ikke kunne få vejledning stillet til rådighed af gymnasiet, men heller ikke kunne spørge deres forældre, fordi deres forældre ikke havde nogen uddannelse.
Så ja, selvfølgelig har det en betydning, hvad for en uddannelse ens forældre har.
Det kan jeg ikke forstå at Venstre ikke anerkender.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Det vil så sige, at man i ordførerens øjne kan sige, at de ressourcer, som en elev har, ikke alene er nogle indefra kommende, altså at man har pli, at man har gåpåmod, og at man er motiveret osv., men at det også handler om de ressourcer, som eleven kan få stillet til rådighed af den nærmeste familie.
Handler det også om det?
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
En ressourcestærk elev er i mine øjne en elev, som har gode forudsætninger for at tage en uddannelse, altså en elev, som forældrene kan hjælpe med lektierne, en elev, som forældrene kan hjælpe lidt med økonomien, og en elev, som generelt har styr på sit liv, hvis man kan sige det sådan – altså en elev, som har en stærk social omgangskreds, og en elev, som både kan holde styr på sin skolegang og på sit sociale liv, som man jo også har som gymnasieelev, htx- eller hhx-elev.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Ordføreren var flere gange inde på ressourcestærke elever.
Hvad er i ordførerens øjne en ressourcestærk elev?
Merete Riisager (LA), 2012-11-16:
I dag behandler vi B 19 om afskaffelse af muligheden for, at gymnasieelever kan gange deres karaktergennemsnit med 1,03, hvis de gennemfører et ekstra fag på A-niveau, og med 1,06, hvis de gennemfører to eller flere ekstra fag på A-niveau.
Beslutningsforslaget er fremsat af Enhedslisten ud fra en bekymring for, hvorvidt reglen skaber mere ulighed i uddannelsessystemet.
Det gør den ikke.
En nyligt gennemført undersøgelse udført af Danmarks Evalueringsinstitut viser, at socialt udsatte unge er lige så flittige til at tage mange fag på højeste niveau i gymnasiet som deres kammerater fra veluddannede og velstillede familier.
Og så skulle man jo næsten tro, at beslutningsforslaget blev trukket tilbage og debatten forstummede, men det gør den ikke.
For der er formentlig noget mere fundamentalt på spil her: kampen om, hvorvidt vi skal belønne de dygtige og de flittige i uddannelsessystemet, eller om vi skal gå efter en model, hvor alle børn og unge modtager uddannelse i form af ensartede vitaminpiller proppet ned i halsen på dem, uanset hvilket niveau eller hvilken motivation de kommer med, når de møder om morgenen.
Nu er det jo ikke særlig overraskende, at Enhedslisten fremsætter sådan et forslag, altså partiet, der er så fokuseret på lighed, at man i mange år har haft planer liggende i skuffen om fredelig og demokratisk overtagelse af succesrige private virksomheder i Danmark, Danfoss, Lego for at nævne et par stykker.
Lige så lidt overraskende det er, at Enhedslisten fremsætter forslag, der søger at ensarte og sætte barren lavt for at sikre, at enhver kan hoppe over den, lige så lidt overraskende er det, at jeg som liberal mener, at det er dræbende for al menneskelig motivation og foretagsomhed, hvis man søger efter absolut lighed, ikke mindst i uddannelsessystemet.
Det gør vi ikke ved at bilde dem ind, at alt er lige godt og lige fedt.
Det gør vi derimod ved at belønne dem, der arbejder hårdt og skaber gode resultater.
Det er en katastrofe for samfundet, men i endnu højere grad for den enkelte unge, der kommer ud med huen på hovedet i den tro, at det går fantastisk godt, kun for at opleve, at der er afgrundsdybe huller i fagligheden, når han eller hun kommer på universitetet, og når han eller hun senere skal ud på et globalt arbejdsmarked og konkurrere med unge fra andre dele af verden, hvor man rent faktisk tager uddannelse alvorligt.
Reglen om at gange karaktersnittet, hvis man tager et A-niveau mere, gør ingen sommer.
Vi har brug for en komplet revision af gymnasieskolen, der hæver niveauet flere meter.
Det kan vi kun gøre, hvis vi samtidig erkender, at ikke alle kan være med.
Samtidig skal vi så styrke de andre dele af ungdomsuddannelserne, erhvervsskolerne, og vi skal have bygget en fleksuddannelse.
Indtil vi får en modig revision af ungdomsuddannelsen, gælder det om at hæge om det, der faktisk giver mening, og som er med til at vise de unge, at heldet følger den flittige, ikke den tossede.
Liberal Alliance kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-16:
Måske var jeg ikke klar nok, men som jeg prøvede at sige før, illustrerer karaktererne jo det, som eleverne kan – det skal de i hvert fald, forhåbentlig; det er derfor, vi har et karaktersystem.
Det kan man diskutere om man overhovedet ønsker eller ej.
Det ville gøre ret radikalt op med vores uddannelsessystem at fjerne det, men det er en helt fair diskussion.
Men karaktererne illustrerer jo, at folk både har forskellige evner og også forskellig social baggrund, så det er ikke så meget karaktererne, der er skævvridende; det er, at vi ikke har elementer i vores uddannelsessystem endnu, der er gode nok til at give børn og unge reelt lige muligheder.
For man har ikke reelt lige muligheder, hvis man er lige begavet og den ene har et sæt professorforældre, som hjælper med lektierne hver aften, mens den anden har forældre, som enten ikke kan eller ikke vil hjælpe til med lektierne derhjemme.
Det er det, som vi skal prøve at supplere med alle de her tiltag som lektiecafé, socialt taxameter og det, jeg nævnte før.
Det er derfor, at det er de ting, som skal bidrage til at løse det her.
Fjernede vi karaktersystemet, ville de unge jo stadig væk være stillet ulige.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Jeg synes ikke rigtigt, at SF's ordfører svarer på mit spørgsmål, for jeg er jo fuldstændig enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, at lektiecafeer, mere undervisning og alle mulige andre gode tiltag, vi kan forestille os i uddannelsessystemet, kan være med til at bryde den negative sociale arv.
Mit spørgsmål går sådan set på, om SF anerkender, at karaktersystemet er med til at opretholde den negative sociale arv og i virkeligheden er med til at styrke uligheden i vores uddannelsessystem.
Det er sådan set bare det, jeg gerne vil have et svar på.
Så vil jeg også gerne have et svar på, om fru Lisbeth Bech Poulsen ikke tror, at grunden til, at man opnår bedre og højere bonus A på htx og hhx, er, at det er nemmere at tage flere højniveaufag qua den studieretning, man har?
Det er jo også noget af det, som flere undersøgelser har peget på.
Men, altså,
Nu nævner Socialdemokraternes ordfører jo rigtig mange gode tiltag, som regeringen har lavet sammen med mit eget parti, Enhedslisten, og derfor har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor vi ikke kan tage skridtet fuldt ud – eller hvad man skal sige – altså hvorfor vi ikke kan komme lidt længere for at skabe et uddannelsessystem med mere lighed og afskaffe den her ordning.
Altså, ordføreren svarede jo ikke rigtig på mit spørgsmål.
Det, jeg spørger om, er: Anerkender Socialdemokraterne, at med karaktersystemet eller i hvert fald de karakterer, man får som elev, har det en betydning, hvilken uddannelse ens forældre har?
Så spørgsmålet er egentlig helt simpelt, om Socialdemokraterne anerkender, at karaktersystemet er med til at skabe ulighed i vores uddannelsessystem.
Marie Krarup (DF), 2012-11-16:
Enhedslisten ønsker at fjerne den regel, som giver bonus til dem, der tager mange A-fag i gymnasiet.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Dansk Folkeparti mener, at bonusordningen belønner flid og dygtighed, og dermed har den ikke social slagside.
Bonusordningen letter den risiko, der er for, at man risikerer at få dårligere karakterer, hvis man tager et ekstra fag, eller hvis man tager et ekstra svært fag.
Jeg har selv hørt elever argumentere for og imod at tage et ekstra fag på A-niveau og bruge bonusordningen som argument for, at man godt tør kaste sig ud i det.
De sagde: Hvis jeg nu ikke klarer faget så godt, som jeg havde håbet, får jeg da i det mindste lov til at gange mit gennemsnit.
På den måde mener jeg at bonus A-ordningen faktisk har en positiv effekt.
Men i den bedste af alle verdener var den regel der selvfølgelig ikke, så skulle man have et vist antal fag på højt niveau i hver studieretning.
Men i dag er gymnasiet blevet så bredt, at stort set alle går i gymnasiet; vi er oppe på, at omkring 70 pct. af en årgang gør det.
Gymnasiet rummer i virkeligheden flere gymnasiale uddannelser under et, de lettere og de sværere.
Så i stedet for at det er som tidligere, hvor man gik i gymnasiet for at komme på universitetet, går alle nu i gymnasiet.
Men nu kan man så differentiere sin egen gymnasieuddannelse ved at tage forskellige antal A-niveaufag.
Og der mener jeg, at bonusordningen i virkeligheden ansporer folk til at turde kaste sig ud i mange A-niveaufag, og det kan jeg ikke se som andet end en fordel.
I virkeligheden mener jeg, at den her regel kan være med til at skabe yderligere social mobilitet, noget, som jeg mener er både folkeskolens og gymnasiets store opgave med at lade flid og evner bestemme, hvor langt man når i samfundet, og ikke arv.
Jeg synes, at det ser ud til, at bonus A-ordningen ud fra det, jeg kender til, om end det ikke er dokumenteret i videnskabelige undersøgelser – og jeg vil indrømme, at min viden er anekdotisk – faktisk har positive effekter.
Og derfor ser Dansk Folkeparti gerne, at vi bibeholder ordningen.