runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for spørgsmålet.
Når det så er sagt, vil jeg også godt sige, at jeg ikke anerkender hr. Martin Henriksens præmis for at stille det spørgsmål.
Det tror jeg sådan set godt at hr. Martin Henriksen ved.
Men jeg vil dog gerne for en ordens skyld gentage, at billedet af udlændingepolitikken, som jeg tror at Dansk Folkeparti rigtig gerne vil male, meget tyder på, at vi nu bare lader stå til, nu åbner vi grænserne, og nu forsvinder alle de regler, som der ellers har været, og som har gjort, at man har kunnet sørge for at kunne håndtere integrationen.
Det billede vil jeg gerne slå en pind igennem.
I bund og grund er det, vi gør, at vi genskaber den retstilstand på familiesammenføringsområdet, som var gældende indtil juli 2011 – juli 2011 – og som der var en bred opbakning om.
Der vil derfor stadig væk være styr på indvandringen og dermed sådan set også gode forudsætninger for at styrke integrationsindsatsen.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at der er meget at følge op på.
Der er rigtig meget af integrationsindsatsen, som ikke fungerer, og som jeg har stor fokus på at forbedre, men jeg vil gerne starte med at sige, at det billede, der er lagt op til med spørgsmålet, som at nu kommer folk myldrende, og nu har vi ikke længere nogen regler, simpelt hen ikke holder.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-08:
Tak for det.
Hvilke udsatte grupper skal ifølge ministeren betale prisen for en øget tilstrømning af svært integrerbare udlændinge på grund af regeringens udlændingepolitiske lempelser?
Hvilke udsatte grupper skal ifølge ministeren betale prisen for en øget tilstrømning af svært integrerbare udlændinge på grund af regeringens udlændingepolitiske lempelser?
Nicolai Wammen (S), 2012-02-08:
Det synes jeg er et skridt i den rigtige retning.
Det, der er den danske regerings position, er jo fuldstændig klart.
Vi skal gennemføre en meget ansvarlig økonomisk politik i Danmark og i resten af Europa.
Det betyder, at de i en række lande bliver nødt til at spænde livremmen ind og sætte tæring efter næring på en måde, som de ikke har gjort i de senere år.
Men samtidig med, at vi gør det, er der også utrolig vigtigt, at vi sætter initiativer i gang, der kan skabe job og vækst.
Vi har i øjeblikket i Europa en vækst på kun 0,5 pct., vi har 23,5 millioner arbejdsløse europæere, og hvis vi ser på Spanien, er det næsten halvdelen af de unge, der er arbejdsløse.
Derfor er det helt afgørende for Danmark og for resten af Europa, at vi har begge instrumenter i brug: at vi ikke alene spænder livremmen ind, men også siger, som det tydeligt fremgår af den erklæring, der er kommet fra den seneste topmøde, hvor jo ikke alene socialdemokrater, men også en række borgerlige stats- og regeringschefer har givet hinanden håndslag på, at vi skal have sat konkrete initiativer i gang, der kan skabe vækst og job.
Lykke Friis (V), 2012-02-08:
Som en serviceoplysning kan jeg så nævne, at når man ser på finanspagten her og nu, er det i henhold til den analyse, som jeg i hvert fald har set, kun Luxembourg, Finland og Sverige, der er i stand til at gennemføre noget.
Det er de eneste lande, der lever op til finanspagtens nye kriterier.
Så man kan sige, at det er en gratis omgang at opfordre lande til at gøre noget, for de står for sådan noget som 15 millioner.
På den måde håber jeg sådan set, at min forvirringen nu er afklaret, ved at vi – ministeren og jeg – så er enige om, at selv hvis Francois Hollande, eller hvem der bliver præsident Frankrig, siger, at der skal være en fælles europæisk stimulispakke, skal vi sige nej til det, fordi det, der er det afgørende her og nu, er budgetdisciplinen.
Det er det, der er det helt centrale, og det, der i første omgang bringer Europa ud af krisen.
Kan ministeren udrede forvirringen om, hvorvidt den såkaldte kickstart, som regeringen gennemfører i Danmark, også skal udbredes til resten af Europa, når ministeren selv i december til Jyllands-Posten talte varmt for udbredelsen af kickstarten, mens statsministeren senere i december i Berlingske Tidende slog fast, at »Ingen lande i Europa kan magte det i øjeblikket«, hvorefter selv samme statsminister nu netop til Financial Times har meddelt, at »de lande, der har råd til at kickstarte økonomien, bør gøre det«?
Spørgsmålet lyder på følgende måde: Kan ministeren udrede forvirringen om, hvorvidt den såkaldte kickstart, som regeringen gennemfører i Danmark, også skal udbredes til resten af Europa, når ministeren selv i december til Jyllands-Posten talte varmt for udbredelsen af kickstarten, mens statsministeren senere i december i Berlingske Tidende slog fast, at »Ingen lande i Europa kan magte det i øjeblikket«, hvorefter selv samme statsminister nu netop til Financial Times har meddelt, at »de lande, der har råd til at kickstarte økonomien, bør gøre det«?
Nicolai Wammen (S), 2012-02-08:
Jeg skal ikke kunne svare på, hvad der har gjort fru Lykke Friis forvirret, men jeg kan ikke forstå, hvis det er udtalelser fra statsministeren, fra undertegnede eller fra andre ministre.
Det, vi fra regeringens side klart har tilkendegivet, er, at vi ønsker, at der skal sættes initiativer i gang i Europa, der kan sikre vækst og job.
Vi har så også sagt, at vi jo i Danmark laver en kickstart af den danske økonomi, og hvis det kan inspirere andre, så er det jo fint, men man må også have respekt for, at der er vidt forskellige økonomiske situationer i medlemslandene.
Derfor er det også så vigtigt, at vi i forbindelse med det netop overståede topmøde, bl.a. med en stærk dansk indsats, har fået sat hele vækstdagsordenen og jobskabelsesdagsordenen, især når det gælder ungdomsarbejdsløshed, på dagsordenen.
Det synes jeg da vi i fællesskab må være glade for, og så håber jeg, at fru Lykke Friis' forvirring er forduftet og er blevet vendt til glæde i stedet.
Regeringens holdning er den, at hvis der er lande med mulighed for det og lyst til det, der kan lade sig inspirere af den kickstart, vi har lavet i Danmark, så er det godt, for der er brug for alle de initiativer, der kan medvirke til at skabe job og vækst i Europa.
Men vi har også sagt, at det er vigtigt, at vi i fællesskab træffer de nødvendige beslutninger.
Det var jo bl.a. det, der skete i forbindelse med topmødet den 30. januar, hvor man har været inde at gøre det nødvendige, nemlig at sætte vækst- og beskæftigelsesdagsordenen helt i top.
Det er på bl.a. dansk initiativ, og derfor håber vi meget, at vi ved siden af de helt nødvendige ting, der sker med at spænde livremmen ind og få styr på butikken i en række europæiske lande, også kan gøre de nødvendige tiltag, der sikrer, at vi kan investere i nye job og i vækst, bl.a. ved at bruge EU's budget bedre og bl.a. ved at lave reformer af det indre marked.
Det er en dagsorden, som jeg håber og tror der vil være bred tilslutning til i det danske Folketing.
Så håber jeg at forvirringen er helt væk hos fru Lykke Friis.
Lykke Friis (V), 2012-02-08:
Vi prøver en gang til.
Vi er hundrede procent enige om det med det indre marked, men hvad er det for nogle lande?
Kan ministeren der være konkret?
Hvad er det for nogle lande, som ministeren ser har råd til at kaste sig ud i en kickstart på nuværende tidspunkt?
Hvad er det for nogle lande, vi taler om i Europa, hvor det ville være godt, hvis de ville følge Danmarks eksempel?
Hvad er det for nogle lande, der lige p.t. har mulighed for det?
Nicolai Wammen (S), 2012-02-08:
Vi har jo netop ikke fra regeringens side gået ud og peget på lande og sagt, at de skal gøre det eller noget andet.
Vi har sagt, at hvis man i andre lande ved at føre en ansvarlig økonomisk politik og ved at prioritere jobskabelse og vækst kan inspireres af, hvad der foregår i Danmark med den kickstart, som regeringen sammen med Enhedslisten har gennemført, synes vi, at det vil være rigtig positivt.
Men det er op til det enkelte land selv at vurdere, om de har mulighed for det.
Det skal vi ikke fra den danske regerings side gøre os til overdommer over, men hvis der er nogen, der kan lade sig inspirere af det, vi gør, vil det da kun være dejligt.
Lykke Friis (V), 2012-02-08:
Nu skal der jo generelt ikke meget til at gøre en glad, når man hedder Lykke.
Jeg synes nu stadig væk ikke, jeg blev sådan hundrede procent afklaret, for jeg synes jo altså, at pointen med det her er, at vi har en statsminister, der meget klart lige omkring juletid først siger, at der altså ikke er nogen lande, der har råd til det her i øjeblikket, og som så nu i forbindelse med topmødet udtaler: De lande, der har råd til at kickstarte økonomien, bør gøre det.
Hvad er det for nogle lande, vi så taler om?
Det synes jeg da er et meget relevant spørgsmål og meget relevant at få det afklaret her.
Det er sågar også sådan, at der er repræsentanter internt i ministerens parti, der plæderer for det her.
Synes man, der skal være sådan en stimuluspakke, og hvilke lande vil i givet fald have råd til på nuværende tidspunkt at gøre det?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Jeg vil starte med at sige, at jeg sådan set synes, at spørgsmålet er fuldstændig malplaceret, altså, at spørge, hvor mange døde børn, der skal på bordet, før jeg synes, at reglerne skal laves om, synes jeg er langt under bæltestedet.
Jeg er udmærket klar over, at der var en dreng, der døde i sommer, før jeg blev minister.
Det var en meget tragisk sag, hvor der er handlet forkert, en sag, som jeg selvfølgelig synes er ganske forfærdelig, som vel alle andre synes.
Vi har i regeringen lavet rigtig mange initiativer, siden jeg blev minister.
Jeg startede med at skrive et brev rundt til alle landets kommuner og bede dem om at gennemse deres beredskab og få det opdateret.
Vi har i satspuljen i fællesskab sat penge af til bl.a. ny lovgivning, der skal sikre adgang til lukkede familier.
Jeg er på vej nu med et lovforslag om at ændre refusionen, således at når man skal fjerne en større søskendeflok, får man flere penge tilbage, så der ikke sidder nogen kommuner, der ikke har råd til at fjerne en større søskendeflok.
Vi har igangsat en kulegravning af alle de sager, der har været, hvor man skal se på, hvordan myndigheder har spillet sammen.
Vi har med andre ord taget det ansvar på os, som den tidligere regering ikke formåede at tage på sig.
Vi er i gang med at rydde op.
Der er meget at rydde op i derude, men vi har taget ansvaret på os, fordi det naturligvis ikke er vores politik, at der skal døde børn på bordet.
Jo, men man kan jo ikke bare komme til Danmark og så gerne ville have offentlig forsørgelse.
De regler på familiesammenføringsområdet, som vi ruller tilbage, ruller vi altså tilbage til det niveau, der var i Danmark i sommeren 2011 – vi taler om sidste sommer.
Det er jo ikke sådan, at vi har fri indvandring.
Det er nu ikke noget, jeg tror er fremmed for mange, men der vil selvfølgelig være nogle, der vil synes, at de oplever nye toner, og det vil kun glæde mig, hvis det også vil føre til, at flere bliver aktive medborgere.
Det i hvert fald det, der er regeringens mål.
Når folk kommer hertil, skal de hurtigt integreres, de skal hurtigt lære dansk, de skal hurtigt komme ud på arbejdsmarkedet, og derfor har vi sådan set meget fokus på, hvordan vi tager imod folk, der kommer hertil.
Men jeg har ikke samme angst for, at man bare kommer på offentlig forsørgelse, som jeg kan høre at hr. Martin Henriksen har, for man kan ikke komme til Danmark, medmindre man har et forsørgelsesgrundlag.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-08:
Der var der jo en lavere starthjælp, en lavere social ydelse, da Dansk Folkeparti havde indflydelse på de her ting, og regeringen har jo lagt op til og fået gennemført, at det skal forhøjes.
Så ud over at man bruger penge på at forhøje de sociale ydelser til nogle udlændinge, der er kommet til Danmark og har fået asyl – og når de har fået det, er de berettiget til nogle højere ydelser – gør man det jo også mere økonomisk attraktivt at søge til Danmark som f.eks. asylansøger, fordi folk kan se, at der i Danmark i forhold til andre steder er nogle attraktive sociale ydelser.
Igen vil jeg bare bede ministeren om at redegøre for eller i hvert fald komme med et bud på, hvor man ønsker at hente de penge, som man alt andet lige bliver nødt til at bruge på den indvandringspolitik, man ønsker at føre.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-02-08:
Vi har i den seneste tid haft rigtig mange sager, hvor sagsbehandlere har ignoreret henvendelser fra bekymrede lærere og pædagoger, endda fra forældrene selv, og konsekvenserne har jo været, at der i mange år har foregået mishandling af børn.
Vi har set det både i Kolding Kommune og Rebild Kommune, og det har endda også medført dødsfald hos børn som følge af mishandling.
Hvor mange mishandlede børn og hvor mange dødsfald hos børn skal der på bordet, før ministeren mener, at situationen er alvorlig nok til, at vi fra Folketinget skal gribe ind og lave et anderledes regelsæt for sagsbehandlerne?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Jeg tror, det blev meget tydeligt for alle, hvad der er regeringens holdning, og loven er sådan set også klar.
Man skal tage udgangspunkt i det enkelte barn i de sager, der er, hvor man skal vurdere barnets behov, og man skal vælge den indsats, der bedst løser barnets problemer.
Derfor er der sådan set ikke behov for at ændre nogen lovgivning eller lave en lov om, at man ikke må lave konkurrencer, fordi kommunerne skal gøre det, der er bedst for barnet.
Jeg vil gerne sige, at hvis det skulle ske, er jeg helt af den overbevisning, at så ville det have offentlighedens interesse.
Fordi det er så vanvittigt, og fordi det er så anstødeligt, er jeg sikker på, at det ville være noget, der ville blive skrevet om, og det ville komme os for øre, og så ville det selvfølgelig blive standset.
Så skulle det ske igen, er jeg sikker på, at vi hører om det.
De afgørelser i de konkrete sager kan jo altid indklages i klagesystemet på det sociale område, og lovligheden af en kommunes praksis kan indklages til det kommunale tilsyn.
Så jeg synes, hverken det giver anledning til ændringer i forhold til tilsyn eller lovgivning, men det er en klar afstandtagen til, at konkurrencer og børneanbringelser ikke passer sammen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-02-08:
Jeg ser også selv med stor tilfredshed på måden, som Fakses borgmester reagerede på, og jeg roste ham også for det, da jeg ved lejlighed talte med ham i sidste uge.
Jeg er glad for at høre, at ministeren også er glad for, at det blev bremset, men det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er: Nu er vi bekendt med, at sådan noget kan foregå i kommuner.
Vi ved endnu ikke, om det også er foregået i andre kommuner.
Det er det nok højst sandsynligt ikke, men hvis det sker igen, er der så noget, som ministeren vil gøre for at gribe ind, hvis der er andre kommuner, der på en eller anden måde skulle behandle deres borgere på den her måde?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Jeg vil gerne sige, at det her spørgsmål jo er sprunget ud af en sag fra Fakse Kommune, hvor der var nogle medarbejdere, som skrev rundt, om der ikke var nogen, der kunne komme med nogle vilde forslag til, hvordan man kunne spare på anbringelsesområdet.
Den mail var jo forkastelig, og heldigvis skete der det, at i det øjeblik borgmesteren fik kendskab til mailen, fik han stoppet det, der var gang i i Fakse.
Derfor vil jeg sige, at det er jeg meget tilfreds med blev gjort, og at der så tidligt blev taget afstand fra det forslag, der var lagt frem fra nogle medarbejderes side.
Når vi taler om børn, som er ude i problemer, som har det skidt, og som har en dårlig trivsel, skal de altid have det rigtige tilbud, og det nytter ikke noget, at man tror, at man kan lave konkurrencer eller spare sig til en eller anden spændende vild idé.
Man skal altid tage udgangspunkt i, hvad der er det rigtige for barnet.
Det vidste borgmesteren i Fakse, og derfor fik han stoppet de forslag, der var.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg jo synes, at det er rigtig fornuftigt, at kommuner tænker sig godt om og finder de rigtige løsninger til børn, men at lave konkurrencer eller plat på børn, som har det skidt – fordi man har presset på økonomien – går simpelt hen ikke.
Loven er meget klar.
Kommunerne skal sørge for, at udsatte børn får den hjælp, de har brug for, og kommunen skal vurdere det enkelte barns behov og finde lige præcis den indsats, der hjælper barnet bedst muligt, og det er altså ikke i form af en konkurrence.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-02-08:
Hvad vil ministeren gøre for at undgå, at kommunerne negligerer de udsatte børns situation, ved at lave konkurrencer med præmier til den medarbejder, der kan spare flest af kommunens penge på at undgå en anbringelse?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Jeg vil gerne starte med at sige, at reglerne for, hvordan man skal stille op i Folketingets spørgetid, jo er sådan, at det skal ministeren gøre.
Så hvis justitsministeren har meldt afbud, har haft forfald, så har der været en legitim årsag til det.
Der er mange ministre, der for tiden er meget optaget af formandskabsopgaver.
Det bruger vi meget tid på i regeringen, og det er jo en indsats, som vi også bliver nødt til at mase ind i kalenderen ved siden af, at vi passer folketingsarbejdet.
Men Folketingets spørgetid ligger fast i de her timer om onsdagen, og derfor kan der være onsdage, hvor visse ministre ikke har mulighed for at stille op.
Så kommer man onsdagen efter eller den første onsdag, man overhovedet kan.
Jeg bliver spurgt om, om jeg vil lave mere forebyggende arbejde, og det vil jeg faktisk gerne.
Vi er jo på vej med et tværministerielt ad hoc-udvalg, som jeg havde fornøjelsen af at fortælle om i går i Integrationsudvalget.
Noget af det, der er i kommissoriet, er, at man skal se på, hvordan man kan sørge for at forebygge kriminalitet blandt unge med indvandrerbaggrund.
Det er en problemstilling, som regeringen og jeg tager meget alvorligt, for vi har en udfordring.
Det er en udvikling, der har stået på i mange år, uden at man har fået knækket nødden, og vi har sat os for, at det vil vi gøre anderledes i den her regering.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-08:
Se, nu ved jeg, at Dansk Folkepartis retsordfører, hr. Peter Skaarup, har forsøgt at få justitsministeren i Folketingssalen for at svare på spørgsmål, og det har ikke været helt nemt.
Det er selvfølgelig ærgerligt.
Det skal jeg beklage, men det kan være, at social- og integrationsministeren kan prikke sine kollega på skulderen og sende ham ned i Folketingssalen og svare på spørgsmål om den situation, der har været i Vollsmose.
Ministeren siger mange af de rigtige ting, nemlig at der skal være konsekvenser osv., men det er jo ikke nok at sige, at der skal være konsekvenser.
Der bliver rent faktisk også nødt til at være nogle.
Lad os sige, at kommunen siger til et ungt menneske: Vi kan se, at du er på vej ud i noget skidt; vi kan se, at andre unge i området render rundt og begår kriminalitet i form af indbrud osv., der er rettet mod danskere, og du kan måske også være på vej i den retning; så nu siger vi til sig, at du skal være hjemme på et bestemt tidspunkt om aftenen, sådan at du ikke er i nærheden af den omgangskreds, som kan trække dig videre ud på den kriminelle løbebane.
Vi har faktisk nogle redskaber i dag i lovgivningen, der kan give mulighed for, at kommunen kan kontrollere, om det unge menneske så rent faktisk også er hjemme, men jeg kan forstå, at de redskaber vil ministeren altså heller ikke gøre brug af.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Angående nogle af spørgsmålene bliver jeg nødt til at henvise til, at det måske også kunne være nyttigt, hvis justitsministeren bidrog til besvarelsen.
Jeg vil selvfølgelig gerne svare på nogle af tingene.
Først vil jeg sige, at der jo er indkaldt til samråd med både justitsministeren og mig selv med udgangspunkt i de artikler fra B.T., så der vil vi i hvert fald få lejlighed til at drøfte nogle af de her problemstillinger mere indgående.
Når det drejer sig om, hvorvidt vi skal frigøre ressourcer til politiindsatsen, vil jeg sige, at det ligger uden for mit ressort, og at det er et spørgsmål, som man må rejse over for justitsministeren eller finansministeren, eller som man må rejse i finanslovforhandlinger.
Det er ikke et spørgsmål, jeg kan stå og tage stilling til her eller sådan set ønsker at tage stilling til.
Så blev jeg spurgt om, om jeg vil gøre mere for, at kommunerne skal anvende ungepålæg.
Jeg synes jo faktisk, at vi har en ret fornuftig lov.
Der er mulighed for, at man kan bruge de værktøjer, der er, og jeg synes, at det skal være op til kommunerne at træffe afgørelserne om, hvornår de mener det giver mening at anvende de forskellige redskaber, der er i lovgivningen.
Så jeg vil sådan set sige, at det vil jeg gerne afvise.
Når spørgsmålet så drejer sig om, om man skal sætte en chip på børn, der laver ballade, så vil jeg sige, at jeg tror, at det er langt mere vigtigt, at børn får at vide, at der er klare grænser, at der er regler for, hvordan de skal opføre sig, og at politiet eksempelvis kører dem hjem, hvis de støder på dem på gaden, og naturligvis tager samtaler med deres forældre og gør dem meget klart, at det er fuldstændig uacceptabelt, at små børn løber rundt på gaden sent om aftenen.
Det er jo selvfølgelig korrekt, at hvis man kommer hertil med asylstatus, har vi da naturligvis som stat en forpligtelse til at sørge for underhold.
Vi tager imod flygtninge; det gør vi i Danmark, og det synes jeg vi skal blive ved med at gøre, og det synes jeg vi skal sætte en ære i at gøre.
Der er nogle, der kan være svært traumatiserede, og som kræver en ekstremt stor og meget koordineret indsats, og der er andre, der lettere glider ind i samfundet.
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Nu er fru Merete Riisager jo delvis dækket af pension her i Folketinget, og det er lidt en anden sag.
Men hvis der skulle være en privat pensionsordning, vil jeg bare anbefale, at midlerne bliver placeret i de selskaber, der handler mindst.
For alle de beregninger, der er lavet, viser, at de eneste, der rigtig tjener på, at der bliver handlet meget med papirerne i en pensionskasse, er de selskaber, der står for handelen og formidler handelen, hvorimod kunderne taber på det.
Til gengæld er de pensionsselskaber, som investerer langsigtet – og med langsigtet mener jeg, at man ikke handler med de samme papirer hele tiden – dem, der får den største gevinst på markederne.
Så det er bare med at komme væk fra de pensionsselskaber, der tænker mere på gebyrindtægter til deres moderselskab, altså f.eks. Danske Bank, end de tænker på fremtidige pensionisters pension.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-08:
Hvilke initiativer vil regeringen iværksætte på baggrund af den hetz og chikane rettet mod danskere i Vollsmose fra indvandrergrupper, som B.T.i den seneste tid har beskrevet?
Tak for svaret.
Der har jo, hvad ministeren også nævnte, været flere eksempler, som har været beskrevet i B.T., på, at danskere har været udsat for en indbrudsbølge med chikane og hetz rettet mod danskere på forskellig måde, og der er sågar også en kristen præst, som er blevet hetzet ud af Vollsmose.
Det er jo alt sammen ting, som jeg tror vi kan være enige om at man selvfølgelig skal tage afstand fra.
Der har også været en artikel fremme, der går på, at der er blevet brugt 58 mio. kr. på forskellige sociale initiativer og integrationsinitiativer, og man kan jo godt sætte spørgsmålstegn ved, om de alle sammen har haft den ønskede effekt.
Det er jo mange penge at bruge, og det kan vi alle sammen tænke lidt over.
Men jeg kunne godt tænke mig at få at vide, om ministeren kunne være indstillet på at gennemgå de fremtidige sociale indsatser og integrationsindsatser, som der er lagt op til ikke bare i satspuljeregi, men også andre steder, for eventuelt at se på, om ikke vi kan omdirigere nogle af de midler til en forstærket politiindsats i området – for det tror jeg også har en meget mere markant effekt end en socialpolitisk indsats – sådan at vi nedtoner nogle af de ting, såsom flerkulturelle tilbud, bedre image-kampagner osv., og ser på, om ikke nogle af midlerne kan kanaliseres over til en forstærket politiindsats.
Var det noget?