runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Hvis der er nogen som helst form for logik i det ræsonnement, må det jo være, at det altså har været de sidste 40 års aftaler, der har været for stramme - eller nu ved jeg ikke, hvad hr. Rasmus Prehn synes skal være afskrivningsperioden på en skolestol.
Derfor må jeg henholde mig til, at skoledrift altså er et kommunalt anliggende.
Jeg kan jo forstå, at hr. Rasmus Prehn via sin egen indsats har bidraget så flot til, at man i Aalborg Kommune kan få tingene til at køre.
Så må det jo stå som et eksempel.
Og hvis Aalborg er det mest lysende eksempel også i forhold til en række Venstrekommuner, så bøjer jeg mig i støvet for det; det er helt fint for mig.
Det er en kommunal opgave, som har regeringens prioritet; det er baggrunden for, at vi bruger 2,7 milliarder i faste kroner mere på opgaven, inden da regeringen kom til.
Årtiers efterslæb på investeringer i landets folkeskoler, i bygningsmassen, har også vores bevågenhed.
Det er sådan set baggrunden for, at vi som en del af kvalitetsreformen har foreslået, at der skal afsættes en kvalitetsfond.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-30:
Så jeg kender lidt til det her, og det er usædvanlig svært at få pengene til at række.
Nu synes jeg faktisk, det lykkedes rimelig pænt i Aalborg.
Men det er svært at få det til at hænge sammen, og det glæder mig, at finansministeren anerkender, at der er problemer.
Det er jo i øvrigt også en sag, statsministeren er gået meget op i.
Og når man ser statsministeren i fuld vigør på Venstres landsmøde, hvor han står og lover nye toiletter og bedre service, jamen så får man jo indtrykket af, at der nu virkelig skal gøres noget ved det.
Og så er skuffelsen jo så meget desto større, når man så den 22. januar om aftenen kan se på TV 2, at der er Venstrestyrede kommuner - altså de kommuner, som burde gå foran, de, der skulle være forbilledlige for alle andre - hvor der er skolestole, som er ja, 30-40 år gamle, og hvor forældrene simpelt hen i deres nød må gå på kompromis med ideen om det universelle velfærdssamfund og selv gå i gang med at samle penge ind for at få de her nye stole.
Der må finansministeren da sige: Måske var den her aftale lige stram nok, kunne vi ikke på kigge på det?
Vi kan ikke byde eleverne sådan nogle stole her.
Ellers render de på toilettet hele tiden, og så bliver toiletterne endnu mere uhygiejniske, kunne man forestille sig.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jeg tror, det er fuldstændig ligegyldigt, hvad jeg svarer, for der lyttes jo ikke efter.
Nu bliver jeg så mødt med en påstand om, at jeg har stået og slynget om mig med tal.
Jeg nævnte ikke et eneste tal.
Men når der nu er en stærk efterspørgsel efter det, vil jeg da gerne give et par tal.
Udgifterne pr. elev er steget.
Herfra er det jo så en kommunal opgave.
Hr. Rasmus Prehn har åbenbart meget lyst til at kaste sig over den opgave.
Må jeg ikke foreslå en opstilling til en kommunalbestyrelse et eller andet sted.
Jeg ved ikke, om det er i Herning, efterspørgslen efter hr. Rasmus Prehns evner er mest oplagt, det skal jeg slet ikke blande mig i.
Men det er jo altså derude i kommunerne, man driver folkeskolen, og det gør man inden for rammerne af lovgivningen og inden for rammerne af de økonomiske aftaler, der er indgået.
Og de aftaler, der er indgået, har år for år under den her regering været stadig mere robuste.
Det er ikke det samme, som at der ikke er udfordringer; der er masser af udfordringer at få øje på.
Uden at gå i enkelteksempler - for jeg skal jo ikke stå og gøre mig til overdommer over en kommunal prioritering i en eller anden given kommune - kan jeg da også godt se, at der er nogle steder, hvor vi f.eks. har nedslidte skolebygninger.
Det er jo ikke nogle, der lige er blevet slidt ned de sidste 6 år, skulle jeg så hilse og sige, og det er jo sådan set også baggrunden for, at regeringen har foreslået, at vi nu afsætter en kvalitetsfond på 50 mia. kr. akkumuleret over en årrække, som bl.a. skal målrettes det her formål med at få skaffet mere tidssvarende skolebygninger.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-30:
Ja, finansministeren er jo god til at slynge om sig med tal for at få det til at lyde rigtig godt.
Det her spørgsmål tager jo udgangspunkt i noget meget konkret, nemlig det forhold, at der er rigtig mange steder i Danmark, hvor servicen på skolerne er så ringe, at man fra forældrenes side simpelt hen har følt sig nødsaget til at igangsætte brugerbetaling, sådan at forældrene er nødt til at betale for, at der kommer nye stole i skolelokalerne, at der bliver råd til at komme på lejrtur, at der bliver råd til nye bøger, råd til skolemad.
Her den anden dag, den 22. januar om aftenen, havde TV 2 en udsendelse, hvor de viste fire forskellige skoler rundtomkring i landet, bl.a. i Herning - den Venstrestyrede Herning Kommune - hvor man jo så nogle skolestole, som nærmest lignede museumsgenstande; altså 40 år gamle stole, der var fuldstændig trævlede.
Det var lige før, man fornemmede, at der oppe i hjørnet var ridset »Helge Sander, 6 år« ind; at han simpelt hen havde haft den som skolebarn, han er jo herningdreng.
Så det er altså vilkårene på skolerne i Herning, en Venstrestyret kommune.
Altså, bekymrer det slet ikke finansministeren, at kommunerne, også Venstrestyrede kommuner, simpelt hen er så hårdt pressede, at der ikke engang er råd til at give børnene nogle ordentlige stole at sidde på, men at de skal sidde på nogle, der er helt tilbage fra den tid, hvor hr. Helge Sander var skoleelev?
Ønsker ministeren at øge den form for brugerbetaling på folkeskoleområdet, som TV 2 Nyhederne beskriver den 22. januar 2008, siden ministeren for nyligt har bebudet besparelser i milliardklassen over for landets kommuner?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jamen, det er jo det samme spørgsmål med et tvist, og det er jo fint nok, for det så øger taletiden til alle.
Jeg har sådan set gjort det krystalklart i min sidste besvarelse, at vi på ingen måde bebuder besparelser for kommunerne; tværtimod har vi år for år sikret, at kommunerne har haft mulighed for at udbygge deres service.
Jeg har også gjort det klart, at vi fortsat ønsker at have en folkeskole, hvor undervisningen er gratis for alle, og at regeringen ikke har nogen planer om at indføre brugerbetaling i folkeskolen.
Det er kommunalbestyrelsens ansvar, at kommunen finansierer alle udgifter, som er nødvendige for at gennemføre både undervisning og lejrskoler og ekskursioner.
Karen Hækkerup (S), 2008-01-30:
Det var jo en klar afvisning, men som jeg kan se det, kan det jo ikke passe.
Hvis jeg går ned i supermarkedet og køber noget for en femmer og lægger femmeren på disken og jeg så kommer et år efter og gerne vil købe det samme og siger, at jeg allerede lagde femmeren sidste år, så vil de nok sige nede i supermarkedet: Den går ikke, du skal altså lægge en ny femmer.
Det er jo det, regeringen forsøger at gøre her.
Man har lovet meget, meget tydeligt - at man vil give 2 mia. kr.
Helt specifikt har statsministeren lovet, at man vil afsætte 2 mia. kr. over den næste valgperiode, altså den, vi lige har afsluttet, som skulle gå til normeringer, lokaler og en særlig indsats for socialt udsatte børn.
De penge brugte regeringspartierne til at vinde danskerne gunst, så man kunne blive genvalgt ved valget i 2005.
Når nu finansministeren siger, at man har holdt løftet, at man har givet den ene milliard, og at den anden er på vej, må jeg bare sige, at det ikke er korrekt.
Der er blevet givet 1 mia. kr., så langt kan vi sagtens være enige, det kan enhver jo se.
Med hensyn til den anden milliard er den for det første endnu ikke udmøntet, og for det andet skal den, som finansministeren siger, udmøntes i forhold til kvalitetsreformen og i forhold til trepartsforhandlingerne.
Så vil jeg bare sige, at det jo er nogle helt andre penge, som er lovet i en helt anden aftale.
Man kan ikke bruge pengene flere gange, selv om man er finansminister, og derfor synes jeg egentlig, at det er lidt vigtigt, at finansministeren nu åbent indrømmer, at der er tale om et løftebrud, for man kan ikke bruge de samme penge flere gange, heller ikke når man er finansminister.
Hvordan kan det hænge sammen, at det er de samme penge, man bruger, uanset hvilke aftaler man relaterer dem til?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jeg bliver spurgt om, hvorfor vi har brudt et valgløfte om et par milliarder til børnefamilierne, og svaret på det spørgsmål er, at vi ikke har brudt noget valgløfte.
I regeringsgrundlaget fra 2005 tilkendegav regeringen, at vi ville afsætte 2 mia. kr. over den kommende 4-års-periode, altså 2006, 2007, 2008 og 2009, til bedre kvalitet i børnepasningen.
Tilbage står så 1 mia. kr. mere, og de vil blive udmøntet i forbindelse med de kommende forhandlinger med Folketingets partier om regeringens udspil til en kvalitetsreform og til at gennemføre initiativer i trepartsaftalen, som regeringen indgik i forsommeren med KL, Danske Regioner, LO, AC og FTF, en aftale, der i øvrigt fik bred støtte i Folketinget før jul.
Derfor kan jeg blankt afvise, at regeringen har brudt sit valgløfte fra 2005 om at investere, kan man sige, 2 mia. kr. i børnefamilierne.
Jeg ved ikke, hvad det er for en universal kompetence, hr. Rasmus Prehn har, når han nu kan omfavne alle landets forældre og ligesom give udtryk for alt, hvad de føler.
Jeg er selv forælder til tre børn, to i den danske folkeskole; det er i øvrigt i en Venstrestyret kommune, men på trods af det vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg har et klart indtryk af, at vi er på sporet, og en klar oplevelse af, at mine børn får en betydelig bedre undervisning end den, jeg selv fik.
Jeg har også en klar oplevelse af, at det sådan set år for år bliver mere og mere fokuseret, og at det bliver bedre og bedre.
Man kan også se det i tallene, man kan se det på PISA-undersøgelserne, man kan se det alle mulige andre steder, hvor vi går ind og måler på effekten af det, der sker i den danske undervisningssektor, at den danske folkeskole er på vej i den rigtige retning: Eleverne lærer noget mere, end de gjorde før, og det er sådan set det, folkeskolen handler om.
Så det er ikke et spørgsmål om at føle eller opleve, det er sådan set et spørgsmål om at kunne konstatere helt stringent, at vi gør nogle fremskridt i den danske folkeskole.
Så er der masser af udfordringer, og der vil da være masser af arbejde både til hr. Rasmus Prehn og til mig i år frem, uanset hvordan regeringskonstellationerne så i øvrigt står, for vi kommer jo aldrig i mål, det vil sådan set være for fattigt at have den ambition, at man endegyldigt kom i mål.
Jeg har meget klart sagt, hvad der er regeringens position politisk her, jeg har også sagt, hvor ansvaret ligger, og jeg har sagt, hvad det er for nogle regler, der gælder.
Hvis man gør vold mod dem, skal der gribes ind, og det skal de mennesker, der er udstyret med kompetencen til det, selvfølgelig gøre, og det er kommunalbestyrelserne ude i landets 98 kommuner.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-30:
Jeg skal så prøve at gøre mine spørgsmål lidt mere klare; jeg medgiver, at der måske var lige lovlig meget skæv tænkning.
Ministeren siger, at vi er på sporet, men at vi ikke er i mål, og alligevel er der nogle forældre, der oplever, at det går den fuldstændig forkerte vej, altså de oplever ikke, at man er på sporet.
Og hvis de oplever, at man er på vej et sted hen, så tror jeg, at der er mange, der gerne vil væk fra det spor.
Der er det så, jeg gerne vil spørge: Er ministeren helt sikker på, at man er på vej det rigtige sted hen?
Er ministeren sikker på, at man er på sporet af det rigtige, når det er sådan, at forældrene oplever, at det går den stik modsatte vej, og at de er nødt til at gå over til brugerbetaling frem for en universel velfærd, hvor skolen bare er i orden?
Er det den rigtige vej?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Sådan hørte jeg det ikke.
Jeg hørte, at det var sådan en polemisk feberfantasi om, hvilke refleksioner der var gået gennem mit hoved en aften, hvor jeg så TV 2 Nyhederne, som jeg i øvrigt ikke har set, og hvad det gav anledning til dagen før.
Det er jo det, der er skævt.
Hvis vi holder fast i, hvad det her handler om, så har vi en folkeskole i Danmark, og regeringens position er meget klar.
Folkeskolen skal være gratis i den forstand, at vi alle sammen betaler til den, for intet kommer jo af sig selv undtagen lommeuld, men der skal ikke være brugerbetaling i den danske folkeskole.
Regelgrundlaget er meget, meget klart.
Det skal kommunerne respektere.
Hvis man overskrider det regelgrundlag, har kommunen pligt til at handle.
Sådan er det.
Det, der er vores opgave, er en kombination af en god skolelovgivning, der sætter fokus på faglighed, og det har vi haft pæne resultater med, økonomiaftaler, der skaber økonomisk råderum til at løse opgaverne, det har vi haft pæne resultater med, 2,7 mia. kr. i nutidskroner mere til området, og så selvfølgelig i øvrigt også nogle overenskomster med nogle fornuftige arbejdstidsregler og andet, der gør, at lærerne kan fokusere på det væsentlige, nemlig at undervise eleverne.
I en kombination af de tre ting skal vi gøre en god folkeskole stadig bedre.
Og det er vi godt i gang med.
Når jeg så siger, at vi ikke er i mål, er det jo et udtryk for selverkendelse, og det vil man i øvrigt kunne få mig til at sige fra nu af og til min dødsdag, for jeg tror ikke på, at vi nogen sinde kommer i mål, at vi når en eller anden dag, hvor vi kan sige: Hermed har vi så skabt den mest ophøjede danske folkeskole eller sundhedssektor eller noget andet; der er ikke mere at gøre.
Vi skal selvfølgelig dag for dag arbejde på at gøre tingene bedre, og det agter regeringen også at gøre.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-30:
Der var vel det spørgsmål gående på, hvad det er, ministeren vil gøre helt konkret for at løse det her problem.
Ministeren siger, at man er på vej, man er bare ikke kommet i mål.
Hvad er det så for nogle nye initiativer, ministeren vil tage for at løse det her?
Det svarede ministeren ikke på ved det forrige spørgsmål, og det prøvede jeg så at ridse lidt op i det andet spørgsmål, der så kom her, og det fik vi stadig væk ikke noget svar på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Der var nogle refleksioner over, hvordan man selv tænker skævt.
Det kan jeg bekræfte, der tænkes fuldstændig skævt.
Det er ikke særlig retlinet.
Der var ikke noget spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-30:
Jeg synes, at det ikke desto mindre er et relevant tvist, for det er jo ret interessant at kigge på tidsforløbet her.
Altså, der er tale om den 22. januar om aftenen, hvor man på TV 2 Nyhederne kunne se en række rigtig trælse eksempler på, at velfærden simpelt hen ikke er god nok på landets skoler.
Forældrene må selv til lommerne for at få en ordentlig velfærd.
Så går der, tror jeg, en dag eller to, og så ser vi simpelt hen finansministeren med fuld energi kaste sig over kommunerne med den her straffeekspedition, hvor der bliver meldt ud, at man simpelt hen vil gribe ind mod det overforbrug, der har været, sådan at der vil blive sparet 1 mia. kr.
Det er selvfølgelig lidt frækt - og nu har ministeren også fået lejlighed til at svare for sig, og jeg kan forstå, at ministeren aldrig kunne drømme om at øge brugerbetalingen - men man kunne godt få den tanke, hvis man tænker lidt skævt, at ministeren simpelt hen selv har siddet og set den her TV 2-udsendelse om, at der nu er mere og mere brugerbetaling under opsejling - og tænkt, at så må vi som noget af det første skynde os at presse kommunerne endnu mere, end vi allerede har gjort, så der kan komme endnu mere af den slags.
Men jeg kan jo forstå på det, ministeren allerede har svaret, at det kunne man aldrig drømme om.
Man er på sporet, man er bare ikke i mål.
Så er det bare mærkeligt, at borgerne ikke oplever, at det bliver bedre, men desværre at det bliver værre.
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Hvordan vil regeringen sikre, at kravet om milliardbesparelser i kommunerne fra 2009 ikke medfører forringelser af velfærden for bl.a. børn, ældre og syge?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Nu siger hr. Morten Bødskov mange ting.
Man må næsten udskrive spørgsmålet bagefter, for præmisserne skifter undervejs, men antydningsvis bliver der selvfølgelig også sagt noget, der er rigtigt.
Der bliver spurgt, om jeg kan bekræfte, at udgangspunktet for forhandlingerne er den aftale, der er indgået, og ikke de budgetter, der er lagt ude i kommunerne.
Det kan jeg bekræfte er udgangspunktet for forhandlingerne.
Sådan må det jo være, for vi har indgået en aftale med kommunerne, som skabte det her realløft, som jeg omtalte før.
Det er en aftale, som kommunerne var meget tilfredse med, men som de ikke desto mindre ikke har overholdt.
Det er klart, at i forhold til det rum, der langsigtet er i dansk økonomi, er vi selvfølgelig nødt til at tage afsæt i det, der er aftalt, og ikke i det, som kommunerne selv har taget.
Hvor det så fører hen i forhold til budgetterne for 2009, er der ingen der kan sige noget om, da man ikke kender resultatet af de forhandlinger, der skal være til sommer.
Men jeg kan bekræfte, at udgangspunktet for forhandlingerne vil være det, som vi senest, altså sidste sommer, aftalte med kommunerne, og selvfølgelig ikke de budgetter, som kommunerne selv har lagt i strid med aftalen.
Sådan må det være.
Det er i øvrigt ikke nogen ny tradition, jeg indfører, alt andet ville jo ikke være stringent i et aftalesystem som det, vi har.
Jeg har brugt det billede, at kommunerne sådan set har taget to trin op ad trapperne i et hug, og derfor kan de ikke bare fortsætte rejsen fra det niveau, de er nået op på.
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Det vil sige, at de forlydender, der har været om, at det merforbrug, der har været på budgetterne for 2008, som runder ca. 1 mia. kr., og som jeg tror at mange kommunale folk efter det, finansministeren har sagt til dem, har fået indtryk af skal hentes ind i form af besparelser på budgetterne for 2009, er en fuldstændig fejlfortolkning.
Det er en fuldstændig fejltolkning, for kommunerne får også i 2009 lov til at beholde det merforbrug, de har haft i 2008, således at der i de forhandlinger, der går i gang her i 2008, overhovedet ikke sker nogen reduktion.
Kommunerne får lov til at beholde og have det merforbrug, som de har indbudgetteret i 2008.
Det, der er det centrale, er jo, at de har indbudgetteret øgede udgifter til folkeskolen, til de ældre, til børnene osv.
Det er jo på de områder, der er en overskridelse.
Mange kommuner forstået det, som om finansministeren vil hente pengene ind og lade det være udgangspunkt for forhandlingerne for 2009 - altså de facto besparelser - men det er en total misforståelse.
I de forhandlinger, der skal i gang, vil der ikke være tale om nogen form for reduktion i 2009 i forhold til de budgetter, der er lagt for 2008.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Det kan jeg nu vanskeligt forestille mig at de er, for vi skriver ikke engang udgangen af januar, så man har vel ikke brugt alle de midler, der er afsat på budgettet.
For så vidt angår 2009, vil det, hvis man skal svare benhårdt på spørgsmålet med den lidt falske præmis, der lægges ind, fordre, at man kender resultatet af de økonomiforhandlinger, der skal være til sommer.
Det gør jeg ikke; de er jo ikke indledt endnu.
Hvor det så fører os hen, afhænger af udfaldet af økonomiforhandlingerne.
Det kan jo ikke være anderledes.
Det er jo for så vidt allerede besvaret, for som jeg var inde på det i besvarelsen af det foregående spørgsmål, kan jeg ikke anerkende præmissen for det stillede spørgsmål.
Der er på ingen måde tale om milliardbesparelser i kommunerne eller om forringelser af den kommunale velfærd.
Derimod er der tale om velfærdsforbedringer i milliardklassen til gavn for børn, til gavn for ældre, til gavn for syge.
Ja, det er fuldstændig fejltolket.
Nu bruger hr. Morten Bødskov vendingen de budgetoverskridelser, som kommunerne har måttet foretage, som om det næsten var en naturgiven ting, at det skulle ske, men sandheden er, at der er indgået en aftale mellem kommunerne og regeringen, som kommunerne var meget tilfredse med, og som i forhold til den aftale, der lå for året før, giver et løft på 850 mio. kr. for at videreføre serviceniveauet, inklusive de opgaver, som kommunerne overtog fra amterne, og som derudover rummer et realløft på 1,6 mia. kr.
Det er den aftale, der er indgået.
Kommunerne har så budgetlagt i strid med den aftale.
Det, regeringen sagde før, under og efter valget, er, at vi ikke genåbner budgetterne i 2008; dem kan man arbejde med.
Det plejer man også at gøre.
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Tak for det.
Det vil sige, at finansministeren overhovedet ikke kan genkende det, der i sidste uge blev sagt af kommunerne, nemlig at de budgetoverskridelser, som kommunerne har måttet foretage som konsekvens af en årelang historisk stram tøjle i den kommunale økonomi, skal hentes ind i 2009.
Regeringen sagde under valgkampen - i hvert fald på et tidspunkt under valgkampen - at de budgetoverskridelser og skattestigninger, der var, fik kommunerne af hensyn til mulighederne for at udbygge velfærden lov til at beholde.
Nu er om ikke Thors hammer så i hvert fald Løkkes løkke lagt om kommunerne, og konsekvensen er, at det skal hentes ind i budgetterne for 2009.
Er det en fuldstændig fejltolkning af det, finansministeren offentliggjorde over for kommunerne i sidste uge?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jeg blev spurgt om, hvordan jeg vil sikre, at kravet om milliardbesparelser i kommunerne fra 2009 ikke medfører den ene og den anden ulykke.
Det korte svar på det spørgsmål er jo, at jeg ikke kender noget til nogen milliardbesparelser i kommunerne.
Jeg er med på, at det er en påstand, der fremføres igen og igen, uanset hvilket tal man så i øvrigt lægger frem, men helt stilfærdigt og helt faktuelt er det sådan, at de kommunale forbrugsudgifter i realkroner er vokset med knap 14 mia. kr. fra 2001 til 2006, så jeg kan simpelt hen ikke få øje på nogen milliardbesparelser.
Jeg kan ikke genkende præmissen for spørgsmålet
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Det er vel klart, at når kommunerne har brugt næsten 1 mia. kr. mere, end de havde budgetteret med, er det det, finansministeren vil inddrive i 2009, ikke sandt?
Det er sådan, det er blevet forstået i mange kommuner, at udgangspunktet for forhandlingerne om kommunernes økonomi for 2009 er det, der er aftalt for 2008, og når der her er sket en overskridelse på ca. 1 mia. kr., skal de penge hentes ind i 2009.
Her er spørgsmålet bare, og det kunne være rart, hvis ministeren ville svare på det, hvordan de her besparelser og finansministerens udtalelser om, at det merforbrug, der har været - pengene er jo brugt på børn, ældre, udsatte grupper, folkeskolen og andre steder - skal hentes ind på budgetterne i 2009, harmonerer med de løfter, som regeringen under valgkampen har givet om velfærd til børn, ældre, unge og folkeskoleelever.
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Selv svaret til hr. Rasmus Prehn understreger jo, at finansministeren lever i en virkelighed, som almindelige mennesker ikke oplever.
Man kan stå her med sine 75 mia. kr. og 14 mia. kr., og jeg ved ikke, hvad det er, man har stået og smidt rundt med både i valgkampen og nu her igen.
Den oplevelse, der er ude i kommunerne, er jo, at der sker besparelser rundtomkring, og kommunerne er nødt til at hæve skatten meget voldsomt, nødt til at overbudgettere og andet for at få det til at hænge sammen.
Nu er konklusionen på de spørgsmål, der er forsøgt stillet her - hvor finansministeren jo i den grad har talt sort - modsat den opfattelse, der var i kommunerne i sidste uge, at det uvirkelige forhold til virkeligheden så at sige fortsætter; at man ikke mener, at det, at kommunerne har brugt flere penge i 2008, end de havde fået lov til, har nogen som helst konsekvens for den kommunale serviceudvikling fra 2009 og frem.
Det er bare det, vi ikke kan forstå.
Det kan godt være, vi er fuldstændig uvidende om, hvordan tingene hænger sammen, men jeg tror, at den virkelighed, som finansministeren efterlader kommunalpolitikerne med fra 2009 og frem, er besparelser på ældreområdet, på børneområdet, på folkeskoleområdet og på de områder, man har fået med strukturreformen, hvor man eksempelvis skal tage sig af nogle ret kraftigt udsatte grupper.
Det er den virkelighed, man vil opleve rundtomkring i kommunerne, og som vi altså bare igen kan konstatere at finansministeren nægter at forholde sig til.