runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2010-05-12:
Jeg betragter det som en klar erkendelse af, at det var en finke, der røg af panden i går, da finansministeren sagde, at det allerstørste problem for dansk økonomi bliver udviklingen fra 2011 til 2013, for det er notorisk noget vrøvl.
Der kan ikke findes en økonom, der ikke er på finansministerens lønningsliste, der vil bekræfte, at det største problem er, hvordan dansk økonomi udvikler sig fra 2011 til 2013.
Men lad os så tage EU.
Hvad var det, Kommissionen sagde, da finansministeren sendte sit konvergensprogram derned?
Kommissionen sagde, punkt 1: Vi beder Danmark om at specificere de målsætninger, som regeringen har sendt, altså specificere den konkrete kortsigtede plan.
Punkt 2: Kommissionen inviterer Danmark til at redegøre for, hvordan man vil skabe holdbarhed i økonomien gennem reformer frem mod 2015 – og heller ikke det har vi jo hørt noget om.
Derfor er det jo bare, at finansministeren ikke kan smykke sig med lånte fjer fra Europa-Kommissionen og bruge dem mod oppositionen, når man ikke selv er i stand til at levere de svar, Kommissionen efterspørger.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Vi har redegjort klart og tydeligt for, at vi vil opfylde de krav til konsolidering, der bliver stillet.
Vi forventer, at de krav beløber sig til 24 mia. kr., og vi har erklæret, at vi vil løfte den opgave.
Vi har så taget den første del ved at holde de offentlige udgifter i ro, hvorved man kan finde 13,5 mia. kr.
Tilbage bliver 10,5 mia. kr., som vi skal udmønte senest i forbindelse med finansloven til næste år.
Jeg forstår da godt, at hr. Morten Østergaard bliver ved med at kredse om de her ting, men kan hr. Morten Østergaard så ikke forklare, hvad han mener der skal ske i 2011, for nu lige at starte et sted?
Når vi så har hørt, hvad der skal ske i 2011, hvad så i 2012?
Og så lige 2013, hvad skal ske der?
Hvis hr. Morten Østergaard vil være lidt opmærksom på de krav, der stilles fra EU, så er det: Danmark får et underskud på 5,5 pct. af BNP, og det udløser 1,5 pct. i konsolidering, 24 mia. kr.
Holland har fået en henstilling på baggrund af en overskridelse på 6,1 pct. af BNP, og det giver et konsolideringskrav på trekvart procent om året.
Denne ekstra kvarte procent svarer til 12 mia. kr. over de 3 år.
Så hvis man ligesom hr. Morten Bødskov og SF’erne og hr. Morten Østergaard ikke vil gøre noget i 2011, som der jo står, skal man altså finde 36 mia. kr. i 2012 og 2013 for at opfylde de krav.
Det er her, jeg bare har det ydmyge synspunkt, at jo tidligere vi kommer i gang med den opgave, jo mindre bliver den, og jo lettere kan vi løse den.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-12:
Jamen altså, det er jo det samme, hver gang vi møder finansministeren
: Han er fuld af spørgsmål til oppositionen, men har utrolig få svar på, hvad det er, regeringen agter at gøre.
Jeg henholder mig til, at Europa-Kommissionen efter at have modtaget konvergensprogrammet klart og tydeligt har bedt regeringen om at specificere det.
Det er jo ikke nok at erklære, at man vil holde en nulvækst, når man i øvrigt ikke har været i stand til at overholde en eneste af sine egne målsætninger for, hvad den offentlige vækst skulle være i den tid, man har været i regering.
Der vil Kommissionen gerne have konkrete svar.
Så beder Kommissionen også om at få at vide, hvordan man vil nå sine 2015-mål, altså reformerne.
Det svar vil vi også gerne have.
Når så finansministeren spørger om, hvad Det Radikale Venstre vil, må jeg sige, at det ved finansministeren jo, for vi har fremlagt en klar plan.
Vi har fremlagt en plan, der også viser, hvordan vi vil nå målene i 2015, hvordan vi vil overholde vækst- og stabilitetspagtens krav om højst 3 pct. i underskud, og det ved finansministeren.
Men det, finansministeren ikke vil, er at diskutere reformer, og derfor skal mit sidste spørgsmål bare være: Er finansministeren enig i, at hvis man fulgte den radikale model for at udfase efterlønnen, ville det i 2013 give lige så meget, som finansministeren vil spare i kommunerne, nemlig over 4 mia. kr.?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Det er klart, at jeg må lade Det Radikale Venstre, at hvis man afskaffer efterlønnen fra den 1. januar 2011, giver det et bidrag.
Men jeg tror ikke, det er en opfattelse, der deles bredt her i landet, at man sådan på den måde kan afskaffe folks indtægtsgrundlag.
Grunden til, at jeg interesserer mig så meget for det her, og grunden til, at det er så ubekvemt for hr. Morten Østergaard, at den her diskussion fortsætter, og at hr. Morten Østergaard gerne vil diskutere, hvad der skal ske om mange år, er, at vi forventer at få en henstilling som den, Tyskland har fået.
Vi er lidt bedre stillet end Tyskland, men vi tror ikke, man får en henstilling på under 0,5 pct.
Nu skal jeg læse op, hvad det dokument i al sin gribende enkelhed består i:
Når jeg så læser Socialdemokraternes plan, kan jeg se, at man siger, at alle de her glimrende reformer, som man vil lave sammen med LO, på et tidspunkt jo vil give et stort bidrag, men disse EU-planer rummer ikke basis for, at man selv kan vælge, på hvilket tidspunkt man opfylder de her BNP-krav.
De skal opfyldes i 2011 og 2012 og 2013.
Undskyld mig, men hr. Morten Østergaard bliver ved med at stille spørgsmål på den lange bane, men tag det dog i den rækkefølge, det kommer!
2011, 2012 og 2013 kommer før 2015, 2019, 2021 og 2037.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-12:
Jeg vil med det samme sørge for, at vi får rekvireret det præcise materiale.
Jeg har også lejligheden til det i næste uge, hvor jeg skal til nordisk forsvarsministermøde, og der vil jeg selvfølgelig snakke med min svenske kollega om, hvad deres erfaringer er, for jeg synes, vi lige så godt kan trække på alle de erfaringer, der er andre steder fra.
Og der er gode erfaringer.
Der er rent faktisk også gode erfaringer at se, hvis vi kigger internt i vores eget forsvar, for vi har rollemodelsdelen.
Jeg skal her inden for det næste stykke tid, inden sommerferien begynder, på besøg på bl.a. Flyvevåbnets Officersskole.
På det hold, der går på Flyvevåbnets Officersskole i øjeblikket, er 25 pct. kvinder.
Og det er jo interessant at finde ud af, hvad det lige er, der er sket her, og som gør, at man faktisk har det sådan, at en fjerdedel af de officerer, som er i gang med en uddannelse i flyvevåbnet, er kvinder.
Er det, fordi de tænker anderledes?
Er det, fordi de har været bedre til at rekruttere?
Er det, fordi de har været bedre til at forklare, at de kompetencer, man får, når man tager en officersuddannelse eksempelvis, er at sidestille med dem, man får, når man tager en ledelsesuddannelse på et af de førende universiteter.
Det er noget af det, vi skal have kortlagt.
Så jeg ser meget frem til et samarbejde, og hvis fru Pernille Frahm har andre gode ideer på det her område, er de meget, meget vedkomne.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-05-12:
Tak for det, og tak for velvilligheden til, at jeg må stille spørgsmål.
Mit spørgsmål er i virkeligheden en opfølgning på hr. Bjarne Laustsens spørgsmål.
Jeg har i dag hørt det klip med forsvarsministeren, der i Nordjylland – i Aalborg – garanterer, at Flyvestation Aalborg ikke bliver lukket.
Og jeg går ud fra – det må man konstatere af forsvarsministerens tidligere svar i dag – at det samme gælder de øvrige tre tjenestesteder, der blev nævnt, nemlig Høvelte, Haderslev og Flådestation Korsør, så de heller ikke bliver lukket i den her sammenhæng.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-12:
Jeg var enormt ked af den historie, der dér for halvanden uge siden florerede i pressen, hvor anonyme kilder navngav fire forskellige etablissementer, netop Flådestation Korsør, Haderslev og Høvelte Kaserner og Flyvestation Aalborg.
Og det, jeg syntes var vigtigt at få slået fast, da jeg var i Aalborg, var, at forsvaret selv har sagt, at de ikke har indstillet til lukning af de her tjenestesteder.
Jeg vil så også sige, at jeg synes, det er vigtigt i forhold til øvrige tjenestesteder, at vi tager de drøftelser, der måtte være, i forligskredsen og tager diskussionerne i forbindelse med den her afklaringsfase der.
Jeg er helt sikker på, at der er mange partier, der har varme følelser også for andre kaserner.
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti offentligt har meldt meget klart ud, at de ikke ønsker, at man lukker Almegård Kaserne på Bornholm eller Haderslev Kaserne i Sønderjylland eller for den sags skyld Sønderborg Kaserne, som også har floreret i pressen.
Jeg ser frem til den afklaringsfase, vi skal have nu.
For det er jo den rationelle tilgang til det.
Danmark er sådan et lille land, og vi har ikke behov for, at vi har så mange forskellige tjenestesteder.
Jeg mener, vi skal have en folkelig forankring i forsvaret, og det betyder også, at vi skal have en regional spredning af de tjenestesteder, der er.
Og det er meget vigtigt for mig at holde fast i også i de forhandlinger, vi går ind i.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-05-12:
Jeg er meget enig et langt stykke hen ad vejen.
Jeg har også noteret mig, at forsvarsministeren jo flere gange har været ude at sige det der med: Kære venner, i forsvarsforliget er der faktisk indeholdt nogle rationaliseringer, nogle besparelser.
Og det er også rigtigt.
Men jeg har her et referat fra et møde, der er blevet holdt på Antvorskov Kaserne i efteråret, hvor den daværende forsvarschef bliver spurgt til de her reduktioner på 5 pct., der jo er indeholdt i forsvarsforliget, og han bekræfter, at der er en reduktion på 5 pct., og så tilføjer han: Det betyder ca. 1.500 færre ansatte i forsvaret, men det betyder imidlertid ikke afskedigelser, da der er 2.000 ubesatte stillinger på nuværende tidspunkt.
Skal den debat og de udtalelser, der har været fra bl.a. forsvarsministerens side, forstås sådan, at det i virkeligheden var en udtalelse – udtalelsen fra den daværende forsvarschef – der ikke holdt vand?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-12:
Det vil jeg jo sådan set sige at jeg ikke kan vurdere endnu, for det må bero på den afklaring og de forhandlinger, som vi får, når vi skal have forsvarets økonomi til at hænge sammen nu her.
Det kan være, vi kommer til at stå i en situation, hvor man siger, at de folk, der er i øjeblikket, ikke nødvendigvis alle sammen er de rigtige i forhold til at optimere forsvaret.
Det kan jeg simpelt hen ikke gennemskue endnu, og det er noget af det, som jeg synes det er værd at vi får afklaret i forhold til den indstilling, som forsvarschefen har lagt på mit og forligskredsens bord her i sidste uge.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at vi får et forsvar, der fungerer, og at vi får et forsvar, der fungerer optimalt.
Og igen med baggrund i det her, jeg har fokus på, nemlig at vi skal have den folkelige forankring, vil jeg sige, at vi selvfølgelig skal have det i baghovedet, når vi går i gang med at forhandle om, hvad der skal ske.
Jeg har også noteret mig, at der er andre chefer i forsvaret, der har rejst rundt og talt om både fyringer og udlicitering osv.
Jeg vil bare gøre en ting klart: Det er forligskredsen, der beslutter, hvad det er, der skal ske; det er ikke forsvarschefen eller de enkelte chefer i forsvaret, der har besluttet, hvad der skal ske.
Det er sådan set politikerne, der beslutter.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-05-12:
Det, jeg hører forsvarsministeren sige, er, at vi skal have et forsvar, der fungerer.
Det må jo så betyde, at det ikke fungerer i dag, og der er noget, der tyder på det, forstået på den måde – jeg ved godt, at det er lidt polemisk – at vi konkret lige har lavet et forsvarsforlig, hvor økonomien hang sammen, det mente forsvarschefen i hvert fald i efteråret 2009.
Nu har vi så fået et materiale lagt på bordet i forligskredsen, som jo indeholder betydelige udfordringer for forsvaret.
Det er besynderligt, hvad i alverden er der dog sket siden da?
Har ministeren fortsat tillid til forsvarstoppen, der jo for blot et halvt år siden åbenbart mente, at alt var i skønneste orden, og vi kørte derudaf, og vi havde godt forlig.
Det er jeg i øvrigt enig i: Vi har et godt forlig.
Men hvad er det, der sket siden, og har ministeren fortsat tillid til de folk, der sidder og arbejder med de her ting?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-12:
Jeg har tillid til, at vi kan få implementeret forsvarsforliget, som vi indgik det sidste år.
Vi vidste allerede sidste år, da vi lavede forsvarsforliget, at der var nogle beslutninger, som skulle tages i forbindelse med implementeringsplanen, eksempelvis den, der hedder 5 pct. reduktion af antallet af årsværk, eller den, der hedder 18 pct. reduktion af den øvrige drift.
Vi har også været klar over – det blev vi klar over i slutningen af 2009 eller starten af 2010 – at vores udgifter til de internationale operationer er højere end det, vi egentlig havde budgetteret med.
Det vil sige, at vi vidste, at der i hvert fald ville være en budgetoverskridelse der.
Det, der er vigtigt for mig, er, at den implementeringsplan, vi får lavet nu, er en implementeringsplan, der holder.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi får sikret, at styringen af økonomien i forsvaret er så god, at vi ikke igen om et halvt år eller om et år står og skal finde milliardbeløb, for det er forsvaret ikke tjent med, det er der ingen af os, der er tjent med.
Så det er mit mål, at vi inden den 1. juli får lavet en implementeringsplan, hvor vi har lavet noget, der er så solidt, at forsvarets ledelse i øvrigt netop kan sige til os, at ja, med den økonomistyring, der er nu, kommer vi ikke i samme situation, som vi står i i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at man ikke må møde op og være i dialog med SF – aldrig!
Jeg vil meget gerne have mig frabedt at stå her og få skudt i skoene af hr. Jesper Petersen, at jeg skulle have anbefalet virksomheder ikke at mødes med SF.
Næh, jeg synes, det er en glimrende idé at mødes med SF, hvis man fortæller, hvad det er, der er vigtigt, for at man kan overleve.
Og der siger jeg bare, at jeg håber, at SF vil lytte til de mange virksomheder, der i dag siger: Der er brug for, at vi styrker dansk erhvervsliv.
Det er ikke gennem flere skatter, det er ikke igennem flere byrder, og det er ikke ved at gøre det endnu mere besværligt, som jo er det, S og SF vil gøre.
Og der kan man så selvfølgelig mene, at S og SF har en plan for det.
I går hørte man så, at der også kan findes ud af noget andet, men det, der står tilbage, er jo, at erhvervslivet skal bidrage.
Det er bare ærgerligt i den situation, vi står i.
Det er jeg ked af.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-12:
Jeg kan bare sådan principielt ikke forstå, hvorfor fisk skal stilles bedre end kvinder,
det må jeg sige, men jeg har hørt udtrykket før.
Men det undrer mig ikke mindre af den grund.
Når man nu ved, at der er kvinder, der melder sig, og som bliver frustreret over den der lange ventetid, hvorfor er man så så bange for at lave en kvotering eller lave den der friholdelse og sige, at der er en mulighed her?
Så vil jeg anbefale, at forsvarsministeren får fat i det her materiale fra INSTRAW og kigger på det, for det er faktisk bl.a. med udgangspunkt i det, at Ungarn har fået deres andel op, og at Sverige har fået deres andel op.
Og det er i samarbejde med forsvaret i en række lande, at man altså har bygget det her materiale op.
Så jeg vil anbefale, at man gør det.
En af de ting, der i hvert fald er meget tydelig i det, er, at det handler om stemningen.
Når nu f.eks. 36 pct., der vender hjem i 2007, kan sige, at de har overværet mobning, og 8 pct. kan sige, de selv har været udsat for det – og her er det ikke kun kvinder, her er det generelt – siger det jo noget om, at man altså også skal have lidt fat i stemningen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
I 2009 i september måned sagde den daværende forsvarschef, at der var 2.000 ledige stillinger i forsvaret, så hvis man fjernede nogle, havde det ingen konsekvens, fordi de stillinger slet ikke var besat.
Jeg har jo tidligere spurgt til, hvor mange der reelt er ansat ved forsvaret, og specifikt i Nordjylland, og det ser jeg frem til at modtage en redegørelse for.
Jeg forstår nu her, at der ud over det, der blev nævnt med alle de der tal, skal fyres 800 og flyttes 500.
Når jeg bl.a. står her med et referat fra Samarbejdsudvalget, hvor der står, at Hovedværksted Aalborg skal flyttes, vil ministeren så ikke i den forbindelse definere, hvad Flyvestation Aalborg består af?
Er Hovedværksted Aalborg, der laver F-16-fly og opdaterer dem til verdens højeste standard, ikke en del af flyvestationen?
Ellers må ministeren jo give en garanti og sige, at hovedværkstedet med de 200 mand derude ikke skal sælges.
De frygter jo hver eneste dag for, hvad der skal ske, når ministeren ikke vil give den samme garanti til Hovedværksted Aalborg, som hun har givet til Flyvestation Aalborg.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-12:
Med hensyn til Flyvestation Aalborg er det vigtigt for mig at sige, at forsvarets ledelse selv har afvist, at man vil indstille til en lukning af Flyvestation Aalborg.
Med hensyn til det her med ledige stillinger, og om det får en konsekvens eller ej, vil jeg sige, at det, der er vigtigt for mig, er, at vi får et forsvar, som faktisk er et optimeret forsvar, at vi har et forsvar, hvor vi har de folk, der er behov for i forhold til de opgaver, der skal løses.
Vi sidder med det i forligskredsen nu – og hr. Bjarne Laustsens parti, Socialdemokratiet, er jo en del af forligskredsen; det er så hr. John Dyrby Paulsen og hr. Morten Bødskov, der forhandler på Socialdemokraternes vegne – og i den forbindelse skal vi jo se på den her 5 pct.s reduktion af årsværk.
Jeg kan ikke her sige til hr. Bjarne Laustsen, præcis hvad det er, der kommer til at ske, men en ting er sikkert, og det er, at der vil være 5 pct.s reduktion af årsværk.
Hvor de falder, og hvem det bliver, ved vi ikke endnu.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-12:
Jeg har stor tillid til, at vores forhandlere på området varetager Socialdemokratiets politik på det her felt.
Men ministeren må jo have haft en tanke med at tage til Nordjylland og give en garanti – nemlig: Nu kan I roligt stemme på mig og på Venstre, for jeg giver jer en garanti for, at så lang tid jeg er minister, lukker Flyvestation Aalborg ikke.
Så må I sørge for at få os genvalgt, for ellers kan jeg jo ikke leve op til garantien.
Men hvorfor skal den samme garanti ikke gælde i Hjørring, på hovedværkstedet og hjulværkstedet og elektroniklinjen?
Vi ved fra referater fra forsvarsfolk, at man direkte er taget ud og har prikket folk og sagt: Du skal ikke mere være i forsvaret.
I mandags tog forsvarsministeren til Nordjylland med fuld musik og honnør, spindoktor og det hele, og erklærede, at i hendes tid bliver Flyvestation Aalborg ikke lukket.
Det var en meget, meget positiv udmelding, og de klapper, så vidt jeg ved, deroppe endnu.
Det skete jo, samtidig med at hun havde bedt alle sine ordførere i forligskredsen om at holde de udspil, der er kommet, fortrolige og ikke sige noget.
Hvordan kan ministeren så agere ved at tage op og sige, at det område bestemt ikke er i spil?
Jeg vil også gerne spørge, om den samme garanti gælder, når det drejer sig om Hovedværksted Aalborg, hjulværkstedet i Vorup eller elektroniklinjen i Hjørring og ikke mindst de 133 stillinger, som ministeren vil nedlægge eller flytte ved personeltjenesten i Hjørring.
Kan ministeren give den samme garanti over for dem?
Det tror jeg ville berolige dem rigtig meget, for ellers er der jo kun et alternativ, og det er, at ministeren kommer til Hjørring og til Vorup og til Hovedværksted Aalborg og holder den samme tale.
Det vil jeg se meget frem til.
Pernille Frahm (SF), 2010-05-12:
Det er lige det, det skal handle om: ligestilling.
I 2000 vedtog FN resolution 1325 med et pålæg om, at vi skulle opgradere midlerne til og fokusset på at få flere kvinder ind i de væbnede styrker.
Dengang havde Danmark 5 pct. kvinder i forsvaret, nu ligger vi på omkring 6,2 pct., og det skal jo så sammenholdes med, at lande som Canada ligger på 12,8 pct., Tjekkiet ligger på 12,2 pct., Ungarn ligger på mere end 17 pct., Spanien ligger på over 13 pct., Storbritannien på over 10 pct. og USA tilsvarende på omkring 10 pct.
I 2003 blev der lavet en undersøgelse om sexchikane.
99 pct. af de kvinder, som undersøgelsen omfattede, fortalte, at de havde oplevet sjofle eller nedsættende bemærkninger, 94 pct. sagde, at de havde oplevet negativ særbehandling, 90 pct. sagde, at de havde oplevet sexchikane, 41 pct. havde oplevet falske sexrygter udspredt om deres person, og 18 pct. havde oplevet at blive udsat for seksuel pression eller direkte seksuel tvang.
Og undersøgelsen siger også, at kun ganske få – kun ganske få – havde valgt at indberette det her.
Nu ligger sagen sådan, at vi kun har omkring ti indberetninger om sexchikane i forsvaret nu, men når man sammenholder det med det meget lave antal, der dengang fortalte, at de ville indberette, og at ti indberetninger stadig væk er mange i betragtning af, hvor få kvinder der er i forsvaret, så er jeg lidt optaget af, hvornår vi igen går i gang med at lave sådan en undersøgelse, hvornår vi igen får undersøgt, hvordan forholdene er for kvinder, sådan at vi kan begynde at foretage os noget for at få flere kvinder ind i forsvaret.
Jeg kan også forstå, at ministeren har haft skiftende syn på kvindelig værnepligt.
Det er jeg sådan set o.k. tilfreds med.
Jeg mener principielt, at hvis vi skal have værnepligt, bør det være for begge køn, men jeg går jo ind for, at vi afskaffer den og i stedet for fokuserer lidt på at få folk ind – og også af begge køn.
Så spørgsmålet er nu: Hvad har ministeren gang i?
Hvornår ser vi nogle konkrete resultater på det her område?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-12:
Jeg tror faktisk, det er et af de områder, som jeg er blevet stillet flest spørgsmål om, siden jeg blev minister.
Jeg ved ikke, om det så skyldes mit eget køn eller hvad.
Jeg er meget optaget af, at vi får kigget på, hvordan vi kan få en bedre balance i forsvaret, f.eks. en bedre kønsmæssig balance.
Og fru Pernille Frahm har jo fuldstændig ret i, at inden for den militære del er der 6,2 pct. kvinder i dag.
Samlet set, hvis vi ser på både militært og civilt ansatte, er det 17 pct.
Jeg kan ikke svare på, præcis hvornår vi igangsætter en ny undersøgelse, men noget af det, som ligger mig meget på sinde, er, at vi eksempelvis får kigget på: Hvad er det, der gør, at der ikke er flere indberetninger?
For jeg synes jo bestemt ikke, man skal gå og holde sig tilbage i forhold til at indberette, hvis det er sådan, at man har været udsat for det, som forsvaret kalder kønskrænkende adfærd.
Med hensyn til værnepligtsdelen går vi i gang med at kortlægge: Hvad er problematikkerne i forhold til de kvinder, som gerne vil aftjene på værnepligtslignende vilkår?
Et af de spørgsmål, som der allerede er folk der har rejst over for mig, er, at når kvinderne melder sig og siger, at de godt kunne tænke sig at tage 4 måneder på værnepligtslignende vilkår, så får de at vide: Kom igen om halvandet år; der er plads på et hold. Og jeg ved i hvert fald, at hvis det var mig selv, ville jeg tænke: O.k., så kan det godt være, jeg finder på noget andet, som er lige så spændende.
Derfor er det en af de ting, vi skal kigge på.
Jeg vil så også sige til fru Pernille Frahm, at frem til den 1. juli bliver det forligsimplementeringen, som står øverst på min dagsorden, men derefter, når vi kommer tilbage til august, går jeg i gang med hele det fokus, der skal være på mangfoldighedsdelen.
Jeg mener bestemt ikke, at vi skal gå efter at sige, at der skal være 50 pct. af hvert køn; det tror jeg ikke på.
Men jeg har hele tiden, og også før jeg blev minister, været fortaler for, at hvis man kan have måltal for, hvor mange vi skal have med anden etnisk baggrund, hvorfor kan man så ikke have måltal for, hvor mange mænd henholdsvis kvinder man vil have i forsvaret, ligesom man har i Canada, ligesom man har i Holland, ligesom man har i mange af de andre NATO-lande?