runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2012-11-20:
Jeg tror ikke engang, jeg vil prøve.
Der var kun fire ord, var det ikke sådan?
Vi synes selvfølgelig også, at det er vigtigt, at vi har aftaler, der er aktuelle og holdt ved lige, og den her aftale er jo også lavet efter gensidig overenskomst.
Der er et lille nettoprovenu for Danmark, men det er jo, fordi der er en kompensationsaftale, der bortfalder, og til gengæld hjælper vi Grønland med at opkræve skat.
Frank Aaen (EL), 2012-11-20:
Jeg ved ikke, hvor mange nye dobbeltbeskatningsaftaler vi har tilbage at behandle.
Vi har faktisk behandlet en lang række over de sidste 3 år, faktisk igennem en længere periode, her i Folketinget, hvor vi har moderniseret nogle dybt forældede dobbeltbeskatningsaftaler, som f.eks. forhindrede os i at opkræve skat af dem, der har fået fradrag for pension i Danmark.
Der var nogle af de her aftaler, der indeholdt åbenlyse skattehuller, hvor man kunne undgå at betale skat både i Danmark og i det land, som vi havde en aftale med.
En lang række af de her forældede regler, som virkelig kunne bruges af dem, der ønskede at undgå at betale skat, som gjorde, at vi blev snydt for en skat, som vi burde have, bliver nu lavet om og moderniseret i en stribe af dobbeltbeskatningsaftaler, der er vedtaget her i Folketinget.
Vi har støttet alle de forslag, der har været fremsat, og vi støtter også det her.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-20:
Også SF støtter lovforslaget.
Det er jo vigtigt, at vi har de her dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Ved at de er aktuelle, undgår vi, at borgere og virksomheder dobbeltbeskattes, og vi får igen nogle mere ordnede og nutidige forhold.
Det er godt, at vi nu også er i mål med Tjekkiet.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-20:
Da den tidligere dobbeltbeskatningsoverenskomst fra 1982 er blevet vurderet til at være utidssvarende, har man opdateret den med en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Det kan Radikale Venstre godt støtte.
Thomas Jensen (S), 2012-11-20:
Tak, hr. formand.
Det er jo sådan, at når de første partier er på talerstolen ved behandlingen af de her dobbeltbeskatningsoverenskomster, så redegør vi for indholdet i aftalerne, og så kan de andre bagefter gå op og spare på ordene.
Som det helt rigtigt er blevet sagt, er den nuværende dobbeltbeskatningsaftale mellem Danmark og Tjekkiet fra 1982, og man må sige, at der er løbet noget vand i åen siden.
Dengang var Tjekkiet en del af Tjekkoslovakiet og østblokken, så der må også være sket noget på det skattepolitiske område i Tjekkiet siden 1982.
Formålet med lovforslaget er derfor at sikre, at dobbeltbeskatningsaftalen bliver bragt i overensstemmelse med den skattemæssige virkelighed anno 2013 og årene fremover.
Aftalen indeholder tre vigtige ændringer, for det første et forslag om, at kildestaten ikke må beskatte udbytte ved udbetaling af aktieudbytte til en pensionskasse i den anden stat.
Det vil sige, at en eventuel beskatning alene beror på reglerne i pensionskassens bopælsstat.
For det andet må kildestaten højst indeholde en kildeskat på 10 pct. mod 5 pct. i dag ved betaling af royalty vedrørende patent, varemærke m.v.
Dobbeltbeskatningsaftalen indeholder desuden en mestbegunstigelsesklausul.
Det vil sige, at indgår Tjekkiet en aftale med et andet EU-land om en lavere kildeskattesats end 10 pct., skal den lavere sats også gælde for Danmark.
For det tredje kan kildestaten ved udbetaling af private pensioner til personer, der er bosiddende i bopælsstaten, beskatte udbetalinger, når der i kildestaten er givet fradrag for indbetalinger.
Det må siges at være ganske positivt.
Hensigten med aftalen er, som den jo er med dobbeltbeskatningsoverenskomster generelt, at sørge for, at hverken danskere eller tjekker skal betale skat to gange.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Det er hårdt at være det største parti og skulle starte med den lange tale om dobbeltbeskatningsoverenskomster.
I det her tilfælde drejer det sig om L 65, hvor vi behandler Folketingets godkendelse af, at regeringen kan tiltræde en ny dobbeltbeskatningsaftale mellem Danmark og Tjekkiet, der blev underskrevet den 25. august 2011.
Dobbeltbeskatningsaftalen skal erstatte en eksisterende aftale fra 1982, som i sin tid blev indgået med Tjekkoslovakiet.
Den er dog ikke længere tidssvarende.
Den nye aftale bidrager til at undgå dobbeltbeskatning og skaber mere klarhed over de skattemæssige forhold mellem landene.
I Venstre bakker vi op om aftalen, da den betyder, at borgere og erhvervsliv får bedre rammebetingelser for at arbejde og gøre forretning landene imellem.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-20:
Det er jo endnu en dobbeltbeskatningsoverenskomst i rækken, og jeg vil da også sige, ligesom de to foregående ordførere har været inde på, at det vist er ret fornuftigt, at vi får en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst med Tjekkiet.
Og dels eksisterer Tjekkoslovakiet ikke længere, dels har Tjekkiet skiftet samfundssystem fra kommunisme til markedsøkonomi, og det er de fleste i salen her jo nok ganske glade for.
Alene det kan jo have gjort, at der har været en del ting, der har været noget antikverede i den gamle overenskomst, og derfor er det godt, at vi får en ny overenskomst, som stemmer overens med de faktisk gældende forhold.
I Dansk Folkeparti er vi jo, som jeg sagde, glade for, at vi har fået den her nye overenskomst, og også, vil jeg sige, glade for, at vi får kildestatsbeskatning af pensionsudbetalinger.
Det handler om, at det land, som har givet et fradrag for en pensionsindbetaling, selvfølgelig også får beskatningsretten af pensionsudbetalingen igen.
Det er vi rigtig godt tilfredse med, så jeg skal sige, at vi støtter lovforslaget her.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-20:
Jeg skal bare takke for en god og grundig diskussion.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-20:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-11-20:
Vi støtter forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
Liberal Alliance tilslutter sig de ting, der er blevet sagt fra talerstolen tidligere, og støtter forslaget.
Christian Juhl (EL), 2012-11-21:
Jeg prøver så først lige med spørgsmålet igen: Hvad synes statsministeren om, at listen over de udbudte job nu er på 600?
Er det tilfredsstillende?
Jeg er nemlig lidt nervøs.
Jeg havde håbet, at den var på et par tusinde eller tre allerede på nuværende tidspunkt, for så ville man kunne se, at det så realistisk ud.
For det andet vil jeg spørge, om ikke statsministeren ved, hvor mange job der reelt er blevet indgået aftale om.
En tredje ting er, om vi kunne tage et skridt mere for at følge det tættere og sige, at vi laver et beredskab, hvor vi hver uge gør status og ser på, hvor mange der har fået sig et job, sådan at vi ved det.
Det vil sige, at hvis der er en branche inden for f.eks. det offentlige eller private, der ikke følger med målene, laver vi en særlig kampagne over for dem, sådan at vi løbende tager kampagnen.
For jeg er bange for, at hvis vi venter til maj-juni, kan vi jo ikke nå at lave en kampagne.
Det skal vi gøre løbende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-11-21:
Nu har staten jo et engagement i ganske mange selskaber.
Er statsministeren enig med mig i, at det, der er foregået her, ikke er i tråd med de vejledninger, som fremgår af det, der hedder »Statslige aktieselskaber – tilsyn, ansvar og styring«?
Det er ellers den store publikation, som jeg troede vi var enige om statens selskaber blev styret efter.
For hvis det her er den praksis, man fremover vil køre efter, er det jo sådan, at hvis et selskab har problemer, så har statsministeren nu accepteret, at ministrene går direkte ind og blander sig i forholdene inde i selskabet.
Normalt er det jo sådan, at det, staten gør som aktionær, er at være med til at ansætte en bestyrelse, som så ansætter en direktion, der har den daglige drift af selskabet.
Her handler det om, at aktionæren gå ind direkte i selve processen, og i og med at statsministeren medgiver, at det er meget usædvanligt, er statsministeren så også enig med mig i, at det er det, bl.a. fordi det heller ikke er i tråd med de vejledninger, der fremgår af den publikation, der handler om, hvordan staten skal udøve sit ejerskab af de her selskaber?
Christian Juhl (EL), 2012-11-21:
Jeg vil starte med at sige, at det er en interessant debat, og at jeg er enig med dem, der mener, at man ikke skal påvirke faglige forhandlinger.
Jeg vil kun sige det til det, at personalet i SAS vel er dem, der ved bedst, hvordan situationen har været, og derfor selvfølgelig agerer fuldt ansvarligt ud fra det og ikke lader sig påvirke af folk, der ringer eller sms'er.
Det håber jeg da i hvert fald, for det er jo gamle, drevne folk, der ved præcis – og jeg tror endda bedre end finansministeren – hvordan situationen er i SAS.
Det, jeg vil spørge om, handler om arbejdsløshed.
Det handler om vores fælles projekt vedrørende akutjob.
Der er knap 600 på listen nu, der har søgt om akutjob.
Der er desværre en skævhed i, hvem det er, der kan søge dem, fordi nogle af dem kræver ret store kvalifikationer, og det vil sige, at det fortrinsvis er de højtuddannede, der har en chance lige nu.
Der vil jeg gerne høre statsministeren, om hun er klar over, hvor mange aftaler der er indgået.
En ting er jo, hvad der står på listen, men hvor mange aftaler er der indgået om at etablere konkrete job?
Hvad synes statsministeren om, at der kun er 600 på listen i øjeblikket?
Jeg er jo selv lidt nervøs, for hvis vi skal op på de 20.000, som vi har aftalt skal have et job i den her kampagne – hvoraf de 7.500 selv skal skaffe det, og de 12.500 har flere forskellige parter lovet at hjælpe – hvordan synes statsministeren så det går?
Og ved statsministeren noget om, hvor mange der har fået sig et job og ikke bare er kommet på joblisten, og altså om joblisten er synlig?
Det er vedrørende beredskabet.
Skulle vi ikke prøve at oprette et beredskab, sådan at vi om ikke mødtes ugentligt, men i hvert fald udvekslede erfaringer ugentligt og kom med ideer til, hvordan vi kan komme videre.
Jeg synes, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Vi skal ikke kun iagttage, hvordan det går.
Hvis det efter en måned, f.eks. den 1. februar eller på et andet tidspunkt, viser sig, at det går den skæve vej på nogle af områderne, og at der er nogle af arbejdsgiverne, der ikke tager fra, så må vi prøve at inspirere dem til det.
Eller hvis det nu drejer sig om staten selv, er det også meget vigtigt at sige: Hov, der er da vist noget der.
Det kunne også dreje sig om de private.
Det kunne også være de ufaglærte, der slet ikke kommer ud, og hvad skal vi så gøre?
Jeg synes, vi også er nødt til at bygge det beredskab op, for det har vi jo ikke bygget ind i aftalen.
Jeg snakkede med en masse af dem i går på LO's konference i Nyborg, og jeg skal love for, at de gerne vil være med til det, men de har ikke ret mange muligheder.
Så jeg synes, at vi skal have en nødplan klart, også hvis det går helt galt i løbet af sommeren og vi ikke når op på de 12.500.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Vi har ingen planer om nye generelle forhøjelser af hverken skatter eller afgifter, og det har jeg sagt i rigtig lang tid, for selvfølgelig er skatten én af mange faktorer, når vi skal måle vores konkurrencekraft.
Min pointe – og den diskussion tror jeg vi kommer til at have i rigtig lang tid – er, at det ikke er den eneste faktor.
Pointen er, at man ikke ved et magisk slag får en stærk konkurrencekraft, bare fordi man har nulvækst i den offentlige sektor.
Det kunne lige så godt hænge sådan sammen, at vi kunne stå endnu stærkere, hvis man havde lidt rum i den offentlige sektor – og det er bestemt ikke meget rum, jeg snakker om, men beskedent rum – til at investere i unge mennesker, til at investere i forskning, til at investere i infrastruktur, alt det, som også er en del af vores konkurrencekraft.
Pointen er, at det ikke nødvendigvis er sikkert, at det store problem i Danmark er en stor offentlig sektor.
Det kan være, at problemet er, at vores private sektor er for lille, og at den skal blive større, så vi kan få vækst og flere arbejdspladser.
Jamen jeg byder da alle vekommen til at være med til det her, og det gælder da også de faglige organisationer.
Hvis de har noget at byde ind med og gerne vil bidrage til at løse den her opgave, så er de da hjertelig velkomne. Jeg synes, der er rigtig mange, der har haft lyst til at kritisere aftalen om akutjob, ligesom man har kritiseret så mange andre ting, frem for at sætte sig ned og sige: Nu går vi i gang, nu løser vi den her opgave.
Jeg vil godt sige meget tydeligt, at man både i Finansministeriet og bestemt også i Beskæftigelsesministeriet overvåger den her situation, og man skal også nok presse på i de tilfælde, hvor der mangler noget.
Vi tager altid gerne imod gode råd fra Enhedslisten om, hvad vi kunne gøre bedre i den henseende, men jeg vil godt sige meget tydeligt, at vi selvfølgelig overvåger den her situation nøje.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-21:
Tak for de indledende ord.
Jeg vil godt tage afsæt i sagen om SAS, som statsministeren var inde på; det er jo en sag, der har optaget os alle sammen rigtig meget.
Dengang vi i Det Konservative Folkeparti sammen med Venstre bar regeringsansvaret, havde vi et godt samarbejde med bl.a. Socialdemokratiet om at håndtere de kriser, der jo også i den periode var i SAS, og jeg synes også, at der i den her sag har været et godt samarbejde mellem regeringen og oppositionen.
Jeg vil gerne sige, at jeg kun har grund til at rose finansministeren for den indsats, der er blevet gjort i forhold til SAS.
Jeg synes, det er blevet håndteret rigtigt af finansministeren.
Det var helt klart nødvendigt, at finansministeren bidrog med, hvad han nu kunne, for at sikre, at vi fik den løsning, som vi alle sammen har en interesse i at få.
SAS er en virksomhed, der er vigtig for os alle sammen, det er en vigtig arbejdsplads.
Men SAS er også en virksomhed, der er vigtig for lufthavnen, som jo også er en vigtig arbejdsplads.
Hvad der måske er mere vigtigt end noget andet, er, at vi med SAS i sidste ende har et selskab, der betyder, at vi har rigtig mange direkte ruter ud i verden til og fra Københavns Lufthavn.
Det betyder alt for investeringsklimaet i Danmark og for muligheden for at tiltrække arbejdspladser og bevare arbejdspladser i Danmark.
Så det er en god løsning.
Men så synes jeg også, at vi skal bruge sagen om SAS til at konstatere, at den jo er et symptom på, at vi i det danske samfund har et enormt problem og en enorm udfordring, fordi vi ikke er konkurrencedygtige.
SAS havde indrettet sig med et omkostningsniveau, der var alt for højt i forhold til de luftfartsselskaber, som de konkurrerer med.
Og det er jo det, der er problemet, det, der er det fundamentale problem, i det her land, nemlig at vi har indrettet os med et omkostningsniveau, der gør, at der er produktionsarbejdspladser, og at der er servicearbejdspladser, der flytter ud af landet, og som ikke bliver etableret her.
Der var i forbindelse med finanslovforhandlingerne intet perspektiv fra regeringens side, der gik i retning af, at man ville skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Vi foreslog fra konservativ side, at man sammen skulle se på et langsigtet projekt, der går ud på at styrke dansk konkurrenceevne.
Det forsømte regeringen.
Hvad vil regeringen gøre konkret i forhold til at have et perspektiv, der går ud på at flytte den danske konkurrenceevne, og der er det ikke bare med hensyn til omkostningerne, men også med hensyn til uddannelsen, med hensyn til infrastrukturen og alle de andre ting, som er omfattet af det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Der er bestemt ikke noget i Liberal Alliances synspunkt, der kommer bag på mig, for det har været synspunktet i ganske lang tid, sådan som jeg har forstået det.
Det, der er sket i løbet af den sidste uge, er, at Venstre også har taget det synspunkt og nu mener, at vi skal have nulvækst i den offentlige sektor i mange, mange år, må man forstå, og bruge pengene til skattelettelser i stedet for.
Min pointe er, at vi arbejder efter en målsætning, hvor vi har 0,8 pct. vækst i den offentlige sektor.
Hvorfor?
Det er, fordi vi gerne vil have mulighed for at kunne investere i mennesker, fordi vi er helt overbeviste om, at det også er en faktor, når vi skal sikre en stærk konkurrencekraft i Danmark.
Skatten betyder noget, selvfølgelig gør den det, men det betyder også noget, at Danmark er et land, hvor vi bliver dygtigere hele tiden, og hvor vi har mulighed for at investere i unge mennesker.
Vi kan bare tage i år, hvor vi har et rekordstort optag på de videregående uddannelser.
Koster det noget?
Ja, det gør det.
Men vi er villige til at ofre de penge, fordi vi tror, at det på lang sigt styrker Danmark, hvis vi bliver dygtigere og klogere.
Det skal gøres, ved at vi investerer i bl.a. de unge mennesker.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-21:
Nu er det sådan, at Danmark i forvejen er et af de lande, der bruger allerflest skattekroner på f.eks. uddannelse, og mig bekendt er infrastrukturen i Danmark heller ikke bedre, end den er i lande, som vi sammenligner os med.
Så alt det der om, at det skulle være vejen frem, er der ikke meget, der tyder på, at det er, for vi har et konkurrenceproblem i Danmark, til trods for at vi bruger mere end alle andre lande på f.eks. uddannelse.
Liberal Alliance har i forbindelse med finanslovforhandlingerne fremlagt et skema, der meget klart illustrerer, hvordan man kan få gjort rammevilkårene bedre for erhvervslivet, og det gør man ved at sænke en række erhvervsrelaterede skatter, hvis man bare ikke bruger flere penge i den offentlige sektor.
Altså: Den vækst, der er i samfundet, reserveres ikke til at gøre den offentlige sektor endnu større med, men til at forbedre konkurrencevilkårene for erhvervslivet med og gøre det med lavere skat.
Mit spørgsmål er: Hvorfor insisterer statsministeren og regeringen på, at den offentlige sektor skal være større, når vi ved, at det står i konkurrence med det, at man kan give de skattelettelser, som gør, at den private sektor kan blive konkurrencedygtig?
Jeg tænker på finansloven for 2012, jeg tænker på energiaftalen osv.
Så skatterne er steget i Danmark i denne regerings levetid.
Der er det bare, jeg gerne vil vide, om regeringen er villig til at prioritere lavere skat og bedre konkurrenceevne.
Hvis man var tilfreds med at have verdens største offentlige sektor, som vi har i dag, kunne de penge jo alternativt benyttes til at sænke skattetrykket i Danmark via lavere skatter for borgere og virksomheder og på den måde styrke konkurrenceevnen.
Så ja, lavere skat skal finansieres, men det kan bl.a. finansieres, ved at man ikke bruger endnu flere penge i den offentlige sektor, sådan som regeringen har planer om.
Hvad siger statsministeren til det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Det, jeg fortalte på DI's topmøde, som ligger nogle måneder tilbage, var, at regeringen ikke har nogen planer om nye generelle forhøjelser af afgifter og skatter, og det har vi sådan set heller ikke.
Der er nogle ting, vi gennemfører – vi vil godt gennemføre fornuftige omlægninger af skatten.
Et rigtig godt eksempel er de fedtafgifter, som den tidligere regering indførte, og de sukkerafgifter, som vi selv har indført.
Dem var der rigtig mange der var negativt indstillet over for, både i erhvervslivet og blandt lønmodtagerne.
Dem har vi nu afskaffet, men vi er jo nødt til at finde finansieringen til at kunne afskaffe dem, for ellers skaber man et hul i kassen.
Så dem har vi afskaffet, fordi det er den rigtige vej at gå.
Vi har også tilgodeset et ønske, som der er blevet givet udtryk for i rigtig mange år; vi har lettet skatten markant på almindelige lønmodtageres arbejdsindkomst.
Det er noget, der kommer til at kunne mærkes i mange familier i det nye år, og det er også noget, mange har efterspurgt i ganske mange år, og noget, som vi er utrolig stolte af.
Igen skal man finde finansieringen, for ellers skaber man et hul i kassen, og den er vi så også godt i gang med at finde.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-21:
Forleden var statsministeren til et stort møde hos Dansk Industri, hvor statsministeren til Liberal Alliances glæde sagde: Vi vil ikke indføre nye skatter og afgifter, der forhøjer omkostningerne.
Det er mit budskab til jer.
Og statsministeren fortsatte: Skatter har selvfølgelig en indvirkning på konkurrenceevnen, det er et vigtigt rammevilkår.
Det glædede vi os over, og vi gik til finanslovforhandlinger med regeringen i den tro, at regeringen så ville gøre noget ved, at Danmark har verdens højeste skatter.
Skattetrykket i Danmark ligger 14 procentpoint over OECD-gennemsnittet; skattetrykket i Danmark ligger 3,6 procentpoint over skattetrykket i Sverige – Sverige, som ellers har det næsthøjeste skattetryk i verden.
Man ønskede ikke, at det skulle være en væsentlig del af den nye finanslov.
Derfor får det mig til at spørge statsministeren, om det med, at skattetrykket er et problem, betyder, at det kun er et problem, hvis man pålægger erhvervslivet nye skatter.
Er det virkelig nok i Danmark, der har verdens højeste skattetryk, ikke at hæve skatterne yderligere?
Bør man ikke også gøre noget ved det skattetryk, vi allerede har, og som er verdens højeste, for at sikre ordentlige rammevilkår for virksomhedernes konkurrenceevne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-11-21:
Er statsministeren enig i et synspunkt, som en ekspert på Københavns Universitet i arbejdsmarkedsforhold har gjort sig til talsmand for, nemlig at det, der er foregået her, er meget usædvanligt?
Er statsministeren enig i, at det – som han siger – er en grundlæggende regel, at overenskomstforhandlinger er noget, arbejdsmarkedets parter klarer selv?
Er statsministeren enig i det udsagn?
For det, der bliver interessant, er jo, om det her er et kursskifte for Socialdemokraterne.
Man har tidligere stået fast på, at der kunne være nogle synspunkter osv., men selve forhandlingerne var noget, der foregik mellem to parter, en arbejdsgiverside og en lønmodtagerside; det var der ikke nogen der skulle blande sig i.
Hvis det er, som det er i SAS, at det er meget vanskeligt med økonomien, må de ansatte selvfølgelig se i øjnene, at der kan ske nogle ting, men de bruger jo så deres forhandlingskraft til at opnå nogle andre indrømmelser.
Er statsministeren enig i, at det er meget usædvanligt, at en minister på den her måde, så direkte, intervenerer i sådan en forhandlingsproces?
Martin Henriksen (DF), 2012-11-21:
Jeg synes, det er rystende, at kulturministeren ikke er i stand til at se det.
Hvordan kan kulturministeren have den opfattelse, at det, der foregår i et boligområde, er en udvikling af dansk kultur og af danske traditioner?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, kulturministeren må klokkeklart sige: I er i gang med at afvikle noget, som rigtig, rigtig mange i det her land sætter pris på, som rigtig mange i det her land betragter som en fuldstændig naturlig del af det at være dansk, og I skal ikke afvikle det, kære venner.
Og som kulturminister bør man sige til dem: Træf en anden beslutning, og i øvrigt er vores traditioner ikke til forhandling; vi forhandler ikke om vores traditioner, vi står fast på vores traditioner.
Kan landets kulturminister virkelig ikke engang få sig selv til at sige det, på trods af at han er radikal?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at de ansatte i SAS har påtaget sig et kæmpe ansvar.
Jeg har også ved flere lejligheder sagt, at jeg virkelig tager hatten af for det kæmpe ansvar, som de ansatte har løftet i den her situation.
Vores opgave, finansministerens opgave, har været i et fuldstændig klart sprog, så det ikke kunne misforstås på nogen måde, at fortælle, hvordan tingene hang sammen, og ikke efterlade nogen form for misforståelse eller uklarhed om, hvordan tingene hang sammen.
Derfor synes jeg, vi skal sige tak til finansministeren, fordi han har arbejdet så grundigt med den her sag, har arbejdet så hårdt med den her sag, og også går ind og siger meget tydeligt, at det ikke ville være sikkert, at man havde haft et SAS bare i dag, hvis vi ikke havde fået den aftale til at falde på plads i mandags, som den gjorde.
Det var vigtigt at gå ud og signalere det her.
Vi sad jo med viden om, at hvis man ikke fik den her aftale på plads, så var det ikke sikkert, at vi havde et SAS.
Det skulle kommunikeres klart og tydeligt.