Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
I 2010 skal 85 pct. af de unge gennemføre en ungdomsuddannelse – sådan siger vi.
Men bag det her udmærkede slogan, ligger der jo en anden virkelighed.
Der er under 80 pct. i 2007, der har gennemført en ungdomsuddannelse, og lige om lidt er det faktisk 2015, hvor målet er, at 95 pct. skal have gennemført en ungdomsuddannelse.
Jeg er fuldstændig bevidst om, hvad ministeren også har sagt gentagne gange, at vi altså til opgørelse af disse målsætninger bruger det, vi kalder en profilmodel.
Det er også rigtigt, at vi ikke kender virkningen af de mange udmærkede initiativer, der er taget gennem årene, også her i efteråret, som jo først skal implementeres i de kommende år.
Altså, det er lidt irriterende, for at sige det mildt, at der nu skal spares 315 mio. kr. på ungdomsuddannelserne, samtidig med at vi har fundet rigtig mange penge til i hvert fald erhvervsuddannelserne.
Men det er en anden diskussion, den tager vi en anden gang.
Men jeg vil godt trække nogle andre elementer frem, som vi faktisk ved noget om, og som gør, at det ser lidt bekymrende ud.
Vi ved bl.a. fra en analyse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet, at blandt de 15-16-årige, der ikke kommer i gang inden for 3 år efter folkeskolen, har halvdelen ikke en kompetencegivende uddannelse, når de er 30 år.
Hvis det er svært, mener vi også at uddannelserne skal indrettes efter de unge, så de er i stand til at øge deres kompetencer.
Vi har jo i et enigt Folketing vedtaget STU – altså Særlig Tilrettelagt Ungdomsuddannelse – for unge med særlige behov, og det ligner noget, der kan blive en rigtig stor succes.
Det er jo meget elegant at lave en individuelt orienteret ungdomsuddannelse til en særlig gruppe unge, som har særlige behov, og give dem mulighed for at blive meget mere selvhjulpne, end de ellers ville være.
Det er jo ud fra den betragtning, at vi i Det Radikale Venstre appellerer om, at vi prøver at tænke mere fleksibelt og mere helhedsorienteret.
Så ved jeg også, at ministeren siger, at ca. 5 pct. af de unge får en kompetencegivende uddannelse, selv om de sprænger en ungdomsuddannelse over.
Vi ved, at selv om de bidrager til at løfte uddannelsesniveauet i Danmark, er der altså stadig væk – 25 år efter 9. klasse – 15 pct., der står uden en uddannelsesmæssig kompetence, hvis ikke der sker noget virkelig radikalt.
Nu er der så som bekendt sat en ny målsætning af statsministeren: Vi skal i 2020 være blandt de fem bedste i læsning, matematik, naturfag og engelsk.
Det er om 10 år, hvor vidensamfundet, internationaliseringen og globaliseringen, og jeg ved ikke hvad, buldrer hen over Danmark, og så er det en meget, meget snæver, ærgerligt snæver, målsætning, statsministeren har opstillet.
Det var ellers friskt nok, men jeg kunne godt have ønsket mig den noget bredere.
Det er ikke nok med høje kompetencer i de fire fag – det kan være vigtigt, ja, men det er ikke nok!
I dag venter børn generelt længe på at få den specialundervisning, som de har behov for, og vi ved, at børn ikke får minimumstimetallet i en lang række tilfælde.
Vi ved også, og nu bygger jeg altså på forskning, at lærerkompetencerne er de vigtigste faktorer for en vellykket undervisning.
Med en målrettet indsats på linjefagsniveau mener vi, at vi kan løfte det uddannelsesniveau, lærerne har, altså de allerede eksisterende lærere.
Vi ved også, at det er lærerne, der kan skabe den gode, tillidsfulde relation mellem lærere og elever og mellem eleverne, og det er signifikant meget vigtigt for at forbedre undervisningssituationen.
Vi ved også, hvad de lærere, der har tosprogede elever, skal have af kundskaber for at kunne give en ordentlig faglig undervisning i geografi og matematik og alle de andre fag; de skal faktisk skal have kendskab til det fag, der hedder dansk som andet sprog, fordi man der får en lang række pædagogiske greb, der gør, at man bliver bedre til undervise tosprogede børn.
Sådan nogle steder skal vi jo sætte ind og sikre os, at folkeskolen har de kompetencer, som vi ved virker – og jeg kunne nævne flere, hvis tiden var til det, men det er den ikke. Vi kan også i dagens avis se, at der er noget, der tyder på, at idræt hver dag bidrager til en bedre udvikling og en bedre læring, og vi mener helt klart i Det Radikale Venstre, at vi skal styrke uddannelserne både i folkeskolen og i ungdomsuddannelserne, så vi får den helhedsorienterede undervisning, som alle fagene i folkeskolen tilsammen giver.
Jeg vil til allersidst sige, at vilkårene for ungdomsuddannelserne og for folkeskolen er meget afgørende for de resultater, vi får ud af det, og for at vi kan nå målsætningerne.
Og jeg vil advare imod at tro, at effektivisering gennem brug af markedskræfter i uddannelsessystemerne kan virke befordrende for det her – tværtimod udhuler det vores muligheder for at løse opgaven.