Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Lovforslaget indeholder to elementer.
Lovforslaget er faktisk så godt, at jeg lige vil gennemgå det.
Forslaget ændrer en del af styringen i den almene sektor, således at en del af de bagudrettede kontroller, som tidligere har domineret samarbejdet mellem boligorganisation og kommune, nu afløses af en fremtidsorienteret styring.
Denne fremtidsorienterede styring er baseret på, at kommuner og boligorganisationer skal lave målsætninger for boligområderne og strategier for, hvordan målsætningerne opfyldes.
Der fokuseres altså på, hvordan man ønsker, at boligområderne skal udvikle sig.
Samtidig indeholder lovforslaget en del decentralisering.
Med dette lovforslag indføres også en del af forslaget fra Programbestyrelsens rapport vedrørende ghettoer.
Der åbnes f.eks. op for, at man kan lade lejligheder stå tomme i op til ½ år, samtidig med at man annoncerer efter nye lejere.
Når det sker, skal udgiften fordeles mellem kommune og boligorganisation for at undgå, at lejerne skal bære hele udgiften.
Et andet forslag vedrørende ghettoindsatsen er de forbedrede muligheder for fleksibel udlejning m.m., så de almene boligselskabers mulighed for at skabe en mere blandet beboersammensætning i de almene boligområder bliver med andre ord virkelig forbedrede.
Man har også valgt at kigge på finansieringen af de almene boliger.
Frem til 2007 gik det rigtig godt med at bygge almene boliger; der blev bygget flere almene boliger årligt end under den tidligere SR-regering.
Men herefter kom der så meget gang i byggebranchen, at priserne drog på himmelflugt.
Det blev derfor svært at bygge inden for maksimumsbeløbet, og man har derfor valgt igen at hæve maksimumsbeløbet.
Dermed sikres det, at der igen kan blive bygget alment boligbyggeri.
Men det er ikke nok at hæve maksimumsbeløbet.
Maksimumsbeløbet eksisterer jo, fordi det også skal være muligt at betale huslejen i de almene boliger, så når maksimumsbeløbet bliver hævet, må den måde, huslejen sammensættes på, også ændres.
Man har derfor forlænget lejerens tilbagebetalingsfrist af lånet, dermed vil huslejen blive lavere, og lejeren vil ikke opleve en huslejestigning som følge af stigningen af byggeomkostningerne.
For at kunne være helt sikker på, at incitamenterne til at bygge alment boligbyggeri er til stede, bliver den kommunale grundkapital oven i købet sænket fra 14 til 7 pct. i 1½ år.
Nu har kommunerne virkelig muligheden for at sætte gang i byggeriet af almene boliger.
For at sikre, at maksimumsbeløbet ikke forhindrer rentable energiinvesteringer, indføres der et energitillæg, som betyder, at hvis en energiinvestering er rentabel inden for nogle nærmere fastsatte rammer, gives der dispensation for maksimumsbeløbet.
Det vil dermed være muligt også at opføre energieffektivt byggeri i den almene sektor.
Alt i alt er dette et utrolig godt lovforslag, der både regelforenkler, decentraliserer og fremtidssikrer den almene boligsektor, samtidig med at mulighederne for byggeri af nye almene boliger forbedres, og Venstre kan støtte lovforslaget.
Når vi hæver maksimumsbeløbet, sænker grundkapitalen og også gør det muligt at betale den husleje, som man vil få på grund af byggeomkostningerne, så vil det være muligt at bygge almene boliger.
Og jeg synes, at det er utrolig positivt, at vi på den her måde sætter gang i det almene boligbyggeri.
Det er rigtigt, at jeg ikke bryder mig om Socialdemokraternes måde at ønske at sætte gang i boligbyggeriet på.
De har uigennemsigtige måder, hvor man giver et indirekte tilskud, som ingen kan få oplyst.
Jeg synes, at borgerne har en ret til at vide, hvad det egentlig er, de giver penge til.
Her kan de gennemskue det.
Her er det helt tydeligt for enhver, hvad det egentlig er, der er baggrunden for det, og derfor synes jeg, at det her er et rigtig godt forslag.