runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-02-04:
Det har ministeren på klogelig vis ikke valgt at gøre, sådan at man stadig væk også ifølge det her lovforslag skal have en målsætning om at reducere anvendelsen af pesticider.
Men det forstår jeg hr. Eyvind Vesselbo er enig i, så hans meget skarpe angreb på de tidligere måder at gøre det her op på ikke skulle tages for mere, end hvad det var.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-04:
Nu er vi jo igen i den situation, at hr. Per Clausen ikke hører efter, hvad der bliver sagt.
Det, jeg siger, er, at det er bedre at få et belastningsindeks, fordi så kan man få en forklaring på og en beskrivelse af, hvordan pesticiderne påvirker miljøet og naturen.
Det er jo meget mere fornuftigt end bare at finde frem til et eller andet politisk tal og sige, at det er 1,7 eller 2,6.
Det siger ikke noget.
Per Clausen (EL), 2011-02-04:
Jeg er da glad for høre, at hr. Eyvind Vesselbo kan love os, at der kommer noget seriøst fra regeringens side.
Det er vi ikke forvænt med, men det bliver spændende at se.
Vi kan jo ikke vide det endnu, for vi har ikke set det.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-04:
Dette lovforslag handler om plantebeskyttelsesmidler, og man må sige, at det, der ligger i det her lovforslag, klart dokumenterer, hvor langt Danmark er fremme på det her område.
Det, der er sagen her, er, at der er en plantebeskyttelsesmiddelforordning, som skal implementeres i den danske lovgivning, og vi skal have den implementeret på en sådan måde, at vi egentlig gentager at implementere nogle af de ting, vi allerede har lavet igennem mange år.
Det drejer sig om at få begrænset brugen af plantebeskyttelsesmidler, og derfor skal det understreges i lovgivningen, at dem, der bruger disse midler, skal have en uddannelse i det som sprøjteførere.
Der skal være regler for vaskepladser, altså de pladser, som bruges, når man har sprøjtet, til at gøre tingene rent på.
Og så skal der være nogle regler for, hvordan man håndterer og opbevarer plantebeskyttelsesmidler.
Det er noget, vi har gjort igennem mange år.
Vi har allerede fire sådanne handlingsplaner, men det bliver nu skrevet ind i den her lov, at det skal vi fortsætte med at gøre.
Derudover skal der i lovgivningen også stå, at vi skal begrænse brugen af plantebeskyttelsesmidler på offentlige arealer.
Der er allerede en lang række aftaler om at begrænse brugen af plantebeskyttelsesmidler i kommuner, og det er så det, vi stadfæster ved at indføre det i den her lov.
Se, vi har jo gennem mange år også sat nogle mål for, hvor meget landbruget må bruge af pesticider, og hvor mange gange man må sprøjte, men de mål, der tidligere har været sat, og som nu er ved at blive afløst, nemlig af det såkaldte behandlingshyppighedsindeks, aldrig nogen sinde har vist, hvordan man egentlig påvirkede naturen og miljøet, når man brugte de her plantebeskyttelsesmidler.
Der har kun været et politisk mål for, hvor meget vi her i Folketinget ville tillade landmændene at sprøjte, og hvor mange gange om året vi ville tillade det.
Men det sagde jo ikke noget om, hvor meget det påvirkede naturen, fordi dette indeks blev beregnet på en sådan måde, og det bliver det stadig, at man blander alle pesticiderne sammen og dividerer det, og så får man et tal.
Det siger jo sådan set ikke så meget om, hvilke af disse pesticider der er de værste syndere, og hvilke der er lidt blidere over for naturen.
Derfor har vi lavet systemet om, er i gang med at gøre det – det er snart færdigt – sådan at vi får noget, der hedder et belastningsindeks, og det beskriver helt klart, hvordan pesticiderne belaster naturen og miljøet.
Til det vil der komme en afgiftsændring i forhold til den nuværende, sådan at de mest belastende plantebeskyttelsesmidler vil blive dyrest, og dem, der er mindre belastende, vil blive billigere.
Se, det er en fornuftig miljøpolitik.
Det har været meget svært at få den igennem, fordi der har været alle mulige politiske fordomme om, at vi skulle bevare dette behandlingshyppighedsindeks.
Men nu bliver det lavet om, og det betyder, vi får nogle meget bedre vilkår og nogle mere seriøse ting at behandle på det her område.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Men domstolene har reelt ingen mulighed for at vurdere, om der i forbindelse med forklaringen kan være nogle falske lodder i vægtskålen, når tiltalte ikke har mulighed for at fortælle det, som kun tiltalte ved, fordi det kun er noget, som den tiltalte kan fortælle, hvis man ved, hvem det er, der vidner.
Hvis domstolene kan dømme den tiltalte uden det anonyme vidneudsagn og det derfor ikke har nogen betydning, så behøver man jo slet ikke det anonyme vidne.
Hvis man kunne sige, at det ikke har nogen betydning, fordi man kan dømme den tiltalte alligevel, så behøver man ikke det anonyme vidne.
Derfor vil der jo kun være brug for anonyme vidneudsagn i tilfælde, hvor det faktisk har en vægt i bevisbedømmelsen, og det er der, hvor det kun er muligt at vurdere, om det har betydning for tiltaltes forsvar eller ej, hvis den tiltalte faktisk kan komme med de argumenter imod vidneudsagnet, som man kun kan komme med, hvis man ved, hvem det er, der vidner.
Så vi kan ikke acceptere den her indskrænkning af retssikkerheden.
Vi mener, man er nødt til at bruge nogle andre metoder for at bekæmpe den kriminalitet, man ønsker at bekæmpe.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Jamen se, så vil domstolene lave en fejl, for det er jo forudsætningen, at det er uden betydning for tiltaltes forsvar.
Så hvis det har betydning, kan vidnet ikke være anonymt, sådan er reglerne.
Det er de regler, vi nu har haft i 9 år, og de har fungeret.
Det eneste, der bliver ændret på, er, at vi nu ikke kun taler om tilfældighedsvidner, men nu taler vi også om nogle, der måske sådan er inde i periferien i forhold til den tiltalte, som måske har et eller andet kendskab til den tiltalte, og som måske på et tidspunkt har været med til et eller andet, eller sådan noget.
Det er det, vi taler om.
Men forudsætningen er jo stadig væk, at det er uden betydning for tiltaltes forsvar.
Så hvis det, som fru Line Barfod siger, er rigtigt, nemlig at det har betydning, må domstolene ikke gøre vidnet anonymt.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Hvis man skulle følge hr. Tom Behnkes argumentation, ville der jo ikke være noget problem i, at vi bare åbnede fuldt ud for anonyme vidner, for så skulle man bare have den her bestemmelse.
Som det fremgår af høringssvarene fra dem, der til daglig sidder med de her sager, er det et problem for tiltaltes mulighed for at forsvare sig, når man ikke kender identiteten på den, der vidner.
Når den tiltalte ikke ved, hvem det er, der vidner mod en, er det meget svært at fortælle sin forsvarer om, hvad det er, man skal være opmærksom på.
Derfor er det meget svært at forestille sig en situation, hvor det ikke har betydning for tiltaltes forsvar at vide, hvem det er, der vidner, særlig når vi taler om en, som kender tiltalte, og som tiltalte kender.
For med det her lovforslag taler vi jo ikke om tilfældige vidner, vi taler om nogle, som man faktisk kender i forvejen, og der vil det have betydning at vide, hvem det er, der vidner imod en.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Ja, det er rigtigt, at vidner i langt de fleste tilfælde – i langt, langt de fleste tilfælde – trygt og roligt kan vidne.
Det er regeringens ansvar, at det ser sådan ud.
Det er en kendsgerning, og der må regeringen tage på sig, at man har ansvaret for, at det er trygt og godt at vidne i Danmark.
Men når jeg sidder og hører, hvad fru Line Barfod har af alternative forslag til det her forslag, kan jeg høre, at fru Line Barfod fremfører nogle ting, som om det er noget nyt.
Men det, at politiet beskytter vidner 24 timer i døgnet, er jo ikke noget nyt, det gør man allerede i dag.
Man beskytter rent faktisk vidner.
Nogle gange kan man flytte dem til en anden by, og så er det tilstrækkeligt, nogle gange er det mandsopdækning, og andre gange er det en helt ny identitet.
Så de forskellige alternativer, der bliver nævnt, er jo ikke noget nyt, det er noget, man allerede gør i dag.
Men det, jeg kan forstå, er, at argumentet er blevet væk, for fru Line Barfods væsentligste argument for at sige, at man ikke vil stemme for det her forslag, er, at der kan opstå en situation, hvor den tiltalte ikke er i stand til at forsvare sig imod det, vidnet har sagt.
Det er forudsætningen, og dermed er argumentet for at stemme imod væk.
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Jamen det at pille enkelte elementer ud er jo det, man gør for almindelige lønmodtagere.
Der tager man et enkelt element ud, der hedder ret til efterløn, den fjerner man.
Så man må jo gerne fjerne enkeltelementer for almindelige mennesker, men det må man ikke for folketingsmedlemmer.
Det er da hykleri, så det klodser.
Kan vi så ikke bare lige få en helt klar forklaring, ikke bare det der med en sammenhæng: Eftervederlag har man, hvis man går ud af Folketinget og ikke lige umiddelbart kan finde et job; så får man nogle penge fra Folketinget, og det er o.k.
Men hvorfor skal en person, som går frivilligt ud af Folketinget til et job til 1 mio. kr., have udbetalt eftervederlag på 600.000 kr. betalt af skatteyderne?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-04:
Nu er jeg altså ikke bekendt med, hvad enkelte medlemmer får i løn eller på anden måde i lønindkomst, når de går ud af Folketinget, og det interesserer mig heller ikke.
Derfor synes jeg stadig væk, at de her elementer, der er i den samlede økonomiske ordning, der er for vores virke, skal ses i en sammenhæng og i et samlet hele.
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Det er bare til den afsluttende bemærkning: Vi foreslår ikke at lovgive ud fra enkelttilfælde.
Vi ved alle, uden at nævne navne, at der er en lang stribe tilfælde.
Det er det, vi har i øjeblikket.
Tilbage i tiden har der været masser af eksempler, og frem i tiden vil der være masser af eksempler, nemlig alle dem, der har orlov f.eks. fra en stilling i det offentlige, og som bare går ud og scorer kassen.
Så det er kun anledningen, der er et enkelttilfælde.
Problemstillingen er meget generel.
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Tak for det.
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg på vegne af ordføreren oplyse, at Det Radikale Venstre ikke på nogen måde er afvisende over for forslagene.
For så vidt angår alle tre forslag, har vi en principielt positiv holdning til, at ministres og folketingsmedlemmers samlede pakke af vederlag følger med tiden og pensionsalderen, og at der er en slags parallelitet, som vi også har hørt, med virkeligheden.
Man får virkelig fornemmelsen af, at det herinde ikke er en virkelighed, for der bliver hele tiden talt om, at vi er meget anderledes.
Vi vil naturligvis gå ind i diskussionen i det videre udvalgsarbejde med et åbent sind, men vi er dog lidt skeptiske med hensyn til B 54, da vi ser eftervederlaget i sammenhæng med en slags karrierestop, og det er jo selvfølgelig også, som vi har hørt fra Venstre, en slags kompensation for det karrierestop.
Men der bliver også lagt op til fra både Socialdemokratiets side og SF's side, at man selvfølgelig kan diskutere, hvor snittet skal ligge, og det er vi selvfølgelig meget villige til at gå ind og kigge på.
Vi ser frem til det videre udvalgsarbejde og håber, at vi kan nå frem til en fælles forståelse.
Afslutningsvis vil jeg lige helt klart sige, at min helt egen mening er, at jeg synes, det er en uskik at lave regler, der skal gælde alle, ud fra enkeltstående tilfælde, som vi også hørte hr. Mogens Lykketoft sige.
Man kan naturligvis blive forarget over det tilfælde, men jeg mener helt klart, at det skal blive ved forargelsen.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Vi skal have de samme vilkår, der gælder for arbejdsmarkedspensionerne og tjenestemandspensionerne.
Så har vi de samme vilkår.
I forhold til hele diskussionen om, hvorvidt det er knyttet op på efterløn eller pension, vil jeg sige, at som jeg har forstået det, er det et spørgsmål om, at arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner følger folkepensionsalderen minus 5 år, hvilket jo ikke har noget gøre med efterlønnen.
Men efterlønsalderen ligger i den aftale, man lavede i 2006, også 5 år før folkepensionsalderen.
Der kan være mange ting, der ligger 5 år før en folkepensionsalder, men det ændrer ikke på, at folketingsmedlemmers og ministres pensionsvilkår ikke er knyttet op på en efterlønsalder.
De er knyttet op på arbejdsmarkedspensionsordningerne, og de er knyttet op på tjenestemandspensionsordningerne.
Det synes vi er rimeligt.
Vi synes, det er rimeligt, at vi har de samme vilkår, hverken bedre eller dårligere.
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Det ændrer altså ikke ved, at Folketinget vedtog at hæve pensionsalderen for folketingsmedlemmer – ikke ud fra en ændring i tjenestemandspensionen, men ud fra, at man ændrede efterlønnen tilbage i 2006.
Nu vil man helt fjerne efterlønnen, og så var logikken jo at fjerne eftervederlaget.
Det foreslår vi så ikke.
Men almindelige mennesker har altså ikke mulighed for efterløn fremover; de bliver henvist til folkepensionen.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor hr. Tom Behnke mener, at folketingsmedlemmer skal tilkende sig selv bedre vilkår end dem, man byder resten af befolkningen.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Se, der er ingen tvivl om, at vi er villige til at se på Enhedslistens beslutningsforslag.
Der kommer mange.
Nogle er temmelig tynde og hurtige at se på – ligesom de tre, vi står med her – men det skal man ikke kritisere Enhedslisten for.
Det er fint, hvis man kan fatte sig i korthed.
Vi har set på de tre forslag, vi har vurderet dem, og vi er nået til den konklusion, at vi stemmer imod.
Vi har den klare opfattelse, at de pensionsvilkår, der er for ministre og folketingsmedlemmer, skal følge de samme principper, der gælder for arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner.
Sådan er det i dag, og sådan ønsker vi også det skal være i fremtiden.
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
For det første synes jeg, det er lidt forunderligt at høre sådan en ordførertale, når man forleden kunne læse i Ekstra Bladet, at finansordfører Mike Legarth fra De Konservative siger, at de er parate til at se på Enhedslistens forslag.
Men det har altså åbenbart ændret sig hen over natten.
Det er jo så beklageligt.
Men det med sammenligningen med efterlønnen forstår jeg ikke.
Der var en helt klar parallel.
Vil hr. Tom Behnke ikke erkende det?
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Når man ser de to beslutningsforslag, B 52 og B 53, og i øvrigt hører de korte bemærkninger fra Enhedslistens repræsentanter i salen her i dag, får man det klare indtryk, at der er et sammenfald mellem ministres og folketingsmedlemmers pensionsmuligheder og efterlønsalderen, men det er jo ingenlunde tilfældet.
Den misforståelse vil jeg gerne rydde af vejen, for hvis der nu er nogen, der sidder og får det indtryk, at det rent faktisk hænger sådan sammen, vil jeg sige, at det altså er forkert. Med hensyn til folketingsmedlemmers og ministres pensionsvilkår er det sådan, at de følger arbejdsmarkedspensionerne og tjenestemandspensionerne.
Det princip synes vi fra konservativ side vi skal holde fast i.
Og hvis det er sådan, at man ændrer på principperne for at få arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner, er det vores opfattelse, at folketingsmedlemmers og ministres pensionsvilkår ligeledes skal ændres.
Det skal altså være således, at vi til enhver tid følger de principper, der gælder for arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner, hvad enten der er tale om ministre eller folketingsmedlemmer.
Med hensyn til spørgsmålet om eftervederlag skal vi jo huske på, at folketingsmedlemmers eftervederlag er en del af de samlede løn- og ansættelsesvilkår for folketingsmedlemmer.
Det er en del af den samlede pakke.
Jeg mener faktisk, at et eftervederlag er rimeligt, og vi har ikke nogen intentioner om at ændre på det.
Så skal det i øvrigt lige nævnes – mere hvis der er nogen, der er i tvivl om det – at hvis man træder ud af Folketinget før tid, før et valg, er der ikke noget eftervederlag.
Så det er altså kun, hvis det er sådan, at man holder den aftale, om jeg så må sige, som man har med vælgerne – vi kunne måske oven i købet kalde dem for vores arbejdsgivere – frem til et valg, og hvis man så af den ene eller anden årsag ikke kommer i Folketinget igen, at der er mulighed for at få eftervederlag.
Så det er altså en del af de samlede løn- og ansættelsesvilkår, og de samlede løn- og ansættelsesvilkår for folketingsmedlemmer synes vi fra konservativ side er ganske rimelige, og derfor har vi ikke noget ønske om at ændre på det.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-04:
Man kan da argumentere for, at der ikke skal være nogle systemer for folk, der ryger ud af Folketinget.
Men vi har faktisk det standpunkt, at det at blive valgt til Folketinget skal der kompenseres rimeligt for, og at der skal være en rimelig løn.
Det er jo meget nemt at køre af sted på den der populistiske bølge med, at vi får for høje lønninger, har for gode vilkår osv.
Det mener jeg ikke er tilfældet.
Jeg mener faktisk, at demokratiet er tjent med, at vi har nogle ordentlige lønninger, så man kan tiltrække nogle mennesker, der vil gøre et stykke arbejde i folkestyrets tjeneste.
Det skal ikke være urimeligt, og derfor siger jeg også, at jeg ikke synes, det er rimeligt, at man kan få eftervederlag, samtidig med at man har et job.
Vi har ikke stillet krav om noget som helst.
Jeg siger bare, at hvis det kunne hjælpe sagen i gang, kunne man jo godt se på, at de mennesker, der virkelig er på spanden, når de ryger ud, får en bedre hjælp end i øjeblikket, og at dem, der overhovedet ikke er på spanden, ikke får den hjælp, som de får i øjeblikket.
Det er sådan set bare det, jeg siger.
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Når man læser mellem linjerne – de få linjer, der så er – synes man, det virker helt klart, som om det er ud fra enkeltstående tilfælde.
Som flere har været oppe at sige, skal vi selvfølgelig ikke have super meget bedre forhold end andre, men jeg er fuldstændig enig i, at vi heller ikke skal forringe vores egne vilkår.
Problemet er måske, og det er også problemstillingen i den her diskussion, at vi er ganske almindelige mennesker med et ganske ualmindeligt arbejde, og der kan det selvfølgelig være rigtig, rigtig svært at sammenligne det med beskæftigelse andre steder, selv om man prøver.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-04:
Tak til Enhedslisten for at have fremsat de tre beslutningsforslag, som vel deler sig lidt i to grupper, B 52 og B 53 om pensionsvilkår for henholdsvis ministre og folketingsmedlemmer og B 54 om folketingsmedlemmers eftervederlag.
Hvis vi tager det sidste først, er vores holdning, at det er godt, at vi nu har – for at bruge Enhedslistens eget eksempel – fået dagpengeperioden ned på samme antal år som eftervederlagsordningen for folketingsmedlemmer.
Det har jo været et synspunkt, Liberal Alliance har kæmpet meget for og næsten stod alene med for bare et år siden, men nu er det dog gennemført i Folketinget med et forholdsvis bredt flertal.
Vi synes faktisk rigtig godt om B 54.
Vi ser ingen grund til, at folk skal have udbetalt eftervederlag, hvis det er sådan, at de har en indtægt.
Så simpelt kan det siges.
Jeg tror egentlig, det var meningen fra Enhedslistens side at udstille andres hykleri.
Til dels udstiller man sit eget, alene af den grund, at man jo ikke vil være med til at løse den helt nødvendige opgave, det er at sikre, at den danske befolkning bliver længere på arbejdsmarkedet.
Men hvis det her er et lille og første skridt i den rigtige retning til at ændre Enhedslistens politik, ser vi selvfølgelig positivt på det.
Derfor har vi sådan set også en positiv tilgang til de to forslag – ikke af mærkelige misundelsesgrunde, eller hvad ved jeg, der er blevet argumenteret med i løbet af eftermiddagen, men mere af den grund, at alle de forslag, som gør, at vi kan være med til at sikre bedre incitamenter til, at man bliver på arbejdsmarkedet i stedet for at forlade det, vil vi selvfølgelig stemme for.
Det mener vi sådan set vi kan gøre med de her to forslag.
Jeg kan også godt høre på debatten, at der jo ikke er noget, der tyder på, at B 52, B 53 eller B 54 – det lyder nærmest som amerikanske bombefly – bliver vedtaget lige med det samme.
Jeg synes egentlig, at det, som jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører, hr. Hans Kristian Skibby, sige, om, at det ville være spændende, hvis vi måske kunne fortsætte diskussionen i Folketingets Udvalg for Forretningsordenen og se det i en lidt større sammenhæng end bare lige at tage de tre ting, som vi som sådan jo egentlig kan være positivt indstillet over for, kunne være en meget mere interessant fremgangsmåde.
Hvis jeg må sige en ting til, som næsten er til forretningsordenen, så jeg håber ikke, at jeg får en påtale: Man kan nogle gange overveje, om de beslutningsforslag, der fremsættes, havde gjort sig bedre i et udvalgsarbejde, end at det egentlig var noget, vi behøvede at diskutere i Folketingssalen.
Jeg tror sådan set, at man kunne have taget det direkte i Udvalget for Forretningsordenen, for vi kunne jo forudse, hvad det var, der ville ske med dem.
Vi er positive over for forslagenes intentioner
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Der er den forskel, hvad angår de grupper, der bliver nævnt her, at pensionsalderen i forhold til arbejdsmarkedspensioner jo er aftalt mellem parterne, og det skal Folketinget ikke blande sig i.
Men når Folketinget blander sig i pensionsalderen på den måde, at vi fjerner efterlønnen, som er en pensionsmulighed, og at vi sætter folkepensionsalderen op, så må vi jo kigge på de parter, der bestemmer vores løn- og pensionsvilkår.
Det er altså Folketinget selv, og derfor mener vi, at det er helt rimeligt – og det støttes altså af et bredt flertal i befolkningen – at vi så også skal sætte vores pensionsalder i vejret.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Hvad er forskellen på pensionsalderen for dem, der har en arbejdsmarkedspension eller er omfattet af en tjenestemandspension, og så folketingsmedlemmers pensionalder og ministres pensionsalder?
Hvad er forskellen i alderen i forhold til de pensiontyper i dag og i fremtiden.
Det er vel at mærke i fremtiden set i forhold til, at finansministeren jo har sagt og bebudet, at pensionen for folketingsmedlemmer og ministre – ministeren talte så kun for ministrenes vedkommende, men jeg taler også for folketingsmedlemmernes vedkommende – skal følge præcis de samme principper, der gælder for arbejdsmarkedspension og tjenestemandspension.
Hvad er forskellen?
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Den meningsmåling i Newspaq kunne selvfølgelig godt have været mere detaljeret, men den er lavet i den sammenhæng, at man i øjeblikket er ved at hæve pensionsalderen for alle andre, og at man vil fjerne efterlønnen.
Der er det helt tydeligt sådan, at befolkningen mener, at det, man byder andre, skal man byde sig selv.
Det er sådan set et godt princip, at det, man byder andre, skal man byde sig selv.
Per Clausen (EL), 2011-02-04:
Jeg har bestemt ikke noget imod, at man gør noget for at hjælpe mennesker, som er langvarigt arbejdsløse – selvfølgelig ikke.
Men det kan måske være svært at forstå for mennesker, som nu er arbejdsløse, og som kan forvente at ryge ud af dagpengesystemet om 2 år og derefter komme på kontanthjælp, at der altså er mennesker, som der skal være særlige systemer for, som først har en eftervederlagsperiode på 2 år, derefter en dagpengeperiode og derefter de samme vilkår som andre mennesker.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Jeg synes, det var en ret interessant meningsmåling i Newspaq, som der blev refereret til, nemlig at en meget stor del af befolkningen – over 90 pct., ja, 93-97 pct. af befolkningen – mener, at folketingsmedlemmer og ministre skal have samme pensionsalder som alle andre.
Hvad er pensionsalderen for alle andre?