runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Det tror jeg sådan set ikke.
Justitsministeren bruger udtrykket, at justitsministeren ikke forestiller sig eller ikke tror, men der tror vi så noget andet, nemlig at det rent faktisk kan lade sig gøre at indgå i en dialog.
Der er en række lande i EU, som en hel del kriminelle faktisk kommer fra, nemlig en hel del af de her lande i Østeuropa, og det er nogle lande, der sådan set ønsker at påtage sig ansvaret for deres statsborgere, der begår kriminalitet i Danmark.
De er velvillige, og jeg tror sådan set også, at de er mere velvillige end det, der lægges op til i konventionen og i EU-lovgivningen.
Forudsætningen for at finde ud af det er som sagt at indgå i en bilateral dialog, og jeg må undre mig over, at justitsministeren siger, at man er enig i forslaget, men ikke ønsker at indgå i den her bilaterale dialog og ikke tager sig en snak med de rette myndigheder i f.eks. Rumænien, Bulgarien eller de baltiske lande.
Mit indtryk er, at de sådan set godt vil være med til at påtage sig ansvaret for egne statsborgere.
Så det er det, der er vores ønske med det her beslutningsforslag, og det vil så lette presset på institutionerne i den danske kriminalforsorg.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Tak, formand.
Som det allerede er nævnt, ønsker partierne bag det her forslag, at hvis man dømmes for en forbrydelse ved en dansk domstol, skal man hjem og afsone i sit eget land.
Derfor er det også godt, at EU har lavet samarbejde om netop det.
Ja, som det allerede er fremgået af debatten, tiltrådte Danmark faktisk i december sidste år rammeafgørelsen om, at borgere skal hjem og afsone straffen i deres eget land.
EU-landene skal tage egne borgere hjem til egne fængsler, og Danmark skal selvfølgelig på samme måde tage danskere, der er dømt for en forbrydelse i et andet EU-land, hjem til danske fængsler.
Glimrende, sådan ønsker vi også at det skal være.
Jeg tror, man må sige, at partierne bag det her forslag måske er blevet overhalet lidt af virkeligheden, for tænker vi bare 1 år frem, vil der jo være flere og flere lande, der også har fået gennemført den her rammeafgørelse i deres nationale lovgivning, og så vil meget af det her problem jo begynde at være løst.
Vi har også tidligere i debatten været inde på det her med, at VKO-partierne var ude at lancere forslaget om, at Danmark skulle bygge fængsler i andre lande.
Jeg kan i hvert fald ikke se noget i forslaget om, hvor pengene i givet fald skulle komme fra, hvad det koster, eller hvor store fængslerne skulle være.
Og jeg synes ærlig talt også, at det forekommer håbløst at gå ud og bygge fængsler i andre lande, hvis vi ved, at i løbet af det kommende års tid bliver landene alligevel forpligtet til at tage hinandens statsborgere hjem til afsoning i eget land.
Med det her beslutningsforslag var man som sagt i medierne, og jeg tror, jeg har det sådan, at hvis det her beslutningsforslag er udtryk for, at nu kommer man så i Folketinget og foreslår det, man var i medierne med, nemlig at bygge fængsler i andre lande, så synes jeg, det mildest talt er en tynd kop te, og jeg har under alle omstændigheder den politiske grundholdning, at så kan pengene da bruges meget bedre herhjemme.
Ud over det står der i forslaget noget om, at vi skal blive bedre til at samarbejde over grænserne for at stoppe kriminalitet.
Det tror jeg alle er enige i, Socialdemokraterne er i hvert fald, og som det også allerede har været nævnt, foregår det jo på mange strækninger allerede i dag.
Politiet har flere gange været ude at berette om, hvor fremragende samarbejdet med eksempelvis Rumænien eller andre østeuropæiske lande netop fungerer, og om, at de har en betjent i Danmark, hvis der er konkrete problemer, eksempelvis med rumænske statsborgere.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig afvise forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-03:
Det er i virkeligheden det, det handler om.
Så derfor burde det være enkelt og nemt, hvis Socialdemokraterne mente noget med det – jeg synes, jeg kunne fornemme, at man sådan set nok mener, at der skal ske noget – at støtte det her forslag.
Det er et beslutningsforslag, som skal lede frem til, at der så kommer lovgivning, der sikrer, at man laver aftaler med de lande, der er tale om.
Der er jo en grund til, at Norge er meget længere fremme end Danmark omkring det her.
I Norge har de gjort den erfaring, at skal der seriøst gøres noget ved den problemstilling, at man i dag bare pr. automatik afsoner i Danmark – og altså også i Norge – hvis man er f.eks. østeuropæisk kriminel, så skal der laves bilaterale aftaler med landene, for ellers nytter det ikke noget.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Men jeg formoder, at Dansk Folkeparti er enig med mig i, at hvis, lad os sige to tredjedele af EU-landene i løbet af det kommende år i deres nationale lovgivning har nået at gennemføre, at man under alle omstændigheder altid skal tage sine egne statsborgere hjem til afsoning i eget land, så vil meget af det, Dansk Folkeparti har skrevet i det her beslutningsforslag, være blevet overflødigt.
Det må vel være den rette vej at gå, altså at vi skal tage vores statsborgere, hvis de har begået noget kriminelt i et andet land, og at de til gengæld skal tage deres statsborgere hjem til afsoning i eget land, hvis disse har begået noget kriminelt her.
Det er en glimrende værdi, en fremragende værdi.
Vil vi så kunne få noget ud af det, som nu både Dansk Folkeparti og Venstre har været inde på, altså ved at tage nogle forhandlinger direkte med det land?
Der må jeg sige, at Dansk Folkeparti virkelig skal skynde sig at bygge fængsler i Østeuropa, hvis de skal nå at have bygget et fængsel inden for 1 år eller så, når landet har gennemført den her rammeafgørelse om at tage sine egne statsborgere hjem.
Så skal det virkelig gå stærkt med at bygge fængslerne.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-03:
Sagt til hr. Ole Hækkerup: Som også justitsministeren var inde på, så har muligheden for at få sendt f.eks. østeuropæiske kriminelle hjem til afsoning i hjemlandet eksisteret meget lang tid.
Der er bare ikke sket noget.
Og må jeg ikke også godt minde Socialdemokraternes ordfører om, at Danmark jo er duks i EU.
Vi er de første til at implementere direktiver og rammeafgørelser og andet godt – eller skidt nogle gange – men de andre lande er knap så hurtige til det.
Tag f.eks. Polen, som vi nævner i beslutningsforslaget.
I 2016 er de måske klar til at gå i gang med det her, altså i 2016.
Og der er en pænt stor del af de østeuropæiske kriminelle, der er sigtet for bl.a. indbrudskriminalitet, som kommer fra Polen.
Så vi skal altså til at tage skeen i den anden hånd og ikke bare tro på, at tingene kommer af sig selv.
Må jeg minde om Somalia.
I går faldt der dom i Højesteret.
10 års fængsel.
Der er en mand her, der har begået drabsforsøg mod Kurt Westergaard, og han skal sidde 10 år i et dansk fængsel.
Hvorfor ikke sende ham hjem?
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Men jeg tror også, at Dansk Folkeparti er enig med mig i, at i det øjeblik, alle har gennemført den her rammeafgørelse i deres nationale lovgivning, eller lad os bare sige, at Rumænien har gennemført den her rammeafgørelse i sin nationale lovgivning, så skal de tage deres egne borgere hjem.
Jeg tror ikke på det, der står i teksten i beslutningsforslaget, altså at man kan afvise det, med henvisning til at ens egen fængselskapacitet ikke er tilstrækkelig.
Den tror jeg ikke holder i overensstemmelse med rammeafgørelsen.
Jeg tror simpelt hen ikke, at det duer, men er en dårlig undskyldning for ikke at tage sine egne borgere hjem.
Man jeg er jo enig i den grundholdning, at folk skal hjem at afsone i deres eget land.
Men så kan jeg jo heller ikke lade være med at stille et spørgsmål til Dansk Folkeparti.
Hvis man virkelig synes, at der med hensyn til at sende folk hjem og afsone i deres eget land er helt forfærdelig ringe muligheder for at gøre det i dag, så er det vel ikke nogen helt ny erkendelse for Dansk Folkeparti, og så er det vel ikke sådan, at det er en ahaoplevelse efter 10 år, hvor man har været helt afgørende i masser af finanslovforhandlinger.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig synes, at det med at få udlændinge hjem og afsone i deres eget land ikke har fungeret godt nok, hvorfor pokker gjorde man så ikke noget ved det i de 10 år, man selv sad på magten?
Peter Skaarup (DF), 2012-05-03:
Jeg ved ikke, om fru Pernille Skipper har læst bemærkningerne til lovforslaget, men mange af de spørgsmål, som kommer til udtryk i fru Pernille Skippers tale, kan man jo få besvaret umiddelbart, hvis man læser bemærkningerne til lovforslaget.
Deraf fremgår det tydeligt, at det her er efter inspiration fra Norge, hvor man gennem årene har lavet en del bilaterale aftaler med specielt østeuropæiske lande, og hvor man er begyndt at overføre en hel del indsatte i norske fængsler til de østeuropæiske lande.
Man skal så at sige håndholde de indsatte i det norske fængsel, med henblik på at de så kan afsone i hjemlandets fængsel.
Der skal altså nogle meget præcise aftaler med de enkelte lande til for overhovedet at få det her til at fungere, og ud fra det, Enhedslisten siger, må jeg konkludere, at de ikke ønsker nogen ændringer.
Og på det her område betyder ingen ændringer faktisk, at vi stort set ikke sender nogen hjem til afsoning, og så er vi ikke nået nogen vegne.
Vi kan jo se på de norske erfaringer, at man ved hjælp af de her håndholdte aftaler, hvor man sikrer, at domfældte i Norge kan komme hjem og afsone, kan nå resultater.
Så man kan ikke udelukke, at vi skal bruge nogle af de midler, vi sparer ved at kunne hjemsende kriminelle udlændinge, der i dag er i danske fængsler.
Og det er som sagt 24 pct. af alle afsonere, der er i fængslerne, der ikke er danske statsborgere.
Der kan man ikke udelukke at man kan lave en kobling.
Så det er ikke sådan, at vi ikke vil støtte de lande, der så skal tage de pågældende tilbage, fordi det under alle omstændigheder vil være en win-win-forretning for os.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Så det er korrekt forstået, at Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven vil komme med et ændringsforslag, der hedder, at man bruger 100 mio. kr. – lad os tage det som eksempel – på at bygge fængsler eller fængselskapacitet i andre lande, og samtidig vil man opnå en besparelse på 100 mio. kr. hjemme i Danmark, fordi der vil være et mindre forbrug af fængselspladser i Danmark.
Det var sådan, jeg hørte hr. Peter Skaarup, uden at skulle hænge ham op på tallet.
Så skal jeg bare spørge: Hvilke lande er det, Dansk Folkeparti forestiller sig at udbygge fængselskapaciteten i?
Hr. Peter Skaarup har jo selv været inde på, hvilke lande der er hurtige eller langsomme til at implementere rammeafgørelsen.
Hvad er det for nogle lande, Dansk Folkeparti har i tankerne?
Peter Skaarup (DF), 2012-05-03:
Jeg har ikke sagt noget som helst om 100 mio. kr., hverken det ene eller det andet sted fra, at vi skal bruge det mere, og at vi skal spare det et andet sted.
Jeg siger bare, at det ikke er en fremmed tanke for os.
Det er jo faktisk sådan, at man allerede i dag ved Afrikas Horn forsøger med forskellige initiativer for at kunne strafforfølge og fængsle, og det gælder jo også afsoning, med hensyn til pirater, der foretager piratangreb i området.
Når vi bruger danske bistandsmidler på sådan nogle ting, er det jo derfor ikke uventet, at vi f.eks. kunne tænke os, at man samtidig sagde: Jamen til gengæld for, at I får de her midler til at opbygge forskellige former for kapacitet, må I altså også tage en somalisk statsborger, der er dømt i Danmark for noget af det værste, altså drabsforsøg og terror, hjem til afsoning i sit hjemland.
Så det er slet ikke fremmed for os, men vi får se, hvad der skal til, og vi kunne jo håbe, at regeringen gjorde et eller andet.
Jeg synes dog ikke, det sådan er de store forventninger, man kan have ud fra de løse ting, der er sagt under debatten i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Det indgår i aftalen, at der skal etableres mulighed for at indbringe afslag på familiesammenføring med børn for et uafhængigt klagenævn.
Oprettelsen af det nye udlændingenævn, som det hedder, vil dog, i hvert fald efter Venstres opfattelse, reelt betyde, at justitsministeren fralægger sig en del af det politiske ansvar for beslutninger truffet inden for udlændinge- og integrationsområdet, og i stedet pålægger man så det ny udlændingenævn det ansvar.
Vi er da også godt klar over, at man måske betragter Enhedslisten som en form for stemmekvæg, men man kan altså ikke forvente, at Venstre ligesom Enhedslisten lægger stemmer til uden at få indflydelse på resultatet, og slet ikke, når vi ikke engang er indkaldt til forhandlinger.
Endvidere har lovforslaget til formål at udmønte det element i regeringsgrundlaget, der går på at sikre udlændinge stemmeret ved lokalvalg efter 3 år.
Således er det en lempelse i forhold til de nuværende 4 år.
I Venstre står vi ved den aftale, der i 2010 blev indgået med Dansk Folkeparti.
Initiativerne i aftalen havde bl.a. til formål at sikre en tilskyndelse til integration og medborgerskab og at understrege den enkelte udlændings personlige ansvar for at blive integreret i vores land og samfund.
Derudover sikrer den, at tredjelandsstatsborgere ikke kan opnå kommunal og regional valgret, før de tidligst kan opnå permanent opholdstilladelse, altså efter 4 år.
Reglen skal således ses på baggrund af et ønske om, at den enkelte udlænding skal gøre en indsats for at blive integreret og udvise medborgerskab.
Men det kan vi forstå at regeringen er uenig i.
Den er jo godt i gang med at lempe på kravet om selvforsørgelse, kravet om danskkundskaber og kravet om aktivt medborgerskab, som vi også skal diskutere i forbindelse med det følgende lovforslag.
Det vil ifølge Venstres opfattelse føre til, at flere dårligt integrerede udlændinge får permanent opholdstilladelse i Danmark.
Med den argumentation og forhistorie skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte det lovforslag, der ligger.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Tak for det, formand.
Det er jo med stor glæde, at jeg atter engang står her på talerstolen med et forslag, som vil bringe den danske udlændingepolitik tilbage på et meningsfuldt spor.
Socialdemokratiet går ind for en stram udlændingepolitik, det er ikke nogen hemmelighed, men i modsætning til V og K og Dansk Folkeparti insisterer vi på en rimelig behandling af de udlændinge, der søger om ophold i Danmark.
Derfor har vi jo for nylig foreslået at erstatte VK's tåbelige pointsystem med gennemsigtige og robuste regler for ægtefællesammenføring, og vi har foreslået, at børn op til 8 år ikke længere skal igennem en integrationsvurdering for at kunne bo i Danmark med deres mor eller far.
Regeringen vil oprette et nyt nævn, Udlændingenævnet, der skal fungere som et uafhængigt sagkyndigt nævn, der sikrer en grundig behandling af den enkeltes sag og styrker retssikkerheden.
Nævnet skal på en række udlændingeretlige områder virke som klageinstans for afgørelser truffet af Udlændingestyrelsen og Styrelsen for Fastholdelse og Rekruttering.
For at sikre den enkelte klager en grundig og sagkyndig behandling af sagen, sammensættes Udlændingenævnet med en landsdommer eller højesteretsdommer som formand, en dommer som næstformand og en advokat og embedsmand fra Beskæftigelsesministeriet eller Justitsministeriet.
Udlændingenævnet vil som administrativt nævn være uafhængigt af regering og Folketing.
Forslaget følger som bekendt op på en aftale mellem regeringen, Enhedslisten og Liberal Alliance om familiesammenføring af børn.
Det indgår i aftalen, at der for at styrke retssikkerheden for udenlandske børn og deres forældre skal etableres mulighed for at klage over afslag på familiesammenføring med børn for det uafhængige klagenævn.
Jeg synes, der er grund til at glæde sig over, at et flertal i Folketinget hen over midten tager ansvar for en anstændig og rimelig behandling af udlændinge, der gerne vil integreres i Danmark.
Med det her lovforslag styrker vi desuden udlændinges mulighed for at deltage aktivt i vores demokrati, det demokrati, som vi er så stolte af.
Udlændinge, der har boet i Danmark i 3 sammenhængende år, får atter ret til at stemme ved kommunale og regionale valg.
Det skal medvirke til, at de udlændinge, der kommer til landet som led i bl.a. familiesammenføring, bliver godt integreret, og at der stilles klare og gennemskuelige krav, som er retfærdige og ikke unødvendige og ekskluderende.
Denne lovændring sender et positivt signal til de udlændinge i Danmark, der gerne vil deltage i demokratiet og samfundsdebatten.
VK-regeringen gjorde grin med de udlændinge, der gjorde sig store anstrengelser for at blive integreret, og de havde mere fokus på at glæde Dansk Folkeparti end på at skabe rimelige betingelser for udlændinge i Danmark.
Det var deres lovændring fra 2010, hvor de hævede ventetiden for at få stemmeret fra 3 til 4 år, et glimrende eksempel på.
Det var nemlig en unødvendig forringelse af udlændinges muligheder for at deltage i vores demokrati.
Regeringen fører med dette forslag endnu en gang udlændingepolitikken tilbage på et konstruktivt spor, og på den baggrund støtter Socialdemokratiet forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Det er jo sjovt at høre, at hr. Jacob Bjerregaard siger, at Socialdemokratiet går ind for en stram udlændingepolitik.
Hver evig eneste gang, hr. Jacob Bjerregaard har stået på Folketingets talerstol, har det jo været for at behandle et lovforslag fra regeringen, der lemper udlændingepolitikken.
Så hvornår vi ser det der element af den stramme udlændingepolitik, ser vi frem til med spænding fra Dansk Folkepartis side.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det her med, hvornår man skal have stemmeret, for jeg kan forstå, at nu lægger regeringen op til, at man skal have det efter 3 år.
Hvis man har været i Danmark i 3 år, skal man kunne stemme til lokale valg.
I går sagde Det Radikale Venstres integrationsordfører, fru Liv Holm Andersen, til www.ekstrabladet.dk, at hun sådan set synes, at man godt allerede kunne have stemmeret efter 1 år.
Så jeg vil høre, om Socialdemokratiet er enig med Det Radikale Venstre i, at man sådan set godt kunne have stemmeret allerede efter 1 år.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Socialdemokratiet står for en stram udlændingepolitik, og det mener jeg stadig væk vi har i kongeriget med det forslag, der kommer igennem her.
Og at den så før har været tenderende det chikanerende for mennesker, er jo det, som vi så vil lave om på nu, altså fjerne nogle af de regler, som har været ikke bare stramme, men direkte generende for helt almindelige mennesker, som godt kunne tænke sig at få et liv i Danmark.
Derfor får vi den tilbage på et niveau, hvor vi kan være tjent med at have den politik.
I forhold til at stemme er Socialdemokratiets og regeringens holdning, at det er efter 3 år, og at det selvfølgelig hverken er mere eller mindre end det.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Men jeg ser stadig væk frem til, at der kommer et lovforslag fra regeringens side, som så rent faktisk strammer udlændingepolitikken, når nu man går ind for en stram udlændingepolitik, i stedet for at der hele tiden kommer den ene lempelse efter den anden.
Det er jo lidt pudsigt, at lige meget hvor meget man lemper udlændingepolitikken fra regeringens side, så bliver regeringen ved med at stå og sige: Vi står for en stram udlændingepolitik.
På et eller andet tidspunkt lemper man vel så meget, at man selv må gå til bekendelse og indrømme, at så stram er den vist ikke alligevel.
Men jeg skal bare forstå det korrekt, altså at regeringspartierne er uenige.
Socialdemokratiet mener, at man skal kunne stemme efter 3 år, hvilket er en lempelse i forhold til i dag.
Og man er altså uenig med Det Radikale Venstre, som vil lempe endnu mere, for de mener, at man skal have lov til at stemme allerede efter 1 år.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Hensigten er, at vi fører det tilbage til før, det blev lavet om, altså at efter 3 års ophold i Danmark får man adgang til at stemme ved kommunalvalg og ved regionale valg.
Det er regeringens politik, og det mener vi er den helt rigtige vej at gå for at sikre integration; for at sikre, at folk bliver en del af vores samfund og får lyst til at sætte sig ind i demokratiet, får lyst til at stemme og være en aktiv del af Danmark.
Så vil jeg bare sige, at ja, vi har stadig væk en stram udlændingepolitik.
Vi har en robust udlændingepolitik, men det, der er forskellen på den, som den tidligere regering havde, og den, som vi har, er, at vi prøver på at undgå at genere mennesker, der godt kunne tænke sig at få et ophold på legitim vis i Danmark.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-03:
Tak, formand.
Jeg skal bare spørge hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti: Kommer der et ændringsforslag til finansloven fra Dansk Folkeparti om at afsætte penge til at bygge fængsler for i andre lande?
Pernille Skipper (EL), 2012-05-03:
Som jeg sagde, synes vi, det ville være rigtig fint, hvis man gerne vil gøre en større indsats for at hjælpe østeuropæiske lande med at opbygge et mere humant fængselsvæsen, som lever op til nogle af de standarder, som vi naturligvis har for, hvordan man behandler mennesker – også selv om de er dømt for noget kriminelt.
Men jeg kan ikke se, hvordan det skulle lette byrden for en presset dansk kriminalforsorg at overføre penge herfra – det står der jo ikke noget om i bemærkningerne til lovforslaget, som jeg har læst – til at bygge fængsler i Østeuropa.
Hvis man desuden kigger på det, der er intentionen, kan man se, at det jo ifølge Peter Skaarup selv bl.a. handler om – hvilket hr. Peter Skaarup også har udtalt til medierne – at man mener, der er brug for en mere hårdhændet behandling af de fængselsdømte end den, de får i Danmark.
Det kan Enhedslisten da selvfølgelig ikke støtte op om, men hvis intentionen er at hjælpe Østeuropa med at lave et mere humant fængselsvæsen, vil Enhedslisten meget gerne være med, og så tror jeg, vi skal omformulere forslaget lidt.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-03:
Det her forslag indebærer ikke nødvendigvis, at der skal bygges nogle nye fængsler.
Det indebærer, at man skal holde de lande, hvorfra der kommer borgere her til Danmark og laver kriminalitet, op på deres ansvar og få dem til at tage imod egne statsborgere, så de kan afsone i hjemlandets fængsler.
Det er det, det grundlæggende handler om, og som jeg nævnte tidligere, må vi henvise til de norske erfaringer.
Vi vil meget gerne i forbindelse med det her forslag give nogle penge med, hvis det er det, der skal til, for der vil være meget store ressourcer at finde i danske fængsler, hvis de pågældende kommer hjem til afsoning i østeuropæiske landes fængsler.
Situationen er den, at Højesteret f.eks. i går afsagde en dom, der medførte 10 års fængsel til en person, der har begået terror i Danmark.
Vedkommende skal altså afsone 10 år i et dansk fængsel, hvorefter vedkommende bliver udvist.
Det var dog bedre, hvis den pågældende kom til at afsone i hjemlandet, hvortil vedkommende skal sendes efter endt afsoning, så vedkommende bedre kunne få sig selv og sin familie til at klare sig i det pågældende land.
Pernille Skipper (EL), 2012-05-03:
Der er altså to ting.
For det første er det heroppefra flere gange blevet sagt, at der er indgået aftaler i EU, som sikrer, at man i højere grad kan sende andre europæiske statsborgere hjem til afsoning i deres hjemland.
Det synes vi er fint.
Det er rigtig godt, at man kan afsone i nærheden af sin familie og sine venner, når man skal sidde mange år eller selv kort tid i fængsel.
Det er rigtig godt.
For det andet henviser hr. Peter Skaarup til en konkret sag, som omhandler en person, der er udvisningsdømt til Somalia, og det er jo en helt anden snak.
Det er et land, som altså er i kaos, og som ikke bare har et fængselsvæsen, som ligger lidt under danske standarder, men hvor vi altså risikerer at personen bliver mishandlet eller på anden måde ikke bliver behandlet ordentligt.