runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
Jeg vil gerne spørge forsvarsministeren: Hvilke regionalpolitiske overvejelser har den tanke om at lave sådan et veterancenter været udsat for?
Jeg har jo mange gange hørt, især igennem det seneste års tid, at regeringen lægger meget vægt på, at der, når der etableres arbejdspladser, eller hvis der flyttes rundt på arbejdspladser, netop skal foretages regionalpolitiske overvejelser for at sikre, at der er en fordeling af statslige arbejdspladser.
Derfor vil jeg gerne høre, om det, hvis man ender op med det, der her er indstillingen, nemlig at det skal ligge i København, virkelig har været udsat for nogle regionalpolitiske overvejelser.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-03-30:
Jeg synes jo måske, at forsvarsministeren prøver sådan at slippe lidt for elegant ud af det her, for det er jo en velkendt situation, også i medierne, at forsvarsministeren taler for, at det skal placeres i hovedstadsområdet.
Det er jo der, vandene skilles, for vi er simpelt hen ikke enige med forsvarsministeren i den påstand.
Vi har jo også kunnet opleve en regering, som ministeren er en del af, der har sagt, at man gerne vil være med til en udvikling, hvor man flytter danske statslige arbejdspladser ud i provinsen, så det hele ikke bliver til københavneri.
Det er noget, som jeg ved Venstre har slået meget på.
I april måned sidste år foreslog Venstre bl.a., at vi skulle flytte Kort- og Matrikelstyrelsen, Søfartsstyrelsen og Energistyrelsen uden for Københavnsområdet, fordi man faktisk ønskede, at der skulle være flere offentlige arbejdspladser andre steder.
Men vil ministeren så ikke medgive, at det er forkert at diskutere hovedstadsmuligheder, når vi har mange danske byer, hvor man med god, stor, sund fornuft kunne placere de her 75 nye arbejdspladser?
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
Så vil jeg gerne spørge, om forsvarsministeren ikke er underlagt regeringens overordnede politik om, at man, når der skal etableres arbejdspladser – jeg tror, at statsministeren har udtalt sig meget klart om det her synspunkt – og når man skal flytte rundt på arbejdspladser, netop skal udsætte sådan nogle ting for regionalpolitiske hensyn.
Jeg kan se af alle de her papirer, at man argumenterer med, at det er meget vigtigt, at sådan et veterancenter ligger i nærheden af regionernes hovedorganisation, Kommunernes Landsforening osv., men hvad har det med regionalpolitiske hensyn at gøre?
Ligger der en grund til, at det er vigtigt at være i nærheden af KL?
Altså, de folk, der skal have hjælp, går hen til kommunerne rundtomkring, hvor folk bor.
Jeg tror, at alle de mennesker, der er ved forsvaret, der kan få brug for hjælp, netop bor rundtomkring i hele landet.
Så hvem skal flytte?
Er det de folk, der skal flytte, eller er det medarbejderne?
Hvad er det for nogen kriterier, man har?
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-03-30:
Jeg vil godt lige gøre det helt klart, at jeg ikke har lavet nogen indstilling om, at veterancenteret skal ligge i København.
Det vil jeg gerne gøre meget klart.
Jeg har, som jeg også svarede hr. Hans Kristian Skibby, tre ting, der er vigtige.
Det ene er det med, at vi skal sørge for, at vi har ekspertisen, der kan håndtere veteranerne, og at den ikke forsvinder, hvis vi flytter det væk fra der, hvor den er i øjeblikket.
Det er ikke dermed sagt, at de ikke kan flyttes.
Det andet er så det, at det ikke skal ligge midt på Rådhuspladsen og det ikke skal ligge på militære installationer, for så kommer de psykisk sårede veteraner ikke.
Det siger de selv.
Det tredje er det med, at soldaternes organisationer, bl.a. Hærens Konstabel- og Korporalforbund, som jo bl.a. også håndterer psykisk sårede veteraner, har været meget klar på, at de har et tæt samarbejde med både forsvarets psykologer og forsvarets socialrådgivere, Forsvarets Personeltjeneste og Rehabiliteringsenheden, og derfor de vil meget nødig have, at det flyttes.
Så vil jeg sige, at vi jo ikke placerer veterancenteret, efter at man skal tænke i udflytning af arbejdspladser.
Det er sådan set ikke derfor, vi laver det.
Vi laver det, for at vi kan give en bedre service til og en bedre understøttelse af vores veteraner og deres pårørende, når de har behov for det.
Det er hele tiden mit udgangspunkt, også når jeg skal vurdere, hvor det skal placeres.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-03-30:
Det er altså letkøbte argumenter fra forsvarsministerens side, det her med, at vi skal fastholde vores ekspertise.
Jeg vil gerne gøre ministeren opmærksom på, at vi også har uddannet personale i Jylland og på Fyn, som kan honorere de krav, der bliver stillet i forbindelse med de her arbejdspladser.
Det synes jeg måske ministeren skulle reflektere lidt over.
Så vil jeg gerne sige, at argumentet om, at det skal ligge i tilknytning til de steder, hvor der i forvejen er samarbejdspartnere osv., jo er et argument, man så hele tiden kan bruge for, at der ikke skal flyttes nogen som helst ting andre steder hen.
For hvem kom først: hønen eller ægget?
I det her tilfælde er det jo klart, at arbejdspladserne skal være til stede, for at folk kan søge job det pågældende sted.
Flytter man ikke arbejdspladserne derhen eller etablerer nye arbejdspladser, så er det jo klart, at der ikke er noget at komme hen til; så er der ikke nogen job at søge. Men her er der faktisk et godt udgangspunkt for at lave en god, fleksibel ordning, hvor vi netop får tilgodeset, at det her ikke bare skal være et hovedstadsfænomen, at det faktisk også kan blive sådan, at man, som ministeren selv siger, kan komme dertil fra alle egne af landet.
København er jo ikke logistisk set
Hvis man skal have alle veteranerne til København, vil der være nogle, der får en meget lang rejsetid.
Og så skal man jo også huske på, at rigtig, rigtig mange af de her veteraner ikke bor i Københavnsområdet; de bor faktisk i og kommer fra mange andre egne af Danmark, og det synes jeg ministeren skal have med i sine overvejelser.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
Det kan sagtens være, at der er nogle, der siger et eller andet, men regeringen har jo lovet befolkningen det.
Vi skal snart til folketingsvalg, og derfor er det jo rart at få at vide, om der er overensstemmelse mellem det, man går og siger ude i forsamlingshusene, og det, man siger herinde, når man laver aftaler.
Jeg kan forstå, at der er løbet så meget vand i åen, at de papirer, der blev udsendt til forligskredsen – og jeg forstår, at forligskredsen ikke har taget stilling til nogle af de forslag – er blevet forældede, og at der må komme nye papirer, fordi der er kommet andre ting i spil siden da.
Så det vil jeg da glæde mig til at se.
Men jeg kan se på de her papirer, at de er gennemsyret af, at det kun kan ligge to steder, og det er i København, og hvis det skal ligge i provinsen, er det i Aarhus.
Altså, der kan være de to steder.
Der synes jeg bare, at man godt kunne kigge på, om det var det, man forholdt sig til i den regionalpolitiske redegørelse, og om ikke der findes andre steder i Danmark, hvor man kunne placere det her, end lige nøjagtig i den største og den næststørste by i landet.
Det er bare det, jeg beder om, inden man sætter sig ned og træffer den vigtige beslutning.
For vi er jo enige om, at der er behov for at få sådan et center.
Det, der er vigtigt, er, at det skal være der i rigtig, rigtig mange år, og derfor er det vigtigt, at vi får truffet de rigtige beslutninger.
Så må man finde ud af, hvad der vejer mest i forhold til at hjælpe de folk her – om det er hensynet til nogle få medarbejdere i København eller hensynet til landets samlede strategi.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-03-30:
Altså, jeg siger da også velkommen i Folketingssalen til hr. Skibby.
Jeg synes også, at vi sagtens kunne fortsætte med at diskutere pirateri – det har jeg gjort med hr. Skibbys partifæller i andre sammenhænge – men lad os gå til veterancenteret.
Jeg tror, det er hr. Skibby bekendt, at der er møde i forsvarsforligskredsen i morgen, og på det møde skal vi diskutere placeringen af veterancenteret.
Jeg har som udgangspunkt tre ting, som jeg lægger vægt på, når vi skal vælge placeringen:
Det ene er, at vi skal kunne komme i gang med det, gerne hurtigt, eller i hvert fald i det her år, gerne det tidlige efterår.
Det betyder også, at jeg gerne vil sikre, at vi kan fastholde en del af den ekspertise, der i øjeblikket arbejder med veteranerne – det er vores psykologer, vores socialrådgivere, og det er Rehabiliteringsenheden i Personeltjenesten f.eks.
Det andet er, at jeg synes, at det er vigtigt, at centeret kommer til at ligge i nærheden af, hvor samarbejdsparterne rent faktisk er, og samarbejdsparterne er Forsvarets Personeltjeneste, Forsvarskommandoen, Rigshospitalet, de faglige organisationer, bl.a. HKKF.
Endelig er det tredje, at jeg faktisk synes, at det er ret vigtigt, at veterancenteret ikke kommer til at ligge på et militært område.
Det lægger jeg mig ret meget på sinde.
Det, de også siger, er, at hvis man skulle placere centeret på Rådhuspladsen, ville de heller ikke komme, for de kan ikke håndtere at komme steder, hvor der er rigtig mange mennesker.
Det er de tre ting, jeg lægger til grund, og så skal vi have diskussionen i morgen, men jeg vil ikke komme med et konkret bud i dag i Folketingssalen, for det diskuterer jeg med forligskredsen i morgen, og det tror jeg også hr. Skibby er klar over.
Vibeke Grave (S), 2011-03-30:
Så lad mig nøjes med et enkelt spørgsmål her til sidst: Er det regeringens politik at flytte statslige arbejdspladser fra et område som det her, som er præget af arbejdsløshed og store vækstproblemer, til et område, hvor det buldrer frem med vækst, styrke og rigdom?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-30:
Nu var der jo et væld af spørgsmål her.
Selv om Region Sjælland har nogle særlige udfordringer med rammevilkårene for vækst og tiltrækning af vækstvirksomheder, så vil der selvfølgelig altid være forskel på Region Hovedstaden og Region Sjælland.
Hovedstaden er en metropolregion, mens Sjælland er en pendlerregion og har flere lighedspunkter med andre regioner.
Når vi så ser på, hvad der skal til for at skabe vækst, vil man se, at vi har støttet et væld af projekter på Sjælland med forskellige projektpenge.
Men det, der er allervigtigst på Sjælland, er, at man fører en ordentlig erhvervspolitik; at man ikke sætter skatter og afgifter i vejret; at man sørger for, at erhvervene er konkurrencedygtige; at man sørger for, at der er mulighed for vækst.
Den politik, som vi lægger op til, er derfor at sørge for, at skatter og afgifter ikke stiger, og at man kan investere i arbejdspladser.
For hvis man har en politik, som betyder, at man sætter skatter og afgifter op, så mister man arbejdspladser på Sjælland, og så mister man udvikling på Sjælland.
Så det, vi holder fast i, er at sørge for nogle ordentlige rammevilkår for virksomhederne på Sjælland, så der kan investeres i udvikling på Sjælland.
Hvis man går den modsatte vej og sætter skatter og afgifter op, så mister man arbejdspladser på Sjælland.
Vibeke Grave (S), 2011-03-30:
Så lad os prøve med nogle andre tal, hvis ikke fattigdom kan gøre det.
Siden august 2008 er bruttoledigheden steget med ca. 100.000 fuldtidsarbejdende og har flyttet bruttoledighedsprocenten fra 2,6 til 6,2 pct. På landsplan svarer det til knap 11 arbejdsløse pr. ledige job, men for Vest- og Sydsjælland er der desværre tale om et tårnhøjt antal, nemlig 22 ledige pr. stilling.
På trods af det ser vi fortsat trusler om flytning og nedlæggelse af statslige arbejdspladser, f.eks. forskningsinstitutionen på Lindholm.
Den vil DTU flytte til Lyngby, og man varsler også fyringer i SKAT.
Er det regeringens politik at flytte statslige arbejdspladser fra et arbejdsløshedsramt område til et område, der har fuld gang i hjulene?
Bekymrer det ministeren, at det østlige Danmark er ved at knække over i to stykker, hvor hovedstaden buldrer frem med stor vækst og økonomisk stabilitet, mens Region Sjælland har svært ved at tiltrække vækstvirksomheder og derfor også for nylig er opgjort til det sted i landet, hvor befolkningen er fattigst?
Bekymrer det ministeren, at det østlige Danmark er ved at knække over i to stykker, hvor hovedstaden buldrer frem med stor vækst og økonomisk stabilitet, mens Region Sjælland har svært ved at tiltrække vækstvirksomheder og derfor også for nylig er opgjort til det sted i landet, hvor befolkningen er fattigst?
Skriftlig begrundelse
En analyse foretaget af revisionsfirmaet Ernst og Young, som blev offentliggjort i sidste uge, viste, at over halvdelen af de store sjællandske kommuner ikke formår at tiltrække og fastholde vækstvirksomheder.
Det fremgår, at Sjælland altid har haft svært ved at konkurrere med hovedstadsområdet med hensyn til at tiltrække erhvervslivet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-03-30:
Mit udgangspunkt er, at det skal hjælpe veteranerne og deres pårørende, deres familier.
Det er mit hovedmål med veterancenteret.
Så kan der være nogle delmål nedenunder.
Mit hovedmål er, at vi skal tilgodese hjælp til vores veteraner.
Hvordan gør vi det bedst muligt?
Derfor kan jeg sige til hr. Bjarne Laustsen: Ja, der kan komme masser af andre byer i spil end København og Aarhus.
Nu kan jeg forstå, at det papir, som hr. Bjarne Laustsen står med, så er 1 måned gammel.
Der er løbet rigtig meget vand i åen siden.
Men udgangspunktet er, hvordan vi tilgodeser vores veteraner bedst muligt.
Og der er de tre ting, som jeg lægger vægt på, og som jeg skal diskutere med forligskredsen i morgen:
Det, der handler om, at vi skal have et fungerende veterancenter med en ekspertise, der er god nok.
Der lytter jeg jo til, hvad bl.a. HKKF siger.
Lad nu være med at lade der gå regionalpolitik i det, sådan at ekspertisen ikke er der.
Så synes jeg det er vigtigt, at vi har tilgang til samarbejdsparterne.
Rigshospitalet er en vigtig samarbejdspart, for der har man de fysisk sårede soldater.
De faglige foreninger er også meget vigtige samarbejdsparter, fordi det er ofte dem, de psykisk sårede soldater i første omgang tager kontakt til, fordi de netop har barrieren over for at tage kontakt til forsvaret.
Så prioriterer jeg det højt, at det ligger et sted, hvor veteranerne, hvis de har behov for at komme fysisk på centeret, også kan komme der.
Det vil sige, at det skal ligge trafikalt, så man kan komme til det, og det skal ikke ligge på et militært etablissement, for så træder de ikke ind ad døren.
Og endelig skal det ikke ligge et sted, hvor der kommer rigtig, rigtig mange mennesker, f.eks. på Rådhuspladsen, for så kommer de psykisk syge ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-30:
Jeg enig med spørgeren i, at vi står over for en stor udfordring med at få skabt fornyet vækst i hele Danmark.
Det kræver, at vi mobiliserer alle ressourcer og gennemfører de nødvendige reformer.
Vi ønsker et Danmark i balance, hvor alle regioner bidrager til at skabe ny vækst, og at mulighederne for at bo, studere og drive erhverv er gode i hele Danmark – og det gælder naturligvis også i Region Sjælland.
Når vi taler om forskelle mellem landsdele i Danmark, er det vigtigt, at vi holder os perspektiverne for øje.
Danmark er i international sammenhæng et meget homogent land og et af de OECD-lande, hvor de regionale forskelle er allerallermindst.
Region Sjællands nærhed til hovedstaden og Øresundsregionen gør regionen til en del af et større sammenhængende uddannelses- og arbejdsmarked.
Det betyder, at mange pendler til uddannelsestilbud og job i hovedstadsområdet.
Hvis man sådan opgør velstand i Region Sjælland sammenlignet med andre områder, så er Region Sjælland bestemt ikke dårligt stillet.
Ifølge Danmarks Statistik er den disponible indkomst pr. indbygger i Region Sjælland på niveau med landsgennemsnittet.
Jeg vil også nævne, at Region Sjælland ifølge de sidste tal, vi har, var den eneste region, hvor den gennemsnitlige disponible indkomst pr. indbygger steg fra 2008 til 2009 – med 0,6 pct.
I alle øvrige regioner faldt den disponible indkomst med 0,2 pct. i forhold til året før.
Indbyggerne i Region Sjælland er således ikke fattigere, som det ellers fremgår af spørgsmålet.
Men det betyder ikke, at der ikke er store udfordringer med hensyn til at skabe vækst og arbejdspladser i Region Sjælland.
Vi har en udfordring i at få flere vækstvirksomheder til Region Sjælland, det viser en analyse fra Ernst & Young.
Vi kan også se, at vi har en uddannelsesmæssig udfordring med hensyn til Region Sjælland.
Derfor har vi igangsat et væld af initiativer for at sætte gang i væksten på Sjælland, men også i resten af Danmark.
Peter Christensen (V), 2011-03-30:
Det har jeg ikke et opdateret tal på.
Jeg kan konstatere, at beløbet 7-14 mia. kr. er et tal, som har figureret i debatten igennem mange år.
Man henviser til vismændene, selv om vismændene, kort tid efter at den artikel var fremme, gik ud og tog afstand fra det tal og anerkendte, at det ikke var det rigtige.
Så tallet er i hvert fald betydelig lavere.
Det ved jeg godt jeg skal være lidt varsom med at fortælle hr. Jesper Petersen, for man har jo sådan set brugt de penge i SF's skatteoplæg ad flere omgange.
Så det ville selvfølgelig nok ærgre hr. Jesper Petersen, hvis tallet viste sig at være noget lavere.
Jeg vil så til gengæld glæde mig over, hvis det er lavere, for det betyder jo sådan set, at også skattekontrollen er effektiv.
Så kan jeg bare igen konstatere, at det her er et enormt vigtigt indsatsområde for SKAT og for mig som skatteminister.
Men nu er tiden så også inde til, at man giver SKAT mulighed for og ressourcer til at benytte den her lovgivning, og det er jo via ligningsindsatsen.
Derfor er der sat ekstra ressourcer af, og der er også flyttet ressourcer over til området, sådan at vi kan gå ud og få kontrolleret netop de enkelte virksomheder, de store selskaber, for at se, om de overholder dansk lovgivning.
Jesper Petersen (SF), 2011-03-30:
Tag bare sagen om Københavns Lufthavne i dag, hvor man også har sovet i timen.
Man har ladet Københavns Lufthavne føre penge ud af landet via gennemstrømningsselskaber i Luxembourg, og det ender med bare i det her tilfælde at koste staten over 0,5 mia. kr.
Så ja, der er andre metoder.
Men det gør det sådan set ikke bedre, at skatteministeren ikke er villig til at fortsætte forhandlingerne og gøre noget for at få bremset den her skatteunddragelse, der er tale om, som det ser ud.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at spørge skatteministeren om et opdateret bud på, hvor mange penge det er, vi går glip af.
Vismændene har tidligere peget på mellem 7 og 14 mia. kr., der ville være at komme efter.
Bare sidste år forhøjede SKAT jo faktisk skatten for en stribe store selskaber.
Vi kender endnu ikke resultatet af det, men der viste sig at være rigtig mange penge at komme efter, hvis SKAT får ret i sine krav.
Så hvad er ministerens vurdering af, hvor mange penge det her handler om?
Peter Christensen (V), 2011-03-30:
Min holdning er, at det, hvis man giver skattelettelser, så er noget, politikerne beslutter her i Folketinget.
Det er ikke noget, man tager selv, og derfor skal også store selskaber betale den skat, de skal, og ikke kunne omgå reglerne.
Den umiddelbare vurdering er, at det sådan set ikke er via transfer pricing-reglerne, mange virksomheder minimerer en skattebetaling, og det synes jeg bare viser behovet for, at vi får et oplyst grundlag at diskutere på.
Og derfor kan det være, at vi måske skal forlade overskrifterne lidt og så prøve at dykke ned og få en mere grundig viden om, hvad grundene så er til, at der er nogle selskaber, der år efter år ikke betaler selskabsskat.
For det kan også undre mig, men jeg synes ikke, vi kan lave lovgivning med baggrund i, hvad der undrer mig eller for den sags skyld hr. Jesper Petersen; det bliver simpelt hen for lemfældigt.
Så har jeg også den holdning, at når vi går ind og kigger på det her område, så skal bærende retssikkerhedsprincipper også gøre sig gældende, men der kan jeg forstå at SF og regeringen ser meget forskelligt på tingene.
Jesper Petersen (SF), 2011-03-30:
Jeg må sige, at jeg er uenig i vurderingen af, at der ikke er tale om en fredning eller en afblæsning af kampen.
Man kan jo sådan set bare gå til Politikens dækning af det i den her uge og se det.
Faktum er også, at der i ugen, før den nye skatteminister blev skatteminister, egentlig var indkaldt til et møde, hvor man skulle diskutere og forhandle den handlingsplan, som er lagt frem af Skatteministeriet, i forhold til de multinationale selskaber.
Så ministerens forgænger mente sådan set, der var noget at komme efter, og det kan jeg kun give ham ret i.
Det kan jo undre, hvorfor man vil blive ved med at føre og drive så stor en virksomhed i et land, hvis man slet ikke tjener penge, og derfor er faktum jo nok, at de faktisk gør det, men at de bruger de her muligheder for transfer pricing til at slippe for at betale den skat, de skal, i Danmark.
Der har været nogle eksempler fremme om f.eks. Nestlé.
Jeg er særlig tilbøjelig til lige at nævne Nestlé og Kraft Foods, vi chokoladeafhængige kan jo ikke lade være med at tænke på, når vi køber After Eight eller Toblerone, hvordan de i årtier har været i Danmark og har solgt deres produkter her, men at man sjovt nok nærmest ikke betaler skat, og i nogle år slet ingenting.
Jeg kan bare ikke forstå, hvordan man som skatteminister vil acceptere det og se på det, og at man, selv om der er lagt en handlingsplan frem, så alligevel afblæser forhandlingerne; man vil ikke tage fat der, hvor det rigtig skal gøre ondt, nemlig på de multinationale selskaber, som gør, hvad de kan for at slippe for at betale den skat i Danmark, som de skal.
Det kan jeg bare ikke forstå at man som ny skatteminister vil acceptere.
Det er muligt, at den nye skatteminister ikke mener, der er et oplyst grundlag, men den gamle skatteminister havde dog lagt en hel handlingsplan frem for, hvad der skulle til at ske.
Så et eller andet sted må der jo være en holdning i Skatteministeriet om, at man godt kan arbejde videre med det her.
Hvorfor freder ministeren de multinationale selskaber og afblæser de opstramninger, ministerens forgænger lagde op til?
Ole Hækkerup (S), 2011-03-30:
Vil den nye minister også indføre to nye skatter om måneden, jf. opgørelsen af, at der er indført 295 nye skatter, siden regeringen trådte til?
nr. S 1443
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-30:
Derfor har vi jo også gjort det, at vi har lavet en politik for hele Danmark, som har betydet, at vi har skabt udvikling i alle regioner i Danmark, også på Sjælland, ved ændringen og liberaliseringen af planloven, som Socialdemokratiet og SF for øvrigt er imod, og hvor vi giver bedre mulighed for udvikling, også i sjællandske kommuner.
Vi har med Fornyelsesfonden støttet forskellige projekter på Sjælland.
Med hensyn til Lindholm er det jo en problemstilling, som rejser spørgsmålet om afvejning af en række forskellige hensyn: på den ene side betydningen af statslige vidensarbejdspladser for en positiv udvikling i Region Sjælland og på den anden side universiteternes selvstændighed og deres egen mulighed for at prioritere.
Som jeg har forstået det, har Videnskabsministeriet tilkendegivet, at der er brug for en nærmere analyse og vurdering af det samlede beslutningsgrundlag.
Så det er altså en beslutning, man må træffe på universitetet, og så vil Videnskabsministeriet jo være i dialog med dem.
Men vores klare holdning er den, at vi skal have vidensarbejdspladser i de forskellige regioner og også i Region Sjælland.
Peter Christensen (V), 2011-03-30:
Jeg kan slå fast, at jeg på ingen måder freder multinationale selskaber.
Jeg har den tilgang til lovgivningen, at vi skal have et oplyst grundlag at foretage lovgivningen på, og derfor har jeg sådan set også bedt SKAT om at lave en analyse af, hvad det er, der er grunden til, at nogle selskaber ikke betaler selskabsskat, også set over en længere periode.
Mens vi venter på den redegørelse, kan jeg så glæde mig over, at regeringen har opprioriteret området med at ligne store selskaber.
Der er tilført flere ressourcer, også her i 2011, plus at det er en meget væsentlig del af den indsatsplan, som gælder her for 2011, at gå ind og kigge på store selskaber, kigge på selskabers rentebetaling til tredjelande, gå ind og kigge på gennemstrømningsselskaber, kigge på kapitalfonde, altså hele det område, som dækker over det begreb, som ofte bare kaldes multinationale selskaber, men som jo egentlig omfatter rigtig mange spørgsmål.
Det er i fokus.
Jeg har den holdning, at alle skal betale den skat, som lovgivningen lægger op til, uanset om man er stor eller lille, og det gælder i særdeleshed også for store selskaber.