runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Dertil må jeg så nok bare sige, at spørgeren og jeg er uenige også principielt om de her kommunalt ejede selskaber, som vi ikke synes er nogen specielt god idé.
Vi synes, det er bedre at lade de private konkurrere frit på markedet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Jeg kan forstå, at ordføreren gerne vil have noget lige konkurrence og derfor ikke vil have, at kommunerne skal kunne investere i den vedvarende energi og trække et overskud ud.
Men det, vi har, hvis vi ikke ændrer lovgivningen, er sådan set en ulige konkurrence.
Hvis det er sådan, at det ender med, at HOFOR vinder udbuddet om de kystnære møller, altså det udbud, hvor de er en del af et af konsortierne, og kommer frem til en dag at have et overskud fra den investering,
så vil det med den nuværende lovgivning være sådan, at de bliver trukket i bloktilskud, hvis det overskud bliver trukket ud og puttet ned i kommunekassen.
Dermed vil der sådan set være en hårdere beskatning, end hvis man bare skulle betale selskabskat.
Men jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren ikke kan se, at der sådan set er en ulige konkurrence på nuværende tidspunkt.
Hvorfor ikke åbne for, at det i det mindste bliver en lige konkurrence?
Det kunne f.eks. være, at man kun skulle betale den selskabsskat, som andre selskaber gør?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Hele pointen i modregningsreglerne er jo, at serviceniveauet i kommunerne ikke skal være op til kommunernes investeringslyst.
Det skal ikke være sådan, at de kommuner, der er gode til at investere i vindanlæg eller lave andre investeringer, kan tilbyde en bedre service til deres borgere.
Derfor skal de indtægter, der kommer fra disse investeringer, selvfølgelig modregnes i bloktilskuddet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Det, der står i slutningen af bemærkningerne til beslutningsforslaget, er, at det foreslås, at ministeren i samarbejde med energiforligskredsen udarbejder en liste over konkrete klimatiltag, som fritages for modregning.
Det vil sige, at det ikke er et spørgsmål om at drive vuggestuer med det her overskud.
Det er et spørgsmål om, at pengene kan gå til energirenovering af bygninger eller måske til elbiler, eller hvad vi nu kan blive enige om i energiforligskredsen.
Kan ordføreren ikke se, at der kunne være en vis fornuft i det?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Jeg fik måske ikke udtrykt mig klart nok.
Jeg er helt opmærksom på Enhedslistens beslutningsforslag i forhold til, at man ikke ønsker, at det ligefrem er daginstitutioner, der skal investeres i.
Men Venstres pointe er bare, at hvis man laver den her regel for kommunerne, vil de have et større incitament til at investere i elproduktionen, end de virksomheder, de konkurrerer med på det private marked.
Og derfor er det ikke et forslag, som Venstre ønsker at støtte.
Villum Christensen (LA), 2016-05-17:
Tak for det.
Med det her beslutningsforslag vil Enhedslisten pålægge regeringen at lempe kommunernes mulighed for selv at anvende eventuelle driftsindtægter fra kommunalt ejede energianlæg til nye energiforbedrende tiltag ved i disse situationer at undlade at modregne i bloktilskuddet.
I udgangspunktet kan vi jo godt være enige i, at det ville være godt for kommunerne at undgå denne særlige beskatning.
Men vi synes på den anden side heller ikke, at det er Folketingets opgave på den måde at blande sig i den kommunale prioritering.
Vi er flere partier, der gerne vil gøre det åbent og transparent, hvad staten reelt bruger på den grønne omstilling, og så er det vigtigt for os, at vi kan se, at PSO-afgiften f.eks. koster et par supersygehuse eller 80 nye folkeskoler hvert eneste år, fordi bl.a. vindmøller subsidieres.
Denne prioritering skal foregå åbent for alle, så man kan se, hvad det koster, og hvad man kan få i stedet.
Det er og bliver det mest demokratiske efter vores opfattelse.
Og denne åbenhed bør der også være i kommunerne, så man ikke ad omveje ligesom tvinges over i nogle investeringer, som er initieret herindefra.
Ministeren har også nævnt forholdet til de forbrugerejede private selskaber, som kan få unødig konkurrence ved kommunal investering i elproduktion.
Også her er Liberal Alliance på linje med ministeren, og af disse grund vil vi stemme imod beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Jeg vil gerne takke ordføreren for at kunne se, at det med de nuværende regler og på den måde, det drives, er en særlig beskatning.
Tak for det.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Undskyld, formand.
Jeg var ikke klar over, at Alternativet var så hurtige, men det er jo også et ungt parti, så det er klart, at de hurtigt kan komme igennem det.
Jeg skal også være hurtig.
Jeg har ikke så meget at sige til det forslag her.
Det kan synes meget sympatisk ud fra en miljøpolitisk synsvinkel, og intentionerne om at motivere kommunerne til at bruge mere grøn energi kan vi sådan set også se.
Der er også tidligere i dag blevet nævnt nogle planlægningsproblematikker, som jeg kan tilslutte mig, så vi kan ikke umiddelbart støtte forslaget, men vil selvfølgelig deltage positivt i udvalgsarbejdet.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Tak for det, formand.
Vi har jo haft en fin gennemgang af, hvad der egentlig ligger i det her beslutningsforslag, så det skal jeg ikke trætte nogen parter med at gennemgå yderligere.
Principielt set er vi ikke fra De Konservatives side vilde med de her kommunale ejerskaber i energianlæg.
Vi synes egentlig, det er mere passende, at private får lov til at konkurrere på lige vilkår.
Man må jo sige, at hvis man står i en situation, hvor der er et overskud i sådan et anlæg her, er der jo potentiale for, at de forbrugere, der er, kan få lov til at betale en lavere pris for det produkt, de får, og det synes vi sådan set vil være mere fair, end at man sådan anvender de overskydende midler, uden at der er fuldstændig åbenhed omkring det.
Det er lidt af de samme betragtninger, som flere andre ordførere har været inde på.
Vi vil også utrolig gerne den grønne omstilling, vi vil den også gerne i kommunerne, men vi mener, at der skal være mere gennemsigtighed i, hvordan man bruger de her midler, og så synes vi egentlig, at hvile i sig selv-princippet er ret essentielt i de her selskaber med kommunalt ejerskab eller medejerskab.
Derfor kan vi heller ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Den åbenhed, der ønskes fra De Konservatives side, er jeg ret sikker på at man godt kan finde ved at kigge i de kommunale regnskaber.
Så er det jo sådan, at Frederiksberg Kommune har investeret i en vindmølle på Sjælland.
HOFOR, altså Københavns forsyningsselskab, har sådan set investeret i vindmøller på land rundt i Danmark.
Der er en proces i gang.
Så det er der nogle ordførere der tager afstand fra, men det sker sådan set i øjeblikket.
Kommunerne er aktive parter i den bæredygtige omstilling, men de har bare nogle urimelige beskatningsvilkår, hvis det er sådan, at de kommer frem til en dag at have et overskud, de gerne vil bruge på at forbedre energiforbruget i de kommunale bygninger, f.eks. Altså,
med den rigide lovgivning, der er nu, har de kommuner jo sådan set kun den mulighed at blive ved med at investere i vedvarende energi, indtil de ejer hele verdens vedvarende energi-anlæg, og det er jo ikke hensigtsmæssigt.
Det er derfor, vi ønsker at fremme den her ændring.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren er bekendt med, at der faktisk er en række kommuner, der har investeret i vindmøller rundt i landet.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Jeg er godt bekendt med, at der er kommuner, som investerer i eksempelvis vindmøller.
Jeg har også selv været ude at se på nogle af dem.
Men det ændrer ikke på, at den her manglende gennemsigtighed er et reelt problem.
For man kan sige, at hvis en virksomhed har et overskud, synes jeg, det er mest fair, at der sker den her modregning, og så må det være op til kommunalpolitikerne at lave en prioritering af de midler, der er til rådighed.
Altså, det skal være åbenlyst for borgerne, at når du investerer i vindmøller, så gør du det jo på lige fod med at kunne investere i alt muligt andet.
Det skal være en åben beslutning, som borgerne er fuldt ud informeret om.
Og det mener jeg ikke at folk er, hvis man lader pengene blive revet ud af det kommunalt ejede selskab.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Der er jo tale om kommunalt ejede selskaber, som kommunalbestyrelsesmedlemmerne har indflydelse på, og jeg ser gerne, at der så bliver mulighed for, at de anvendelsesmuligheder for at bruge overskuddet uden at blive brandbeskattet, så statskassen tjener mest på aktiviteterne, bliver ændret.
Altså, jeg er sådan set hundrede procent sikker på, at der er gennemskuelighed i det her, for det skal jo lægges i et separat aktieselskab, sådan at man ikke risikerer hele kommunens økonomi.
Så om den der åbenhed, som ordføreren efterspørger, må jeg godt nok sige, at med de nuværende regler er de forhold i orden.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Vi vil godt takke Enhedslisten for det her udmærkede forslag.
Det er jo sådan, at der i den tid, vi er i nu, er behov for, at vi får stillet en masse vedvarende energi-anlæg op, får dem drevet og får snebolden til at rulle så meget som overhovedet muligt.
Derfor er det i den sammenhæng upraktisk, at kommunerne er hæmmede i den udbygning, som man kunne se fra deres side.
Så vi er positive over for Enhedslistens forslag og synes, det er en rigtig god idé at kigge på, om man kan fjerne nogle af de barrierer, der ligger der.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Nu nævner ordføreren jo ikke selv kommissionens, men ekspertudvalgets arbejde, som ligger til grund for den her 500 siders betænkning, som jeg er sikker på at ordføreren har læst fra ende til anden.
Og derfor vil jeg gerne høre ordføreren om, hvorfor det er Liberal Alliance, der normalt ikke er for centralisering, der bakker op om et forslag, der vil centralisere en sådan ordning, selv om det jo rent faktisk anbefales, at whistleblowerordninger indføres decentralt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Jeg tror, at det er 486 sider, hvis vi endelig skal tælle det op, men derudover vil jeg sige, at det vigtige for os jo er, at der bliver en ordentlig kontrol med dem, der sidder på magten.
Det er jo i virkeligheden også dem, der leder i den offentlige sektor, eller dem, der gør noget forkert i den offentlige sektor.
Vi har aldrig haft noget ønske om at skulle lave kontrollen med enten magthaverne eller systemet på en sådan måde, at man udvander den egentlige kontrolopgave, og derfor synes vi, det her er et rigtig godt forslag.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Jamen det er jo et interessant synspunkt, som helt sikkert lægger kimen til mange andre interessante debatter, for hvad kan vi så ikke også centralisere i forhold til ledelse i kommuner, regioner og andre statslige institutioner for den sags skyld?
Men jeg vil gerne spørge Liberal Alliance om finansieringen af det her, fordi det jo er klart, at der også er nogle omkostninger forbundet med det.
Er Liberal Alliance villig til at finansiere en sådan central whistleblowerordning?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Det giver jo sig selv.
Vi kunne jo ikke stemme for beslutningsforslaget, hvis vi ikke var villige til at finansiere det.
Men nu har vi jo heldigvis lært af den siddende regering, at man godt kan lave aftaler, som man forventer at finanslovspartierne senere finansierer, som vi så det både med boligjobordningen og med den dagpengeaftale, der bl.a. er lavet med fru Trine Bramsens parti.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-17:
Tak for det.
Jeg havde også glædet mig sådan til at sige, at mit parti, som jo nu har udkrystalliseret sig i flere partier, åbenbart kan danne fælles front med dem på det her punkt.
Jeg ønsker sådan set at meddele her fra talerstolen, at vi støtter en sådan whistleblowerordning.
Det er noget, vi har arbejdet for i flere år.
Vi kom ikke igennem med det i den regering, som vi deltog i; det var der ikke opbakning til.
Og vi må bare konstatere, at det i dag har meget store omkostninger – eller det kan i hvert fald have meget store omkostninger – for den enkelte, hvilket vi jo har flere sager, der har vist.
Men det kan også have meget store omkostninger for den enkelte institution eller enkelte myndighed, som jo så i stedet for at blive set efter i kortene af sådan et nævn, bliver set efter i kortene af pressen.
Det er der jo så ikke noget galt i at pressen gør, men på mange måder tror jeg det ville være mere gavnligt for alle, hvis nogle af de her fejl blev opdaget i tide og ordnet på andre måder, end ved at en hel myndighed, en helt offentlig organisation skal trækkes igennem pressen med et resultat, som jo meget vel kan være mindre tillid osv. til myndighederne. Så på den måde tror jeg sådan set, at det her forslag er noget, som ikke kun støtter whistleblowerens interesse, men også er i de offentlige institutioners interesse; ikke bare for at undgå snyd og ulovligheder, men også fordi vi i de tilfælde, hvor det rent faktisk forekommer, tror, at det her er en mere nænsom måde, det kommer frem på. Vi har de samme forbehold som Liberal Alliance i forhold til omvendt bevisbyrde, så det vil vi også gerne have en drøftelse af i udvalgsarbejdet.
Så har vi selvfølgelig også tænkt over finansieringen.
Jeg ved ikke helt, hvad vi plejer at gøre med de her beslutningsforslag i forhold til finansiering.
Det er jo klart, at hvis det kommer igennem, vil vi jo også være ansvarlige for at finde finansiering – det er vi fuldstændig indstillet på – men jeg kan jo ikke sige her fra talerstolen, hvor den finansiering så skal komme fra.
Men der er jo ingen tvivl om, at det i hvert fald er et ansvar, der følger, hvis det skulle blive stemt igennem, hvilket det jo dog ikke tyder på.
Så skal vi selvfølgelig også se på implementeringsdatoen – den 1. januar 2017 er nok ikke helt realistisk.
I forhold til den konkrete udformning er det, der står, jo fornuftigt, og det kan vi godt støtte.
Vi har selv haft en overvejelse om, hvorvidt man kunne lægge sådan en myndighed eller sådan en funktion under Ombudsmanden.
Det er jo ikke fuldstændig parallelt, men der er alligevel visse dele, der minder lidt om Ombudsmandens arbejde, og det ville i hvert fald skabe en troværdighed og en kvalitet i arbejdet, som vi også tror er rigtig vigtigt i de her sager.
For der er jo ingen tvivl om, at det ikke er en rar tanke, at man kan blive anmeldt til sådan et nævn, og derfor er det også meget vigtigt, at det arbejde, der bliver udført i sådan et nævn, har en ordentlig kvalitet.
Så vi vil gerne diskutere den nærmere udformning, men det, der står i forslaget, kan vi bakke op om, dog med betænkeligheder og forbehold i forhold til den her omvendte bevisbyrde.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Det er jo helt korrekt, at De Radikale var en af medskribenterne for det kommissorium, som afgav deres betænkning for mindre end et år siden.
Og et samlet ekspertudvalg anbefalede jo netop ikke den model, som beslutningsforslaget her lægger op til; et samlet ekspertudvalg siger, at man ikke kan oprette én whistleblowerordning, men at man bliver nødt til at lave whistleblowerordninger, der passer til de myndigheder og organisationer, som man har med at gøre.
Har De Radikale gjort sig nogle overvejelser, i forhold til at det her går stik imod det, som De Radikale selv har bedt et ekspertudvalg om at komme med anbefalinger til, og som ekspertudvalget kom med anbefalinger til for mindre end et år siden?
Zenia Stampe (RV), 2016-05-17:
Hvor mange er det i virkeligheden, der har de her whistleblowerordninger?
Det er vist fem kommuner i alt, og det virker ikke, som om der er en masse under opsejling.
Så det er jo også konklusionen på en debat, som åbenbart er strandet med den her kommissionsrapport, hvorefter der ikke er sket særlig meget andet.
Men vi er heller ikke bange for en central ordning.
Og hvis alle skulle udvikle deres model, er det også noget, der ikke bare har en lang tidshorisont, men også kommer til at tage utrolig mange timer at udvikle.
Det synes vi sådan set er spild af tid og spild af energi.
Vi synes, det er udmærket med en central ordning, som jo så måske også kan få en endnu højere kvalitet og en endnu højere professionalisme, fordi man altså har et ordentligt, stort arbejdsgrundlag, så man også kan lave noget, som er fagligt bæredygtigt.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Igen må jeg lige minde om, at jeg ikke har hørt nogen partier herinde sige, at de er imod whistleblowerordninger.
Tværtimod har jeg hørt samtlige partier i den her debat bakke op om whistleblowerordninger, så det, vi diskuterer her, er, hvordan det kan gøres.
Jeg blev ikke helt klog på, hvorfor det er, at ordføreren og ordførerens parti har besluttet sig for at bakke op om lige præcis den model.
Der er mange modeller, man kan foreslå, hvor man, hvis man vil, fra centralt hold implementerer whistleblowermodeller.
Her er der tale om lige præcis det forslag, som går lodret imod anbefalingen i betænkningen.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-17:
Det er jo ikke, fordi der, som jeg sagde, er en masse nye whistleblowerordninger på vej.
Og så må jeg jo omvendt spørge tilbage – nu er det så lidt unfair, fordi spørgeren vist har haft sine to spørgsmål – i forhold til at det er en meget, meget nem måde at afvise sådan et forslag, altså at så skal det være en anden model.
Så kunne jeg jo omvendt spørge Socialdemokraterne: Hvorfor har Socialdemokraterne ikke gjort mere, for at der bliver oprettet lokale whistleblowerordninger overalt?
Hvad er det for en passivitet, og hvad afslører den?
Den afslører måske i virkeligheden, at man ikke er så optaget af det.
Det er det, jeg har sagt til Alternativets ordfører her fra talerstolen.
Vi vil gerne drøfte modellen, men vi mener, det er vigtigt, at der sker noget, for lige nu virker det, som om den kommissionsrapport i virkeligheden bare sparkede en meget vigtig diskussion til hjørne, hvorefter der ikke er sket noget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Fra SF's side synes vi, at det her er et rigtig godt forslag.
Det var slet ikke så udspecificeret som det her forslag, men alligevel.
Så nu vil jeg læse op, hvad vi har skrevet, fordi det passer ret godt til det, Alternativet foreslår:
Udvalgets undersøgelser har vist, at forholdene på området ikke er blevet bedre siden 2006 på trods af de initiativer, der blev taget som opfølgning på betænkningen fra 2006 fra det nedsatte udvalg om offentligt ansattes ytringsfrihed og meddeleret.
Desuden har de medlemmer af udvalget, som anbefaler at indføre ansættelsesretlige særregler, lagt vægt på, at udvalgets undersøgelser underbygger, at offentligt ansatte i vidt omfang frygter negative ledelsesreaktioner ved at udtale sig kritisk i offentligheden om forhold vedrørende deres arbejdsområde.
Ansættelsesretlig særregulering vil kunne have en gavnlig præventiv effekt i forhold til negative ledelsesreaktioner.
Endvidere vil en øget ansættelsesretlig beskyttelse kunne sende et politisk signal om opbakning til offentligt ansattes udøvelse af deres ytringsfrihed i praksis, hvilket i sig selv vil kunne fremme offentligt ansattes anvendelse af deres ytringsfrihed.
Eksempelvis kan der nedsættes ansættelsesretlige værn, sådan at der i sager om offentligt ansattes ytringsfrihed lovgives om øget godtgørelse ved uberettiget afskedigelse m.v., at der i sager om offentligt ansattes ytringsfrihed lovgives om delt bevisbyrde, og at der i den enkelte myndighed overvejes, om det er hensigtsmæssigt, at der etableres en særlig adgang til rapportering af mistanke om ulovligheder m.v. gennem etablering af en whistleblowerordning i myndigheden.
Så det er ligesom rammen om det, og jeg kan sagtens se, at den model, som Alternativet har foreslået, og som fru Josephine Fock beskrev, kunne være en vej at gå.
Det kan f.eks. være for folk, der er ansat i efterretningstjenesten, hvor man kan sige, det måske ikke er helt samme slags organ, som kommunalt ansatte arbejder i.
Jeg ved det ikke – det er bare en tanke.
Jeg tror ikke, vi skal have ret mange forskellige typer, men det kan godt være, det ville give mening at sige, at der er nogle særligt udvalgte områder, hvor det måske er hensigtsmæssigt at have en særlig whistleblowerordning.
Men hensigten er vi meget enige i og positive over for, og jeg tror ikke, der kommer til for alvor at ske noget, hvis vi ikke sætter et eller andet arbejde i gang.
Så det kan være, vi kan nå endnu længere i udvalget, også sammen med nogle af dem, der ikke støtter beslutningsforslaget i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Jeg skal kvittere for, at der ser ud til at være mulighed for at finde fælles fodslag i denne sag.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Tak for svaret.
Det var også derfor, jeg spurgte ind til det – i forhold til ligesom at få en yderligere forklaring – men tak til ordføreren.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Men jeg synes alligevel ikke, det er så klokkeklart, som ordføreren lægger op til.
For udvalget beskriver jo også i sin betænkning, at et ikke uvæsentligt antal af offentligt ansatte afstår fra at ytre sig på grund af risikoen for negative ledelsesreaktioner, som der står, og at udvalgets undersøgelser også har vist, at forholdene på området ikke er blevet bedre siden 2006, på trods af de initiativer, der jo er blevet taget.
Så udvalget anerkender i hvert fald, at der er et problem, som ikke nødvendigvis har noget at gøre med, at loven ikke er god nok, men at der stadig væk er for store uformelle sanktioner forbundet med at råbe op.
Og det er også det, jeg hører, når Alternativet foreslår, at vi skal sikre, at det ikke bliver en hindring.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-17:
Det er korrekt.
Jeg har forsøgt at nævne de forhold, der taler imod, men det kan vi jo næsten få hele aftenen til at gå med.
I stedet må vi jo konkludere, at udvalgets konklusioner er ret skarpe og forståelige.
Jeg skal ikke gentage dem for tredje gang her.
Men lad mig afslutningsvis sige: Det er ikke sådan, at vi i Venstre er imod whistleblowerordninger generelt.
Vi mener bare, at det er noget, der skal afgøres ude på den enkelte arbejdsplads.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg faktisk ikke har hørt et eneste parti, der har været på talerstolen indtil nu, afvise, at der skal være whistleblowerordninger, og at det kan være en god løsning at have whistleblowerordninger.
Bare lige for at få det klargjort.
Men jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål.
I betænkningen, som kom sidste år, hvor netop de offentlige organisationers fagforeninger var en del af den gruppe, der har siddet og arbejdet med det, afviser man jo, at én central whistleblowerordning er en god løsning.
Der står direkte i betænkningen, at det her med one size fits all ikke er den bedste måde at etablere en whistleblowerordning på, og at man ikke fra centralt hold skal bestemme, hvordan den her whistleblowerordning bedst ser ud.
Hvordan forholder ordføreren sig til de her to ting, altså at man ikke kan lave én whistleblowerordning, som kommer til at fungere i forhold til alle, og at man heller ikke fra centralt hold kan presse en model ned over de organisationer?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Men jeg synes, det er en diskussion, som det er værd at tage.
Jeg kan se nogle fordele i et centralt nævn.
Det vil ligesom give nogle klare retningslinjer for alle og vil sørge for, at det måske ikke er så let at finde frem til den enkelte ansatte.
Men det kan også være, at der skal findes en model, hvor man opdeler det.
Hvis Socialdemokraterne er positive over for det, vil jeg foreslå, at vi arbejder videre med det.
Jeg har på vegne af Enhedslisten tidligere helt specifikt fremsat forslag om, at der blev oprettet en whistleblowerordning på forsvarets område – det var under den tidligere regering – fordi man havde afvist et forslag om en samlet whistleblowerordning for det offentlige og vi jo så de her skandalesager, der væltede frem på det forsvarspolitiske område.
Så hvis det er sådan, at Socialdemokraterne er parate til at samarbejde om opdelte whistleblowerordninger, ser vi positivt på det fra Enhedslistens side.