runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-01-18:
Jernbanen mellem København og Ringsted er en af de mest benyttede jernbanestrækninger i Danmark.
Her kører rigtig mange tog i forhold til den nuværende sporkapacitet på strækningen, og det betyder, at strækningen udgør en flaskehals, der lægger hindringer i vejen for en tiltrængt videreudvikling af jernbanetrafikken i Danmark.
Flaskehalsproblemerne berører ikke alene fjerntogstrafikken fra Jylland og Fyn til København; de berører også godstrafikken, og de berører ikke mindst den regionale togtrafik på Sjælland, der hæmmes på grund af manglende kapacitet.
Det er noget, der berører de mange pendlere på Sjælland hver eneste dag, og derfor M042s30083108tojo.fm Page 3061
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM er der brug for at investere i mere jernbanekapacitet mellem København og Ringsted.
Lovforslaget bemyndiger ministeren til at undersøge og projektere to forskellige løsninger.
Den første er anlæg af en ny jernbanestrækning fra København via Køge til Ringsted, den såkaldte nybygningsløsning.
Den anden løsning er etablering af et ekstra spor mellem Hvidovre og Høje Taastrup med et vendespor i Roskilde, den såkaldte femtesporsløsning.
Venstre ser en række fordele og ulemper ved begge løsninger, og det er også afspejlet i høringssvarene, hvor der er delte meninger om, hvilken løsning der bør vælges.
Det samme gælder givetvis her i Folketinget.
Der er tale om et meget stort og vigtigt projekt til adskillige milliarder kroner, og det er et projekt, der vil berøre mange lodsejere, når anlægsarbejdet skal sættes i gang.
Derfor er det vigtigt, at vi i valget af løsning er opmærksomme på at få sammenhæng med den øvrige del af vores infrastruktur, men det er også meget vigtigt, at vi får undersøgt begge disse muligheder meget grundigt, inden vi skal træffe en vidtgående beslutning til adskillige milliarder kroner.
Venstre ser derfor frem til, at vi nu får undersøgt begge løsninger og får et kvalificeret beslutningsgrundlag, og herefter drejer det sig så om, at vi får truffet en beslutning – forventeligt i løbet af 2009 – og får gennemført projektet hurtigst muligt.
Venstre kan således støtte dette lovforslag.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Lad mig lige minde Venstres skatteordfører om, at i dette land er der faktisk en hel del mennesker, der i forbindelse med kommunalreformen har oplevet en stigende skat, og at Venstres argument i den forbindelse er: Det gør ikke noget, for samtidig er der nogle, der har oplevet en faldende skat.
Det, vi siger i forbindelse med skattehuller, er, at vi finder, der er nogle konstruktioner, som giver en urimelig stor skatterabat til folk, der i forvejen har høje indkomster og store formuer.
De huller vil vi godt lukke, og så vil vi bruge provenuet, så det kan komme den almindelige lønmodtager til gode.
Vi vil reservere de penge til en skattereform, der nedsætter skatten på arbejdsindkomster, og det er efter min mening fuldstændig i tråd med skattestoppet.
Afstemning
Kim Andersen (V), 2007-01-18:
Må jeg have lov at spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad der er tilbage i definitionen af skattestoppet, sådan som VK definerer det og praktiserer det, og som Socialdemokraterne har sagt man tilslutter sig, når det, der er vedtaget her i Folketinget om pensionsindbetalinger med fradrag, skal være udtryk for et skattehul, når det er et spørgsmål om, hvad man til enhver tid opfatter som rimeligt eller ikke rimeligt, og når man her i dag bekræfter det, man lancerede på sin hitliste i januar 2006, nemlig at alt, hvad der dukker op – alt, hvad der dukker op, uden nogen fortolkning – er udtryk for et skattehul og derfor udtryk for, at man kan pålægge nye afgifter eller komme med nye skatter.
Hvad er der tilbage af et skattestop i en politik med så vidstående åbne ladeporte med fuld gennemtræk?
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Men jeg vi også meget gerne gå imod og sige, at det her ikke er et udtryk for, at det er et tagselvbord.
Det er de omstændigheder, som vi f.eks. har her, hvor meget rige mennesker med meget store indkomster kan få en ret stor skatterabat.
Det er urimeligt, og det hul vil vi gerne lukke.
Det er jo hele tiden et forsøg på at snakke uden om det, der er den faktiske situation.
Vi har sagt, at vi tilslutter os skattestoppet, og at vi gør det helhjertet, indtil vi kan lave en bred skattereform her i Folketinget.
Det vil vi formentlig kunne gøre i næste folketingssamling.
Skattestoppet står fuldstændig klippefast, men vi sagde i januar, at der er et par skattehuller, vi vil lukke, at vi gerne vil gøre det så hurtigt som muligt, og at vi vil reservere provenuet til en skattereform med lavere skat på arbejdsindkomst.
Jeg synes altså ikke, det kan være så svært at forstå.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-01-18:
Nu lever vi heldigvis i et land, hvor man har valgt en decentral organisering af vores kollektive trafik.
Det er ikke noget, staten skal gå ind og blande sig i.
Så jeg skulle da kun hilse velkommen, hvis der er steder i landet, hvor det her er oplagt at gøre og man så iværksætter et forsøg.
Det er der intet til hinder for at gøre.
Men i øvrigt skal man også se det her i sammenhæng med, at vi jo heller ikke skal lade taksterne stige.
Det er noget, vi skal beslutte her i Tinget senere.
Vi skal ikke bare have taksterne til at stige eksplosivt, dem skal vi lægge en dæmper på.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-01-18:
Som ny ordfører på dette område har jeg jo ret hurtigt erkendt, at det har åbnet døren til en diskussion, som har en vis interesse og aktualitet, og det kan man jo også mærke på den debat, der pågår lige nu.
I Det Konservative Folkeparti har vi naturligvis drøftet dette spørgsmål ret indgående.
Der er ingen tvivl om, at vi er tilhængere af andengenerationsbioætanol, og når vi er det, er det ikke mindst på grund af den miljømæssige effekt.
Vi mener, at når vi laver tiltag på energiområdet, så skal vi selvfølgelig se tingene i en helhed, nemlig hvorledes vi kan nedbringe andelen af CO2.
I M042s30083108tojo.fm Page 3096 Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
den sammenhæng skal man selvfølgelig også betragte dette spørgsmål.
Det er jo svært at tale voldsomt negativt om det konkrete beslutningsforslag fra SF, det ser jo ganske fornuftigt ud; eller på vestjysk kunne man sige: Det kunne have været meget værre end det, der ligger her.
Men vi mener, at det må være ganske fornuftigt at afvente regeringens samlede energiplan og så på den baggrund tage drøftelserne om de spørgsmål og svar, som dette beslutningsforslag jo giver sit bud på.
Derfor mener vi, at vi skal se det her i en helhed.
Vi skal se på, hvordan vi styrker miljøet bedst muligt, og det skal vi gøre ved en samlet indsats.
Derfor afventer vi selvfølgelig også, hvad regeringen spiller ud med.
Så vidt jeg er informeret, sker det her i 2007, så det varer jo ikke så lang tid, som det har varet lige på det område.
Poul Andersen (S), 2007-01-18:
Vi kan fra Socialdemokratiets side godt støtte det her forslag.
Sagen er jo, at vi nu står i en ny tid.
Opgavefordelingen er anderledes med strukturreformen.
Der har de regionale trafikselskaber og kommunerne jo fået et ansvar for den kollektive trafik.
Men man skal huske på, at vi stadig væk har et medansvar for infrastrukturen.
Den kommunale og regionale ramme er jo den, vi fra statslig side forhandler igennem finansministeren, og den skal jo DUT'es.
Derfor har vi en interesse i, at vi får den maksimale udnyttelse af de her ting infrastrukturmæssigt og får en god kombination.
Storbyer har i vid udstrækning i Europa indført bussystemer i forbindelse med parkering af biler, og nogle steder er bussen her gratis.
Det er jo sådan noget, vi også godt kunne se for os i den her sammenhæng og prøve at fokusere på.
Vi kan ikke bære den stigende vækst i biltrafikken, vi er nødt til at prøve at fokusere på det på en lidt anden måde.
Her er jeg enig med SF's ordfører, hvad angår reklame: Hvordan er det, man vil prøve at udbrede og forbedre oplysningen om de tiltag her, sådan at de også vil blive udnyttet?
Ja, man kan jo sætte reklamer i avisen, eller man kan lave nogle radiospot.
Man kunne også gøre det fantastisk gode, som ministeren gjorde – og jeg vil stadig væk sige, at ministeren så rigtigt på daværende tidspunkt – da han gav DSB lov til at gøre transporten gratis på Svendborgbanen i en periode.
Det viste sig jo, at folk i den periode fik øjnene op for, at der her faktisk var et transportsystem, som fungerede rigtig godt i hverdagen, og som de gerne ville benytte.
Eksempelvis har Ikast M042s30083108tojo.fm Page 3080
jo haft gratis bustransport.
Jeg synes, vi skulle prøve at gå ind og få de her ting bedre belyst.
Vi synes, at SF's forslag som udgangspunkt er positivt.
Jeg må nok sige, at vi beløbsmæssigt nok ikke skal gå ind med 100 mio. kr. eller sådan noget, men vi synes, forslaget er positivt, og så var det da interessant at finde en beløbsstørrelse, som gjorde, at vi kunne være med til at støtte.
Spørgsmålet er jo ikke, om vi skal betale.
Vi skal prøve at understøtte nogle udviklingstendenser og en udvikling, som vi ønsker for det danske samfund.
Derfor er vi positive over for forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-01-18:
Jamen der tror jeg, at man skal se miljøindsatsen under et.
Jeg er sikker på, at man kan skabe bedre miljø på anden vis end ved at bruge en masse ressourcer på førstegenerationsbioætanol.
Det mener jeg grundlæggende er dokumenterbart.
M042s30083108tojo.fm
Page 3097
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM opsætter.
Den måde mener jeg det er ganske fornuftigt at gribe tingene an på.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-18:
Den eksisterer i pilotanlæg.
Hvad mener hr. Ørum Jørgensen så der er mest miljøeffekt i: at man ikke gør noget og kører videre på benzin og dårlig effektivitet, indtil man har anden generation, eller at man i mellemperioden bruger første generation, som ganske vist ikke er så god som anden generation, men som miljømæssigt er bedre end benzin?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-01-18:
Nu ved jeg ikke, hvor langt fru Anne Grete Holmsgaards ambitionsniveau rækker med hensyn til miljøeffekten af de her ting.
Vi mener, at man bør samle ressourcerne om andengenerationsbiobrændstof, og jeg tror, vi er enige om, at der er en væsentlig større miljøeffekt, når vi snakker anden generation.
Med hensyn til omkostningerne og at det er uøkonomisk, vil jeg igen sige, at det skal ses i sammenhæng med andengenerationsbioætanol.
Spørgsmålet er også, om man ikke taber mere, end man vinder, hvis biomassen flyttes fra el- og varmeproduktion til bioætanol i transportsektoren.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-18:
Først vil jeg sige tillykke med det nye ordførerskab; jeg skal nok lade være med at være for pågående over for hr. Ørum Jørgensen.
Men jeg vil godt spørge hr. Ørum Jørgensen, når han siger, at der ikke er nogen nævneværdig effekt ved første generation, om det så er, fordi hr. Per Ørum Jørgensen ikke ved, at det faktisk er sådan, at første generation er en faktor 60 pct. i forhold til benzin, hvis vi snakker bioætanol.
Det vil jeg da kalde en vis miljøeffekt.
Det andet var, at han sagde, at det var meget dyrt.
Altså, så vidt jeg ved, sælger Statoil det, de sælger på markedet, til en pris, der er den samme som ved 95 oktan, og de taber ganske lidt på det i forhold til benzin, det er sådan ca. 10-12 øre, i det lag.
Er hr. Per Ørum Jørgensen enig med mig i, at man ikke kan kalde noget for dyrt, som der faktisk er en miljøeffekt i?
Kim Andersen (V), 2007-01-18:
Jeg må sige, at jeg synes, det er en meget, meget voldsom og stærk formulering, når SF's ordfører her fra Folketingets talerstol siger, at indbetaling på en pensionsordning efter nogle regler, der har været gældende i mange, mange år, er spekulation og oven i købet spekulation mod statskassen.
Det er så stærke ord, at det er lige før, det ikke er hæderligt.
Undskyld, at jeg siger det.
Vil hr. Homann ikke gøre sig den ulejlighed at forklare mig og det øvrige Folketing, hvori spekulationen ligger, og hvori det forhold ligger, at det skulle være spekulation imod statskassen?
Man kan ikke komme med så stærke og udokumenterede udtalelser uden at give dem en lille smule argumentation og substans med på vejen.
Tina Petersen (DF), 2007-01-18:
Jeg kan jo så gentage, hvad andre ordførere har sagt, nemlig at førstegenerationen eksisterer på markedet, og at det skal være markedsbaseret efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Kim Mortensen (S), 2007-01-18:
Dansk Folkeparti har også meldt ud, at de er imod tvungen iblanding; at de synes, det skal være frivilligt.
Er det en betingelse, der også skal gælde, når der på et tidspunkt er udviklet en andengenerationsteknologi; mener Dansk Folkeparti så, at det på det tidspunkt skal være frivilligt?
Eller går Dansk Folkeparti ind for, at der skal være tvungen iblanding, når der kommer en andengenerationsteknologi?
Tina Petersen (DF), 2007-01-18:
Jeg kan jo sige til hr. Kim Mortensen, der heroppe bl.a. nævnte Tønder, at jeg også har haft møder om den sag og med de personer, der er involveret, og sidst, jeg spurgte ind til sagen, kunne jeg ikke få et svar om bl.a. CO2 osv.
Det, jeg har set indtil nu, er, at første generation ikke giver den miljømæssige gevinst, som vi ønsker.
Den ser vi ved andengenerationen, og derfor har Dansk Folkeparti klart meldt ud, at vi gerne vil afsætte flere midler end dem, der er afsat på nuværende tidspunkt, til at få udviklet det her så hurtigt som muligt.
Kim Mortensen (S), 2007-01-18:
Så vil jeg lige omformulere det første spørgsmål og spørge: Hvad er det så for et niveau, fru Tina Petersen mener der lige nu skal til, for at Dansk Folkeparti kan støtte det?
Tina Petersen (DF), 2007-01-18:
Det, jeg hører fru Anne Grete Holmsgaard stå og sige her med sit spørgsmål, er, at hun faktisk lover mig, at der egentlig er en større miljøgevinst ved første generation end det, jeg forventer der er ved anden generation.
Men min forventning til andengenerationen er, at jeg når op på det niveau af miljøtiltag, som jeg ønsker på det område her.
Jeg ser ikke, at gevinsten er effektiv nok ved første generation.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-18:
Det tror jeg ministeren kommer i knibe med, for der er masser af tal på det.
Men det kan vi jo få oplyst gennem spørgsmål i udvalget bagefter.
Tina Petersen (DF), 2007-01-18:
Jeg bliver så over for fru Anne Grete Holmsgaard nødt til at gentage mig selv.
Førstegenerationen er jo på markedet.
Og det, vi støtter, er en stadig større udvikling inden for andengenerationsbioætanol.
Og så bliver jeg nødt til at rette fru Anne Grete Holmsgaard.
Vi har en miljøminister, som helt klart har været ude og informere alle om, at der ikke er en miljøgevinst ved første generation, og at der ikke ligger konkrete tal på den her besparelse eller den fordel, som nogen påstår er på første generation.
Den er ikke set.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-18:
Så kan jeg oplyse fru Tina Petersen om, at det kan slås op på både Miljøagenturets og i EU's undersøgelser af, hvad miljøfordelene er.
Så det er ikke svært at finde.
Men jeg mangler stadig væk et svar
på: Når Dansk Folkeparti er positiv over for biobrændstoffer, vil man så kun gå ind for, at der kommer biobrændstoffer i benzinen, hvis der bliver afgiftslettelse?
Eller vil man kun gå ind for, at det er frivilligt – altså, at der stort set ikke kommer noget?
Eller vil man også være med til at gøre det, som direktiver og lovgivning giver mulighed for, nemlig at man siger: Vi vil have en vis procent, og så forhandler man med olieselskaberne?
Hvad er det for en af de tre muligheder, Dansk Folkeparti støtter?
M042s30083108tojo.fm
Page 3095
Tina Petersen (DF), 2007-01-18:
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti var de første her i 2006, som faktisk fik 60 mio. kr. afsat til området, altså til udvikling af anden generation, bl.a. til opstarten. Så vi er skam ikke imod bioætanol.
Vi ser bare, at udviklingen og den satsning, der skal ske, skal ske på andengenerationen.
En anden ting er
: Kigger man – nu jeg jo hørt lidt til debatten herinde – så på det, som jeg savner, er det et regnestykke for første generation, et decideret regnestykke for, hvad der er miljøfordelene ved førstegenerationen.
Nogle påstår, de er der.
Jeg har ikke kunnet finde, hvad fordelene er omkring CO2-besparelser.
Det er en af dem.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-18:
Jeg vil gerne sige først, at jeg er utrolig glad for de positive tilkendegivelser om at kigge på transportområdet.
Jeg har et ganske kort spørgsmål, som jeg har glædet mig meget til at kunne stille fru Tina Petersen efter de sidste dages diskussioner i pressen mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Nu er det jo biobrændstoffer, vi diskuterer, og jeg skal bare have det bøjet i neon: I dag er det Dansk Folkepartis holdning, at man er imod at bruge biobrændstoffer i bilerne, i hvert fald hvis det er tvunget.
Men hvis det ikke er tvunget, hvad skulle det så være, havde jeg nær sagt.
Ser Dansk Folkeparti andre måder at bruge biobrændstoffer i bilerne på, end ved at man putter det i benzinen?
Per Clausen (EL), 2007-01-18:
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten i det her tilfælde kan støtte begge elementer i SF's forslag, og det kan vi, fordi vi synes, at det er et godt forslag, der for det første tager udgangspunkt i nogle af de meget store problemer, vi generelt set har i boligmassen, men så også erkender, at det ikke er nok, at vi fremover gør noget ved nybyggeriet, men at vi også skal satse på den gamle boligmasse, hvor langt de fleste af os jo bor og formentlig også bliver boende en række år endnu.
Der prøver man så også, synes jeg, med en vis ret at uddrage to områder, hvor man kunne gøre en indsats uden at det sådan ville være frygtelig omkostningskrævende, en indsats, der kunne gøre en forskel.
Og jeg er sådan set meget enig i, at det problem, man har, og som er det problem, man forsøger at løse ved den første pind i forslaget, det med at gennemføre nogle energi- og miljøvenlige renoveringer i en række tidstypiske boliger og isolationer, lige præcis er at vise folk, at det kan lade sig gøre, at det ikke ødelægger husenes/lejlighedernes udseende eller institutionernes udseende, og at det virker.
Det kan det her medvirke til, og jeg synes, det er et oplagt og godt forslag.
Det er jo vigtigt, og det har vi jo også fået at vide på i hvert fald en række af de mange konferencer.
Af en eller anden grund er energiområdet sådan et, hvor der er enormt mange konferencer.
Det er måske, fordi der et stykke tid ikke er sket så meget, så det kan være, det hører op, når vi nu får lavet det store energiforlig.
Men i hvert fald er nogle af de ting, der også kommer frem, at der jo faktisk er brug for på det her område både at opsamle viden og videreformidle viden og få viden ud blandt de mennesker, der skal udføre de her ting i praksis.
Så derfor synes jeg, at forslagene er gode, og jeg vil gerne rose SF for at stille forslagene.
Jeg vil også rose SF for at stille forslagene, selv om man nu er med i et forlig.
Jeg er glad for, at det, at et parti er med i et forlig, ikke forhindrer, at de kan komme med gode og kreative forslag, der kan diskuteres i åbenhed, og så må vi jo se, når resultatet af de kommende forhandlinger kommer, om de her ting er kommet med i et kommende forlig.
Hvis det skulle ske, kan jeg love, at Enhedslisten ikke vil kritisere det element af forliget.
Jeg har en forventning om, at der nok skal være enkelte andre undladelsessynder, som vi kan fæste os ved.
Men der er altså ingen tvivl om Enhedslistens klare støtte til det her forslag.
Måske kunne vi godt selv have fundet på noget, der var mere omfattende og mere ambitiøst, og hvad man ellers kan finde på at sige, men så kunne fru Anne Grete Holmsgaard fra SF jo bare spørge, hvorfor vi ikke havde fremsat det forslag, så det vil jeg lade være med at sige.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-18:
Også dette beslutningsforslag fra SF kan Det Radikale Venstre støtte.
Det står helt klart, at der er to områder, hvor Danmark ikke er i front, skønt vi ellers er meget flot i front med hensyn til vindmøller, til sol, til fleksible energisystemer, til kraft-varme, og de to områder er transportsektoren og så vores boligmasse.
Der ville være helt utrolig meget at hente, hvis vi gik mere systematisk og konsekvent til værks.
Det kunne vi jo se med vores egne øjne, da Energipolitisk udvalg var på besøg i Østrig og Schweiz her i efteråret og fik kigget på en del varmepumper og cirkulationspumper, tror jeg godt, jeg kan tillade mig at sige.
Jeg har i hvert fald aldrig set så mange pumper på så kort tid i mit liv, men vi kunne altså også konstatere, at man kan opnå energibesparelser på 50-80 pct. ved ganske overkommelige indsatser, hvis man gik mere systematisk til værks.
Der er heller ingen tvivl om, at når det ikke er mere udbredt i Danmark, skyldes det først og fremmest mangel på viden og mangel på det forhold, om jeg så må sige, at de, der investerer i mere energirigtige løsninger, også er dem, der får afkastet igen og ved, at de får det igen.
Vi kunne såmænd godt finde på også at foreslå lidt mere restriktive og gennemførte regulativer med hensyn til, hvad man skal bygge og renovere, men det her er et godt skridt på vejen, og vi støtter forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-01-18:
Indledningsvis vil jeg gerne over for forslagsstillerne udtrykke sympati for de intentioner, der ligger til grund for dette beslutningsforslag.
Men jeg må desværre også skuffe forslagsstillerne med, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Vi er enige i, at det er særdeles vigtigt at sætte fokus på at hente gevinster på energibesparelser.
Vi står ved energispareaftalen fra 2005, som rummer flere initiativer, der kan medvirke til at styrke energispareindsatsen.
Det er aftalt i forbindelse med energispareaftalen, at der i 2008 skal gennemføres en samlet vurdering af energispareindsatsen.
I den forbindelse er det helt naturligt at se på, om der er behov for flere initiativer, der kan sikre de nødvendige energibesparelser.
I forbindelse med udmøntningen af den såkaldte globaliseringspulje er der på energiområdet afsat 477 mio. kr. til det nye EUD-program.
De 200 mio. er øremærket til bioætanol, men der er også mulighed for at støtte demonstrationsprojekter med energirigtig renovering af bygninger i forbindelse med EUD-programmet.
Hvis der er behov for en styrket indsats på områder som information, uddannelse, videndeling og kampagner, er vi naturligvis klar til at drøfte det nærmere i forbindelse med den kommende opfølgning af energistrategien.
Tina Petersen (DF), 2007-01-18:
Forslaget, vi skal behandle her, er jo om udvikling af markedet for energirigtig renovering af bygninger.
For Dansk Folkeparti må jeg sige, at vi står meget uforstående over for det forslag, som SF her i dag er kommet med.
Det er sagt før.
Fra os skal det så i øvrigt lyde, at det jo ikke er nogen hemmelighed for nogen, at SF selv er med i den her fremtidige indsats på området, altså det forlig, som blev indgået den 10. juni år 2005.
Forligets mål sagt kort er vel at skabe et lavt energiforbrug, altså et fælles mål om at have et så lavt energiforbrug som muligt på netop alle de områder, som nævnes i det foreliggende forslag fra SF.
Man kan ikke andet end undre sig, eftersom SF nu selv er med i det her forlig.
Jeg vil sige, at moral er godt, men at dobbeltmoral tilsyneladende er bedre.
Forliget er endda lavet sådan, at forligspartierne midtvejs kan vurdere intentionerne i den fremtidige indsats, og om vi når vores mål, om vi kan se målene, og kan vi se, at målene ikke kan nås, er der muligheder for at revidere indsatsen, så målene bliver nået.
Alt dette var SF dengang indforstået med.
B 67 er ikke nogen nytænkning.
Vi er i gang med mange nye tiltag på området, og i bund og i grund tror jeg, at vi alle sammen er enige om, at det er vigtigt at fremme området med energieffektive midler, ikke mindst gennem at fremme anvendelsen af nye teknologier.
Der er allerede i dag igangsat mange nye initiativer for at fremme energibesparelser i bygninger.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.