runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Jeg er i hvert fald personligt blevet kaldt alt fra puritansk betonfeminist til sexforskrækket moraliserende præst.
Det kunne jo f.eks. godt være mig, ordføreren hentydede til.
Jeg kunne godt tænke mig at få en forklaring på det der med moralen - hvad er det lige, der er problemet med at have en moral, der måske siger: Jeg synes sgu egentlig ikke, det er i orden, at der er nogle i vores samfund, der skal have lov til at købe seksuelle ydelser af andre?
Hvis ens moral, som jo egentlig betyder etos, sædvane, siger en det, altså at det ikke bør være sædvane, er der så reelt et problem i det?
I forhold til det der med at lave en undersøgelse vil jeg sige, at det jo har været noget, vi har efterspurgt en hel del fra oppositionens side, og sidst fremsatte Socialdemokraternes retsordfører et forslag om, at vi kunne få sådan en undersøgelse af prostitutionsforholdene i Danmark.
Hvordan kan det være, at ordførerens parti ikke støttede sådan en undersøgelse?
Ellen Trane Nørby (V), 2008-12-11:
Der blev jo lavet en stor undersøgelse af Servicestyrelsen, den kom her i sommer.
Jeg ved ikke, om SF's ordfører har set den, men der er jo lavet en ret stor kortlægning af det.
Og ja, vi sagde på det tidspunkt, at vi ville afvente de ting, der var sat i gang.
SF's ordfører spørger, om moral ikke er fint.
Jo, altså SF's ordfører kan jo have en hvilken som helst holdning, som SF's ordfører eller SF ønsker at have.
Det er jo et politisk standpunkt.
Jeg ønsker bare, at den her debat forholder sig til: Er det de mennesker, der er i prostitution, vi ønsker at hjælpe?
For så skal vi nok ikke starte med at sige, at vi synes, at det, de gør, er rigtig, rigtig åndssvagt.
Vi skal nok ikke starte med at fortælle dem, at de nærmest er tåbelige mennesker, der ikke har været i stand til at træffe et valg.
Vi skal nok snarere fokusere på, hvordan man hjælper dem.
Og derfor synes jeg, at debatten lige nu kører i to spor, som har helt forskellig fokus.
Den ene debat er, hvad man egentlig ønsker moralsk, og den anden debat, som jeg godt kunne tænke mig, er en videndebat om, hvad det så er, der virker, og hvad det er, der ikke virker - en debat om, hvad der er sket i New Zealand, og hvad det er, der ikke sker i Sverige.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg står her med en artikel, fra dengang rådgivningsgruppens anbefalinger blev offentliggjort, hvor ministeren også siger, at man vil rådføre sig med forligsparterne, hvilket altså ikke er sket, og det er jo dog snart 1½ år siden.
Derfor må vi vel være lidt undskyldt, når vi tænker på, om der nu også sker noget.
Men jeg vil også spørge ind til det med videncenteret.
Jeg kan forstå, at det også er med på ministerens initiativplan, og så er det selvfølgelig lidt mærkeligt, at regeringspartierne ikke kan stemme for det forslag til vedtagelse, hvis det er det eneste, der skiller os, når altså ministeren alligevel har det stående i sit initiativkatalog.
Vi er jo meget åbne over for, hvor og hvordan det skal placeres, hvordan det skal sammensættes.
Det står der sådan set ikke noget om i papiret, så det undrer mig lidt, at det kan være begrundelsen for, at man ikke kan tilslutte sig oppositionens forslag til vedtagelse.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Det er da en utrolig omlægning af ens ord.
Nej, jeg siger, at jeg ser, at der er mulighed for at oprette forsøg, og at der vil komme de her skoler, der byder ind og kommer med deres store erfaringer, som de allerede har i dag.
Og hvis vi får lavet forsøg med håndværk og design og får de erfaringer hentet ind, og hvis vi får bekræftelsen og beskrivelserne også fra de skoler, der har de gode erfaringer, med hensyn til hvordan musik er inde at præge hele bunden i undervisningen, jamen så har vi jo, hvad vi skal bruge, og derfor behøver vi ikke at udvide med yderligere ting.
Det er der, jeg siger, at det kan være på de steder, vi allerede har i dag, så man ikke skal til at klikke utrolig mange steder for at nå frem til, hvor det, vi skal bruge, egentlig ligger.
Det er bedre at forenkle.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-11:
Mit spørgsmål handler om faglighed.
For jeg oplever, at det er, som om der pludselig bliver skabt en modsætning mellem faglighed og musisk-kreative fag.
Jeg håber bestemt ikke, at ordføreren er ude i at lave en sådan misforstået kløft.
Det er den ene faglighed, jeg er lidt optaget af.
Så er der en anden faglighed.
Jeg hørte ordføreren snakke om, at så kan arkitekter og billedkunstnere jo komme og undervise i de musisk-kreative fag.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren er opmærksom på den faglighed, der ligger bag selve det at undervise.
Jeg troede nemlig, at det nu var sådan, at vi var enige om, at vi nu skulle snakke læreruddannelsen, lærerrollen og hele lærernes faglighed op og vise lidt respekt for dem.
Synes ordføreren, det er udtryk for respekt for læreruddannelsen, når man siger, at en musikpædagog kan være lærer?
Altså, musikpædagoger har også en høj faglighed, men det er en anden faglighed.
Ordføreren foreslår, at musikpædagoger kan undervise i musik i folkeskolen, at arkitekter kan undervise i billedkunst osv. osv.
Er det udtryk for faglig bevidsthed?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Det er i allerhøjeste grad udtryk for høj faglig bevidsthed.
Vi ved alle sammen, at vi oven i købet har den udfordring liggende ind over nu, at vi har rekrutteringsvanskeligheder i læreruddannelsen, og at vi også har vanskeligheder med at få ansat lærere ude i områderne.
Hvad gør vi så?
Ja, så er vi jo nødt til at åbne os og spørge, hvilke andre muligheder der er.
Der har i folkeskolen været mulighed for at få andre til at komme ind og undervise.
Der viste sig så store vanskeligheder for ledelserne til at få lov til at indplacere dem lønmæssigt på en sådan måde, at man syntes man gav en værdig løn.
Der er også problemer med ikke at kunne konvertere sine timer fra skolen til andre job, sådan at man kan sige, at man har et 37-timers job ved at være både i skolen og musikskolen som underviser.
Så jeg synes, vi har nogle barrierer, som jeg meget gerne vil være med til at vi prøver at bryde ned, så vi får det til at lande på en sådan måde, at vi har en høj faglig ekspertise over for eleverne.
Så er der jo krav om, hvis man underviser børn, at man har det didaktiske pædagogikum, og at man har alt det, der skal til, for at man kan være underviser.
Og lærerne har jo stadig væk læreruddannelsen, og de er samarbejdspartnere med dem, som så ellers kommer ind i skolen.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-11:
Mikrofonen tænder og slukker sådan lidt tilfældigt hernede.
Vi er meget enige om, at problemet er rekrutteringen til læreruddannelsen.
Det er et kæmpe problem.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren også er bevidst om, at den måde, ordføreren omtaler fagene på i folkeskolen, og hvem der kan undervise i dem, altså er en del af problemet og ikke en del af løsningen.
Hvis man ikke har respekt for den faglighed, lærere får i kraft af at tage en læreruddannelse, hvorfor i alverden skulle nogen så bekymre sig om at gøre den slags?
Det er det store spørgsmål, og derfor vil jeg endnu en gang spørge: Er ordføreren opmærksom på, at der også ligger en faglighed i selve det at undervise?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Jeg er nok lige ved at tro, at SF's ordfører så har misforstået, hvad jeg sagde, for jeg sagde jo, at grunden til, at jeg gerne ville have materielt design, som er et fag på lærerseminariet, til at afspejle sig direkte i folkeskolen, var, at håndværkerdesign dermed kunne være det faglige fundament, og at det var det, man underviste i.
Det er næsten det modsatte af det, som SF vil prøve at skyde mig i skoene.
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at der er meget store ambitioner på de praktisk-musiske fags vegne, om man så må sige.
Så har jeg bare et enkelt spørgsmål:
Hvis man ser på faggrupperne i folkeskolen, kan man se, at der er de naturfaglige fag og humaniorafagene som dansk, historie og engelsk osv., og så er der de praktisk-musiske fag.
Og det, der skiller de tre grupperinger fra hinanden, er jo, at de praktisk-musiske fag ikke er kontinuerlige igennem stort set hele skolegangen, de 10 år.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Som undervisningsministeren sagde, vil det være ganske nødvendigt og nyttigt, at man trækker faggruppen længere ud, sådan at man ikke stopper i 5. klasse med at have sløjd og håndarbejde, men at der også er 6. og 7. klasse, hvorefter det jo kan blive til valgfag i udskolingsgruppen fra 7. til 9. klasse.
Det er faktisk en optimering at prøve at undgå det klip, der sker, når man i dag er nødt til at stoppe og så skal genoptage en interesse, som man ikke lige helt ved hvor meget indebærer.
Det er til trods for, at der jo faktisk kommer rigtig mange tilbagemeldinger fra de elever, der har valgfag i de ældste klasser, om, at det, at det kommer i valgfagsgruppen, og man er blevet det ældre, og man har mange flere motoriske kompetencer til overhovedet at kunne udføre det, man skal i fagene, gør, at man så har et rigtig højt fagligt niveau, som man ikke troede, man ville have, i forhold til at man i indskolingen var inde og lære de grundlæggende teorier for, hvad det vil sige at have håndarbejde, og hvad det vil sige at have sløjd.
Derfor mener jeg, at det vigtigt, at vi prøver at trække dem ud og får en længere udbredelse af den faggruppe, og jeg mener også, at det er vigtigt, at vi får håndværk og design ind, fordi det er det, der relaterer til virkeligheden i dag.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg må jo sige, at jeg finder det lidt besynderligt, at ordføreren står og siger, at der nu virkelig skal satses på det her område, og fremhæver flere ting, som undervisningsministeren har sagt i dag.
Man har nogle udtalelser fra ministeren i nogle fagblade.
Så jeg er da glad for at blive oplyst om, at man er i gang med forsøg, men der er vi jo sådan set enige Men hvad angår det her med videncenteret, forstår jeg, at man alligevel ikke synes, det er så vigtigt, at vi forsøger at samle al den viden, altså at vi etablerer et center, der lige præcis har fokus på de praktisk-musiske, skabende og kreative kompetencer.
Så vigtigt er det alligevel heller ikke for Venstre, at man vil ofre det lille beløb, der skal til for at etablere et videncenter.
Skal jeg forstå det sådan?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Imødekommenheden er stor, men det er ikke det, som ordføreren kunne høre af talen.
Det er foreslået af undervisningsministeren, at vi skal have en handlingsplan.
Jeg tror altså på, at man har fin mulighed for at få sendt de evalueringer og de rapporter ind fra skolerne, der i dag har de gode eksempler.
Og så er det samlet, det er jo rigtig genialt, at vi har en hjemmeside for Undervisningsministeriet, der er så aktiv, som den er, så alle jo hele tiden har mulighed for at gå ind og hente alt, hvad de har brug for.
Og vi har EMU'en, altså det elektroniske sted, hvor lærere også mødes og har deres diskussionsblogge, og hvor de jo også henter deres viden direkte Så jeg tror ikke på, at det er direkte nødvendigt at oprette endnu et.
Vi skal passe på og hellere forenkle frem for at blive ved med at udvide.
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Der vil jeg lige oplyse Venstres ordfører om, at Venstre og alle de andre partier har haft rig mulighed for at kunne forholde sig til den forinden, fordi vores forslag til vedtagelse er blevet sendt til samtlige partier, så man kunne have en drøftelse af, om det var en vej at gå.
Det tyder jo på, at regeringen ikke har et forslag til vedtagelse her, for ordføreren har ikke præsenteret noget, og det kunne ordføreren måske lige sige et par ord om.
Og hvis det er korrekt, at der ikke ligger et forslag til vedtagelse, er det et udtryk for, at der er masser af pæne ord, men i virkeligheden ligegyldighed i forhold til området.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad det helt præcis er i det forslag til vedtagelse, som er fremsat til den her forespørgsel, som Venstre ikke er enig i?
For jeg hører masser af velvilje, man er glad for, at der er forsøg - og her er der en egentlig forsøgspulje.
Der følger oven i købet lidt penge med, og det gør det som regel lidt lettere at kunne lave forsøg.
Så hvad er det, der gør, at Venstre tilsyneladende ikke vil kunne støtte det forslag til vedtagelse?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Der bliver fremsat et forslag til vedtagelse lidt senere, og dermed er det en forespørgsel, som vi bakker op om.
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Det er jo spændende, at der kommer et forslag til vedtagelse, men det ville være rart, hvis det var kommet nu, for så kunne vi jo have drøftet, hvad det var, regeringen ville, men så må vi jo tage det, når det på et eller andet tidspunkt bliver fremsat.
Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Jeg går ud fra, at Venstre har en politik på det her område ud over bare velvilje, så hvad er det, Venstre gerne vil satse på som det vigtigste, der skal indføres for at styrke de praktisk-musiske fag?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Det er en udbredelse af de kreative fag til en længere periode i folkeskolen, og det er en sammenskrivning af håndarbejde, sløjd og eventuelt også billedkunst i håndværk og design.
Det er måske nyttigt, at vi tænker fremadrettet og positivt og netop ser på de gode eksempler og hiver dem frem, og det er et ønske om få rost og præciseret de steder i folkeskolen, hvor der foregår rigtig meget.
Det er det musiske; det er at have morgensang, at have det nærvær, det giver, med ind i en social opdragelse i folkeskolen; det er at være kreativ med projektopgaven, at bekræfte, at værktøjerne til at lave projektopgave med udtryksformer i 9. klasse er understøttet og bygget op helt fra starten af folkeskolen.
Men der er nogle huller, og de er ikke nødvendige; vi kunne godt udvide bredden lidt i de fag, sådan at de ikke stoppede i f.eks. 5. klasse.
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
Ja tak, men det, rådgivergruppen anbefaler - og i øvrigt alle, der har med de her fag at gøre - er, at de fag eksisterer fra 1. til og med 9. klasse.
Og i virkeligheden burde vi jo sige i 10 årgange, for der er jo 10-årig undervisningspligt i dag.
Det lykkes ikke på den måde, for det er jo ikke nok med valgfagene i 8. og 9. klasse, hvis man skal tro på sagkundskaben, og det vil jeg gerne gøre.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Jeg tror tværtimod, jeg må blive bekræftet i, hvordan det sådan var tidligere.
Det var sådan, at man i hvert fald på nogle skoler har haft svært ved at acceptere, at samarbejde kunne være nyttigt mellem fagene sløjd og håndarbejde.
Der er altså sket blokeringer flere gange, for faglærerne har simpelt hen sagt, at det ikke kunne lade sig gøre, at man, efter man havde lavet en strandstol i sløjd, kunne få sat betræk på den i håndarbejdstimen, fordi fagtimerne ikke lå på det tidspunkt, faglærerne ikke havde afsat timer inden for rammerne i deres overenskomst, og der ikke var lavet en forventning om et samarbejde, men det vil der blive nu.
Og jeg tror derfor, det vil styrke sagen betydeligt, og så vil der altså også blive mulighed for at føre det op i de ældre klasser og lave direkte prøveafgivelse, så de praktiske, rigtig dygtige elever har muligheden for at komme med et bevis for, at der her er tale om en meget stor faglig styrke.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Hvis det største problem er, at man laver en stol i sløjd og så ikke kan få lov til at sætte betrækket på i håndarbejdstimen, vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti så er villige til at finde en løsning, hvis vi kan være behjælpelige med det.
Det skal der slet ikke være nogen tvivl om.
Det må kunne løses.
Man kan fru Anne-Mette Winther Christiansen ikke se det mystiske i, at der er et markant flertal i Folketinget, som hele tiden taler om, at folkeskolen er blevet for akademiseret, folkeskolen er blevet for boglig, og så at regeringspartierne, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre nu kommer med et udspil, som alle bakker op, bortset fra et enkelt eller to partier, hvori man siger, at man nu vil nedlægge og slå fagene sammen?
Det er da ikke at sende et signal om, at man opprioriterer de praktiske fag, det er da tværtimod at sende et signal om det modsatte.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Jeg tillod mig at give eksempler, der er letforståelige, og jeg kan forstå, at de også gik lige ind.
Det er håndværkerdesign, vi er kendt for rundtomkring i verden - bl.a. Det er sådan, at der er ret mange, der gerne vil være arkitekt og ingeniør, ja, men her havde de jo så også mulighed for at få bredt den vinkel ud, så den ikke fagspecifikt kun går ned i et fag, men kan relateres til flere fag i stedet for.
Så derfor vil jeg sige, at det for Venstres vedkommende er en fin optimering og udvidelse af den faglige bund, der ligger i de fag.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Da jeg hørte ordførerens tale, tænkte jeg: Jamen det er jo fint, nu er der også enighed om det forslag til vedtagelse, der ligger.
For så vidt jeg forstår på ordføreren, synes man, det er en god idé med forsøg med punktet om sløjd og håndarbejde, altså et forsøg på at skabe en endnu stærkere faglighed, moderne faglighed, ved at erstatte dem med det nye fag håndværk og design.
Så mangler vi jo kun at høre, om ordføreren ikke også mener, det er fornuftigt, at vi laver en overordnet strategi og ramme for, hvordan skolerne kan arbejde med det her i årene fremover - ligesom man faktisk har gjort med stor succes i Norge, hvor man har arbejdet sammen om at lave en samlet strategi på området - og så også etablerer det videncenter, som er nødvendigt, for at vi kan få bearbejdet resultaterne af den forskning, som ordføreren også var inde på.
For har vi de to elementer på plads - også hos ordføreren - kan vi jo i dag samles om en vedtagelse, som jeg synes er konstruktiv og fremadrettet.
Jeg håber da, at det var det, jeg kunne høre af ordførerens tale.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Først vil jeg gerne sige tak til Venstre for et godt samarbejde om finansloven, hvor der jo bl.a. er blevet afsat tilskud til styrkelse af musikfag i folkeskolen, men det er en finanslovaftale, som oppositionen ikke er med i. Det, jeg gerne vil spørge om eller sådan set ønske tillykke med, er jo det her udspil, som regeringspartierne er kommet med, om, at en række håndværksfag skal slås sammen i folkeskolen.
Det er så klart, at oppositionen nu også bakker det op.
Kan fru Anne-Mette Winther Christiansen ikke se Dansk Folkepartis bekymring her?
Vi ønsker jo at styrke eksempelvis sløjd, sådan at unge mennesker, der måske ikke er så boglige, kan få lidt mere vægt på det praktiske område?
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
I den her situation er jeg taknemlig over, at Dansk Folkeparti ikke sidder alene med 90 mandater.
Jeg vil gerne spørge igen.
Når hr. Martin Henriksen argumenterer - så varmt i virkeligheden - for at få et mere differentieret undervisningsmiljø i folkeskolen, der inddrager de praktisk-musiske fag, synes jeg, det er bemærkelsesværdigt, at vi har hørt så lidt om det i 7 år.
I 7 år har vi, som hr. Martin Henriksen sagde i sit indlæg, prioriteret et generelt løft af det faglige niveau, underforstået de boglige fag.
Hvorfor er de praktisk-musiske fag blevet svigtet?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Faktisk vil jeg sige, at jeg har det på samme måde med fru Marianne Jelved: Jeg er også glad for, at Det Radikale Venstre ikke har 90 mandater.
Der er der også mange andre der er.
Så vil jeg sige, at jeg ikke mener, at vi har underprioriteret de kreative og praktiske fag i folkeskolen; det mener jeg ikke at vi har.
Eksempelvis er der jo ved indførelsen af timefordelingsplanen i 2003 blevet gjort det, at fagene inden for de enkelte fagblokke er blevet garanteret et minimumstimetal, og det gælder naturligvis også de praktisk-musiske fag, og der er blevet indført bindende mål i 2003.
Så det er jo ikke sådan, at det har ligget fuldstændig stille i de fag; der er rent faktisk sket noget.
Og der er jo noget, der tyder på med nogle af de undersøgelser, der kommer, at det rent faktisk har virket, og det giver jo så tid og plads til, at man også kan fokusere på noget andet.
Men det har jo altså været nødvendigt, at man i den grad har haft og fortsat har fokus på fagligheden i folkeskolen.
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Jeg var meget fornøjet ved at høre Dansk Folkepartis ordførertale, for det var jo på en række punkter med udgangspunkt i den samme holdning, som der også har været udtrykt i det forslag til vedtagelse, som vi i oppositionen har fremsat, nemlig et ønske om at styrke de praktisk-musiske fag i folkeskolen.
Jeg er derfor nysgerrig efter at høre, hvad det helt konkret er, Dansk Folkeparti arbejder for.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren flere gange sagde, at det skulle styrkes, og hvad betyder den her styrkelse?
For det synes jeg er dilemmaet ved det forslag til vedtagelse, som regeringen og Dansk Folkeparti har fremsat.
Der er en masse gode hensigter, som vi kan være helt med på, men jeg kan ikke se, at der følger finansiering med.
Hvis man ønsker at styrke de her fag, så gav undervisningsministeren jo en meget pædagogisk gennemgang af, at det faktisk koster, hvis man ønsker flere timer.
Hvis ikke man ønsker flere timer, har jeg svært ved at se, hvor styrkelsen er.
Så jeg vil blot høre, hvad det helt præcis er, Dansk Folkeparti mener med, at det skal styrkes.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Ud over at vi mener det, som står i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat, og som sådan set lægger op til, at man kan strække undervisningsforløbene over længere tid, og at man fra regeringens side bliver forpligtet til at sørge for, at det i hvert fald bliver lettere for musikuddannede, kunstuddannede og håndværkere at komme til at arbejde i håndværksfagene i folkeskolen, har vi jo lige haft en finanslovaftale, hvor Dansk Folkeparti fik sat flere penge af til, at skoleeleverne så at sige kunne få nogle flere musikoplevelser.
Det var noget af det, vi har gjort, og så er der også i det her forslag til vedtagelse noget af det, som vi sådan ønsker at gøre fremadrettet.
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Det er jo fint med lidt flere musikoplevelser.
Vi synes også, det er en rigtig god idé, at man styrker samarbejdet med, at eleverne kommer ud og besøger kulturinstitutioner og herunder også får musikoplevelser, men det er jo ikke en styrkelse af den kontinuerlige fagrække, kan man sige, omkring de praktisk-musiske fag.
Der var hr. Martin Henriksen meget bekymret for, om det i virkeligheden var en svækkelse.
Vi har så sagt, at vi ikke ønsker at skære i timetallet, fordi vi faktisk er optaget af at have en målsætning om, at vi skal styrke timetallene i de praktisk-musiske fag, for ellers er det jo bare gode viljer, så kommer der ikke et egentligt løft af den praktiske dimension i folkeskolen.
Er det det, som Dansk Folkeparti også har som målsætning?