runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2015-03-19:
Der er i hvert fald lande, der nok kan prale af – også lande, vi ikke plejer at sammenligne os med, f.eks. Sydkorea – at være mere i verdensklasse, end vi er.
Verden slutter heldigvis ikke her, og indsatsen for virkelig at få bredt vores bredbåndsnet ud og med stor hast er en for SF absolut prioriteret opgave.
Det gode ved det her forslag er jo, som andre har nævnt, men jeg vil også nævne det, det der med, at man har adgang til tomrør, og også det, at man faktisk i særlige tilfælde kan bruge andre firmaers infrastruktur.
Det forstod jeg på Dansk Folkepartis ordfører blev gjort til et problem.
Sådan som jeg har forstået forslaget, og sådan som jeg har forstået vores aftale, handler det jo ikke om, at man kan være fribytter.
Det handler jo ikke om, at man, hvis man bruger et andet firmas infrastruktur, så skal slippe billigere.
Det er jo ikke konstruktionen, det er jo ikke tankegangen i det, men det er tankegangen , at vi skal være rationelle.
Når vi ved, at vi har problemer med at få nettet ud i yderområderne, så er vi nødt til at være rationelle, og derfor er vi også nødt til at have den mulighed, at man kan bruge andres net eller systemer.
Og det støtter jeg meget, for ellers er jeg ikke sikker på, at vi kommer ud i yderområderne, og det tror jeg alle partier faktisk er enige om – og det ved jeg alle partier er enige om – at vi skal gøre hvad vi kan for.
Med hensyn til fusionskontrol, vil jeg sige, som andre har sagt, at vi har en sektor, som er lidt skæv, og derfor har vi brug for en skærpet fusionskontrol, og det er jo det, vi indfører her.
Jeg er også glad for, at vi er enige om, at der skal være en ekstra fusionskontrol her.
Det sidste var så det med turismen.
Jeg kunne godt have ønsket mig, at man var lidt mere large end blot at give den her time.
Det var det, vi kunne blive enige om.
Jeg synes godt, at kommunerne kunne få lov at give meget mere.
Jeg tror, at det turismemæssigt er meget fornuftigt, at man må få lov til at give gratis wi-fi, og jeg tror, at det er noget, som i løbet af få år bliver så efterspurgt, at vi kommer til at lave det om.
Men så kan man jo sige, som jeg ved andre politikere har sagt før mig, at så kan vi altid lave det om.
Vi støtter forslaget.
Ida Auken (RV), 2015-03-19:
Og det er værre endnu, fordi da den radikale ordfører ikke kan være til stede, er jeg er standin for en radikal ordfører.
Det bliver værre og værre.
Nå, men jeg skal i hvert fald læse følgende tale op, og den er ikke lang, så det er ikke nogen stor forstyrrelse af programmet.
Når et firma skal udrulle bredbånd, udgør omkostningerne til at grave 80 pct.
Dette forslag skal være med til at tage tomrør i brug og dermed begrænse omkostningerne, så vi forhåbentlig får udrullet fiber til flere danskere.
Sidst, men ikke mindst, får kommunerne mulighed for at stille wi-fi til rådighed for turister, og det støtter vi også.
Lovforslaget er en udmøntning af to brede aftaler, og vi vil her til slut gerne takke de øvrige partier i Folketinget for det gode samarbejde.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-03-19:
Skal vi ikke være enige om, at de mennesker, vi prøver at sigte på her med en basal konto, jo er nogle af dem, som vi i hvert fald for manges vedkommende vel synes er nogle stakler i det her samfund, og som har problemer, som måske er tungere end lige præcis det at holde orden på finansielle transaktioner eller alt muligt andet.
Det er mennesker, som jo har haft problemer med at få en almindelig konto i en bank og gå ind og hæve deres penge eller stikke et hævekort i automaten, eller hvad det nu engang måtte være.
Det er jo de mennesker, vi sikrer får mulighed for at få en basal indlånskonto.
Det er dem, vi taler om her.
Jeg tror ikke, at folk, som ellers beflitter sig med at tilmelde sig betalingsservice og lave diverse elektroniske transaktioner eller alt muligt andet, er i den samme kategori.
Mon ikke de har mulighed for at lave en helt normal bankforretning og have et helt normalt engagement med deres bank.
Det tror jeg.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Først lige til en lille fortalelse fra ministeren: Vi har ikke på noget tidspunkt stemt mod lukkeloven, vi har stemt imod alle tendenser til at ophæve lukkeloven.
Sådan er det nok lidt mere præcist at udtrykke det.
Og så ved jeg ikke rigtig, om ministeren har været til samme førstebehandling, som jeg har, for som jeg har hørt på debatten, der har været, så er det kun regeringspartierne, der har udtalt sig positivt om den sag.
Andre partier har sagt, at de vil stemme for lovforslaget – det har de jo aftalt at de vil gøre – men de har alle sammen udtrykt sig kritisk over for præcis det element.
Burde ministeren ikke reflektere lidt mere over det, at alle dem, der nu skal stemme det her igennem for regeringen, faktisk alle sammen synes, at det er en halvdårlig idé?
Merete Riisager (LA), 2015-03-19:
Men er familien ikke netop det første fællesskab, man fødes ind i, og som man præsenteres for?
Er forældrene ikke dem, der har det største ansvar for det barn, de nu har fået?
Hvorfor skal fællesskabet så at sige stå i vejen for, at forældrene kan træffe det bedst mulige valg for det barn?
Det er lige præcis dér, Enhedslisten bliver et systemparti, som fuldstændig overser det enkelte individ.
Og der er det jo, kan man sige, at det kommer for en dag, at der ligger en systemtankegang inde under Enhedslistens frihedsretorik.
Rosa Lund (EL), 2015-03-19:
Jamen jeg vil da berolige fru Merete Riisager med at sige, at Enhedslisten er et frihedsparti hver dag.
Hver dag arbejder vi for mere frihed.
Men modsat fru Merete Riisagers parti, Liberal Alliance, mener vi i Enhedslisten, at det er fællesskabet, der er forudsætningen for frihed.
Derfor mener vi i Enhedslisten, at vi kan sikre de bedst mulige vilkår for børn med særlige behov ved at sikre, at der er en god økonomi i folkeskolen, og ved at sikre, at man ikke som barn med særlige behov er tvunget til at skifte skole, fordi der et andet sted er en skole, hvor de har lidt flere penge.
Merete Riisager (LA), 2015-03-19:
Nogle gange er Enhedslisten et frihedsparti, andre gange er Enhedslisten et systemparti.
I dag lyder det, som om Enhedslisten er et systemparti, og det lægger sig dermed op ad de andre venstrefløjspartier, der argumenterer imod det her forslag, ikke fordi det er dårligt for de her børn, som vi gerne vil gøre noget for, eller for familierne, men fordi det er dårligt for systemet.
Det synes jeg da er enormt ærgerligt.
Altså, er fru Rosa Lund ikke meget optaget af, at børn med særlige behov skal have de bedst mulige vilkår, og at deres forældre dermed også kan træffe det bedste valg for de børn og bringe dem til den skole, hvor de kan få det bedst mulige tilbud?
Rosa Lund (EL), 2015-03-19:
Som fru Anni Matthiesen selv siger, har friskolerne mulighed for at skrue på nogle knapper her.
Det har folkeskolen ikke mulighed for.
For mig udelukker det ene sådan set ikke det andet.
Jeg vil bare gerne starte med folkeskolen, og jeg vil gerne sikre, at vi ikke gør det at være en familie, der har et barn med et særligt behov, til et individuelt problem, men et problem, som vi løser som samfund.
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Som ordføreren netop selv siger, går hun ikke ind for, at man tvinger nogle elever til eventuelt at skulle skifte rammer.
Men med den måde, vi har bygget det op på lige nu, tvinger man faktisk nogle friskoler til at sige nej til en elev, fordi de selv får for store omkostninger.
De kan nogle gange skulle ud at finde omkring 130.000 kr. selv om året for eventuelt at bevare en af de her elever med særlige behov på deres skole, og de penge har de kun mulighed for at finde enten ved at skrue forældrebetalingen op for alle elever, eller ved at man for den sags skyld i enighed fjerner flere penge fra de almindelige elever og giver til de her specialundervisningselever.
Og det vil jeg egentlig gerne have ordførerens kommentar til.
Rosa Lund (EL), 2015-03-19:
Enhedslistens holdning til det her er, at vi ikke mener, at det her beslutningsforslag tager sig af de svage elever eller de elever, der har brug for ekstra støtte eller har særlige behov, eller hvilket udtryk vi nu skal bruge.
Vi mener ikke, at løsningen på det her problem er at gøre det til et individuelt problem, der bare handler om, at hvis der er en skole, der fungerer dårligt, så flytter man bare barnet.
Vi mener, at det handler om at gøre den skole, hvor barnet går, bedre, sådan at barnet ikke skal skifte omgangskreds og ikke skal skifte rammer.
Så vil jeg også bare lige sige, at det da ikke er sådan, at det er, fordi vi ikke bryder os om de frie skoler i Enhedslisten.
Det er f.eks. ikke os, der har stået i spidsen for at lægge besparelser på friskolerne i genopretningspakken.
Tværtimod stemte vi imod det forslag, som fru Anni Matthiesens eget parti stod i spidsen for.
Så det synes jeg ikke man kan klandre Enhedslisten for.
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Nu overrasker det jo ikke mig, at Enhedslistens ordfører selvfølgelig drejer kikkerten i forhold til, hvordan vi skal gøre det endnu bedre for folkeskolen, fordi Enhedslisten jo åbenbart har en tradition for, at man ikke bryder sig om de frie skoler.
Når det så er sagt, kan jeg jo sige, at det her beslutningsforslag drejer sig om specialundervisning, altså de elever, som også har brug for f.eks. 12 timer eller mere, og som jo typisk er dyrere at integrere, også i almindelige klasser.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Normalt plejer Enhedslisten egentlig godt at ville tage sig af nogle af de svage her i samfundet.
Her har vi en situation, hvor man med det system, vi har bygget op i dag, faktisk udelukker de her elever fra at have det samme frie valg som andre elever.
Hvad er ordførerens holdning til det?
Rosa Lund (EL), 2015-03-19:
Jeg synes, det her er et interessant beslutningsforslag, og det synes jeg, fordi partierne bag beslutningsforslaget alle sammen har stemt for en ufinansieret inklusionslovgivning for folkeskoleeleverne.
Altså, partierne bag det her beslutningsforslag har stemt for et lovforslag, som handler om, at alle elever skal inkluderes i folkeskolen, uden at der ligger finansiering bag.
Og nu fremsætter man så et forslag om, at når det kommer til friskolerne, skal pengene følge barnet, sådan at børn med særlige behov kan få lov til at gå i friskole.
Jeg kan ikke helt finde ud af, om jeg skal kalde det hyklerisk, eller om jeg skal tolke det sådan, at det er gået op for højrefløjen herinde, at børn med særlige behov kræver lidt mere økonomi og kræver lidt ekstra.
Forhåbentlig kommer det ikke bag på nogen, at vi i Enhedslisten ikke kan støtte det her forslag, og det kan vi ikke, fordi vi mener, at konsekvensen af forslaget vil være, at man rent faktisk giver friskolerne nogle muligheder, som folkeskolen ikke har i dag.
Og vi synes i Enhedslisten, at man skal løse problemerne i folkeskolen først.
Derudover må man sige, at det her er en dårlig løsning på et ret så alvorligt problem.
Jeg er sådan set enig med ordførerne bag det her beslutningsforslag i, at vi har et problem, i forhold til at der ikke bliver taget ordentligt hånd i grundskolerne om børn med særlige behov, men jeg mener ikke, at det er løsningen at lade pengene følge det enkelte barn.
Det er at individualisere problemet på det her område, og jeg mener sådan set, det er et kollektivt problem, at vi ikke har et skolesystem, der kan tage sig ordentligt af børn med særlige behov.
Hvis grundtanken i det her er, at der skal økonomi til inklusion, synes vi i Enhedslisten, at vi skal starte med at kigge på folkeskolen og sikre, at problemerne bliver løst der, hvor barnet er, sådan at barnet ikke skal skifte skole, fordi det er et barn med særlige behov, men sådan at hvis man er et barn, der har særlige behov, kan man være på den skole, hvor man går i forvejen, uden at man behøver at skifte omgangskreds osv. osv. Jeg synes egentlig bare, at for mig står der efter den her debat ét stort, rungende spørgsmål tilbage, som handler om: Hvad vil partierne bag det her forslag gøre, for at børn med særlige behov får det bedre i folkeskolen, som er den skole, der er vores alle sammens fælles skole?
Det synes jeg desværre at forslaget mangler at give nogle svar på.
Så Enhedslisten kan altså ikke støtte det her forslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Jamen det, at vi har frie grundskoler, betyder, at det er værdibaserede skoler, det er holdningsskoler.
Og jeg ser gerne, at man som familie kan vælge den skole, som svarer til de værdier, man har i sin familie.
De familier, der har et barn med særlige behov, skal selvfølgelig også kunne mødes af de her forskellige skoleformer.
Men det er jo ikke sådan, at de frie skoler specifikt opretter skoler for børn med særlige behov.
Der er f.eks. familier, som gerne vil have deres barn i en grundtvig-koldsk friskole.
Så kan der ske et eller andet med det her barn, eller det kan være født med nogle udfordringer af forskellig slags.
De forældre skal selvfølgelig også have lov til, at deres barn kan gå i den skole, som man nu har valgt.
Det er derfor, vi skal have ændret på den tildelingsmodel, som vi kender i dag.
Merete Riisager (LA), 2015-03-19:
Jeg forstår, at ordføreren ikke bryder sig om, at traditioner bliver brudt –
det har jeg forstået.
Men er det ikke en forbedring for den familie, vi taler om her, som har et barn med særlige behov, at de vil kunne gå fra, som de kan nu, at vælge de kommuneskoler, hvor der er et tilbud, til at kunne tage pengene med, hvis der er en privatskole eller en friskole, som er særlig god til at varetage lige de behov, deres barn har?
Det kan være et barn, der er hørehæmmet eller har adhd, eller hvad det nu kan være.
Men at de får den frihed som familie, at de kan tage pengene med til der, hvor tilbuddet er bedst, er det ikke en forbedring for den familie?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Jeg mener, det er et fundamentalt brud med den tradition, vi har, for at bedrive fri skole og for at bedrive folkeskole.
Så jeg er ikke enig i, at pengene skal følge barnet.
Merete Riisager (LA), 2015-03-19:
Det vil sige, at man giver friheden tilbage til borgeren, til forældrene til, at de kan træffe det valg, de ønsker for deres barn – vi kender vores børn bedst.
Man kan sætte sig ned og kigge på, hvilke skoler der er i området, og når man så overvejer, hvor man vil placere sit barn, kan man både overveje kommuneskolerne og de frie grundskoler.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det vil være en kvalitativ forbedring for de familier, vi her taler om?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Jeg har ikke nævnt skoler, fri- eller privatskoler, som ikke løfter deres sociale ansvar.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Det kom vi jo ikke ret meget videre af.
Det andet, jeg vil spørge om, er noget, som ordføreren selv nævnte i sin tale.
Hun henviser til, at der er nogle fri- og privatskoler, der ikke løfter det sociale ansvar.
Det spørgsmål stillede jeg også til Radikale, og jeg fik ikke noget svar.
Nu vil jeg prøve med SF's ordfører: Hvilke fri- og privatskoler er det, som ikke løfter det sociale ansvar?
Rosa Lund (EL), 2015-03-19:
Jeg mener sådan set ikke, at fællesskabet står i vejen for noget her.
Jeg mener, at det, der er problemet her, er, at man har vedtaget en inklusionslov, som er ufinansieret, og som gør, at inklusionen i folkeskolen ikke fungerer.
Så jeg mener sådan set ikke, at der er noget, hvad kan man sige, fællesskab, der spænder ben for noget her.
Jeg mener, at vi herinde på Christiansborg har sat nogle alt for dårlige rammer op om inklusionen i folkeskolen.
Og så mener jeg, og det mener vi i Enhedslisten – modsat fru Merete Riisager, modsat Liberal Alliance, kan jeg forstå – ikke, at vi skal gøre det her til et individuelt problem, som bare kan løses, ved at man flytter barnet rundt fra det ene sted til det andet.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-19:
Det Konservative Folkeparti var deltager i regeringens vækstaftale fra sidste sommer, som jo har betydet en lillebitte smule mere konkurrence og også har skabt grobund for, at vi trods alt kan få lidt mere vækst i det danske samfund.
Hovedelementerne i forslaget er vi enige i: både at man får afskaffet maksimalprisreguleringen i forbindelse med udarbejdelse af elinstallationsrapporter, og også, og der synes jeg at ministeren viser stor fleksibilitet og imødekommenhed, at man får lidt mere fleksibilitet i forbindelse med lukkeloven; altså at man, hvis en provinsby, en købstad har en speciel begivenhed, så får mulighed for at holde åbent; at de forretningsdrivende, hvis der kommer en masse mennesker til købstad x, har mulighed for at åbne deres butikker både for at sælge noget, men også for at gøre opmærksom på, at det altså er en god by at handle i.
Så det synes vi godt vi vil komplimentere ministeren for at have med i forslaget her.
Så er der det, som alle jo har haft som omdrejningspunkt, nemlig hele diskussionen om translatørerne.
Først og fremmest står vi selvfølgelig ved den aftale, der er indgået med regeringen, men man kan jo altid blive klogere.
Igen: Vi stemmer for forslaget, står ved forslaget; men ud fra de tilkendegivelser, der har været, ud fra den dialog, der har været, og ud fra den måde, det er blevet rullet op på, hvilke konsekvenser det vil få for hele translatørbranchen – altså at det ikke bliver nemmere, men mere besværligt, at det ikke bliver billigere, men dyrere – så synes Det Konservative Folkeparti, at vi sammen igen skal overveje at se på, om det er den rigtige måde, vi har liberaliseret det her område på.
Det kan gøres smartere, det kan gøres bedre – det er der slet ikke nogen som helst tvivl om.
Det kan godt være, at det er et levn fra en svunden tid, at man så at sige har en autorisation som translatør, som gør, at der ikke er en fair og fri konkurrence.
Det vil vi meget gerne have.
Men hvis det bliver for besværligt for virksomhederne at bruge translatørerne, hvis det bliver meget dyrere og mere besværligt, så har vi jo ikke vundet noget ved det.
Altså, meningen med det skulle jo være, at det på bundlinjen skulle være nemmere, mere ukompliceret og billigere at få en translatør ind over en autoriseret oversættelse.
Jeg er generelt imod, at nogle bestemte faggrupper har monopol på nogle bestemte typer opgaver.
I det her tilfælde synes jeg bare, at alle de argumenter, vi har hørt fra så godt som alle uden undtagelse, som er i berøring med det her, viser, at det bliver mere kompliceret og dyrere og administrativt mere besværligt.
Min bemærkning heroppefra vil være – jeg vil igen understrege, at vi selvfølgelig står ved den aftale, der er, og vi står også med rank ryg ved den aftale, der blev lavet i juni sidste år – at vi i hvert fald godt vil være med til at overveje, om man skal se på lige netop den del om translatørerne en gang til for at se, om vi nu har gjort det helt rigtigt.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-03-19:
Tusind tak.
Så kom dagen, hvor Enhedslisten blev allieret med Mærsk og folkekirken.
Hvem skulle have troet det?
Jeg synes, at hr. Frank Aaen sagde, at vi var imod det her lovforslag.
Det er vi ikke, vi støtter det her lovforslag, som bl.a. indeholder en yderligere liberalisering af lukkeloven.
Nu synes vi så, at man lige så godt kunne afskaffe den helt – det, der er tilbage af den – men det tager man så et lillebitte skridt imod her, og det kan vi godt støtte.
Lovforslaget afskaffer også maksimalprisreguleringen i forbindelse med udarbejdelse af tilstandsrapporter og elinstallationsrapporter.
Priskontrol er efter vores opfattelse altid en dårlig idé, som giver mindre konkurrence, og som andre ordførere også har påpeget, betyder det ofte, at markedsaktørerne lægger deres priser lige omkring maksimalprisen.
Lovforslaget afskaffer også beskikkelsesordningen og autorisationsordningen for dispachører og translatører.
Det kan vi også godt støtte.
Autorisationsordninger er ofte med til at begrænse adgangen til et marked, så der skal være nogle meget, meget tungtvejende årsager til, at man har sådanne ordninger.
Og at afskaffe dem ligger også i forlængelse af de anbefalinger, som Produktivitetskommissionen er kommet med, og vi synes, det er vigtigt, at så mange af de forslag, som Produktivitetskommissionen kom med, bliver gennemført.
På mange områder går det jo godt i Danmark, men vi har en udfordring, der handler om produktivitet og dermed velstand, og det er en udfordring, vi synes er meget vigtig at Folketinget tager på sig.
Det er måske ikke lige afskaffelsen af de her ordninger, der sådan booster produktiviteten i Danmark helt vildt, men det er et lille skridt i den rigtige retning.
Som sagt kan vi godt støtte det her lovforslag.
Steen Gade (SF), 2015-03-19:
Til dem, der måtte følge med her, vil jeg sige, at jeg ikke tror, jeg skal repetere, hvad det indeholder, men egentlig kun sige, at grundlæggende handler det her om noget regelforenkling, og så render vi jo altid ind i det problem, som regelforenklinger giver, at det kan opleves lidt, som om vi klipper en tå og hugger en hæl forskellige steder, og det er vel også det, man rundtomkring og specielt på translatørområdet oplever at være blevet udsat for.
Vi støtter de her regelforenklingsting, men jeg vil da godt sige i forhold til den diskussion, der har været, at det da har gjort indtryk, at så mange og så forskelligartede interessenter har sagt, at det egentlig ikke var så god en idé at ophæve ordningen.
Det er også derfor, at SF ligesom andre partier har været optaget af, om vi så kunne sikre kvalitetsniveau og ensartethed samtidig med mere konkurrence, og kunne vi lave de tre ting samtidig, ville vi kunne komme frem til noget, som enten ville være lige så godt eller måske bedre.
Jeg tror, at man må se i øjnene, at den ordning, vi har haft, formelt sådan set ikke har været en kvalitetsordning, men nok er blevet oplevet sådan og som en kultur.
Det er jo derfor, at min opfordring ligesom Venstres ordførers opfordring til ministeren går på, at vi altså opfatter arbejdet med at få lavet den her kvalitetsstandard som vældig vigtigt, så vi får den gennemført og ført videre, sådan at vi får en større sikkerhed, end vi har i dag, omkring f.eks. uddannelsesniveau.
Vi kan rent faktisk, hvis vi her får gennemført noget fornuftigt, få større sikkerhed for dem, der bruger translatører, og dermed også en god beskyttelse for dem, der arbejder som translatør.
Ida Auken (RV), 2015-03-19:
I dag udmønter vi forskellige tiltag, som går i lidt forskellige retninger, men som jo også er en del af en samlet vækstpakke, og dertil kommer så et par andre ting, så det er noget af en samlelov, vi står med i dag.
Bl.a. afskaffer vi beskikkelsesordningen for translatører samt for dispachører, som jeg har forstået vi har tre af i Danmark.
Det er måske lige lovlig meget at have et lovreguleret erhverv, som der er tre mennesker i Danmark der har.
Så fjerner vi maksimalpriserne for elinstallations- og tilstandsrapporter, og det kan selvfølgelig godt lyde, som om man får meget højere priser, men tanken er faktisk, at det skal give lavere priser, for når der er en maksimalpris, er det meget tit den, man kommer til at tage derude.
Så i stedet for at det har været en maksimalpris, er det næsten gået hen og blevet sådan lidt en mindstepris, og det er jo ikke så smart.
Så derfor mener vi, at det vil give billigere priser, at man fjerner de her maksimalpriser for elinstallations- og tilstandsrapporter.
Det er alt sammen en del af vækstpakken, som vi har lavet med Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og SF.
Derudover ændrer vi lukkeloven og udvider muligheden for at holde åbent på helligdage i forbindelse mindre, lokale arrangementer; der er allerede i dag en lille dispensationsmulighed, men den har været svær at få.
Vi synes sådan set, at det giver meget god mening, at har man et arrangement ude i sit lokalområde, er der også mulighed for, at butikkerne kan holde åbent en sjælden gang imellem.
Så Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.