runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Med beskæftigelsesreformen fra juni 2014 flyttede vi fokus fra meningsløs aktivering over til uddannelse og reelle kompetenceløft for de ledige.
Efter 10 år med et beskæftigelsessystem, der baserede sig på kontrol og mistænkeliggørelse, var det et vigtigt skift, der skal bringe den ledige hurtigt tilbage til varig beskæftigelse.
De partier, der står bag beskæftigelsesreformen, var samtidig enige om at se på en omlægning af refusionssystemet, som sikrer kommunerne penge fra staten i forhold til ledige borgere, og en tilpasning af udligningssystemet.
I starten af 2015 landede regeringen i Folketinget så en bred aftale om refusionen og udligningen.
Omlægningen af refusionssystemet betyder, at vi indfører et nyt og gennemskueligt system, hvor refusionssatsen som udgangspunkt er ens på tværs af ydelser og faldende over tid.
Det vil understøtte en mere effektiv beskæftigelsesindsats, hvor det er den rette indsats for borgeren, der sættes i centrum, frem for kommunekassen og den højeste refusion.
Det, som det her lovforslag omhandler, er dog kun en del af aftalen, nemlig om tilpasninger af det kommunale tilskudsog udligningssystem samt en midlertidig kompensationsordning, som gælder i 2016 og 2017.
Ændringerne i refusionssatserne betyder kort sagt, at vi øger kommunernes bloktilskud og beskæftigelsestilskud, mens vi tilsvarende mindsker refusionen til forsørgelsesudgifterne.
Samlet set er det nye refusionssystem udgiftsneutralt.
Ændringerne betyder dog, at nogle kommuner vil opleve et nettotab, og at andre vil opleve en nettogevinst.
Med aftalen er vi på tværs af partierne enige om, at refusionsomlægningen ikke skal indebære utilsigtede forskydninger i kommunernes økonomi.
Derfor foretager vi samtidig tilpasninger i det kommunale tilskuds- og udligningssystem, som vi altså udmønter med det lovforslag, vi behandler her.
Lovforslaget betyder konkret, at vi hæver det generelle udligningsniveau og overudligningen, samt at vi forstærker udligningen for kommuner med højt strukturelt underskud.
Det betyder en større udligning mellem rige og fattige kommuner.
Lovforslaget betyder desuden, at vi etablerer en midlertidig kompensationsordning, som begrænser kommunernes tab og deres gevinster til at være 0,1 pct. af deres beskatningsgrundlag i 2016 og 0,2 pct. i 2017.
Derudover sætter vi et loft, som i kroner og øre yderligere begrænser de absolutte gevinster og også de absolutte tab til at være på 10 mio. kr. i 2016 og 20 mio. kr. i 2017.
De midler, som man opsamler på den måde ved at sætte lofter ind, reserverer vi som tilskud til særlig vanskeligt stillede kommuner.
Det er tilpasninger på kort sigt i lovforslaget.
De skaber en bedre balance, og det er herefter planen, at finansieringsudvalget i Økonomiog Indenrigsministeriet får til opgave at udarbejde en model for en permanent tilpasning af udligningssystemet, som kan træde i kraft fra 1. januar 2018.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Tina Nedergaard (V), 2015-04-14:
Tak for det.
Da vores ordfører desværre ikke kan være til stede i salen på dette tidspunkt, har jeg lovet at læse hans tale op.
Det lovforslag, som vi skal behandle nu, er af meget teknisk karakter; det kan jeg bekræfte som ny på området.
Med forslaget justeres det kommunale tilskuds- og udligningssystem, så det tilpasses de initiale tilpasninger i udligningssystemet, og der etableres en midlertidig kompensationsordning i 2016 og 2017.
Forslaget er en del af udmøntningen af den aftale om reform af refusionssystemet, som er indgået mellem regeringen, Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
I korte træk kan ændringerne summeres sådan her: Det drejer sig om en forhøjelse af det generelle udligningsniveau i landsudligningen fra 58 til 61 pct., en mindre opjustering af grænsen for overudligning samt en forstærket udligning for kommuner med højt strukturelt underskud.
Derudover foreslås en midlertidig kompensationsordning, der begrænser de enkelte kommuners beregnede tab og gevinster i 2016 og 2017.
Derfor er Venstre naturligvis positiv over for forslaget om at ensarte refusionssatserne.
Det vil hjælpe kommunerne til at tænke mere på mulighederne for det enkelte menneske frem for at tænke i kasser, som de måske i for vidt omfang er presset til i dag, og hvor man jo som kommune kan risikere at spekulere i, hvordan man kan få størst refusion.
På den baggrund er Venstre positiv over for dette forslag, som vi støtter.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Jeg vil gerne bede ordføreren forklare, hvad der menes med balance.
Er det et udtryk for balance?
Er det et udtryk for balance, at man, når man går ind på Økonomiministeriets hjemmeside og ser på, hvad udgifterne er i de forskellige kommuner i forhold til, hvad udgiftsbehovet er i de forskellige kommuner, ser, at der ikke er nogen balance mellem, hvad udgifterne er, og hvad udgiftsbehovene er efter Økonomiministeriets egne metoder?
Hvis man ser på en kommune som Hjørring, som modtager en masse penge, ser man, at de har udgifter, der ligger 6 pct. over gennemsnittet af, hvad andre kommuner med samme udgiftsbehov har af udgifter.
Der finder altså en overudligning sted.
Det er jo ikke et udtryk for balance, det er et udtryk for, at vi har et dybt dysfunktionelt udligningssystem, som ikke bare fordeler penge fra rige kommuner til fattige kommuner, men hvor der ikke længere er nogen balance mellem udgifterne og udgiftsbehovene.
Det er jo ikke et udtryk for balance, det er et udtryk for ubalance.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-14:
Tak for det.
Jeg har sådan set ikke nogen grund til at pege fingre af nogle bestemte familier.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Charlotte Dyremose om noget, som jeg før spurgte fru Merete Riisager om: Hvorfor synes Det Konservative Folkeparti, at det er rimeligt, at dem, der ikke har en au pair, skal være med til at betale til dem, der har en au pair?
For sådan som ordningen er indrettet i dag, er det jo sådan, at man bliver tilbudt sprogundervisning f.eks., og det betaler det offentlige for.
Det vil dybest set
sige, at alle dem, der ikke benytter sig af ordningen, er med til at betale til dem, der benytter sig af ordningen.
Og det laver man så om på med det her lovforslag, så der kommer en grad af brugerbetaling, sådan at dem, der faktisk benytter sig af ordningen, også er med til at betale for sprogundervisning i modsætning til i dag.
Synes fru Charlotte Dyremose egentlig ikke, at det er rimeligt?
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Men nu er der blevet lavet en konkret aftale, der forbedrer forholdene for au pair-piger i Danmark betragteligt på en lang række forskellige områder, bl.a. danskundervisning, opsigelsesregler og forskellige andre forhold, som det også er klart beskrevet både i aftalen og i det her lovforslag.
Det er helt tydeligt, at man får nogle bedre vilkår.
Så bliver lommepengebeløbet også sat op, og man får mulighed for at komme til Danmark, får lov at være i et hjem, får lov at lære sproget, får lov at få de oplevelser, der følger med.
Det er netop kun 30 timer, så man også kan opleve vores fantastiske land.
Det er det, hele ordningen går ud på.
Det er jo en mellemting mellem at være praktikant og måske at have et stykke ordinært arbejde.
Det er en særlig ordning med fokus på, at der måske er mange børnefamilier, der gerne vil være i sådan en situation.
Hvorfor er det, det ikke kan fungere med de nye regler, vi laver her?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Virkeligheden er jo den, at rigtig mange af de her familier i dag betaler de flybilletter, også uden at de skal, og betaler andre ting til deres au pairer, fordi man netop har et godt forhold til hinanden, gerne vil hjælpe hinanden, måske gerne vil bidrage til, at de kan tage en bærbar pc med hjem efter forløbet, eller hvad det nu måtte være af små ekstraydelser.
Og det er jo fremragende; det er noget, man gør, fordi man får et forhold til hinanden, når man bor sammen og er sammen i den her familie.
Igen vil jeg sige med hensyn til det med nogle nordsjællandske familier: Der er altså også nordsjællandske familier, der ikke har så mange penge, at de bare synes, at det er ligegyldigt med sådan nogle tusinde.
Der er i øvrigt også familier andre steder i landet, der ikke bare lige synes, at nogle ekstra tusinde er ligegyldige i deres husholdningsøkonomi, og som derfor kan blive nødt til at prioritere ikke at få en au pair.
Men hr. Bjarne Laustsen kender åbenbart ikke til familier, der ikke bare lige har nogle ekstra tusinde; hr. Bjarne Laustsen burde måske så opdage, at de findes derude.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Jeg tror, at den dag, vi får et perfekt udligningssystem, kan vi lige så godt lægge alle andre politiske stridigheder til side, for så har vi opnået noget meget, meget stort.
Jeg vil bare sige, at udligningssystemet selvfølgelig ikke er perfekt, men udligningssystemet skaber noget, som er meget, meget vigtigt, i hvert fald set med socialdemokratiske øjne, og det er, at vi skaber mulighed for, at man kan levere en nogenlunde ensartet service på tværs af det danske land.
Og hvis hr. Joachim B. Olsen og ordføreren fra Liberal Alliance tror, at man med den fremlægning, man laver her, svømmer i mælk og honning i Hjørring, så synes jeg, vi skal køre derop i fællesskab og prøve at snakke med de borgere, der er i Hjørring, om, hvorvidt det er deres oplevelse af det.
Det er da klart, at man har en høj udligning for kommuner, der har det godt.
Det er udtryk for solidaritet, og det er udtryk for, at man skaber en nogenlunde ensartet service i hele landet.
Det er i hvert fald et grundlag for, at den kan leveres.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Jeg forstod på Liberal Alliances ordfører, fru Merete Riisager, at vi har en ganske glimrende ordning, og der er ingen grund til at lave om på den.
Der er ikke noget misbrug, og derfor er det overflødigt, når vi taler om, at vi skal stramme op.
Vi taler om det, som om der ingen regler er, og det er der jo allerede.
Det er det ene punkt.
Er ordføreren ikke enig i, at der har været misbrug, at der er grund til at stramme op, at der skal være ordnede forhold, så rettigheder og pligter følges ad?
Så bliver der sagt noget om, at de skulle have lov at arbejde ved siden af, hvis det skal leve op til det oprindelige formål.
Ellers kan man bare ansætte folk på lige vilkår til at arbejde i hjemmet.
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Altså, man må jo beslutte sig til, hvordan den her ordning skal være.
Den aftale, der ligger her, er et mærkeligt sted midtimellem, der jo også bærer præg af, at nogle af de partier, der har forhandlet den, simpelt hen ønsker, at ordningen skal afskaffes.
I forhold til det her med misbrug vil jeg sige, at når der er nogle, der misbruger en ordning, skal man slå hårdt ned på det.
Liberal Alliance har foreslået, at man laver hårdere sanktioner over for familier, som misbruger ordningen, så de aldrig nogen sinde kan få lov til at få en au pair igen.
Det har forligspartierne afvist.
Vi har også foreslået, at der blev givet et beløb til foreningen Babaylan-Denmark, eftersom mange af de au pairer, der kommer, er filippinere, så Babaylan-Denmark kunne varetage en bedre rådgivning.
Alle de her ting har vi foreslået, og de er blevet afvist, så det giver simpelt hen ikke mening at sige, at Liberal Alliance ikke er optaget af eventuelt misbrug.
Der er da også nogle af de punkter, der er i aftalen, som Liberal Alliance sagtens kunne have forhandlet om.
Nu var der bare ikke nogen rigtig forhandling, og de punkter, jeg her har nævnt, som er ganske mange efterhånden, blev ikke taget i betragtning.
Det vil sige, at nogle af de reelle problemer, der er, har man ikke taget hånd om.
Man har lavet nogle flere skemaer, der skal udfyldes, det er korrekt.
Men jeg må nok sige, at jeg tvivler noget på, at det er de skemaer, der løser de udfordringer, der kan være.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Jeg kan forstå på fru Charlotte Dyremose fra Det Konservative Folkeparti, at det er et kæmpestort problem for de få konservative kernevælgere, der er tilbage i Gentofte og nærmeste omegn, at man indfører nogle bedre forhold for nogle piger, der kommer her til landet.
Man har talt om, at det er lommepenge.
Hvorfor er det, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte dem – altså hvis man synes, det er rimeligt, at dem, der kommer hertil og arbejder i et hjem, passer børn, klarer en lang række forskellige andre ting, får en rimelig betaling for det?
Er problemet, at der er færre, der kommer hertil, eller at au pair-pigerne får nogle bedre vilkår?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Vi synes, det er et problem, hvis der er færre, der kommer hertil, vi synes, det er et problem, hvis der er færre familier, der har mulighed for at have en au pair.
Vi havde gerne været med til også at hæve lommepengebeløbet, men vi synes, det er helt principielt forkert, at man skal betale skat af det, for det er at gøre det til en arbejdsindkomst i stedet for netop at gøre det til et lommepengebeløb og fastholde det fokus, som ellers også ligger i aftalen, om, at det skulle være en kulturel udveksling.
Sagen er jo netop den, vil jeg gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at de rige familier fortsat kan have au pair, for de har råd til det; det er dem, der ikke har så mange penge, der nu ikke længere kan få den hjælp.
Derfor bliver det jo med den her aftale et spørgsmål om at gøre den her ordning til en endnu mere eksklusiv ordning for en mere snæver gruppe.
Og det er altså hr. Bjarne Laustsen, der er med til at gøre det til en eksklusiv ordning for en snæver gruppe, ikke Det Konservative Folkeparti.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Jeg glæder mig til at se avisoverskrifterne i morgen om de svage familier, der er i så ynkelig en situation og er så ringe stillet, som den konservative ordfører giver udtryk for at de vil være med de ganske få beskedne rettigheder, som vi giver au pair-pigerne her – altså at man sikrer dem vilkår, så der ikke er nogen, der udnytter dem.
Selvfølgelig skal der være en rejse betalt frem og tilbage, og der skal være en forsikringsordning.
Det er jo ganske almindelige, logiske regler.
Charlotte Dyremose er åbenbart bekymret for, at der vil være nordsjællandske vælgere, som ikke vil vælge den her ordning, fordi det bliver for dyrt nu.
Er det korrekt forstået?
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Tak for det.
Jeg kan huske, jeg på et tidspunkt har hørt Enhedslisten argumentere om, at man stemmer for ting, som går i en positiv retning, og at man stemmer imod ting, som er forringelser eller negative.
Og nu kan jeg godt høre, at man fra Enhedslisten side prøver at besværliggøre det hele lidt for sig selv ved at koble L 183 meget tæt sammen med L 171.
Men her er det L 171, vi behandler helt selvstændigt, og det vil sige, at man kan forholde sig til de to lovforslag individuelt og selvstændigt.
Er man ikke enig i, at de kommuner, som har haft enormt store tab på at lave refusionsomlægningen alene, nu får en kompensation og kommer tæt på at blive bragt i nul efter deres tab på det?
Er ordføreren ikke enig i, at det her – altså kun L 171 – samlet set er et godt lovforslag?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-14:
Så giver hr. Finn Sørensen mig også ret i, at kommunerne under et ikke taber penge ved den her refusionsomlægning og med det her lovforslag?
Er det ikke korrekt?
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Det er fuldstændig korrekt, og jeg har heller ikke påstået, at det ikke forholdt sig sådan.
Hvis ordføreren havde hørt efter, hvordan jeg argumenterede, så ville han nok have hørt, hvad det er, der er problemet i det her.
Nemlig at det straffer de kommuner, som har mange langtidsledige, mange langtidssyge og andre mennesker med nedsat arbejdsevne og ikke noget arbejdsmarked, der kan tage imod dem.
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Det er jo fair nok, at man er uenig i det.
Jeg mener bare, at når man taler om noget, som er noget andet end det ordinære arbejdsmarked – fordi man netop her har lavet en undtagelse, en model, der er noget andet end arbejdsmarkedet, og hvor man giver lommepenge – så giver det simpelt hen ikke mening også at beskatte de lommepenge.
Lad mig så lige sige noget i forhold til det her med motivation, som venstrefløjen jo tit hiver fat i.
Ordføreren sagde også lige, at det sådan var fordækt, at unge mennesker tager fra Filippinerne, fordi de har en motivation omkring pengeressourcer.
Det synes jeg er utrolig nedladende over for de unge mennesker, som står i en vanskelig situation, som ikke har råd til at rejse, og som ikke har de her muligheder.
Dem benytter de sig af, og det synes jeg er ganske udmærket.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Nej, det er vi ikke enige i.
Vi er enige i – det siger de beregninger, der ligger – at hvis man kigger på kommunerne under et, kan man se, at de ikke mister de penge; det er sikkert rigtigt.
Det hjælper bare ikke de kommuner, der er i den situation, jeg beskrev før.
Nu har vi det sådan, at vi gerne vil forholde os til virkeligheden.
Og vi har altså ikke lovet at stemme for forbedringer af forringelser, der endnu ikke er gennemført.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-14:
Tak for det.
Nu er det her lovforslag jo ikke et lovforslag, der går ud på at ændre tilskuds- og udligningssystemet, men blot at lave nogle justeringer i forhold til den refusionsomlægning, der er på beskæftigelsesområdet.
Men når ordføreren selv rejser debatten, kunne jeg måske godt tænke mig at stille et spørgsmål.
Når man ser på de her særlig vanskeligt stillede kommuner, som i 2014 og 2015 har fået henholdsvis 300 mio. kr. og 400 mio. kr. – det drejer sig om 31 kommuner i Danmark, som jo har haft nogle gode grunde til at søge om de her midler –
hvilke af de her 31 kommuner er det så, som ordføreren ikke mener skal have et særtilskud fra den her særlige pulje?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Der er en ting, som jeg her ikke forstår ved De Radikale, som jo ellers ofte taler om, at man skal blive mere effektive ude i kommunerne – og det synes vi er rigtig godt.
Det er jo ikke så meget det, at man gerne vil sikre et ens serviceniveau.
Det kan man så diskutere rimeligheden i, altså: Skal man have det samme serviceniveau alle steder, når man ikke har de samme indtægter?
Det er jo en diskussion, man kan have.
Vi synes, det er fint, at der er en eller anden form for udligning.
Men man kan jo godt diskutere, om der ikke skal være en eller anden sammenhæng mellem de indtægter, man har, og de udgifter, man har, sådan at hvis man ønsker sig et højere serviceniveau, må man jo f.eks. sætte skatten op.
Så kan man få en diskussion lokalt om, hvad man synes er rigtigt.
Det er faktisk et af problemerne ved den udligning, der finder sted i dag, nemlig at den underminerer demokratiet ude i kommunerne.
For i stedet for at man får diskussioner om prioriteringer ude i kommunerne, tager man ind til Christiansborg og beder om flere penge gennem udligningsordningen – lobbyer for, at den skal strammes – eller gennem forskellige puljer.
Men det, der er sagen her, er jo, at når man ser på udgiftsbehovene ude i kommunerne, så finder den her overudligning sted i dag.
Det burde da være problematisk for alle partier, selv hvis man ønsker et ens serviceniveau.
Man må da se det som et problem, når man så kommer i en situation, hvor udgiftsniveauet ikke stemmer overens med udgiftsbehovene ude i kommunerne.
Det burde De Radikale da også kunne se.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-14:
Nu svarede hr. Joachim B. Olsen ikke rigtig på spørgsmålet om de her 31 kommuner, men lad det nu ligge.
Det kan måske komme i valgkampen, altså en liste over, hvilke kommuner der ikke skal have fra de her særlige puljer mere.
Jeg er sådan set enig i, at det jo er helt afgørende, at der er et incitament i de enkelte kommuner til at drive sin kommune effektivt.
Og det er også derfor, vi har budgetloven, som sætter nogle rammer for, hvor mange penge man må bruge, og hvor meget skat man må opkræve osv. i alle kommuner samlet set.
Det har jo vist sig rigtig effektivt, for kommunerne har faktisk for første gang i mange år overholdt deres budgetter.
Så jeg deler ikke bekymringen eller billedet af, at man driver kommunerne ineffektivt.
Jeg ved ikke, om ordføreren måske også kunne komme med nogle konkrete eksempler på kommuner, som han mener er meget ineffektive.
Jeg skal bare høre, om hr. Finn Sørensen er enig i, at vi med det her lovforslag lige præcis sikrer, at kommunernes økonomi ikke forringes som følge af L 183.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Jeg synes, det er helt rimeligt, at vi har et system, hvor vi sikrer, at uanset hvor man bor i det her lille land, er der nogenlunde det samme udgangspunkt for at kunne levere en god service til vores borgere.
Det betyder, at ja, nogle af de steder, hvor man er mere velstillet, giver man lidt mere til udligningssystemet.
Jeg synes, at den opmærksomhed, som man giver Gentofte Kommune, næsten er rørende.
Jeg må indrømme, at jeg tror, at der er mange borgmestre, der gerne byttede plads med Hans Toft i Gentofte for at opleve situationen der.
Vores udligningssystem er ikke perfekt, men det tjener et vigtigt formål.
Og må jeg så ikke bare sige noget om, hvad man leverer fra Gentofte og andre steder: Det her lovforslag er udtryk for balance, fordi der er grænser for, hvor meget man kan tabe, og hvor meget man kan vinde, og det er ganske snævre grænser, så jeg tror ikke, at det vælter noget i Gentofte heller.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-14:
Og det sker ved, at niveauet på landsudligningen øges, mens grænserne for henholdsvis overudligning og ordningen for kommuner med højt strukturelt underskud tilpasses.
Det har været en lang proces, vi har været igennem, og i den forbindelse er der jo lavet en overgangsordning, hvor kommunerne højst kan tabe 0,1 pct. af beskatningsgrundlaget i 2016 og 0,2 pct. i 2017, samt lagt et loft, som yderligere begrænser de absolutte gevinster og tab til 10 mio. kr. i 2016 og til 20 mio. kr. i 2017 .
Alt det her er gjort for at sikre, at der er mere lighed mellem kommunerne, og at de dårligst stillede kommuner stadig væk kan overleve.
Så på den måde synes vi i Dansk Folkeparti, at ordningen er o.k.
Der er også lagt op til, at vi så skal have forhandlet et nyt udligningssystem, der skal træde i kraft den 1. januar, på plads, og der skal til den tid være nogle forhandlinger med KL for netop at sikre, at vi har samfund, der fungerer, og at man kan få en rimelig service over hele landet.
Der er stor forskel på, hvilke skatteindtægter og hvilke indtægter kommunerne har, og der kan også være stor forskel på de udgifter, de har, alt efter hvilken sammensætning befolkningsgrundlaget har.
Det har vi prøvet på at tage højde for i det her forslag, og det er også lykkedes langt hen ad vejen.
Vi har en aftale om, at det skal sikres, at der kommer noget ekstra tilskud til særligt udsatte kommuner, og det arbejder vi videre med.
Der skal måske lidt flere forhandlinger til, for at vi kan få den rigtige løsning på det.
Men alt i alt har det været gennemgået her, og Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her forslag, da vi er en del af aftalen.