runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2012-04-18:
Vil den socialdemokratiske ordfører så, når man synes, det er vigtigt at bevare dokumenter af historisk interesse, forklare, hvorfor tidligere statsminister Anker Jørgensens mappe blev slettet?
I normalsituationen vil der jo ske det, at Politiets Efterretningstjeneste med de oplysninger, der ligger, vil overføre dem til Rigsarkivet, sådan at eftertiden kan se, hvad der er foregået.
Vi har jo tidligere statsminister H.C. Hansen f.eks., som jo var omdrejningspunkt for en meget stor, spændende undersøgelse omkring Thulesagen, og her fandt man oplysninger frem, der var meget interessante for eftertiden, omkring amerikanske atomvåben på Thulebasen.
Det fraskriver vi os muligheden for her.
Hvorfor vælger man under den tidligere socialdemokratiske regering at slette sådan en mappe?
Det kan da ikke være i vores interesse som politikere, som interesserede i samfundshistorien, at man sletter den slags oplysninger.
Så er der erhvervs- og vækstministerens mappe.
Vi har en minister, der sidder på anklagebænken for at have modtaget sorte penge.
Hans mappe er slettet.
Hvorfor kan vi ikke også af hensyn til ministerens egen sag få de oplysninger frem?
Er det rimeligt?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Det første, jeg skal sige, er, at årsagen til, at ordførertalen varede 1 minut, er, at det er taletiden.
Det stod der her umiddelbart på min skærm, og jeg kan se, at formanden nikker.
Så det er forklaringen på det.
Jeg skal gerne for hr. Peter Skaarup holde et længere indlæg siden hen.
Det giver mig så anledning til at svare på hr. Peter Skaarups spørgsmål om det med at slette mapper.
Jeg har det grundlæggende synspunkt, at jeg synes, det er rigtigt, at man sletter oplysninger, og justitsministeren har allerede redegjort for, hvad reglerne er for at slette oplysninger.
Jeg har simpelt hen det grundlæggende synspunkt, at der dermed er en retssikkerhed for den enkelte borger.
Hvis ikke man respekterer retssikkerheden for den enkelte borger ved at registrere så mange mennesker som muligt, registrere så meget som muligt om dem, man kan, når man gemmer de oplysninger så lang tid, man kan, så ender man med at skabe en situation, der skader effektiviteten af efterretningstjenesten, fordi det undergraver tilliden til myndighederne, og det er det sidste, jeg ønsker.
Derfor synes jeg, det er rigtigt at slette.
Jamen det beror jo på en vurdering i den konkrete sag.
Jeg kender jo ikke den enkelte konkrete sag, men jeg synes, det er rigtigt, at man beholder noget, hvis det har historisk interesse, men det er ikke det samme, som at alt skal bevares.
Men hvis nu Venstres ordfører synes, at der er noget at rydde op i i fortiden, hvorfor ryddede man så ikke op i det i løbet af de 10 år, man selv sad på magten?
Igen synes jeg jo, det helt afhænger af, hvilke oplysninger der har været i den konkrete sag, og jeg er ikke bekendt med, hvilke oplysninger der har været om eksempelvis Anker Jørgensen.
Jeg ved ikke, om der praktisk taget ingen oplysninger har været, og at man derfor har sagt, at der intet rimeligt grundlag er for at beholde oplysningerne i registeret – altså fuldstændig som redegjort for af justitsministeren.
Jeg har ikke grundlag for at tro, at man hos efterretningstjenesten har valgt at sige: Nu vil vi bevidst af politiske hensyn slette nogle informationer.
Jeg synes i virkeligheden, at den undertone, der ligger i den her diskussion, og som drejer sig om, at efterretningstjenesten nok sidder og handler politisk, skal vi passe utrolig meget på af hensyn til den effektivitet, vi har brug for der er hos efterretningstjenesten for at beskytte det danske samfund og beskytte retssikkerheden.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
På cirka samme tidspunkt var den kommende socialdemokratiske justitsminister, Bjørn Westh, på besøg i DDR.
Det tror jeg illustrerer forskellen på, hvilket syn man havde på Øst- og Vesttyskland og på, hvem der var venner, og hvem der var fjender.
Jeg siger det her for at illustrere, at jeg tror, at Socialdemokraterne har dårlig samvittighed med hensyn til nogle af de relationer, man havde til det tidligere DDR.
Vi er fuldt ud tilfredse med, hvad der skete under Schlüterregeringen.
Den mulighed for retsforfølgelse af spioner fra den kolde krig blev muliggjort med det, der hedder Rosenholzarkivet, som Danmark fik udleveret i 1994, da der var en socialdemokratisk regering.
Men det er lidt en anden debat end den her.
Inger Støjberg (V), 2012-04-18:
Jeg troede faktisk efter mange år i Folketinget, at integrationsministeren var klar over, at Venstre nærer stor omsorg for især Socialdemokratiet, men også de øvrige regeringspartier, så derfor kan det jo sådan set ikke undre integrationsministeren, at vi også nærer omsorg i den her sag, især fordi sagen er vigtig.
Det er jo uhyre vigtigt, at vi får sat en stopper for tvangsægteskaber og de forfærdelige ting, som følger med.
Nu er det faktisk sådan, at social- og integrationsministeren jo selv har været ude at præsentere det her, som om der allerede ligger en strategi, og det er vel egentlig også det, fru Zenia Stampe reagerer på.
Det kan så godt bekymre mig en lillebitte smule, for det tyder jo på, at man slet ikke taler sammen internt i regeringen.
Så hvorfor skal fru Zenia Stampe egentlig bruge medierne som talerør?
Taler man slet ikke sammen om tingene i den her regering?
Det var sådan set det ene, og det er jo ret vigtigt, nemlig reel omsorg for regeringen.
Det andet er så selve indholdet, for noget af det, fru Zenia Stampe jo peger på, er, at pengene skal bruges på holdningsbearbejdning.
Tror ministeren virkelig, at man via holdningsbearbejdning alene kan stoppe tvangsægteskaber?
Tror ministeren ikke, at der skal andet og mere til?
Karen Hækkerup (S), 2012-04-18:
Se, da jeg fik det her spørgsmål, blev jeg så glad.
Jeg blev næsten helt rørt over Venstres omsorg.
Jeg tænker jo, at det, Venstre gerne vil, er at sørge for, at den strategi, der snart skal komme, ikke bliver mangelfuld, og jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at naturligvis skal den ikke være det.
Sagen er, at strategien jo er lige på trapperne.
Der er nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som er ved at komme med et udkast, og så kommer det igennem den politiske proces.
Så jeg vil sige: Tak for omsorgen.
Jeg kan garantere for, at den her strategi ikke bliver mangelfuld.
Det kommer vi til at sikre, bl.a. i fællesskab i satspuljekredsen.
Inger Støjberg (V), 2012-04-18:
Er ministeren enig med Radikale Venstres indfødsretsordfører, Zenia Stampe, i, at regeringens nye strategi mod tvangsægteskaber er mangelfuld?
Ole Sohn (SF), 2012-04-18:
Man kan sige, at de konkrete afgifter jo er vedtaget og er effektueret.
Men jeg er meget bekymret over, at vi har mistet produktionsarbejdspladser.
Jeg er sådan set
også interesseret i, hvordan det går inden for levnedsmiddelindustrien, og jeg har i den forbindelse faktisk også besøgt en af de virksomheder i Danmark, som producerer en hel del chokolade, for at få en fornemmelse af, hvilke udfordringer man står over for.
Så jeg deler som sagt bekymringen.
Men dansk erhvervslivs fremtid afhænger ikke af, om man har en afgift, som er lidt større eller lidt mindre.
Det helt grundlæggende er, at vi skal have ændret den udvikling, som har været i gang igennem de sidste 10 år, hvor der har været en nedgang i antallet af produktionsarbejdspladser.
Jeg glæder mig faktisk over, at der indimellem dukker historier op – eller i stigende omfang dukker historier op – om, at virksomheder, som har lagt produktionen i udlandet, er begyndt at vende tilbage igen, også produktion, hvor det er ufaglært og faglært arbejdskraft, der benyttes.
Det er jo et tegn på, at vi kan vende udviklingen, hvis vi strammer os an.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-18:
Når nu ministeren hører fra forskellige virksomheder, at det her altså ser ud til at gå den stik modsatte vej af det, der er regeringens hensigt, er regeringen så positiv over for at gå ind og bremse sukkerafgiften, altså hvis vi kan se, at det går ind og skaber en øget arbejdsløshed, som virksomhederne er så bekymrede over, en bekymring, som vi også deler i Dansk Folkeparti?
Ole Sohn (SF), 2012-04-18:
Jamen altså, man kan sige, at regeringens grænse er nået, for vi har jo konstateret, at under den forrige regerings 10 års ledelse af det her land har vi mistet produktionsarbejdspladser.
Den udvikling er vi uenige i, og derfor har den nye regering sat sig for at vende udviklingen, for det er helt afgørende, at vi får flere produktionsarbejdspladser.
Får vi flere produktionsarbejdspladser, har vi også en større sikkerhed for, at virksomhederne fastholder deres udviklingsafdelinger og forskningsafdelinger i Danmark, og så får vi generelt flere arbejdspladser, både til ufaglærte og til højtuddannede.
Vi er meget bekymrede over, at vi igennem så mange år har mistet arbejdspladser, ikke mindst i produktionsdelen af erhvervslivet, så jeg deler spørgerens bekymring.
Vi skal have vendt den udvikling, som har fundet sted igennem de seneste 10 år.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-18:
Nu har virksomhederne jo selv været ude at udtrykke bekymring for det, også for, hvad konsekvenserne bliver af sukkerafgiften, nemlig at de må lukke produktionen mange steder.
Senest var det Samba, flødebollefabrikken, der ville flytte til Tyskland, hvis det skete, fordi de var nødt til at lukke produktionen i Danmark.
Har dansk erhvervsliv råd til, at der er rigtig mange virksomheder, som må dreje nøglen om på grund af det, at rigtig mange arbejdspladser går tabt, og at sukkerafgiften vil skabe den øgede arbejdsløshed?
Hvor går regeringens grænse for, hvor meget vi kommer til at bremse dansk erhvervsliv?
Ole Sohn (SF), 2012-04-18:
Danske virksomheder, som eksporterer til udlandet, bliver altså ikke berørt af den afgift, der kommer, når det er til eksport.
Det er klart, at det salg, man har i Danmark, bliver påvirket af, at der er en sukkerafgift, og det gør selvfølgelig, at man må arbejde med at lave en omstilling af produktionen.
Men når det er sagt, vil jeg da gerne kvittere for Dansk Folkepartis bekymring over, at der bliver færre job til ufaglærte og korttidsuddannede, for jeg er helt enig i, at det er en stor bekymring.
Noget af det, den nye regering har sat meget fokus på, er, at vi skal have knækket kurven, så det igen bliver attraktivt at have produktionsarbejdspladser i Danmark, og det er bl.a. ved, at vi får automatiseret flere produktionsprocesser, at vi får digitaliseret virksomhederne, og at vi får sikret en bedre uddannelse, også af ikkefaglærte grupper, for det er det, der skal til, for at vi får en bedre konkurrenceevne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-18:
Når de gør det, vil det jo medføre, at arbejdspladser i produktionen vil lukke, det siger virksomhederne selv.
Og hvem er det, der arbejder i produktionen?
Det er de allermest lavtlønnede, som ikke har noget alternativ.
Det er især i yderområderne, at det bliver et problem.
Bisca ligger på Møn, som jo er et yderområde, og det er mennesker, som, hvis ikke de arbejdede i produktionen der, typisk ville være på kontanthjælp, og nogle ville hænge på gadehjørnerne.
Så de fabrikker holder jo liv i rigtig mange lavtlønnede mennesker.
Det, som vi i Dansk Folkeparti er ret bekymrede for, er jo, at man med sukkerafgiften går ind og gør livet besværligt for rigtig mange lavtlønnede.
Det er jo ikke oppe i ledelsen, arbejdspladserne ryger, det er typisk i produktionen, og det bekymrer os.
Når der er markant forskel på, hvad slik koster i Danmark, og hvad det koster i Tyskland og i Sverige, bliver konkurrenceevnen svækket, og det er det, vi er bekymrede for i Dansk Folkeparti.
Vi er også bekymrede for, at vi ikke kan se, der er udsigt til, at vi skulle blive mere sunde af den grund, når det er så let at handle i andre lande.
Er det virkelig regeringens hensigt?
Ole Sohn (SF), 2012-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil indledningsvis gøre opmærksom på, at når vi ændrede en række afgifter i forbindelse med finansloven, var det for også at sikre, at der blev en bedre balance i dansk økonomi.
Det var ligesom hovedformålet.
Jeg vil godt understrege, at de ændringer, der er lavet – bl.a. af det, der bliver kaldt sukkerafgiften – ikke svækker virksomhedernes internationale konkurrenceevne.
Omvendt vil det være sådan, at de virksomheder, som eksporterer, ikke får en særlig belastning.
Så der er sådan set en ligestilling mellem danske og internationale virksomheder i forhold til sukkerafgiften.
Det er klart, at de virksomheder og brancher, som får en lidt øget afgift, bliver påvirket, medmindre de ligesom foretager en omstilling, og det gør virksomhederne jo som udgangspunkt, fordi de tilpasser sig den virkelighed, der er.
Så jeg tror sådan set, at vi vil kunne se, at virksomhederne også vil fortsætte i fremtiden.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-18:
Hvad er ministerens holdning til, at fabrikker som Bisca på Møn og Carletti i Skødstrup frygter, at de vil miste medarbejdere i produktionen på grund af sukkerafgiften, og mener ministeren, at vi bør fastholde sukkerafgiften, hvis det er målbart, at det skaber arbejdsløshed, lukker virksomheder og svækker vores globale konkurrenceevne?
Hvad er ministerens holdning til, at fabrikker som Bisca på Møn og Carletti i Skødstrup frygter, at de vil miste medarbejdere i produktionen på grund af sukkerafgiften, og mener ministeren, at vi bør fastholde sukkerafgiften, hvis det er målbart, at det skaber arbejdsløshed, lukker virksomheder og svækker vores globale konkurrenceevne?
Uffe Elbæk (RV), 2012-04-18:
Som sagt har jeg stor respekt for, at Dansk Folkeparti og hr. Alex Ahrendtsen ser sådan på det.
Det gør ministeren ikke, og det skulle være svar nok.
Karen Hækkerup (S), 2012-04-18:
Jeg vil sige: Jo, vi taler sammen i regeringen, men fru Zenia Stampe er jo ikke medlem af regeringen.
Jeg tror lidt, at fru Inger Støjberg kommer til at gøre en fjer til fem høns, når hun siger, at jeg har spillet ud med strategien, for det har jeg naturligvis ikke.
Jeg har været indkaldt til utallige samråd, og vi har haft mange gode drøftelser om, hvad indholdet skal være, men den konkrete strategi bliver jo først fremlagt i løbet af foråret.
Det er den melding, jeg har haft hele tiden, og den kommer også til at passe.
Strategien bliver ganske, ganske snart sendt til satspuljeordførerne.
Så vil jeg bare svare på det allersidste, som fru Inger Støjberg siger næsten med en lidt hånlig stemmebetoning, nemlig om jeg virkelig tror, at holdningsbearbejdning er noget af det, der skal til.
Til det er svaret: Ja, og det er sådan set noget, vi er enige om i satspuljekredsen.
Så ja, holdningsbearbejdning er bestemt vigtigt.
Det her er noget, vi har arbejdet med i satspuljekredsen, og når Venstre ønsker at komme med flere ideer, vil jeg bare sige: Værsgo, taletiden er fru Inger Støjbergs, kom endelig med nogle konkrete initiativer til, hvad Venstre ønsker at få ind i strategien.
Inger Støjberg (V), 2012-04-18:
Nu behøver ministeren sådan set ikke nedgøre den her debat, for jeg sagde jo ikke, at holdningsbearbejdning ikke er vigtig, faktisk tværtimod.
Så jeg er fuldstændig enig med ministeren her.
Men det, jeg spurgte om, var, om det var det eneste, for det er jo faktisk det, fru Zenia Stampe peger på, nemlig at der er alt for meget holdningsbearbejdning alene i det her, og at det ikke er så mange sådan mere håndfaste ting, der ligger i det her udspil.
Og det er jo det, der er kritikken internt fra regeringens egne partimedlemmer.
Så jeg kan virkelig ikke se, at det skulle være oppositionen, der har et problem her.
Det er da regeringen, der har et problem.
Og når social- og integrationsministeren siger, at nu bliver en enkelt fjer gjort til fem høns, vil jeg sige, at det jo er social- og integrationsministeren, der har været ude at pege på, at det her nærmest var fikst og færdigt, og at sådan kom det her til at se ud.
Det har så affødt en vild debat internt i regeringen.
Hvis der er nogen, der vil være med til at arbejde på det her og imod tvangsægteskaber, så er det netop os i Venstre.
Det tror jeg slet ikke at ministeren kan være det mindste i tvivl om.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at den største bekymring i virkeligheden vedrører, hvad man havde af registreringer under den kolde krig, indtil Muren faldt i 1989, og hvad for nogle registreringer fra den tidsperiode man så slettede bagefter.
Den havde vi faktisk helt frem til 1993.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når nu man lige har siddet på regeringsmagten i 10 år, synes man så ikke også selv, at man har et vist ansvar for den måde, der er blevet gemt oplysninger på, også hos efterretningstjenesten?
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
Altså, for min skyld og for Venstres skyld skal vi til bunds i den her sag.
Hvad er der sket, hvad er blevet slettet, og hvilke politiske beslutninger har det ført til?
Der bliver man bare nødt til at sige, at den undersøgelse, som justitsministeren redegjorde for, altså den aftale, som regeringen, som Det Radikale Venstre er en del af, har lavet sammen med Enhedslisten, alene skal gennemføres på baggrund af skriftligt materiale og bliver ikke en undersøgelse af noget som helst, fordi det her handler om, at der måske er blevet slettet noget uberettiget.
Det kunne have politiske implikationer for socialdemokratiske justitsministre i den periode, og selvfølgelig er beviserne for det blevet slettet.
Den eneste måde, man kan finde ud af det på, er ved at snakke med og afhøre folk.
Så derfor kommer man ikke nogen som helst steder med den undersøgelse, som hr. Jeppe Mikkelsen er med i.
Det ville da være rart, hvis man ville, for
så kunne vi komme til bunds i den her sag og også i det, der skete i Schlüterregeringens tid.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-04-18:
Nu nævner hr. Karsten Lauritzen jo selv praksis tilbage i 1990'erne, og hr. Karsten Lauritzen har meget fokus på de socialdemokratiske ministre og er bange for, at der skulle være sket noget.
Han nævner selv lig i lasten osv.
Nu har det også været fremme, at det ikke kun har været venstreorienterede politikere, der har været registreret af PET og haft sagsmapper.
Det viser sig faktisk, at hr. Bertel Haarder, som er Venstrepolitiker, selv også har været registreret af PET i sin tid.
Hans sagsmappe blev slettet tilbage i 1992 under Schlüterregeringen, som Venstre også var en del af.
Mener hr. Karsten Lauritzen, at vi også skal have særlig fokus på, hvad der skete under Schlüterregeringen?
Jeg skal gøre det kort.
Jeg skal sådan set bare høre, om Venstre som et liberalt parti mener, at efterretningstjenesterne skal have fri adgang til at registrere personfølsomme oplysninger om borgere, og at alle oplysninger skal gemmes til evig tid, selv om det skulle vise sig, at de sådan set ikke har nogen efterretningsfaglig grund til at gemme oplysninger længere.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
Det er jo sådan set et spørgsmål, der bl.a. er beskrevet i PET-kommissionens rapport, nemlig hvad reglerne er, og der er jo nogle regler om, at hvis det drejer sig om fremtrædende personer, hvis det er vigtige historiske oplysninger, skal de overgives til Rigsarkivet, og så er der særlige procedurer for, hvornår man kan få adgang til de dokumenter.
Vi er sådan set udmærket tilfredse med den praksis, der har været.
Vi er bare ikke hundrede procent sikre på, at den er blevet overholdt, og det er derfor, vi vil have fokus på, hvorfor noget er blevet slettet og andet er blevet beholdt.
Det gælder særlig i 1996, da Bjørn Westh var justitsminister.
Fremadrettet er det jo en interessant debat, og den tager vi gerne med Det Radikale Venstre, når vi skal snakke om et nyt PET-tilsyn og reglerne for Politiets Efterretningstjeneste, men i øjeblikket er der sådan set et klart svar på spørgsmålet fra hr. Jeppe Mikkelsen, og det er, at den lovgivning, der ligger, skal overholdes.
Karen Hækkerup (S), 2012-04-18:
Jeg synes, det er sådan et kedeligt mønster, der er ved at tegne sig, og jeg vil egentlig opfordre fru Inger Støjberg til at dokumentere, hvad det er for nogle udsagn, der bliver henvist til.
Hvordan kan fru Inger Støjberg dokumentere, at jeg har været ude at sige, at det her er fikst og færdigt?
Jeg har hele tiden sagt, at vi arbejder på en strategi, og at den bliver præsenteret i løbet af foråret.
Jeg har på ingen måde sagt, at strategien var fiks og færdig.
Så nævner fru Inger Støjberg, at det er et problem for regeringen.
Altså, det ved jeg ikke, er det det?
Er det et problem, at der er en regeringsordfører, som melder, at der er nogle ting, som et parti ønsker at få ind i en strategi?
Venstre var sådan set også inviteret til at komme med bud, så hvis Venstre har nogle ønsker til, hvad man gerne vil have ind i strategien, kan det sådan set stadig væk nås.
Vi har endda i forbindelse med satspuljeaftalen en aftale om, hvad det er, der skal ligge i aftalen, og det drejer sig bl.a. om holdningsbearbejdende initiativer i forhold til de unge og deres forældre, initiativer, der skal opkvalificere fagfolkene, der møder de unge, så de bedre kan spotte og hjælpe dem – i det hele taget en strategi, der skal bakke op om, at de unge ikke må være i tvivl om, at vi står på deres side, når de er i konflikt med deres forældre.
Det synes jeg vi skulle være fælles om, det har jeg egentlig også været med Venstre i den satspuljeaftale, jeg har lavet.
Men jeg forstår så, at fru Inger Støjberg ønsker nogle andre ting ind, og så kan jeg da kun komme med den sidste appel til fru Inger Støjberg om at sige, hvad det er, fru Inger Støjberg og Venstre gerne vil have med, for vi kan jo stadig nå det.
Inger Støjberg (V), 2012-04-18:
Hvis der er noget, der er en kedelig tendens, så er det faktisk, at den her regering udadtil hele tiden prøver på at lade det fremstå, som om man ønsker et bredt samarbejde.
Jeg vil gerne bede ministeren om nu at fortælle, hvor mange møder jeg som integrationsordfører har været inviteret til hos integrationsministeren, hos justitsministeren, hos beskæftigelsesministeren, de tre ministerier, som har en andel af integrationspolitikken – ja, man kunne også tage by- og boligministeren, han har også en lillebitte andel.
Hvor mange møder af forhandlingskarakter har jeg været indkaldt til?
Hvor mange møder har integrationsministeren indkaldt til?
Det er kun snak, det er tom snak.
Den her regering ønsker under ingen omstændigheder et bredt samarbejde.
Man prøver på at få det til at se ud, som om man ønsker et bredt samarbejde.
I princippet er man fuldstændig lukket omkring den blok, man tilhører.
Det er fakta, vil jeg sige til ministeren, og det nytter ikke noget at prøve på at foregive noget andet.
Karen Hækkerup (S), 2012-04-18:
Jamen altså, det er jo ikke en holdning, jeg er enig i.
Jeg holder rigtig mange møder, jeg holder rigtig mange forhandlinger, og jeg holder også rigtig mange møder i satspuljekredsen, hvor Venstre også er repræsenteret.
Jeg kan jo ikke være ansvarlig for, hvem det er, Venstre sender, når der eksempelvis er integrationsemner på dagsordenen i satspuljekredsen.
Det er op til Venstre at vurdere, hvem man ønsker at sende til de forhandlinger, der bliver indkaldt til.
Jeg vil gerne sige, at regeringen jo har rigtig mange ting på vej på integrationsområdet.
Vi har jo i regeringen arbejdet internt med, hvordan tingene skal præsenteres, og det er klart, at nogle af tingene vil føre til, at vi også skal have forhandlinger om det.
Nogle andre ting, eksempelvis den strategi, som vi står og taler om her, har vi jo forhandlet.
Vi har haft mødet i satspuljekredsen.
Det havde vi allerede tilbage i november måned, hvor vi blev enige om den strategi.
Efterfølgende er der sendt et udmøntningsnotat ud, og når strategien ligger færdig, sådan som den ganske snart vil blive sendt til satspuljekredsen, så vil Venstre også der blive inviteret.
Og så vil jeg da håbe, at fru Inger Støjberg vil finde tid til at komme.
Jeg skal ikke sige, hvem fra Venstre der ønsker at dække mødet, men Venstre har en åben invitation, det siger sig selv.