runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Det, der fik mig til at reagere, er, at jeg synes, Dansk Folkepartis forhold til EU altid er interessant.
Jeg vil bare spørge hr. Bent Bøgsted, om han ikke kan bekræfte, at Dansk Folkeparti som oftest er en del af det parlamentariske grundlag for regeringens fiskeripolitik i EU og dermed altså også har et medansvar for den politik, der bliver ført fra EU's side.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-03-20:
Angående det spørgsmål, som Bjarne var inde på med hensyn til gælden...
Javel, javel.
Nej, nej, det er dybt alvorligt, at man ikke kan huske det.
Med hensyn til gælden kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jens Kirk om, hvordan det var med overvæltningen fra Fiskeribanken og så til det her nye system.
Noget andet, som jeg også godt kunne tænke mig at høre lidt om fra hr. Jens Kirk, er spørgsmålet om udsmidet.
Er det blevet mindre eller større med den her kapitalisering, som er foregået?
Og jeg har forstået, at hr. Jens Kirk ikke mente, at der var andre løsninger på fiskeriets situation, således at man kunne have hjulpet kystfiskeriet noget mere, uden at man skulle have taget fra de store.
Det har jeg forstået; det er sådan, hr. Jens Kirk lægger det frem, selv om hr. Jens Kirk sagde, at der var alt for mange fiskere.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
På den anden side tror jeg da også, at hr. Ole Vagn Christensen er enig i, at vi ikke kunne fortsætte på den måde, som det gik førhen.
Der var simpelt hen for få fisk til for mange fiskere.
Jeg tror også, hr. Ole Vagn Christensen er enig i, at kystfiskersegmentet fik noget ekstra, da vi begyndte på det her engang i sin tid.
Jeg tror, det hele startede med, at vi f.eks. havde Lild Strand og Thorup Strand, hvor vi spurgte, hvad vi kunne gøre ved dem.
Det var der, vi startede det hele, som nu er endt med noget, hvor jeg synes og fiskerne synes, at det her går godt fremad, og at der nu er lyspunkter forude.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-03-20:
Jeg kan forstå, at hr. Jens Kirk ikke ville ind på, hvad det var, der skete med Fiskeribankens overvæltning på de øvrige fiskere, og derfor må jeg så ligesom tage det til efterretning.
Jeg kan også forstå, at udsmidet heller ikke har hr. Jens Kirks interesse, altså om det er steget eller det er faldet.
Der er i hvert fald ikke noget, der taler for, at hr. Jens Kirk ligesom har fulgt sagen op.
Og med hensyn til kystfiskerne forstår jeg, at det, hele øvelsen jo sådan set gik ud på, var, at de skulle styrkes.
Men spørgsmålet er jo, om de blev styrket i den retning, som der jo sådan set var lagt op til i forbindelse med den vedtagelse, som ligger, nemlig at de fik nogle årsmængder, som de kunne leve af.
Jeg har fået den opfattelse, at man faktisk har været i den situation, at Lild Strand – som hr. Jens Kirk nu nævnte – faktisk er delvis udryddet, men at Thorup Strand derimod er i virkelig god fremdrift.
Men det vil jo ikke sige, at man så har løst kystfiskernes problem.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Til hr. Ole Vagn Christensen må jeg sige, at hvis de skulle have haft de store årsmængder, som der var nogle, der ligesom fik det regnet ud til, så har det jo ikke kun været til kystfiskersegmentet, og derfor måtte vi jo helt klart forlade det.
Vi fik nogle udregninger, der viste det.
Fiskeribanken har jeg ingen problemer med, men jeg indrømmer ærligt, at jeg glemte det i sidste spørgerunde.
Derfor vil jeg sige nu: Jeg mener sådan set, at vi har klaret problemet med Fiskeribanken på en god måde.
Udsmidet bliver mindre med det her, alt andet lige.
Hvis man har små kvoter, kan man samle dem på én båd, man ved jo nok, om man kan sejle ud, og i sidste ende kan man sige: Jeg har kun en halv eller en hel sejlads tilbage.
Alt andet lige må udsmidet med den her ordning blive mindre, end det var før, fordi man ikke skal fare ud inden en bestemt dato, hvor man så ved, om man må fiske mere eller ikke må fiske mere.
Bent Bøgsted (DF), 2007-03-20:
Jeg går ud fra, at jeg skal tolke det på den måde, at hr. Bjarne Laustsen ikke går ind for, at MAFfiskerne skal have en FKA.
Vi lytter selvfølgelig også til, hvad fiskerne ønsker, men hr. Bjarne Laustsen må jo lige have for øje, hvem det er, der er årsag til, at vi ikke bare kan give fiskerne alle de fisk, de vil have.
Hr. Bjarne Laustsen er selv fortaler for EU, og det er jo EU, der sætter begrænsninger for, hvor mange fisk vi kan få.
Jeg så gerne, at vi havde frit fiskeri i Danmark, men så skulle EU jo lade være med at blande sig.
Men jeg vil gerne have hr. Bjarne Laustsen til at fortælle, om han siger ja eller nej til FKA.
Ønsker hr. Bjarne Laustsen, at MAF-fiskerne skal have FKA, eller skal de ikke have FKA?
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-20:
Jeg vil gerne have hr. Bjarne Laustsen til at fortælle, om hr. Bjarne Laustsen mener, at fiskeriet var et frit erhverv, før vi vedtog en ny regulering, så enhver kunne købe sig en fiskekutter og sejle ud og bare fange alle de fisk, man ville, eller om man allerede dengang var bundet af nogle aftaler og nogle kvoter, så den ændrede regulering ikke på nogen måder binder kapitaliseringen mere, end den har været helt tilbage fra 1970'erne.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Men alle ved, at vi er med i en fælles fiskeripolitik, så når vi fisker i det samme farvand, afhænger det helt af, om man kan blive enige om, hvad der kan blive Danmarks del.
Det kan være godt eller skidt, men sådan er det.
Noget af det, der bliver gjort opmærksom på i forbindelse med dette her, er jo, at før i tiden var der mulighed for større fleksibilitet i det demersale fiskeri.
Lad mig nævne sild og makrel.
Var der ikke noget at fiske af den ene art, kunne kan rigge om og fiske den anden
Den fleksibilitet er væk i dansk fiskeri.
I dag skal man have tegnebogen op, hvis man vil have fiskerettighed til noget andet end det, man har fået tildelt pr. 1. januar.
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-20:
Så vil jeg prøve i en anden boldgade med noget, som også lyder i det kritiske kor, nemlig at vores aftale om den nye regulering gør det næsten umuligt for unge mennesker at gå ind i erhvervet.
Jeg tror, hr. Bjarne Laustsen nævnte det før, da hr. Jens Kirk var på talerstolen.
Men er det ikke rigtigt, at med den handlingsplan, der blev lavet for dansk fiskeri og akvakultur i 2006, hvor der blev tilført 260 mio. kr. ekstra om året de første 2 år, blev der også afsat ekstra penge til at hjælpe unge mennesker til at komme i gang med fiskerierhvervet?
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Jo, der er nogle begrænsede muligheder, men vi vil gerne gå et skridt videre.
Vi vil gerne prioritere dem, som beslutningsforslaget handler om.
Det handler om at tilgodese et bestemt fiskeri, som er skånsomt, miljøvenligt og ressourcebevarende osv.
At tilgodese bundtrawlere, der høvler hen over havbunden og leverer et dårligere produkt og ødelægger vegetationen og havbunden osv., er vi knap så glade for, og derfor ville vi gerne have haft en tolkning med i den aftale, man har lavet.
Det skulle handle om, at man kunne aflevere nogle af pengene til en fiskerifond, der kunne være med til at hjælpe unge ind i erhvervet og samtidig give et afkast.
Vi bruger måske 300400 mio. kr. på forskning og kontrol osv. af et enkelt erhverv, og det er i øvrigt noget, som regeringen synes vi skal bruge mindre på.
Over nogle år forsvinder der 35 stillinger, og om det så bliver bedre for fiskeriet, tvivler jeg meget på.
Men det er altså den måde, vi gerne ville have gjort det på.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Hr. Bjarne Laustsen bekræftede, at tidligere var fiskeriet heller ikke frit, det vil sige, at ikke alle og enhver kunne begynde.
Vil hr. Bjarne Laustsen ikke indrømme, at ministeren gjorde et gevaldig godt arbejde i EU før jul, hvor han fik slettet det med bifangst af torsk og det hele?
Det næste er: Hr. Bjarne Laustsen har skrevet et stort indlæg i Fiskeribladet om, hvad han mener, der skal gøres for de mindre fiskere.
Jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen: Er det ikke en kendsgerning, at kystfiskerområdet allerede er opgraderet, så det er blevet tilgodeset?
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Det er meget forlangt at pålægge en ordfører på et beslutningsforslag fra et konkurrerende parti at rose en bestemt minister for at komme hjem med et resultat fra nogle bestemte forhandlinger.
Jeg tror, alle har været udsat for, at der har været nogle udmeldinger, og at man er kommet hjem med et andet resultat.
Det var torsken, som var hovedproblemet og en del af årsagen til, at man fik FKA.
Der var sådan set ikke nogen, der talte om at tage ret mange andre arter med, men det blev altså til en halv snes arter.
Det er rigtigt, at det ville have været meget, meget vanskeligt at håndtere spørgsmålet om bifangst, hvis det oprindelige forslag var blevet gennemført, og derfor blev det heller ikke sådan.
Men vi vil gerne have lov til at fastholde, at det er en skidt udvikling, at alle ikke har lige adgang til at komme ind i erhvervet, men at det kun kan lade sig gøre, hvis man tager den store tegnebog frem.
Der var mulighed for det før, men den mulighed er fjernet nu.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Nu er det nok en kendsgerning, at i andre erhverv, som ligner fiskerierhvervet, er det sådan, at hvis man besidder stor dygtighed på området, er det ikke bare egenkapitalen, der er afgørende for, om man kan komme i gang eller ikke.
Men når det handler om fleksibilitet, vil hr. Bjarne Laustsen så ikke indrømme, at når f.eks. 1015 både går sammen i en pulje, kan de hver især fiske efter forskellige arter, fiske på den måde, de er bedst til, fiske med det redskab her og det redskab der?
Kunne udviklingen ikke være sådan?
Har vi et helt entydigt, helt klart billede af, hvad de mest skånsomme fiskeredskaber er?
Det er måske hænderne, men ellers ved jeg ikke, hvad der er mest skånsomt.
Har hr. Bjarne Laustsen svaret på det?
I Venstre siger vi i hvert fald, at når der er videnskabelige beviser, bøjer vi os for kendsgerningerne, men vi bøjer os ikke for en politisk beslutning om, hvad der er mest skånsomt.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Jeg kan gå så vidt som til at sige, at jeg er enig med Venstres ordfører.
Det handler om at træffe et valg, og det er fair nok af Venstre og hr. Jens Kirk at sige, at man vil tilgodese de store, fordi de driver det bedste fiskeri og gør det på den og den måde.
Men når det kommer til det selektive redskabsvalg, tror jeg ikke, hr. Jens Kirk behøver at få at vide, at hvis man sænker en krog ned i vandet, er det jo op til torsken selv, om den vil bide på eller ej, og det er for mig at se ret skånsomt.
Fartøjer med bomtrawl, der høvler hen over havbunden, er derimod noget af det værste.
Man får et dårligere produkt, og man ødelægger måske også både ynglepladser og alt muligt andet dernede.
Vi ved det dårligt nok, men jeg har ikke hørt nogen tale pænt om dem, og man fremelsker en sådan kultur ved at gøre det, man har gjort her med FKA.
Bent Bøgsted (DF), 2007-03-20:
Hr. Bjarne Laustsen er jo kendt for at være en mand, der tør sige, hvad han mener, og som også vil stå ved, hvad han mener, selv om det en gang imellem medfører nogle ulemper på et senere tidspunkt.
Jeg vil godt høre, hvad hr. Bjarne Laustsen mener.
Går hr. Bjarne Laustsen ind for, at MAF-fiskerne skal have en FKA, og hvad mener hr. Bjarne Laustsen de skal have i stedet, hvis de ikke skal have det?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-20:
Nu ved jeg, man ikke må diskutere med formanden, men jeg vil dog dementere, at jeg skulle være blevet fiskeriordfører.
Jeg er her på vegne af Det Radikale Venstres fødevareordfører, hr. Ole Glahn, som desværre ikke kan være her lige nu.
Derfor skal jeg læse hans tale op: I Det Radikale Venstre glæder vi os over, at man får denne debat.
Vi oplever, at der sker en stadig større koncentration inden for fiskerierhvervet, bl.a. på bekostning af de kystfiskere, der udøver et mere miljømæssigt og bæredygtigt fiskeri.
Vi oplever, at indførelsen af FKA-rettigheder i høj grad har fremmet denne udvikling.
Samtidig ser vi en stadig større interesse fra forbrugernes side for at efterspørge friskfanget fisk fanget med fangstmetoder, der ikke ødelægger havmiljøet og fiskebestanden.
Kort sagt, det, vi frygtede med fiskeriaftalen mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, ser ud til at ske.
Vi er fra radikal side meget imod denne aftale.
Det har betydet, at en yderligere koncentration af erhvervsfiskeriet har udviklet sig og vil udvikle sig kraftigt til skade for mange fiskerisamfund og til skade for fiskeriet, fordi et koncentreret erhverv medfører meget store gældsposter for enkeltfirmaer og dermed en større økonomisk sårbarhed.
Færre og større fiskefartøjer, færre fiskere og meget ringere forhold for kystfiskeriet er ved at ødelægge dansk fiskeri.
Ud over miljøet skades også de lokalsamfund, som nu oplever færre udøvende fiskere, ikke mindst kystfiskere.
Det går ud over den turisme, der knytter sig til den stemning og det miljø, kystfiskerne er med til at skabe.
Det fremmer en misstemning og en svækkelse af lokalsamfundet, når fiskerierhvervet får mindre betydning.
Der er i den grad brug for et bæredygtigt fiskeri med skånsomme fiskeredskaber, mindre udsmid og mindre bifangst.
Derfor skal der foretages en fornuftig fordeling af kvoterne.
Derfor støtter Det Radikale Venstre, at kystfiskeriet bliver tilgodeset i særlig grad.
De skal have stigende kvoter på de arter, de specielt lever af at fiske.
Derfor støtter Det Radikale Venstre, at der foretages en undersøgelse af det grundlag, fordelingen af FKA-rettigheder er fordelt på.
Vi ønsker belyst, om tildelingen er foregået på en rimelig måde, hvad angår kystfiskerne og deres retssikkerhed.
Louise Frevert (DF), 2007-03-20:
Den rabatordning, man har på nuværende tidspunkt, er sådan, at de pensionister, som nyder godt af rabatordningen, også er dem, som har størst behov for den.
Og jeg vil nok sige, at for den resterende del af dem, som hr. Per Clausen mener har behov for det, er det jo så et spørgsmål om en vurdering af, om man synes, at det er nødvendigt, at de får en rabatordning.
Se, der er jo ikke nogen forskel – det er også blevet sagt tidligere fra den her talerstol – på den ordning, der har været tidligere for dem, der betalte licens, og dem, der betaler licens på nuværende tidspunkt.
Så forskellen er jo overhovedet ikke stor, tværtimod.
Det er samme ordning, der kører videre.
Og stadig væk skal vi også huske på, at det kun er én opkrævning pr. husstand.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
Oprindelig forelå der en aftale mellem alle partier om en forbedret kystfiskeordning.
Der blev nedsat et udvalg med henblik på at udmønte aftalen, som var politisk indgået overordnet set.
Godt hjulpet af ministeriets bureaukratienhed og sandsynligvis efter, at der reelt var indgået en overordnet aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti, blev den indgåede aftale saboteret og fejet af bordet, for som fiskeriministeren sagde: Det var før min tid, og det kan jeg jo ikke rigtig vide så meget om.
Det viser jo egentlig bare, at Venstre også på det her område slingrer derudad uden nogen form for linje i deres politik.
Først sagde ministeren i talen her i dag – jeg ved ikke rigtig, om det var en fortalelse – at vi skulle reducere udsmidet, men han rettede det lynhurtigt til, at vi skulle fjerne udsmidet.
Nu kunne det da være rart at vide, om det er det ene eller det andet, ministeren mener.
Det kan jo være, at ministeren vil give et svar på det på et tidspunkt – hvem ved?
Men det får mig da til at spørge ministeren: Hvordan vil man fjerne udsmid?
Har man en plan for det?
Jeg hørte også, at ministeren sagde, at det var ulovligt, hvis det var fisk, der kunne landes lovligt.
Det er jo korrekt, men hvad med de mange hundrede tusinde ton, der ryger ud, bl.a. fordi de ikke kan landes lovligt?
Hvad med dem?
Har regeringen overhovedet nogen plan for, hvad det er, der skal ske i forbindelse med at fjerne udsmid på området?
Eller er det mere sådan noget, regeringen siger, fordi den godt kan se, at det sådan set er noget rod, der foregår, men alligevel ikke rigtig vil gribe ind over for det?
Et andet element, der har indgået meget i samtalen i indslagene, er bæredygtighed.
Og hvad er der så reelt af tiltag i den retning?
Ja, der er intet indgreb mod brutale fiskeredskaber, der er intet indgreb mod udsmid, der er ingen hensyn til små fiskerisamfund, der er ingen hensyn til friske, nyfangede fisk – ikke nogen støtte til det.
Mange fiskerihavne kommer i klemme.
Ministeren fremhæver i tide og utide Torup Strand som en solstrålehistorie, men har tilsyneladende ikke meget lyst til at tale om f.eks. Bornholm eller Fåborg, som er de steder, hvor der er store problemer i forbindelse med det, vi taler om nu.
Regeringen har kapitaliseret samfundsressourcen fisk i havet.
Det prøver man så på at bortforklare, og man prøver samtidig på at sige, at nu skal vi have nogle unge ind i fiskeriet.
Men reelt set er det jo to modstridende hensyn, for først kapitaliserer man fiskeriet og gør det dermed meget, meget dyrt og meget vanskeligt for unge at komme ind i fiskeriet, og dernæst laver man en kampagne for at få flere unge i fiskeriet.
Jeg synes, det er meget svært at forstå logikken i det.
Og det er jo først og fremmest den del, som vi i oppositionen har været meget, meget stærkt imod.
Jeg vil godt slutte med at sige, at efter at der nu er kapitaliseret på området, kunne der vel være en vis rimelighed i at sige, at så må fiskeriet i fremtiden selv betale for den fiskerikontrol, der skal foretages.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Jeg vil også gerne høre, om fru Louise Frevert kan bekræfte det, som jeg mener hun siger, nemlig at Dansk Folkeparti sådan set også mener, at den rabatordning, der er for pensionister, bør afskaffes, fordi det er en uskik, at alle ikke betaler lige meget.
Louise Frevert (DF), 2007-03-20:
Nej, kan jeg svare hr. Per Clausen, det har jeg ikke sagt.
Vi ved jo, at der på nuværende tidspunkt er ca. 250.000 pensionister, som får en rabat eller er helt fritaget, og der er en million pensionister i Danmark.
Så jeg vil nok sige, at en fjerdedel er et meget fint tal.
Og som ministeren også har redegjort for heroppefra, er det af historiske grunde, at de har den rabatordning.
Som det er på nuværende tidspunkt, er det ganske udmærket.
Men det er af historiske grunde, at det er sådan, og jeg kan ikke se, at det skal være nødvendigt, at man begynder at udvide det, sådan som hr. Per Clausen og hans kolleger har foreslået i beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Men mener fru Louise Frevert ikke, at det bør være sådan, at rabatter og støtteordninger til befolkningen skal gives til dem, der har mest behov for dem?
Og hvorfor er det så, at studerende, enlige forsørgere med lav indkomst, kontanthjælpsmodtagere og arbejdsløse skal betale licens, hvis pensionister ikke skal?
Altså, jeg forstår det ikke, for jeg tror da, vi har en fælles opfattelse af, at rabatter og gratisydelser og sådan noget da skal gives efter behov og ikke efter et eller andet andet besynderligt kriterium.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-03-20:
Medieforliget hviler, som de fleste ved, på en meget bred aftale, faktisk mellem alle Folketingets partier på nær Enhedslisten.
Og medieforliget opererer med, at det er en såkaldt apparatafgift, altså en afgift, en licens, der betales for alle apparater, som kan afspille nogle af de ydelser, som leveres fra TV 2-regionerne eller Danmarks Radio.
Og det er jo etableret i en tid, hvor den høje teknologi gør, at mange af de ting, som vi før hørte i en radio eller så på et fjernsyn, nu kan høres på en mobiltelefon eller på alle mulige andre nye former for højteknologisk udstyr – computere kan man se tv på.
Så i og for sig mener vi Konservative, at det er fornuftigt, at man har udvidet licensbegrebet til at være en apparatafgift.
Men det mener vi Konservative nu altså.
Vi mener, at det skal være en licens.
Og i begrundelsen for det er jeg meget enig med hr. Mogens Jensen i, at det er vigtigt, at vi sikrer en armslængde til Danmarks Radio og TV 2-regionerne, at vi sikrer den redaktionelle frihed, så det ikke er overladt til skiftende regeringer via finanslovforhandlinger at afsætte midler til de her to medier, som vi nu taler om, altså Danmarks Radio og TV 2-regionerne – som i sig selv jo består af mange medier, men er to virksomheder.
Når det så er sagt – og det er nogle principielle grunde – er det også ubetænkeligt at have en apparatafgift, fordi alle så at sige har et apparat, der kan modtage en af de her ydelser.
Jeg tror, hr. Mogens Jensen meddelte, at det var 93 pct. af befolkningen, man vidste havde nogle apparater, der kunne modtage de her ydelser, og man skal betale for de ydelser, som Danmarks Radio og TV 2-regionerne leverer, og derfor er det utænkeligt af den grund.
Skulle der så være et lille hjørne, hvor der var nogle, der ikke kunne modtage ydelsen, er der jo fastsat regler for, hvorledes man, uden at det skyldes, at man har koblet apparaterne fra elnettet, kan søge Danmarks Radio om at få en fritagelse.
De regler i den gamle ordning eksisterer også i den nye ordning.
Skal vi så kigge på det konkrete forslag fra Enhedslisten, kan man argumentere for, at der er nogle, der heroppe fra talerstolen har sagt, at det i og for sig er meget sympatisk.
Ja, det er måske rigtigt, men man må bare sige, at hvis det er sådan, at der er nogle, der skal have en rabat, så er der nogle andre, der kommer til at betale for den her rabat.
Det er nok ikke lige det, Danmarks Radio har brug for i den nuværende situation.
Mange af dem, der har efterspurgt en fritagelsesmulighed – jeg forstår, Enhedslisten har fået mange e-mails om det – er studerende, og det er da korrekt, at studerende, mens de studerer, ikke er blandt de borgere i dette land, der tjener flest penge, men de er under etablering og på vej til at kunne erhverve sig en højere indtægt.
Og igen: De får ydelsen; jeg ser ikke nogen grund til, at de ikke også skal betale.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Jeg vil bare spørge hr. Jakob Axel Nielsen om to ting.
For det første: Er det ikke en politisk afgørelse i forbindelse med medieforligsforhandlingerne, hvor mange penge Danmarks Radio skal have – en nøjagtig lige så politisk afgørelse, som hvis det var et led i en flerårig økonomisk aftale på et andet område?
hvad er så begrundelsen for, at man ikke betaler det over skatten, ligesom vi betaler til alt mulig anden kultur i dette land, i den udstrækning staten støtter det over skatten?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-03-20:
Til det første spørgsmål, om ikke det hviler på en politisk afgørelse, hvor meget Danmarks Radio eller TV 2-regionerne skal have over licensen, er svaret: Jo, sådan er det naturligvis.
Men vi ønsker ikke, at licensen skal stige, og hvis man gennemførte Enhedslistens forslag, ville licensen skulle stige for alle de andre, der ikke var omfattet af Enhedslistens forslag.
Det synes vi ikke er rimeligt: at licensen skal stige for de andre.
Og hvorfor skal den stige?
Jo, det skal den, fordi det ikke er acceptabelt at finansiere Danmarks Radio og TV 2-regionerne over skatten.
Og hvorfor er det ikke acceptabelt?
Det er ikke acceptabelt, som jeg også var inde på i min ordførertale, fordi der skal sikres en armslængde til Danmarks Radio med den store kronjuvel: nyhedsdækningen.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Jeg tror jo, hr. Jakob Axel Nielsen har en stor opgave foran sig, når han skal sprede forståelsen for Danmarks Radios uafhængighed blandt sine partifæller.
Så det ønsker jeg bare hr. Jakob Axel Nielsen al mulig held og lykke med.
Hr. Jakob Axel Nielsen mener, at det vil være uretfærdigt at give rabatordninger til folk med lave indkomster, fordi de så skal betales af dem med højere indkomster.
Så skal jeg bare for at være helt sikker høre: Er vi her ved kernen i Det Konservative Folkepartis politik, også når det drejer sig om skat, nemlig at det er uretfærdigt, at de med høje indkomster betaler mere end dem med lave indkomster?