Mads Rørvig (V), 2011-05-12:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for, at Liberal Alliance har bragt dette emne til debat i dag.
Spørgsmålet om, hvordan vi fastholder og tiltrækker virksomheder til Danmark, er mere aktuelt end nogen sinde, aktuelt, fordi verden stadig bliver mindre og langt mere global.
Hvad vi gør, handler imidlertid ikke alene om selskabsskatten, så langtfra.
Selskabsskatten er naturligvis en konkurrenceparameter.
Derfor har vi også valgt at sænke selskabsskatten for at sikre arbejdspladser og et bredt skattegrundlag.
Vi har lempet selskabsskatten, så den ligger på niveau med de øvrige EU-landes, og dermed har vi sikret Danmarks konkurrencedygtighed i forhold til denne parameter.
Men selskabsskatten er på ingen måde den eneste faktor.
En væsentlig faktor er forholdet mellem kvaliteten i det arbejde, der udføres, og den pris, det koster.
Lønniveauet er en sag for arbejdsmarkedets parter, og det blander vi os ikke i.
Hvad vi derimod har indflydelse på, er, hvor meget den enkelte medarbejder har tilbage, når skatten er betalt, og dermed også, hvor meget han eller hun skal kræve fra sin arbejdsgiver, hvis ønsket er at få 100 kr. mere udbetalt i løn.
I Venstre har vi ført en fornuftig skattepolitik, en skattepolitik, hvor vi har lempet skatten på arbejde, når den nødvendige finansiering har været på plads.
Ved at lempe skatten har vi gjort det mere attraktivt at yde en ekstra indsats, men i denne sammenhæng er det endnu vigtigere, at vi har gjort det billigere for arbejdsgiverne at gøre det mere attraktivt at yde en ekstra indsats og billigere at belønne en ekstra indsats under lønforhandlinger.
Lavere skat på arbejde giver imidlertid endnu en konkurrencefordel.
I lighed med danske arbejdstagere er udenlandske kollegaer interesseret i bundlinjen.
At flytte til et andet land i længere tid eller måske permanent er en stor beslutning, og når den beslutning skal træffes, siger det sig selv, at det er beløbet, der går ind på kontoen, der er det afgørende, ikke det, der står på kontrakten.
For hvilken glæde har man at rejse halvvejs rundt om jorden, hvis ens udbytte er på niveau med det, man rejste fra?
Derfor er en rimelig beskatning af arbejdskraft vigtigt for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og derfor har lempelserne i skatten på arbejdsindkomst forbedret danske virksomheders chancer for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Evnen til at tiltrække udenlandsk arbejdskraft er en væsentlig konkurrenceparameter, for er den nødvendige faglige viden og de specifikke kompetencer ikke til rådighed, hvorfor så etablere virksomhed i det pågældende land?
Samtidig er det jo en kendt sag, at kloge hoveder og kompetente medarbejdere skaber viden, og viden kan omsættes i produktion, og produktion er ensbetydende med arbejdspladser.
Derfor er Danmark nødt til at kunne tiltrække kvalificeret arbejdskraft fra udlandet, og derfor er Danmark nødt til at have en konkurrencedygtig skat på arbejde.
Og vi er nødt til at være konkurrencedygtige.
Vi er nødt til at fastholde og tiltrække virksomheder såvel som arbejdskraft.
I Venstre anerkender vi, at selskabsskatten er en væsentlig parameter, men en ud af mange.
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at nedsættelserne af selskabsskattesatsen til 25 pct. samt udvidelserne af selskabsskattebasen har medført, at den danske selskabsskat fremstår mere konkurrencedygtig, og at Danmark aktuelt har den 14. laveste selskabsskattesats blandt EU's 27 medlemslande.
Folketinget opfordrer regeringen til at følge udviklingen i andre lande og – inden for rammerne af regeringens økonomiske politik – til fortsat at tage de nødvendige initiativer til at sikre, at den danske selskabsbeskatning også fremover fremstår robust og konkurrencedygtig for derved at skabe et investeringsvenligt klima, således at vores erhvervsliv også i fremtiden kan skabe vækst og tiltrække risikovillig kapital.«