runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-14:
Er ordføreren enig med mig i, at der på den her hjemmeside vil ligge alle mulige former for produkter, og at et produkt, så snart producenten eller en virksomhed, der køber produktet, anmelder det til Fødevarestyrelsen, vil ligge på Fødevarestyrelsens hjemmeside?
Hvis ordføreren er enig med mig så langt, er vi i hvert fald et godt stykke.
Et af de produkter, der har været rigtig meget tale om her på det sidste, er Fortodol, hvor man i Sverige havde den oplevelse, at fire mennesker kom meget alvorligt til skade ved at indtage Fortodol.
De fik varige leverskader, og produktet diskuteres meget i Sverige.
Hvis vi havde sådan en internetportal i Danmark, ville det produkt så ikke stadig væk ligge på portalen, hvor man kunne gå ind og se det, nærmest som om man sagtens kunne spise det, som om der ingen problemer var?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-14:
Nu er det sådan, at ser man på EU-flaget, er det et politisk symbol.
EU er jo ikke et land, og det vil sige, at EU-flaget er et politisk symbol.
Det er det nødt til at være, fordi det kun er lande, der har deres eget flag.
Danmarks flag er et flag, man burde være stolt af, og derfor ville det også være en god ting at markere, at den her bil altså kommer fra Danmark, og at vi er glade for, at vi kommer fra Danmark.
Men det kan man ikke se.
Når man ser flaget på de nye nummerplader, som skatteministeren vil indføre, kan man se, at man kommer fra EU.
Hvad er EU?
Jo, det er en samling lande, men det er stadig væk selvstændige lande, og derfor er det for mig meget misvisende at sige, at vi ikke skal reklamere med, at vi er fra Danmark.
Så vil jeg gerne vide, hvad det er, skatteministeren har imod det danske flag og at vi skal kunne vise det, når vi er ude at køre i Europa eller andre steder, eller hvor vi nu er, hvis vi forvilder os uden for Europa i bil.
Hvad er det, skatteministeren har imod, at vi så viser det danske flag på bilerne?
Kristian Jensen (V), 2009-04-14:
Hr. Mikkel Dencker starter med at stille en række forudsætninger op og spørger så, om det ikke er en mærkelig logik.
Jo, det ville være en mærkelig logik, hvis regeringens begrundelser havde været dem, som hr. Mikkel Dencker nævnte, men det er det ikke, og det var jo heller ikke det, jeg sagde i mit svar.
Det, jeg sagde i mit svar, var, at der sådan set kun er en organisation, der har en sådan nummerplade.
Når vi har valgt fra regeringens side at indføre en EU-nummerplade i Danmark, så er det, fordi vi mener, at det er en bekræftelse af Danmarks deltagelse i EU-samarbejdet, og at det er en forenkling for danske borgere, som kører i udlandet.
Vi synes sådan set, at begge argumenter kan stå alene, men i fællesskab er de et stærkt argument for at give danskerne den mulighed for at få en EU-nummerplade, men netop også en mulighed for at vælge fra, hvis man ikke vil have den.
Derfor mener vi, at det er et logisk valg, vi har truffet.
Det er med til at skabe en forenkling for danske borgere, der kører i udlandet.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jeg kan altså høre, at ordføreren så ikke vil oplyse, hvad det er for nogle ændringer, der skal laves i skattesystemet, men at der skal laves nogle ændringer i skattesystemet.
Det fører mig så bare til den tanke, at det da egentlig er i strid med skattestoppet.
Nu er der jo lavet en skatteaftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og den står de tre partier fast på og vagt om.
Men hvis man så vil ændre på det her, er det da et brud på skattestoppet, som jo er blevet lovet vælgerne.
Så har SF egentlig i sinde at overholde skattestoppet?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-14:
SF har ikke tilsluttet sig regeringens skattestop.
Det har vi ikke på noget tidspunkt gjort, og jeg tror heller ikke, at det er nogen hemmelighed, at vi f.eks. ikke er tilhængere af det fradrag, den skattefritagelse, der er lavet i forbindelse med arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Det har vi diskuteret utallige gange i Folketingssalen.
Vi mener, at det skaber en øget ulighed i sundhedsvæsenet, altså begunstiger socialt skævt.
Men det har sådan set ikke noget med forslaget at gøre, for det handler alene om, at der skal være åbenhed om og løbende holdes øje med, hvad skatteudgifterne koster, hvad det er for nogle begunstigelser, man har indført.
Hvorfor skal vi ikke have en løbende oversigt over, hvad de her skatteudgifter går til, hvordan den politiske prioritering, som man har lavet herinde i Folketinget, er?
Det forstår jeg ikke at Dansk Folkeparti er bange for.
Måske er der nogle tilskud, man har indført, og som man decideret er interesseret i at skjule.
Den tanke kunne man jo også få.
Mike Legarth (KF), 2009-04-14:
Tak, hr. formand.
Skatteudgifter defineres som afvigelser fra det generelt accepterede eller normale skattesystem.
De kan udmøntes ved en skattefritagelse eller særlig lave skatteprocenter, eller det kan være fradrag, som reducerer skattegrundlaget eller fradrag i betalt skat.
Hvorfor anvender vi så egentlig skatteudgifter?
Det gør vi, når vi giver skatterabat for 64-årige for at få dem til at blive på arbejdsmarkedet lidt længere tid, og det gør vi, fordi vi på lidt længere sigt har brug for deres arbejdskraft for at få sammenhængskraft i samfundet og få løst de opgaver, der skal løses.
Nye og ændrede skatteudgifter kan for lovforslag for 2007 og 2008 ses gennemgået på Skatteministeriets hjemmeside, og skatteudgifter er sikret i behandlingen i forbindelse med lovforslag.
I øvrigt kan man også i økonomi- og erhvervsministerens årlige opgørelse over udviklingen af skatteudgifter i publikationen »Redegørelse om erhvervsstøtte« se, hvordan tingene har udviklet sig dér.
Det er jo klart, at man investerer i forhold til en skattebetaling.
Der investeres i produktionsmateriel, ansatte osv. i forhold til det.
Så tingene ville jo ændres, og det er klart, at personer og virksomheder ville ændre adfærd, hvis skattesystemet var anderledes, og dermed er det umuligt at udarbejde en retvisende liste over skatteudgifter.
De Konservative kan derfor ikke støtte forslaget og vil afslutningsvis slå fast, at vi hellere vil bruge ressourcerne på en målrettet og fokuseret indsats, på evaluering af enkeltområder i skattesystemet step by step i stedet for en omkostningstung, administrativt tung og overfladisk model, som ikke giver et retvisende billede, men højst et fiktivt beløb, som folk kan botanisere i.
Det støtter vi ikke.
Så vi kan altså ikke støtte forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-04-14:
Radikale Venstres ordfører kan ikke være til stede i salen i dag, så jeg skal sige følgende på Radikale Venstres vegne: Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget i dets nuværende form.
Vi lod os trods alt besnakke lidt af skatteministerens indledning til debatten her med hensyn til, at der kunne være nogle uoverstigelige praktiske og metodiske problemer forbundet med en sådan helt streng opgørelse af de her skatteudgifter i forbindelse med fremlæggelse af forslag til finanslov.
Det lod vi os faktisk påvirke af i forhold til forslaget, som det ligger her.
Men jeg vil godt sige på Radikale Venstres vegne, at selve princippet om at få en ordentlig og solid belysning af omfanget af de her udgifter, så de kan indgå i en generel prioriteringsdiskussion, da er sund fornuft.
Om det så kan lade sig gøre i forbindelse med fremsættelse af finanslovforslag, eller om man kan komme det nærmere på andre tidspunkter af året, eller hvad man nu ellers kunne finde på af initiativer her, jamen det kan vi så diskutere, men princippet om at få mest mulig gennemsigtighed i forbindelse med de prioriteringer, som jo ligger til grund et eller andet sted i forbindelse med skatteudgifterne, synes vi faktisk kan være rigtig fornuftigt.
De formuleringer, som i øvrigt er anført i beslutningsforslaget, citaterne fra Det Økonomiske Råd omkring det principielle i tilskud frem for fradrag og de diskussioner, man så kan have der, jamen dem synes vi faktisk er ret fornuftige, men vi har altså ladet os besnakke i forhold til de praktiske problemer, der er forbundet med opgørelse af skatteudgifter i forbindelse med finanslovforslaget.
Men kan man i øvrigt arbejde videre i udvalget med at finde en mere hensigtsmæssig måde at få belyst nogle af de her ting på, jamen så er vi bestemt med på det.
Kristian Jensen (V), 2009-04-14:
Medlemmer af Dansk Folkeparti har den 10. marts 2009 fremsat det beslutningsforslag, som vi skal behandle nu.
Forslaget har følgende formulering: »Folketinget pålægger regeringen at tage de nødvendige initiativer til at ændre reglerne for nummerpladers udformning således, at når der samtidig med oprettelsen af et nyt digitalt motorregister, DMR, indføres en ny type nummerplader i Danmark, vil det være Dannebrog, der som udgangspunkt påtrykkes nummerpladerne, og et EU-flag vil kun blive påtrykt, i det omfang man selv aktivt vælger det.«
Forslagsstillerne anfører, at Danmark ikke er retsligt forpligtiget til at indføre EU-nummerpladen.
Og forslagsstillerne opfatter EU-flaget som et politisk symbol, og i og med at mange danskere er skeptiske over for EU, bør de have mulighed for at vælge en nummerplade med Dannebrog frem for EU-flaget.
Se, EU-nummerpladen består af det enkelte lands nummerplade påført EU-flaget og landets kendingsbogstaver yderst til Venstre.
Efter EU-retten er medlemslandene og EØS-landene forpligtiget til at anerkende den udformning af EU-nummerpladen.
Det gælder også en anerkendelse af, at landenes kendingsbogstaver vises på selve nummerpladen og ikke ved et særligt klistermærke i henhold til Wienerkonventionen af 1968.
Som bekendt besluttede regeringen i 2006, at EU-nummerpladen skal indføres som et tilbud til den enkelte bilejer.
Ønsker ejeren ikke EU-nummerpladen, skal EU-nummerpladen vælges fra.
Folketingets Skatteudvalg er den 10. maj 2006 blevet orienteret om denne beslutning.
Det er min forventning, at EU-nummerpladen vil blive taget i brug sidst i 2009.
Danmark er det eneste land i EU, der endnu ikke har indført EU-nummerpladen.
Indførelse af EU-nummerpladen her i landet vil være en bekræftelse af Danmarks deltagelse i EU-samarbejdet og en forenkling for danske borgere, der kører i udlandet.
Men hvis der er en borger, som ikke ønsker en EU-nummerplade, kan den vælges fra.
Forslagsstillerne vil så indføre Dannebrog på nummerpladen.
Regeringen er af den opfattelse, at EU-nummerpladen er en
direkte og logisk konsekvens af det faktum, at Danmark nu på 36. år er medlem af EU.
Regeringen finder desuden, at det er en praktisk og fornuftig foranstaltning, at nummerpladerne i EU fremstår nogenlunde ensartede og genkendelige, herunder at kendingsbogstaverne integreres i nummerpladen.
Regeringen anerkender imidlertid, at EU-nummerpladen også kan vække modstand i visse dele af befolkningen, og derfor er EU-nummerpladen gjort frivillig.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jeg skal allerførst høre, om ikke skatteministeren kan bekræfte, at EU-flaget ikke er noget nationalitetssymbol.
Vi er enige om, at DK-mærket, der efter planen skal stå nederst, er nationaltetsmærkning af nummerpladen, men at det er EU-flaget ikke. For mig er det en gåde, hvorfor det lige er EU-flaget, der skal være på, for Danmark er jo medlem af så mange andre internationale organisationer.
Skatteministeren argumenterede med, at det er, fordi vi har været medlem af EU i 36 år, at det er det flag, der skal på, men vi har været medlem af FN i endnu længere tid; NATO er vi også medlem af, og der har vi endda nu en dansk generalsekretær, så det kunne vi være endnu mere stolte af, og det er der endnu flere danskere, der bakker op om; vi er også medlem af Nordisk Råd, så det kunne også være det symbol, der var på.
Kan skatteministeren bekræfte, at EU-flaget ikke er noget nationalitetssymbol?
Kristian Jensen (V), 2009-04-14:
Hvis det havde været muligt at stille spørgsmål herfra, så ville jeg spørge, om nogle af de organisationer, som hr. Mikkel Dencker nævnte, har indført en nummerplade.
Og når svaret så ville være nej, så ville jeg konstatere, at grunden til, at vi her diskuterer, om hvorvidt der skal indføres EU-nummerplade, netop er, at EU, udover at være den internationale organisation, som vi arbejder tættest sammen med fra dansk side, jo er den eneste, der har indført et nummerpladesystem.
Derfor er det helt naturligt, at vi, når vi drøfter, hvorvidt de danske nummerplader skal ændres, så drøfter, hvorvidt de skal ændres til at være EU-nummerplader med en valgfrihed for de borgere, der måtte ønske ikke at have en EU-nummerplade på bilen.
Forhandling
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jeg kan forstå, at regeringen ønsker at indføre de her EU-nummerplader, fordi alle de andre EU-lande har gjort det.
Er det logikken, at fordi et flertal af nogle af de andre lande, man samarbejder med, gør en bestemt ting, så skal vi andre også gøre det?
Jeg synes, det er en mærkelig logik, at man ikke tager stilling selv.
Så vil jeg også høre, om det egentlig ikke er regeringens politik, at borgerne skal have frit valg.
Jeg betragter ikke den ordning, som regeringen foreslår, som et frit valg, i og med at regeringen som udgangspunkt vil sætte EU-flag på nummerpladerne, og hvis borgeren så glemmer at fravælge det, så får han de her EU-stjerner på.
Havde det ikke været et mere frit og reelt valg, hvis borgeren helt selv kunne tage stilling til, hvad han ville have på sine nummerplader - at han kunne få EU-flag på, hvis han ville det, men at det som udgangspunkt var en i politisk sammenhæng neutral nummerplade, altså én med dannebrogsflag på eller alternativt bare en nummerplade, som den ser ud nu?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-14:
Jeg siger ikke, at skatteudgifter pr. definition er dårlige.
Når vi hvert år diskuterer finansloven så indgående, som vi gør, er en disposition til samlet 35 mia. kr., hvor man altså foretager en afvigelse fra det generelle skattesystem og laver bestemte politisk besluttede begunstigelser, relevant at få frem i lyset.
Det synes jeg er god økonomisk ansvarlighed.
Frank Aaen (EL), 2009-04-14:
Det gør vi da masser af steder i finansloven, for der er jo ikke nogen, der har en krystalkugle, så de kan gennemskue alt.
Men et skøn er jo bedre end ingenting.
Det er godt for befolkningen, og det er godt for Folketinget at vide, da vi i sin tid afskaffede skatten på formuer, formuebeskatningen, hvad det så i virkeligheden kostede samfundet.
Så ville vi jo vide, hvad der var af mulighed for at finde der.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-14:
For lige kort at opridse nummerpladens historie, som nok er de fleste bekendt, i hvert fald skatteministeren, så er det en tradition, der starter i 1903 med en dejlig stor hvid plade med sorte bogstaver.
Den bliver ændret i 1921 og igen i 1930, i 1958 og så videre deropad.
Altid har det været en neutral plade, hvorpå man til visse tider også har kunnet se, hvilken landsdel bilens fører kom fra.
Så skete der det i 1976, at vi fik noget, som lignede noget af det, de havde i andre lande.
Jeg skal bare høre, hvorfor skatteministeren har behov for at sætte et europæisk propagandasignal på vores nummerplader frem for vores eget nationale flag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-14:
Det er jo vigtigt, at de oplysninger, der lægges frem, er præcise og retvisende, og at de ikke bare er et skøn.
Det er jo sådan set det, der er det centrale.
Skal en opgørelse over skatteudgifter være præcis, kræver det altså et voldsomt stort stykke arbejde, ikke bare fra SKATs og Skatteministeriets side, men også fra dansk erhvervslivs side.
Der må jeg bare sige, at det altså ikke er vores ønske, at vi skal bruge ressourcer på at lave en administrativ opgørelse, som i bedste fald stadig væk kun vil være et skøn.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-14:
Jeg ønsker på ingen måde, at dette skal blive en sovepude i forhold til forbrugerne, og derfor synes jeg også, at det er meget væsentligt at understrege, at det vigtige i denne sammenhæng er, at vi først og fremmest får lavet en øget kontrol af de produkter, der er på markedet.
Det er vores helt grundlæggende anke i forhold til denne problemstilling, at det altså kan blive en sovepude, fordi man, fordi et produkt er anmeldt, også kan tro, at der dermed er fred og ingen fare i forhold til det.
Jeg mener, det er meget væsentligt, at vi får sat fokus på de indholdsstoffer, som er i produkterne.
Og i det omfang det overhovedet er muligt at give god og nyttig information om de stoffer, der er i de enkelte produkter, kan vi godt diskutere, om der er noget af det, vi kan kigge nærmere på, men det vil vi gerne se på i udvalgsarbejdet.
Men som sagt, hvis der ikke sker en radikal ændring af forslaget og de informationer, der stilles til rådighed for forbrugerne, kan vi ikke støtte det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-14:
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i, at vi skal oplyse borgerne bedre både om kosttilskud og egentlig også om naturlægemidler.
Hvis vi skulle gøre begge dele, ville det kræve en portal, som både Lægemiddelstyrelsen og Fødevarestyrelsen kunne stå bag, så den var godkendt af forskellige instanser.
Jeg vil spørge, om Dansk Folkeparti vil se på, at man får en fælles portal, så man netop kan dække alt det, der egentlig hører under kategorien helsekost.
Tina Nedergaard (V), 2009-04-14:
Det er jo dejligt, når man er sådan regulært uenige om noget.
Jeg kan simpelt hen ikke begribe det.
Det må da efter de fleste forbrugeres opfattelse være en tryghed, at producenten eller den, der importerer en vare, vil vedkende sig varen og anmelde den til de offentlige myndigheder og sige: I går rundt og kontrollerer kosttilskud ved stikprøveudvælgelse i Danmark.
Vi vil gerne have, at vores er omfattet af den her generelle ordning.
Derfor anmelder vi det til jer.
Og den viden bringes så videre til forbrugerne.
Set i relation til, at der illelegalt/legalt på forskellig vis importeres alle mulige ting fra alle mulige andre lande, oplever Socialdemokraterne så slet ikke, at det kan være en tryghed for forbrugerne at vide, at et produkt dog immervæk er anmeldt, således at der er en offentlig kontrol og man kan komme efter dem, for så vidt det viser sig at indeholde kendte skadelige stoffer?
Liselott Blixt (DF), 2009-04-14:
Kan man lave en fælles portal, der kan dække det hele, så man kan undgå forvirring om, hvad der er hvad, kan vi da støtte det helt.
Det, vi synes er vigtigt, er, at forbrugeren i dag kan komme ind på en side og se, hvad det er, der er anmeldt, og samtidig se, hvad det er for produkter, og om det er noget, man anbefaler, eller om der er noget, der har været noget farligt ved.
Der kan ligge pressemeddelelser, hvor man kan se, om der, som ordføreren netop var inde på tidligere, har været noget farligt i et andet land, som man mistænker produktet for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-14:
Jeg synes, at det er rigtig positivt, at Dansk Folkepartis ordfører er åben for en fælles portal.
Det mener jeg vil styrke den her tilgang ganske væsentligt.
Jeg vil gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti har det med, at det godt kan virke forvirrende for forbrugerne, når det er anmeldte produkter og ikke godkendte produkter, der ligger oplysninger om på den her hjemmeside.
For det kan godt være svært at finde rundt i, hvad det betyder, at det er anmeldt.
Har der været nogle ude at tjekke det?
Og ville det ikke også være en styrkelse af den her hjemmeside, at det reelt kun var godkendte produkter, så man ikke bagefter tænker: Jeg troede egentlig, at det var i orden, og bagefter bliver jeg i tvivl?
Vil Dansk Folkeparti også være med til en skærpelse på det område?
Liselott Blixt (DF), 2009-04-14:
Nu skal vi ikke gøre forbrugerne dummere, end de er.
Man kan jo godt læse sig til nogle ting, og vi ved, at lægemidler hører ind under Lægemiddelstyrelsen, og fødevarer hører under Fødevarestyrelsen.
Det er to vidt forskellige ting, der bliver behandlet forskelligt alt efter, hvilken styrelse det hører ind under.
Det kan skabe en forvirring både blandt producenter og dem, der sælger osv.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-14:
Jeg tror faktisk, at den enkelte forbruger har meget vanskeligt ved at se forskel på, hvad der er naturlægemidler og kosttilskud, og det kunne også godt lyde lidt, som om fru Liselott Blixt har en smule svært ved at kende forskel på de to ting.
For lad mig slå fast, at den type reklamer jo pr. definition er ulovlige, da der ikke er nogen dokumenteret effekt ved kosttilskud.
Jeg synes egentlig, at det, som fru Liselott Blixt efterlyser, er meget tiltalende, altså mere viden.
Men undskyld mig, hvor meget information kan vi reelt forvente, at forbrugerne kan få for de 100.000 kr., som det anslås, at det her projekt vil koste?
Jeg frygter, at det bliver meget begrænset.
Liselott Blixt (DF), 2009-04-14:
Jamen, hvilken information?
Nu er det ikke mig som ordfører, der har siddet og regnet ud, hvad det vil koste at lave en internetportal, hvor man kan få den her oplysning.
Det, vi ønsker, er, at forbrugeren får den oplysning, der er nødvendig.
Man regner med, at man skal sidde og taste ind et sted i forvejen.
Produkterne kommer ind og bliver anmeldt, det handler jo om at sætte det ind, og er der så nogle risici ved det, går man ind og tilføjer det.
Sværere er det vel ikke?
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-14:
Vi finder faktisk ikke, at den kontrol, der finder sted i dag, er tilstrækkelig effektiv.
Det er jo selvfølgelig også derfor, vi er meget bekymret for, at man ved at offentliggøre den her liste blåstempler produkter, som potentielt kan være sundhedsskadelige.
Vi mener, at vejen frem først og fremmest må være at øge kontrollen og dernæst selvfølgelig også at sikre, at der kommer en langt bedre information omkring de indholdsstoffer, som er i produkterne.
Ellers kan man ikke bruge den her basisliste til så forfærdelig meget.
Tina Nedergaard (V), 2009-04-14:
Det er i hvert fald ikke Venstres intention med lovforslaget, som vi ønsker at støtte ministeren i.
Altså, vi er fuldstændig enige i, at for så vidt produktet er anmeldt, ja, så vil det kunne forefindes på portalen.
Det er sådan set ideen med portalen.
Men jeg forstår ikke ordførerens dybe bekymring for, hvad der fremgår af en portal.
Det, der bekymrer mig, er, at det forefindes i butikkerne, hvis det ikke er et ordentligt og sikkert produkt.
At det er på portalen, er jo ikke en blåstempling af, at produktet er fuldstændig i orden, men det er en blåstempling af, at produktet er kendt af myndighederne og dermed omfattet af den almindelige kontrol.
Det fremgår også meget klart af ministerens svar, særlig i høringsnotatet, at man i ministeriet netop har været meget opmærksom på at gøre opmærksom på, at når en virksomheds produkter forefindes på portalen, er det ikke en blåstempling af kvaliteten af produktet, men en meddelelse om, at det er anmeldt til myndighederne, og at de oplysninger, man i øvrigt har om produktet, ligger på nettet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-14:
Det er måske ikke alle forbrugere, der har den samme adgang til oplysninger, som folketingsmedlemmer har.
Der kan godt være nogle forbrugere, der måske har lidt sværere ved at finde ud af, hvad gode og dårlige produkter er.
De vil gå ind på en statslig hjemmeside, hvor de kan se, at f.eks. Fortodol, et kosttilskud, som giver varige leverskader, ligger der, og man kan gå ind og se det.
Vil ordføreren ikke tro, at den enkelte forbruger så vil sige: Jamen så har man egentlig fra offentlig side også godkendt det her produkt?
Vil det ikke være med til at vildlede forbrugeren i stedet for at vejlede forbrugeren?