Karsten Lauritzen (V), 2011-03-18:
Det er jo en del af den aftale, »Nye tider. Nye krav«, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti i november 2010.
Det konkrete lovforslag går bl.a. ud på ændringer af integrationslovens regler om boliganvisning, om beskæftigelsestilbud til udlændinges ægtefælle, og det vil jeg komme nærmere ind på.
Med lovforslaget bliver det ikke længere muligt for kommuner at anvise boliger til nyankomne flygtninge, hvor boligerne ligger i udsatte boligområder, ghettoer, om man vil.
Ændringen er tiltænkt at skulle styrke den enkelte flygtnings mulighed for vellykket integration samt øge muligheden for kontakt til det danske samfund, og der er det selvsagt nemmere, når man bosætter sig et sted, hvor integrationsudfordringerne er mindre, end et sted, hvor integrationsudfordringerne og sprogudfordringerne er større.
I Venstre er vi af den opfattelse, at det er fornuftigt at placere nytilkomne flygtninge i områder med mange, som taler dansk, mange, som er i job og beskæftigelse.
Det er vores holdning, at det vil være muligt på den her måde at styrke de flygtninges integration og bringe dem tættere på det danske samfund og få dem til at være en del af det danske samfund, få dem til at føle sig danske hurtigere.
Kommunerne vil dermed få et redskab; man vil have lovgivning til at hjælpe flygtninge til en hurtig og effektiv integration i Danmark.
Det er sværere at blive integreret, når man bor et sted, hvor der er høj kriminalitet, høj arbejdsløshed og mange tosprogede, og derfor er det sund fornuft, at nytilkomne flygtninge henvises til boligområder uden for de udsatte boligområder, hvor nogle af de her problemer altså integrationsmæssigt er store.
På den måde fremmer man med lovforslaget den enkeltes integration effektivt.
Kommunernes Landsforening og Dansk Socialrådgiverforening udtrykker i høringssvarene bekymring for, om kommunerne nu bliver ramt af yderligere administrative eller økonomiske opgaver.
Det er, kan jeg sige, hverken regeringens eller Venstres opfattelse, at det er tilfældet, men det er noget, vi kan se nærmere på i udvalgsbehandlingen, hvis det skulle vise sig, at de kan fremlægge dokumentation for det.
Vi laver med lovforslaget en målrettet indsats mod de her boligområder, hvor man vil skabe en positiv udvikling ved ikke at placere nytilkomne flygtninge, og det ville jo med tiden også føre til en mere effektiv integration, som med tiden forhåbentlig også vil føre til, at kommunerne sparer nogle penge, i forhold til at folk hurtigere lærer dansk, hurtigere kommer i job og uddannelse og hurtigere bevæger sig fra passiv, offentlig, kommunal forsørgelse til at bidrage til skattekassen med skat af arbejdsindtægt og andet.
Sidst, men ikke mindst, fokuserer lovforslaget på, at medfølgende ægtefæller til udlændinge får mulighed for at modtage beskæftigelsesrettede tilbud, og i stedet for at ægtefællerne er hjemmegående og måske i nogle tilfælde på passiv forsørgelse, hvis det er muligt inden for rammerne, så bliver der nu tilbud om beskæftigelsesrettede tilbud, som de har ret til.
Det er en klar forbedring både for de pågældendes familier og for samfundet, når man er medhjælpende ægtefælle, og hvis man har lyst til at arbejde, kan man også få hjælp fra de danske myndigheder.
I Venstres folketingsgruppe er vi af den opfattelse, at lovforslaget er fornuftigt, også den del, jeg ikke har været inde på i ordførertalen, om justeringerne af danskuddannelsesloven, og derfor ser vi den som endnu et fornuftigt integrationsforslag, som vi varmt kan støtte op omkring.