runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Nej, det vil jeg ikke, men jeg vil jo nyde det øjeblik, hvor tingene går så hurtigt og der er så utrolig bred politisk opbakning.
Tak for de indlæg, der har været.
Vi udskyder revisionen et år, og så kommer Folketinget til at tage stilling til hele logningsspørgsmålet – men tak for den brede opbakning.
Tak for det.
Og mon ikke vi kommer til at bruge lidt mere tid på det her forslag.
Lad mig starte et lidt andet sted end ved sådan det tekniske i det her, for hvad er det her egentlig for et beslutningsforslag?
Det handler om folk, der tigger på gaden, som sidder med soveposen og hunden og en gennemgnavet kaffekop i vinterens kulde og sommerens hede og beder om en skilling til enten noget at fornøje sig med eller for at kunne overleve på gaden.
Jeg synes, tiggeri er noget af det værste, der findes.
Det må være en utrolig svær situation at være i, og jeg tror ikke, der er nogen, der ønsker sig at være der af egen vilje.
Vi er, hvad det angår, et af de bedste samfund i verden.
Vi har ikke nogen stor tradition for tiggeri, fordi vi heldigvis igennem generationer har opbygget et af verdens stærkeste velfærdssamfund.
Jeg bliver altid selv ramt af sørgmodighed, når jeg ser tiggeri andre steder i verden, ikke mindst når det udøves af børn.
Men det kræver, at politiet har givet de pågældende en advarsel først, og jeg mener ikke, at der grundlæggende er nogen grund til at ændre reglerne, for jeg er bange for – og det vil jeg gerne understrege – at de regler her vil ramme nogle af vores allerallermest socialt udsatte borgere.
De mennesker, jeg møder på gaden, og som der tigger, kan vel groft kategoriseres i to grupper.
Vi har nogle omrejsende, tilrejsende udlændinge, der bruger det at tigge som en måde at opretholde en levestandard på.
Det synes jeg er ét problem.
Jeg vil gerne være med til at diskutere med Folketinget, om vi kan gøre mere der.
Jeg mener, vi skal gøre mere.
Jeg tror, at noget af det mest effektive er et tydeligt tilstedevær af vores politi på Hovedbanegården, på Vesterbro og på Strøget i København og i andre storbyer, hvor problemet er.
Det er ét problem, og det vil jeg gerne være med til at diskutere.
Men vores danske hjemløse, der bliver nødt til at tigge, fordi de ikke har til dagen og vejen, vil jeg simpelt hen ikke være med til at straffe mere.
Og derfor afviser jeg beslutningsforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Jeg ved ikke, om jeg kan gøre ordføreren klogere på det, for det var det, jeg forsøgte lige før.
Jeg kan sige det en gang til: Hvis man render ind i en person, hvor der er sådan en situation, så behøver man ikke at uddele bøden, så kan man uddele advarslen.
Man kan undersøge vedkommendes forhold nærmere og finde ud af, hvorfor vedkommende betler, når vi både har kontanthjælp og førtidspension.
Vi har sociale ydelser her i landet, og jeg vil godt påstå, at mange af dem altså er folk, der rejser hertil som betlere, og dem ser jeg heller hælen af end jeg ser tåen.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-07:
Tak, hr. formand.
Ja, som det allerede er fremgået også af det, ministeren sagde, så lever vi jo i dag væsentlig længere, heldigvis, end vi gjorde i 1962, hvor aldersgrænsen for lægdommere blev indført.
Middellevetiden er jo steget betragteligt og dertil kommer, at ældre i dag jo også generelt er mere aktive og kan mere som 70-årige.
Vi er derfor fuldstændig enige med forslagsstilleren i, at det vil give mening at revidere aldersgrænsen for lægdommere, så raske og friske ældre kan fortsætte med at udøve hvervet som lægdommere, helt til de er 75.
Så er det jo også allerede fremgået, at der er en arbejdsgruppe i gang lige nu med at undersøge, om egnetheden og sammensætningen af de personer, der udtages til lægdommere, i videst muligt omfang afspejler befolkningssammensætningen osv. – et arbejde, der, så vidt jeg forstod på ministeren, forventes afsluttet om ganske kort tid.
Derfor er det efter vores mening bedst at afvente resultatet af det arbejde, inden vi giver os i kast med at gennemføre lovændringer.
Men jeg kan med det samme give tilsagn om, at når det her vigtige element af fremtiden for lægdommere skal behandles i Folketingssalen, vil vi stå skulder ved skulder om at få hævet aldersgrænsen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Tak for ordet, formand; jeg troede, at der forinden var en ordfører fra Dansk Folkeparti.
Det er faktisk et meget godt forslag, må jeg jo indrømme.
Vi kan sagtens kigge på at få aldersgrænsen forhøjet.
Men når vi nu hører fra justitsministeren, at arbejdsgruppen trods alt lige er på trapperne med noget, og at det vil komme her i juni, så synes jeg, vi skal afvente deres anbefalinger.
Jeg tror, de vil anbefale at hæve aldersgrænsen, det håber jeg i hvert fald, men der kan være andre ændringer, som de også anbefaler, og som det kunne være fint at få med i samme omgang, så myndighederne ikke skal til at ændre reglementer osv. i to omgange.
Jeg ved godt, det har været en lang og svær fødsel, men jeg synes, at vi trods alt bør afvente det her arbejde, før vi lige bider til bolle.
Jeg vil også godt fra radikal side sige, at vi så forventer, at der snart kommer noget ud af det her udvalgsarbejde, sådan at vi kan lovgive i næste samling.
Når jeg nu også godt tør vente lidt, er det jo, fordi vi først i 2019 igen skal udpege nye personer til grundlisterne, så den store praktiske betydning får det nok ikke, at vi venter en smule.
Men jeg takker for det gode forslag, og jeg tror, at vi inden længe kan finde hinanden bredt her i Folketingssalen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-05-07:
Forslagsstillerne foreslår en ændring af retsplejeloven, således at man hæver aldersgrænsen for nævninge og domsmænd fra 70 år til 75 år, og det er med den begrundelse, at levealderen i de kommende år vil stige, og at danskerne trækker sig senere tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det er vi i SF sådan set enige i, da ældre mennesker i dag både er sundere og friskere, end ældre mennesker var for 50 år siden, da loven blev indført.
Man kan derfor godt diskutere, om loven er forældet.
Derudover gælder loven således, at lægdommere vælges for 4 år ad gangen, og at de ikke må fylde 70 år i løbet af de 4 år.
Det betyder i praksis, at folk, der er fyldt 66 år, og som når at fylde 70 år inden for det tidsrum, er afskåret fra at blive udpeget som domsmænd og nævninge.
Det kan vi i SF også godt se det urimelige i, og særlig når juridiske dommere godt kan fortsætte, til de bliver 70 år.
Omvendt kan man sige, at der på nuværende tidspunkt også er et problem med at rekruttere yngre til at deltage som nævninge og domsmænd.
I dag er der en betydelig overvægt af ældre deltagere, vurderet ud fra befolkningens almindelige aldersfordeling.
Det er måske lidt uheldigt, fordi lægmandsinstituttet bør afspejle aldersfordelingen i samfundet, og derfor kan man godt argumentere for, at en lovændring, der tilsigter flere ældre deltagere, ikke er strengt påkrævet.
Men som forslagsstillerne selv henviser til i bemærkningerne til lovforslaget, er der jo nedsat en arbejdsgruppe, som skal vurdere behovet for at ændre reglerne om udvælgelsen af lægdommere, herunder aldersgrænsen.
I et høringssvar fra Venstre Landsret fremgår det, at arbejdsgruppens arbejde forventes at være afsluttet inden for kort tid, og set i lyset heraf synes vi, at vi skal vente på arbejdsgruppens rapport, før vi træffer nogen endelig beslutning.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Tak for ordet.
Jeg kan gøre det relativt kort, for jeg synes, det, partierne ønsker med forslaget her, er en god idé, nemlig at forhøje den nuværende aldersgrænse for lægdommere fra 70 til 75 år.
Det støtter vi fra regeringens side, og det gør vi ud fra samme argumentation, som jeg tror forslagsstillerne har, nemlig at 70 år i dag ikke er nogen alder – heldigvis.
Vi bliver stadig ældre, og i takt med at alderen stiger generelt, bliver vi heldigvis også mere og mere kompetente, også længere op i årene.
Vi har hævet aldersgrænsen for, hvornår man må køre bil.
Det var en af de første beslutninger, jeg traf som nyudnævnt justitsminister, og derfor synes jeg også, at det her er en god idé.
Så jeg håber egentlig, at vi kan samles om at finde den rigtige måde at gøre det på.
Jeg vil for en god ordens skyld og også i respekt for de mennesker, der har udført det vigtige stykke arbejde, se deres anbefalinger, men som udgangspunkt en helt, helt positiv indstilling fra min side.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-07:
Tak for det.
Liberal Alliance er medforslagsstiller, og derfor støtter partiet selvfølgelig forslaget.
Ellers kan jeg sige, at jeg jo har sådan en særlig personlig interesse i, at vi når dertil, hvor aldersgrænser normalt bør hæves, så man ikke bliver udstødt på grund af det.
Så der er flere begrundelser for, at vi selvfølgelig dermed kan støtte forslaget.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Lægdommere vælges jo for 4 år ad gangen og må ikke fylde 70 år i løbet af de 4 år, som udtagelsen gælder.
Det betyder, at personer helt ned til 65 år bliver afskåret fra at være lægdommere.
Det virker helt urimeligt og er en unødvendig diskrimination, og derfor ønsker Det Konservative Folkeparti at ændre aldersgrænsen til 75 år, og vi er ikke bekymret for, at det vil give problemer.
Så synes jeg da, at det er på sin plads at takke, når regeringen rent faktisk bakker op om et forslag fra de borgerlige.
Nu er det sådan, at vi har mange andre gode forslag på programmet i dag, så man kan jo bare håbe, at det er en trend, som kommer til at fortsætte.
Jeg hørte lige justitsministeren sige, at når nu det var, at vi kom med gode forslag, så bakker man også op, og jeg synes jo, at vi udelukkende i dag kommer med gode forslag, så der er gode muligheder for at bakke de borgerlige op.
Peter Skaarup (DF), 2015-05-07:
Tak for den gode modtagelse fra regeringens side.
Det giver jo i den grad appetit på mere i forhold til gode forslag, der kan gøre vores samfund endnu bedre at leve i.
Det er jo sådan, at danskerne lever længere, at danskerne er mere raske og rørige, heldigvis, end tidligere, og derfor er den nuværende aldersgrænse på de 70 år for nævninge og domsmænd utidssvarende, og det er også derfor, at vi har fremsat det her forslag, altså netop for at gøre det mere fleksibelt, for ikke at lave nogle rigide grænser for, at fordi man lige fylder 70 år, er man udelukket fra at deltage i det her arbejde.
Der er jo så nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på tingene.
Den skulle sådan set have været færdig.
Resultaterne lader vente på sig efter at have været udskudt nogle gange.
Det synes vi heller ikke fra Dansk Folkepartis side vi kan blive ved med at vente på, og det er derfor, at vi allerede i dag kan se, at i hvert fald den del, der handler om det aldersmæssige, altså den fordeling, der er på nævninge og domsmænd, kan vi prøve på at gøre noget ved ved at åbne for, at flere kan komme ind og være en del af vores nævninge- og domsmandssystem.
Så grundlæggende synes vi det er et godt forslag, og det er i øvrigt også et forslag, Ældre Sagen bakker op om.
Hvis jeg skulle sige noget til regeringen i forhold til tempoet, kunne det være, at man skulle til at sætte tempoet op for at få gennemført fornuftige, mere tidssvarende regler for nævninge og domsmænd.
Det er selvfølgelig godt, at regeringen støtter vores forslag her i dag og gerne vil være med til at se på det, men der er også noget, der hedder rettidig omhu, og det har altså taget noget tid for regeringen, må man nok sige.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
Som det vist er blevet sagt her fra talerstolen, er der en arbejdsgruppe, der ser på, hvordan man udpeger lægdommere, herunder også ser på aldersgrænserne.
Det er vi sådan set enige i man skal se på.
Om det så lige skal være 75 år eller en anden grænse, ved vi ikke, men det er vi enige i der skal ses på.
Omvendt er der også i dag en problematik omkring en meget skæv alderssammensætning blandt lægdommere, som, hvis man bare hæver aldersgrænsen uden i øvrigt at tænke det som en helhed, kan risikere at blive endnu mere skæv.
Derfor vil vi meget gerne se resultatet af arbejdsgruppens arbejde.
Det er jo sådan, at størstedelen af de mennesker, der faktisk er tiltalt i retssager i dag, er unge mennesker, og derfor kan det være et problem, hvis en meget stor del af de lægdommere, der sidder i retssagerne, er meget ældre.
Det er et reelt problem i dag, at dem, der har tid til at engagere sig i det arbejde, ofte er mennesker, der er gået på pension.
Al ære og respekt for, at de lægger en stor indsats i at sørge for, at vores retssystem fungerer, men vi vil altså også gerne se, om man ikke kunne have en lidt mere ligelig aldersfordeling.
Det tror vi vil gavne retssikkerheden.
Så negativt fra Enhedslisten, men meget gerne et samarbejde om en eventuel deadline eller andet for, hvordan vi kan speede processen op.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Det var faktisk mig, der kaldte forslaget for elendigt og forfærdeligt, og det var SF, der sagde, at det var useriøst, og det er jeg selvfølgelig enig med SF i.
At Enhedslisten kan synes, det er underligt, at Det Konservative Folkeparti er rigtig glade for hjemmeværnet, overrasker os alle sammen, for vi har jo alle dage bakket op om hjemmeværnet.
Og det er jo enkeltstående tilfælde – det nævner hr. Nikolaj Villumsen også – hvor der bliver stjålet våben i private hjem, fordi de i øvrigt ikke er sikret, som de skal, men at det betyder, at man har lyst til at fjerne alle våben fra hele hjemmeværnet, har vi simpelt hen ingen forståelse for.
Jeg tror ikke, man skal være blind for at vide – eller hvad det nu hedder – at selvfølgelig havde gerningsmanden til attentatet i København alligevel fået anskaffet sig de våben, for så havde han jo bare anskaffet sig dem på anden vis.
Jeg tror ikke, man skal lave den slutning, at man siger, at hvis ikke der havde været det indbrud, var der ikke sket noget angreb, og så havde vi ikke haft nogen gerningsmand.
For jeg tror ikke, det er tilfældet.
Jeg tror, at den gerningsmand var så opsat på at lave et terrorangreb, at uanset hvordan og hvorledes skulle han nok vide at få fat i de våben, som gjorde, at han kunne gennemføre det.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Vi ændrer det jo selvfølgelig, fordi vi synes, der er behov for både at lave nogle præciseringer på det her område, men også at sikre en større gennemsigtighed i, hvem det er, der egentlig træffer beslutningerne.
Og det synes jeg sådan set er klogt for alle.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-07:
Det enkeltstående tilfælde, hvor der i Ringsted blev stjålet et våben, som i strid med reglerne lå i en kælder, var jo det ene våben, som blev brugt til at dræbe to mennesker i København og såre fem betjente.
Altså, enkeltstående tilfælde kan have meget, meget voldsomme konsekvenser.
Og derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Det Konservative Folkeparti, om man mener, at man med afvisningen af det her tager terrortruslen alvorligt.
Tager man fra Det Konservative Folkepartis side terrortruslen alvorligt, når man 2½ måned efter terrorangrebet i København, hvor der er blevet brugt et hjemmeværnsvåben, ikke ønsker at sikre det bedre i fremtiden, så det ikke kan ske igen?
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Altså, Det Konservative Folkeparti har jo netop været bannerfører for at sige, at der skulle flere penge til politiet.
Det, vi jo lige nu ser, er, at næsten samtlige politikredse føler sig presset på ressourcer, fordi de skal levere folk til København.
Det betyder, at man i forhold til den borgernære kriminalitet og de løsninger, som politiet skal levere lokalt, bliver sat under pres.
Det kan ingen være tjent med, ligesom ingen kan være tjent med, at en stor del af den regning, der skal betales efter terrorangrebet i København, står politiet for selv at skulle betale.
Der har vi lagt åbent frem, at vi synes, der skal tilføres politiet flere penge; vi synes, det er forkert, at der siden 2011 er kommet 500 færre politibetjente, og vi synes, man i stedet burde få flere politibetjente til at løse de opgaver.
Så jeg tror nok, at når det handler om at skulle fremlægge, hvad man har af ambitioner i forhold til at sikre Danmark mod terror, må Det Konservative Folkeparti anses for at være et af de mest ambitiøse partier, som også i forhandlingerne har ønsket at finde penge andre steder.
Vi kan sagtens gå ind og kigge på andre områder, hvor vi kan gå ind og prioritere politiet.
Og det har jeg faktisk også forstået at Enhedslisten nu er begyndt at synes er en god idé.
Det er jo nye toner, men det er vi sådan set glade for, og vi håber også, det varer ved efter et valg.
Det er ikke at tale udenom, for når man både kalder forslaget elendigt og forfærdeligt, er det meget direkte tale.
Og jeg køber ikke argumentationen om, at det, fordi der er en ganske lille del, der har vist sig at være et problem, og hvor man ikke har fået det sikret ordentligt, så skal gå ud over resten.
Jeg kan give et eksempel: OUH kom til ved en fejl systematisk at overdosere i forbindelse med kemobehandling for en række patienter, og det havde store, vidtgående konsekvenser.
Der var faktisk patienter, der mistede livet på baggrund af den overdosering.
Betyder det, at man skal stoppe med at give kemomedicin til alle kræftpatienter i hele Danmark, fordi der var de her problemer på OUH?
Nej, selvfølgelig skal man da ikke det.
Der må jo være fornuft stadig væk i den politik, der bliver ført.
Og det forslag, som Enhedslisten har lagt frem i dag, må man bare konstatere ikke er fornuftigt, og det har hele Folketinget nu stort set været næsten enige om.
Christian Juhl (EL), 2015-05-07:
Jamen tak for det.
Fru Mai Mercado giver selv argumentet for, at vi netop skal inddrage de her våben.
Hvis man laver en fejl på et sygehus, er det klart, at man, hvis den proces i øvrigt er gavnlig for patienterne, skal fortsætte den, og så skal man være mere opmærksom.
Her har vi en situation, hvor våben ikke tjener et formål, hvor våben ikke tjener et eneste formål.
Nogle ordførere er endda så langt ude, at de ikke kan finde på argumenter, så de er nødt til at sige: Nej, det er et elendigt forslag.
Det er jo ikke et niveau at diskutere et seriøst forslag på, det er ikke en måde at argumentere på.
Prøv at give bare ét argument for, at vi skal tage den store risiko, der er ved at have alle de her våben ude i private hjem?
Ét argument.
Hvorfor skal de våben være der?
I hvilken situation er det nødvendigt at de absolut skal stå i hjemmene og ikke kan være centralt opbevaret?
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Jeg havde en hel tale fuld af gode argumenter, som jeg så foldede ind i, at vi synes, at forslaget er elendigt og forfærdeligt.
Jeg skal da gerne sige det igen: For os er det vigtigt, at man hurtigt kan komme til sit våben.
Det er også vigtigt, at man har adgang til det, og at man kan skille det og samle det, sådan at man ikke kun skal gøre det, når man er til træning.
Det kan man gøre derhjemme – eller det kunne man i hvert fald, indtil bundstykkerne blev taget.
Vi synes, det er vigtigt, at man passer på hjemmeværnet.
Jeg har nu forstået, at Enhedslisten ikke synes, at der er en eneste god ting forbundet med vores hjemmeværn.
Det må så være Enhedslistens holdning.
Men vi synes, det er rigtig, rigtig vigtigt for Danmark, at vi har et hjemmeværn, og derfor ser vi heller ingen grund til at fjerne våbnene fra vores hjemmeværnsfolk.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-07:
Jeg skal ikke trætte Folketinget ved at gengive et forslag, som alle kan støtte og stort set er enige i, må vi sige.
Det virker jo helt paradoksalt, når vi i al anden lovgivning laver om på de her aldersgrænser og forhøjer dem, at vi så ikke gør det på det her område.
Helt tosset og besynderligt bliver det jo, når vi her i Folketinget har vedtaget, at dommere op til vel egentlig 72 år og måske oven i købet med mulighed for forlængelse kan virke som dommere i en retssag, at det lægelement kan risikere at skulle stoppe i en alder af 66 år.
Det hænger ikke sammen.
Men jeg hører også, at stort set alle ordførere eller vist alle ordførere er enige om det.
Det er jo altså begrundelsen for, at det her er blevet til et lovforslag fra oppositionens side og ikke, som sædvanen er, et beslutningsforslag.
For vi har altså ment, at det hastede, og når det haster, er det i relation til forslagets § 2, stk. 2, for det er jo sådan, at der træder en ny periode i kraft den 1. januar 2016 til 31. december 2019.
De, der har virket som lægdommere nu, kan ikke komme i betragtning, hvis ikke vi vedtager det her lovforslag.
De falder ganske enkelt ud.
Derfor er vi altså nødt til at have en overgangsordning, der inkluderer de pågældende, og det er det, vi har her i § 2, stk. 2. Derfor synes jeg, det er vigtigt, at forslaget bliver vedtaget, selv om vi stort set alle er enige, og selv om jeg i øvrigt også har respekt for det, der bliver sagt om at afvente kloge menneskers noget langvarige arbejde med et rimelig simpelt emne.
Lad mig give et konkret eksempel på, hvorfor det er vigtigt: Blandt de udmeldte domsmænd eller lægdommere er der eksempelvis en statsautoriseret revisor, som til stor glæde for både den tiltalte og for anklagemyndigheden og ikke mindst for retten har fungeret som domsmand i bl.a. skattestraffesager.
Så kan man sige, hvordan han lige bliver udmeldt i de sager, men det lykkes altså på en eller anden mærkelig måde til alles glæde.
Sådan har han egentlig fungeret.
Det eneste, han har gjort galt, er, at han er fyldt 66 år, og derfor kan han ikke komme i betragtning, og derfor går både retten og forsvarer og anklager glip af en person med erfaring som lægdommer og erfaring inden for de her emner.
Det synes jeg er meget beklageligt, men det vil altså blive resultatet, hvis man ikke stemmer for det her forslag, men bare venter på arbejdsgruppens arbejde.
Så min anbefaling vil være, at man stemmer for, både på grund af hovedårsagen, nemlig at vi skal have forlænget aldersfristen her, men også på grund af, at vi via § 2, stk. 2, får givet en mulighed for de eksisterende lægdommere til også at blive udmeldt på grundlisterne, der skal dække perioden fra 1. januar 2016 til 31. december 2019.
Christian Juhl (EL), 2015-05-07:
Jeg synes godt nok, man kommer langt omkring; nu skal vi til også at diskutere antallet af betjente og sådan nogle ting.
Det her er et ganske enkelt forslag, der går ud på at neddæmpe risikoen, for vi skal vel altid gøre alt, hvad vi kan, for at fjerne ulovlige våben i det her samfund, og hvis der er en risiko hos 4.000 hjemmeværnsfolk, fordi de opbevarer deres våben hjemme, skal vi vel gøre, hvad vi kan.
Et skridt er at fjerne bundstykket, det er fint, et andet skridt er at sige, at der ikke skal være ammunition i hjemmet, det er fint, men hvorfor i alverden skal våbnene så stå der?
Det er kun med til at øge risikoen for, at vi har ulovlige våben i vores samfund, og er vi ikke enige om, at det skal vi prøve at minimere maksimalt?
Der er da ingen grund til at snakke udenom hele tiden.
Kan vi ikke gå til biddet og så spørge: Hvilken årsag er der til det?
I hvilken konkret situation er der behov for, at der står et våben, som kan stjæles hjemme i et privat hjem?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-07:
For den lovgivning, vi vedtager, og som er gennemskuelig, og som gælder for alle osv., er jo politisk.
Og jeg synes godt, man kan kombinere barmhjertighed og retfærdighed.
De to ting er vel ikke hinandens modsætning.
Jeg vil gerne give et eksempel, nemlig Im-loven, som nogle kan huske.
Det er et eksempel på en sag, som kørte i pressen, og man endte med simpelt hen at ændre loven.
Altså, man gav ikke bare Im mulighed for at blive, man endte også med at sige, at hvis andre ender i sådan en situation, som Im stod i, så gælder det også for dem.
Hun var en pige, der boede i Nordjylland hos sin danske stedfar, men stedfaren døde, så vidt jeg husker, men det er sådan set også underordnet.
Pointen med det er, at man politisk sagde: Det er ikke en god situation; det er ikke i orden, at hun skal smides ud, så nu ændrer vi loven, sådan at andre, som er i samme situation, heller ikke skal smides ud.
Det synes jeg sådan set var klogt, og det er vel at kombinere det, som ordføreren kalder barmhjertighed med retfærdighed.