Kristian Jensen (V), 2007-10-05:
Jeg synes, det er udmærket, at man holder fast i traditionen med, at hvis der ikke er nyt, i forhold til sidste gang man diskuterede emnet, gør man det på en afdæmpet måde, som vi oplevede det.
Ellers ville man også nok kunne have oplevet, at vi nærmest ville blive forvekslet med DR i sommermånederne, hvis vi skulle have stået og genudsendt hele den lange skattedebat, vi havde for ganske få uger siden.
Jeg vil alligevel gerne ganske kort sige, at når vi ser på det fra regeringens side, er vores vurdering, at et af de største problemer, vi har, en af de største udfordringer, der ligger i dansk økonomi i øjeblikket, er, at vi mangler arbejdskraft.
Der mangler mennesker til at tage de ledige stillinger, der er, både i den offentlige sektor og i den private sektor.
Vi har sommeren igennem hørt eksempler på virksomheder, der har måttet sige nej til ordrer, til indtjening og til øget velstand, fordi de ikke kunne skaffe kvalificerede folk til at udfylde stillingerne.
I den sammenhæng er der jo flere aspekter.
Statsministeren lancerede i tirsdags i sin åbningstale en tipunktsplan for at øge mængden af arbejdskraft i Danmark - noget, der skal gøres i forhold til den store arbejdskraftreserve, vi i forvejen har i Danmark, og noget, der skal gøres for at gøre det nemmere at tiltrække arbejdskraft udefra.
Det her forslag skal også ses i det lys, nemlig at vi mangler arbejdskraft.
Samtidig med kan vi se, at der er udsigt til overskud i Arbejdsmarkedsfonden, og ifølge den gældende lov fra 1993 skal vi nedsætte arbejdsmarkedsbidraget.
Ligeledes har regeringen en ambition om i højere grad at understøtte vores klimapolitik og understøtte reduktionen af udledningen af CO2, og når man tager de tre elementer sammen - mangelen på arbejdskraft, det forhold, at der er udsigt til overskud i Arbejdsmarkedsfonden, og så et ønske om at understøtte klimaambitionerne - kan det kombineres på en langt bedre måde ved det lovforslag, der ligger her.
Vi kan nemlig sige, at vi tager den finansiering, der nu er fra Arbejdsmarkedsfonden, den finansiering, der kommer ved, at vi prisregulerer energiafgifterne, og så bruger vi det til at sætte skatten ned på arbejde, sådan at vi kan få nogle flere, der ønsker at deltage på arbejdsmarkedet, og sådan at de, der i forvejen er på arbejdsmarkedet, får lov til at beholde nogle flere af deres egne penge og dermed får en større gevinst ved at yde en ekstra indsats.
Det kommer så til udtryk i lovforslaget om lavere skat på arbejde, og vi har fundet en model, som i regeringens optik er bedre, og som i højere grad understøtter vores målsætninger, end hvis vi så at sige blot skulle have sat arbejdsmarkedsbidraget ned fra 8 til 7,5 pct.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen er meget omhyggelig med at sikre, at forslaget her er fuldt ud finansieret.
Det er finansieret af det overskud, der er i Arbejdsmarkedsfonden, det er finansieret af de justeringer, der kommer af energiafgifterne, og det er finansieret ved, at vi får et større arbejdsudbud og dermed også får flere skattekroner ind fra de mennesker, der vælger at arbejde mere, eller de mennesker, som kommer i arbejde.
Dermed er forslaget fuldt ud finansieret.
Jeg vil også understrege, at hvis man går ind for et skattestop, hvor vi siger, at den beskatning, vi har i dag, er nok, og vi ikke ønsker at opkræve flere skatter fra danskerne, skal vi naturligvis, når der er overskud i Arbejdsmarkedsfonden, og når vi af klimamæssige grunde ønsker at justere energiafgifterne, føre de penge tilbage til borgerne i form af lavere skatter og afgifter.
Derfor går der ikke én eneste krone fra velfærd til skattelettelser.
Det, der sker, er, at vi bruger justeringerne af energiafgifterne og overskuddet i Arbejdsmarkedsfonden på at sætte skatten ned, så man får et bedre incitament til at arbejde noget mere, og det her vil være et godt bidrag til at kunne få løst det store problem, vi har, nemlig mangelen på arbejdskraft.
Derfor er jeg glad for, at der fortsat er et flertal - og det havde jeg også regnet med at der ville være - bag lovforslaget.
Jeg er glad for at høre, at Ny Alliance har den meget pragmatiske indgangsvinkel til forslaget, at hvis det trækker i samme retning, som Ny Alliance ønsker, stemmer man for.
Jeg kan nok godt erkende, at jeg er en lille smule ærgerlig over, at Det Radikale Venstre ikke lægger op til den samme grad af pragmatisme, for det klinger efterhånden lidt hult, at Det Radikale Venstre siger, at de ønsker lavere skat på arbejde, når man så samtidig, hver gang muligheden er for her i Folketingssalen at stemme for et forslag om at få sat skatten ned på arbejde, enten undlader at stemme eller, som vi nu kan høre fra den radikale ordfører, vælger at stemme imod.
Den lille dråbe malurt i bægeret skal ikke fjerne glæden over, at der nu er et flertal bag, og at vi også kan få lovforslaget vedtaget.
Hr. Leif Mikkelsen bemærkede det pudsige eller usædvanlige forløb, der har været, med en ekstra indkaldelse af Folketinget i september måned og så nu en fornyet førstebehandling her en fredag formiddag.
Jeg vil gerne understrege, at det alene skyldes, at hvis vi fra skattemyndighedernes side skal sikre, at alle danskere får en korrekt forskudsopgørelse for 2008, så skal det her lovforslag være vedtaget her i oktober måned.
For at sikre, at der var tid nok til at besvare de spørgsmål, som Skatteudvalget måtte have, var det vigtigt at få startet behandlingen allerede i september, sådan at vi kan svare på de spørgsmål, der kommer.
Og vi starter også tidligt allerede nu, for at vi allerede på mandag kan levere svarene, sådan vi i næste uge kan få afgivet betænkning og have anden behandling og så forhåbentlig tidligt i ugen efter efterårsferien endeligt kan vedtage lovforslaget.
Vi skal naturligvis fra Skatteministeriet side gøre os umage for at svare så fyldestgørende og så hurtigt som muligt på de spørgsmål, der måtte komme i de kommende dage.