runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Grunden til, at den her forespørgsel er blevet stillet i dag, er egentlig, at det er et problem, som der er en del der har.
Forespørgslen bygger på en række artikler, der har været i Nordjyske Stiftstidende, om en villavej, hvor de havde store problemer med affaldsstrøm, overharmonisk jordstrøm.
Det har fremkaldt megen mild latter, for der er faktisk få, der ved noget om, hvad det drejer sig om.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det var på sin plads at få rejst en forespørgselsdebat om det.
Jeg har bare sådan en mistanke om, at vi måske ikke rigtig kommer nogen vegne med det i dag, netop fordi mange ordførere måske heller ikke rigtig ved så meget om det.
Men et eller andet sted skal vi jo starte for at få en forklaring på det her fænomen, der kan give psykiske problemer, blodtryksproblemer, hjerteproblemer, krampe i benene, stor træthed, spontan diarré og mange andre ting.
Det sidste eksempel på et problem, jeg har hørt om, er, at to på den vej har fået konstateret tyktarmskræft lige pludselig.
Så der er mange problemer.
Men affaldsstrøm eller dirty electricity forekommer i stigende grad verden over, fordi der bygges stadig mere effektiv elektronik ind i elapparater og elektriske pærer.
Fænomenet opstår, når den rene strøm passerer igennem f.eks. elapparater og elsparepærer, der hakker de ensartede spændinger i stykker, så de kan udnyttes mere energivenligt.
Affaldsstrømmen returneres gennem nettet, og dens udbredelse afhænger af, i hvor høj grad jordbundet metal, varmerør og andre ting leder strømmen.
Gammeldags elpærer genererer ikke overharmoniske strømme, men det gør til gengæld de nye elsparepærer, og der kommer mere og mere elektronik frem.
Derfor synes jeg, det er på sin plads at hjælpe de folk.
Vi skal også huske, at det her ikke bare påvirker mennesker; det påvirker også dyr.
I Canada, USA og Tyskland er der blevet forsket i det: Dyr kan blive dårlige, de kan blive syge, de kan dø af at være i nærheden af overharmonisk jordstrøm.
Der er en vis grænse, og Europarådets miljøudvalg har også været fremme med, at der skal ændres på de grænseværdier, netop fordi det er et stigende problem.
Derfor håber jeg selvfølgelig, at vi her i dag kan få en rimelig debat om problemet og om, hvordan vi nu kan hjælpe de mennesker, der bliver ramt af de problemer, som overharmonisk jordstrøm frembringer.
Og selv om jeg har sådan en mistanke om, at vi ikke rigtig når noget resultat her, håber jeg, at det her om ikke andet kan føre til, at jeg så måske bagefter kan få et møde med energiministeren og få en snak om, hvordan vi kan løse det her på en eller anden måde.
Martin Lidegaard (RV), 2012-03-13:
Lad mig indledningsvis takke mange gange for ordførernes positive bemærkninger til lovforslaget.
Som det er fremgået, var det ved ændringen af christianialoven i 2004 forudsat, at der skulle ske en revision af loven senest i folketingsåret 2010-11.
Denne revision blev imidlertid udskudt med 1 år til folketingsåret 2011-12, da der ikke var skabt grundlag for en egentlig revision af loven.
Som bekendt er der den 22. juni 2011 indgået en aftale mellem Christiania og staten, og denne aftale skal være gennemført den 1. juli i år.
Revisionen af christianialoven foreslås derfor udskudt til efter det tidspunkt, hvor aftalen forventes gennemført.
Med lovforslaget ændres revisionsbestemmelsen i lov om anvendelse af Christianiaområdet.
Lovforslaget indeholder en bestemmelse, der udskyder revisionen af christianialoven med 1 år fra folketingsåret 2011-12 til folketingsåret 2012-13.
Lovforslaget indebærer alene en udskydelse af det tidspunkt, hvor christianialoven skal revideres.
Jeg er glad for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne i udvalget.
Med disse bemærkninger skal jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Aftalen, der blev indgået mellem staten og Christiania sidste år, skal jo være fuldt implementeret til sommer.
Det betyder, at det er naturligt at udskyde revisionsbestemmelsen, så derfor kan Det Konservative Folkeparti selvfølgelig støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-13:
Aftalen om køb, leje, vedligeholdelse etc. af Christianiaområdet er ikke gennemført på nuværende tidspunkt, og Liberal Alliance ser det derfor som en fornuftig løsning at udskyde den planlagte revision til efter den 1. juli 2012, hvor aftalen senest skal være gennemført.
Vi støtter således forslaget.
Meta Fuglsang (SF), 2012-03-13:
Den lov, der er til debat her, har jo et ganske enkelt indhold, nemlig en udsættelse af en revision af loven om Christiania.
Grunden til, at dette lovforslag kommer, er jo, at der er indgået en aftale mellem Christiania og staten – en aftale, som skal være gennemført den 1. juli 2012.
Det er en aftale, som giver mulighed for en fremtid for Christiania, og vi er glade for, at der er fundet en løsning på det.
Det betyder også, at der er nogle gode og meget konkrete grunde til, at denne lov skal støttes, nemlig at man udsætter revisionen af christianialoven, og vi støtter derfor loven, som den ligger her.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-03-13:
I lighed med, hvad de tidligere ordførere har sagt, vil jeg sige, at Det Radikale Venstre også støtter den foreslåede ændring af loven om Christiania.
Det er jo, som det fremgår, noget, der overvejende er en ændring af teknisk karakter, idet vi udskyder den egentlige behandling af loven indtil næste år.
Vi støtter selvfølgelig også den aftale, der er indgået med Christiania, som vi glæder os til at se implementeret i en lov i det kommende år.
Men indtil videre vil jeg sige, at det her ikke er noget, vi har nogen problemer med.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-13:
Dansk Folkeparti støtter vedtagelsen af dette lovforslag, da det ikke giver nogen mening at revidere christianialoven i denne folketingssamling, nu, hvor loven end ikke er endeligt implementeret.
Det bliver den senest den 1. juli i år, og det vil derfor være naturligt at vente med en revision til næste samling.
Dansk Folkeparti bakker op om intentionerne med christianialoven fra 2004.
Denne lov skabte ordnede forhold for Christiania og gjorde op med den lovløshed, som havde hersket siden Christianias etablering i 1970'erne.
Med loven fra 2004 blev det slået fast, at der som noget naturligt skulle gælde de samme regler på Christiania, som gælder i resten af Danmark.
Der blev dermed gjort op med den såkaldte kollektive brugsret til området samt andre afvigelser i forhold til en almindelig indretning af samfundet.
Det er Dansk Folkepartis ønske, at Christiania integreres i det omgivende samfund, sådan at der sikres en fri og lige adgang til at bosætte sig på Christiania, samt at huslejer og andre boligudgifter på Christiania modsvarer det, der betales andre steder i Danmark.
Vi ønsker ligeledes, at indsatsen for at fjerne narkotikahandel og anden kriminalitet fra Christiania fortsat skal prioriteres højt af politiet.
Som sagt støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Jamen det er da i høj grad et spørgsmål om moral.
Derfor undrer det da også, at den direktion, der har kørt én bank ned, nu bliver den, der skal køre den næste bank videre – og hvad ved jeg – og at den formand for bestyrelsen, man har udpeget, er en person, som er kendt for at have drevet et skattely, og som har spekuleret i skattereglerne til det alleryderste til fordel for rige, der har store pensionsformuer.
Altså, det har da ikke ret meget med moral at gøre.
Mener SF ikke, at det ville være rimeligt at sige til en sådan bank: Nu er det staten, der bestemmer, vi har set spekulation drive andre banker ned, ergo er spekulativ virksomhed forbudt?
Her har vi set banker, der har været ude i andre dårlige forretninger, så mener SF ikke, at man kan sige, at man ønsker, at banken skal drives bæredygtigt?
Er det ikke et fair krav at stille til en bank, som staten bestemmer over?
Den bestyrelsesformand, der så åbenbart skal være garant for statens interesser, er altså en, der i en tidligere bank virkelig har drevet tingene ud på kanten af skattereglerne og har prøvet at hjælpe folk, der ikke havde lyst til at betale så meget i skat, i udenlandske filialer.
Det er jo helt uforståeligt, at Det Radikale Venstre synes, at det er manden, der skal garantere, at den her bank bliver drevet på en ordentlig måde.
Jeg spørger så bare igen: Skal det være sådan, at den her bank, som jeg har forstået det, drives forretningsmæssigt, eller har Det Radikale Venstre også et ønske om, at banken tager ordentlige hensyn til det område, den er i, nemlig et udkantsområde med store økonomiske problemer?
Andreas Steenberg (RV), 2012-03-13:
Det andet er, at man har stillet en lang række krav til kapital i denne bank, altså krav til, at banken rent økonomisk skal komme op at køre igen, så staten kan trække sig ud.
Der stilles en lang række krav – og hr. Frank Aaen kan få besvaret det nærmere ved spørgsmål i udvalget – til f.eks. udbetaling til aktionærer, lønninger og alle mulige andre ting.
Det ligger jo i de bankpakkeaftaler, der er.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
ivestjyskBANK.
Kan vi ikke lige få de krav, som Det Radikale Venstre synes der skal stilles til ledelsen i denne statsdominerede bank?
Andreas Steenberg (RV), 2012-03-13:
Der var vist to spørgsmål.
Finansministeriet og regeringen har tillid til den person, der nu bliver sat ind i ledelsen.
Der er stillet en lang række krav til driften af denne virksomhed, som det jo er.
Det skal den nye ledelse leve op til, og det har vi tillid til.
Der bliver så spurgt, om man skal lave en bank, som går ind og giver særlige udlån til et område.
Det skal man selvfølgelig kun gøre, hvis det er rentabelt.
Det skal jo ikke være sådan, at vi herindefra dikterer, hvilke områder man skal låne til, og hvilke områder man ikke skal låne til.
Det er det, der er hele princippet i, at banker skal køre på markedsvilkår og på forretningsvilkår, og det er derfor, vi ikke kan lave det, som hr. Frank Aaen og Enhedslisten ønsker, nemlig at vi skal stå herinde og definere, hvordan man skal låne, og til hvem man skal låne.
Finansministeren har redegjort for regeringens synspunkt i den her sag, nemlig at når vi giver statsgaranti til en ny bank og også er blevet hovedaktionærer, skal der selvfølgelig stilles krav til både ledelse og til genopretning af banken.
Det er i øvrigt også sådan, at vi her i Danmark, i EU og globalt er ved at vedtage en ny regulering af bankerne, så vi igen kan få en reguleret banksektor til gavn for samfundet, en banksektor, hvor der forhåbentlig er mindre spekulation.
Det, der ligger i forslaget her, er jo, som finansministeren også redegjorde for, konkurrenceforvridende, fordi man altså vil gå ind og sætte én bank til at underbyde andre banker.
Det er ikke muligt, og derfor kan vi heller ikke støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-13:
Jeg kan starte med at sige, at jeg nok skal vende tilbage til slutningen af spørgsmålet.
Her er man midlertidigt hovedaktionær i en bank med det mål, at man gerne vil af med aktierne igen – så hurtigt som muligt, så snart der er en ejer til dem.
Så vidt jeg husker, står det faktisk også tydeligt i det aktstykke 60, som Enhedslisten gerne vil have trukket tilbage igen.
Så der er altså en stor forskel.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er godt, at nogle lokale banker gerne vil støtte initiativer i udkantsområdet.
Det er jo netop det, vestjyskBANK er kendt for.
Jeg kommer selv fra det område, hvor vestjyskBANK er, og har selv tidligere været kunde, også som barn.
Og det er netop en bank, der har været stærk netop på det her område, kender til de lokale initiativer og ved, hvad der er behov for rundtomkring.
Det er en bank, der har støttet op om lokale fiskerkuttere osv. for at sørge for, at der er en industri derude.
Og det tror jeg ikke på bliver bedre ved at lave en hundrede procent statsligt finansieret bank, som kan blive styret f.eks. her fra Christiansborg eller fra ministerierne.
Så jeg synes faktisk, det er en ganske fornuftig model, man har valgt som en overgangsordning, nemlig at staten er nødt til at træde til som hovedaktionær for senere hen så igen at kunne give aktiemajoriteten tilbage til lokale ejere.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Men det er jo en statsbank.
Det er jo staten, der ejer langt størsteparten af aktierne og har puttet et milliardbeløb i.
Med hensyn til det sidste kunne jeg da godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører: Skal det ikke være en målsætning, at en statsejet bank, som staten bestemmer over, som særligt formål skal være med til at medvirke til en god udvikling i Udkantsdanmark, som ellers er så hårdt ramt af økonomiske problemer?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-13:
Man kan jo sige mange sjove ord fra Enhedslistens side, men jeg tror egentlig, at det, der ligger bag det her, er, at man ønsker den her statsbank.
Enhedslisten vil så gerne have, at man har en bank, man kan styre herindefra, så man kan sige, at den kun skal finansiere lån til f.eks. økologi, at den ikke må finansiere lån til en dyr dieselbil, der kan bruge ret mange liter på at køre et kort stykke vej.
Det er simpelt hen den hedeste drøm, man prøver på at få opfyldt ved det her.
Jeg tror slet ikke, at det her har noget at gøre med den her snak om, om det er den ene bankdirektør eller den anden.
Jo, det tror jeg også det har, for Enhedslisten har et eller andet ideologisk imod bankdirektører; det har man jo haft i mange år.
Så jeg synes egentlig, at spørgsmålet rammer lidt ved siden af sit eget forslag.
Hvorfor indrømmer man ikke bare, at det er en statsbank, man er ude efter i stedet for?
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Når nu Dansk Folkeparti har været med til at beslutte det her, har man så ikke i Dansk Folkeparti gjort sig en overvejelse om, om det er klogt, at den direktion, der fortsætter i banken, er den samme direktion som den, der har kørt banken ned, og at den bestyrelsesformand, man indsætter, er en bestyrelsesformand, der fra en anden bank er kendt for bl.a. at arbejde i skattely og hjælpe rige med at slippe billigere i skat?
Er det klogt?
Har Dansk Folkeparti virkelig bare støttet det, at dem, der har kørt en bank ned, nu får chancen for at køre en mere ned, og at man så sætter en ind, der er ekspert i skattely og at hjælpe folk med skatteunddragelse?
Er det virkelig Dansk Folkepartis bankpolitik?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-13:
Enhedslistens ordfører har da fuldstændig ret i, at vi ikke kan give amerikanerne skylden for de problemer, som vestjyskBANK og Aarhus Lokalbank har.
Og Enhedslisten har også ret i, at vi er enige om det.
Derfor er det lidt mærkeligt, at Enhedslistens ordfører taler, som om jeg har sagt det, for det har jeg jo ikke.
Derfor opfordrede de bestemte banker til at udlåne til folk, som egentlig ikke var kreditværdige.
Det var så medvirkende til at føre til, at vi fik finanskrisen, da disse lånere ikke længere kunne betale deres afdrag og renter.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor den stråmand skal stilles op af Enhedslistens ordfører.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Nu kan man jo give amerikanerne skylden for meget – det er jeg sådan set helt med på – men det var nok ikke amerikanere, der fik Aarhus Lokalbank og vestjyskBANK drevet ud i en massiv ejendomsspekulation i Aarhus og andre dele af Danmark, eller som fik drevet banken ud i enorme spekulative lån til jyske landmænd, der blev lokket til at placere al deres gæld i schweizerfranc og derefter blev ruineret.
Det kan man trods alt nok ikke beskylde amerikanerne for.
Det tror jeg vi er enige om.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-13:
Det aktstykke, som ligger bag beslutningsforslaget om at fjerne aktstykket, som vi behandler i dag, handler ligesom sidst, da vi behandlede B 43 fra Enhedslisten, om at give mulighed for, at staten kan redde nogle af de penge – forhåbentlig så mange som muligt – som i forbindelse med bankpakkerne er blevet lånt ud til bankerne.
Det kan bl.a. gøres ved at facilitere en fusion mellem Aarhus Lokalbank og vestjyskBANK, så den fortsættende vestjyskBANK kan blive en rentabel virksomhed.
Det sker bedst, hvis den får mulighed for at drive bank så godt, som den kan.
Hvis banken ønsker at have en helt særlig udlånsprofil baseret på corporate social responsibility eller en særlig aflønningsstruktur, er det fint, men vi mener ikke, at staten skal detailstyre bankens drift og styre, hvem banken skal give lån til.
Vi ønsker derfor ikke, at aktstykket trækkes tilbage, og at vi erstatter det med Enhedslistens virksomhedsfilosofi.
Det vigtigste i denne sag er at få virksomheden til at fungere profitabelt, og vi ønsker i den forbindelse at henlede Enhedslistens opmærksomhed på, at en af årsagerne til, at vi overhovedet fik en finanskrise, var, at den amerikanske stat opfordrede banker i USA til at udlåne til bl.a. huskøbere, som ikke havde den kreditværdighed, som de burde have haft.
Det, som Enhedslisten således foreslår her, er faktisk det, der har været medvirkende til, at vi overhovedet fik en finanskrise.
Lån bør gives efter, hvorvidt det er sandsynligt, at de bliver betalt tilbage, og ikke efter, hvorvidt Enhedslisten synes, at låntagerne er gode virksomheder eller det er gode mennesker, der står bag.
Vi stemmer imod beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-13:
Jo, men nu er det jo sådan, at jeg ved tidligere lejligheder – og jeg vil gøre det igen – har opfordret Enhedslisten til at være med.
For hvis Enhedslisten var med i forligskredsen, ville Enhedslisten jo også kende til de diskussioner og samtaler, som går forud for, at der nu ligger en beslutning i hvert fald fra SF's side om, at vi ikke kan støtte opfordringen til at trække det her aktstykke tilbage.
Det er jo sådan, at når vi sidder som en del af forligskredsen, kan vi naturligvis ikke få alt det igennem, som vi kunne ønske os, men vi har i hvert fald mulighed for at påvirke debatten.
Jeg glæder mig stadig væk til, at Enhedslisten kommer og bidrager med de gode løsninger til, hvordan vi får Danmark på ret køl igen.
Det vil jeg stadig væk invitere hr. Frank Aaen til, og jeg vil glæde mig til, at vi i fællesskab kan nå frem til det.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Jamen så er staten som ejer af en bank vel nødt til at læse lidt på det, man kalder god virksomhedsledelse, hvor § 1, 2, 3 og 4 går ud på, at ejeren skal være aktiv.
Det er altså ejerens ansvar at være aktiv for at sikre, at en bank, som i det her tilfælde, drives optimalt.
Men jeg synes ikke, det lyder som om, der er noget aktivt ejerskab.
Har man slet ikke diskuteret det i forligskredsen?
Har man bare sagt, at nu får man valgt en bestyrelse, og så kan bestyrelsen vælge en direktion – det er så i øvrigt gengangere fra andre banker, hvoraf f.eks. en er gået ned – og er det så aktivt ejerskab?
Kan vi ikke komme det nærmere i retning af, hvilke krav der skal stilles, når staten faktisk driver en bank?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-13:
Jo, det er i allerhøjeste grad et fair krav at stille til en bank, men vi skal også skelne imellem, om der foregår ulovlige ting, som er kriminaliserede, eller om der foregår umoralske ting, som man må forsøge at rette op på ved også at have en dialog.
Principielt mener vi ikke, at det skal være staten, som går ind her og bestemmer, hvem der bliver ansat som pengeinstituttets leder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-13:
Jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at det undrer mig en smule, at behandlingen af et beslutningsforslag, der handler om et aktstykke indgivet af Finansudvalget, skal placeres i Erhvervsudvalget.
Det må da være lidt mere logisk, at et aktstykke, der er givet af Finansudvalget, også vil blive behandlet i Finansudvalget.
Men det er jo ikke op til os at beslutte det, og jeg tror egentlig heller ikke, at resultatet af debatten her i dag ville være blevet ret meget anderledes.
Det ser det i hvert fald indtil videre ikke ud til.
Det, Enhedslisten ønsker med det her beslutningsforslag, er, at der stilles nogle andre krav end dem, der blev stillet i aktstykke 60, som Finansudvalget har tiltrådt.
Det er sådan set fair nok, men i Dansk Folkeparti er vi bare ikke enige i mange af de krav, man vil stille, da vi vedrørende mange af dem ikke mener, det er noget, man fra statens side skal gribe ind i.
For jeg mener ikke, det kan være meningen, at man fra statens side skal ud at konkurrere med sunde og raske banker, som netop ikke har haft brug for hjælpepakken, alene fordi man gerne vil have den her statsbank, og jeg tror egentlig, at baggrunden for Enhedslistens forslag er, at man har hede drømme om, at det her skal være en totalt finansieret statsbank, hvor man selv kan styre alt, hvem der skal have pengene, hvem der ikke skal have nogen penge, men den idé bider vi ikke på i Dansk Folkeparti.
Grunden til, at vi har lavet bankpakkerne, er jo bl.a., at vi i Danmark frygtelig gerne vil have, at der er stor troværdighed omkring den politik, der føres i Danmark, og vi vil gerne have en stor troværdighed omkring banksektoren i Danmark, så banksektoren har mulighed for at gå ud og få noget finansiering, bl.a. fra udlandet.
I og med at vi er med i den forligskreds omkring bankpakkerne, stemmer Dansk Folkeparti også nej til det her forslag.
Benny Engelbrecht (S), 2012-03-13:
Som ejer og som hovedaktionær er det jo også staten, der sætter bestyrelsen i virksomheden, og det er bestyrelsen, der også bestemmer, hvordan ledelsen skal se ud.
Jeg tror, at det er meget fornuftigt, at man har et sådan armslængdeprincip, om jeg så må sige, hvor det netop er en bestyrelse, der bestemmer, hvordan den konkrete ledelse skal være sammensat, og dermed også bestemmer, hvilke krav banken i øvrigt skal drives efter.
Det skal jo heller ikke være sådan, at vi enevældigt fra dette sted – vi er jo ikke den eneste aktionær, til trods for at vi er den største aktionær – ikke skal lytte til andre gode kommentarer, der måtte komme fra andre aktionærer.
På den måde tror jeg at staten og dermed også finansministeren, når han har fået dette godkendt ved hjælp af aktstykket, kan sørge for, at dette bliver en bank, der bliver drevet på god og fornuftig vis til gavn for samfundet.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Det er derfor, jeg siger, at det selvfølgelig kunne være en betingelse for statens hjælp, at banken drives bæredygtigt og tager hensyn til lokalområdet og udviklingen af lokalområdet.
Det burde der ikke være nogen problemer i at få tilslutning til fra de øvrige aktionærer på den generalforsamling, der holdes her i slutningen af marts.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-13:
Jeg kan jo starte med at bekræfte over for hr. Frank Aaen, at regeringen hverken er imod bæredygtighed eller en aktiv udvikling i Udkantsdanmark – bestemt ikke.
Jeg kan også starte med at kvittere for hr. Frank Aaens vurdering af, at regeringen på visse stræk imødekommer forslaget og den tankegang, der er bærende for forslaget.
Det er, som jeg prøvede at gøre rede for, min vurdering, at man på de stræk, jeg har anmeldt som begrundelsen for at afvise beslutningsforslaget, går for langt fra forslagsstillernes vedkommende.
De har en rimelig forventning om, at den drives på forretningsmæssige betingelser.
Det skulle gerne være til gavn for det område, banken eksisterer i, hvilket i øvrigt gælder bankens overlevelse som sådan, som staten nu har medvirket til at sikre.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Jeg skal selvfølgelig takke regeringen for på nogle stræk at støtte Enhedslistens ønsker til, hvordan sådan en bank her skal ledes.
Men det mere principielle om, hvad man egentlig talt vil med en bank, man har bestemmende indflydelse i, nemlig f.eks. at sørge for, at det er en god bank for det område, banken er placeret i, som jo er en del af Udkantsdanmark, og at sørge for, at banken støtter bæredygtige projekter, kunne vi ikke få tilslutning til.
Jeg går ud fra, at det ikke er, fordi regeringen er imod bæredygtighed eller imod, at man tager særlige hensyn til Udkantsdanmark.
Det er kun hensynet til de øvrige aktionærer, der får regeringen til at være så tilbageholdende.
Så vil jeg bare sige, at hvis man spørger de øvrige aktionærer, om de hellere vil miste al deres værdi, fordi banken krakker, end tage imod statens hjælp og gå ind på de betingelser, staten stiller, er det så ikke enkelt?
Og hvad mon de andre aktionærer så siger til det?