runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2016-05-25:
Med al respekt for spørgsmålet er der mange ting, der bliver blandet sammen her.
Det, jeg startede med at sige, var, at Tyrkiet selvfølgelig er en vigtig samarbejdspartner, både geografisk, men jo sådan set også politisk, men at det ikke er nogen undskyldning for ikke at kritisere, heller ikke at kritisere meget skarpt den forkerte udvikling, der er i Tyrkiet, nemlig de positive reformer, der nu bliver rullet tilbage, de forfølgelser, der er, som jeg også nævnte, af journalister, af unge, og som vi nu også ser det, af politikere, den kobling, der er til den konflikt, der har været med kurderne i Tyrkiet.
Så kan man selvfølgelig godt gå ind og gøre det, som spørgeren jo så også gør, meget konkret i forhold til enkelte udtalelser.
Når jeg sagde, at Tyrkiet var en vigtig samarbejdspartner, så var det sådan set i det store billede.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Jeg er glad for, at Socialdemokraterne er med på det forslag til vedtagelse, som heldigvis alle Folketingets partier bakker op om, og som jo klart kritiserer retsforfølgelsen af parlamentarikere.
Det, som jeg reagerede på, var jo hele den her diskussion omkring, om vi har en situation i dag, hvor Tyrkiet er en vigtig alliancepartner i kampen mod ISIL, for problemet er jo, at noget af det, som parlamentarikerne er fængslet for, er kritik af en støtte til ekstreme kræfter i Syrien.
Jeg skal bare høre den socialdemokratiske ordfører, om han er enig i, at støtte til ekstreme kræfter inde i Syrien ikke er en aktiv indsats i kampen mod ISIL.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-25:
Det er jo lidt tankevækkende, at hr. Nikolaj Villumsen lige har læst en fælles erklæring op på baggrund af den her debat, som jeg lige har gentaget vi støtter fra socialdemokratisk side, og så spørger, om vi er uenige i at udtrykke den bekymring.
Nej, det er vi sådan set ikke, det har jeg lige udtrykt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Tak for det.
Selvfølgelig skal Danmark samarbejde med Tyrkiet.
Det er der jo ingen der ikke foreslår.
Det er jo noget, som også har været diskuteret i Tyrkiet.
Altså, hvis vi ser på en af de anklager, der bl.a. er mod Selahattin Demirtaş, medformanden for HDP, så er det, at han konkluderede og sagde offentligt, at præsident Erdogan hævner sig, da præsident Erdogan sørgede for, at de journalister, der havde afsløret våbensmugling fra den tyrkiske efterretningstjeneste ind i Syrien til ekstremistiske grupper, blev fængslet for præsidentfornærmelse.
Ærlig talt er problemet jo, at man har en situation, hvor den tyrkiske regering holder hånden over ekstreme kræfter, og at de kræfter i Tyrkiet, der kritiserer det, folkevalgte parlamentarikere, nu står til at ryge i fængsel, fordi de har kritiseret den tyrkiske præsident Erdogan.
Er det ærlig talt
ikke uacceptabelt?
Jeppe Bruus (S), 2016-05-25:
Jeg er helt med på, at vi har et forskelligt syn på det om, hvorvidt man bør samarbejde med Tyrkiet i forhold til at løse de udfordringer, vi står over for.
Det må jeg så anerkende og respektere
vi har
Men jeg tror sådan set også, at vi deler det syn, som jo også den her debat er udtryk for, nemlig en bekymring og en kritik af den udvikling, som går i den forkerte retning i Tyrkiet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Jeg vil bare starte med at melde mig i koret af folk, som roser Venstre for, at vi i dag står i en situation, hvor vi har et samlet Folketing, der bakker op om et meget, meget skarpt forslag til vedtagelse, som vi kan vedtage samlet i morgen i Folketinget.
I forlængelse af den her diskussion om, hvad vi kan prøve at gøre for at følge op på det, der sker, er det jo klart, at det signal, vi sender til regeringen fra Folketingets side, er, at regeringen skal følge op.
Men det er også værd at overveje, hvad vi kan gøre.
Jeg synes, det understreger vigtigheden af, at vi er meget målrettede med hensyn til at være åbne over for, at der skal forskellige ting til, og at det kan være vigtigt med et europæisk samarbejde i regi af Europarådet, hvor vi begge har æren af at være aktive, men også i EU-kredsen for at presse på og måske bruge det, at parlamentarikere kan tage af sted, som et værktøj.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-05-25:
Jamen jeg er meget klar til at sikre, at vi får så meget fokus som overhovedet muligt på de retssager, som nu forventeligt kommer til at foregå i Tyrkiet.
Og så må vi jo tale detaljer om, hvordan vi gør det i praksis.
Vi er i hvert fald åbne over for ikke mindst at gøre det gennem Europarådet og OSCE – hvor jeg også sidder – og også bruge de redskaber.
Jeg tror, vi er enige om målet.
Nu skal vi så bare have fundet ud af, hvordan vi når til målet.
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Altså, hvis jeg skal bruge en metafor for det dilemma, vi diskuterer her, er det jo: Hvis du er i dit private hjem og der simpelt hen er nogle, der hele tiden angriber dit hjem, henvender du dig selvfølgelig til politiet i første omgang, men hvis du oplever, at politiet simpelt hen ikke er i stand til at beskytte dit hjem, så vil det være helt naturligt at begynde at overveje andre muligheder, herunder at henvende sig til nogle andre, som kan løse den her opgave.
Det er jo ikke nogen god løsning.
Problemet i forhold til flygtninge- og migrantkrisen er jo, at vi bare har fået vist, at EU er fuldstændig handlingslammet i forhold til at få sikret de ydre grænser.
Det ville være absolut den bedste løsning, og det tror jeg sådan set også der er en bred politisk enighed om.
Vi kan bare konstatere, at det ikke finder sted, og at vi står med ryggen mod muren og skal have gjort et eller andet.
Så har man lavet den her aftale med Tyrkiet, og det er bestemt ikke nogen aftale, som Liberal Alliance jubler over; det vil jeg gerne sige helt åbent.
Vi har bare ikke set andre muligheder, sådan som situationen er for øjeblikket.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-25:
Nu bad jeg også om ordet her, da der blev talt om konsekvens, så det er egentlig ikke i et forsøg på at være polemisk, at jeg snakker videre om det her.
Men det er netop en kæmpestor aftale, man fra EU's side har lavet med Tyrkiet, om flygtningesituationen.
Det er jo rigtig, rigtig mange penge, vi smider på bordet, og også nogle meget, meget store politiske indrømmelser, vi giver til det tyrkiske styre.
Så mener ordføreren også, at det egentlig måske ville være værd at sætte spørgsmålstegn ved det; at man fra EU's side skulle sige, at der også er en blonde her, altså sige: Vi kan ikke bare blive ved, vi har lavet en aftale, men der sker så store krænkelser af fundamentale rettigheder, at vi måske bliver nødt til at suspendere det her på et tidspunkt, fordi vi ikke føler, at vores samarbejdspartner lever op til de krav, som vi stiller?
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Vi vil selvfølgelig altid overveje det, ligesom vi overvejer det, hver gang vi træffer beslutning på et område.
Og der kan man sige, spørgsmålet har været: Vil du drikke rottegift eller arsenik?
Vi har så valgt anderledes, end Enhedslisten har gjort, i den her situation, men dilemmaet er der, det anerkender jeg fuldstændig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Det vil jeg sige at jeg er lidt ked af at høre, for det var jo en helt oplagt mulighed, når man giver mere end en kvart milliard danske skattekroner, så at stille krav.
Det er jo en oplagt forhandlingssituation, hvor man har den mulighed, og man kan sige, at det at kræve, at Tyrkiet lever op til grundlæggende menneskerettigheder, er en ret god forudsætning for, at de kan tage sig af flygtninge, men jo også, at vi kan undgå den meget, meget tragiske situation, vi befinder os i lige nu, hvor det er tyrkiske statsborgere, ikke mindst i de kurdiske områder af landet, der bliver jaget på flugt.
Mere end 200.000 befinder sig på nuværende tidspunkt på flugt.
Så jeg vil bare opfordre Liberal Alliance til at overveje, om ikke også sådan nogle situationer i fremtiden kan være steder, hvor der skal lægges handling bag ordene og lægges pres på den tyrkiske præsident og regering.
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Det er et andet meget, meget stort problem, som involverer en hel række andre ting end det, som vi diskuterer her, når vi taler om, hvordan den tyrkiske regering behandler sine egne borgere set ud fra en demokratisk målestok.
Det er jeg helt enig i, det er fuldstændig korrekt, og der er dilemmaet så, om noget skal have konsekvenser.
For vi har jo de to niveauer.
Vi har det mellemstatslige niveau, hvor det er politikere, der taler sammen, og så har vi det niveau, som handler om civile.
Det er nogle forskellige kanaler, man arbejder ad.
Som sagt har jeg ikke svarene.
Jeg synes bare, vi skal prøve at bringe diskussionen videre frem mod den diskussion, som vi formentlig får om et år igen.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-25:
Jeg synes, det er en utrolig relevant og vigtig diskussion, som vi bestemt er indstillet på at bidrage til.
Nu viser eksemplet med Europarådet jo sådan set meget godt dilemmaet, for hvis nu man siger, at man fjerner Tyrkiet fuldstændig fra Europarådet, så betyder det, at en tyrkisk borger ikke længere kan føre sager ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det er jo den ultimative garanti, en individuel tyrkisk borger, der har været udsat for krænkelser fra den tyrkiske stat, har, at vedkommende kan gå til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så er det ikke altid, det har den store virkning på, hvad der sker i Tyrkiet, men man kan i hvert fald få ret ved at gå til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Men jeg synes måske, det var noget, vi også kunne bede Udenrigsministeriet og udenrigsministeren om at komme med nogle bud på, altså hvilke skridt vi egentlig kan tage i den slags situationer, for det bliver ikke sidste gang, som ordføreren siger.
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Det ville være kedeligt.
Tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig med Enhedslisten på det her område, og det er vi sådan set bredt i det danske Folketing.
Det, jeg ønsker med det, jeg sagde i min ordførertale, er sådan set at rejse diskussionen om det, for vi er også usikre.
Og som jeg selv sagde, er det jo vigtigt, at man ikke bare skubber Tyrkiet bort.
For hvis vi gør det, risikerer vi, at det bliver endnu værre.
Man kan næsten betragte Tyrkiet som et klemt midterbarn for øjeblikket – ikke at det er nogen undskyldning for at opføre sig på den måde, som Tyrkiet gør.
Men det er vigtigt, at vi på den ene side fastholder dialogen med Tyrkiet, og at vi på den anden side så faktisk også er konsekvente i forhold til det, vi siger.
Jeg kan nævne én ting, og den er ikke gennemdrøftet med nogen, men når Tyrkiet er medlem af Europarådet, kunne man jo overveje, om Tyrkiet kan blive ved med at være medlem af Europarådet, i betragtning af hvordan det er, de opfører sig.
Det kunne man måske også tage en drøftelse af i forhold til andre, der er medlem af Europarådet.
Men jeg synes ikke rigtig, det giver mening, at vi har de her fora, hvor man forpligter sig til bestemte ting og så overtræder de ting, ikke bare én gang, men gang på gang.
Skal man så blive ved med at være i det forum?
Jeg nævner det bare som et eksempel, der kunne være andre.
Det kan også være, det er en dårlig idé, at de ikke skulle være medlem af Europarådet, men jeg synes bare, man må prøve at liste, hvad det så er for konsekvenser, det kunne have, når man opdager den her slags ting: Hvilke kunne vi prioritere, hvilke kunne vi ikke?
Hvis vi nu skal have den diskussion igen om et år i Folketinget, hvilket jeg godt kunne forestille mig, er det vigtigt, at vi ligesom prøver at bringe diskussionen lidt videre end til at fordømme.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-25:
Tak for nogle utrolig vigtige overvejelser, for vi er faktisk fuldstændig enige i, at det skal have nogle konsekvenser.
Så er spørgsmålet selvfølgelig hvilke, for de konsekvenser skal jo også være af en sådan karakter, at vi f.eks. fastholder muligheden for at have en kontakt, i hvert fald til de kredse, som ønsker demokrati og menneskerettigheder.
Og derfor er det ikke altid et let valg, hvad man rent faktisk gør.
Altså, vi har nævnt nogle ting, hvor vi synes man oplagt kunne sige fra i forhold til Tyrkiet, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren havde nogle bud på, hvad det f.eks. kunne være.
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Erdogan forfølger politiske modstandere.
Fredsforhandlingerne med kurderne og andre er blevet sat på standby.
Journalister forfølges.
Censur kommer snigende med kontrol via de sociale medier.
Og jeg kunne sådan set fortsætte rækken af emner, som det er værd at diskutere med et land som Tyrkiet.
Jeg synes derfor, det er glædeligt, at vi har fået den her debat i det danske Folketing, og jeg synes ikke mindst, det er glædeligt, at så mange partier støtter op om det forslag til vedtagelse, som følger i forlængelse af debatten.
Det er vigtigt, at vi bliver ved med at lægge et pres på Tyrkiet, men jeg synes faktisk også, det er væsentligt, at vi i den sammenhæng får diskuteret, hvad Tyrkiets rolle er – nu og i de kommende år.
Der sker rigtig mange ting i verden for øjeblikket, og i årtier har Tyrkiet ønsket at opnå medlemskab af EU.
Forhandlingerne er fortsat.
Forhandlingerne har stået stille.
Forhandlingerne er blevet genoptaget.
Men Tyrkiet har helt tydeligt stået i en venteposition, og det har trukket ud og trukket ud.
Altså, hvis EU vender ryggen til Tyrkiet, kunne det være, at Tyrkiet kunne spille en primær rolle i det, der sker i Mellemøsten for øjeblikket.
Derfor handler det for Liberal Alliance om at indse, at vi skal holde Tyrkiet fast på et demokratiseringsspor, og at vi skal holde fast i samtalen med Tyrkiet, men samtidig altså også bør have modet til at lade det få konsekvenser, når vi opdager, at Tyrkiet ikke overholder aftaler, som Tyrkiet selv har indgået.
Jeg synes derfor, at det, der ligger i det forslag til vedtagelse, som nu er fremsat, er fint.
Det er fint, at vi bruger de politiske kanaler, som vi overhovedet har, til det.
Men baggrunden for, at jeg spurgte Enhedslistens ordfører om, hvilke konsekvenser man ud over det var villig til at drage, er jo, at vi fra Liberal Alliances side faktisk efterlyser en større konsekvens.
For hvis man kan blive ved med hele tiden at strække elastikken lidt længere og begå lidt flere overtrædelser i forhold til aftaler, man selv har været med til at indgå, uden at det får nogen konsekvenser, så ved vi jo udmærket, hvad der sker.
Så vil elastikken bare blive strakt endnu længere ud.
Derfor er det glædeligt, at vi tager debatten.
Det er glædeligt, at vi bredt i det danske Folketing kan blive enige om et forslag til vedtagelse.
Fra Liberal Alliances side ønsker vi, at vi bruger de politiske kanaler, der er, men at vi også får en diskussion af, hvilke konsekvenser det faktisk bør have for Tyrkiet, at man vælger at overtræde aftaler og forpligtelser, som man selv har påtaget sig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Tak for det.
Jeg vil også kvittere for Liberal Alliances vigtige ord om, at det er vigtigt at lægge pres.
Vi har desværre en situation, hvor vi ser, at Erdogan strækker elastikken, og der skal sættes handling bag ordene.
Heldigvis har vi jo en situation, hvor vi har et samlet Folketing, der bakker op om en meget skarp vedtagelse i dag.
Det, der alligevel fik mig til at melde mig på talerlisten, var, at vi jo desværre lidt har en situation, hvor Liberal Alliance ikke støttede Enhedslistens forslag om at stille krav om overholdelse af Tyrkiets aftaler og efterfølgelse af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser, forud for at vi gav mere end en kvart milliard danske skattekroner til den tyrkiske regering.
Så jeg vil bare høre fru Mette Bock: Hvis det er sådan, at vi igen ender i en situation, hvor den tyrkiske præsident Erdogan afpresser EU og Danmark for penge, vil Liberal Alliance så være med på, at der skal stilles krav om, at Tyrkiet lever op til de aftaler, som allerede er indgået?
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-25:
Lad os så tage det der med flygtningene: Er de en vigtig alliancepartner der?
Altså, for det første har de selv skabt en del af flygtningestrømmene ved at støtte islamistiske kræfter i Syrien.
Det er en del af årsagen til, at der er så mange, der flygter.
De har forsinket de kurdiske styrkers nedkæmpelse af Islamisk Stat, hvilket i sig selv også er et problem og en af årsagerne til flygtningestrømmene, og så overtræder de konsekvent flygtningekonventionerne.
Jeg troede, at Vesten sådan, hvis vi ikke snakker geografi, i en eller anden forstand gik ud på nogle værdier – nogle værdier, der f.eks. handlede om, at man respekterede flygtningekonventionen.
Der er de vel heller ikke nogen vigtig alliancepartner, som tingene ser ud i dag?
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-25:
Tror ministeren virkelig, at F-35-kampflyet vil være færdigudviklet i 2018?
Så jeg vil gerne høre: Er ministeren ikke en anelse bekymret for, at man lige nu er i gang med at erhverve et fly, som man faktisk ikke aner hvad vil kunne?
Måske handler det her i virkeligheden om, at jeg er lidt usikker på, hvad forsvarsministeren egentlig mener med færdigudviklet.
For Pentagons eget testkontor har jo sagt, at testningen af den nye software, som er det, der skal gøre flyet klar til kamp, faktisk kan løbe helt ind i 2021.
Så jeg er interesseret i at høre, hvad forsvarsministeren egentlig mener med færdigudviklet.
Er det det, forsvarsministeren mener, eller hvordan skal man forstå det her med færdigudviklet?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på, at der jo lige i går er kommet en ny melding fra Pentagon, der siger, at projektet igen er skredet i tidsplanen, og at man først kan gå i gang med den her testfase i 2018, som skal færdiggøres, før man kan iværksætte den faste produktion af flyet.
Og det er jo bl.a. også den tidslinje, som regeringen har baseret mange af sine økonomiske beregninger på, altså at kampflyet skulle nå at blive billigere ifølge Lockheed Martin selv, fordi det kom i større produktion.
Hvordan ser ministeren på, at der nu igen er et skred i tidsplanen?
Og forventer ministeren så, at man kan bibeholde den økonomiske ramme, som regeringen selv har stillet op for projektet?
Peter Christensen (V), 2016-05-25:
F-35 er i sin sidste del af udviklingsfasen, som forventes afsluttet i 2018.
Derefter overgår flyet til videreudvikling og løbende opdatering over resten af systemets levetid, altså resten af flyets levetid.
Her vil der være tale om en løbende styrkelse af flyets operative kapabilitet, som det også kendes fra de nuværende F-16-fly.
Udviklingen af kampflyet står således ikke stille, hvis det skal forblive relevant.
Derfor er det også centralt, at Danmark vælger et fremtidssikret kampfly.
Et centralt formål med udviklingsfasen er netop at identificere og korrigere de udfordringer.
Man skal således ikke måle succesen af et udviklingsprogram på, om man finder fejl, men nærmere om man får rettet fejlene og finder gode løsninger på dem.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-25:
Tror ministeren virkelig, at F-35-kampflyet vil være færdigudviklet i 2018?
Søren Pind (V), 2016-05-25:
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at det her er højt prioriteret, og det er en vigtig bestanddel af den aftale, der er lavet mellem bl.a. vores to partier.
Men for at undgå nogen som helst form for misforståelse, så ja, så vil jeg gerne have lov til at vende tilbage i skriftlig form.
Det skal gå ordentligt til.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-25:
Det er jeg glad for at høre, for det skriftlige spørgsmål, som ministeren henviser til, var jo meget snævert defineret netop i forhold til skydetræning.
Det her er et meget mere generelt spørgsmål, jeg forsøger at rejse, og jo også i forhold til brugen af førstehjælpsudstyr, der er noget af det, der kræver en vis øvelse.
Det er også noget af det, jeg har hørt rundtomkring at der skulle være skåret ind til benet på i hvert fald ude i nogle politikredse.
Det er netop derfor, det er vigtigt, at man ikke kun ser på en enkelt del, men kigger på helhedens mange forskellige dele.
Og det er der, hvor jeg er nysgerrig efter at vide, hvornår vi står i en situation, hvor alle betjente, der kan forventes at komme til at skulle bruge det på et tidspunkt, har været igennem den træning og den øvelse, der skal til.
Søren Pind (V), 2016-05-25:
Det var jo et centralt led i det forlig, vi indgik, at træningsindsatsen, skydetræningen, skulle øges kraftigt, og det skulle sikres, at den fandt sted.
Jeg vil så forfærdelig nødig svare forkert her i Folketingssalen, så jeg vil enten vende tilbage i form af en yderligere skriftlig besvarelse eller henvise til det svar, jeg har sendt.
Der er en ganske stor del, hvis ikke alle – men jeg kan altså ikke huske det – der har været igennem de første omgange, og der er ingen tvivl om, at det altså er en proces, som går rigtig fornuftig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-25:
Det lægger så lidt op til mit næste spørgsmål, for det er kommet mig for øre, at nogle af disse ting faktisk kræver en ret stor træning eller i hvert fald en ret stor træningsindsats og øvelse, for at man kan bruge de her ting.
Har ministeren noget skøn over, hvornår man regner med at kunne udnytte alle de her ting, altså, hvornår alle de betjente, der må formodes at skulle bruge det på et tidspunkt, har været igennem en eller anden form for træning, så man ved, at det hele kører, hvis situationen skulle opstå?
Søren Pind (V), 2016-05-25:
Rigspolitiet har oplyst, at der på nuværende tidspunkt er indkøbt omkring 3.000 beskyttelsesveste, foretaget opgradering af politiets maskinpistoler til indtrængning, indkøbt ny ammunition til maskinpistoler, indkøbt ekstra bærbare radioer til politikredsene.
Med undtagelse af halvdelen af de bærbare radioer er udstyret nu leveret til politikredsene.
De resterende dele af radioerne forventes leveret til kredsene inden udgangen af denne måned, og Rigspolitiet har yderligere oplyst, at der er bestilt det følgende: førstehjælpsudstyr med blødningskontrol, som forventes leveret en af de nærmeste dage, ny ammunition til tjenestepistoler, som forventes leveret i juli i år, lys til tjenestepistoler, som forventes leveret i tredje kvartal i år, og ballistiske hjelme, som forventes leveret successivt i løbet af andet halvår 2016.
Så kombinationen af en grundig evaluering, hvor man så er nået frem til, hvad for noget udstyr, der skulle indkøbes, og at alt ikke bare kunne leveres på én gang, har så givet den her situation, som heldigvis snart vil være afklaret.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-25:
Noget af det, der havde en meget høj prioritet for os i forbindelse med de forhandlinger, der var om politiforliget, var netop, at vi skulle styrke politiet til at kunne håndtere potentielle terrorangreb, altså vi skulle simpelt hen gøre det sværere at være terrorist, og vi skulle gøre det tryggere at være dansker og sikrere at være betjent.
Det var sådan set meget lige ud ad landevejen, og derfor var vi jo med til at afsætte rigtig mange penge til det.
Derfor blev vi noget overraskede, da vi læste BT her tidligere på måneden og kunne se den bekymring, som tillidsmanden her i København var ude med, netop i forhold til terrorsikring.
Jeg synes, det er meget, meget bekymrende at læse de ting, der blev sagt netop om det, netop i forhold til personlig udrustning.
Jeg tror, det var skudsikre veste, der var det helt store spørgsmål.
Jeg vil høre ministeren om, hvornår vi kan forvente det udstyr – der bliver sagt i løbet af i år.
Det er et år siden vi havde et terrorangreb, det er et halvt år siden, i runde tal, at vi lavede et politiforlig.
Tiden løber her, og hvis der er noget, terrorister ikke venter på, så er det jo altså, at vi bliver færdige med at forberede.
Man venter ikke, man handler, og derfor er jeg selvfølgelig interesseret i, hvornår alle de her elementer kan være indfriet.