runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-27:
Jeg kunne godt tænke mig sådan at bore lidt i den lettere arrogante holdning til de tusindvis af sejlere, vi har i det danske samfund.
Det er, som om det skulle være et unødigt luksusgode at have en båd, som man i weekenden kan tage ud at sejle i, eventuelt organiseret i en af sejlportsklubberne, der har 60.000 medlemmer, og hvor man introducerer de unge til sejlsporten i klubberne.
Lettere arrogant siger man, at de 34 pct., man hæver forsikringsafgiften med, er ingenting.
Det er 85 kr. måneden, det er 600 kr. om året, eller hvor meget det er, det bliver i gennemsnit.
Jamen det er jo en ekstra belastning for folk, der har en fritidsinteresse.
Det gælder mange børn og unge og familier.
Jeg kan godt love hr. Thomas Jensen, at der ikke er mange kæmpeskibe til millioner af kroner i Danmark på grund af vores høje skattetryk.
Derfor må spørgsmålet til den socialdemokratiske ordfører være, om man betragter det som et unødigt luksusgode at have en båd.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Nej, jeg betragter det ikke som et unødvendigt luksusgode, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen, men jeg betragter det, at vi har en maritim nødradio til de lystsejlere, som kommer i havsnød, så de kan blive reddet, som livsnødvendigt.
Det synes jeg er helt på sin plads.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-27:
Det er en interessant prioritering sådan af samfundsressourcerne.
Fører den argumentation og det ræsonnement så også til, at værtshusejeren, som søger beskyttelse om natten, fordi hun eller han er udsat for trusler, skal betale for, at politiet undersøger tingene og står vagt omkring værtshuset.
Kan vi lige så godt sparke dem ud af landet, selv om det er en del af vores historie og kultur?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Jeg står da på mål for de ting, jeg har sagt vedrørende andelsskatten, og når jeg i forbindelse med den talte om, at der foregik en skræmmekampagne, var det jo, fordi nogle af de tekniske ting i det faktisk ikke rigtig lige stod mål med den måde, som dele af organisationerne udtrykte sig på.
Men nu har vi så valgt at droppe det, altså afskaffe andelsskatten, så skal vi ikke lade det ligge her i dag?
Men med hensyn til medierne har jeg det sådan, at skattepolitikken ikke skal løse alle problemer i det her samfund.
Altså, der foregår jo også nogle mediestøtteforhandlinger i ny og næ, og der skal man jo ud fra nogle samlede betragtninger om det danske mediemarked sørge for at indrette mediestøtten sådan, at vi også har et godt udbud af forskellige medievirksomheder.
Så jeg er helt tryg ved, at man også via mediestøtten kan komme langt.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-27:
Mange tak, formand.
Hr. Thomas Jensen slynger om sig med tal, og jeg kan oplyse, at det drejer sig om lidt over 4.000 kr. for en båd til 300.000 kr., der skal betales hvert eneste år for at få lov til at forsikre sin båd.
Det er altså det, som Socialdemokraterne kalder småpenge.
Derfor vil jeg gerne samle lidt op på Liberal Alliances spørgsmål, når ordføreren ikke agter at svare på de øvrige spørgsmål.
Kunne ordføreren finde rimelighed i, at man måske undersøgte de oplysninger, som ligger til grund for, hvem man mener belaster Lyngby Radio, en ekstra gang.
Er det virkelig dem, som man nu lægger en ekstra afgift på?
Når der bliver stillet så mange spørgsmål til det, kunne det så ikke være interessant at finde ud af, om det virkelig er dem, man lægger en ekstra afgift på?
I forhold til lystbåde i Tyskland, eller hvor man vælger at forsikre dem, er det jo almindeligt kendt, at man sælger 1 eller 2 pct. af sin båd til en tysker og får den forsikret i Tyskland.
Ligesom det sker, når afgifter og skatter hæves alle mulige andre steder, så finder danskerne over grænsen, hvor det er billigere.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Det var jo en lang række spørgsmål, men den her stigning i afgiften fra 1 pct. til 1,34 pct. ser jeg ikke som noget, der virkelig vælter regnskabet for folk, der har store lystbåde, det må jeg erkende.
Altså, har man f.eks., som jeg nævnte i min ordførertale, en båd til omkring 300.000 kr., så man skal betale 85 kr. mere om måneden i afgift, tror jeg ikke, det vil afgøre, om man har en båd eller ej.
Men der var jo en lang række spørgsmål i det, hr. Thomas Danielsen fremførte.
Der var bl.a. det der med, om man ville søge til udlandet for at forsikre sin båd.
Men hvis man gør det, skal man jo også oplyse det herhjemme, og dermed vil man også blive afgiftspålagt for den udgift.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Det skal ikke skille os ad.
Altså, vi er i en situation, hvor trykket på vores virksomheder er for stort.
Vi er i en situation, hvor danske virksomheders konkurrenceevne er under pres, og så må man jo træffe et politisk valg.
Mener man, at tiden er til at lempe virksomhedernes byrder eller at øge dem?
Der er vi uenige, må jeg forstå, for Venstres svar er meget klart, det fremgår bl.a. af vores finanslovforslag, hvor vi jo under overskriften »Færre afgifter, flere arbejdspladser« går ind og lemper beskatningen for erhvervslivet med 3½ mia. kr. Og vores ambitioner er da større.
Der mener vi, at der er brug for, at vi fremmer danske arbejdspladser, fremmer danske virksomheders konkurrenceevne, sikrer, at danskerne også har et job at stå op til i morgen, og det gør vi altså ved at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed ved at lempe skatter og afgifter modsat regeringen, der øger dem.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jeg vil først og fremmest spørge ind til den nye afgift på kaskoforsikringen for lystfartøjer.
Det fremføres i bemærkningerne til lovforslaget, at pengene skal dække de redningsaktioner, som foretages, og det hævdes, at lystfartøjer står for 60 pct. af redningsaktionerne.
Dansk Sejlunion oplyser, at de anslår det sådan, at det i 13-17 pct. af redningsaktionerne handler om fartøjer, som er pålagt den her afgift i dag, mens de resterende 83-87 pct. af redningsaktionerne går ud til andre småbåde, joller, surfere, erhvervsfartøjer, udenlandske sejlere osv., som ikke bidrager via den her afgift.
Hvordan hænger de tal sammen?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Nu skal vi se det sådan, at de tal, der bliver lovgivet på baggrund af, er de tal, som Skatteministeriet har indhentet, og dem sætter jeg min lid til, når jeg siger, at det i ca. 60 pct. af de redningsoperationer, der bliver iværksat via den her nødradio, drejer sig om lystfartøjer.
Så det er de 60 pct., som jeg læner mig op ad i lovgivningen her.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Men det burde ordføreren jo kunne regne ud ikke er rigtigt.
Altså, når man ser på antallet af surfere, svømmere, joller, fritidsfiskere, erhvervsfiskere, udenlandske lystsejlere i Danmark osv., så burde Socialdemokraternes ordfører kunne regne ud, at det ikke er tilfældet, at 60 pct. af de redningsaktioner, der foretages, gælder folk, der betaler lystbådeafgift i Danmark.
Der betales jo f.eks. ikke lystbådeafgift af et surfbræt.
Der betales heller ikke lystbådeafgift af en jolle.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Dem stoler jeg i hvert fald på.
Derudover vil jeg også sige, at det jo er vigtigt, at vi sikrer, at der er en finansiering af den her radio.
Så jeg synes nu, det er godt og positivt, at vi sikrer en finansiering af den her nødradio.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-27:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til noget andet, for nu var ordføreren jo inde på det her med, at regeringen har lavet den her fantastiske plan, der hedder »Et Danmark, der står sammen«.
Det synes jeg sådan set lyder ganske flot, men hvis man så kigger på den her lønsumsafgift, som regeringen nu vælger at gennemtrumfe sammen med Enhedslisten i forbindelse med finansloven for 2013, så kan man jo se, at vi kan se frem til større brugerbetaling inden for sundhedsområdet.
Der vil jeg gerne have ordføreren til at svare på, hvordan det dog kan være, at det er blevet Socialdemokraternes politik, at man skal have større udgifter, når man eksempelvis vælger at gå til fysioterapeut, ergoterapeut, praktiserende læge, tandlæge eller speciallæge osv.
Med det her lovforslag lægges der op til, at det bliver dyrere for danskerne at betjene sig af det danske sundhedssystem.
Er det socialdemokratisk politik?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Det er jo pr. definition en erhvervsstøtte, i og med at de her brancher så er momsfritaget.
Men med det her forslag er vi inde at regulere lønsumsafgiften med 1,04 pct., og det er et tiltag, der også stemmer godt overens med det, vi gjorde med skattereformen, hvor vi også var inde at hæve lønsumsafgiften for de finansielle virksomheder i Danmark – et tiltag, som vi i øvrigt tog sammen med Venstre og Konservative.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-27:
Skal jeg tolke svaret derhen, at det er fuldstændig efter bogen, altså at det også var socialdemokratisk politik før folketingsvalget, at man gik ind for at øge udgifterne for folk, der vælger at henvende sig hos en fysioterapeut, en ergoterapeut, en kiropraktor, en speciallæge eller forskellige andre?
Var det socialdemokratisk politik før valget, og er det regeringens politik?
Det må man jo gå ud fra, siden man nu vælger at sætte de her udgifter op.
For vi ved jo alle sammen, hvem der kommer til at betale den her ekstraregning.
Hvor vælger den enkelte praktiserende læge eller ergoterapeut osv. at gå hen med den her nye skat?
Hvor vælger man at gå hen med den her udgift?
Derfor har regeringen altså med det her lovforslag besluttet, at det er regeringens politik at lægge øgede skatter og afgifter på folk, der betjener sig af det danske sundhedssystem.
Jeg synes bare, at ordføreren måske må erkende, at ja, det er socialdemokratisk politik, at ja, det er regeringens politik, og at det står man ved.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Hvis jeg var medlem af Dansk Folkeparti og i øvrigt også medlem af Folketinget, ligesom hr. Hans Kristian Skibby er, ville jeg nok holde mig for god til at stå og slå andre politikere i hovedet med, at man påfører danskerne noget brugerbetaling og nogle udgifter.
Det er sådan, at Dansk Folkeparti jo var med til at lave den økonomiske politik under statsminister Anders Fogh Rasmussen og under statsminister hr. Lars Løkke Rasmussen, og der har man i hvert fald gjort det meget, meget sværere for folk med almindelige indkomster at få pengene til at række til dagen og vejen.
I særdeleshed med den seneste forårspakke 2.0 og genopretningspakken, som Dansk Folkeparti jo velvilligt lagde stemmer til, har man i hvert fald bidraget til, at folk med lave indkomster, LO-familierne, kom til at holde for og være med til at finansiere skattelettelser til de allerallerrigeste danskere.
Så i forhold til at kere sig om de almindelige danskere skulle Dansk Folkeparti nok lige komme lidt ned på jorden.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-27:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører siger rigtig nok i sin beretning, at man laver en mindre afgiftsstigning på 34 pct.
En afgiftsstigning på 34 pct. synes jeg da er direkte arrogant at kalde en mindre afgiftsstigning.
Og man skal blot betale 85 kr. ekstra om måneden, så det skulle ikke være nogen sag.
Jeg tror, at en gennemsnitsbåd, der bliver kaskoforsikret, måske koster 500.000 kr., og det vil sige, at man skal betale over 1.000 kr. om måneden i sejlersæsonen for at få lov til at få kaskoforsikret sin båd – hvert eneste år, ikke bare en gang, men hvert eneste år.
Forventer man, at der vil være flere, der forsikrer sig i udlandet, og forventer man, at der er flere, der helt vil droppe kaskoforsikringen?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Tak, jeg har et ganske kort spørgsmål.
Men så må vi jo også kunne forvente, at man som parti her i Folketinget har en række andre forslag til, hvordan man vil forbedre arbejdsmiljøet for lønmodtagerne på de danske arbejdspladser, og der vil jeg godt bede hr. Ole Birk Olesen om kort at redegøre for: Hvad vil Liberal Alliance gøre?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Det er, fordi vi synes, at det griber forkert fat om problemstillingen, og det er, fordi vi er imod, at man pålægger arbejdsgiverne en byrde på ½ mia. kr.
Vi har en helt anden analyse af, hvad der skal til i Danmark, nemlig at man skal lette byrderne for virksomhederne i Danmark.
Det er en forudsætning for, at vi får genskabt økonomisk vækst og får velstandsskabelse, jobskabelse osv. i Danmark.
Regeringen gør det modsatte, gang på gang finder regeringen nye måder at hive penge op af virksomhedernes kasser på.
På den måde gør den Danmark til et mindre attraktivt land at investere i produktion i.
Den her arbejdsskadeafgift har oveni det problem, at den pålægges brancher og ikke enkelte virksomheder.
Det vil sige, at hvis den enkelte virksomhed kun udgør en meget lille del af en branche, gør det for den enkelte virksomhed ingen forskel for betalingen af arbejdsskadeafgift, om der gøres en indsats for at mindske arbejdsskaderne.
Det er selvfølgelig et problem, og det er et problem, som mange har påpeget.
Men alligevel fortsætter regeringen, og det skyldes jo nok, at det for regeringen er mere væsentligt, at der kommer ½ mia. kr. i statskassen, end at det her faktisk virker.
Vi ved, at ved mange arbejdsskader spiller lønmodtagerne også en rolle for, at arbejdsskaden er sket. Der er lønmodtagere, der overhører instrukser fra deres arbejdsgivere om, hvordan de skal udføre arbejdet.
Der er lønmodtagere, som ikke ifører sig det sikkerhedsudstyr, som står til rådighed for dem.
Men eftersom lønmodtagererne ikke ansvarliggøres for adfærd, der er til skade for deres helbred, kan der være en tendens til, at man gør det mere, end man burde gøre.
Derfor: Hvis dette forslag skulle have nogen logik i sig, skulle det være en arbejdsskadeafgift, der var delt mellem de ansatte og arbejdsgiverne, så der på arbejdspladserne var et fælles ansvar for at få gjort noget ved arbejdsmiljøet og for at leve op til de regler, der er.
I dag bilder man med det her forslag lønmodtagerne ind, at det alene er deres arbejdsgivers opgave at sørge for, at de ikke arbejder farligt.
Virkeligheden ude på arbejdspladserne er, at det nok så meget også er lønmodtagernes opgave at sørge for, at de ikke arbejder farligt.
Men det negligerer det her lovforslag.
Det fortsætter i samme spor med den der populistiske, venstreorienterede tilgang til tingene, hvor man hævder, at alting er arbejdsgivernes skyld, selv om man udmærket ved, at også lønmodtagerne har et ansvar for at sørge for at arbejde efter reglerne.
Vi er imod lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Jeg kunne høre på hr. Brian Mikkelsen, at hr. Brian Mikkelsen antager, at det her vil komme til at koste virksomhederne penge.
Altså at dansk erhvervsliv ville komme til at betale de her 30 mio. kr.
Jeg vil bare lige bede hr. Brian Mikkelsen om at bekræfte følgende: Efter at krisen satte ind i 2008, gennemførte VK-regeringen forårspakke 2.0, og i 2010 kom genopretningspakken, som samlet set har betydet, at det danske erhvervsliv betaler 40 mia. kr. mere i skatter og afgifter hvert år.
Det har hr. Brian Mikkelsen stemt for.
Kan hr. Brian Mikkelsen bekræfte det – ja eller nej?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-27:
Jamen vi lavede en skattereform, som sænkede skatten for danske lønmodtagere betragteligt.
Hele princippet i den forrige skattereform, som VK-regeringen lagde frem og fik flertal for sammen med Dansk Folkeparti – altså ikke den skattereform, vi sidste år i juni måned indgik med regeringen – var, at det var en historisk sænkning af marginalskatten i Danmark og i det hele taget af skatten i Danmark for almindelige lønmodtagere.
Og ja, den finansierede vi bl.a. med skatter og afgifter fra virksomhederne.
Det var nødvendigt for at få det finansieret, så det står jeg selvfølgelig ved.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Jamen det er jo godt høre, at hr. Brian Mikkelsen står ved det.
Det bliver spændende at høre, om Venstre også står ved det senere i dag, når vi skal debattere nogle af de andre lovforslag.
Der må jeg sige, at det klæder hr. Brian Mikkelsen at sige, som han gjorde, og jeg synes også, at det ville klæde andre borgerlige partier her i Folketingssalen på lignende måde at erkende, at man har været med til at vedtage forslag, der betyder, at dansk erhvervsliv betaler 40 mia. kr. mere i skatter og afgifter hvert år.
Så hatten af for hr. Brian Mikkelsen her i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-27:
Selvfølgelig er det her med at kunne skrue på de forskellige skatteknapper altid noget, der er en regerings eller et folketingsflertals prærogativ.
Men den store forskel på, hvad det var, vi i VK-regeringen gjorde, og på, hvad det er, den nuværende regering desværre gør, er, at det for vores vedkommende var sådan, at vi, for hver gang vi hævede skatterne og afgifterne et sted, så også fik dem sænket et andet sted – for virksomhederne og for lønmodtagerne.
De 6 mia. kr., som den nuværende regering har hævet skatter og afgifter med, har man blot brugt til at øge det offentlige forbrug.
Vi mister arbejdspladser, og det er blevet dyrere at være virksomhed, og det er blevet dyrere at være borger, uden at man har fået noget til gengæld.
Man har blot fået et øget offentligt forbrug.
Det gør Danmark svagere i konkurrencen, og det synes jeg da er ærgerligt.
Vi vil meget gerne snakke med regeringen om skattepolitikken og om de forskellige elementer i skattepolitikken og vil gerne være med til at løse nogle af de udfordringer, man har i Danmark i dag, men der er det altså ikke noget, der gøres, ved at man øger det offentlige forbrug, men ved at man gør det lettere at være virksomhed og man gør det billigere at være dansker.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og for de faldne bemærkninger.
Det er jo, som det ganske rigtigt er blevet sagt, et forslag med mange komponenter i sig, hvor man laver nogle forenklinger og nogle ændringer af mere teknisk karakter.
Jeg tror, det var hr. Ole Birk Olesen, der kritiserede denne regering for at have lavet den her form for lovforslag.
Jeg vil sige, at det nu ikke er første gang i Folketingets historie, at der er kommet det, vi kan kalde et bunkebryllup ud af det, som det, vi ser her i dag, og vi kan altid diskutere berettigelsen af, at man har lovforslag, hvor det er sådan, at der er en lang, lang række forskellige delelementer, der sættes sammen, og hvor vi skal have balancen i forhold til det.
Jeg tror nu, at de fleste vil være enige i, at det, når der er tale om, at det er sådan nogle tekniske ændringsforslag, så ville være meget, meget besværligt, hvis vi her i Folketingssalen skulle behandle hvert enkelt for sig selv i et særskilt lovforslag, men at det, at man stykker noget sammen i ét lovforslag, også har en praktisk funktion.
Men jeg er med på også fremover at diskutere betimeligheden i, at man stykker så meget sammen, som tilfældet er her.
Der er tale om mange ting her, så jeg skal ikke gå ind i alle detaljerne i det.
Der er blevet rejst en række problemstillinger, som jeg har noteret ned, og som jeg går ud fra vi kan diskutere videre i udvalgsbehandlingen, herunder også den særlige situation, der er for PFA.
Jeg vil derfor så bare nøjes med at sige, at vi kan tage den videre debat om de spørgsmål og uklarheder, der måtte være, i udvalget.
Nogle af dem er teknisk set sådan lidt indviklede, og derfor synes jeg, det er mest rimeligt, at vi tager det i udvalgsbehandlingen.
Så tak for ordet, og tak for debatten.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han er opmærksom på, at dårligt arbejdsmiljø koster det danske samfund 64 mia. kr. årligt ifølge LO's beregninger, og det er altså udgifter til sygedagpenge, tabte arbejdsdage, behandling i sundhedsvæsenet, førtidspension osv. Er ordføreren opmærksom på, at når den her afgift bliver indført og brancherne så sørger for at forbedre deres arbejdsmiljø, vil det i virkeligheden føre til en samfundsmæssig gevinst?
Er ordføreren opmærksom på det?
Vi kan spare milliarder, hvis vi får forbedret det danske arbejdsmarked, både med hensyn til færre arbejdsulykker og færre erhvervssygdomme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Jamen jeg må sige, at jeg er fuldstændig enig i, at et godt arbejdsmiljø er utrolig vigtigt.
Det er rigtig vigtigt for den enkelte medarbejder, at man trygt og sikkert kan gå på arbejde hver dag uden at skulle risikere liv og lemmer.
Det er også vigtigt for virksomhederne, at man har en sund og god arbejdskraft.
Og det er så sandelig også godt for os som samfund, at der ikke kommer regninger for folk, der er blevet ødelagt af at gå på arbejde.
Og vi i Venstre har også været med til de seneste aftaler.
For vi er sådan set helt enige i målet, og derfor laver Venstre også en aftale med regeringen.
Men jeg må bare konstatere, at her er der tale om et lovforslag, der ikke har den effekt.
Der er tale om et lovforslag, der skal skaffe penge i kassen, og som ikke fremmer arbejdsmiljøet, som ikke giver den enkelte virksomhed incitament til at forbedre arbejdsmiljøet.
Det fremgår tydeligt af høringssvarene.
Og det synes jeg da bare at regeringen skulle være ærlig nok at stå ved.
For det er et forslag, der skal give penge i kassen, og det er det, det drejer sig om – og sådan er det, uanset hvilket flot stykke indpakningspapir man pakker det ind i.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jamen jeg er meget glad for, at Venstre har givet tilsagn om, at man gerne vil være med til at indføre en belønningsordning for godt arbejdsmiljø for den enkelte arbejdsplads.
Men det er simpelt hen ikke rigtigt, når der bliver sagt, at den her afgift ikke vil fremme et godt arbejdsmiljø.
For afgiften for de enkelte brancher, hvis der bliver færre ulykker og færre erhvervssygdomme, vil falde.
Og det er ikke rigtigt, som ordføreren påstår, at det ikke er meningen, at den må falde.
Det må den hjertens gerne.
Derfor er der et økonomisk incitament for brancherne til at forbedre deres arbejdsmiljø som brancher.
Og jeg har da hørt utallige gange i den her Folketingssal, at man fra borgerlig side har ført frem, at økonomiske incitamenter, en økonomisk gulerod, er et rigtig godt princip.
Her er det så altså de farlige brancher i Danmark, man giver et økonomisk incitament til at forbedre arbejdsmiljøet.
Er det ikke et sædvanligt, almindeligt, borgerligt princip, at sådan et system er godt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-27:
Hvis man læser lovforslaget, kan man se, at der står: »Afgiftssatserne er fastlagt med det formål at tilvejebringe det i finanslovsaftalen forudsatte provenu.«
Det bør der jo selvfølgelig også være.
Jeg må bare konstatere, at det i høringssvar, bl.a. fra KL, skrives meget, meget tydeligt, og jeg gentager det gerne: »Som lovforslaget nu er udformet, må KL imidlertid konstatere, at det forebyggende incitament er fuldstændig forsvundet.«
Det synes jeg da er meget, meget klar tale.
Det her forslag er et forslag, der handler om at kradse penge i kassen, og det burde man bare stå ved.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jamen det er jo sjældent, at en gave, man har fået og pakket ud, kan omsættes til den samme værdi, som den er blevet købt til i butikken.
Det kan være, at den gave, der er indkøbt for 5.000 kr. i butikken, kun kan sælges for 4.000 kr. i Den Blå Avis.
Så er værdien for modtageren jo sådan set kun 4.000 kr.
Derudover kommer det arbejde, som man har med at skulle sætte den til salg, betale for at indrykke en annonce; det gør jo værdien af gaven endnu mindre end 4.000 kr.
Så jeg synes, det her er meget betænkeligt, og i det hele taget burde vi jo afholde os fra at beskatte gaver så hårdt.
Altså, tænk, at man ikke kan give hinanden en gave, uden at SKAT skal have sin andel.
Det er da en frygtelig misundelse, som finder sted her.
Jonas Dahl (SF), 2012-11-27:
Det var ordførerens bemærkning om gaver, som jeg egentlig bed lidt mærke i.
Altså, jeg har fuld forståelse for, hvis man i Liberal Alliance får gaver i en størrelsesorden af 5.000 kr. Al ære og respekt for det; jeg håber da ikke, det er hadegaver.
Men ordføreren må vel anerkende, at selv når man får en gave til en værdi af 5.000 kr., nu brugte ordføreren selv dette eksempel, så kan det vel omsættes?
Så kan man jo så vælge, om man vil beholde gaven eller ej.
Man kan også vælge – det er en mulighed, man altid har – at sige nej tak til en gave.