Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Det skulle jeg hilse og sige der er behov for.
Efter 10 års højreorienteret styre ser det skidt ud.
Fra 2007 til 2012 faldt Danmark fra at være det tredje mest konkurrencedygtige land i verden til nu at ligge på en tolvteplads ifølge World Economic Forum.
Resultatet er desværre til at tage og føle på for mange danske lønmodtagere.
130 private arbejdspladser er flyttet til udlandet eller blev nedlagt hver dag – også om søndagen.
Den vigtigste opgave for den nye regering har været at standse blødningen, standse tabet af arbejdspladser.
For at sikre det skal vi også rydde op efter den tidligere regering, som påstod, den havde skattestop, samtidig med at den hævede skatter og afgifter for borgere og ikke mindst erhvervslivet mere end 130 gange – og det er vel at mærke 130 gange i den korte tid, hr. Lars Løkke Rasmussen sad for bordenden i Statsministeriet.
VK-regeringen med Venstre i spidsen indførte afgifter, så det tilsammen koster erhvervslivet ca. 24 mia. kr. om året.
Det skete i skattereformen fra 2009 og med genopretningspakken fra 2010 – vel at mærke politiske tiltag, der blev gjort, efter krisen var slået igennem i 2008.
Man kan spørge sig selv, om Venstre havde styr på strategien for, hvor Danmark skulle hen.
Det ser ikke sådan ud, for det, Venstre definerer som Danmarks hovedproblem, øgede skatter og afgifter, kan Venstre selv tage en stor del af æren for, for som sagt er det et faktum, at Venstre selv har påført erhvervslivet nye skatter og afgifter for 24 mia. kr. hvert år.
Hvis det virkelig er Danmarks hovedproblem, har Venstre lige haft 10 år i regering, hvor de jo havde kunnet undlade at pålægge erhvervslivet nye afgifter, men det gjorde man som bekendt ikke.
Men i dag kan vi så se, at Venstre har chancen for at råde bod på lidt af fortidens synder ved at stemme for en afskaffelse af Venstres egen fedtafgift.
Regeringen afskaffer nemlig Venstres fedtafgift og undlader også at indføre udvidelsen af den såkaldte sukkerafgift.
Begge afgifter blev kritiseret for at forhøje forbrugerpriserne, øge bureaukratiet i virksomhederne og dermed koste danske arbejdspladser.
Den kritik vil regeringen selvfølgelig ikke sidde overhørig, og derfor rydder vi nu op efter Venstre.
Her er det værd at bemærke, at afgifterne på fedt og sukker vejer relativt tungere i budgettet hos folk med lavere indkomster, og derfor vil en afskaffelse af afgifterne styrke den sociale balance.
Hen over sommeren og i efteråret har erhvervslivet ganske højlydt givet udtryk for, at det bliver vanskeligt for danske virksomheder at få danske medarbejdere til at arbejde i udlandet, hvis den vedtagne stramning af beskatning for fuldt skattepligtiges udenlandske arbejdsindkomst bliver gennemført.
Hermed sikrer vi, at personer, der er fuldt skattepligtige i Danmark, også i fremtiden vil få et nedslag i skatten på lønindkomst erhvervet under ophold i udlandet i mindst 6 måneder.
Afgiften på elvarme er i dag væsentlig højere end afgifterne på f.eks. olie og naturgas, og da der anvendes mere og mere vedvarende energi til fremstilling af el, vil et større forbrug af el til varme være til gavn for indpasningen af el fra vindmøller i energiforsyningen.
Derfor lemper vi afgiften på elvarme, så den svarer til de øvrige energiafgifter.
Herved bliver elopvarmningen af helårsboliger og lokaler i momsregistrerede virksomheder væsentlig billigere end i dag.
Det tab af indtægter til samfundets fælles kasse skal selvfølgelig finansieres fuldt ud, ellers ville vi mangle pengene til velfærd, og finansieringen sikrer vi på to måder.
For det første ved at sænke personfradraget med 900 kr. for folk over 18 år og sænke det med 700 kr. for børn og unge under 18 år.
Det svarer til ca. 15 kr. ekstra i skat om måneden for hver 100.000 kr., man får i løn om året ud over personfradraget på 42.900 kr.
For det andet finansierer vi det ved at forhøje bundskatten med 0,19 procentpoint og tilsvarende forhøje det skrå skatteloft for personlig indkomst fra 51,5 pct. til 51,7 pct.
Det svarer til ca. 24 kr. ekstra i skat om måneden.
Hvad betyder afgifts- og konkurrencepakken så for fordelingen?
Med afskaffelsen af fedt- og sukkerafgifterne og den lavere afgift på elvarme sammenholdt med sænkningen af personfradraget og stigningen i bundskatten vurderer vi at indkomstforskellene målt ved Ginikoefficienten vil blive reduceret med 0,02 procentpoint.
Afgifts- og konkurrencepakken sikrer dermed en bedre social balance.
Jeg vil sige, at Socialdemokraterne støtter forslaget.