runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Det tror jeg slet ikke vi kan blive uenige om.
Når jeg spørger om, hvornår ordføreren har skiftet holdning, er det, fordi SF jo sad i regering frem til 2014, og fordi man derfor har haft rig mulighed for at nedsætte sådan en kommission fra 2011 til 2014; derfor undrer det mig bare en lille smule.
Vi havde Muhammedkrisen i 2005.
Der var rig lejlighed for SF, mens SF var i regering, til at nedsætte den her kommission, så hvorfor kommer det her forslag først nu?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Jamen jeg tror ikke, at det for fru Britt Bagers vedkommende er gået hendes opmærksomhed forbi, altså at hun ikke har lagt mærke til, at det jo ikke er alting, som tre partier er enige om i regeringen.
Der var områder, hvor Socialdemokraterne og Radikale var mere enige med hinanden, hvor SF og Radikale var mere enige med hinanden, og det er vel også fair nok, at der ikke er fuldstændig enighed om det, og det kan man jo også høre på debatten i dag om lige præcis det her.
Men når det er med i den samlede pakke, som jeg præsenterede på SF's vegne tilbage i januar om at styrke retssikkerheden, ytringsfriheden og forsamlingsfriheden, var det også, fordi der er sket nogle ting, også for nylig, som sætter det ind i en ramme.
Det her er ikke en lex tegningekrise.
Det er simpelt hen det, der er sket specifikt fra for 10 år siden og til nu.
Mit forslag er endda blevet overhalet af begivenhederne i forhold til nogle af de dokumentarudsendelser, der har været, så det er heller ikke en lex imamer.
Det er i det spænd, hvor man vil sige: Skal vi ikke tage en grundlæggende diskussion af, om principper gælder for alle og ikke for dem, vi kan lide eller ikke lide?
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Ordførerens formand siger, at det er på tide, at vi tager bladet fra munden – det kunne man selvfølgelig godt sige lugter af øget ytringsfrihed – og stiller os på de her kvinders side og er med til at kæmpe deres kamp.
Så jeg skal bare forstå: Hvordan kan man kæmpe kampen mod de her imamer, hvis ikke man skal ind og diskutere deres ret til at ytre sig, deres ret til at ytre noget, der er på kant med lovgivningen?
Hvordan skal den her kamp foregå, hvis man ikke skal diskutere, hvad det er for holdninger, som de her kvinder konstant indoktrineres med?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Det kan man jo gøre på mange måder, og specielt frihedshensyn til nogle af de mennesker i det her land, som lever under social kontrol, lever i nogle parallelsamfund, har været en mærkesag for SF og specielt også for min partiformand.
Og jeg synes ikke, der er noget underligt i gerne at ville diskutere ytringsfrihedens grundvilkår, uagtet hvordan den undersøgelse så ville ende ud – det ville jeg jo ikke kunne vide, det ville komme an på både kommissorium og de folk, der sad i den.
Et resultat kunne jo godt være, at man kom frem til, at vi lever i en ny tid og man bliver nødt til at indskrænke ytringsfriheden på nogle områder.
En anden konklusion kunne være: Nej, vi er gået for langt.
Det ville netop være det gode ved sådan en diskussion om, hvad der var af forskellige muligheder osv.
Men jeg synes ikke, at der er noget mærkeligt i at ville kæmpe for feminisme, kæmpe for udsatte gruppers ret til at leve i frihed og så også sige, at man synes, at det ville være godt med en grundig debat om ytringsfrihedens vilkår.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Men pointen må jo være, at vi netop, ordføreren og jeg, har muligheden for at bruge vores ytringsfrihed til at bringe alle vores gode argumenter til Folketingets talerstol for, hvorfor vi selvfølgelig skal af med blasfemiparagraffen eller med racismeparagraffen for den sags skyld.
Det bærende må være, at vi har muligheden for politisk at lave det om, når der bliver et flertal for det.
Det er jeg ikke i tvivl om kommer.
På et eller andet tidspunkt skal der nok være et flertal, der bukker under for den sunde fornuft.
Men spørgsmålet er bare, om det er den politiske proces, der skal afgøre det, eller om det er et kommissionsarbejde, der ligesom skal bane vejen.
Der foretrækker jeg da, at vi tager debatten her i Folketingssalen og finder en løsning, der forhåbentlig går hr. Simon Emil Ammitzbølls og i øvrigt mit eget partis vej.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Da vi havde den såkaldte Muhammedkrise, tror jeg, at DF's ordfører og jeg selv var enige om, at man ikke skal begrænse friheden til at tale eller tegne.
Og en af dem, som var en meget, meget klar fortaler for det, var jo Jyllands-Postens Flemming Rose.
Og selv samme Flemming Rose er jo nu ude og advare mod noget af det, som regeringen er ved at tage initiativ til omkring indskrænkningen af ytringsfriheden i forhold til imamer.
Det lyder eksempelvis fra ham: »Jeg er helt grundlæggende imod, at man kriminaliserer ytringer alene på baggrund af de holdninger og meninger, som de er udtryk for.«
Bekymrer det ikke Dansk Folkepartis ordfører, at en mand som Flemming Rose slår alarm?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Det er glædeligt, at Enheslistens spørger mener, at man ikke skal begrænse ytringsfriheden.
Det ser Dansk Folkeparti frem til, når vi på et tidspunkt skal til at debattere § 266 b, altså at man gerne ser nogle videre rammer for, hvad der kan siges i det offentlige rum.
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Men det er jo rigtigt, at der i øjeblikket foregår forhandlinger.
For os er det ikke et spørgsmål om ytringsfriheden.
Det er et spørgsmål om facetter af religionsfriheden, og den debat synes jeg vi skal tage, når vi ved, hvad der kommer ud af de forhandlinger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Jamen det er da ingen hemmelighed, at Enhedslisten har talt for en afskaffelse af blasfemiparagraffen
, så det kan vi da danne fælles front i forhold til, hvis det er det, som Dansk Folkeparti ønsker.
Men jeg synes da, at Flemming Roses udsagn er et eksempel på, at det ikke ville skade at få en opkvalificering af debatten, altså at der tages højde for de seneste 10 års debatter og dermed få det opkvalificeret.
Og det kunne man eventuelt gøre med en kommission, så jeg vil måske vende det om og spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvad kunne det egentlig skade at have sådan en kommission?
Selvfølgelig vel vidende, at debatten om ytringsfriheden ikke stopper.
Men hvad ville det egentlig skade at have en kommission, der efter norsk eksempel kiggede på mulighederne for en opkvalificering af vores debat om lige præcis noget så vigtigt som ytringsfriheden?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Spørgsmålet er jo helt grundlæggende, om den levende politiske diskussion her i salen, der virker, og hvor vi tydeligvis er uenige om nogle ting, men altså kan tage debatten, skal være et kommissionsanliggende.
Det mener jeg ikke det skal.
Der mener jeg slet ikke vi er endnu.
Jeg synes, vi helt åbent skal tage den diskussion, der så måtte være, om uenigheden og få en politisk drøftelse om det.
Jeg håber, det samme gælder for racismeparagraffen.
Det vil vi i hvert fald se frem til.
Britt Bager (V), 2016-05-17:
SF ønsker efter norsk praksis at nedsætte en kommission, der skal vurdere vilkårene for ytringsfriheden i Danmark samt komme med forslag til, hvordan ytringsfriheden kan styrkes.
Som ministeren har påpeget, er ytringsfriheden et af de mest grundlæggende elementer i et velfungerende demokrati.
Det gælder således også i Danmark.
Vi har i de seneste år haft flere situationer, hvor ytringsfriheden har været til debat, og hvor vi har diskuteret ytringsfrihedens rolle og rammer.
Her har vi hver gang uden undtagelse understreget, hvor vigtig ytringsfriheden er for vores samfund.
Det er der bred politisk enighed om.
Derfor har jeg også forståelse for, at forslagsstillerne med det her forslag ønsker at styrke den demokratiske debat og ytringsfriheden.
Helt konkret ønsker man via en kommission at få en grundig vurdering af ytringsfrihedens vilkår og udvikling og mulighed for at blive styrket fremadrettet.
Den grundige vurdering mener forslagsstillerne er nødvendig.
Især har fremkomsten af sociale medier ændret vores måde at kommunikere på og dermed også ændret vores måde at ytre os på.
Men jeg mener ikke, at samfundsudviklingen har svækket ytringsfriheden.
Helt grundlæggende er Venstre af den klare opfattelse, at ytringsfriheden i dag har rigtig gode vilkår i Danmark.
Vi har fra politisk side opstillet de bedst mulige rammer for ytringsfriheden, og vi diskuterer løbende ytringsfrihedens vilkår og rammerne for den.
Tag bare debatten her i dag.
Derfor ser Venstre heller ikke behov for at nedsætte en kommission, og på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Og så skal jeg meddele fra De Konservative, at de heller ikke støtter forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Så vidt jeg ved, er fru Britt Bager også uddannet jurist og har så også, hvad skal man sige, en professionel indgang til det her.
Jeg har jo forstået, at Venstre og regeringen ikke ønsker at støtte en sådan kommission, men ordføreren sagde, at ytringsfriheden har det godt i Danmark.
Det vil jeg også medgive at den har, hvis man sammenligner med så mange andre lande i verden, men mener ordføreren, at der ikke er nogen problemer?
Er der ikke noget sted, hvor vi kunne sætte ind?
Er alting, præcis som det skal være i forhold til ytringsfriheden?
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Ytringsfriheden er jo ikke et statisk begreb.
Derfor er der steder, vi kan sætte ind, og der er punkter, vi skal diskutere, og det er også det, vi gør i dag.
Det er også den diskussion, der finder sted under forhandlingerne med kirkeministeren.
Så jeg mener, at der er steder, hvor der kan sættes ind, og jeg mener, at der hele tiden er punkter, vi skal diskutere.
Men i min verden lugter ordet kommission bare langt væk af, at vi sylter et arbejde, og i min verden er en kommission ikke den rigtige vej mod mere ytringsfrihed – tværtimod.
Jeg mener, en debat som den, vi har i dag, er langt mere konstruktiv og har langt større effekt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Der er altid en stor diskussion, når et forslag indeholder ordet kommission, for vi ved, at det kan blive dyrt og langvarigt.
Jeg mener også, at man skal være meget forsigtig med at foreslå kommissioner, og at det helst skal være noget, der har en generel eller meget vigtig og afgørende betydning for et samfund, og det mener jeg at ytringsfriheden har.
Lige nu er der jo en diskussion, som godt kan ende med at indskrænke ytringsfriheden, og hermed mener jeg diskussionen om at kriminalisere visse ytringer.
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Det er fuldstændig rigtigt, at en kommission er dyr.
Det er ikke det, der er afgørende for mig.
Det, der er afgørende for mig i noget så vigtigt som ytringsfriheden, er, at jeg mener, at et kommissionsarbejde er langtrukkent.
Hovedårsagen til, at jeg ikke bakker op og at vi i Venstre ikke bakker op om det her, er faktisk, at et kommissionsarbejde er langtrukkent.
Med hensyn til hvordan ytringsfriheden skal skæres, har SF jo selv fremsat det forslag under forhandlingerne, og derfor synes jeg ærlig talt, at det vil være mest rigtigt, at det bliver drøftet i forhandlingslokalet med de øvrige partier og kirkeministeren, i stedet for at jeg skal stå og give min udlægning af det her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Jeg synes, det er helt oplagt at følge i de norske fodspor, og jeg synes, det er vigtigt at se på, hvad der kommer af anbefalinger ude fra samfundet, eksempelvis fra tænketanken Justitia og Jacob Mchangama, som anbefaler nedsættelsen af sådan en kommission.
Det, vi jo kan se, er, at vi i dag står med nye kommunikationsmidler, sociale medier og kommunikation her, hvor man jo ofte har en debat, som sådan en kommission ville kunne opkvalificere.
Vi har en global verden, hvor noget, der bliver sagt, tegnet eller skrevet i Danmark, lige pludselig kan få stor fokus udeomkring i verden, som vi så det med Muhammedkrisen.
Vi har jo også en situation, hvor vi har en terrortrussel, som vi skal tage seriøst, men hvor vi samtidig også skal undgå at ødelægge de frihedsrettigheder, som vi forsøger at beskytte imod lige præcis terroristerne.
Vi har jo set, at der har været diskussioner om, hvad man skal gøre.
Vi så det eksempelvis med den kurdiske tv-station Roj TV, der sendte fra Danmark.
Det var en tv-station, som talte formørkede kræfter som ISIL midt imod, og som blev set af millioner af seere i Mellemøsten, men som blev lukket efter pres fra – hvad meget tyder på, hvis man kigger på WikiLeaks – den tyrkiske præsident Erdogan.
Det synes jeg er dybt, dybt bekymrende, og det viser jo de problemer og de udfordringer, der er i forhold til ytringsfriheden, og hvor jeg slet ikke synes det ville skade at få en opkvalificering med sådan en kommission.
Man kan sige, at da vi havde diskussionerne om Muhammedtegningerne, var der jo stor opbakning bredt set for ytringsfriheden.
Man kan sige, vi havde en samlet front på rigtig mange strækninger i forhold til retten til at tale og til at tegne frit.
Nu er der så en stor diskussion om, hvor frit man skal kunne tale.
Vi kan eksempelvis læse, at hr. Flemming Rose, som under krisen med Muhammedtegningerne blev rost fra højrefløjen for sit forsvar for ytringsfriheden, nu kritiserer regeringen.
Han mener, at man vil kriminalisere ytringer alene på baggrund af holdninger i forhold til de initiativer, som regeringen er i gang med i forhold til diskussionen om imamerne.
Vi skal stå vagt om ytringsfriheden, vi skal tackle de udfordringer, der følger med udviklingen, med moderne teknologi, globalisering og terrortrussel, som forsvaret af ytringsfriheden stilles overfor, og det er derfor, vi fra Enhedslistens side støtter forslaget fra SF.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Tak for den spændende ordførertale.
Men er pointen ikke, vil jeg spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, at hvis der var et flertal i Folketinget for at udvide ytringsfriheden, altså afskaffe blasfemiparagraffen eller racismeparagraffen, så kunne et flertal i Folketinget jo bare ændre det.
Det vil vi gerne i Dansk Folkeparti.
Der er vi 37 mandater, der gerne vil ændre det og afskaffe de paragraffer, der begrænser det frie ord.
Det kunne vi tage hinanden i hånden og fremsætte et forslag om, hvis det var det.
Det gør vi gerne, for de ting vil vi selvfølgelig gerne have gjort op med.
Det mener jeg bare ikke der skal en kommission til at kigge på.
Det mener jeg fint at vi kan gøre selv og tage den politiske debat om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Det er jo sådan set et meget logisk synspunkt at fremføre, men nu har jeg den glæde at have erfaring med også at have siddet i et af de lidt ældre partier i Folketinget på et tidligere tidspunkt i min tilværelse, og derfra ved jeg, at partier, der er lidt ældre end hr. Peter Kofod Poulsens og mit eget, nogle gange har godt af, at der bliver nedsat lige præcis sådan nogle kommissioner og udvalg og den slags, for så kan forslagene blive stillet i den rækkefølge, som begejstringen for dem udvikles efter i disse partier.
Der tror jeg også kan blive til gavn for de synspunkter, som hr. Peter Kofod Poulsen repræsenterer.
Ida Auken (RV), 2016-05-17:
Enhedslisten kunne f.eks. sikre, at vi ikke røg ud af Europol, men når det kommer til at få det effektueret, er man ikke kommet med et eneste forslag til, hvordan Danmark skal sikre, at vi ikke ryger ud af Europol.
Det er det samme her: Hvis man sender en minister af sted med et mandat, der hedder, at det er ligegyldigt, hvad der kommer ud af de her forhandlinger, for vi vedtager bare selv noget andet og laver en undtagelse, så har man stillet sin minister ringere.
Er Enhedslisten enig i, at det, man foreslår her, er at sende ministeren af sted med et krav om, at vi undtager dansk realkredit fra Basel IV-kravene, ifald de skulle komme?
Det er det, der står i forslaget.
Vi bliver jo nødt til at tage Enhedslisten på ordet.
Mette Reissmann (S), 2016-05-17:
Jeg synes, man skal tilrettelægge den strategi, som man faktisk havde en vis succes med, sidste gang regeringslederen fra Danmark tog af sted for lige præcis på danske vegne at skulle forhandle, at vi fik bevaret vores unikke realkreditsystem.
Jeg synes, at Enhedslisten med hr. Pelle Dragsted er en postgang for tidligt ude i forhold til at skulle sende signaler.
Ministeren er i gang med at holde møde med de relevante mennesker.
Vi er som sagt ikke medlem af Baselkomiteen.
Vi kan ikke melde os ud.
Og nej, vi har heller ikke intentioner om fra Socialdemokraternes side at skulle melde os ud af EU eller ikke følge den lovgivning, der kommer fra EU, men vi er bestemt interesseret i at udvise rettidig omhu på rette tid og sted i forhold til at kæmpe sammen og forhåbentlig sammen også med hele Folketinget for at kunne bevare det unikke danske realkreditsystem.
For hvis der er noget, der bekymrer os, er det, hvis der lige pludselig bliver rokket ved tilliden til systemet, sådan at det går hen og bliver dyrere for danske boligejere og danske virksomhedsejere.
Det ville være en sand katastrofe.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Men at det bliver dyrere for de danske boligejere, er jo desværre allerede en realitet.
Det er det, vi har oplevet.
Bl.a. som følge af de her øgede krav eller udsigter til krav ser vi altså den her gebyrskrue, der bare fortsætter op ad og har gjort det i en årrække.
Det er jo derfor, vi er så bekymrede for det her.
Det er derfor, at vi er bekymrede for, om vi igen skal opleve det.
Det er rigtigt, at vi har fået nogle undtagelser, men det har ikke ændret ved den udvikling, som alle danske boligejere oplever: at de bliver presset på deres gebyrer og bidragssatser som følge af de krav, som ikke tager hensyn til det, der er det særlige ved den danske realkredit, nemlig det, som ordføreren selv beskriver, at det er en så sikker havn for investeringer i den grad, som det er.
Mette Reissmann (S), 2016-05-17:
Jeg tror bestemt, at hr. Pelle Dragsted og jeg sådan set er enige om at nå frem til at skulle kunne beskytte det danske realkreditinstitutsystem.
Vi er måske bare ude i spørgsmålet om, hvornår slaget skal slås, og at der er en uenighed om det.
Hr. Pelle Dragsted vil gerne have det nu, og jeg mener helt klart, at det er et slag i luften, snarere end det faktisk er noget, der har virkning.
Baselkomiteen er jo ikke en gentlemanklub, hvor de sidder og hygger sig og får drinks.
Det er faktisk uafhængige nationalbankdirektører fra et globalt finansielt system, der er udpeget til lige præcis at skulle sikre, at vi ikke ryger ud i en så forfærdelig finansiel krise, som vi har været hidtil, og når de kommer med regler, er det altså nøje gennemtænkt.
Vil det så medføre omkostninger af en eller anden karakter som det, vi har set, bl.a. med den opskruning af gebyrer i realkreditinstitutsystemet, så må vi håndtere det i et andet spor, som vi jo også er i gang med, og det ved hr. Pelle Dragsted også godt.
Jeg synes, at med det her beslutningsforslag begynder man at pippe signaler ud over landets grænser, som helt klart går i den modsatte retning af, hvad jeg tror Enhedslisten er interesseret i.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Jeg bliver en lille smule forvirret, for på den ene side siger ordføreren, at det ville være helt forfærdeligt, hvis Danmark valgte ikke at blive omfattet af nogle Baselkrav, og på den side spørger ordføreren, om det egentlig er et problem, at Basel eller for den sags skyld EU – i sidste ende er det jo EU, der implementerer de her regler – skal bestemme.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge ordføreren – for vi kan godt vælge at indføre lige præcis den regulering, vi ønsker i Danmark; det kan vi bare vedtage her i Folketinget – om ordføreren mener, at det er EU med Baselkravene, eller om det er Folketinget, der skal bestemme, hvordan vi regulerer vores realkredit.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-17:
Det er et samspil, som skal være der, set i forhold til at Danmark også på de internationale områder skal være et godt eksempel.
Og det er man altså ikke ved at træffe nogle beslutninger som den, der ligger her, sådan umotiveret, i forhold til at vi ikke kender de langsigtede konsekvenser af det.
Vi er nødt til at være sikre på, at når vi går ind og laver lovregulering på realkreditområdet – lægger nogle stramninger på, eller hvad vi nu kan finde på at gøre i forhold til at håndhæve f.eks. den fri konkurrence på det danske realkreditmarked – så skal vi bare hele tiden have for øje, at der skal være en ubetinget, meget, meget høj investortillid i Danmark til vores realkreditmarked.
Det er der ikke, hvis vi begynder at gå solo og gå uden om de internationale spilleregler.
Det er der altså ikke.
Så kan det godt være, at vi kan redde noget på bidragssatsen og andre steder, men det ændrer bare ikke på, at risikoen er markant større for, at vi vil opleve, at renten bliver højere, fordi efterspørgslen efter danske realkreditobligationer vil blive markant mindre fra udenlandske investorer.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Det lyder måske lidt mærkeligt, når det kommer fra et folketingsmedlem for Enhedslisten, men jeg tror faktisk, man skal have lidt mere tillid til de der investorer.
Jeg tror faktisk godt, de kan se, hvordan den danske realkredit klarer sig, og hvordan den har klaret sig igennem krisen også uden de her krav.
Jeg tror simpelt hen, det er et skræmmebillede, at hvis ikke Danmark til punkt og prikke følger den her regulering, vil man ikke kunne refinansiere de danske boligobligationer.
Problemet er jo, hvis EU kommer med en lovgivning, som betyder, at bidragssatserne igen skal stige for danskerne.
Det er det, vi prøver at gøre noget ved med det her forslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-17:
Men det er bare den forkerte medicin på det forkerte tidspunkt.
Det er jeg nødt til at sige til Enhedslistens ordfører.
Nu er det også tid til at komme med nogle gode anbefalinger, og jeg vil da egentlig anbefale, at Enhedslisten måske bliver lidt mere solidariske set i forhold til at gå med ind i de aftaler, der har været i Danmark gennem hele finanskrisen, ved at gå med i Finansiel Stabilitet, gå ind og tage et ansvar for hele den samlede finansielle politik i Danmark, sikre troværdigheden omkring dansk realkredit frem for at komme med de her typer af paradeforslag, for det er jo sådan set det, det er.
Det er et paradeforslag.
Enhedslisten ved udmærket, at det her forslag aldrig nogen sinde vil blive vedtaget her i Folketinget.
Enhedslisten ved godt, at vi har et ekspertudvalg i gang med at komme med en udredning på det her område, og Enhedslisten ved godt, at alle partierne bag Finansiel Stabilitet selvfølgelig, når vi får anbefalingerne, vil agere derefter.