runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-01-28:
Jeg vil bare sige, at vi hele tiden skal sikre, at vores dagpengesystem afspejler, at formålet er at komme i arbejde.
Altså, jeg synes, at hr. Leif Lahn Jensen glemmer, hvad den negative ting var ved de eksempler, nemlig f.eks. at en 27-årig tjener ved 13 timers ugentlig beskæftigelse kunne få suppleret op til 37 timer om ugen resten af livet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-28:
Nu lytter jeg jo meget til, hvad folk siger, og jeg lytter også meget til, hvad ministeren siger, og hvad ministeren dengang sagde.
Det vil jeg gerne holde ministeren fast i, for ved andenbehandlingen sagde ministeren, at det er naturligt, at antallet af mennesker på supplerende dagpenge falder, når der er skrigende mangel på arbejdskraft her i landet, hvilket netop skyldes højkonjunkturen.
Det synes ministeren på det tidspunkt var en glædelig udvikling.
Det er lidt imod det, ministeren faktisk siger nu.
Mener ministeren så også, at det er naturligt, at antallet af mennesker på supplerende dagpenge stiger, når vi har lavkonjunktur, og vil det så i det tilfælde glæde ministeren?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-01-28:
Jeg vil gerne sige, at det, som er hovedformålet med beskæftigelsespolitikken, jo er at gøre ledige i stand til at tage et job, eventuelt uden for det hidtidige arbejdsområde.
Vi skal være opmærksomme på, at mennesker ikke havner i langtidsledighed, og vi skal sikre, at virksomhederne sættes i stand til at øge beskæftigelsen.
Jeg vil gerne sige, at for så vidt angår supplerende dagpenge, så viste undersøgelser jo, at der var en uhensigtsmæssig adfærd på det område.
Hvad tredje sagde bl.a., at man ønskede at blive på deltid, og vi kunne også se, at jobsøgningsintensiteten var meget lav.
Derfor var den ændring, vi lavede af de supplerende dagpenge, berettiget, også i det ændrede billede, for det, vi skal sikre, er jo, at mennesker kommer over og får arbejde de steder, hvor der er arbejde, og ikke at man sikrer, at virksomhederne ad den vej får en erhvervsstøtte.
Vi er nødt til at sikre, at der ikke er mulighed for at indrette sig permanent på deltid og supplerende dagpenge.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-28:
Nu spurgte jeg ikke ministeren, om de skulle afskaffes.
Jeg spurgte ministeren, om man har taget initiativ til at ændre reglerne.
Grunden til, at man ændrede reglerne om supplerende dagpenge, gav anledning til stor debat for cirka et års tid siden.
Regeringen og Dansk Folkeparti gjorde det jo netop, fordi, som de sagde, der var mangel på arbejdskraft.
Og jeg vil godt lige læse op fra noget, som ministeren sagde under andenbehandlingen - jeg citerer: Med aftalen fra februar i år om en jobplan har vi taget godt og grundigt fat på en af de mest centrale udfordringer i det danske samfund, nemlig mangelen på arbejdskraft.
Forslaget om at begrænse retten til supplerende dagpenge er et af de forslag, der skal være med til at afhjælpe den mangel.
Forslaget går nemlig i al sin simpelhed ud på at øge arbejdsudbuddet.
Citat slut.
I dag er den centrale udfordring jo vendt helt om.
Vi skal bibeholde vores arbejdspladser, undgå tab af de her arbejdspladser, og vi skal sørge for, at virksomhederne kan sikre de her dygtige hænder, altså opkvalificere folk.
Så da forslaget - stik imod det, ministeren lige sagde - i al sin simpelhed gik ud på at øge arbejdsudbuddet, så er den beslutning, regeringen tog dengang, jo ikke så simpel mere - eller hvad?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-01-28:
Forårets jobplan med bl.a. justeringen af reglerne om de supplerende dagpenge bunder i nogle urimeligheder, der har været på det område.
Vi har begrænset dem til 30 uger, og vi har afskaffet, at man livslangt kunne gå på supplerende dagpenge, hvis man arbejdede på et område uden opsigelsesregler.
Der var reglerne jo sådan, at man ved 12-13 timers ugentlig beskæftigelse løbende kunne genoptjene retten til dagpenge, altså retten til at få fyldt op til 37 timer resten af livet.
Derfor kan man sige, at dagpengesystemet hverken skal holde liv i virksomheder - det er ikke en skjult erhvervsstøtte - eller være en måde, man kan indrette sig på med en permanent kombination af deltidsbeskæftigelse og dagpenge, men det er en ydelse, der tager højde for en midlertidig vanskelighed.
Og så vil jeg gerne igen sige til hr. Leif Lahn Jensen, at muligheden for supplerende dagpenge stadig eksisterer - man kan få dem i 30 uger.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-28:
Det der med rettidig omhu er jo et rigtig godt synspunkt at have, men jeg synes ikke, at der er noget nyt i det, beskæftigelsesministeren nu siger her.
Jeg havde ønsket at få en diskussion med statsministeren om, hvilke initiativer han vil tage på regeringens vegne.
Nu har vi i en periode oplevet, at det har været godt, og at ledigheden bare er raslet ned; nu står vi i den modsatte situation.
Jeg har det sådan, at jeg synes, at det da må være bedre at forebygge end at helbrede.
For vi kan jo ikke herinde i Folketinget afgive ordre til virksomhederne, det er noget, de selv skal skaffe sig på baggrund af de konjunkturer, der er.
Og der kan vi jo gøre noget, bl.a. ved at sætte offentlig beskæftigelse i gang.
Vi kan sørge for, at virksomhederne på den front har noget at bestille.
Og i den periode, vi så ikke kan have arbejde nok til dem, kan vi bruge det dagpengesystem, vi har, der gør, at folk kan få understøttelse.
Der vil jeg gerne - og det vil Socialdemokratiet i det hele taget sørge for, at vi bruger dagpengene aktivt i form af uddannelse til de mennesker.
Der kunne man bruge jobrotation, det nævnte ministeren ikke, men voksenuddannelse er også fint.
Problemet er bare, at virksomhederne ikke tager folk ind, så længe de er i gang med at afskedige nogle.
Derfor tror jeg, vi skal sige, at det er klogt, at i den periode, hvor folk går ledige, tager vi nogle initiativer, der går i retning af at opbygge uddannelse.
Der, hvor der er jobåbninger, kan man flytte folk over - til eksempelvis SOSU-området - og give dem en uddannelse.
For vi ved, at der er mange tusinde, måske 100.000, der inden for de næste 10 år skal skiftes ud på det her område.
Og da vil det da være tosset ikke at bruge den mulighed, når vi står med en stor ledighed, til at få dem hen på andre områder, hvis det er det, de vil, i stedet for at de bare går passivt ledige.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-01-28:
Jeg vil godt vende tilbage til noget af det, som ministeren talte om før, nemlig at ministrene nu, som jeg hørte, vil rejse ud i landet og så finde ud af, hvordan verden ser ud.
Jeg vil blot sige, at man såmænd ikke behøver at rejse så langt.
Vi kan bare her på Christiansborg åbne vores vinduer og lytte til, hvad der foregår ude på den anden side, og så kigge lidt i de nyhedsaviser og fagblade, som der er.
Der kan man jo nøjagtigt se, hvordan situationen er.
Og jeg har endnu ikke hørt en eneste ekspert - ud over de eksperter, der sidder som ministre i regeringen - sige, at det er farligt at sætte noget som helst i gang.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren som det sidste her: Hvor mange ledige skal der være, før det ikke er uhensigtsmæssigt at sætte noget byggeri i gang?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Så længe det er vurderingen i de økonomiske ministerier, der har ansvaret for den overordnede økonomiske politik, at risikoen ved at sætte noget ekstra i gang nu stadig væk er større, så er vi nødt til at vente.
Vi har soleklare historiske erfaringer, bl.a. fra slutningen af 1980'erne, hvor man var for overmodige, satte for meget i gang, fik lønstigninger på 10-12 pct. i byggefagene.
Det endte jo med en katastrofe for de beskæftigede, fordi arbejdsløsheden steg og steg.
Det er der jo ikke nogen der har interesse i, og det er lige præcis den situation, vi skal undgå, vi skal ikke gentage den fejl.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-28:
Jeg forstår simpelt hen ikke helt det her.
Man siger, at det er risikabelt, at man skal passe på, og at man skal ud og undersøge det.
Dansk Byggeri har flere gange sagt: Kom nu, vi er klar.
Alle dem, der bevæger sig ude i samfundet og ikke har mere arbejde inden for byggefaget, er sådan set klar, og vi skal sådan set bare sætte det i gang.
Kommunerne vil gerne have bedre bygninger, så det hele står og venter på ministeren, det hele står og venter på regeringen.
Men ministeren vil ikke tage stilling.
Jeg var i samråd med beskæftigelsesministeren på et tidspunkt, og han ville heller ikke tage stilling til, hvordan arbejdssituationen var ude på de forskellige arbejdspladser.
Jeg spurgte så: Jamen hvad har man så en minister til?
Nu må ministeren tage stilling.
Er der brug for offentlige investeringer, eller er der ikke brug for offentlige investeringer, og har vi ikke brug for at sætte gang i noget nu?
Det skulle helst være nu, så hvornår har ministeren tænkt sig at komme i gang med det?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Det er jo et spørgsmål om timing.
Det er jo lige præcis sådan, at hvis man gør det på et tidspunkt, hvor efterspørgslen efter arbejdskraft er for stor, så presser det lønningerne i vejret, og så får man en løninflation, som skaber arbejdsløshed.
Så det er jo ikke bare et spørgsmål om at sige, at man skal have flere offentlige investeringer, men lige præcis tidspunktet for, hvornår man sætter det i gang.
Der er det jo ikke bare sådan noget med, at man bare kan gå hen i en automat og trække det rigtige svar.
Der må jo være nogle vurderinger og analyser af, hvornår man synes at timingen er rigtig.
Det er jo helt klart min og regeringens vurdering, at der hidtil har været så meget pres på arbejdskraften og så høje lønstigninger, at det ville være meget farligt for beskæftigelsen, hvis vi havde sat endnu flere investeringer i gang, end vi har.
Men det er hele tiden en afvejning, og det vil der jo også blive en debat om med Socialdemokratiet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-28:
Tak for det.
Jeg hørte ministeren sige, at det ikke var et anlægsloft, men en ramme.
Når man har en ramme, som betyder, at man ikke kan gå uden for den, så kommer man jo også til et loft på et tidspunkt.
Så om det er en ramme eller et loft, giver jo sådan set det samme.
Så hørte jeg også ministeren sige, at man overvejer, hvornår man skal komme ud med de her offentlige investeringer.
Så kan ministeren vel bekræfte, at Socialdemokratiet jo havde ret, da vi sagde, at vi skal have loftet væk og i gang med offentlige investeringer.
Socialdemokratiet var rent faktisk mere fremsynet, end regeringen var.
Har jeg ikke ret i det?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Jamen, der er jo altså andre økonomiske eksperter, der siger det modsatte, og lige præcis en beslutning som den her er altså ikke en beslutning - og det har det aldrig været - der bliver truffet isoleret i et ressortministerium.
Det er noget, som jo indgår som noget fuldstændig grundlæggende i den samlede økonomiske politik, og der er det selvfølgelig jo ikke mindst Finansministeriet, finansministeren og økonomi- og erhvervsministeren og statsministeren, som også laver en samlet økonomisk vurdering.
Jeg og vi bidrager i allerhøjeste grad, men det vil aldrig være sådan - og det tror jeg heller ikke det ville være under en socialdemokratisk regering - at man sagde, at det altså ville være Velfærdsministeriet, som skulle sidde og træffe den beslutning.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
… ministeren på, at det er økonomisk børnelærdom, at hvis man investerer på det forkerte tidspunkt, så kan det gå galt.
Det er jeg jo fuldstændig enig i.
Det, jeg ikke er enig i, er, hvornår tidspunktet er det rigtige.
Og der er ministeren nødt til at forholde sig til, at vi har op til flere fremtrædende fagøkonomer, herunder den tidligere vismand Nina Smith, men også professor Per Kongshøj Madsen fra Aalborg Universitet, som er ude at sige, at det altså er nu, der skal sættes ind.
Vi kan også se, at man i udlandet altså er i gang med den her form for initiativer, hvor man fremrykker offentlige investeringer, og vi ved, at fremrykkelse af offentlige investeringer ikke alene er godt for danskernes velfærd, for så får man en bedre vedligeholdt offentlig sektor, det er også godt for beskæftigelsen.
Det er det, der virker
allerallerbedst i forhold til at sætte gang i beskæftigelsen
Socialdemokratiet skal nok tage ansvar.
Vi har været med i kreditpakken - det vil vi meget gerne være med til - for at sikre, at der kan blive lånt ud, og at vi får sat gang i hjulene osv., men meget tyder på, at der skal ekstra meget til.
Hvordan kan ministeren vide så skråsikkert, at det er det forkerte tidspunkt at gøre det på nu, når rigtig mange økonomer og interesseorganisationer siger, at det er nu, tidspunktet er inde til at gøre det på?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Det er jo de økonomiske vismænd, der har været ude og advare, og finansministeren siger det også i sin begrundelse for, at vi på den ene side er meget på vagt over for, hvornår der er behov for nogle initiativer, men samtidig skal være opmærksomme på timingen.
Det ligger også i forlængelse af det, som statsministeren har sagt, nemlig at det er fint nok, at kommunerne har et ambitionsniveau, der rækker ud over budgetterne, og så sagde han noget mere, men nu kan jeg se, at den røde lampe blinker, så det må jeg så vende tilbage til.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Det er jo efterhånden et godt stykke tid siden, vi har hørt det her boomerangargument.
Det var, inden man så, hvor voldsomt den her ledighed steg.
Det seneste er jo, at vi kan se, at ledigheden nærmest stiger med eksplosiv vækst.
Der har så også været fagøkonomer, bl.a. Per Kongshøj Madsen, professor på Aalborg Universitet, den tidligere overvismand Nina Smith, og også en række interesseorganisationer ude at sige
: Lad os nu få sat gang i byggeriet, det er simpelt hen nødvendigt at sætte ind i tide, for hvis vi venter for længe, så kan det virkelig blive katastrofalt.
Og skal regeringen ikke være optaget af at udvise rettidig omhu og sætte gang i de her projekter?
Vi ved jo, at Kommunernes Landsforening meddeler, at man står parat med projekter for i hvert fald, hvad der svarer til 1,5 mia. kr.
Lige nu og her kan man gå i gang med de projekter.
Skulle man ikke tage at gøre noget ved det store vedligeholdelsesefterslæb, der er i kommunerne, få nyrenoveret skolerne, samtidig med at man får ledige tømrere, murere, malere og andre i beskæftigelse?
Jeg synes jo, at det ligger lige på den flade, og vi ved, at fagøkonomer anbefaler det.
Vi kan i øvrigt også se, at man i udlandet laver meget af det samme med den slags vækstpakker.
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Nu er det jo netop meningen, at flere fra regeringen tager rundt i landet og taler med borgmestre og erhvervsliv, og som økonomi- og erhvervsministeren siger, så er intet afgjort endnu, før regeringstoppen de kommende uger har gennemført en planlagt kriseturné rundt i landet, hvor man bl.a. vil konsultere eksperter og erhvervsliv.
De råd, vi får fra vismændene, går jo også ud på, at vi nu endelig ikke må sætte gang i byggeriet, for der er stadig væk en meget alvorlig mangel på arbejdskraft i andre dele af erhvervslivet.
Og derfor nytter det altså ikke noget, at man siger, at dem, der bliver ledige i byggefagene, skal man skynde sig at sætte noget i værk for.
Det kan blive en boomerang mod de selv samme arbejdsløse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-01-28:
Jeg synes, at det er meget rigtigt, at man selvfølgelig indarbejder sådan et forslag som det her i den samlede økonomiske politik.
Men nu har regeringen og ministrene i lang tid kunnet se, hvordan udviklingen har været bl.a. inden for byggeriet.
Når man går ind og kigger på statistikkerne for de sidste uger, kan man se, at ledigheden farer til vejrs, og at beskæftigelsen styrtdykker, og at antallet af fyringer stiger dag for dag, så det kan jo ikke være nogen overraskelse hverken for regeringen eller for nogen andre i Folketinget, at det er ved at være på høje tid at sætte nogle ting i værk.
Jeg har også noteret mig, at det jo ikke kun er socialdemokrater eller byggefag, der interesserer sig for det her.
Jeg har her et tryk af Venstres rådmand i Århus, der så sent som i sidste uge efterspørger initiativer hos regeringen til at få sat gang i beskæftigelsen igen, bl.a. ved at man kigger på anlægsloftet.
Hvad mener ministeren om hans udtalelser?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Man er jo nødt til samtidig at tage stilling til, hvordan lønstigningerne er.
Det er jo det, der er den store trussel også mod økonomien, som på bare lidt kortere sigt kan være med til at øge arbejdsløsheden, hvis man for hurtigt går ind og stimulerer økonomien.
Og vi ved jo, at det er det samme med renten, nemlig at der altså er en risiko for, at Nationalbanken sætter renten i vejret.
Det er altså ikke nok at lukke vinduerne op her på Christiansborg.
Der er vist temmelig mange vest for Valby Bakke, der synes, at politikerne i København måske lige lovlig ofte henter deres erfaringer fra København.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-01-28:
Gør det indtryk på ministeren, at Danmark i disse uger oplever et styrtdyk i beskæftigelsen og hundredevis af fyringer hver eneste dag, samtidig med at en række af landets kommuner står klar med projekter, de ønsker at gennemføre, men som begrænses af det anlægsloft, som regeringen har indført?
Rasmus Prehn (S), 2009-01-28:
Jeg vil gerne have lov at starte med det positive, for det glæder mig virkelig, at finansministeren synes, at der er gode takter i det udspil, som Dansk Byggeri og BAT-kartellet har lagt frem.
Det tror jeg er noget vi kan samles om, regeringen og Socialdemokratiet, og netop sætte nogle af de her projekter i gang.
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at det er meget vigtigt, at timingen er præcis, og at man simpelt hen får sat ind på det rigtige tidspunkt og ikke går i gang for tidligt.
Nu står vi imidlertid i den situation, at vi har en statsminister, som jo i august måned var ude på forsiden af Børsen at sige: Der kommer ingen recession.
Så man kunne godt gå hen og blive lidt utryg ved regeringens, statsministerens og finansministerens evne til at udvise rettidig omhu.
Der er et eller andet, der tyder på, at de ikke rigtig fanger det, når der er noget, der ændrer sig, noget, der svinger om.
Der kunne jeg godt opfordre finansministeren til denne gang at være lidt mere ydmyg i sin tilgang og sige: Måske kunne det være os, der tog fejl.
Måske er det netop nu, når så mange økonomer og så mange interesseorganisationer slår på det her, at vi så skulle sætte det i gang.
Vi ved jo også, at man i Tyskland har fremrykket offentlige investeringer.
Man er undervejs med noget i Norge, og USA's nye præsident, Barack Obama, har også sat det her på dagsordenen.
Måske skulle regeringen være en lille smule ydmyg og sige: Det kunne være, vi kunne lære af andre
Måske er det os, der har taget fejl, måske er tidspunktet inde nu til at fremrykke offentlige investeringer og få sat gang i beskæftigelsen.
Thomas Adelskov (S), 2009-01-28:
Altså, i øjeblikket sker der det ude på virksomhederne, at medarbejderne frivilligt går ned i løn for at kunne beholde deres arbejde.
Der sker det, at medarbejderne frivilligt går ind og deles om arbejdet - man har en uge, hvor man er ledig og modtager dagpenge, og tre uger i beskæftigelse - sådan at man kan fastholde medarbejderne på virksomheden.
Jeg ved ikke, hvordan ministeren kan få det omsat til, at hvis vi begynder at renovere skoler, stiger lønningerne derude, og så eksploderer og ødelægger vi den danske økonomi.
Jeg har så forstået, at det er det, regeringen mener vil ske, men jeg tror, at vi andre har meget svært ved at se den sammenhæng.
Jeg synes stadig væk, at ministeren mangler at svare på ét spørgsmål, og derfor stiller jeg kun ét spørgsmål denne gang: Hvor mange ledige skal der være i Danmark, før regeringen vil sætte gang i offentlige investeringer for at stimulere økonomien?
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Regeringen sætter ikke bare en række investeringer i gang, for der er stadig væk er mangel på arbejdskraft, og hvis man gør det i sådan en situation, risikerer man, at det øger arbejdsløsheden.
Derfor kan man ikke se isoleret på, at der er virksomheder, der fyrer ansatte i øjeblikket, uanset at det er utrolig trist for de mennesker og man må gøre alt, hvad man kan, for at omskole dem - for man kan ikke se det tal løsrevet fra udviklingen i lønningerne.
Lønstigningerne har haft et omfang, så det ville betyde en risiko for løninflation og dermed øget arbejdsløshed, hvis man gik ind og stimulerede økonomien ved nogle offentlige investeringer.
Så det ville altså være at gøre lønmodtagerne en bjørnetjeneste.
Heldigvis har vi jo i Danmark en fremragende tradition for omstilling og omskoling, der netop kan gøre det muligt at få den ledige arbejdskraft derhen, hvor der er behov for den.
Thomas Adelskov (S), 2009-01-28:
Nu siger ministeren, at det står meget værre til i andre lande.
Jeg har noteret mig, at Tyskland fremrykker offentlige investeringer, så kunne ministeren ikke svare på, hvor mange ledige der skal til herhjemme, før regeringen er klar til at fremrykke de offentlige investeringer?
Jeg er ikke enig med regeringen i, at man skal vente, til arbejdsløsheden er eksploderet, at man skal vente, til virksomhederne er lukket, at man skal vente, til krisen rigtig kradser, før man begynder at sætte noget i gang igen.
Det, vi sådan set spørger ministeren om, er: Hvorfor sætter regeringen ikke disse initiativer i gang nu?
Vi har jo i de seneste år ikke set, at lønningerne og inflationen er eksploderet på baggrund af de aktiviteter, der har fundet sted i samfundet.
Nu, hvor arbejdsløsheden er stigende, giver det da god mening at gå ind og stimulere økonomien for bare at sikre, at vi ikke ender i en endnu værre krise end den, vi er i nu.
Karen Jespersen (V), 2009-01-28:
Jeg har netop ikke sagt, at regeringen har besluttet sig for at fremrykke investeringer.
Jeg har sagt, at der er tilkendegivelser om, at man er opmærksom på, at det kan blive nødvendigt, og at man følger meget, meget tæt, hvordan situationen udvikler sig.
Men stadig væk er vi i en situation, hvor vi skal passe på, at vi ikke går ind og stimulerer økonomien på en måde, så det øger lønstigningerne og måske kan betyde rentestigninger, fordi der stadig væk i en række brancher er en meget stor efterspørgsel efter arbejdskraft og et pres på arbejdskraften.
Så hvis man bare går ind og øger efterspørgslen efter arbejdskraften, kan det faktisk få nogle katastrofale konsekvenser for økonomien, hvis ikke timingen er den rigtige.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-28:
Når jeg hører det der med, at det er hovedløst, er jeg ikke sikker på, at jeg forstår, hvad ministeren mener, og jeg er sikker på, at der er mange derude, der heller ikke forstår det.
Jeg tror, der er tre muligheder, der måske gør, at regeringen nu vil fremrykke de her offentlige investeringer.
Er det på grund af den stigende ledighed?
Det er simpelt hen et let spørgsmål.
Er det på grund af, at man synes, at de her skoler, de her bygninger er for ringe?
Eller er det simpelt hen, fordi Dansk Folkeparti er sprunget i målet og ikke kan støtte regeringen længere?
Det må være en af de muligheder, for alt det der med, at det er hovedløst og alt sådan noget, holder jo ikke.
Det må være en af de her muligheder.
Kan ministeren pege en af dem ud og sige, at det er den?
For så kan vi ligesom komme lidt videre.