runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Det er jo hele tiden op til ledelsen, både på den enkelte institution, men også i Kriminalforsorgen, at sikre, at man bruger pengene bedst muligt.
Man har et budget på 2,8 mia. kr., og det er for øvrigt løbende steget.
De får også flere penge nu her i forbindelse med den sidste pakke, vi har lavet, som hedder en sikkerhedspakke …
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Så der bliver nedlagt stillinger – så langt, så godt.
Kan ministeren garantere, at folk, som f.eks. er dømt for vold, i fremtiden også vil kunne få adgang til et behandlingsprogram i kriminalforsorgen, og at der ikke er nogen i kriminalforsorgen, som skal opleve, at de som voldsdømte f.eks. ikke kan få tilbudt anger management eller andre behandlingstilbud i fængslerne?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Jeg vil godt understrege, og jeg gentager: Der bliver fyret nul uniformerede fængselsbetjente – nul.
Så der er altså ingen fængselsbetjente, som kommer til at gå på dagpenge som følge af det her, sådan som det også har været fremme.
Nul uniformerede fængselsbetjente bliver fyret.
Så er det jo rigtigt, at når man har fået flere penge – der er for øvrigt kommet flere ansatte i kriminalforsorgen løbende – og når der så kommer en effektivisering i gang, bliver der jo færre årsværk, men det betyder ikke, at der bliver fyret nogen fængselsbetjente.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Det kan godt være, at der ikke skal fyres folk i kriminalforsorgen, men kan ministeren ikke bekræfte, at der i hvert fald nedlægges tæt på 100 stillinger?
Noget af det klares så ved naturlig afgang osv. osv., så vi ikke nødvendigvis skal ud at fyre, men fakta er, at der bliver nedlagt nogle årsværk i kriminalforsorgen.
Og kan ministeren give en garanti for, at behandlingstilbud og uddannelsestilbud og besøgsmuligheder ikke forringes for de indsatte?
Kan ministeren give en garanti for, at folk, der er voldsdømte, også kan få adgang til behandling i fængslerne i fremtiden?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-28:
Et fængselsvæsen, der fungerer, tror jeg at vi alle ønsker.
Det ønsker vi i hvert tilfælde i Liberal Alliance.
Men jeg vil sige – jeg tror som måske Folketingets eneste parti – at vi ikke ønsker at deltage i konkurrencen om, hvem der kan skaffe flest offentligt ansatte.
Det kan jeg lige så godt sige, som det er.
Det er slet ikke noget, vi er interesseret i.
Så synes jeg egentlig ikke, at spørgeren helt anerkender den aftale, som der blev præsenteret, og som også fremgår af det forslag til vedtagelse, som regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er kommet med, nemlig at man vil øge antallet af lukkede pladser; at man vil øge brugen af fodlænker; at man vil sikre, at der tilføres ekstra ressourcer til sikkerhedsforanstaltninger i Kriminalforsorgen.
Det er jo det, der står, og det er det, der sker, så jeg forstår ikke, hvordan man samtidig kan stå og tale om besparelser.
Jeg synes faktisk, at det forslag til vedtagelse fra regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance på baggrund af den aftale, der er lavet i forligskredsen, jo netop gør, at man tager ansvar i forhold til den udvikling, der er i virkeligheden.
Man går ind og skaffer flere lukkede pladser; man går ind og laver en udvidelse af fodlænkeordningen; man går ind og siger, at vi vil gøre noget for sikkerheden; og endelig går man ind og siger, at vi også skal sørge for at analysere det fremtidige behov.
Altså, hvad mere kan man ønske sig?
Så er det da rigtigt, at fru Karen Hækkerup har ret i, at både Socialdemokraterne og andre faktisk fik gennemført noget i den aftale, som der blev lavet, og det er jo også derfor, at jeg igen i dag konstaterer, at der er bred enighed om indholdet.
Karen Hækkerup (S), 2010-01-28:
Nu har vi flere gange været rundt om den tidligere aftale, og jeg kan jo så bekræfte, at hr. Simon Emil Ammitzbøll var til stede og sad ved bordet.
Det gjorde jeg også selv.
Jeg husker det sådan, at nogle af de krav, vi lagde frem, bl.a. var, at vi ville have færre enevagter, altså de vagter, hvor der er en ansat, der alene skal gå rundt med nøglebundtet på en afdeling, og vi ville have, at fængselsfunktionærerne skulle have en bedre uddannelse, så man kunne gøre noget ved deres sygefravær og deres meget tidlige tilbagetrækning.
Det var nogle af de ting, som vi lagde frem på forhandlingsbordet, og som heldigvis blev gennemført, selv om vi ikke var med i aftalen.
Når vi ikke var med i aftalen, skyldtes det jo finansieringen, som også fru Lone Dybkjær var inde på.
Vi fik det tilbud, at hvis vi ville være med til at forbedre noget som helst i Kriminalforsorgen, skulle det ske, ved at vi skulle gå ud og skære i ungdomsuddannelserne.
Jeg ved ikke rigtig, om man forestiller sig, at man får færre eller flere kriminelle ved at skære i ungdomsuddannelserne, vi har sådan set behov for, at vi har en rigtig stærk ungdomsuddannelse, ligesom vi har behov for, at der er en stærk Kriminalforsorg.
Det, vi anklager, er bare, at man ikke har sørget for at rette til, og at man ikke anerkender, at virkeligheden i dag er en helt anden med bandekrige og med mange flere indsatte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-28:
Det sidste kan jo være godt at blive mindet om, når nu også fru Lone Dybkjær taler om, hvem der var ordfører for hvad, da det her oprindelig blev besluttet.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det er rart, at vi også kan høre på den debat, der har været i dag, bl.a. det, fru Lone Dybkjær har sagt, at der jo faktisk var – hvis man nu prøver at huske tilbage – en rimelig bred konsensus om den indholdsmæssige del af 4-års-aftalen, dengang den blev indgået.
Det var der jo.
Så var der nogle andre uenigheder, der gjorde, at det blev et smallere forlig end som så.
Men jeg er i hvert fald glad for at kunne repræsentere Liberal Alliance og dermed også stå her som forligspartner, for jeg mener som dengang stadig, at det var en rigtig god aftale, der blev lavet.
Jeg synes, der er grund til at takke SF og også de øvrige oppositionspartier for at få rejst den her debat, for det er selvfølgelig et væsentligt område, at der også er styr på Kriminalforsorgen.
Men jeg synes, at det er vigtigt, at vi er enige om, at vi har et godt grundlag.
Det var det, vi vedtog.
Nu er forligskredsen jo endda blevet enige om, at der skal være flere lukkede pladser, og at vi skal udvide brugen af fodlænkeordningen, så der også bliver frigjort fængselspladser på den måde.
Der er andre ordførere, der har været bekymret for sikkerhedsforholdene i fængslerne i løbet af debatten, men også det har man taget sig af.
Endelig er det sådan – og det er næsten det væsentligste – og det står også i det forslag til vedtagelse fra Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, at man nu går i gang med et analysearbejde med henblik på at fastlægge det fremtidige kapacitets- og sikkerhedsbehov.
Det vil sige, at vi finder ud af, hvad der er brug for, inden vi skal indgå den næste 4-års-aftale.
Det er egentlig meget godt forstået på den måde, at der er bred opbakning til det indholdsmæssige fra den gamle aftale, og nu vil der blive lavet et godt grundlag for en ny aftale, og samtidig har man løst nogle af de problemer, som der berettiget har været påpeget.
Derfor står vi i Liberal Alliance pudsigt nok bag det forslag til vedtagelse, som vi selv er medforslagsstillere til.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-28:
Det er måske lige at tolke det lidt langt, men det, vi sagde, var jo, at vi sad med ved forhandlingsbordet.
Jeg nævnte oven i købet vores forhandler, som får lejlighed til at komme op senere.
Jeg må tro på forhandleren – nu sætter man jo sjældent sit lys under en skæppe, hvis man ikke behøver det – at så havde vi indflydelse på de der forhandlinger.
Det vil jeg da gerne vedstå.
Jeg synes også, at det er ærgerligt, at vi ikke var med, og når vi så ikke var med, skete der altså også et tilbagefald visse steder.
Det bliver jeg så også nødt til at sige.
Jeg har også siddet og læst det igennem, og så synes jeg jo, at det er lidt interessant at se, hvordan udviklingen er.
Det er jo lidt en uskik og nemt at sige, at man ikke er ansvarlig, når man rent faktisk ikke får noget at vide.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg vil gerne takke for svaret.
Det er jeg sådan set meget glad for, fordi jeg jo ud af svaret kan konkludere, at Det Radikale Venstre i og for sig er meget tilfreds med det konkrete indhold i 4-års-aftalen for Kriminalforsorgen.
Man er ikke med, man er måske oven i købet ked af, at man ikke er med.
Man er tilfreds med indholdet, men man kunne ikke være med på grund af finansieringen.
Så selve det, det drejer sig om konkret og materielt for Kriminalforsorgen, er man meget godt tilfreds med, forstår jeg.
Tak for det.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-28:
Jeg har jo sagt, at vi ikke kunne være med i det forlig, fordi vi var helt uenige i finansieringen, og sådan er det.
Det er jo den måde, regeringen kører finanslovforhandlingerne på, altså at det er Dansk Folkeparti, der har indflydelse på dem.
Det er fair nok, men så lad være med at beskylde os andre for, at vi ikke er villige til at deltage.
Det er vi.
Vi vil bare ikke have det ensidigt på VKO's betingelser.
Så siger jeg tak for det med bevillingerne.
Det, jeg vil sige, er, at det afgørende jo ikke er, om man har tilført sygehusvæsenet 16.000 mio. kr., eller om man har tilført penge til Kriminalforsorgen.
Det afgørende er jo selvfølgelig, om de står i forhold til det krav, der er på den sektor.
Når behovet i sygehusvæsenet, sundhedsvæsenet stiger, er det jo, fordi vi er blevet bedre til at behandle og der er flere, der bliver behandlet, også for ting, som man måske ikke blev behandlet for før.
Hvis der kommer flere indsatte, er vi jo altså også nødt til at øge bevillingerne, hvis ikke det skal blive en meget ringe måde, man er indsat på.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Den radikale ordfører var helt bekymret, fordi jeg nikkede.
Det synes jeg ikke fru Lone Dybkjær skal være, fordi det kan overgå selv en radikal en gang imellem at sige noget fornuftigt.
Og det var, hvad der skete her.
Jeg er meget enig i, at vi skal have fokus på børnene i de tidlige folkeskoleklasser, fordi man dér kan gøre en markant indsats og afværge en helt forkert løbebane.
Så det er vi meget enige i, og det har vi stor fokus på.
Så vil jeg lige sige, at jeg i og for sig er enig i ordførerens bemærkninger om de større bevillinger, når vi ser tilbage fra 2001.
Det anerkender jeg.
Selvfølgelig skal bevillingerne over så mange år være stigende.
Ordføreren må give mig ret i, at det er jeg jo nødt til, når oppositionen her snakker om nedskæringer og nedskæringer og får det til at fremstå, som om regeringen er skyld i, at Kriminalforsorgen har færre penge i dag, end den havde tidligere, hvilket ikke er tilfældet.
Kriminalforsorgen har notorisk flere penge end nogen sinde før, og det er bl.a., fordi den her regering konsekvent gennem to 4-års-aftaler har tilført midler, hvilket den tidligere regering, SR-regeringen, konsekvent ikke gjorde.
Dertil kommer, at man selvfølgelig er med og har indflydelse på tingene, når man vil være med i et forlig, og det kunne De Radikale jo også have været, hvis man havde villet.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-28:
Ja, det er meget vigtige forhandlinger.
Så det, der er svaret på fru Karina Lorentzen Dehnhardts spørgsmål, er, at vi efter min vurdering har verdens bedste kriminalforsorg, som sikrer et meget fornuftigt recidiv i forhold til andre lande.
Vi har en meget høj personalenormering i de danske fængsler, og vi skal selvfølgelig blive ved med at sikre, at vi har de rigtige programmer, så vi sikrer, at indsatte kommer ud til job og uddannelse og ikke ud til ny kriminalitet.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-28:
Socialistisk Folkepartis ordfører siger her, at jeg skal lægge eksemplet med morderen væk.
Men på Dansk Folkepartis vegne kan jeg ikke lægge sådan et eksempel væk, især ikke når man i sådan et beslutningsforslag her lægger op til at lade dømte med længere frihedsstraffe afsone den sidste del af straffen med elektronisk fodlænke.
Der er ikke defineret, hvad der menes med længere frihedsstraffe, og bl.a. det mener vi i Dansk Folkeparti er et problem.
Man har simpelt hen ikke lavet en afgrænsning af, om der rent faktisk er nogle situationer, nogle forbrydelser, hvor man ikke vil have at vedkommende skal afsone med fodlænke i de sidste 6 måneder.
Den afgrænsning havde vi gerne set at Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre havde lavet i det her beslutningsforslag.
Den mangler vi, og derfor stiller vi os selvfølgelig også i Dansk Folkeparti kritisk over for det her forslag.
Vi synes, det er for vidtgående.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Jeg synes bare ikke, at Dansk Folkepartis ordfører svarer på spørgsmålet.
Forestiller man sig, at der er nogle domme, man kan bruge det her til, eller er man bare principielt imod tankegangen om, at nogen kan udsluses før med en fodlænke?
Dansk Folkeparti bruger hele tiden eksemplet med en morder, men lad os nu lægge det eksempel væk og forestille os, om der er nogen steder, hvor vi kunne anvende det her forslag.
Eller er man imod tankegangen?
Vi har jo bedt om, at der kommer et oplæg fra Justitsministeriets side; hvis der kom et sådant oplæg, var der så mulighed for, at man kunne få Dansk Folkeparti med på at støtte sådan et forslag her?
Så vender jeg mig lidt mod tankegangen om præmie, for det her handler ikke om, at det er en præmie til den indsatte.
Jeg tror, det her er en præmie til samfundet, hvis den tankegang skal give mening.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-28:
Vi har ikke noget imod det, hvis det er kortere frihedsstraffe, altså milde frihedsstraffe.
Så har vi ikke noget imod, at man f.eks. kan afsone i sit hjem med en fodlænke, hvis man opfylder de vilkår, der så til gengæld er for at afsone med fodlænke.
Men når vi taler om straffe i den anden ende af skalaen, altså for nogle rigtig, rigtig alvorlige forbrydelser, f.eks. hvis der er begået et manddrab, der kan give fra 5 års fængsel og op til livstid, mener vi helt principielt ikke, at man skal gå ind og give en mildere straf, give en præmie for, at vedkommende har begået det her drab.
Jeg synes, det virker, som om det nærmest er at give en præmie: Du kan komme hjem, og så kan du afsone den sidste del af din straf i hjemmet.
Det kan godt være, at du har begået et drab, men vi giver dig den her præmie.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Nu maler Dansk Folkeparti jo det helt store forfærdelige billede op lige med det samme og siger, at der ikke er nogen mordere, der skal løslades 6 måneder før osv.
Vi har sådan set været rigtig åbne i det her forslag.
Vi har bedt ministeren om at komme med et oplæg til, hvilke domme det kunne tænkes at man kunne bruge det til, og hvor lang tid det eventuelt skulle være, om det skulle være 6 måneder, eller det skulle være færre måneder.
Jeg synes egentlig, vi har været ret fremkommelige i den måde, vi har stillet det her beslutningsforslag op på, så jeg vil bare spørge Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti principielt er imod hele forslaget, altså hele tankegangen om, at man kan løslade før med en fodlænke, eller om der er nogle domme, hvor Dansk Folkeparti tænker at det måske kunne være en god idé.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-28:
Socialistisk Folkeparti og De Radikale foreslår, at der åbnes op for, at dømte kriminelle kan afsone den sidste del af straffen med elektronisk fodlænke i stedet for i fængsel, og at det skal gælde for dømte med længere frihedsstraffe.
Forslaget betyder, at der bl.a. kan være tale om at afsone med elektronisk fodlænke i op til 6 måneder før løsladelsen, dog er det kun dem, som består en såkaldt egnethedsvurdering, der kan komme i betragtning og få lov til at bruge den alternative afsoningsmetode, sådan som det foreslås.
De eksisterende regler for afsoning med fodlænke betyder, at personer, der idømmes op til 3 måneders ubetinget fængsel, har mulighed for at afsone deres straf i hjemmet med en elektronisk fodlænke i stedet for i et fængsel eller et arresthus.
Som det fremgår af titlen på beslutningsforslaget, gælder forslaget dømte med længere frihedsstraffe, men definitionen af, hvad forslagsstillerne egentlig mener en længere frihedsstraf er, står slet ikke beskrevet i forslaget.
Og jeg kan i hvert fald godt forestille mig, at der her vil være en konflikt mellem visse partier i Folketinget om, hvad definitionen af en længere frihedsstraf egentlig er.
Er det f.eks. for Socialistisk Folkeparti 1 år, er det 8 år, eller hvad er det?
Det er noget, jeg godt kunne tænke mig at man redegjorde nærmere for, eventuelt under sin afsluttende tale her.
I Dansk Folkeparti hæfter vi os også ved, at personer, som f.eks. har begået et drab, efter straffelovens § 237 kan straffes med fængselsstraf i 5 år og op til livstid.
I Dansk Folkeparti er vi helt klare i mælet.
Og det her beslutningsforslag er for vidtgående, i forhold til hvad vi i Dansk Folkeparti mener man bør gøre, og hvad der er retspolitisk forsvarligt.
Det stemmer slet ikke overens med retsfølelsen, at en morder kan komme ud ½ år før tid, hvis vedkommende ifører sig en fodlænke, og det er en helt principiel opfattelse hos Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti mener således, at det, som Socialistisk Folkeparti og De Radikale foreslår, er den helt forkerte vej at gå.
Vi mener principielt, at forbrydere skal afsone deres straf, og i den forbindelse ser vi gerne, at straffe for især straffelovovertrædelser bliver skærpet.
Vi har tidligere foreslået, at der indføres minimumsstraffe for hårde forbrydelser, og vi ser også gerne, at der strammes op på muligheden for prøveløsladelse, ligesom vi også gerne ser bedre udnyttelse af strafferammerne.
Så derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte det her beslutningsforslag.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg er meget enig med forslagsstilleren i, at der er behov for forskellige modeller for udslusning, og jeg er også glad for, at forslagsstilleren anerkender, at vi for øjeblikket har en række ordninger, som administreres af kriminalforsorgen, og som er blevet udbygget af VK-regeringen.
Jeg er glad for den erkendelse.
Jeg er også meget glad for, at Socialistisk Folkeparti er positivt indstillet over for fodlænkeprincippet som sådan.
Det er vi også, og jeg ser frem til, at vi så kan få støtte fra SF til at udvikle den tanke på anden måde.
Jeg er bare lidt ked af, at vi ikke kan få Socialdemokraterne med her, men som sagt er det jo altså udtryk for den divergerende opfattelse, der er i retspolitikken inden for oppositionen.
Det må vi så konstatere endnu en gang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Jeg er jo enig i, at vi skal have mange typer af udslusningsordninger, for der findes mange typer af indsatte, og jeg er fantastisk vild med tanken om pensioner.
Det er heller ikke meningen, at det her forslag skal stå i vejen for nogle, som ville være bedre tjent med at komme på en pension, men faktum er jo også, at vi ikke har pensionspladser nok.
Der er alt for stor efterspørgsel.
Men kunne man ikke forestille sig i Venstre, at det her forslag faktisk kunne være et tilbud på lige fod med de andre tilbud, at der rent faktisk kunne være en gruppe, som kunne have gavn af det her?
Det giver os en mulighed for at løslade et stykke tid før, hvor der stadig væk er lidt tilsyn og lidt kontrol, og hvor man så kan sikre en fornuftig indkøringsfase for den løsladte.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg vil gerne have en saglig og konstruktiv tilgang til den problemstilling her, og det er bestemt også min opfattelse og Venstres opfattelse, at der er brug for, at vi kan have nogle udslusningsordninger for folk, der sidder og afsoner, og i særdeleshed, kan man sige, for dem med lange domme, lange afsoninger er der brug for udslusningsordninger.
Det har vi også, det var justitsministeren jo grundigt inde på i sin besvarelse her.
Vi har de såkaldte § 78-anbringelser, altså på behandlingsinstitutioner.
Vi har mulighed for halvtidsløsladelse.
Der er udstationering til pensioner, og der er også den såkaldte noget for noget-ordning, altså § 40 a-ordningen.
Så der er sådan set virkemidler at tage i anvendelse i forhold til den målgruppe, som forslagsstilleren her taler om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-28:
Nu er S og SF jo ikke siamesiske tvillinger, ligesom jeg også har konstateret, at det er Venstre og Konservative heller ikke.
De er heller ikke altid enige om alting.
Jeg forstår, at man hellere vil starte med de mildere domme og ikke tage langtidsafsonerne osv., og at det er et bedre udgangspunkt for at ændre fodlænkeordningen, men kan Venstres ordfører ikke være enig med mig i, at man kan have behov for en udslusningsfase, og at det faktisk ville være rigtig godt med en fodlænke her frem for en løsladelse, som måske løber helt frem til den fastsatte tid, hvor man så slet ikke kan stille nogle krav, man kan f.eks. heller ikke stille et krav om tilsyn?
Ville det ikke være bedre at få en ordning, hvor vi rent faktisk har en indkøringsfase?
Lige netop det her med fodlænkeordningen foregår jo altid efter en egnethedsvurdering, så man behøver ikke at være bekymret for, hvem det faktisk er, man lukker ud med fodlænke lidt tidligere, for der ligger rent faktisk en egnethedsvurdering.
Det vil så også betyde, at man tager de personer, som man også forventer kan administrere den her ordning på fornuftig vis.
Kim Andersen (V), 2010-01-28:
Jeg skal sige på Venstres vegne, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget fra SF.
Så vil jeg gerne sige tak til justitsministeren for en meget grundig besvarelse fra regeringens side med en meget detaljeret gennemgang af de ordninger, der rent faktisk eksisterer på området.
Jeg vil gerne sige, at det ikke er, fordi vi i Venstre er imod fodlænker som princip, og det ved forslagsstillerne også godt.
Men som det også fremgik af den forespørgselsdebat, vi lige har været igennem, synes vi, at vi skal begynde i den anden ende af skalaen, om jeg så må sige, med de mildere domme, hvor forslagsstilleren her taler om, at man skal kunne udsluses i samfundet med fodlænke i op til 6 måneder, altså for de strengere straffe.
Det er vi nervøse over for.
Man skal aldrig sige aldrig, og vi skal ikke udelukke, at der på et tidspunkt kan være nogle overvejelser og undersøgelser at gøre på det her område, men vi mener, det er rigtigst at begynde i den anden ende.
Og her tager vi jo så altså også et skridt ad gangen.
Vi indhøster i den grad erfaringer.
Det er der noget sundt og rigtigt i.
Vi ved, at der er et lavt recidiv med fodlænkeordningen, vi ved, at den er til at administrere, og vi ved, at den giver folk mange muligheder for at passe deres ting, samtidig med at de afsoner, og så er den relativt billig i drift, så det er fornuftigt nok at bruge den, men ikke i den sidste ende af de svære domme med de lange afsoninger.
Så derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Jeg er sådan set glad for, at SF går ind på tankegangen omkring fodlænkeordningen, for her er der noget fremkommelighed, noget fremdrift fra SF's side.
Der forstår jeg, at man, som den socialdemokratiske ordfører siger, har en ganske anden holdning.
Altså, man mener nærmest, at vi med fodlænkeordningen lukker forbryderne ud i samfundet, som ordføreren udtalte til Ritzau i går.
Det synes jeg jo er en ganske forkert betragtning, og jeg er glad for, at Socialistisk Folkeparti har en anden tilgang til den her problemstilling, end Socialdemokraterne har fået på det seneste.
Men det er jo nok bare udtryk for den slingrende retspolitik, vi gang på gang må konstatere i oppositionen, og det gør vi så også på det her felt.
Det er ikke for at skuffe Socialistisk Folkeparti og forslagsstillerne, men jeg er jo nødt til at gøre mig min konstatering.