runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2016-05-17:
Hvis man tager overskriften i det her beslutningsforslag, som hedder beslutningsforslag om at fremme varmepumper og begrænse biomasse, ja, så synes vi i Liberal Alliance, at det kunne der være rigtig god musik i.
For det virker rigtig molboagtigt først at bruge et meget stort milliardbeløb på at producere vindstrøm for derefter at sende tæt på halvdelen til Norge og Sverige til en lav pris, fordi vi ikke kan bruge det, når vinden blæser, samtidig med at vi omstiller i milliardklassen til biomasse i vores varmeværker – og det er så vel at mærke biomasse, som ofte bliver importeret fra udlandet i form af træpiller fra den anden side af jordkloden.
Og det kalder vi bæredygtigt – godt nok under nogle forskellige forudsætninger, men bottom line er, at vi forhindrer os selv i at bruge varmepumper, så vi kunne udnytte den overskudsvind, vi har produceret med milliardtilskud.
Det sker, fordi der ikke er afgifter på biobrændsel, men høje afgifter på el, som skal trække de her varmepumper.
Så langt, så godt.
Hele denne misere blev forstærket af, at forsyningssikkerhedsafgiften eller brændeafgiften, om man vil, blev fjernet for nogle år siden, så der kom en voldsom ubalance i de forskellige teknologivalg.
Med andre ord: Vi investerer ikke i biobrændselskedler for milliardbeløb, fordi det er fornuftigt, men alene fordi afgiftsstrukturen tilsiger det.
Og det er da tosset.
Som jeg har nævnt et par gange her fra talerstolen, synes jeg, der er mange problemer med at satse entydigt på biomasse, som indirekte kan give en masse problemer på miljø og fødevareforsyningen i verden.
Når vi ikke bare siger go til forslaget, som det ligger her, er det naturligvis, fordi regeringen jo allerede har barslet med en meget voldsom ændring af PSO-finansieringen, som betyder, at el til varmepumper bliver markant billigere, hvorved man kan sige at regeringen allerede er på vej med en eller anden form for problemløsning.
Omvendt har vi også den principielle holdning, at det ikke bør være afgifts- og tilskudsskruerne, der skal bestemme vores investeringsvalg.
Nej, alle bæredygtige teknologier skal kunne konkurrere på lige vilkår, og vi er derfor heller ikke vilde med ensidigt at skulle hæve afgifterne på biomasse.
Vi skal gentænke denne form for energipolitik.
Vi skal væk fra det planøkonomiske regime, så derfor vil vi gerne prøve at finde nogle nye bud i en beretning, der håndterer det her problem, som vi synes er seriøst – det vil jeg gerne sige til De Radikale: Det er et seriøst problem, og det er jo helt evident, at der er en skævvridning.
Men vi skal gøre det på en måde, så vi ikke bliver energiøkonomiske smagsdommere, hvis man kan sige det på den måde.
Det går aldrig, fordi teknologierne altid vil overhale politikerne indenom.
Af disse grunde hælder vi måske derfor til at stemme gult, sådan som forslaget lige er formuleret nu, men vi indgår gerne i drøftelser om ændringer i den skæve afgiftsstruktur, som i den grad falder tosset ud.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Det er det, fordi vi står i en situation lige nu, hvor de manglende afgifter på biomasse gør, at der bliver investeret uhensigtsmæssigt i forhold til et energisystem, som er elbaseret, og som vi er ved at bygge til et fremtidigt vedvarende energi-system.
Samtidig indeholder forslaget jo også varmepumperne, altså støtte til teknologier, som kan bruge vores el bedre og lagre vores el, og jeg er sikker på, at der er rigtig mange partier, som faktisk ønsker det her lige nu.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det.
Fra Alternativet er der fuld støtte til det her.
Det er et spørgsmål om den her skævvridning, der netop er imellem elafgiften og den manglende afgift på biomasse.
Det er det største problem, det mest aktuelle problem, vi har i forhold til energisystemets ombygning lige for øjeblikket.
Det siger forskerne, det siger organisationerne, som arbejder med det, så jeg er ikke i tvivl om, at det her er et meget vigtigt forslag, og vi støtter det fra Alternativets side.
Så skal lige huske at sige for det foregående beslutningsforslag, B 96, at SF støtter det.
Nu er det sagt.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Beklager, jeg var ikke lige obs på, at Det Radikale Venstre selvfølgelig er forslagsstiller til det her forslag.
Det her beslutningsforslag pålægger jo regeringen senest den 1. november 2016 at fremsætte et lovforslag, som sikrer, at den udbygning af biomassekedler, vi ser på de decentrale værker, begrænses, og at man i stedet fremmer incitamentet til at installere store varmepumper.
Engang var elektricitet jo forbundet med noget negativt og skadeligt – vi husker alle de her kampagner – og det er jo stadig væk sådan, at der ikke skal være unødvendigt forbrug, men vi ser jo i dag, må man sige, helt andre muligheder af brugen af el, særlig når den bliver transformeret ind i vores varmesystem via varmepumper, men også, når den transformeres ind i eksempelvis biler via elbiler.
Men det et problem, at der i dag pålægges langt større afgifter på el til varmeproduktion, end der gøres på biomasse.
Det betyder, at de decentrale værker ikke investerer i varmepumper i tilstrækkelig grad.
Så må man sige om biomassen, at der jo bare er en diskussion om CO2-aftrykket.
Når man importerer det hertil, er der bare meget af det, der ikke er CO2-neutralt.
Det Konservative Folkeparti kan sådan set godt være enig i at sende det signal, men man må også sige, at biomassen jo ikke kan undværes i vores forsyningssektor i dag, fordi den er med til at opretholde en høj forsyningssikkerhed – det ved vi jo fra nogle af de centrale værker – men derfor kan vi godt være enige om, at vi skal tage incitamenter, der kan fremme brugen af el.
I virkeligheden synes jeg faktisk, at Liberal Alliances ordfører sagde det meget rigtigt i forhold til den incitamentsstruktur, der er i dag.
Man vælger ikke en teknologi, fordi det er den bedste nye teknologi til ens anlæg, men fordi det er den, der er mest begunstiget i forhold til tilskud og afgifter.
Stemmer vi så for det her beslutningsforslag?
Jeg håber ikke, at det bliver sat til afstemning, fordi så vil vi stemme nej til det, ikke fordi vi som sådan er uenige i de elementer, der ligger heri, men fordi det her jo er noget, der hører til i vores energiforligskreds, hvor vi må afklare den her type ting.
Men jeg kan godt garantere Det Radikale Venstre, at vi fra konservativ side gerne vil være med til at tage de initiativer, der er mulige for at fremme brugen af el i varmesektoren, for det er der et meget, meget stort perspektiv i.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Tak, hr. formand.
Jeg skal ikke lave nogen lang indledning til denne sene forhandling.
Det her beslutningsforslag er først og fremmest lagt frem ud fra en bekymring om en dobbelthed, nemlig at man var bekymret over udbygningen af biomasse på landets decentrale kraft-varme-værker, og at man samtidig gerne ville fremme varmepumper.
Det er en udfordring, hvor jeg vel kan fremhæve tre grunde.
Der bør være langt mere el i den danske fjernvarmesektor i fremtiden, det skal køre på overskudsvind, som jeg også har hørt stort set alle ordførere sige.
Biomasse er fritaget for afgift og har derfor været for rentabelt, og der er helt sikkert blevet fejlinvesteret, og det er et problem, der selvfølgelig også skal håndteres.
Alle ved, at det ikke er holdbart, og vi risikerer på længere sigt at påføre danskerne større varmeregninger, og derfor må vejen frem være, at vi får udbredt varmepumper på landets decentrale værker.
Grunden til, at vi vil handle nu, er, at vi er bekymrede for, at der vil ske netop på den meget korte sigt en stor udbygning af biomasse på decentrale værker.
Det er noget, alle ordførerne kan se og er opmærksom på, og jeg vil gerne takke og kvittere for en ret så positiv modtagelse, der har været fra alle sider.
Det er et problem, som alle åbenbart er enige om skal løses, måske med nogle nuanceforskelle, specielt når vi begynder at diskutere biomasse.
Jeg kan høre, at der er stor tilslutning til brugen af varmepumper.
Så jeg ser frem til nogle gode forhandlinger.
Det kan være afgiftsnedsættelser, det kan være justeringer, som jeg også hørte ministeren antydede der kunne være mulighed for.
Vi er også i energiforligskredsen kommet i en helt ny situation med regeringens nye udspil.
Det er jo et udspil, der kom, efter det her forslag var fremsat, så jeg ser frem til at bringe det videre til de to medforslagsstillere, som desværre ikke var i stand til at være her i dag af meget vidt forskellige årsager.
Den ene er på barsel, og den anden var vistnok i forhandlinger om fly.
Jeg vil bringe videre til dem, at der er meget positive holdninger over for det her i forligskredsen.
Jeg håber, at energiministeren vil modtage det her lige så positivt.
Jeg stillede et spørgsmål til ham i torsdags, og dagen efter imødekom han mig.
Det var med hensyn til Maabjerg Energy Center, og jeg håber, at det vil gå på samme måde i aften, og at energiministeren herefter også vil imødekomme mig på det her punkt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Mange tak.
Grønlands havareal er 2,1 mio. km² stort.
At etablere søkort i Grønland er derfor en stor, men også en nødvendig opgave.
For manglende søkort handler i den grad om manglende sikkerhed til søs.
I yderste konsekvens kan manglende søkort betyde forskellen mellem liv og død for grønlændere og for turister, som besøger Grønland.
Alt tyder på, at omfanget af skibsaktiviteter i hele den arktiske region, herunder også i grønlandske farvande, vil stige i de kommende år.
Temperaturstigningerne i Arktis sker dobbelt så hurtigt som for resten af kloden.
Og en række forskere spår nu, at Det Arktiske Ocean vil være helt isfrit om sommeren omkring år 2050.
I Grønland har vi de sidste 10 år allerede oplevet en stigning i skibstrafikken i vores farvande grundet en stigende krydstogtturisme, aktiviteter i forbindelse med efterforskning af råstoffer og det faktum, at hovedparten af vores godstransport foregår til søs.
Disse tendenser er vi nødt til at forholde os til aktivt, både i Grønland og i Danmark.
En styrkelse af sikkerheden til søs kræver et bredt fokus.
Det er alt fra præcise søopmålinger til sikker navigation og et velfungerende beredskab, som påvirker niveauet af sikkerheden til søs i Grønland.
Derfor påhviler der også den danske stat et rigtig stort ansvar, hvad angår sikkerheden til søs i Grønland.
Grønland og Danmark indgik i 2009 en samarbejdsaftale om de manglende 73 søopmålinger og søkort – en god og nødvendig og ambitiøs aftale.
Og hermed skete der også en fordobling af de årlige ressourcer, der blev brugt til udarbejdelse af søkort i Grønland.
Inden 2018 skulle disse være udarbejdet som papirsøkort, opdateret som digitale søkort til GPS-navigationssystemer og på sigt til satellitbaseret navigation – noget, som jo hurtigt kan blive meget aktuelt, hvis man følger Taksøe-Jensen-rapportens anbefalinger i forhold til at styrke sikkerheden til søs ved brug af satellitter.
Men mens aktiviteterne i de grønlandske farvande er stigende, er vi nu vidner til, at regeringens ambitioner om at leve op til den grønlandsk-danske aftale og levere de livsnødvendige søkort bliver sænket.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
På vegne af Christian Juhl fra Enhedslisten, Magni Arge fra Tjóðveldi og mit parti, Inuit Ataqatigiit, vil jeg derfor se frem til energi-, forsynings- og klimaministerens besvarelse på forespørgslen.
På vegne af Socialdemokraterne, Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Siumut, Inuit Ataqatigiit samt Tjóðveldi skal jeg læse et forslag til vedtagelse op, som alle partierne bakker op om
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Nu kender jeg jo ikke lige alle detaljerne i oppositionens klimaråds anbefalinger, men jeg mener i hvert fald at kunne huske, at det har givet udtryk for, at biomasse kommer til at spille en vigtig rolle i fremtidens forsyning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Når Venstre står stille, er der i hvert fald ikke nogen zigzagkurs.
Mens vi venter på de her analyser, kan jeg anbefale ordføreren at læse Klimarådets sidste rapport »Omstilling med omtanke«, hvor der om biomassens rolle i energiforsyningen står: »Den nuværende udvikling medfører derfor, at dele af energisystemet i en periode fastlåses i en teknologi, der ikke er samfundsøkonomisk hensigtsmæssig.
Disse forhold taler for at indrette reguleringen, så den afspejler biomassens reelle klimabelastning« – der står: reelle klimabelastning – »og så biomasse ikke favoriseres af afgiftssystemet.«
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren anerkender, at biomasse ikke er CO2-neutralt, fordi jeg kunne høre på ordførerens første tale, at biomasse blev betragtet som CO2-neutralt.
Når man læser Klimarådets rapport, må man konstatere, at det er en fejltolkning af biomasse at betragte det som CO2-neutralt.
Er ordføreren enig i den betragtning?
Altså, man kan jo vente på mange ting, og de her afgiftsanalyser har vi ventet på i meget lang tid.
Tak for ministerens redegørelse om varmepumper – jeg synes, der var en enkelt del af historien, som ministeren ikke tog med.
Nu fremhævede ministeren, at man fremmede de store varmepumper, da man udmøntede energireserven og fik sikret, at rejseholdet kunne fortsætte, og det skete, få måneder efter at finansloven havde afskaffet tilskuddet til netop det samme.
Jeg vil godt høre, om det ikke er korrekt, at det, som ministeren fremhævede som en god gerning, da vi udmøntede energireserven, var noget, som blev taget ud, da man fra regeringens side var med til at fremlægge finansloven og vedtage finansloven.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Det er fuldstændig korrekt.
Det var sådan, at der var et hul i finansloven – der var en økonomisk udfordring.
Den skulle løses, alle måtte bære med, for at der blev skaffet de nødvendige penge for at få balance i dansk økonomi.
Og derfor var jeg også meget tilfreds med, at vi i bred enighed, herunder også med Enhedslistens opbakning, kunne finde en løsning omkring rejseholdet for de store varmepumper.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Tak, så er vi enige om historieskrivningen – som måske en af de få ting.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at ministeren afviser De Radikales forslag, for jeg synes, det er meget afbalanceret.
Og det gør opmærksom på to ting, nemlig at man ikke kan køre videre, sådan som det kører derudad i øjeblikket på biomasseområdet, og at man er nødt til at finde frem til at fremme de store varmepumper.
Og jeg kan egentlig ikke rigtig forstå, at ministeren er så afvisende over for forslaget i dag, for inden det her bliver anden- og tredjebehandlet, er de her afgiftsanalyser vel kommet frem til overfladen, og så kan vi jo se den store sammenhæng.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Altså, jeg er ikke afvisende over for at tage en drøftelse af, hvordan vi fremmer de store varmepumper.
Men jeg noterer mig, at der tages en række initiativer.
Det, at PSO'en flyttes over på finansloven, gør, at el til de store varmepumper bliver billigere, og dermed bliver der også en bedre økonomi i at drive anlæggene.
Jens Joel (S), 2016-05-17:
Tak for det, formand, og tak til De Radikale for det her beslutningsforslag.
Fra Socialdemokratiets side er vi meget enige i, at det vil være en fornuftig vej at gå.
Jeg tror sådan set, der er relativt bred enighed i Folketinget om, at vi har brug for at få de store varmepumper ind i vores energisystem.
Jeg tror også, at når De Radikale har fremsat det her forslag, handler det måske om, at man synes, at det haster lidt, og at der har været lidt for meget snak og lidt for lidt handling.
Og så er jeg også enig med hr. Søren Egge Rasmussen, som jo påpegede, at den handling, man så har set fra regeringens side, nogle gange har været tilbageskridt, nemlig da man på finansloven afskaffede en del af finansieringen til de store varmepumper.
At vi så har kunnet lappe huller undervejs ved at lave nogle andre aftaler, løser jo ikke den grundlæggende udfordring, som her er, at vi har brug for varmepumperne i vores system, hvis vi skal udnytte vores vindmøllestrøm bedre.
Vi har brug for at sikre, at der er en miljømæssigt bæredygtig balance i, hvor meget biomasse der bliver omstillet til.
For ligesom det er positivt, at der er nogle særlige værker, som kan sænke deres varmepris ved at omstille til biomasse, og at der kan være nogle store værker, som omstiller til biomasse, så skal vi også passe på, at vi ikke får for stor en omstilling til biomasse, i forhold til hvad vi kan levere bæredygtigt.
Man kan også sige, at vi nærmer os en deadline, al den stund at ude omkring i Fjernvarmedanmark ser man jo ind i, at grundbeløbet vil forsvinde, og at man derfor vil være nødt til at hæve varmeprisen nogle steder, hvis ikke man kan gøre noget andet.
Så jeg tror, der er et behov, og jeg forstår også godt den utålmodighed, der er.
Jeg vil egentlig fra Socialdemokratiets side i første omgang opfordre til, at vi tager en drøftelse i udvalget, i forligskredsen, og prøver på at få lagt en plan for, hvordan vi håndterer det her – både den deadline, vi har, i forhold til at grundbeløbet forsvinder, og man kan sige den deadline, vi har, i forhold til at vi ikke skal nå at få for mange, der omstiller til biomasse, inden vi får lavet de regler, som de skal investere efter.
For sandheden er jo, at når man sidder ude på det lokale værk og skal træffe en beslutning, så er man nødt til at kigge på de regler, der gælder i dag, og der forstår jeg godt, at mange kigger i retning af biomassen de kommende år.
Det er vi selvfølgelig nødt til også rettidigt at handle på herfra og fra Folketingets side.
Derfor vil Socialdemokratiet støtte op om, at vi tager en drøftelse både i udvalget og i forligskredsen, og at vi får lagt en plan for, hvordan vi sikrer, at vi ikke kommer for sent ud af hullerne, og at vi i øvrigt får stoppet den her for store konvertering, og at vi så i stedet for får brugt biomassen der, hvor der er mest samfundsmæssig nytte af den i de værker, som vi allerede har besluttet skal have det.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Tak, formand.
Indledningsvis vil jeg gerne anerkende den problemstilling, som Radikale Venstre tager fat på med beslutningsforslaget her.
Der er nemlig den problemstilling, at der er et ulige konkurrenceforhold mellem el og biomasse som brændsel, fordi biomasse i modsætning til el er afgiftsfritaget.
El er jo belagt med temmelig mange afgifter.
Det gør, at el kan blive udkonkurreret af biomasse som brændsel, og det er ikke i sig selv noget stort problem.
Men som den foregående ordfører var inde på, risikerer det at efterlade et hul i statskassen, fordi biomassen ikke leverer nogen afgiftskroner til statskassen.
Dermed risikerer vi jo enten at skulle hæve en anden skat eller afgift eller spare på velfærden på grund af det hul, der opstår.
Det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi anerkender, at der er en problemstilling her.
Jeg vil så også sige det på den måde, at regeringen jo allerede her i sidste uge har fremsat et forslag om udfasning af PSO-afgiften.
Og der har vi måske så svaret på det spørgsmål, som Radikale Venstre stiller med beslutningsforslaget her.
Ministeren var for lidt siden også inde på, at vi stadig væk går og venter på den her afgifts- og tilskudsanalyse, som netop skal belyse, hvilke problemstillinger vi står med, for det er et meget kompliceret system, vi har skruet sammen i Danmark.
Der er afgifter og tilskud, som trækker i hver sin retning og måske overlapper og udligner hinanden, men analysen skal i hvert fald vise, hvilke ting i systemet der er problematiske og kan forbedres.
Så på den måde ligger der et analysearbejde, som ikke er gjort færdigt endnu, og som måske også kan levere et svar på noget af det, som Radikale Venstre efterlyser svar på med beslutningsforslaget her.
Jeg vil sige det på den måde, at Dansk Folkeparti anerkender den problemstilling, som Radikale Venstre tager fat på her.
Men vi synes, at man skal afvente de to analyseforløb, som er i gang i forhold regeringens PSO-udspil, før vi vil konkludere, om der er grund til andre tiltag.
Derfor kan vi ikke tilslutte os beslutningsforslaget her, som pålægger regeringen at tage flere initiativer, for vi vil godt se, hvor de initiativer, som allerede er taget, fører hen.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Tak for det, formand.
Jeg sad og afventede nogle spørgsmål fra salen, som udeblev.
Men i forbindelse med behandlingen af Radikale Venstres beslutningsforslag, B 147, om fremme af varmepumper og begrænsning af biomasse kan jeg indledningsvis oplyse, at Venstre agter at stemme imod forslaget.
Jeg kan starte med at sige, at vi i Venstre lægger vægt på, at den grønne omstilling foregår så økonomisk effektivt som muligt.
Og det er jeg glad for at Radikale Venstre erklærer sig enig i med dette beslutningsforslag.
Venstre arbejder for at sikre borgere og virksomheder så lave energipriser som muligt.
Det skal være billigere og ikke dyrere at være dansker.
Det forslag betyder i sig selv, at det vil blive billigere at bruge store varmepumper i varmeforsyningen.
Derudover arbejder regeringen også med, at varmepumperne skal kunne indgå i energiselskabernes spareforpligtelser.
Regeringen er i gang med analyser, som bl.a. skal undersøge mulighederne for at fremme brugen af varmepumper, men analyserne er ikke færdige endnu, og vi mener i Venstre ikke, at vi bør træffe yderligere beslutninger på området, før resultaterne af analyserne foreligger.
Vi vil ikke træffe beslutninger uden at have det faglige grundlag på plads.
Desuden kan vi i Venstre ikke støtte De Radikales forslag om at begrænse brugen af biomasse.
Venstre vil ikke kæmpe imod brug af CO2-neutral biomasse i energiproduktionen.
På den baggrund skal jeg oplyse, at Venstre som sagt stemmer imod forslaget.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Ser ordføreren for Venstre slet ikke et problem i, at der tilsyneladende er mange små kraft-varme-værker, som investerer i biomasse – en investering, som måske på sigt vil vise sig at være ufornuftig, i betragtning af at det ville være meget bedre, at man gik over til varmepumper, måske endda i lyset af de initiativer, som regeringen nu har taget?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Jo, men det er sådan set også derfor, at jeg glæder mig over, at man fra regeringens side tager de her initiativer, som fremmer brugen af varmepumper
Hvis man ser på, hvad effekten er ved at fjerne bare PSO'en, som man har meldt ud her i sidste uge at man agter at gøre, så vil en eldreven varmepumpe faktisk kunne konkurrere med en flisfyret varmepumpe – i hvert fald i nogle tilfælde.
Den bekymring deler vi selvfølgelig i Venstre, for det er ikke hensigtsmæssigt, at der bliver investeret i noget, som man ikke agter skal anvendes fremadrettet.
Men det er jo ikke sådan, at vi i Venstre siger, at man ikke må bruge biomasse som en del af forsyningssektoren fremadrettet.
Så generelt – uanset hvilken teknologi vi taler om – er det selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, at man anvender en teknologi, som vi ikke agter at man skal bruge.
Men jeg må så sige, at det her med at komme med enkeltforslag som i det her tilfælde, hvor man bare specifikt går ind og siger, at nu er det det her, man ønsker at fremme, heller ikke er hensigtsmæssigt, fordi vi frygter en zigzagkurs, som ikke er hensigtsmæssig og stabil for sektoren fremadrettet.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-17:
Det kan jeg jo kun tage til efterretning.
Men så meget desto mere må jeg jo undre mig over, at et enigt udvalg har frarådet oprettelsen af et egentligt nævn, og at 14 ud af 17 medlemmer af udvalget heller ikke ønsker nogen lovgivning på området.
Jeg skal som sagt ikke udtale mig nærmere om de norske regler, men jeg kan garantere for, at udvalget i hvert fald har haft de regler for øje.
Ellers havde de jo heller ikke beskrevet dem.