runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Det er ikke nemt at komme efter en så dygtig og veltalende minister, men jeg vil prøve.
B 40 om bestilleransvar går ud på, at den, der bestiller en tjenesteydelse eller en aftale gennem en entreprise til en værdi over 100.000 kr., skal kunne gøres økonomisk ansvarlig for retmæssige krav fra leverandørens ansatte med hensyn til manglende løn, feriepenge, pension m.v. og krav fra myndighederne om manglende skat, moms og ATP.
Venstre deler ikke Enhedslistens opfattelse af, at det er nødvendigt at indføre lovgivning om bestilleransvar, hvorefter bestilleren af en arbejdsopgave i sidste ende hæfter for alle led i kæden, der deltager i udførelsen af en arbejdsopgave, således at aftaler med de ansatte bliver overholdt, og at krav fra myndighederne ligeledes bliver overholdt.
Jeg er valgt på Bornholm, og der er vi ved at bygge et nyt plejehjem.
Første etape blev en totalentreprise, som blev vundet af et firma ovrefra, dvs. fra Sjælland.
Det er et byggeri til ca. 100 mio. kr., og det er faktisk en stor mundfuld for en lille kommune med blot 40.000 indbyggere.
Alle dele af administrationen er spændt hårdt for og er involveret i det her store byggeri.
Det ville være en urimelig byrde for sådan en kommune, og det ville også være et meget uvant arbejdsområde.
Det er jo heller ikke det, som en kommune er god til.
Det var en stor sag.
En mindre sag er: Personligt går jeg faktisk med nogle vilde planer om, at jeg gerne vil have opstillet en husstandsvindmølle.
Det vil koste ca. 250.000-300.000 kr. plus fundament og tilslutning.
Skal jeg så som privatperson eller skal min kommune ud at sikre os, at dem, der nu udfører de her arbejdsopgaver, svarer alle de forpligtelser, de nu har over for dels deres medarbejdere, dels over for det offentlige?
Det rejser jo en hel række spørgsmål.
Hvad er det for nogle registre, Enhedslisten vil have man skal have adgang til dels som kommune, dels som privatperson, og hvad vil det koste?
Det synes jeg er nogle meget væsentlige spørgsmål, som jeg håber at Enhedslisten vil besvare på et eller andet tidspunkt under debatten i dag.
Jeg noterer mig også, at arbejdsmarkedets parter igennem mange år har kunnet lavet aftaler, der sikrer, at enhver får sit.
Og vil man ikke underminere det ved at stemme for Enhedslistens forslag i dag?
Jeg noterer mig også, at fagbevægelsen ikke har lagt sig fast på en model omkring kædeansvar.
Der er dog dele af fagbevægelsen, der er bekymret for, at indførelsen af et kædeansvar vil begrænse fagbevægelsens mulighed for at konflikte, og det kan vel næppe være for til gavn for den danske model.
Så på Venstres vegne og på De Konservatives vegne vil vi gerne afvise forslaget, der ligger til behandling nu.
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Jeg synes ærlig talt, det ville klæde fru Line Barfod at få alvoren lidt ind i den her debat.
Jeg går ikke ud fra, at man fremsætter et beslutningsforslag som det her, hvis det ikke rent faktisk er noget, man mener noget med.
Fru Line Barfod ved jo udmærket godt, at de her mærkværdige råd, som stod på en hjemmeside, er blevet fjernet.
Det er ikke noget, som regeringen har haft det mindste med at gøre.
Jeg har aldrig set dem, og jeg har aldrig hørt om det, der skulle stå på den pågældende hjemmeside.
Så lad os nu lige få tingene i det rette perspektiv.
Så har fru Line Barfod jo fuldstændig ret i, at det ikke altid har været de samme problemstillinger, som vi nu arbejder med på det danske arbejdsmarked, der har fyldt på den politiske dagsorden, og at det danske arbejdsmarked er dynamisk, men over de seneste 100 år har vi altså også set, at arbejdsmarkedets parter i fællesskab har løst de opgaver, der er kommet hen ad vejen, og at man netop har påtaget sig ansvaret.
Og det synes jeg ærlig talt at arbejdsmarkedets parter også skal have muligheden for at gøre i fremtiden.
Jeg hører ikke ønsker fra arbejdsmarkedets parter om, at Folketinget skal blande sig her.
Nu ved jeg jo også, at fru Line Barfod – og det ved jeg ligesom pr. erfaring, for vi er jo til masser af samråd i Arbejdsmarkedsudvalget – går meget op i og med rette, at man ikke skal lovgive, hvor der ikke er god grund til det, og det her er jo så lige præcis et sted, hvor der ikke er god grund til at lovgive, fordi arbejdsmarkedets parter selv styrer det.
Så skal vi ikke lade det være ved det?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det er ikke altid lige nemt at få øje på det, når det står på skærmen.
Men formanden ved jo godt, at vi er blevet belært om, at vi skal kigge på skærmen.
Så jeg skal bare trykke på ønsker ordet-knappen.
Nu gik der lidt fra min taletid, og det håber jeg formanden ser igennem fingre med.
Det, der fik mig til at tage ordet, var, at ministeren sagde, at Enhedslisten var det eneste parti, der ikke stod bag RUT-registeret.
Dansk Folkeparti har ikke stemt for RUT-registeret.
Så sagde ministeren noget om, at der åbenbart aldrig havde stået noget i Arbejdsmarkedsstyrelsens vejledning, som det har været fremme i pressen i dag, om, hvordan man kunne få folk, altså de sæsonarbejdere, som er her, til at overnatte.
Det er sådan efter min opfattelse, at der altid er en årsag til en brand.
Det vil sige, at som jeg har forstået det, ministeren har sagt, passer det, der været fremme i pressen i dag om Arbejdsmarkedsstyrelsens hjemmeside, ikke; det har aldrig nogen sinde stået på den hjemmeside.
Det vil jeg gerne bede ministeren undersøge, for ellers er der nogle i pressen og i fagbevægelsen, der er helt på vildspor.
Så må det være en opdigtet historie.
Det kunne være rart at få undersøgt, om der er hold i den historie, og om det, vi er blevet konfronteret med som ordførere, er en opdigtet historie, der kommer fra fagbevægelsen, eller hvor den end skulle komme fra, hvis der aldrig nogen sinde har stået noget på Arbejdsmarkedsstyrelsens hjemmeside om det.
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Jeg tror, det beror på en misforståelse, for det, jeg sagde, var, at jeg ikke har kendskab til det.
Jeg har aldrig set det, og det har heller aldrig nogen sinde været forelagt mig.
Det har aldrig været inde på mit bord.
Så det er ikke nogle råd, jeg kender til på nogen som helst måde.
Men jeg skal love hr. Bent Bøgsted, at jeg nok skal få undersøgt sagen til bunds og vende tilbage til udvalget med oplysninger om, hvor det her stammer fra, og hvordan det er havnet på den her hjemmeside.
Når jeg nu kom for skade at sige, at det kun var Enhedslisten, der stod uden for forligskredsen omkring østaftalen, er det nok, fordi jeg betragter Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted som så god en ven, at man nogle gange helt glemmer, at der er enkelte ting, som Dansk Folkeparti står uden for.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det kunne godt være, at ministeren skulle lytte lidt mere.
Nu hørte vi jo her tidligere på dagen, at ministeren fik ros, efter at ministeren havde lyttet til, hvad der var blevet sagt fra bl.a. min side vedrørende det her med sygefravær.
Så det kunne godt være, at der var andre områder, hvor ministeren skulle lytte lidt til om der var problemer, f.eks. vedrørende RUT-registeret.
Men lad det nu være.
Jeg ser frem til at få en redegørelse fra ministeren om de historier, der har været fremme i pressen i dag, og om, hvor de stammer fra.
Det er lidt spændende.
Hvis der står noget på Arbejdsmarkedsstyrelsens hjemmeside om den slags, er det jo i sidste ende ministeren, der har ansvaret for det – det har hun for den slags, så vidt jeg ved.
Det er jo regler, som regeringen sammen med forligspartierne bag østaftalen var enige om at det var fagforeningen der skulle kontrollere.
Ifølge Avisen.dk har den her sag også været fremme for 2 år siden.
Det synes jeg ikke lige jeg kunne erindre, men det er i hvert fald det, der er blevet sagt.
Så jeg ser frem til en redegørelse om det.
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Dels kan jeg love hr. Bent Bøgsted en redegørelse for sagen, dels kan jeg love hr. Bent Bøgsted, at jeg altid lytter til Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted.
Det er ikke altid, jeg er enig, og det er vi ikke, når det gælder EU, men så er det godt, at der er så mange andre ting, der samler.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Nu er det jo ikke et problem, vi har haft i de sidste 100 år.
Vi kan se, at der er en lang række andre EU-lande, der har indført forskellige grader af bestilleransvar og solidaransvar, kædeansvar, og hvad man vælger at kalde det, fordi de også står med lignende problemer.
Men jeg vil bare gerne høre: Når ministeren nu mener, at det er så alvorligt et problem, hvordan kan det så hænge sammen, at regeringen samtidig nu igen i dag er blevet taget i at give råd om, hvordan man kan lave social dumping?
Vi har tidligere hørt regeringen opfordre til at undgå at betale skatter.
Er det i virkeligheden det, der er udtryk for regeringens holdning, eller hvordan skal vi forstå, at regeringen ikke virkelig vil tage nogle af de redskaber i brug, der kunne stoppe den sociale dumping?
Erling Bonnesen (V), 2011-02-08:
Nu har vi jo på glimrende vis lige fået fastslået, at regeringen har levet op til det, som alle siger vi skal gøre, nemlig lige præcis at investere i uddannelse og undervisning til vores skolebørn.
Det er rigtigt, og det er godt, og det er dokumenteret, at det har vi gjort under den nuværende regering.
Prøver vi så lige at dykke sådan lidt ind under tallene, kan vi jo se, at der er ufattelig stor forskel på tallene mellem de enkelte kommuner, og det er jo udtryk for lokale prioriteringer.
Det er så en lokal prioritering.
Derfor kan man jo også netop se meget forskellige diskussioner rundtomkring i landet om, hvordan man prioriterer de her ting.
Er det så en god situation set med Socialdemokraternes øjne, eller er det en dårlig situation set med Socialdemokraternes øjne, at man kan have så forskellige prioriteringer i de enkelte kommuner rundtomkring i landet?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Det er korrekt, at der bliver brugt rigtig, rigtig mange penge på specialundervisningsområdet.
De seneste tal viser 13 mia. kr. om året, og det er ikke småpenge.
Nu er det jo sådan, at vi ikke fra Folketingets side lægger bånd på kommunerne.
Det ved jeg godt at man nogle gange meget gerne vil gøre fra Socialdemokratiets side, fordi man ikke lige mener, at kommunerne gør det godt nok, og man åbenbart ikke lige mener, at ansvaret ude hos kommunerne bliver håndteret ordentligt.
Det er jeg godt klar over at man mener.
Men i Dansk Folkeparti har vi nu engang tillid til, at kommunerne godt kan gøre det ordentligt.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke udstikke garantier, for de penge, som bliver frigivet fra det her specialundervisningsområde, er jo nogle midler, som kommunerne råder over, og det er kommunerne derude, der må tage stilling til, hvor det er, de her penge skal bruges.
Men det er Dansk Folkepartis ønske, at de penge bliver på folkeskoleområdet, så de kan bruges til at udvikle undervisningen og folkeskolen.
Det er klart, at det vil være det bedste for alle parter.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Jeg synes altid, det er en god idé, at kommuner lærer af hinanden.
Det er en god måde at blive klogere på.
Det er jo også der, hvor kommunerne finder ud af, at det ikke er alting, man kan lave på fuldstændig den samme måde.
Jeg synes, det var tankevækkende med undervisningsministerens lidt polemiske spørgsmål til Socialdemokraterne under undervisningsministerens indlæg, hvor der blev spurgt, om vi kunne forklare, hvorfor Odense Kommune, som var ledet af en socialdemokratisk borgmester, og Aalborg Kommune ledet af en socialdemokratisk borgmester havde så stor forskel i undervisningsudgiften pr. folkeskoleelev.
Der kunne jeg svare lige så polemisk, at Odense Kommune jo i hele den sidste periode har været styret af en konservativ borgmester.
Så man skal nok passe på med at lave den slags sammenligninger.
Det, som vi er optaget af, er, at det, der sker lige nu, er, at fem ud af seks kommuner sparer på folkeskolerne.
Det er i størrelsesordenen mellem 500-800 mio. kr., der bliver sparet på folkeskolerne, og der er en række konkrete eksempler, herunder helt konkret nu, at 1.500 lærere bliver fyret.
Det løfter ikke fagligheden.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Jeg kan jo læse i det forslag til vedtagelse, som bl.a. Socialistisk Folkeparti er med på, at man gerne vil tilføre folkeskolen ekstra midler.
Så jeg vil gerne høre svaret på et meget enkelt spørgsmål: Vil flere økonomiske ressourcer i sig selv give en bedre folkeskole?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Jeg er helt overbevist om, at flere økonomiske ressourcer er en meget vigtig og meget afgørende komponent i at få en bedre folkeskole.
Vi har haft en regering, som har sat nogle økonomiske rammer for kommunerne, der har betydet, at man har forringet kvaliteten, for når man skal skære rigtig voldsomt ned, kan man ikke gøre det, uden at det går ud over kvaliteten.
Så ja, hvis man skal give et løft til folkeskolen, handler det bl.a. om at sikre ekstra midler til de nye forslag, som vi har i Socialdemokratiet og SF.
Det er selvfølgelig rigtigt, at det ikke nødvendigvis er gjort med det.
Vi vil også gerne stille krav om, at man bruger tiden bedre, og at man bruger ressourcerne mere effektfuldt.
Men hvis man skal give et løft, handler det også om økonomi.
Jeg tror, det er naivt at forestille sig andet i den nuværende situation, som folkeskolen befinder sig i.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Men når det så er sagt, må jeg jo igen sige, at det er interessant gang på gang at høre, at man fra Socialistisk Folkepartis side bliver ved med at gentage nogle af de der faktuelle fejl.
Man gentager dem så mange gange, at man jo til sidst tror på dem – ikke for mit vedkommende, men for Socialistisk Folkepartis vedkommende.
Det bliver sådan en selvopfyldende profeti.
Men vi har også været inde på det her med, at der bliver færre lærere ansat i den danske folkeskole.
Der vil jeg høre, om ordføreren kan bekræfte, at elevtallet er faldende i den danske folkeskole, og så vil jeg også høre Socialistisk Folkepartis ordfører, om ordføreren tror, at netop det faldende elevtal nu og fremover kan få indflydelse på antallet af lærere i den danske folkeskole.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Ja, og det skal det selvfølgelig også have.
Det er klart, at når der bliver færre elever, skal man også justere antallet af lærere.
Men det, der er virkeligheden lige nu, er, at der bliver nedlagt markant flere lærerstillinger, end der kan begrundes med det faldende elevtal.
Hvis man bare ser på de kommuner, som nedlægger lærerstillinger lige nu – det er fire ud af fem kommuner, der nedlægger lærerstillinger – så er der kun 10 pct. af de kommuner, som begrunder det med faldende elevtal.
Resten siger, at det er som følge af nedskæringer.
Det antal stillinger, der bliver nedlagt lige nu, kommer jo langt til at overgå det, som Undervisningsministeriet selv har beregnet skulle være behovet for lærere i forhold til det faldende elevtal fremover.
Så jeg er da alvorligt bekymret for, at vi med de her nedskæringer kommer til at nedlægge nogle lærerstillinger, som der vil være brug for fremover, og især at vi gør det i en tid, hvor der er rigtig mange unge, som faktisk gerne vil ind på læreruddannelsen, men som måske kommer ud og bliver arbejdsløse, som måske ikke får brugt deres fag, og som måske derfor ikke tør starte på læreruddannelsen.
Vi burde tage imod dem med kyshånd og ikke gøre det sværere for dem at komme ind på arbejdsmarkedet fremover.
Det er jo det, der sker lige nu, når kommunerne nedlægger lærerstillinger.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-08:
Vi har forstået, at der skal 2 mia. kr. ind i folkeskolen, og at de skal finansieres ved de her 31,5 mia. kr., som skatterne skal stige med, sådan at vi svækker vores konkurrenceevne og dermed gør landet fattigere på sigt, så der ikke bliver råd til folkeskolen i fremtiden.
Det har vi så forstået – det var de 2 mia. kr.
Problemet er bare, at udspillet koster 5 mia. kr.
Hvor skal de resterende 3 mia. kr. komme fra?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Ja, og det er der sådan set også mulighed for i dag, for det er muligt at holddele og niveaudele i op til 50 pct. af undervisningstiden.
Når vi ikke vil være med til at gøre det yderligere, er det jo, fordi vi ikke permanent vil parkere børn i en klasse baseret på, hvad for nogle faglige færdigheder de har.
Vi vil gerne sørge for, at der er forskellige typer af børn i klasserne, fordi det faktisk er vigtigt for den effekt, vi har i den danske folkeskole, nemlig klassekammerateffekten, hvor man løfter hinanden og lærer af hinanden, og hvor forskellige typer af mennesker mødes.
Den danske folkeskole er et samlingssted.
Så det er derfor, vi ikke vil være med til det.
Når jeg så taler om menneskelige færdigheder, er det, fordi det da har alt muligt med sagen at gøre.
De elever, som i dag har svært ved at leve op til de faglige krav, der er i folkeskolen, og som har svært ved at hænge på i folkeskolen i dag, er da dem, som har svært ved at sidde stille.
Det er da de elever, som ikke lige passer ind i den undervisningstype, der praktiseres i folkeskolen, og som bliver mere og mere standardiseret, jo mere man skærer ned, og jo flere man propper ind i klasserne. Så ja, vi vil netop sørge for, at folkeskolen kan rumme flere elever med alle mulige forskellige typer af baggrunde og forskellige færdigheder, både menneskelige og faglige, og at man lærer af hinanden, tror vi sådan set, at alle får noget godt ud af.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-08:
Det var da interessant.
Skal det forstås sådan, at tolærerordningerne i virkeligheden ikke er tolærerordninger, men at det er en ordning med en lærer og en ufaglært, som er meget billigere, eller hvordan skulle det lige præcis forstås?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Jamen det skal lige præcis forstås sådan, at vi hele tiden har sagt, at det kan være tolærerordninger, eller at det kan være en ordning med en undervisningsassistent og en lærer, og det betyder jo, at de ikke nødvendigvis behøver at have samme forberedelsestid.
Det er ikke sådan, at man skal hive ufaglært arbejdskraft ind, men det betyder, at vi ikke siger, at det nødvendigvis skal være en tolærerordning.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Nu kan jeg så høre, at ordføreren fra SF vil bruge dem på folkeskolen.
Er det de samme penge, som man bare er i tvivl om hvordan skal bruges, eller kan man bruge pengene flere gange?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Man kan selvfølgelig ikke bruge pengene flere gange.
Der står helt klart i både »Fair Forandring« og »En Fair Løsning«, at vi vil bruge 2 mia. kr. ekstra på folkeskolen.
Det er klart, at det selvfølgelig er penge til kommunerne, men de er målrettet folkeskolen.
Det er lønsumsafgiften i bankerne, som skal gå til folkeskolen, så sådan er det.
Så er det rigtigt, at vi også vil udvide vækstrammen for kommunerne, sådan at de kan have en beskeden vækstramme, men dog mere, end regeringen med sin nulvækst har lagt op til.
Men de 2 mia. kr. fra lønsumsafgiften er øremærket til folkeskolen.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Det hjalp mig nu ikke meget.
Jeg er måske forvirret på et lidt højere niveau.
Ordføreren siger, at regeringen har dikteret nulvækst, og det er også rigtigt, og der kommer forhåbentlig noget lovgivning, der vil holde kommunerne fast på det.
Men jeg synes, at jeg lige efter jul hørte den socialdemokratiske formand sige, at den offentlige sektor skal trimmes og effektiviseres.
Hvordan kan det være bedre for kommunerne at blive trimmet og effektiviseret end at have de samme penge i 2011, som de havde i 2010?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Det er jo, fordi regeringen laver beregninger, som fanden læser biblen.
Det kommer jo fuldstændig an på, hvilke forudsætninger man lægger ind.
Det kommer jo an på, om man f.eks. indregner en forskel i undervisningstiden på undervisningsassistenter og lærere.
Det gør, at forslaget om en tolærerordning bliver meget billigere.
Så der er alle mulige forskellige forudsætninger, som ligger til grund for henholdsvis Finansministeriets beregninger og vores beregninger.
Marianne Jelved (RV), 2011-02-08:
Nu har fru Marlene Harpsøe drillet, kan jeg vist godt tillade mig at kalde det, oppositionens ordførere med, at de hele tiden vil dele mange penge ud til det ene, det andet og det tredje.
Men i virkeligheden er det jo lidt ironisk at høre på, for fru Marlene Harpsøe sidder jo i et parti, som igennem 00’erne har været dem, der har delt milde gaver ud til højre og venstre i forbindelse med finansloven, som vi andre ikke har haft nogen indflydelse på.
Så vi glæder os til, at vi snart får indflydelse på finansloven i stedet for fru Marlene Harpsøe.
Fru Marlene Harpsøe fremhæver, at der aldrig nogen sinde er blevet givet så mange penge til det offentlige forbrug som i disse år, samtidig med at vi skal høre, at det ikke fører de gode resultater med sig.
Er det ikke spild af penge?
Og hvorfor praler Dansk Folkeparti med det, når det ikke giver nogen resultater, som er til at prale af?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Fru Marianne Jelved kender mig vist ikke godt nok, hvis fru Marianne Jelved tror, at jeg sådan går rundt og praler.
Sådan er jeg slet ikke skabt.
Men når det er sagt, fortæller jeg jo sådan set bare om de faktuelle forhold, nemlig hvor stort udgiftsforbruget er på folkeskoleområdet, fordi der netop bliver rejst en kritik fra venstrefløjens side, som er fejlagtig i forhold til forbruget af ressourcer i folkeskolen.
Så når man går ud og siger, at der bliver skåret ned på folkeskolen, må jeg selvfølgelig helt faktuelt fortælle, at det rent faktisk ikke er tilfældet, men at man simpelt hen giver flere ressourcer til folkeskolen i dag.
Så kan man selvfølgelig drøfte, om pengene bliver brugt godt nok i folkeskolen.
I Dansk Folkeparti har vi i hvert fald vores tvivl på specialundervisningsområdet, det siger jeg helt ærligt, og jeg sagde også i min ordførertale, at vi tror, at der er behov for at strukturere rammerne noget bedre, så der gives mulighed for, at der ikke kun er plads til de søde, stillesiddende piger i folkeskolen, men at der også er plads til de energiske drenge, der har et konkurrencegen, som de har behov for at få udfordret.
Marianne Jelved (RV), 2011-02-08:
Kunne jeg ikke få hjælp fra fru Marlene Harpsøe i de kommende uger og måneder til at få afdækket, hvad de penge, der går til folkeskolen, egentlig dækker?
Nu tænker jeg på det spørgsmål, jeg også stillede til den tidligere ordfører, nemlig om pensionsopsparingen.
Og hvor er f.eks. de specialundervisningsmidler, som amterne gav til vidtgående specialundervisning, dengang amterne var der?
Hvor er de blevet af?
Det har jeg stillet spørgsmål om to gange og kan ikke få svar på det.
Kunne jeg ikke få hjælp af fru Marlene Harpsøe til at få svar på den slags ting?
Vi kunne måske stille spørgsmålene i fællesskab.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Jeg har slet ikke noget imod, at det bliver undersøgt nærmere.
Jeg er sikker på, at finansministeren – nu er han jo også til stede i dag – sikkert vil kunne svare på det, og at undervisningsministeren også kan.
Så det synes jeg bare vi skal gøre.
Men alt i alt vil jeg sige, at det er utrolig vigtigt, at vi har den her debat om, hvordan man bruger pengene i folkeskolen, for alt handler ikke bare om kroner og øre, altså hvor meget man putter ekstra oven i hatten.
Hvis man er nødt til at udvise økonomisk ansvarlighed i forhold til de surt optjente skattekroner, som mange mennesker i dagens Danmark jo slider og slæber for at donere til den danske skattekasse, så er man selvfølgelig også nødt til at sikre sig, at de penge bliver brugt med omhu.
Vi synes ikke, man skal spilde penge på unødige ting.
Vi synes, man skal se på tingene sådan helt reelt og spørge: Er der ting, vi kan gøre bedre?
Og det ville jo være dejligt, hvis vi kunne få frigivet nogle ressourcer der, som man igen kan bruge til at forbedre folkeskolen – til at få nogle flere idrætstimer, som er noget af det, vi i Dansk Folkeparti brænder meget for.