runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-20:
Jeg skal blot bede den socialdemokratiske ordfører om at afkræfte noget.
Det var en mistanke, der sådan opstod, da den socialdemokratiske ordfører spurgte udviklingsministeren.
Jeg hørte det lidt, som om den socialdemokratiske ordfører og Socialdemokratiet mistænker A.P. Møller – Mærsk A/S, DONG Energy A/S og andre store danske selskaber for ikke at bekæmpe korruption, men acceptere det.
Jeg bliver nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvor er beviserne for de der underliggende påstande?
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Jamen nogle af de der figurer, som hr. Per Dalgaard nu kritiserede, er jo dem, der tjener på den korruption.
Det er jo derfor, at vi ved at få større åbenhed om de økonomiske transaktioner kan være bedre i stand til at afsløre dem og få stoppet korruptionen.
Altså, det her forslag er designet til at løse et af de problemer, Dansk Folkeparti lige har nævnt.
Det andet store problem er, at de multinationale selskaber trækker flere penge ud af udviklingslandene, end der gives i ulandsbistand.
Det er derfor, jeg ikke kan forstå, at Dansk Folkeparti – måske har man ikke haft tid til at læse forslaget ordentligt, det tør jeg selvfølgelig ikke sige – ikke kan se, at det løser nogle af de problemer, man selv peger på.
Er det bare, fordi afsenderen er Enhedslisten, at man pr. automatik går imod?
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Det undrer mig rigtig meget, at den danske regering ikke følger sin egen politik om at bekæmpe korruption ved at støtte det her forslag, der sådan set bare vil gøre, at virksomheder frit kan tilslutte sig dette.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke i Danmark skal gå forrest og bakke op om det her initiativ.
Jeg kan ikke forstå, at vi ikke på det her område skal være foregangsland.
Der er jo rigtig mange virksomheder, som kan tilslutte sig eller lade være uanset det her forslag, men jeg mener at det fra den danske stats side ville være et enormt vigtigt budskab at tilslutte sig EITI-initiativet, som vi i øvrigt selv har ydet bistand til tidligere i forhold til oprettelse og sekretariatsbistand.
Lad os nu for en gangs skyld tage en debat om det, som forslaget her handler om.
Det her handler om, hvorfor vi som dansk stat skal gå forrest i en bekæmpelse af korruption.
Så lad os tage valgkampssnakken om alt det andet i nogle andre lokaler.
Jeg mener klart, at regeringen kunne støtte det her forslag.
Jeg mener også klart, at DONG, A.P. Møller – Mærsk A/S og rigtig mange andre selskaber kunne bakke op om initiativet præcist som BP, et britisk firma, og Chevron og Exxon Mobil fra USA, der netop også har tilsluttet sig.
Så jeg har ærlig talt svært ved at se, hvorfor den borgerlige regering i Danmark er så meget imod EITI-initiativet.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre Venstres ordfører – bare lige for at holde os til det, der er dagsordenen i dag – om, hvorfor man helt konkret er imod det her initiativ, for det svarede ordføreren ikke på, da han var på talerstolen lige før.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Med B 14 ønsker Enhedslisten, at Danmark skal tilslutte sig EITI-initiativet, som har til formål at give større åbenhed mellem de virksomheder, der udvinder råstoffer i primært tredjeverdenslande, og landets myndigheder.
Tiltaget skulle gerne medføre mindre korruption i landene, hvorfra der udvindes råstoffer.
Men som man nok må erkende, er der så meget korruption i specielt landene i den tredje verden, at de enorme indtægter, som et givet land får fra den råstofudvinding, det foretager, sjældent kommer den brede befolkning til gode, og det er selvfølgelig uacceptabelt.
Nu vil Enhedslisten have, at Danmark skal tilslutte sig EITI-initiativet, som vi allerede har tilsluttet os, og jeg er helt enig med udviklingsministeren i, at den tilslutning, Danmark har for nuværende som støttende land, er aldeles rimelig.
En tilslutning til EITI for danske virksomheder som »supporting companies«, støttende virksomheder, vil medføre en stærkt øget administrativ byrde med rapportering i læssevis.
Det er ikke lige Dansk Folkepartis ønske at fremme yderligere byrder på erhvervslivet, tværtimod, specielt fordi tiltaget her er ganske unødvendigt, idet de danske virksomheder, som Enhedslisten nævner i sit forslag, kun arbejder i de nordvesteuropæiske lande, hvor korruption som bekendt er ikkeeksisterende.
Derfor kan man spørge sig selv, hvad Enhedslistens formål egentlig er med dette forslag.
Jeg tror, at med den tilgang, Enhedslisten har til erhvervslivet generelt – nemlig som noget, en vis herre har skabt – er dette så en sjov måde at genere det på godt iklædt fåreklæder, så folk ikke opdager, at Enhedslisten kun betragter virksomheder, private virksomheder, som et nødvendigt onde.
Vi taler her specielt om virksomheder, som Enhedslisten elsker at hade, nemlig DONG og A.P. Møller – Mærsk A/S.
De har kun onde hensigter, mener Enhedslisten.
At min formodning er rigtig, ses af Enhedslistens holdning til uden blusel at sende milliarder af kroner ud til netop de samme korrupte lande hvert år.
Her er ikke nogen tvivl om, at støtten, selv om netop korruptionen i disse lande er så udbredt, kommer den brede befolkning til gode, men det gør den jo netop ikke.
Man ønsker sågar yderligere midler til de samme lande, som ikke har styr på at få gjort den brede befolkning mere velstillet eller få hævet dens levestandard.
Dansk Folkeparti anser forslaget for så gennemført hyklerisk, at vi siger et stort nej til forslaget.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Det er jo meget velkendt, at Dansk Folkeparti ønsker at skære ned på bistanden til verdens fattigste.
Det er Dansk Folkepartis politik, og den vedtager man selv, men bekymrer det ikke Dansk Folkeparti, at for hver gang vi sender 1 kr. af sted i udviklingsbistand, forsvinder der 10 kr. ud af udviklingslandene – nogle til de diktatorer, som vi er enige om at være imod, men en stor del også til multinationale selskaber, som jo i øvrigt bor i vores lande, om jeg så må sige?
Var det ikke en idé, når vi ser, at de i den grad bliver drænet for ti gange så meget, som de får i udviklingsbistand, ligesom også at se på den side, særlig når man er optaget af at skære ned på ulandsbistanden?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Dansk Folkeparti er meget interesseret i at hjælpe udviklingslandene til fremgang, men vi har altså et problem med, at den hjælp og den støtte, vi giver, ikke ser ud til at have nogen effekt.
Nu har de vestlige demokratier i mere end 40 år sendt tocifrede milliardbeløb i dollar i støtte til f.eks. Afrika, og jeg kan ikke rigtig få øje på, at der er sket nogen fremskridt dernede i forbindelse med menneskerettigheder, ytringsfrihed, bedre vilkår for den brede befolkning.
Jeg er godt klar over, at der er nogle i ulandene, som virkelig har glæde af det, nemlig en ganske lille elite, som sidder og skovler penge ind, og som er fuldstændig ligeglad med sin egen befolkning.
Det mener hr. Frank Aaen og Enhedslisten så at vi via det her EITI-initiativ kan råde bod på.
Jeg kan jo spørge den anden vej rundt: Er det så sådan, at de penge, som de lande eller virksomheder sender til de pågældende regeringer ud fra det her EITI-initiativ, kommer befolkningen til gode – når de pågældende styrers operetteofficerer selv er så gennemkorrupte?
Jeg har svært ved at se det.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i, at det, at multinationale selskaber ikke betaler skat i de ulande, hvor de henter store ressourcer – hvad enten det er olie eller guld, eller hvad det nu måtte være – er noget skidt.
Men sådan som jeg ser det, kan det vel egentlig kun finde sted, hvis de pågældende regimer accepterer det – sikkert stiltiende, det er der ingen tvivl om – og det er igen der, hvor jeg har et lille problem med hensyn til det der EITI.
Altså, de kender det sikkert, de får måske også nogle data fra de pågældende selskaber, som henter ressourcer og råstoffer i deres land.
Altså, der må jo egentlig skulle andre modeller til, hvis vi skal forsøge at give de befolkninger, der bor i de pågældende lande, nogle bedre levevilkår.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Det brugte jeg jo faktisk halvdelen af min ordførertale på at sige, dels hvor stort problemet er generelt, både skattemæssigt og med hensyn til korruption, dels hvad man burde gøre, nemlig gennemføre land for land-princippet, hvor jeg desværre må sige at den ansvarlige danske minister, økonomi- og erhvervsministeren, er meget fodslæbende, men burde gå foran.
Så land for land-princippet vil være det bedste, men indtil vi har det, er det her vurderet som værende et fremskridt, oven i købet et fremskridt på det område, hvor ulandene snydes mest, nemlig inden for råstofudvinding, og et fremskridt, fordi selskaberne også bør – det er så ikke sikkert, at de gør det – anføre, hvis de har udgifter, der ikke hedder skat, men hedder smøring, ikke med olie, men med penge.
Det gør de nok ikke, for det er sådan set ulovligt, men altså, det er et forsøg på at få mere gennemsigtighed, som også forbedrer mulighederne for at bekæmpe korruption.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Jeg har lige en lille anke, som jeg ikke kan lade være med at komme med, over noget, som Enhedslisten jo ved enhver given lejlighed ikke kan lade være med at fremføre, nemlig det med multinationale selskaber og USA, at USA er den største slyngel, og at det er der, alle dårligdomme kommer fra.
Hvad med Kina, som faktisk er meget aktiv i Afrika og overtager alle mulige andre landes tidligere aktiviteter i stor stil?
Jeg tror faktisk også, Indien er med i det her spil.
Naser Khader (KF), 2011-01-20:
Som de andre EU-lande vælger vi at være et støttende land.
Jeg er også enig i, at korruption, som jeg sagde i min ordførertale, er en sygdom.
Her til morgen kom jeg hjem fra en 4-dages-tur til Afghanistan, hvor der faktisk er en meget positiv udvikling, men et af problemerne er korruption.
Den skal også bekæmpes.
Korruptionsbekæmpelse sker under alle omstændigheder via dette initiativ, men der er altså også andre programmer, der er med til at bekæmpe korruptionen.
Det er klart, at et land, hvor der ikke er korruption, også vil være et attraktivt land for fremmede investorer.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Jeg skulle hilse fra De Radikale og hr. Jørgen Poulsen og sige, at de, som ordføreren var inde på, også bakker op om forslaget.
Det er bare lige, så det bliver ført til referatet.
Samtidig vil jeg høre hr. Frank Aaen, om han ikke er skuffet over, at de borgerlige partier ikke tilkendegiver en mere positiv indstilling i forhold til bekæmpelse af korruption.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Jeg er glad for beskeden fra Det Radikale Venstre – det havde jeg også regnet med, alt andet ville have været dybt forunderligt.
Hvad angår skuffelse, vil jeg nok sige, at jeg, fordi jeg ved, at der er nogle initiativer i gang fra udviklingsministeren og skatteministeren på det her område, selv om jeg ikke ved, hvad det er, måske havde håbet på en mere positiv tilgang, for vi er jo enige om, at EITI er et rigtig godt initiativ.
Men jeg havde en lignende oplevelse i tirsdags, da jeg spurgte, om ikke regeringen ville stemme for et forslag om, at Danmark ratificerer en FN-konvention mod tvungne forsvindinger, som Danmark for mere end 3 år siden har underskrevet, men som ikke er trådt i kraft for vores vedkommende, fordi vi ikke har ratificeret den.
Jeg havde da regnet med, at de selvfølgelig ville stemme ja til opfordringen til at få den ratifikation gennemført, men det gjorde de ikke.
De sagde, de ville komme med det, men de ville ikke stemme for det.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Nogle gange står man i Folketingssalen og får egentlig snakket sig lidt væk fra hinanden, og det var vi lidt ved at gøre tidligere.
Men jeg tror, og jeg kan jo høre på Venstres ordfører, at vi er meget, meget enige om formålet, og derfor vil jeg egentlig gerne bare helt konkret og helt kort høre fra Venstres ordfører, hvad det er i det her forslag, som man fra Venstres side ikke kan støtte.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Tak for det sidste: lidt skidt – ligesom USA.
Der er ingen tvivl om, at Kina og Indien også bør ses efter, men hr. Per Dalgaard bør sådan set høre ordførernes taler, før han kommenterer dem.
Det, jeg sagde, var sådan set ros til USA.
Jeg sagde, at kampen mod skattelylandene var foregået med USA i spidsen.
Altså, de fremskridt, vi har noteret at vi har vedtaget her i Folketinget, hvor vi har fået aftaler med en lang række skattelylande om, at de skal informere os om pengetransaktioner, er ikke en proces, der er startet i Danmark.
Det er en proces, der er startet af USA, og så har vi nydt godt af den bagefter, fordi vi har kunnet kopiere USA's aftaler.
Så det var altså en ros til USA, hvis jeg lige må være så venlig at gøre opmærksom på det.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Jamen det forstår jeg så udmærket, og alle initiativer, som kan være med til at bekæmpe korruption og gøre det bedre for landene og deres befolkninger, primært i ulandene, er velkomne.
Men jeg savner igen at få nogle informationer om, at det i de 5 år eller måske lidt mere, som det her initiativ har fungeret i, har haft en virkning.
Jeg blev lige før afkrævet nogle eksempler på, hvad man så skulle gøre i forbindelse med ulandsstøtte, som efter vores mening har haft en ganske ringe effekt.
Hvilke initiativer synes SF, der skal sættes i værk for at fremme netop korruptionsbekæmpelse i landene, sådan at de befolkninger, der bor der, får glæde af de store indtægter, som faktisk ligger i deres undergrund?
Trine Mach (SF), 2011-01-20:
Det synes jeg egentlig jeg gjorde ret klart i min ordførertale og i den debat, vi havde tidligere på dagen, men faktum er, at netop det, at Danmark bliver implementerende land i EITI, er et initiativ i retning af at bekæmpe korruption og støtte bekæmpelsen af korruption.
Jeg er som hr. Frank Aaen også overrasket over hr. Naser Khaders konklusion.
Jeg vil gerne spørge hr. Naser Khader, om ikke hr. Naser Khader er enig i, at hele det her initiativ på den ene side netop støtter bekæmpelse af korruption i udviklingslandene, men på den anden side også er med til at fremme et mere gunstigt investeringsmiljø for private virksomheder, hvor de ved, at de i mindre grad sættes i en korruptionskultursituation, og at det er mere gunstigt for dem, end hvis det er et land, der er meget præget af korruption.
I den forbindelse vil jeg spørge, hvad det er i overgangen fra at være støttende til at være implementerende land, som er så uspiseligt, at hr. Naser Khaders parti ikke kan støtte, at Danmark bliver implementerende land.
Naser Khader (KF), 2011-01-20:
Grundlæggende er EITI, som blev etableret i 2002, og som har hovedsæde i Oslo, et rigtig, rigtig godt initiativ.
Initiativet har, som flere ordførere har været inde på i dag, siden etableringen medvirket til at øge gennemsigtigheden omkring indtægter og skattebetalinger i en række udviklingslande, der har naturressourcer i form af olie, gas og mineraler samt udvindingsindustrier, som indebærer store offentlige indtægter i form af skatter og afgifter og lignende.
I sidste ende er det noget, der selvfølgelig skal komme borgerne i udviklingslandene til gode.
Korruption er nemlig en sygdom, der skal bekæmpes.
Nogle lande har valgt at være implementerende.
Andre lande, bl.a. EU-landene og herunder Danmark, har valgt at være støttende medlemmer.
Ca. 50 af verdens førende olieselskaber har frivilligt valgt at være medunderskrivere på dette initiativ.
Landene forpligter sig til at gennemgå en flerårig proces, som indebærer, at regeringen giver oplysninger om indtægter fra skatter og afgifter, som staten modtager fra udvindingsindustrien, og udvindingsindustriens virksomheder oplyser, hvor meget der skal betales i skatter og afgifter m.v. til staten.
Vi i Det Konservative Folkeparti er helt enige i, at det er en rigtig, rigtig positiv udvikling.
Det er vigtigt, at vi i Danmark medvirker til at støtte opbygningen af mere effektive skattesystemer i vores samarbejdslande, så de på sigt bliver bedre i stand til selv at finansiere offentlige udgifter til bl.a. sundhed, uddannelse, vand og sanitet.
Vi er også grundlæggende enige med forslagsstillerne fra Enhedslisten i, at Danmark bør tilslutte sig initiativet, men som udviklingsministeren tidligere var inde på, har vi allerede gjort det.
Vi har tilsluttet os det.
Danmark har siden oktober 2009 været støttende medlem, og det at være støttende medlem er også udmøntet i regeringens nye udviklingspolitiske strategi.
Her vil regeringen optrappe sin støtte til initiativet, og også det finansielle bidrag vil øges.
Men et sådant styrket engagement forudsætter dog ingen ændring i Danmarks status som støttende land.
Derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag om, at Danmark bliver et implementerende land.
Hvad angår de private virksomheder, ser vi gerne, at de tilslutter sig initiativet, men de skal ikke tvinges til det.
Så alt i alt kan vi ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Jeg vil sige tak for en meget indsigtsfuld ordførertale.
Der var en lille fejl til sidst: Der er ikke noget forslag om at tvinge; det er kun en opfordring.
Derfor må jeg sige, at efter den tale, jeg lige har hørt, forstår jeg ikke, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte, at vi optrapper fra at støtte og udvikle EITI til at være implementerende medlem af EITI.
Naser Khader (KF), 2011-01-20:
Det, at vi er et støttende medlem som alle andre EU-lande, gør, at vi kommer til at få det optimale ud af det, nemlig at være med til at bekæmpe korruptionen i nogle af de der udviklingslande.
Vi er meget tilfredse med, at Danmark er et støttende land, og der er ingen grund til at være implementerende; det at være støttende giver lige så meget.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Det er fint at være støttende, men der er altså også en dansk virkelighed, og det kan jo ikke udelukkes, at der også er danske virksomheder, der har problemer på det her område.
Nu har jeg ikke nogen anklager mod hverken det ene eller det andet selskab, for det har jeg ikke noget grundlag for, men det kan jo ikke udelukkes, at der er danske virksomheder, der har problemer, og derfor er det jo da vigtigt at tilslutte sig EITI.
Der står bl.a. i forslaget, »at regeringen forpligter sig til at samarbejde med civilsamfund og virksomheder om at indføre EITI-krav«.
Altså, det er jo også at skubbe på.
Naser Khader (KF), 2011-01-20:
Jamen min ordførertale er meget i tråd med, at vi er et støttende land i forhold til det initiativ.
Og i forhold til de store private virksomheder har udviklingsministeren her i starten af debatten sagt, at vi gerne ser, at de tilslutter sig, men vi vil ikke tvinge dem til det.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-20:
Inden jeg spørger fru Trine March, vil jeg lige slå fast, at Dansk Folkeparti selvfølgelig også er interesseret i at bekæmpe korruption overalt, ingen problemer i det.
Jeg vil spørge, om der findes eksempler på, hvor den her EITI-facilitet har hjulpet et eller andet uland med at blive mindre korrupt.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-20:
Tak for bemærkningerne til det her tekniske lovforslag – det vil jeg ikke lægge skjul på at det er – men det har jo som politisk sigte at rette op på nogle af de uhensigtsmæssigheder, der har været, siden den lov, som udmøntede en del af skattereformen, blev vedtaget, og det følger det her lovforslag nu op på.
Det er jo en af de ting, der er blevet diskuteret meget i forbindelse med det tidligere lovforslag.
Så er der også værnsregler omkring mellemholdingselskaber.
Og så er der det sidste, som hr. Frank Aaen nævner: hele spørgsmålet omkring hullukninger.
Til sidst kan jeg så sige, at det jo er helt rigtigt, at Det Radikale Venstre interesserer sig meget for hele spørgsmålet om skat på aktier, også på børsnoterede aktier og porteføljeaktier og specielt de unoterede porteføljeaktier.
Jeg vil også lægge op til, at vi nu får en grundig udvalgsbehandling af det her, som jo selvfølgelig indeholder en lang række tekniske ting, men det er alt sammen noget, der har til formål at gøre det mere klart, hvordan reglerne skal være, og som også sikrer, at der ikke kan snydes, så det går ud over samfundskassen.
Med det håber jeg på en god og konstruktiv dialog i udvalgsarbejdet.
Mads Rørvig (V), 2011-01-20:
Det danske samfund er et velfærdssamfund.
Bliver vi syge, kan vi komme på hospitalet, og vores børn kan komme i folkeskole.
Fra vugge til grav står velfærdssamfundet klar med en hjælpende hånd til rig såvel som til fattig.
Det giver tryghed at vide, at hvis vi med et slag mister alt, står samfundet parat.
Desværre har de hidtidige tiltag ikke været nok til at bremse en negativ udvikling, der også skal ses i lyset af krisen – det skal selvfølgelig også nævnes – men det er en udvikling, hvor grupper skylder samfundet og dermed os alle sammen flere og flere penge.
Det er penge, der skal til for at drive velfærdssamfundet til vores fælles bedste.
Konkret giver dette lovforslag bedre mulighed for at inddrive smårestancer såsom parkeringsafgifter og kontrolafgifter.
Samtidig lægger lovforslaget op til at forbedre muligheden for at inddrive mindre restancer hos virksomheder, hvor lønindeholdelse jo ikke er en mulighed.
Desuden indeholder L 95 forslag om at udvide grænsen for modregning af restancer i børnefamilieydelsen.
Det lyder måske ikke rart, men alternativet er bestemt ikke at foretrække, for et velfærdssamfund, hvor færre og færre betaler til den fælles kasse, bliver ikke ved med at være et velfærdssamfund
Venstre kan støtte dette lovforslag, og jeg skal også oplyse, at Det Konservative Folkeparti ligeledes kan støtte dette lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2011-01-20:
Lovforslaget her udmønter bl.a. en del af Dansk Folkeparti og regeringens aftale om kommunernes økonomi fra 2011, hvor det blev aftalt, at der skal strammes op på inddrivelsen af offentlige restancer.
Det er ikke nogen hemmelighed, at inddrivelsesopgaven, som har været placeret hos SKAT de sidste godt 5 år, ikke har fungeret godt nok i den periode, og det har været utilfredsstillende, at stat og kommuner på den baggrund har mistet likviditet og har måttet afskrive en del af deres tilgodehavender hos borgerne.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti glade for, at regeringen og skatteministeren tager problemet seriøst, at der er udarbejdet en handlingsplan for, hvordan man skal blive bedre til det her, og at der også kommer nogle lovgivningsinitiativer med lovforslaget her. Helt konkret er det faldet mange for brystet, at mange skyldnere ved siden af deres almindelige skattegæld og øvrige gæld til det offentlige også oparbejder en pukkel af parkeringsbøder, togbøder, licensrestancer og den slags, selv om der måske måtte være en betalingsevne til stede.
Derfor går man nu videre med lønindeholdelse, og man går ud over den her skematiske model, hvor det hidtil har været sådan, at man har taget udgangspunkt i, at en skyldner selvfølgelig skal kunne betale ud fra sin indkomst, men at man stadig væk efterlader skyldneren med en indkomst af en vis størrelse, så skyldneren kan holde en vis levestandard.
Det er selvfølgelig også sådan, det skal være, nemlig at man skal kunne have en vis levestandard.
Men for nogle skyldnere har det altså også været sådan, at det rådighedsbeløb, der har været tilbage efter inddrivelsen, har været mere end rigeligt til, at skyldneren kunne leve en ordentlig tilværelse, og man må derfor sige, at vedkommende godt har haft mulighed for at betale mere.
Derfor er det også kun rimeligt, at vi indfører den her nye, ekstra ordning, så man kan lønindeholdes mere end hidtil, for at man kan få afviklet nogle af sine togbøder, parkeringsbøder, licensrestancer og lignende ting.
Samtidig indføres der også adgang til, at der kan ske yderligere træk i børnefamilieydelsen, men det er så kun gæld, der vedrører børnene.
Det vil sige, at hvis man har undladt at betale for dagpasningstilbud, klubtilbud eller skolefritidsordninger, vil den manglende betaling kunne indeholdes i børnefamilieydelsen.
Det vil jeg sige at vi i Dansk Folkeparti også finder ganske rimeligt.
Så jeg skal sige, at lovforslaget her er meget tilfredsstillende for Dansk Folkeparti, så det er noget, vi støtter, og vi ser frem til, at inddrivelsesområdet kommer til at fungere tilfredsstillende igen.