runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2014-10-30:
For det første vil jeg sige tak for de mange gode indlæg.
Både Natur- og Landbrugskommissionen og Vækstteam for Fødevarer samt Kvægbrugets Task Force har anbefalet en modernisering af landbrugsloven, og i den politiske opfølgning på »Vækstplan for fødevarer« er der indgået et bredt forlig om ændring af landbrugsloven mellem regeringen og Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Der er et alvorligt behov for at gøre noget, som kan forbedre den økonomiske situation i landbruget, og her kommer landbrugsloven ind i billedet, for landbrugsloven indeholder i dag barrierer, som gør det vanskeligt for investorer at få fuld indflydelse på deres investering i landbrugsejendomme, og det er med til at hæmme kapitaltilførslen til et trængt erhverv.
Der er derfor behov for at modernisere landbrugsloven, så det bliver mere attraktivt at investere i landbrug.
Det handler om at fjerne begrænsninger, som ikke i dag findes i andre erhverv.
På den måde forbedres selskabers mulighed for at kunne købe landbrugsejendomme i samme omfang som andre typer ejendomme, hvor investorer og ejere har fuld indflydelse på, hvordan virksomheden bliver drevet.
I forhold til reglerne om fortrinsstilling foreslås reglerne for selskabers erhvervelse af landbrugsejendomme lempet, så ejerskabet ikke mere er knyttet op på en bestemt person.
Der er derfor ikke mere grundlag for at have regler om fortrinsstilling til suppleringsjord for naboer.
Reglerne om fortrinsstilling vil nemlig umiddelbart kunne undgås ved at etablere et nyt selskab, som så køber ejendommen.
I praksis har de gældende regler om fortrinsstilling ikke har haft ret stor betydning, fordi det kun er få landmænd, der har fået jord via disse regler, og derfor foreslås reglerne om fortrinsstilling ophævet.
Jeg noterer mig også, at op til flere ordførere har nævnt visse bekymringer, så på trods af at det står ganske utvetydigt i aftalen, at de skal ophæves – ikke ophæves med visse betingelser eller andet, men ophæves punktum– må vi selvfølgelig se på, om vi kan komme nogle af de betænkeligheder, som forskellige ordførere har haft, i møde.
I forhold til selvejet vil jeg sige, at selvejet har været ret beskyttet i landbrugsloven som den stort set eneste ejerform i dansk landbrug, men selvejet er ikke nødvendigvis den bedste ejerform for alle bedrifter og for alle landmænd.
Meget store bedrifter vil ofte med fordel kunne organiseres i selskabsform.
Vi holder altså fast i selvejet, men vi giver mulighed for, at andre selskabsformer også kan komme på banen.
Desuden vil vi gøre det muligt for private, skoler og fællesskaber at leje et lille areal på en landbrugsejendom til havebrug.
På den måde styrker vi rammevilkårene for dem, der ønsker at producere deres egne grøntsager ude på landet.
Afslutningsvis vil vi med en modernisering af landbrugsloven skabe bedre muligheder for at tiltrække kapital til dansk landbrug, og det er så op til erhvervet og investorerne at udnytte de udvidede muligheder, og derfor er det heller ikke muligt for mig at be- eller afkræfte, om hr. Per Clausen har ret i, at det her muligvis kan blive en revolution i dansk landbrug.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-10-30:
Tak for det.
Også vi er jo en del af »Vækstplan for fødevarer«, hvor det her er et af forslagene, der skal bidrage til at sikre flere muligheder for at have kapital i landbruget, udvide kredsen af virksomheder, der kan eje landbrug, give flere ejere, give mere kapital.
Det er nødvendigt.
Der er jo ingen tvivl om – og det kan man også høre på diskussionen her – at det her med, at den enkelte landmand ejer sin egen gård og dyrker lidt kartofler og lidt roer og har et par grise og nogle køer og en kornmark og sådan noget, var rigtig hyggeligt.
Det er det også stadig væk for dem, der har hobbylandbrug, men vi er altså også nødt til at erkende, at vi lever i en verden, hvor det at drive landbrug er at drive en virksomhed.
Og det har vi brug for at det også kan være ind i fremtiden.
Vi har brug for, at der er kapital i de virksomheder, som driver landbrug.
Landbruget er et rigtig vigtigt eksporterhverv; landbruget bidrager med rigtig mange arbejdspladser, ikke bare i landbruget, men også med arbejdspladser, der er affødt af de mange produkter, der produceres i landbruget.
Landbruget er derfor rigtig, rigtig vigtigt og en vigtig del af, at vores samfundshjul kører rundt.
Hvis der også skal være landbrug i fremtiden, hvis der også skal være virksomheder i form af f.eks. landbrug – også i det, vi nogle gange kalder yderområderne – er det altså nødvendigt, at der også er kapital til det.
Hvad angår den ordveksling, der lige var her, mener vi også, at det er rigtig vigtigt, at der er plads til selveje, at der er plads til, at det at drive landbrug stadig væk gøres på forskellige måder, på forskellige niveauer og i forskellige selskabsformer.
Som det tidligere blev lagt op til, er vi også helt indstillet på at drøfte, om vi skal give fortrinsstillingen en ekstra omgang i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det her er et forlig.
Hvis det kræver små justeringer, laver vi dem, og det håber jeg vi kan gøre i en god ånd.
Det gik sandt for dyden en lille smule stærkt, da vi skulle lave forliget i sin tid, så det ville være udmærket, hvis vi brugte lidt tid på at gå ned i detaljerne denne gang.
Jeg tror også, det ville klæde det endelige resultat, at vi alle sammen får lidt tid til at gå grundigt igennem detaljerne.
Hvis vi alle sammen viser vilje til det, kan vi måske oven i købet få noget endnu bedre ud af det. Men helt overordnet støtter vi altså lovforslaget.
Mette Bock (LA), 2014-10-30:
Hvad indflydelse det får ude i virkeligheden?
Jamen det handler jo også noget om, hvordan man tolker loven, hvis man i et betænkningsbidrag giver udtryk for, at der faktisk er bred enighed om, at selvejet fortsat skal være en mulighed inden for dansk landbrug.
Så det håber jeg da sandelig.
Ellers skal vi jo lade være med at lave betænkninger og betænkningsbidrag.
Per Clausen (EL), 2014-10-30:
Jeg tror, at fru Mette Bock kan få held til at få skrevet ind i et betænkningsbidrag, at alle partier i Folketinget synes, at selveje er rigtig godt.
Jeg vil bare spørge fru Mette Bock, hvad indflydelse hun tror det får ude i virkeligheden.
Mette Bock (LA), 2014-10-30:
Nu er hr. Per Clausen jo meget mere erfaren i det parlamentariske arbejde, end jeg er.
Men jeg vil sige, at umiddelbart siger min intuition mig, at det er meget svært at lovgive på en måde, så man forudser alle mulige frygtelige ting, som kan ske i fremtiden.
Jeg synes bare, at vi skal sætte os omkring bordet og prøve at finde ud af, hvordan vi sikrer det, når vi alle er enige om, at selvejet også har en værdi, men at der er brug for større kapitaltilførsel i landbruget, og den liberalisering, der her bliver lagt op til, kan også være et skridt i den retning, uden at det nødvendigvis skal betyde, at selvejet forsvinder.
Per Clausen (EL), 2014-10-30:
Det er, fordi fru Mette Bock sagde, at hun mente, at vi i udvalgsarbejdet skulle drøfte, hvordan vi kunne sikre, at det her ikke førte selvejets afskaffelse.
Jeg vil bare spørge fru Mette Bock, om jeg skal forstå det på den måde, at Liberal Alliance i lighed med Enhedslisten synes, at det kan være fornuftigt at sikre, at der er en eller anden form for lovmæssig regulering af det her område, som gør, at man ikke kan risikere, at det her fører til selvejets ophævelse.
Fru Mette Bock har jo ret i, at som det er nu, er der intet lovgivningen, der forhindrer, at det præcis får den konsekvens, som alle siger de ikke ønsker at det skal have.
Mette Bock (LA), 2014-10-30:
Tak for det.
Lovforslaget her, L 37, er jo en opfølgning af aftalen om »Vækstplan for fødevarer« fra 2014, og derfor er det jo forligsstof.
Jeg vil gerne sige, at vi fra Liberal Alliances side grundlæggende støtter, at man bevæger sig i en retning, hvor vi kommer til at regulere landbruget på samme måde, som vi regulerer erhvervsvirksomhederne.
Så den liberalisering, der her er lagt op til, følger jo sådan set også de anbefalinger, som lå både i Natur- og Landbrugskommissionens rapport og i vækstteamet for fødevarers rapport, og det synes vi er positivt.
Og det synes jeg bare vi skal tage en åben debat om i udvalgsbehandlingen, for jeg fornemmer helt klart, at det er der en bred politisk interesse for at sikre, sådan at vi ikke kommer til at fravælge, at der er en valgmulighed og derved tvinger det i en bestemt retning.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at selv om det her er et skridt i den rigtige retning, altså i form af en ny regulering af landbrugserhvervet, er der en lang række andre punkter, som der bliver nødt til at blive fulgt op på.
Det handler om de grundlæggende rammevilkår for landbruget, og det handler om den grundlæggende måde at regulere på.
Vi skal have kigget på arveafgifterne, vi skal have kigget på beskatningsforholdene, vi skal have kigget på gødskningsregler, vi skal have kigget på efterafgrøderne, og vi skal have kigget på, at man i det hele taget grundlæggende kommer til også at regulere landbruget væk fra en inputstyring og mere over i retning af en outputstyring.
Og hvis man ikke ser alle disse ting i en sammenhæng, er det, vi kommer til at hoppe fra tue og i virkeligheden sætter landbruget i en endnu strammere spændetrøje end den, landbruget befinder sig i i dag.
Så det her er en trædesten, vi hopper ud på.
Vi må diskutere helt konkret, hvordan den endelige formulering skal være, men jeg ser det kun som et lillebitte nøk i forhold til hele det paradigmeskifte, som der helt klart er behov for, når vi taler om reguleringen af dansk landbrug.
Karsten Hønge (SF), 2014-10-30:
SF's sædvanlige ordfører på området er desværre forhindret i at møde, og i det interne lotteri var det mig, der vandt gevinsten, og derfor repræsenterer jeg partiet.
SF er ikke med i vækstaftalen fra foråret, bl.a. fordi aftalen medfører miljømæssige tilbageskridt som følge af en halvering af randzonerne og en fjernelse af krav om efterafgrøder en række steder.
Det her lovforslag kan SF imidlertid godt støtte, bl.a. fordi det øger mulighederne for at få tilført kapital til landbrugserhvervet.
Det vil gøre det lettere for unge landmænd at forpagte jord og landbrug, fordi de ikke selv skal rejse hele den fornødne kapital.
Som vi ser det, er det her et supplement til selvejet, som ikke bliver afskaffet; det er bare ikke længere et krav.
Mie Bergmann (RV), 2014-10-30:
Over de sidste 5-10 år er landbrugsbedrifterne blevet meget, meget store, og det betyder, at det kræver et ganske, ganske stort lån og en stor investering at erhverve en bedrift.
Vi ser, og vi hører om stigende problemer med at skaffe kapital i landbruget.
Dertil kommer, at landbruget i Danmark er meget, meget forgældet.
Der er brug for at se, om vi politisk kan hjælpe til med at skaffe ny kapital til landbruget, og det gør vi med den her lov.
De lovmæssige forhindringer, for at selskaber, eksempelvis pensionskasser, kan overtage bedrifter,
fjernes med den her lov.
Det støtter vi op om, da udviklingen i størrelsen på bedrifterne gør det nødvendigt at tænke nyt og skaffe kapital til at udvikle landbruget yderligere.
Radikale Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-10-30:
Vi kan som udgangspunkt støtte forslaget og har også noteret os den øgede fokus på miljø, klima og bæredygtighed, som jo er rigtig vigtigt at have med som det ene ben, når det andet ben er vækst og skal være det.
Når det så er sagt, vil jeg lige sige noget om lige præcis det samme, som fru Mette Bock også var inde på, nemlig at der er en meget vid ministerbemyndigelse i det her lovforslag.
Det er selvfølgelig noget af det, vi også kan drøfte i udvalgsbehandlingen, altså hvad der er partiernes forventninger til, hvad den her bemyndigelse bliver brugt til, men det er klart, at det vil være rart og betryggende i det arbejde at have fået en tilkendegivelse fra ministeren.
Nu håber jeg så også, at ministeren kan give den tilkendegivelse på vegne af sin kollega landdistriktsministeren, så vi ligesom har en enighed om, at den ministerbeføjelse skal bruges med rigtig stor skønsomhed.
Mette Bock (LA), 2014-10-30:
Det her lovforslag fremsættes jo for at skabe grundlaget for, at regeringen kan gennemføre EU's landdistriktspolitik.
Man bliver jo tit ligesom suget ind i, at det her er EU-stof, og at vi jo så må implementere det.
Og det må vi selvfølgelig også, for det har vi bundet os til.
På den anden side synes jeg også, det er vigtigt at forholde sig kritisk til det, selv om det er EU-stof.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg godt vil understrege, at Liberal Alliance jo sådan set som udgangspunkt er imod støtteordninger af enhver art – også til erhvervslivet og også til landbruget.
Og det er meget vanskeligt at holde den fane højt, når vi opfinder den ene støtteordning efter den anden.
Det, der ligger foran os her, vil vi undervejs i udvalgsbehandlingen, ligesom flere af de andre ordførere har givet udtryk for, stille nogle spørgsmål til.
For helt overordnet er det sådan set vores opfattelse, at lovforslaget har til formål at implementere en EU-retlig forpligtelse, og at det på det grundlag faktisk ikke skal fjerne sig fra mål og forudsætninger i den oprindelige EU-akt.
Dernæst kommer det meget vigtige punkt, som handler om det, jeg synes indimellem er blevet en dårlig vane, nemlig at man tillægger den gode minister alt for mange bemyndigelser.
Det er en uskik, og det er sådan set, ligegyldigt hvad det er for en regeringsfarve, der er – det her med at tillægge ministre bemyndigelser er noget, som ikke fremmer gennemsigtigheden og ikke fremmer inddragelsen.
Men vi vil selvfølgelig gå ind i diskussionen undervejs i udvalgsarbejdet.
René Christensen (DF), 2014-10-30:
Nu hørte jeg, at der blev sagt heroppefra, at det, man fra SF's side gerne vil have, er mere fiskeri med garn.
Så vil jeg bare gerne spørge: Når man nu har den tilgang med mere garn, så er der hele den store udfordring i forhold til sæler.
Er SF så også klar til at presse på for, at den forvaltningsplan i forhold til sæler, der skal være, bliver forceret, så vi hurtigere får den nye forvaltningsplan?
For man kan vel ikke både have en holdning om, at der skal fiskes med mere garn, samtidig med at vi har den her store udfordring med sæler, som der ligesom ikke rigtig bliver gjort noget ved.
Vil Enhedslisten være med til sammen med Dansk Folkeparti at forcere forvaltningsplanen i forhold til sæler?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-30:
Jamen ordføreren var måske blivet lidt mindre forvirret, hvis ordføreren havde ladet være med at fortælle mig, hvad SF mener, og i stedet havde lyttet efter, hvad jeg sagde.
Det har været vigtigt for SF gennem længere tid, og vi er fuldt ud klar til at se på, hvordan det her kan udmøntes i praksis.
Det er klart, at en aftale er en aftale.
Men det, vi sidder og lovbehandler i dag, er jo noget, som skal ses på rigtig lang sigt.
Og der siger jeg bare: Vi har ikke noget konkret bud på, hvordan dansk fiskeri skal se ud i 2025 eller i 2030.
Hvad er det for et fiskeri, vi gerne vil have?
Thomas Danielsen (V), 2014-10-30:
Nu bliver jeg altså mere og mere forvirret.
Det lyder, som om ordføreren ikke mener, at man skal betale fiskeriet for den omstilling, som de har indgået en politisk aftale med os om.
Det undrer mig meget.
Og hvis jeg skal forstå det på den måde, at discardforbuddet lige pludselig ikke er noget, som har nogen særlig betydning for ordførerens værdipolitik, så har man i hvert fald ændret holdning til det.
Man vil gerne sikre en omstilling af de fartøjer, som skader miljøet mest, ved at fjerne tilskuddet til den her omstilling.
Men de trawl, som ordføreren tordnede imod, bliver hele tiden udviklet – de bliver løftet fra havbunden – fordi vi giver de her tilskudsmidler.
Nu bliver jeg så nødt til at spørge helt præcist: Hvordan hænger det sammen med, at man vil fjerne tilskuddet til sikring af et mere selektivt fiskeri?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-30:
Til ordførerens første spørgsmål må jeg sige nej.
Og til de efterfølgende bemærkninger vil jeg sige, at det er SF's politik, at vi ønsker et mere bæredygtigt fiskeri.
Discard har ikke noget at gøre med det, der sker med havmiljøet, når man fisker med trawl.
Det ved ordføreren også udmærket godt.
Det er klart, at når man har en målsætning både fra EU's og fra Danmarks side om, at vi skal have et mere bæredygtigt fiskeri, så vil man i højere grad – det er i hvert fald SF's holdning – gerne have mere skånsomme redskaber, have mere fiskeri med garn, og det er vores holdning, at vi i højere grad gerne vil sikre det kystnære fiskeri.
Men samtidig er der også et discardforbud, som nu skal udmøntes, og der vil vi jo selvfølgelig – jeg har heller ikke hørt nogen partier sige andet i forhandlingerne med ministeren – se på, hvordan det her kan lykkes i praksis.
Det er klart.
Thomas Danielsen (V), 2014-10-30:
Tak for det.
I forhold til at 80 pct. af støtten sidste gang blev brugt til trawlfiskeriet, må man jo sige, at garnfiskerne og krogfiskerne jo i den grad blev imødekommet særlig meget forholdsmæssigt, da vi jo kun foreslår 10 pct., hvorfor trawlfiskerne er blevet beskåret i forhold til deres berettigede støtte – hvis man skal gøre det op på den måde.
Men jeg savner lige lidt klarhed fra ordføreren: Er det i højere grad fiskeriudviklingsstøtte, som SF vil give til fritidsfiskeri og fiskeri til lyst – altså mindre fartøjer, hvor man ikke rigtig lever af det, men har noget hyggeligt garn, man sætter ud en gang imellem – eller hvad er det, SF vil betale de her fiskerimidler til?
Når jeg hører ordføreren, lyder det, som om at EU's landbrugsstøtte også skal gå til hobbylandbrug.
Vi har, som jeg nævnte tidligere, fået dansk fiskeri – med trawlfiskerne i spidsen – med på et discardforbud, hvilket er noget af det, som har stået øverst på ordførerens partis dagsorden.
Er det ikke fair, at når man har indgået en aftale med dem om det, så kompenserer man dem også for, at de overholder den aftale, de indgår med os politisk?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-30:
Lovforslaget handler om at sikre grundlag for, at vi kan gennemføre EU's fiskeriudviklingspolitik frem til 2020 og udmønte Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, EHFF, i Danmark.
Der er behov for en ny lov, fordi der med EHFF er blevet indført en række ændringer.
Den fælles fiskeripolitik skal sikre, at fiskebestanden udnyttes bæredygtigt, og den skal bidrage til sunde økosystemer i havene ved at minimere fiskeriets negative påvirkning af økosystemerne mest muligt.
SF er enig med regeringen i, at det lovforslag skal understøtte hensigten med det forslag til vedtagelse, som Folketinget vedtog i 2011 om bæredygtig udvikling på fiskeriområdet.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at fra SF's side er vi kritiske over for, hvad vi ser som manglende langsigtede konkrete målsætninger for dansk fiskeri, som støtteordningerne skal bidrage til at nå.
Langsigtede danske mål kan etableres uden at være i strid med EU's fiskeripolitik.
SF har allerede fremført denne kritik i forbindelse med de igangværende forhandlinger.
SF ønsker også en garanti fra ministeren for inddragelse af partierne i den løbende udmøntning.
Sluttelig vil jeg bare sige, at vi ved, hvordan dansk energipolitik skal se ud i 2050, men vi ved ikke, hvordan dansk fiskeri skal se ud i 2020.
Jeg synes, det er på tide, at vi får nogle meget mere konkrete mål for, hvordan dansk fiskeri skal overleve og kan understøtte en sund og bæredygtig udvikling.
Thomas Danielsen (V), 2014-10-30:
Tak for svaret.
Jeg fik i hvert fald bekræftet intentionerne.
En af de største omlægninger, vi har lavet, er det her discardforbud, hvor vi jo får fiskerne til at efterleve et stort politisk ønske om, at de ikke smider fisk ud, som i hvert fald i nogle tilfælde ikke overlever.
Det er i hvert fald noget af det, som jeg ved også imødekommer De Radikales ønsker rigtig meget.
Den betaling, som de danske fiskere skal have for den omlægning og de tab, der må være i forbindelse med det, har de jo ikke fået endnu.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge De Radikale, om man i forhandlingerne vil kæmpe for at sikre en øget støtte til ombygning af de her fartøjer, som skal kunne håndtere al den her bifangst, der kommer ind, eller om man vil nedprioritere støtten til ombygning af fartøjer.
Lone Loklindt (RV), 2014-10-30:
Nu sidder vi i de forhandlinger og kigger på, hvordan man kan gøre mere for at få skånsomme fiskeredskaber, også inden for trawlfiskeriet, og få brugen af dem gjort mere selektiv, men også mindre belastende for naturen.
Den anden ting er, at vi også sidder og kigger på, hvordan vi ved udvikling af fiskeredskaber i virkeligheden også kunne forbedre det skånsomme fiskeri ved kysterne.
Jeg tror ikke, vi er nået til ende i de debatter, men det her var sådan set også for at vise, at det er vigtigt for Radikale Venstre, at vi ikke kun kigger på, hvordan vi kan forbedre redskaberne for trawlfiskeriet og det store industrifiskeri, men også kigger på, hvordan de her midler kan være med til at gøre interessen omkring kystfiskeriet større.
Bl.a. taler vi jo om markedsordninger i forhold til at få solgt fiskene, og der er også en del ting omkring sæler, som jeg ikke kan nå at komme ind på her, men som vi helt givet kommer til at diskutere videre om.
Thomas Danielsen (V), 2014-10-30:
Tak for det og tak for ordførerens tale.
En af de største udfordringer for det kystnære fiskeri er jo bl.a. sælerne.
Her hjælper det ikke at lave flere sælsikre redskaber.
Det gør fiskene syge.
Sælerne skambider fiskene, de æder fiskene, og derfor er det ikke en løsning.
Nu kommer der en hel del EU-midler til det danske fiskeri, og garn- og krogfiskeriet står jo trods alt kun for 10 pct. af det danske fiskeri.
Så hvis det er sådan en omlægning fra trawlfiskeri til garnfiskeri, så vil jeg gerne lige høre ordføreren, hvordan man vil foreslå den omstilling.
Lone Loklindt (RV), 2014-10-30:
Som de tidligere ordførere har været inde på, er formålet med lovforslaget at give hjemmel til etablering og administration af støtteordninger under EU's Hav- og Fiskerifond, der skal bidrage til at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og til den danske gennemførelse af EU's fiskeriudviklingspolitik samt den integrerede havpolitik gennem støtteordninger.
Det er også rigtigt, som det er blevet sagt, at det her er rammerne, som skal gælde i de næste 7 år, og at vi lige nu sidder og forhandler om indholdet.
Og det er også rigtigt, at det jo er en dynamisk periode eller en dynamisk proces, og at der vil være mulighed for at regulere undervejs.
Noget af det, der er allervigtigst for Det Radikale Venstre, er, at det netop med understøttelsen af implementeringen af den fælles fiskeripolitik også sikres, at fiskeriets negative indvirkning på det marine system minimeres.
Det betyder jo bl.a., at vi også skal bruge fonden til at fremme det kystnære fiskeri, herunder hensyntagen til socioøkonomiske aspekter, og det vil også sige det, der vedrører arbejdspladser, havnenes drift osv. Vi skal være i samklang med Unionens miljølovgivning, og det betyder også, som havstrategidirektivet taler om, at vi skal opnå god miljøtilstand.
Det er målsætninger, som det er meget vigtigt for Det Radikale Venstre at få med, når nu vi forhandler om tiltag, som naturligvis både handler om at tilpasse fiskeflåden i forhold til discardforbud, men også i forhold til akvakulturen og de udfordringer, der er med at få mest mulig erhvervsudvikling ud af den sektor.
Så vigtigt er det altså for Det Radikale Venstre, at vi med fonden i høj grad kan støtte naturskånsomt fiskeri, og jeg håber også, at vi i den videre proces vil kunne arbejde på en strategi for, hvordan fiskeflåden og måden, der fiskes på, i virkeligheden skal se ud, når vi når hen til 2020.