runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2011-01-14:
Det er ikke konservativ politik, at man skal nedlægge afdelinger for udsatte børn, og det er heller ikke – i hvert fald ikke i den kommune, hvor jeg selv sidder i kommunalbestyrelsen, nemlig København – konservativ politik, at man skal holde sommerlukket i daginstitutionerne.
Det har vi stemt imod i min kommunalbestyrelse, men man kan muligvis have en anden prioritering andre steder, også blandt konservative kommunalpolitikere.
Det kan jeg ikke sådan gøre mig til dommer over, og det vil jeg heller ikke, for jeg ser ikke nogen højideologisk konservatisme i, om man gør det ene eller det andet.
Det er en lokal prioritering.
Vi har jo kommuner, som har et verdenshistorisk højt økonomisk forbrug, og på den baggrund kan jeg ikke genkende de billeder, som Socialdemokraterne forsøger at male af, at kommunerne er blevet udsultede, og at der ikke er råd til velfærd.
Der vil aldrig være velfærd nok.
Hvis man bare skal følge behovet, vil der selvfølgelig altid være et ønske om at få endnu mere velfærd.
Jeg må sige ud fra min egen erfaring i Københavns Borgerrepræsentation, at der bestemt er muligheder for, at man kan prioritere anderledes.
Man kunne eksempelvis lade være med at lave et nyt ungdomshus til 148 mio. kr., man kunne lade være med at lave mærkelige trafikprojekter på Nørrebrogade, man kunne gøre noget ved sygefraværet i administrationen osv.
Der er muligheder for at få mere for pengene, i hvert fald i den kommune, hvor jeg selv sidder i kommunalbestyrelsen.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Jeg vil gerne indledningsvis takke for den kompliment, jeg fik fra den konservative ordfører.
Jeg er ikke sikker på, det var helt så positivt ment.
Den konservative ordfører mener ikke, der er problemer i landets kommuner, der er masser af penge, og der er masser af velfærd.
I den sammenhæng kunne jeg alligevel godt tænke mig at foreholde den konservative ordfører den virkelighed, som kom til udtryk på KL's kommunaløkonomiske konference her i sidste uge, hvor ordførerens konservative partifælle, Hørsholms borgmester Morten Slotved, sagde følgende
, vi er nødt til at trimme den kommunale økonomi
Jeg vil gerne sige, at jeg kommer direkte som direktør for IBM, og hvis vi havde haft en afdeling i IBM, der hed udsatte børn og unge, så havde vi selvfølgelig nedlagt den, fordi den ikke var rentabel.
Det var den tankegang, Det Konservative Folkeparti ved borgmester Morten Slotved gav udtryk for, og er det også den tankegang, Det Konservative Folkeparti her på Christiansborg har, altså at man bare kan nedlægge afdelinger, fordi de ikke giver overskud?
Det næste, borgmesteren gav udtryk for, var, at det slet ikke er noget problem at holde sommerlukket i institutionerne.
Vi burde rent faktisk bare nedlægge alle institutioner over hele sommeren, så kunne vi passende samle børnene på en sportsplads, og så kunne idrætsklubberne passe dem.
Er det det, den konservative ordfører her mener?
Det er ikke kommuner, der er presset på økonomien, der siger sådan.
Det er måske ligefrem konservativ ideologi, at det er meget bedre med så skrabet velfærd, at man skal nedlægge afdelingen for udsatte børn og unge, og at det er meget bedre for børnepasningen, at man bare samler børnene på sportspladser hele sommeren.
Er det det, den konservative ordfører ser som udtryk for et velfærdssamfund og for en kommuneøkonomi, der ikke har nogen problemer?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-01-14:
De Konservative støtter lovforslaget, som jo går ud på, at vi kræver af kommunerne, at de skal aflægge regnskab to gange om året.
Jeg vil gerne give en kompliment særlig til den socialdemokratiske ordfører for en brændende tale.
Så vågner jeg op og finder ud af, at vi ikke befinder os i et land, hvor der er skåret ned i kommunerne.
Vi befinder os i et land, hvor vi har store problemer med, at kommunerne faktisk bruger for mange penge, og det er det, der er vores udfordring, ikke at der er for få penge ude i kommunerne.
Det merforbrug, der er i det offentlige, i forhold til hvad der er hensigtsmæssigt,
kan jo så deles op i to ting.
Den ene er, at vi politisk har besluttet, hvordan rammerne er for, hvor mange penge der skal bruges ude i kommunerne og i det offentlige i det hele taget, og der har vi besluttet at bruge for mange penge.
Jeg synes, at vi alle sammen burde være enige om, at den sidste del af det meget store offentlige forbrug er uacceptabel.
Det er uacceptabelt, at der bliver brugt flere penge, end der politisk bliver besluttet.
Derfor er det vigtigt, at vi får styr på kommunernes økonomi.
Det burde man tilslutte sig, uanset hvilken politisk overbevisning man har.
Derfor er det her lovforslag faktisk ikke højpolitisk på nogen måde.
Det er god praksis at aflægge et regnskab minimum to gange om året.
Det gør de fleste veldrevne organisationer i forvejen inklusive mange kommuner.
Det giver mere fokus på at overholde budgetterne og dermed også en større chance for, at man ender med at komme i mål med det forbrug, som man havde planlagt.
Derfor mener vi også, at det giver mening at lovfæste det.
Man kan selvfølgelig sige, at det foregår frivilligt nogle steder, og hvorfor skal vi så have en lov om det, men jeg har den overbevisning, at lige præcis når det handler om regnskabsregler, er der nødt til at være nogle faste regler for, hvordan man gør tingene.
Det kan ikke være overladt til, hvad man selv synes er fornuftigt, fordi vi risikerer, at de steder, hvor der ikke er styr på økonomien, lige netop bliver de steder, hvor man ikke vælger af sig selv at indføre den praksis, som er god og fornuftig i forhold til at holde styr på sine budgetter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-01-14:
Det, vi egentlig har som målsætning, er selvfølgelig at sikre, at kommunerne ikke tvinges til at lave unødige drastiske ændringer, besparelser, omrokeringer af deres økonomiske ressourcer, og det er jo faktisk, fordi vi kan se, at kommunerne år efter år har haft væsentlig højere driftsregnskaber, end deres budgetter har lagt op til.
Vi vil gerne sikre nu i disse kriseår, hvor vi kan se, at vi ikke har de store muligheder for at sætte øget likviditet af til de her opgaver, at man ikke har de kæmpestore milliardoverskridelser i kommunerne, som vi så bagefter er nødt til at holde tilbage i bloktilskuddene osv. året efter.
Netop ved at sikre en bedre budgetlægning og en budgetopfølgning i kommunerne tror jeg på – og så kan ordføreren kalde mig naiv eller lade være –
at kommunerne bedre vil kunne redde de her økonomiske prioriteringer, så de ikke ender med så massive og store overskridelser og dermed restriktioner og ændrede bloktilskud året efter, som så skal modregnes i det underskud, de har haft året før.
Det er det, vi prøver på med det her lovforslag.
Jeg synes faktisk, at det er sund fornuft.
Line Barfod (EL), 2011-01-14:
Jo, men Dansk Folkeparti siger jo, at grunden til, at vi nu skal lægge bureaukrati over til kommunerne, at de nu skal bruge flere ressourcer på bureaukrati og på halvårsregnskaber, er, at de overskrider budgetterne.
Så er det, jeg bare spørger: Hvis det nu viser sig, at de så også overskrider budgetterne hvert halve år, hvad bliver så konsekvensen?
Bliver konsekvensen så, at Dansk Folkeparti siger, at de så skal lave kvartalsregnskaber, eller vil man faktisk acceptere, at kommer der en familie, hvori der har været sexovergreb, så må man godt anbringe børnene?
Eller vil man have, at børn nu skal hjemtages hvert halve år i stedet for hvert år, som vi ser i øjeblikket, hvor man, når man kommer hen på efteråret og kan se, at budgetterne er ved at skride, så hjemtager børn fra anbringelser, fordi man på den måde kan få udgifterne bragt ned?
Vi ser handicappede få frataget den hjælp, de ellers har fået, osv.
Er det det, Dansk Folkeparti nu ønsker skal ske hvert halve år, og hvis det heller ikke virker, så skal vi ned på hvert kvartal, eller hvad det egentlig, man forestiller sig der helt konkret skal ske ude i kommunerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-01-14:
Jeg synes, at fru Line Barfod som sædvanlig stiller nogle spørgsmål, som er lidt højtflyvende.
Det er jo ikke noget, jeg kan svare på her.
Hvordan en kommune i en konkret situation vil varetage opgaven med en kriseramt familie, der har været udsat for sexovergreb eller alle mulige andre ting, er noget, som selvfølgelig ligger ude hos de sociale myndigheder; det er noget, der ligger hos politiet; det er noget, der ligger hos offentlige myndigheder lokalt; det er noget, der ligger hos sagsbehandlere og socialrådgivere osv.
Det ikke noget, jeg skal stå og kloge mig på her fra Folketingets talerstol.
Jeg skal bare sørge for, at der er nogle rammer til rådighed, for at kommunerne kan gennemføre en sund drift over for kommunens borgere.
Og så sker der selvfølgelig altid nogle lokale prioriteringer i de enkelte kommuner, for i nogle kommuner har de brug for flere penge på nogle områder frem for på andre.
I min egen hjemkommune, Hedensted Kommune, kan vi se, at børnetallet er faldende, og vi er nødt til at lukke daginstitutioner, fordi der er færre børn, der skal passes, til gengæld har kommunen flere ældre.
Ja, det betyder altså, at vi er nødt til at omprioritere, hvordan vi bruger vores ressourcer, vores penge, i kommunen.
Sådan er det.
Og sådan er det også med de sociale spørgsmål, når der er nogen, der har behov for hjælp.
Men ordføreren får i hvert fald ikke mig til at sige, at det her vil få nogen konsekvenser set i forhold til de lokale prioriteringer i en kommune, f.eks. over for folk, som er blevet udsat for sexovergreb og alt mulig andet.
Så simpelt er det.
Line Barfod (EL), 2011-01-14:
Det kan jo være lidt svært at foretage prioriteringerne, hvis man ikke har midlerne til det.
Men jeg vil bare gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti opfatter tingene, hvis det nu viser sig, at kommunerne igen overskrider budgettet, selv om de er gået over til at aflægge halvårsregnskaber.
De bliver ved med at sende børn ud i anbringelser, fordi de altså synes, det er helt forfærdeligt for de her børn, der bliver udsat for sexovergreb i hjemmet, det kan de simpelt hen ikke se på sker, og derfor sender de altså børnene ud i en anbringelse, selv om det betyder, at budgettet overskrives, eller hvis nogle borgere i kommunen kommer ud for et trafikuheld, bevilger kommunen altså hjælp til dem, også selv om det betyder, at budgettet overskrides.
Vil Dansk Folkeparti så have, at vi næste gang skal indføre, at kommunerne skal udarbejde kvartalsregnskaber?
Eller hvordan forestiller man sig det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-01-14:
Jeg gav udtryk for, at den samlede ramme aldrig har været større, også med pris- og lønfremskrivning oveni.
Så er det sådan, at man prioriterer i kommunerne.
Vi har faktisk kommunalt selvstyre her i landet, og det betyder også, at de enkelte byråd rundtomkring har frie rammer til selv at prioritere i deres drift.
Der støtter SF – fru Meta Fuglsangs eget parti er jo med i flertallet, der bestemmer i Odder Kommune – at man lukker en hel række skoler og institutioner og laver drastiske nedskæringer.
Det er noget, man vedtager lokalt.
Man har altså aldrig haft flere penge til rådighed, men man vælger at prioritere pengene ud fra, hvad man synes der er det mest fornuftige.
Der har aldrig været flere penge til rådighed; der har aldrig været større rammer, end der er nu i kommunerne, til at varetage de her opgaver i den borgernære service.
Og det synes jeg bare man skal holde fast i.
Nogle steder rundt omkring prioriterer man pengene anderledes, end man har gjort tidligere, og det synes sådan set skal være op til de lokalt valgte politikere selv at gøre.
Meta Fuglsang (SF), 2011-01-14:
Forstår jeg det så rigtigt, når jeg hører ordføreren sige, at det, at der er en pædagog til 20 børn nu, at eleverne går mindre i skole, at der er flere timer, hvor der ikke er lærere til stede, at der bliver gjort mindre rent, og at det er sværere at få rengøring, ikke er et udtryk for velfærdsforringelser, men at det simpelt hen er sådan et eller andet optisk bedrag, fordi der kun ville være velfærdsforringelser, hvis man skar mere i økonomien, end man gør nu?
Er det rigtigt forstået, at man måler det på den måde?
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Problemet i det danske samfund her og nu er jo ikke størrelsen på vores offentlige sektor.
Det er jo derfor, regeringen skulle tage at sætte meget mere fokus på at skabe vækst i det private, få sat gang i hjulene, sådan at vi får en sundere balance mellem, hvad der sker i det private, og hvad der sker i det offentlige.
Fra socialdemokratisk side er vi overbevist om, at det at have en stærk offentlig sektor kan være medvirkende til at trække den private sektor i gang, at det ikke kun kan være et godt sikkerhedsnet, men også et godt lokomotiv, der kan være med til at trække den private sektor i gang.
Så vi er ikke ligesom regeringen optaget af at skulle udhule og mistænkeliggøre den offentlige sektor.
Vi synes, det er utrolig godt og kan være en hjælp for den private sektor at have en stærk offentlig sektor.
Med hensyn til det med styringsredskaberne stod jeg jo netop i min ordførertale og sagde, at det kunne være fornuftigt med halvårsregnskaber, at det kan være et udmærket værktøj.
Men det er jo ikke det samme, som at vi skal sidde på Slotsholmen og diktere ned i mindste detalje, hvordan de her ting skal gøres.
Så nævnte jeg faktisk også, at der var en aftale, og den opfordrede jeg regeringen til at tage så alvorligt, at man også lytter til Kommunernes Landsforenings høringssvar.
Sophie Løhde (V), 2011-01-14:
Det var et meget langt svar på et meget simpelt spørgsmål, men det kan jeg også godt forstå, for ordføreren har jo inderst inde et eller andet problem med at anerkende, at der altså er blevet brugt massivt mange penge i det danske velfærdssamfund.
Altså, vi har en offentlig sektor, der er så stor, at vi skal til Nordkorea eller Cuba for at finde et andet land, som bruger flere penge i sin offentlige sektor målt på antallet af indbyggere.
Men o.k. Nu bliver det så nævnt, at man ikke kan stemme for det her fra Socialdemokratiets side, fordi det bare indebærer endnu mere bureaukrati i kommunerne.
Kunne ordføreren så ikke lige fortælle mig, hvorfor kommunernes egen landsforening i sit eget høringssvar oplyser, at fordi man så samtidig med det her lovforslag reducerer på kravene i forhold til de omkostningsbaserede regnskaber, er der samlet ikke tale om en meropgave for kommunerne, hvis vi snakker om bureaukrati og administration, men at de ting sådan set udlignes med hinanden, fordi man slækker det ene sted for det andet sted at indføre et bedre budgetopfølgningsværktøj i kommunerne?
Jeg synes i øvrigt, det er rigtig, rigtig trist, at Socialdemokratiet som Danmarks næststørste parti ikke er interesseret i at medvirke til, at kommunerne får nogle bedre budgetopfølgningsværktøjer.
Meta Fuglsang (SF), 2011-01-14:
Men det, der står tilbage, og det, jeg får lyst til, hver gang vi diskuterer kommunernes økonomi og den offentlige velfærd, er at spørge regeringspartierne, hvor man tror at pengene forsvinder hen.
Hvor tror man at de penge, der går til den offentlige sektor, forsvinder hen?
For det ville være rigtig rart at få et åbenhjertigt svar fra ordføreren også i den her sammenhæng: Hvor tror man da at pengene forsvinder hen?
Hvis der bliver brugt 5 mia. kr. mere, end der er budgetteret med, kunne det så ikke være, fordi behovet er der, fordi der er flere børn, der er flere ældre, der er flere, der skal have specialundervisning, der er en ændret demografi, der er flere børn, der skal anbringes, der er flere, der har krav på sociale ydelser?
Når regeringen forholder sig til det her, forholder man sig ikke til behovet, men man forholder sig til en eller anden ønsket økonomisk grænse, og det er ikke det, vi er sat her for, vi er sat her for at sikre, at behovet bliver opfyldt.
Sophie Løhde (V), 2011-01-14:
Jeg synes, det er interessant, at ordføreren fra Socialistisk Folkeparti siger, at der er sket et velfærdsskred, for det betyder jo så samtidig, at det niveau, som den tidligere regering lagde for dagen, og som den også budgetterede med skulle være til rådighed for kommunerne frem til 2015, var helt vanvittigt.
I dag ligger vi på 70 mia. kr. mere i offentlige udgifter til kernevelfærden, end det, man brugte i 2001, og det er jo i hvert fald et udtryk for et skred, som betyder, at vi bruger væsentlig flere penge på velfærden.
Det er ikke det samme, som at vi ikke hele tiden skal sikre os, at vi får mest muligt ud af pengene; det er en løbende opgave, og der skal også løbende prioriteres.
Når det i en række kommuner her og nu opleves sådan, at man synes, at kommunalbestyrelserne en gang imellem også er nødt til at prioritere på en måde, som ikke nødvendigvis alle synes er lige sjov i forhold til de prioriteringer, man selv gerne havde set, så skal det jo bl.a. ses i lyset af det markante merforbrug på godt 5 mia. kr. på serviceudgifterne, der var i 2009.
Der er det jo altså nødvendigt, at man, når man har brugt 5 mia. kr. for meget, så lige sørger for at få tilpasset sin organisation på en sådan måde, at man også fremadrettet kan have lidt bedre hånd i hanke med økonomien.
Det mener jeg vi alle sammen har en fælles interesse i at sikre, i hvert fald hvis vi er interesserede i, at vi fremadrettet skal have varig velfærd i det danske samfund og ikke bare en gældsforøgelse.
Meta Fuglsang (SF), 2011-01-14:
Jamen jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor som Socialdemokraternes ordfører i det her spørgsmål, for det, som man sidder tilbage med, er jo en fornemmelse af, at der kan være forskellige svar på, hvorfor kommunerne har problemer med at levere så meget velfærd, som borgerne gerne vil have.
Det, vi hører, når man spørger derude hos borgerne og i kommunerne hos dem, der er ansatte, om det er rigtigt, at det vælter ud med penge til kommunerne til velfærd, er jo, at det kan de ikke rigtig mærke.
De har problemer med normeringer i skoler og daginstitutioner, og de har problemer med at give den rigtige service på ældreområdet.
Det er temmelig mange helt centrale velfærdsområder, hvor der er skåret ned på velfærden og borgerne oplever nedskæringer hvert år, når der skal gøres noget.
Tror ordføreren, at det, at man laver regnskaber, kan ændre hele det velfærdsskred, som er sket igennem det seneste år?
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Nu var vi jo med Folketingets Kommunaludvalg til Kommunernes Landsforenings økonomiske konference her i sidste uge, og der fik jeg da i hvert fald det indtryk, at man i en række kommuner allerede arbejder med det her redskab.
Kan Venstres ordfører redegøre lidt for, hvor udbredt det er, og risikerer vi egentlig ikke med det her at lave det, man kunne kalde overflødig lovgivning?
Sophie Løhde (V), 2011-01-14:
Regeringen fremsætter med L 105 et lovforslag, som indebærer, at kommunerne fra 2011 skal udarbejde halvårsregnskaber.
Lovforslaget er en del af aftalen om genopretning af dansk økonomi såvel som en del af aftalen om kommunernes økonomi mellem KL og regeringen.
Formålet med lovforslaget er at sikre en styrket lokal økonomiopfølgning i kommunerne og dermed medvirke til at sikre, at kommunerne fremadrettet respekterer de økonomiske rammer, der aftales, og som ligger til grund for de årlige finanslovaftaler.
Indførelsen af halvårsregnskaber vil sikre kommunerne en bedre opfølgning i forhold til udgiftsudviklingen, hvormed det også vil fungere som redskab til at imødegå eventuelle budgetoverskridelser.
Vi har i de senere år oplevet, hvordan adskillige kommuner har overskredet deres budgetter.
Godt nok har vi i regeringspartierne hele tiden skullet høre på, at der spares og spares i kommunerne, og vi er blevet beskyldt for at lave massakre i velfærden, men når regnskaberne for kommunerne så er kommet, ja, så har virkeligheden været en anden.
Senest så vi f.eks. en overskridelse af de budgetterede serviceudgifter på godt 5 mia. kr., selv om vi altså igennem lang tid har skullet høre på, at der blev sparet i kommunerne.
I en tid, hvor riget fattes penge, bliver vi som samfund nødt til at sikre, at økonomien er i orden såvel i statslig som i kommunalt regi.
Derfor er det også helt centralt, at kommunerne fremadrettet respekterer de økonomiske rammer, sådan at vi kan sikre en ordentlig genopretning af balancen i den offentlige økonomi, hvilket i øvrigt også er en klar forudsætning for høj og robust økonomisk vækst i årene fremover.
Med indførelsen af halvårsregnskaber sikrer vi et robust budgetopfølgningsværktøj for alle landets kommuner, hvilket forhåbentlig vil medvirke til at sikre, at kommunerne får bedre mulighed for at imødegå eventuelle uforudsete udgifter, som der ikke har været taget højde for ved budgetlægningen.
Hertil kommer, at kommunerne på baggrund af deres tidligere regnskaber står over for en væsentlig tilpasningsopgave på grund af det markante merforbrug i 2009.
Endelig er det vigtigt at understrege, at den administrative meropgave, som indførelsen af halvårsregnskaber indebærer som en ny opgave for kommunerne, vil blive modsvaret af en administrativ forenkling af det omkostningsbaserede regnskab, hvormed der altså ikke er tale om en ekstra administrativ byrde for kommunerne.
Med de bemærkninger kan jeg meddele, at vi i Venstre kan støtte det fremsatte lovforslag.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Jeg tror ikke, at det er nogen hemmelighed, og jeg tror ikke, at det kommer bag på nogen, at formanden for Region Midtjylland plus i øvrigt også folketingsmedlemmer valgt i Region Midtjylland har slået både på stortromme og pauke og andet for at få det her forslag igennem.
Det ville jo være mærkeligt andet.
Her er der simpelt hen tale om, at der kan laves en øvelse, der gør, at Region Midtjylland får flere penge.
Det vil man selvfølgelig være interesserede i at advokere voldsomt for.
Det, vi har sagt til vores venner i det midtjyske, er, at vi har forståelse for deres synspunkt, og at vi godt kan forstå, at de er frustrerede, og at vi gerne vil kigge på, hvad der er af muligheder i forhold til de kriterier.
Men nøjagtig som Venstres egen ordfører sagde, og nøjagtig som ministeren sagde, kan der altså også være andre kriterier, der kommer i spil.
Derfor vil vi stille og roligt, fornuftigt og velovervejet kigge på det og lægge noget frem.
Men her og nu og frem til folketingsvalget skal danskerne vide, at der er et meget klart valg.
Man kan fortsætte med at bruge pengene til at give skattelettelser til de rigeste, eller man kan investere i fællesskabet og sørge for, at vi har et godt sundhedsvæsen, og sørge for, at man ikke gør arbejdsløsheden endnu større ved at fyre folk.
Så kommunerne er altså allerede i gang.
Man er i gang med at bruge det her værktøj, men for at vise handlekraft synes regeringen så lige, at man skulle lave et lovforslag for at være på den sikre side.
Nu er det jo en aftale, der er indgået mellem regeringen og Kommunernes Landsforening her i sommer, at man skulle have et af de her redskaber, men Kommunernes Landsforening lægger op til i deres høringssvar, at det måske er blevet lige vel omfattende, hvad regeringen lægger op til.
I hvilket omfang er partiet Venstre villig til at lytte til det høringssvar, som Kommunernes Landsforening er kommet med, hvori de bl.a. siger: Kunne man f.eks. udelade anlægsudgifterne i det her halvårsregnskab, som jo er flerårige aftaler?
De skriver i deres høringssvar, at de gerne vil nøjes med, at det bare omfatter drift inklusive refusion, men at de vil udelade det med anlæg.
Er Venstre indstillet på at lytte til Kommunernes Landsforening der?
Line Barfod (EL), 2011-01-14:
Det lyder så pænt at sige, at man er i gang med at tilpasse og sørge for, at der ikke sker budgetskred i udgifterne på det specialiserede socialområde osv.
Er det sådan, når kommunerne skal til at lave halvårsregnskaber, at det nu ikke er hvert efterår, kommunerne skal hjemtage børn, der er anbragt, men to gange om året, og når børnene så kommer hjem og får store problemer, så må man sende dem af sted igen med de ekstra omkostninger, det giver?
Eller skal handicappede, der skal have hjælp 24 timer om døgnet, måske nøjes med, at der kommer nogle et par gange om dagen og ser til dem, og så må de bare få det dårligere og dårligere?
Så kan det være, de får det så dårligt, at man er nødt til at betale ekstra, men så kommer der et nyt halvårsregnskab, og så må man skære ned igen.
Er det sådan, man skal tilpasse udgifterne efter Venstres opfattelse?