runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Men vi kommer ikke til her under en afslutningsdebat, mens der sidder en SR-regering og med muligvis op til 1½ år til folketingsvalg, at fortælle, hvordan vi vil tackle situationen efter et folketingsvalg.
Det giver efter mine bedste begreber ikke nogen mening, og hvorfor gør det ikke det?
Fordi der lige skal en enkelt ting ind over, nemlig vælgerne.
Hvis man vil respektere danskerne og respektere det valg, danskerne træffer på en folketingsvalgdag, så accepterer man også, at der her er nogle muligheder for danskerne, og så har de altså også noget at skulle have sagt, i forhold til hvilke partier de stemmer på.
Og den opbakning, vi får fra danskerne, og hvordan Folketingets sammensætning i øvrigt bliver, er jo afgørende for, med hvilken kraft vi kan få gennemført den politik, vi går til valg på.
Det er klart.
Jeg har gjort det krystalklart, at vores økonomiske politik bygger på en realvækst, så den bygger ikke på nulvækst, men på en realvækst i den offentlige økonomi, fordi det vurderer vi er det rigtigste.
Det vurderede vi før folketingsvalget i 2011, og det har vi vurderet siden.
Vi har ikke skiftet holdning.
At Socialdemokratiet er gået fra at love danskerne en realvækst i den offentlige sektor – nu er det her lidt teknisk – på 1,4 pct. og altså markant mere end det, man leverer nu og specielt jo i de seneste par år, hvor der er blevet færre ansatte ude i kommunerne til at hjælpe de ældre og hjælpe andre borgere, er jo Socialdemokratiets sag.
Den økonomiske politik, som Dansk Folkeparti står for, er den samme, som vi sidste gang gik til valg på, og det mener vi er den rigtige økonomiske politik, eller stod vi jo ikke for den.
Peter Christensen (V), 2014-06-10:
Det siger sig selv, at modsat den kommuneøkonomiaftale for 2015, der lige er blevet indgået af regeringen og kommunerne, ville de, hvis man havde haft et udgiftsstop for kommunerne i den aftale, have haft flere penge til den borgernære service, end de har med den aftale, regeringen har indgået med kommunerne.
Derfor bliver det jo enormt hult at høre regeringen og Socialdemokratiet igen og igen sige, at de rydder op, og at det altså giver rum til, at de på skolerne og over for de ældre kan bygge op, og til, at den samlede serviceramme kan stige, når man ser, hvad der egentlig er aftalt.
Det er nemlig negativ vækst.
Man kan skælde meget ud, og jeg kan jo godt mærke på Socialdemokratiet, at det, de nødigst vil tale om, er deres egen politik, men nu er det bare ligesom den form, vi har herinde, at Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, taler om Venstres politik, og så er ideen egentlig, at Socialdemokratiets ordfører skal turde tale om Socialdemokratiets politik.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Hr. Kristian Thulesen Dahl vil jo ikke garantere, at han ikke kommer til at lægge stemmer til nulvækst.
Han kan jo bare give den garanti eller sige, hvis der er et eller andet minimum for, hvor lille en vækst hr. Kristian Thulesen Dahl vil acceptere af den statsministerkandidat, han peger på.
Det kunne egentlig være interessant at høre.
Er der et minimum for, hvilken vækst man vil acceptere, eller vil man stadig bare fuldstændig betingelsesløst pege på hr. Lars Løkke Rasmussen og den nulvækst, som han jo selv stiller som et ultimativt krav?
Camilla Hersom (RV), 2014-06-10:
Tak for det.
Det er jo vældig interessant at høre, for Dansk Folkepartis egen gruppeformand, hr. Peter Skaarup, har jo netop sagt, at Dansk Folkeparti ikke kommer til at lægge stemmer til nulvækst.
Derfor er det jo interessant for os her i salen og for borgerne at høre, hvad DF's politik egentlig er.
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke vil garantere, at det bliver sådan.
Hr. Thulesen Dahl vil ikke give nogen garanti for, at det ikke netop er det, der kommer til at ske, altså at en stemme på Dansk Folkeparti er en stemme for nulvækst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, jeg tror, hr. Peter Skaarup får fuldstændig ret – det er jeg ret overbevist om – i den virkelige verden.
Så tror jeg bare, man må anerkende, at der altså også lige er nogle danskere, der kommer ind over først og skal vælge, med hvilken vægt vi taler her i Folketinget.
Der er søreme da forskel på, om man er et parti, der sidder med 4 mandater, eller man er et parti, der sidder med 22.
Altså, der er forskel på, hvad man indgår i af flertal.
Der er forskel på, om andre partier er forhandlingsvillige eller sætter sig fornærmede tilbage efter et valg – uanset om det er den ene eller den anden – og føler, at de har tabt valget, og har armene over kors og ikke vil være med.
Der er jo stor forskel på mulighederne for at få gennemført sin politik.
Vi skal selvfølgelig vurderes af danskerne dels på den politik, vi har, dels efterfølgende på vores måde at prøve at få den gennemført på.
Det er jo klart.
Det skal danskerne vurdere.
Camilla Hersom (RV), 2014-06-10:
Jeg synes da, det er klogt at lade være med at udstede garantier.
Men så hører jeg det jo også sådan, at Dansk Folkepartis leder ikke vil udelukke, at en stemme på Dansk Folkeparti kan komme til at være en stemme for nulvækst, fordi det er det, man i sidste instans kan komme til at lægge stemme til, fordi Dansk Folkeparti ikke vil garantere, at de ikke vil gøre det modsatte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, det, jeg sagde før om det, hr. Peter Skaarup sagde, var, at det tror jeg han har ret i.
Så er det spørgsmålet, om man på forhånd vil udstikke en bestemt garanti for, hvordan man gør tingene.
Er det et misbrugt ord i dansk politik?
Ja, det er det vistnok.
Hvis man spurgte vælgerne før sidste valg: Tror I, Socialdemokratiet er kommet med en garanti imod noget, der ligner nulvækst, hvis de får magten?
så tror jeg, at danskerne ville sige: Ja, det har de udstukket en garanti imod.
Har de så gennemført noget, der ligner nulvækst eller endda minusvækst, i forhold til de 17.000 ansatte ude i kommunerne, som Politiken skriver om i dag?
Ja, det har de så.
Det viser bare, at man bliver nødt til at acceptere, at danskerne bestemmer, gudskelov for det, sådan er det i et demokrati.
På en valgdag bestemmer de, med hvilken vægt vi taler.
Det, de ikke skal være i tvivl om, er, hvad det er for en økonomisk politik, vi forfægter.
Og det skal vi selvfølgelig nok sørge for at danskerne er bekendt med op mod en valgdag, som jo sandsynligvis ligger – ja, det ved jeg ikke, det kan være, der er nyt under solen – i hvert fald op til 1½ år ude i fremtiden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-10:
Hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti kritiserer den siddende regering, fordi der er blevet 17.000 færre stillinger i den borgernære velfærd i kommunerne.
Dét kan jeg godt forstå, det er der i den grad grund til at kritisere den siddende regering for.
Og hr. Kristian Thulesen Dahl kritiserer den siddende regering for ikke at ville gøre nok for de ledige.
Man kan sige, det er en smule hyklerisk, eftersom det jo var hr. Kristian Thulesen Dahl, der fandt på at forringe dagpengesystemet, men nuvel, all right, man kan blive klogere – der er grund til at kritisere regeringen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl kritiserer den siddende regering for ikke at ville gøre nok for at bekæmpe den sociale dumping – jeg er enig.
Det, jeg så bare ikke forstår, vil jeg gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, er, hvordan det kan give mening for Dansk Folkeparti at pege på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, for hr. Lars Løkke Rasmussen vil skære endnu mere i velfærden.
Hr. Lars Løkke Rasmussen er tilsyneladende fløjtende ligeglad med social dumping; hr. Lars Løkke Rasmussen ville ikke engang lægge stemmer til den midlertidige løsning, der blev skabt for de mennesker, der stod til at falde ud af dagpengesystemet.
Hvordan kan det give mening, vil jeg spørge hr. Thulesen Dahl, at kritisere regeringen for ikke at gøre nok for velfærden, ikke at gøre nok for de ledige, ikke at gøre nok mod social dumping og så samtidig pege på en statsministerkandidat, som vil gøre det hele endnu ringere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, vores ansvar og mit ansvar er jo at placere Dansk Folkeparti der, hvor vi er overbevist om vi får mest politisk indflydelse, hvor vi får flest ting igennem.
Så enkelt er det.
Jeg husker, at vi før sidste valg lavede en aftale om forstærket kontrol ved vores grænser, eksempelvis grænsekontrol.
Noget af det, den nuværende statsminister gjorde, da hun fik magten, var at rive den aftale i stykker og sige, at den ikke skulle gennemføres.
Det er noget, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, og det er i hvert fald noget, den siddende regering ikke er lydhøre over for.
Med hensyn til de ting, jeg nævnte i mit indlæg om sammenhængen mellem indvandring til Danmark og de økonomiske udfordringer og også de kulturelle udfordringer, vil jeg sige, at vi skriver rekord i antallet af asylansøgere f.eks. i 2012 og 2013, nemlig de år efter, der kom et regeringsskifte.
Der er kommet mindre styr på de ting, der er større udfordringer at løse.
Så jeg kan også nævne nogle ting for fru Johanne Schmidt-Nielsen, som er vigtige for Dansk Folkeparti, og som er medvirkende til, at vi håber, der kommer et regeringsskifte efter næste valg, hvor Dansk Folkeparti får større indflydelse på at løse de her udfordringer for det danske samfund.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-10:
Hr. Kristian Thulesen Dahl nævner udlændingepolitikken, hr. Kristian Thulesen Dahl nævner grænsebommene, og det er vel i og for sig klar besked.
For jeg spørger til, hvordan det giver mening for Dansk Folkeparti at pege på en statsministerkandidat, som vil skære mere på velfærden, som er ligeglad med social dumping, som er ligeglad med de mange mennesker, der står til at falde ud af dagpengesystemet, eller som er faldet ud.
Og hr. Kristian Thulesen Dahl svarer: Arh, men til gengæld kan jeg få nogle grænsebomme igennem.
Jeg kan få nogle grænsebomme igennem med hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister.
I virkeligheden har jeg ikke noget spørgsmål, for det var ærlig besked fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Når det kommer til stykket, er alle de der flotte ord om velfærd og om et ordentligt sikkerhedssystem, sikkerhedsnet, om ordentlige dagpenge, om at bekæmpe social dumping, tilsyneladende ligegyldige.
Man har det helt okay med at pege på en statsministerkandidat, som vil forringe velfærden markant mere end den siddende regering, så længe man kan få en grænsebom igennem.
Det er klar besked fra hr. Kristian Thulesen Dahl, tak for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jamen nu ved jeg godt, at jeg jo taler med en repræsentant for et parti, som gjorde sig i garantier til danskerne før sidste valg, og som sagde, at hvis S og SF fik regeringsmagten var der nogle ganske bestemte ting, der ville blive gennemført.
Det har man så ikke kunnet gennemføre efter valget.
Der er forskellige forklaringer på det, og man vil måske egentlig heller ikke det, man gik til valg på sidste gang osv., og det har man så døjet lidt med.
Vi går jo ikke i den fælde, at vi før valget siger, at uanset hvordan danskerne stemmer, så garanterer vi en masse ting.
Vi går til valg på vores politik, og det er danskerne, der gennem deres opbakning til Dansk Folkeparti – altså hvor stor opbakning, man vil give Dansk Folkeparti – afgør, med hvilken vægt vi taler herinde og dermed, hvor meget af vores politik vi kan få igennem.
Det er den tilgang, vi har til det.
Den tror jeg sådan set at danskerne i meget vid udstrækning forstår, og det håber jeg også at fru Maja Panduro gør.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Ja, det er en god aftale.
Det er en ansvarlig aftale i en jo stadig væk vanskelig økonomisk situation for Danmark, hvor vi hver eneste dag kæmper for at trække os fri af krisen og også trække os fri af det morads, som vi overtog efter Venstre.
Jeg har lyst til at komme med et modspørgsmål.
Nu er det jo Venstres finansordfører, vi har med at gøre, så han må jo kunne svare på spørgsmålet.
I en situation, hvor vi havde haft 0,0 pct. i offentlig vækst, hvordan ville en økonomiaftale indgået af Venstre så have set ud?
Peter Christensen (V), 2014-06-10:
Da vi endelig nåede til, at ordføreren også ville tale om Socialdemokratiets egen politik, blev det jo interessant at lytte lidt til det og acceptere nogle af de præmisser, der blev lagt ind.
En af de præmisser, der blev lagt ind, var: Vi har ryddet op; alt var Venstres skyld, Socialdemokratiet kom til, og vi gjorde det modsatte af, hvad vi havde lovet, men vi har ryddet op, og derfor kan vi bygge op og se fremad.
Så påpeger vi her i salen over for regeringen, at der, når vi kigger fremad, ligger en aftale om kommunernes økonomi for 2015 med en negativ vækst.
Er det en god aftale, og er det Socialdemokratiets definition på at bygge op og se fremad?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det er jo åbent.
Altså, vi har en lovgivning, efter hvilken det fremgår, at hvis partier modtager bidrag på over 20.000 kr., skal det fremgå, hvem der giver de bidrag, og det fremgår også af Venstres regnskab.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-10:
Men jeg synes, det ville være respektfuldt over for danskerne, hvis det var muligt at se, hvem der sponsorerer partierne, f.eks. at se, hvem Venstre sponsoreres af og med hvor meget.
Derfor vil jeg spørge igen, for jeg kan faktisk ikke forstå det: Hvad ville problemet være med, at alle mennesker i Danmark kunne få at vide, hvem Venstre får penge fra, og hvor mange penge man får?
Altså, det er vel ikke noget at skamme sig over, hvor mange penge man får fra Mærsk eller fra bankerne – man kan vel bare lægge regnskaberne åbent frem.
Hvad skulle problemet være i det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Man kan i vores regnskaber – og det gælder jo i alle partier – se, hvor meget vi får ind i eksterne bidrag, og man kan se, hvem vi får pengene fra.
Så det er jo åbent i dag.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Jeg vil godt vende tilbage til nogle af de spørgsmål, som hr. Lars Løkke Rasmussen ikke helt fik svaret på før.
Venstres ordfører siger, at Venstre rigtig gerne vil have private arbejdspladser.
Det er jo meget godt, det er vi mange, der gerne vil.
Problemet er, at de tal, som Venstres medlemmer turnerer rundt med, om, at nulvækst kan generere 14.000 jobs, har den klare, klare forudsætning ifølge Finansministeriets beregninger, at man sænker topskatten meget markant.
Anerkender Venstres ordfører det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg har ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved alle de papirer, der laves ovre i Finansministeriet.
Det rokker sådan set ikke en tøddel ved, hvad der er vores politiske kurs.
Det handler jo ikke kun om den økonomiske politik – det handler om hele vores politik.
Regeringen har fremlagt en stor vækstpakke med 90 initiativer.
Det, vi ved med sikkerhed, er, at pakken fjerner de 5.000 arbejdspladser, der er skabt gennem boligjobordningen, og de, der kommer til på den anden hånd, kommer primært, ved at man forbedrer forskerskatteordningen, så udlændinge, der kommer til Danmark, i hvert fald ikke skal betale den skat, vi byder os selv.
Det er, hvad der er i den pakke.
Der har vi så en anden linje.
Det er jo en kombination af den økonomiske politik og erhvervspolitikken generelt.
Det handler om at frigøre økonomi til at sætte byrder og skatter og afgifter ned.
Det handler om at genåbne den del af arbejdsmarkedet for danskere, som i dag reelt ikke er åbent for dem; det handler om at regulere vores erhvervsliv lempeligere ved systematisk at lave nabolandecheck, ved at have et system, der sikrer, at vi ikke overimplementerer EU-regler, sådan som fødevareministeren og miljøministeren f.eks. kom for skade at gøre det fornylig ved den såkaldte Alperegel, da man var ved at forvandle dansk landbrug til det rene alpelandbrug; det handler om en stribe tiltag, der alle sammen har det sigte at skabe noget mere vækst i den private sektor, fordi det nu engang er sådan, at forudsætningen for velfærd er velstand, og velstand skabes på private arbejdspladser og via eksport.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Nu spurgte jeg ikke til alpelandbrug.
Jeg spurgte, om Venstres ordfører anerkender Finansministeriets beregninger.
Det sagde Venstres ordfører ja til.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg gentager det lige igen.
Jeg anerkender alle de papirer, der kommer fra Finansministeriet.
Men jeg advarer sådan set også imod, at vi nu gør den politiske debat til et spørgsmål om det ene papir op mod det andet.
Det handler da om en retning.
Det handler da om at sætte en retning, som man så også følger.
Lad os da få politikken tilbage.
Jeg anerkender fuldt ud de resultater, regeringen har opnået.
Jeg er glad for at kunne have samarbejdet med regeringen; jeg er glad for, at det samarbejde har fundet sted oven på reformer, som vi lavede, mens jeg var statsminister, og som skulle rulles tilbage, men heldigvis står der endnu.
Men vi bør da føre en samtale med hinanden om, om Danmark stadig væk har udfordringer.
I Venstre synes vi, at det er en udfordring, at for mange danskere er parkeret på kanten af arbejdsmarkedet.
Det vil vi da gøre noget ved, og derfor er vores prioritet ikke at lette topskatten.
Vores prioritet er så målrettet som muligt at gøre noget i bunden af indkomstskalaen.
Det er både det sure og det søde.
Det er det søde – skattelettelser – og det er det sure, kunne man sige – et moderne kontanthjælpsloft.
For det er et problem, at regeringen har revet kontanthjælpsloftet ned med den effekt til følge, at et kontanthjælpsægtepar er i den situation, at den ene skal ud at finde et arbejde til 35.000 kr. om måneden, for at det egentlig kan betale sig.
Jonas Dahl (SF), 2014-06-10:
Jeg synes, det er dejligt, at hr. Lars Løkke Rasmussen nu er kommet på talerstolen og også siger, at man gerne vil snakke politik.
Men når vi så kommer til de her svar, synes jeg ærlig talt ikke, at det går særlig godt.
Men jeg vil gerne forsøge en ekstra gang.
En lang række af Venstres folketingsmedlemmer har indrykket en lang række debatindlæg, jeg tror over 30 debatindlæg i diverse regionale aviser, hvor man fortæller danskerne, at Venstre vil skabe job ved at sænke topskatten.
Så er det bare, man bliver lidt forundret, når man i dag kan høre, at Venstres formand ikke rigtig kan svare på det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg må sige, at jeg ikke ved, hvad det er for nogle læserindlæg, der refereres til.
Jeg er ikke bekendt med, at Venstres medlemmer sådan i al almindelighed skulle gå rundt med et forslag om, at nu skal vi sænke topskatten.
Vi har en meget, meget klar prioritet i Venstre: Det skal kunne betale sig at arbejde.
Det skal det for alle.
Og der, hvor vi reelt har en kæmpe udfordring i Danmark i dag, er i bunden af indkomstskalaen, hvor gevinsten ved at flytte sig fra ikke at være på arbejdsmarkedet til at være på arbejdsmarkedet er for lille.
Det skal vi gøre noget ved.
Forhindrer det så, at vi også har en ambition om at sænke marginalskatterne?
Nej, det er ikke nogen fremmed tanke for os.
Jeg forhandlede selv den fuldt finansierede skatteaftale, hvor vi lavede den største sænkning af skatten på den sidsttjente krone, siden indkomstskatten blev indført i 1903.
Spørgerens eget parti var imod.
Men den står der endnu.
Det er os ikke nogen fremmed tanke, men politik består i at prioritere.
Noget er vigtigere end noget andet.
Og det, vi peger på, er vigtigheden af, at det overhovedet kan betale sig at arbejde, snarere end at det for sådan en som mig kan betale sig at arbejde mere.
Jonas Dahl (SF), 2014-06-10:
Det er bare lidt bemærkelsesværdigt, at vi kan læse det.
Jeg har her et eksemplar, hvor det er hr. Peter Christensen, der skriver.
Der er en række andre af Venstres folketingsmedlemmer, som skriver det i debatindlæg, og det kan så godt være, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke læser de regionale aviser.
Så kan jeg bare opfordre til, at man gør det, for der fremgår det i hvert fald, at det er Venstres folketingsmedlemmers politik, at topskatten skal sænkes.
Derfor er det vel rimeligt at spørge Venstres formand: Er det Venstres politik, ja eller nej?
Vil man sænke topskatten, hvilket en række folketingsmedlemmer fra Venstre rent faktisk skriver i en stribe regionale medier?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg har svaret meget klart.
Det bliver sådan noget »leger vi byret for amatører«, at man trækker et eller andet notat op, som har været nævnt som en reference i en artikel, og så bruger man det til at bevise, at nu vil Venstre fjerne topskatten.
Altså, prøv engang at høre – jeg siger det igen, og jeg er da glad for at kunne sige det en gang mere: Vi synes, at skatterne i dette land er for høje.
Det synes vi, fordi det gør det for dyrt at være dansker, og det gør det for dyrt at drive virksomhed.
Det er derfor, arbejdspladser flytter ud af landet.
Det er derfor, arbejdskraft flytter ind i landet og på visse dele af arbejdsmarkedet fortrænger danskere.
Det skal vi gøre noget ved.
Vi vil gerne sætte mange skatter ned, men man er nødt til at prioritere, og noget er vigtigere end noget andet.
Det, der er det vigtigste lige nu og her, men som ikke udelukker, at man også kan gøre andet, er at gøre noget ved det smertelige dilemma, at vi altså har udenlandsk arbejdskraft på områder, som kunne bestrides af danskere, men hvor det ikke sker.
Og en af forklaringerne er, at den økonomiske gevinst ved at tage den type arbejde ikke er stor nok.
Det ønsker vi at gøre noget ved, og jeg skal beklage, at SF så ikke ønsker at gøre noget ved det.
Christian Juhl (EL), 2014-06-10:
Tak for det.
Venstres ordfører sagde, at der skal skæres ned på tre områder, bl.a. via en reform af beskæftigelsespolitikken.
Hvilke krav har Venstre til et forlig om en beskæftigelsesreform?
Står Venstre stadig væk fast på, at de ledige ikke skal have mulighed for uddannelse, i det omfang som vores arbejdsminister lægger op til?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Vi har den grundholdning – det grundsynspunkt – at den bedste måde at bekæmpe arbejdsløshed på er at skabe arbejdspladser.
Derfor er det vores hovedfokus.
Og når vi har et beskæftigelsessystem, som er dobbelt så dyrt som det svenske og fire gange dyrere end OECD-gennemsnittet – vi bruger ifølge Carsten Koch i omegnen af 100 mia. kr. på system og ydelser – har vi den ambition, at det bør kunne gøres billigere.
Det har vi også en stribe forskellige forslag til, f.eks. væk med 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Jeg har nævnt det moderne kontanthjælpsloft.
Jeg har nævnt 225-timersreglen.
Jeg har nævnt en stribe ting.
Og det er jo alt sammen med det sigte at frigøre nogle ressourcer, som i stedet kan investeres i rigtige danske arbejdspladser.
Vi har nævnt tallet 1,5 mia. kr. stigende til 4 mia. kr.
Det er vores udgangspunkt for drøftelserne.
Men som jeg også sagde i mit indlæg, så ønsker vi at være konstruktive og konsekvente.
Det vigtige for os er, at vi tager skridt den rigtige vej og ikke den forkerte vej.
Christian Juhl (EL), 2014-06-10:
Nå, lidt kom der da.
Tak for det.
Væk med 6 ugers selvvalgt uddannelse
: Betyder det, at de arbejdsgivere, der nu står og mangler en medarbejder med et certifikat til Nordsøen, ikke skal have adgang til det?
Hvis nu en arbejdsgiver med et stort lager står og mangler en medarbejder med et truckcertifikat, skal han ikke havde adgang til det, selv om han har brug for det?
Er det så meningen, at man skal gøre det mindre fleksibelt at drive virksomhed i Danmark?
Og hvad med f.eks. mine kollegaer i 3F?
Er det ikke snart på tide, at de får lov til at få en ordentlig uddannelse, der er længere end 6 uger, så de kan være veluddannede til at varetage fremtidens arbejde?
Eller er det fuldstændig ligegyldigt?