runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg er i hvert fald først lige nødt til at komme med en bemærkning om det med hensigten.
For Enhedslisten fik det jo før til at lyde som om, at dem, der stod for det her, var fuldstændig ligeglade med dem på seniorførtidspension, og at de så bare hellere ville give en masse til millionærerne, og det er fuldstændig forkert.
Det er også fuldstændig forkert, at hensigten med det her ikke var god, for hensigten var rent faktisk at få færre på sygedagpenge og flere i arbejde.
Det er også derfor, det ærgrer mig meget, at det ikke alle vegne går efter hensigten.
Det går godt nogle steder, og jeg snakker med mange mennesker, som det rent faktisk går godt for.
Jeg ved, at ministeriet selvfølgelig løbende kigger på det, og jeg ved også, at vi skal evaluere det på et tidspunkt.
Det er jo også derfor, det er godt at være i en forligskreds, for så kan man tage del i den evaluering og være en del af de ting, der skal til.
Jeg har selv i det sidste stykke tid snakket en del med fagforeninger, med baglande og med alle mulige andre for at finde de rette løsninger.
Jeg har ikke de rette løsninger lige nu, men jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der er rigtig mange af kommunerne, der bare må tage sig sammen.
For hvis der er nogle kommuner, der kan, så kan de andre også.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jo, men når jeg kom med den finte om det tidligere forslag, var det, fordi jeg ikke hørte nogen bekymringer blive udtalt fra talerstolen i den anledning, og det var vel så det mindste, man kunne have gjort.
Men det er fint nok, og nu er vi ved det her.
Jeg er selvfølgelig ked af, at ordføreren ikke støtter det, men jeg vil alligevel gerne kvittere for, at ordføreren italesætter, at der er nogle problemer, vi skal have løst, og så er det jo naturligt, at jeg spørger, hvordan ordføreren vil gribe det an.
Hvordan vil ordføreren f.eks. sørge for, at kommunerne makker ret og administrerer loven, sådan som ordføreren mener den skal administreres?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg er også bare lige nødt til igen at sige, at jo, der var en bekymring fra min side i ordførertalen, og det kan man så gå ind og kigge på i morgen.
For der var den bekymring for alle de nedslidte, for stilladsarbejderne og alle de andre, jeg nævnte, som stadig væk har problemer.
Så den bekymring var der dog, og den deler jeg med Enhedslisten, hvis man er interesseret i at lytte til det.
Så er jeg bare nødt til at sige, at jeg mener, at den lovgivning, vi lavede om sygedagpengereformen, var den eneste rigtige, og at jeg bare mener, at den skal få lov til at virke, og derfor er vi nødt til at følge op på det.
Om det så bliver med en løftet pegefinger i alle kommunerne, kan jeg ikke sige på nuværende tidspunkt, men den er nødt til at begynde at virke, og det mener jeg også snart den gør overalt.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg står på mål for de forslag, vi behandler her i dag.
Det må jo være sådan, at man i de enkelte forslag beskriver, hvor man vil hente pengene til de omkostninger, der er ved det forslag.
Så forstod jeg bare på hr. Bent Bøgsted, at han mener, at der er nogle positive takter i det her forslag – nu kunne det være interessant at få at vide, og det kan vi måske få afklaret i udvalgsarbejdet, hvad det egentlig er for dele af forslaget – og så er det bare, at jeg siger, at det på en eller anden måde skal finansieres, og hvor vil hr. Bent Bøgsted så finde pengene, hvis vi ikke må lade millionærerne betale?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg synes, det er interessant.
Jeg hørte, at ordføreren i sin tale sagde, at nogen stillede sig op og interesserede sig iskoldt for økonomi.
Jamen i alle husholdninger ved man jo, at hvis man har en god økonomi, har man råd til nogle gode ting derhjemme, og alle herinde ved, at så har man råd til en bedre velfærd.
Derfor er det faktisk ikke iskoldt, men ret interessant og bydende nødvendigt at interessere sig for økonomi.
Jeg sagde, at han ikke vidste, hvad det ville koste.
Men nu vil jeg påstå, at hr. Finn Sørensen ikke har styr på finansieringen, og det vil jeg, fordi jeg nu har hørt, at hr. Finn Sørensen ikke engang ved, hvor mange penge han vil tage i millionærskatten.
Det vil sige, at vi i dag har en masse forslag, som hr. Finn Sørensen ikke ved hvad koster.
Han ved godt, hvor han vil tage pengene, men han ved ikke, hvor mange penge der er.
Det holder jo ikke.
Så jeg er bare nødt til at spørge igen: Hvad koster det her forslag?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det ved ordføreren udmærket godt man ikke kan sige, for så skulle man kunne sige, hvor mange der vil benytte sig af en given ordning.
Man kan selvfølgelig godt få nogen til at give et gæt, og så kan der bygges et lovforslag på det.
Det har vi så ikke brugt vores tid på i den her sammenhæng.
Det handler først og fremmest om indholdet i beslutningsforslaget, og der er det jo, jeg siger, at det er iskoldt, at hr. Leif Lahn Jensen slet ikke vil forholde sig til det.
Han er mere optaget af, hvor meget vi i givet fald ville komme til at belaste de stakkels millionærer med, end at der her ligger nogle konkrete ændringer og noget lovgivning, som kunne tilgodese en gruppe på arbejdsmarkedet, som hr. Leif Lahn Jensen og hans parti ellers har gjort meget ud af gerne at ville forbedre vilkårene for.
Og det er det, jeg siger er en iskold tilgang til et forslag som det her.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg er optaget af at hjælpe mange mennesker, jeg er optaget af at tage ansvar.
Det har jeg lidt svært ved at se at Enhedslisten vil gøre.
Så kan Enhedslisten give mig ret i, at Enhedslisten må mene alt, men at det så bare er os andre, der skal finansiere det?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg vidste ikke, at hr. Leif Lahn Jensen var i millionærkategorien, men hvis han er det, synes jeg da, det er i orden, at han bidrager til gennemførelsen af et sådant forslag.
Ellers er det jo en ret meningsløs kommentar, i og med at Enhedslisten jo tager et politisk ansvar for at finde pengene i en passende procent eller promille, jeg ved ikke, hvor mange procenter vi behøver at belaste de stakkels millionærer med.
Det tager vi da et politisk ansvar for.
Men det vil hr. Leif Lahn Jensen åbenbart ikke være med til, på trods af at det jo oprindelig var en idé, som Socialdemokraterne selv kom med, men det var selvfølgelig forud for valgkampen i 2011.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Men det er jo ikke seriøst, at man fremsætter en lang række beslutningsforslag og så fremviser den samme finansieringskilde for dem alle sammen, nemlig en såkaldt millionærskat.
Hvordan forholder Enhedslisten sig til, at bl.a. vismændene, som vel har rimelig godt styr på det der med økonomi og offentlige finanser, har været ude at sige, at der formentlig ikke er noget provenu overhovedet for statskassen ved at hæve marginalskatten i Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg tror, at det kommer an på, hvor meget den bliver hævet.
Jeg har ikke forholdt mig til det regnestykke og har ikke noget ønske om at gå ind i en diskussion om det her og nu.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Men det understreger vel blot, at Enhedslisten overhovedet ikke har tænkt grundigt over, hvordan Enhedslistens forslag skal finansieres, når man ikke engang har valgt at sætte sig ind i, hvad det er, sagkundskaben siger om den finansieringskilde, som Enhedslisten altså vælger at finansiere en lang række beslutningsforslag med i dag.
Altså: Det er vel ikke seriøst, og det tror jeg ikke engang hr. Finn Sørensen selv mener.
Jeg ved godt, at hr. Finn Sørensen ikke vil indrømme det nu fra talerstolen, men i sit stille sind ved han jo godt, at det ikke er seriøst.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Når jeg ikke går ind i debatten, er det, fordi jeg ikke kender den konkrete redegørelse, som ordføreren henviser til.
Det skulle måske ikke undre mig, at hvis en årsag til, at den ikke giver noget provenu, er, at det bygger på nogle regnestykker, der siger, at hvis man belaster – i gåseøjne – den velbjærgede del af befolkningen, går det ud over vækst og velfærd, og derfor kommer det til at koste en hel masse.
Det skulle ikke undre mig, om det er sådan, det hænger sammen.
Jeg har svært ved at tro, at der ikke skulle komme et godt provenu af at pålægge millionærerne en form for en skat, så vi den vej rundt får en indtægt, der så kan bruges til et godt socialt formål.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Først en kommentar til sagsbehandlerne: Min vurdering er, at vi lever i et samfund, hvor både embedsmænd og -kvinder og borgerne sådan set gør, hvad den lovgivning, der gennemføres her i Folketinget, inviterer til at gøre.
Jeg har ikke gnist af kritik af den måde, som sagsbehandlerne har forvaltet den tidligere lovgivning på, men vi har kunnet se et billede af forvaltningen og anvendelsen af den tidligere lovgivning, som har resulteret i nogle forløb, som et stort flertal i Folketinget ikke har ønsket at lægge navn til.
Derfor disse ændringer.
Hvis vi ser på, hvordan det så går, så mener jeg, det går meget forskelligt.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at der har været udfordringer i en række kommuner med at få etableret ressourceforløb, som overbeviste borgerne om det fordelagtige for dem i at gennemføre ressourceforløbene.
Det positive er, at der også er en del kommuner, hvor det faktisk går rigtig godt, og hvor man kan se, at både borgere, den lokale presse og kommunen er begejstrede for udviklingen.
Hvad slutresultatet bliver, ved hverken hr. Finn Sørensen eller jeg.
Sådan som udviklingen er nu, er vi begyndt at få tal på det, altså, hvorhenne de ressourceforløb, der er afsluttet, men det er jo få, ender.
Hvad slutbilledet er om 5, 6, 7, 8 år, må tiden vise.
Det afgørende for mig er her, at vi finder frem til nogle processer, som sikrer, at slutforløbene repræsenterer det potentiale, der ligger hos den enkelte borger i respekt for borgerens potentiale.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg tror ikke, at det er så svært at forudse, hvad resultatet bliver.
Det er, at tusindvis af mennesker, der ikke er i stand til at arbejde, skal leve for meget lave ydelser i årevis eller helt uden ydelser, for der er jo også nogle, der helt mister forsørgelsen som følge af den her lovgivning.
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til, hvordan ministeren synes det går, når jobeffekten, dvs. det antal mennesker, der kommer i ordinær beskæftigelse som følge af den her reform, kun er 2,7 pct. – i hvert fald med de tal, vi fik i marts 2015.
Det er nok ikke blevet meget bedre siden, men det får vi at se.
Når ca. 40 pct. af dem alligevel fik førtidspension, hvordan synes ministeren så det går?
Glæder han sig så bare over, at så sparede kommunerne og staten de penge i det ene år, og det er det, det hele drejer sig om?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Nu er hr. Finn Sørensen jo blevet underholdt af især hr. Bent Bøgsted om, hvordan det er at være med i et forlig, og hvordan man gør det.
Jeg ved godt, det ikke er noget af det, Enhedslisten har prøvet mest.
Men jeg har lyttet til al den her kritik, jeg har snakket med en del fagforeninger, og de peger på det her med fastholdelsesfleksjob, og det er ikke kun dem, der gør det, det gør mange andre også.
Det er ikke, fordi jeg er særlig enig med forligsparten, jeg er usikker på, om det kan lade sig gøre, men jeg har lyttet til det her, og det er da noget, jeg vil spørge ind til, noget, jeg vil undersøge nærmere og sige: Hvor alvorligt er det her problem, og er der eventuelt noget, vi kan gøre ved det?
Jeg kan ikke love noget som helst, men jeg vil gå ind i selve den her del og se, hvor stort problemet er, og om det er noget, der skal eller kan ændres.
Så jo, jeg har lyttet til det her, bestemt, og det er så mit svar i forhold til den del om fastholdelse.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jamen det er godt, og det tror jeg da også på ordføreren vil, men hvad nu hvis Venstre ikke vil?
Nu kan vi jo måske få det opklaret lidt senere i debatten.
Så sidder man der med et punkt, der blev advaret meget kraftigt imod, dengang reformen blev vedtaget, hvor man sagde, at det var helt tåbeligt at afskaffe muligheden for fastholdelsesfleksjob.
Hvad så hvis Venstre siger nej?
Så vil man bare leve med det, og så er det ærgerligt?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Det, som Venstre og Socialdemokratiet og nogle andre har gjort sammen, er, at vi har skaffet flere fleksjob, vi har skaffet flere tættere på arbejdsmarkedet, vi har gjort, at der er færre arbejdsløse fleksjobbere; vi har lavet rigtig mange gode ting sammen. Det kan Enhedslisten sådan set ikke tage ansvar for.
Enhedslisten kan sådan set ikke tage ansvar for noget som helst, for Enhedslisten har aldrig været med.
Derfor vil jeg bare sige, at jeg har stor anerkendelse og respekt for de partier, der vil tage ansvar og ikke bare bruger tid på at fremsætte beslutningsforslag, som overhovedet ikke er finansieret, hvor man ikke engang har brugt tid på det.
Det er sådan noget, man gør i et forlig, og det er derfor, det er godt at være med i forlig, hvor man netop sammen med andre kan lave nogle gode, brede løsninger, der også holder stik efter et valg, og det er jeg rigtig, rigtig tilfreds med.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren er bekendt med den kritik, der er kommet fra LO og FTF i Trepartsudvalget om fleksjob, dateret den 14. december 2015.
Der anføres jo rigtig mange kritikpunkter af den måde, som den her nye fleksjobordning fungerer på.
Det kan man først efter 12 måneder på særlige vilkår.
Hvad siger ordføreren til den kritik generelt og specielt til det her kritikpunkt om fastholdelsesfleksjob?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak til ordføreren for også at gå ind i nogle af detaljerne.
Det kan jeg så ikke nå at svare på nu, men jeg tror, at jeg lige er nødt til at rette en misforståelse.
Det er jo en meget bogstavelig læsning af punkt 3 i vores forslag.
Det handler jo altså om – det tror jeg også at ordføreren selv nåede frem til – at genindføre den mulighed, der var tidligere, at hvis du kom til skade eller på anden måde blev invalideret, ude af stand til at bestride et fuldtidsjob på den virksomhed, hvor du er, var der en mulighed for, at du, hvis du ellers kunne blive tilkendt fleksjob af kommunen, kunne fortsætte på den arbejdsplads.
Den mulighed har man fjernet med reformen.
Det kan du først, hvis du har været ansat på særlige vilkår i 12 måneder eller efter de sociale kapitler.
Det, der er meningen med det her punkt 3, er jo at genindføre den mulighed.
Så vil jeg godt have lidt dialog med ordføreren om det her med timegrænsen, hvis jeg kan nå det.
Grænsen er jo sat.
Vi er nødt til at sætte en grænse, for ellers kommer vi jo ikke ud over den situation, vi har i dag.
Når vi har valgt de 12 timer, er det jo, dels fordi det ligesom var tommelfingerreglen før i tiden, dels fordi det er rimeligt at sige, at hvis du har en arbejdsevne, der er så lille, at du kun kan arbejde 12 timer, kan du ikke forsørge dig selv og din familie.
Det kan du bare ikke på 12 timers ordinært arbejde.
Det er jo derfor, at den er sat.
Så jeg vil da gerne høre ordførerens bud på, hvor man så kunne sætte grænsen, hvis vi ikke skulle sætte den der.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Det er jo ikke sådan, hvis man arbejder under 12 timer, at man ikke får penge.
Man får jo trods alt udbetalt penge fra det offentlige til de timer, man ikke er på arbejdspladsen.
Arbejdsgiveren betaler for det antal timer, man er på arbejdspladsen, og så får man jo – hvad hedder det?
fleksydelse for de resterende timer
Man får i hvert fald penge fra staten for de resterende timer, så selvfølgelig kan man leve af det, hvis man har under 12 timer.
Jeg har en forestilling om, at hvis man skal se på, hvad det er rimeligt at visitere folk til med fleksjob, skal vi ikke længere ned end 5 timer om ugen til et fleksjob, men det er jo ikke sådan, at man ikke kan eksistere, for det kan man jo.
Man får for det antal timer, og så får man jo resterende ydelse fra det offentlige.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Nu handler det jo netop om, hvad man kan blive visiteret til.
Det er jo sådan set det, der er det afgørende, og den løn, man får, afhænger jo af den arbejdsintensitet, som kommunen ligesom vurderer at man kan yde, og så bliver lønnen udregnet efter det.
Det vil sige, at hvis man har lav arbejdsintensitet, får man også lavere timeløn, plus at det jo er sådan med den ordning, at man bliver modregnet i den løn, man tjener, så det er jo spørgsmålet, hvor fyrsteligt det er, men det centrale er: Hvad skal man kunne tvinge borgerne ud i?
For det er jo det, ordningen bygger på.
Ordføreren er lidt tættere på med 5 timer.
Vi kan måske diskutere et eller andet der.
Det bliver interessant, hvad de øvrige ordførere siger.
Det, der er magtpåliggende for Enhedslisten, er, at vi får sat en bom for, hvor få timers fleksjob man kan tvinge borgerne ud i.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jeg fik ikke lige svaret hr. Finn Sørensen på det første om det der med ret til at blive i et fleksjob.
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Finn Sørensen siger, at det var den mulighed, man havde før, men den blev fjernet, så man ikke kunne blive på arbejdspladsen.
Men vi ved også godt med erfaringerne herindefra, at hvis man tager det bogstaveligt og der står ret til, og når så embedsmændene tolker det, er der ret til at være det.
Det er egentlig derfor.
Så det er et spørgsmål om, hvordan man vælger sine ord.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
[Lydudfald]
... kørt nogle år, og der er mange, mange tusind ressourceforløb i gang.
Har SF en slags deadline for, hvornår man siger, at nu sætter man foden ned og så retter man op på det her?
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Jeg synes, vi er blevet udfordret alvorligt på vores tålmodighed, hvad angår flere af de eksempler, vi har været præsenteret for, altså nogle fuldstændig horrible situationer, hvor man i nogle kommuner sådan helt har mistet situationsfornemmelsen i forhold til, hvordan man møder sine egne borgere.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg tror, jeg vil nøjes med at spørge til revalideringsordningen.
Det er jo sådan almindelig anerkendt i socialfaglige kredse, at det er en god ordning, og at der er et rigtig godt resultat, i forhold til at folk kommer i arbejde bagefter, fordi de bliver opkvalificeret målrettet lige deres forudsætninger.
Derfor er det jo beklageligt at se, at ordningen ikke bliver brugt ret meget.
Så vil jeg spørge ministeren: Har ministeren nogle oplysninger om, hvad effekten af revalideringsordningen er sammenholdt med de nye praktik- og ressourceforløb osv.?
Hvad er jobeffekten?
Hvor er der størst jobeffekt, i revalideringsordningen eller i nogle af de andre ordninger?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Det tør jeg simpelt hen ikke svare på, men jeg kan oplyse hr. Finn Sørensen om, at den udvikling, der er på revalideringsområdet, som jo er meget markant, er en udvikling, jeg har spurgt meget til under de mange besøg, jeg efterhånden har været på i forskellige kommuner, og det billede, der tegnes fra kommunernes side i forhold til mig, svarer til, hvad jeg har oplyst her, nemlig at det er kommunernes oplevelse, at når de ikke bruger revalideringsordningen mere, end de gør, så er det, fordi der er udviklet bedre tilbud for borgerne med de seneste års reformer.
Så på en eller anden måde fremstår revalideringsordningen med den karakteristik, jeg får, som et residual, der stadig er brug for, men slet ikke i samme omfang som tidligere.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det kunne måske også skyldes, at den er dyrere end de andre ordninger.
Ydelsen er bedre, og der er ekstra omkostninger, ved at borgeren skal have noget uddannelse, som er reelt opkvalificerende, hvilket man ikke kan sige om de der forskellige arbejdsprøvninger og praktikker, som syge borgere bliver sendt ud i i dag.
Så det kan vel også være en årsag.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Jeg tror, at det, der jo har præget beskæftigelsespolitikken i de seneste år, bl.a. i halen på Carsten Koch-udvalgets arbejde, er opmærksomheden på succeserne med den mere målrettede indsats.
Derfor behøver en indsats, der er målrettet og ikke så omkostningstung som en mere generel og omfattende indsats, jo ikke at betyde, at det er en dårligere indsats for borgerne.
Det har jeg i alt fald ikke noget grundlag for at antage.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Tak for det.
Med de her to beslutningsforslag opfordrer Enhedslisten regeringen til at ændre på kriterierne for den nye fleksjobordning og for revalideringsordningen.
Det grundlæggende mål med fleksjobreglerne, der trådte i kraft den 1. januar 2013, er jo at skabe en mere rummelig fleksjobordning, hvor borgere med en meget lille arbejdsevne kan få, hvad skal man sige, deres ressourcer bragt i spil.
Det betyder jo, at det er muligt at ansætte borgere på nedsatte arbejdstimer, nemlig på under 10 timer om ugen, i de såkaldte minifleksjob.
De små fleksjob er rettet mod borgere, som har en nedsat arbejdsevne, men hvor der stadig væk er en vis form for udviklingspotentiale.
I dag er det jo således, at omkring 16.000 borgere er ansat i minifleksjob og bidrager til det fællesskab, vi alle sammen er en del af.
Det er helt afgørende for Venstre, at vi sådan set fortsætter med denne succes.
Nu er der 16.000 borgere, som tidligere ville være parkeret på en permanent overførselsindkomst, som er med til at bidrage til det arbejdende fællesskab.
Det glæder vi os over i Venstre.
Så har Enhedslisten fremsat et forslag om en ændret revalideringsordning.
Formålet med revalideringsordningen er jo at finde den kortest mulige vej tilbage til arbejdsmarkedet for borgere, som ikke længere kan varetage deres job, og det kan være enten på grund af fysiske eller sociale årsager.
Revalideringen kunne indeholde en uddannelse eller et virksomhedsforløb og dermed også et krav om, at der ikke var andre tilbud, der kan hjælpe borgeren med at komme i beskæftigelse.
Gennem de seneste år har vi jo set, at antallet af revalidender har været faldende.
Det mener jeg skal ses, i sammenhæng med at der er andre uddannelsestilbud, og at den aktive beskæftigelsesindsats er blevet forbedret.
Så den lange række af reformer, både minifleksjobbene og den ændrede brug af revalideringen, fører jo til, at vi nu sådan set har en bedre beskæftigelsesindsats, end vi har haft tidligere, men det fører også til, at vi ikke mener, at vi skal gå om bord i Enhedslistens beslutningsforslag.
Det mener vi sådan set vil gøre det ringere.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte de nævnte beslutningsforslag, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslagene.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvad er det for nogle uddannelsesmuligheder, der er i de andre ordninger, som matcher de muligheder, man har i revalideringsordningen?
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Tak for det.
Jeg ville have mere respekt for disse beslutningsforslag, hvis de indeholdt en finansiering, der kunne samle mere end et parti, for det er jo alene Enhedslisten, der står tilbage og taler om en millionærskat, sådan i dag i hvert fald.
Men jeg skal sådan set spørge om noget helt andet, for nu har hr. Finn Sørensen nævnt det her med fastholdelsesfleksjob flere gange, og så skal jeg bare spørge, om det ikke er korrekt, at 12-månederskravet ikke gælder, hvis der er tale om en nedsat arbejdsevne som følge af akut opstået ulykke eller sygdom og det er åbenbart formålsløst at gennemføre ansættelsen i 12 måneder på særlige vilkår.
Det var det ene spørgsmål.
Det kan man bare svare ja eller nej til.
Så vil jeg bare spørge, om det kan være rigtigt, at Enhedslisten sådan set vil forhindre mennesker i at gå i fleksjob på 1, 2 eller 3 timer – som på sigt måske bliver 10 eller 20 timer – med deres forslag her i dag.
Der er mange mennesker, der er startet med 1 eller 2 timer, hvor det er blevet til 15 eller 20 timer.
Og de er nu blevet en del af et arbejdende fællesskab.
Alternativet var en førtidspension.
Men det kan jeg så forstå er Enhedslistens forslag.