runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Først velkommen til Venstres nye skattepolitiske ordfører.
Men det drejer sig om følgende bemærkning, der står i lovforslaget: »Samtidig forbedres bankernes muligheder for at tiltrække indskud.
Tiltaget vil modvirke det indlånsunderskud, der under finanskrisen har fået bankerne til at være tilbageholdende med udlån.«
Nu er det jo et kæmpestort indlånsunderskud, bankerne har oparbejdet op til finanskrisen.
Jeg skal bare høre, hvor mange milliarder kroner Venstre mener det her vil bidrage med til opsparingen i bankerne.
Jeg synes, at hr. Torsten Schack Pedersen lægger mig ord i munden, som jeg ikke har sagt.
Jeg sagde, at på papiret er forårspakke 2.0 fuldt finansieret.
Der mangler de tre lovforslag, jeg har nævnt, og de drejer sig om 2 mia. kr.
Vi mangler også at se virkningen af fremrykningen af pensionsopsparingen, der vist er budgetteret til 4 mia. kr., så vidt jeg husker.
Vi mangler at få en redegørelse for, hvordan CO2-kvoterne skal bidrage fra om et par år.
Men med de nuværende priser, og med de beslutninger, der er truffet i EU, har jeg svært ved at se, at der kommer de forudsatte omkring 3½ mia. kr. ind.
Så jeg vil sige, at det er et meget smukt papir, regeringen har lagt frem.
Det er rigtigt, at på papiret har skattereformen finansieret det på lang sigt, men der mangler så mange indtægter, at man virkelig må sætte spørgsmålstegn ved, om det også er rigtigt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-23:
Men det er jo nye toner.
I diskussionen om forårspakke 2.0 fra den allerførste dag lød det fra Socialdemokratiet: Den er ufinansieret, og den er den sikre vej til at ødelægge dansk økonomi.
Det er jeg glad for at hr. Klaus Hækkerup indrømmer, nemlig at når man tager alle elementer med i skattereformen, er skattereformen fuldt finansieret.
Dermed fremgår det tydeligt – det gør det jo også, hvis man har læst konvergensprogrammet, hvad jeg er helt sikker på at hr. Klaus Hækkerup har gjort – at forårspakke 2.0 er en del af løsningen og ikke en del af problemet for statens økonomi, for den er med til at styrke den finanspolitiske holdbarhed med 5½ mia. kr.
Jeg er glad for, at vi er kommet til den erkendelse i dag.
Det har godt nok taget godt et års tid, men jeg glæder mig over, at fakta alligevel kan trække ind i Socialdemokratiets gruppeværelse.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, hvorvidt hr. Klaus Hækkerup mener, at det vil være i overensstemmelse med de meldinger, Socialdemokratiet har givet på skatteområdet, at man kan lave den ene stramning, der er i det her lovforslag, og så samtidig undlade den lempelse, som sikrer, at skattestoppet bliver overholdt.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Det er et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
Nu mangler vi jo finansiering af forårspakke 2.0: 1 mia. kr. på fedtafgiften, 630 mio. kr. på lastbilafgiften, 200 mio. kr. på udligningsskatten.
Det var penge, som skulle være kommet ind.
De kommer ikke ind.
De er ikke kommet ind.
Vi har ikke set et lovforslag fra regeringen.
Hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig at man skal dække de knap 2 mia. kr.?
Skal der ske besparelser for dem?
Skal der bare optages ny gæld, altså yderligere gæld?
Eller kunne man ikke tænke sig at dække nogle af de manglende penge med de 500 mio. kr., man hælder ud her?
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-23:
Jeg er ordfører på lovforslag nr. L 112, som det egentlig handler om under det her punkt, og det vil jeg da tillade mig at holde mig til.
Jeg skal sige, at det her lovforslag er en udmøntning af en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen om afskaffelse af skattefritagelse for gevinster på blåstemplede obligationer.
Baggrunden er jo, som Venstres ordfører og også Socialdemokratiets ordfører var inde på, at EU har opdaget, at vi i Danmark har forskellige regler for beskatning af de her fordringer i henholdsvis danske kroner og fremmed valuta.
Det må vi så ikke, og derfor har EU taget initiativ til at lave om på det.
Det tager den her aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti så højde for ved at gå ind og lave fælles regler for både beskatningen af fordringer i danske kroner og i udenlandsk valuta.
Det er såmænd et formål, som Dansk Folkeparti sagtens kan bakke op om.
Der justeres også yderligere nogle regler, f.eks. bliver bagatelgrænsen for beskatningen hævet et lille stykke opad.
I og med at vi ophæver skattefritagelsen for de blåstemplede obligationer, bliver der selvfølgelig et provenu, og da Dansk Folkeparti og regeringen jo står sammen om at håndhæve skattestoppet – det er noget, vi går ind for og synes er en rigtig god idé, for det giver nemlig tryghed og sikkerhed for danskerne – skal merprovenuet føres tilbage til borgerne i form af nedsættelse af en anden skat eller afgift.
Det er besluttet, at provenuet føres tilbage, ved at den maksimale skattesats for positiv nettokapitalindkomst sænkes fra 51,5 pct. til 42 pct.
Det sker gradvis hen over de kommende 5 år.
Da der jo er tale om en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen, skal jeg selvfølgelig sige, at Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag fuldt ud, og at vi selvfølgelig i alle andre sammenhænge også fremover vil stå sammen med regeringen om at håndhæve skattestoppet, så folk i Danmark kan blive ved med at føle sig trygge ved den skattepolitik, der føres her fra Christiansborg.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Jeg er også imponeret over, at man i forårspakke 2.0 kan skønne over et provenu fra nu og frem til 2020, ja, på nogle af de enkelte lovforslag endda frem til 2050.
Det er den forårspakke 2.0, som Dansk Folkeparti har været med til at løfte igennem, og som begunstiger de rige i helt urimeligt omfang og overhovedet ikke tager hensyn til de lavest lønnede i vores samfund.
Det er Dansk Folkeparti gået ind i med åbne øjne.
Jeg forstår simpelt hen ikke det parti.
Tina Petersen (DF), 2010-03-23:
Jeg vil så hoppe videre.
Det undrer mig meget, at man fra Socialdemokratiets side så håndfast kan se frem i tiden og kortlægge, hvordan verden og udviklingen vil forme sig.
Det er jo næsten det, man siger at man kan her.
Som det ser ud i øjeblikket, må man jo erkende – det ved jeg ikke om ordføreren vil – at man netop på grund af finanskrisen og de påvirkninger, der kommer udefra, skal tage det gelinde, og at man derfor skal være fleksibel for at imødekomme det, så det ikke rammer borgerne her i Danmark.
Er det noget, ordføreren vil give mig ret i?
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Jeg må sige, at fru Tina Petersen hører dårligt efter i timen.
Jeg har sagt, at der med de to skattereformer, der i alt gav skattelettelser på knap 20 mia. kr., og som blev gennemført i 2003 og 2007, er tale om en klar underskudsfinansiering.
Det er penge, der ikke er skaffet dækning for, det har jeg sagt hele tiden.
Så har jeg sagt, at forårspakke 2.0 på papiret og ifølge bilaget og svarene på de spørgsmål, vi har stillet, tilsyneladende er finansieret på lang sigt.
Der er balance mellem indtægter og udgifter på meget lang sigt.
Derfor har jeg for nylig stillet et spørgsmål med henblik på også at få de mellemliggende år belyst – men det har vi desværre ikke fået svar på fra Skatteministeriet endnu – så vi kan se, præcis hvornår Skatteministeriet forventer at der er balance.
Tina Petersen (DF), 2010-03-23:
Det leder mig til at fortsætte i tråd med de spørgsmål, der er blevet stillet til ordføreren af de andre to ordførere.
Som jeg læser hovedelementerne i skattereformen – forårspakke 2.0 – så ser jeg da, at man, trods at der er sparet 5,5 mia. kr., har formået at samle nogle midler i pakken.
Dernæst bliver der hele tiden talt om skattelettelser, men vil ordføreren anerkende, at det er omlægninger, vi snakker om, og ikke lettelser?
Fjerde
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Nu er skattestoppet jo ikke en socialdemokratisk opfindelse.
Det er også baggrunden for fru Helle Thorning-Schmidts besvarelse af spørgsmålene forleden dag.
Vi har fremlagt »Fair Forandring«, og hun henviste til »Fair Forandring« og den finansiering, der er i det.
Der kan Venstres medlemmer jo bare læse, hvad det er, vi har foreslået, hvis de gerne vil have en øget debat omkring det.
Lad mig så sige, at forårspakke 2.0 ikke har styrket den langsigtede holdbarhed.
På lang sigt er der balance mellem indtægter og udgifter på den del af skattereformen, men den har ikke bidraget til at skaffe de 24 mia. kr. eller de 31 mia. kr., der er i forskel, overhovedet ikke.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-23:
Jeg vil sige, at vi i Dansk Folkeparti tager skattestoppet meget alvorligt og seriøst, som jeg sagde i mit ordførerindlæg.
Det betyder også, at den øvelse, vi foretager her omkring de blåstemplede obligationer, skal bevares som et lukket kredsløb.
Det vil sige, at de penge, der kommer ind, ved at man ophæver skattefritagelsen, skal kanaliseres tilbage i samme ombæring.
Derfor skal de her penge, som kunne komme ind, ikke bruges på at finansiere andre ting.
For vi tager skattestoppet alvorligt.
Vi har ikke nogen slingrekurs på det her område.
Man var først imod det, så tilsluttede man sig, og derefter er man imod det igen.
Sådan kan man se, at Socialdemokratiet har gjort i tidens løb.
For Socialdemokratiet er skattestoppet jo helt åbenbart et taktisk instrument, som alene er bestemt af, hvilken taktik Socialdemokratiet har over for regeringen.
Det er en æressag at stå vagt om skattestoppet, og derfor skal pengene, der kommer ind ved at ophæve skattefritagelsen, bruges på en tilsvarende lempelse.
Mads Rørvig (V), 2010-03-23:
Dette lovforslag sikrer, at der er overensstemmelse mellem lovgivningen i Danmark og i EU.
Hidtil har blåstemplede obligationer været skattebegunstigede.
Det skyldes, at kursgevinster på denne type obligationer har været skattefri.
Dermed nød de en fordel, som andre obligationer, herunder udenlandske, ikke nød, hvilket må siges at være konkurrenceforvridende.
Derfor fratages blåstemplede obligationer købt fra den 27. januar 2010 denne fordel.
Lidt utraditionelt får ændringen virkning fra den dag, hvor lovforslaget blev fremsat.
Alternativt ville fremsættelsen have påvirket obligationsmarkedet i udsigten til ændrede beskatningsregler, som ville have øget efterspørgslen efter blåstemplede obligationer, som endnu var skattebegunstigede.
Her er unægtelig tale om en skattestigning, men som det sig hør og bør for os, der ønsker at fastholde skattestoppet, skal skatteyderne kompenseres på samme niveau.
Dette gøres med en nedsættelse af den maksimale skattesats for positiv nettokapitalindkomst.
Denne nedsættelse vil ske gradvis over de næste 5 år fra de nuværende 51,5 pct. til 42 pct.
Lovforslaget sikrer således, at den maksimale sats for beskatningen af kapitalindkomst svarer til den højeste sats for beskatningen af aktieindkomst.
Dermed er det ikke længere skattemæssige overvejelser, der kommer til at spille ind, når private skal beslutte sig for, hvorvidt opsparingen skal placeres i værdipapirer eller på en bankkonto.
De forskellige skattesatser gjorde det med andre ord sværere for bankindlån at konkurrere, hvilket alt andet lige ikke just har gavnet bankernes likviditet.
Den har som bekendt været ganske problematisk under den nuværende finanskrise.
Derfor må det forventes, at dette lovforslag også i denne henseende vil få en positiv effekt på sigt.
Desuden sikrer lovforslaget, at obligationsejere, der ikke var topskatteydere forud for skattereformen, typisk ikke vil blive berørt af lovændringen.
Dette skyldes, at forslaget indeholder en bagatelgrænse på 2.000 kr. for beskatning af kursgevinster for obligationsejere.
Vi har således at gøre med et lovforslag, der sikrer, at vores lovgivning ikke skaber unfair konkurrence mellem danske og europæiske obligationer, og samtidig er ændringerne med til at forhindre skattespekulation, og de betyder, at almindelige mennesker ikke behøver at konsultere en revisor, hver gang de skal investere deres opsparing.
Samlet set vil skattesystemet blive mere overskueligt med denne lovændring.
Dermed bliver det lettere for den enkelte borger at håndtere, hvilken løsning der passer bedst til den enkeltes økonomi.
Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-23:
Loftet for udstedelse af statslån har ikke i sig selv nogen praktisk betydning for tilrettelæggelsen af den økonomiske politik, og lovforslaget er derfor overvejende af teknisk karakter.
Det gældende loft på 950 mia. kr. blev fastsat i 1993 og binder ikke nu og her, idet de udestående statslån forventes at udgøre ca. 700 mia. kr. ved udgangen af 2010.
Men situationen kan jo dog afhængigt af den økonomiske udvikling samt omfanget af genudlån fremover opstå på et tidspunkt, og derfor er der et behov for at hæve rammen.
Fra 1993 og frem til i dag er BNP knap fordoblet, så den nye grænse på 2.000 mia. kr. er nogenlunde uændret i forhold til grænsen i 1993.
Jeg vil gerne takke partierne for tilslutningen til forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-23:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for den velvillige behandling, som netop dette lovforslag har fået i både udvalget og salen.
Der har været udvist et helt usædvanligt og meget, meget stort engagement fra partiernes side, og det vil jeg gerne kvittere for her fra talerstolen, således at vores mindretal syd for grænsen er klar over, hvor engageret man har været herfra.
Vedtagelsen af Sydslesvigloven er nemlig en yderligere styrkelse af de tætte bånd, der er mellem det danske folkestyre og det danske mindretal syd for grænsen.
Folketingets rolle som bindeled mellem mindretallet og det danske samfund udtrykkes således tydeligt i loven, og det er Sydslesvigudvalget, der træffer de endelige beslutninger om fordelingen af det danske statstilskud.
Loven betyder imidlertid også et større ansvar til alle de implicerede, nemlig et ansvar for, at de mange penge, som den danske stat bevilger, anvendes i overensstemmelse med moderne administrativ praksis.
Jeg er helt sikker på, at vi sammen nok skal løfte den opgave.
Der er en lang tradition for, at det danske og det frisiske mindretal og de danske og de frisiske foreninger arbejder sammen.
Som jeg har svaret i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslag nr. L 98, hindrer loven på ingen måde, at samarbejdet også fortsætter fremover, tværtimod.
Som ny undervisningsminister er jeg desuden glad for, at jeg nu med loven i hånden til enhver tid kan spørge Sydslesvigudvalget til råds om forhold i mindretallet.
Tak for den velvillige behandling.
Søren Krarup (DF), 2010-03-23:
I al stilfærdighed vil jeg tillade mig at sige, at vedtagelsen af denne sydslesviglov betegner en mindedag for det danske folkestyre.
Sydslesvigerne er ikke blevet glemt af Danmark, men støtten har hidtil haft en mere tilfældig og spontan karakter.
Med den sydslegsviglov, som det danske Folketing vedtager om lidt, vedkender det danske folk sig fællesskabet og landsmandskabet med vore landsmænd syd for grænsen: I er ikke blevet glemt, for I er vore landsmænd.
Og med denne lov forpligter Danmark og det danske Folketing sig til at hævde og fastholde solidariteten med danskheden syd for grænsen ud i en fremtid, så langt som vi kan se og beslutte.
En mindedag for det danske folkestyre, en solidaritetserklæring til de danske sydslesvigere, en anledning til en hjertelig lykønskning.
Lise von Seelen (S), 2010-03-23:
Mange tak.
Vi Socialdemokrater glæder os meget over, at vi i dag kan se sydslesvigloven som en realitet.
Vi har arbejdet med den i en periode, og det har været et spændende arbejde.
Jeg vil gerne sige tak til alle dem, der har deltaget, for et rigtig, rigtig godt samarbejde, et meget konstruktivt samarbejde, som også har resulteret i, at loven i dag – sådan som vi Socialdemokrater ser det – er én stor anerkendelse af det store arbejde, der foregår blandt vores landsmænd syd for grænsen.
Loven har fået en moderne form og passer til den tid, vi lever i, men er samtidig fremtidssikret, sådan at den har så meget robusthed, at den også kan fungere i fremtiden i en moderne form, og det har vi tillid til.
Det er nemlig meget, meget vigtigt, at loven kommer til at fremstå som et aktiv for mindretallet syd for grænsen, og at det ikke bliver sådan, at mindretallets arbejde bliver lagt i bånd og bælte, men at det i stedet for bliver en lov, som kan bidrage til, at der kommer mest muligt aktivt mindretalsarbejde ud af det syd for grænsen og også nord for grænsen.
Den udmøntning har vi jo til gode, når nu vi har vedtaget lovforslaget, men jeg er sikker på, at når vi alle sammen lægger kræfter i, at udmøntningen skal være ubureaukratisk, og at den skal være smidig for de folk, der skal arbejde med de her ting, når vi frem til et rigtig, rigtig godt resultat.
Vi ved jo noget om, at hver syvende europæer tilhører et mindretal, og det vil sige, at den her dagsorden også kommer til at figurere i debatten i EU.
Vi er bare så privilegerede her i Danmark, at vi har en fortælling, som vi kan bidrage med, og som er en meget, meget positiv fortælling – en fortælling om, hvordan man flytter sig fra at være et konfliktområde til at være et område, hvor mennesker lever i fredelig sameksistens.
Så vi Socialdemokrater glæder os over, at vi er nået hertil, vi er stolte over, at vi har kunnet bidrage, og vi vil gerne takke alle, som har bidraget i selve processen.
Det er en rigtig glad dag i dag.
Frank Aaen (EL), 2010-03-23:
Jeg kan gøre det meget kort og sige, at vi i alt væsentligt kan tilslutte os lovforslaget, medmindre der under udvalgsarbejdet dukker noget op, som vi ikke har været opmærksom på.
Jeg kan tilslutte mig de bemærkninger, nogle ordførere har haft, om, at det er fint at gå videre frem med digital kommunikation, men man skal passe på, at der ikke er alt for mange mennesker i samfundet, der går tabt i den proces.
Der er faktisk en hel del mennesker, der allerede nu med de regler, der bruges i dag, har svært ved lige at følge med i, hvad der sker, og hvornår de skal reagere, og hvordan de gør det.
Så lidt varsomhed der.
Men i alt væsentligt kan vi støtte forslaget.
Villum Christensen (LA), 2010-03-23:
Tak for det.
Det offentlige forbrug sætter rekord år efter år.
Vi har vel ikke haft større udgifter nogen sinde før, vi er faktisk oppe på at have udgifter svarende til ca. 41 mia. kr. mere end under Nyrups regering, og selv om det er et teknisk lovforslag, som det naturligvis er, synes jeg, det er tankevækkende, og jeg synes, det gør indtryk.
Til hr. Niels Helveg Petersen vil jeg sige: Det har vel lidt andet end symbolsk karakter, når man hæver kassekreditten med 1.000 mia. kr.
Vi går ind for, at vi skal have et loft på vores kassekredit, og vi synes jo nok, det er lovlig højt sat.
Man kunne forestille sig en virksomhed, som sagde: Vi lever i usikre tider, vi vil gerne fordoble vores kassekredit.
Som sagt tror vi ikke på, vi har noget alternativ, men alligevel er det ganske, ganske tankevækkende.
Frank Aaen (EL), 2010-03-23:
Det er jeg sikker på vil komme til at ske i løbet af ganske få måneder, og det ser jeg frem til.
Det vil ikke betyde, at vi er enige med de partier om alt muligt.
Desværre er det ikke sådan, og der vil være ting, vi vil være uenige med dem i, også fremover, men vi vil i hvert fald være mere enige med de tre partier, end vi er med den siddende regering og Dansk Folkeparti; det er helt stjernesikkert.
Jacob Jensen (V), 2010-03-23:
Nu ved jeg ikke, om det er gået op for hr. Frank Aaen, at det her jo ikke er et spørgsmål om at gældsætte sig; det er et spørgsmål om, at man kan pleje sine muligheder, og at det giver en fleksibilitet.
Men mit spørgsmål går sådan set mere i retning af det, at hr. Frank Aaen nu har noteret sig, at de samarbejdspartnere fra de andre partier på venstrefløjen – S, SF og De Radikale – taler positivt for forslaget.
Hvordan har hr. Frank Aaen det så med, at han skal samarbejde med den slags partier, som ifølge hr. Frank Aaen er så uansvarlige at støtte noget så fantastisk som det her forslag, altså med, at han i givet fald skulle støtte dem i et eventuelt senere samarbejde?
Frank Aaen (EL), 2010-03-23:
Det her forslag er jo faktisk sådan en meget god illustration af den katastrofale økonomiske politik, regeringen har stået for og står for, med enorme skattelettelser primært til de rigeste i samfundet, med bankpakker, hvor man bare redder banker i stedet for at sørge for at få ordentlig indflydelse på bankdriften her i landet.
Og jeg vil også sige, at de formål, der derudover skal lånes til, nemlig Femern Bælt-forbindelsen, kan vi ikke støtte.
Derfor vil vi sige, at vi slet ikke ønsker at støtte det her forslag om gældsætning af Danmark.
Vi mener, at man bør føre en politik, hvor man undgår gældsætningen, og hvor man altså ikke får brug for at skulle optage lån for 2.000 mia. kr.
Det er en helt gal vej.
Vi har nogle forslag til, hvordan vi sørger for at få mindsket gældsætningen her, samtidig med at vi sørger for, at der er penge til velfærd, og at der er penge til at udvikle samfundet.
Vi mener, at man kan finansiere statens drift på en måde, så vi undgår øget gældsætning.
Jeg synes, det her meget godt illustrerer det, at regeringen altid påstår, at det er de borgerlige, der fører ansvarlig økonomisk politik, og at det er venstrefløjen, der altid bruger dobbelt så mange kroner, som der kommer ind i skat.
Vi ser jo sådan set her i dag, at det er det stik modsatte.
Det er staten under den borgerlige regerings ledelse, der gældsætter sig, hvorimod at hver gang vi andre kommer med forslag, er de altid fuldt finansierede.
For vores vedkommende er de altid mere end fuldt finansierede.
Så altså både fordi vi synes, at det er en rigtig dårlig idé at gældsætte landet, og fordi vi er imod de ting, som pengene tænkes brugt til, vil vi sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2010-03-23:
Tusind tak, hr. formand.
Jeg skal gøre mig ekstra umage med at fremføre min tale.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi naturligvis forslaget her om en hævning af loftet for optagelse af statslån; det loft blev sidst reguleret i 1993.
Udviklingen og økonomien gør, at vi hæver loftet fra 950 mia. kr. til 2.000 mia. kr., det giver god mening, også fordi vi i en tid med lavkonjunktur ikke kan vide, hvad vi får behov for af kreditter.
Vi skal bl.a. bygge Femern Bælt-forbindelsen, sikre finansiel stabilitet og andre ting.
Vi bakker op om forslaget her.
Ole Sohn (SF), 2010-03-23:
Jeg blev lidt i tvivl, da jeg hørte den forrige taler, for hvis det har noget at gøre med at skabe sikkerhed for den nuværende regerings økonomiske politik, kunne man jo fristes til at være imod det.
Men jeg vil nu alligevel forholde mig til det ud fra den realpolitiske verden og sige, at med den usikkerhed, der er i den internationale økonomi, vil der kunne opstå behov for, at staten må kunne udvide sin låneramme ud over de 950 mia. kr., som det er i dag, og vi synes sådan set, at det tal, der er lagt, lyder meget fornuftigt, for at imødegå alle risici.
Så vi støtter forslaget.
Tina Petersen (DF), 2010-03-23:
Da vores ordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, ikke kan være til stede ved behandlingen i dag, skal jeg på vegne af ham fremføre hans tale
Loftet har ikke været reguleret i mange år, men havde man reguleret det, ville loftet have været tæt på det, der fremgår af det her lovforslag, og det, det indebærer.
Hertil kommer, at det er naturligt, at der hele tiden er den nødvendige luft op til loftet, så staten kan finansiere sig så hensigtsmæssigt som muligt, også i en situation, hvor statens genudlån kan være voksende bl.a. på grund af bankkrisen, som har gjort det nødvendigt at skabe den her finansielle stabilitet til at rydde op i sektoren.
Men jeg ved, at man under efterfølgende punkter på dagsordenen i dag vil komme ind på nogle af de her områder og vores bekymring for nogle af de punkter, der er i det her.