runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Jeg bliver nødt til lige at anholde, at jeg skulle blive udstyret med nogen blankocheck, for det er der jo ikke tale om.
Der er tale om, at Folketinget hvert år vedtager en finanslov, og det er sådan set i den finanslov, man bestemmer, hvordan forbruget og de offentlige udgifter skal falde året efter.
Det, jeg kæmper for at få, altså som regeringsleder, er at få et rum at kunne lave politik i sammen med et flertal.
Jeg kan jo ikke lave den alene.
Og jeg vil da ikke lægge skjul på, at noget af det, vi bl.a. har en ambition om, er at sikre den individuelle velfærd i det her samfund.
Det gælder bl.a. for de mennesker, der står op hver morgen, arbejder hårdt og ikke får nogen nævneværdig gevinst ud af det.
Det er også velfærd, at de kan få lidt flere penge til sig selv, så de har en mulighed for at tage på ferie, så de har en mulighed for at skifte sofaen ud med en ny, når den gamle er slidt ned.
Det er jo også velfærd, og det vil jeg kæmpe for.
Men hvordan det falder ud, kan jeg ikke stå og give en sikker prognose for, for det afgøres år for år i forhandlinger med Folketingets politiske partier.
Derfor kan man ikke konkludere, sådan som fru Johanne Schmidt-Nielsen gjorde før, altså at det, jeg har sagt her, skulle betyde noget ganske bestemt om, hvor mange offentlige ansatte der er i 2019, for det ved hverken jeg eller fru Johanne Schmidt-Nielsen for nærværende.
Der er indgået en aftale om den kommunale økonomi for 2016, og den er indgået med afsæt i, at regeringen har formidlet til kommunerne, at vi ønsker at arbejde med et omprioriteringsbidrag – ikke kun i 2016, men generelt.
Altså, det er jo det, der måske er sådan lidt overraskende i alt det her: at det kommer til at stå, som om det er sådan en helt ekstraordinær ond opfindelse, vi har fundet på.
Det har jo med få undtagelser – uddannelsesområdet og kulturområdet, hvilket vi så også retter op på – været sådan i statens regi, at man år for år har haft sådan et effektiviseringsbidrag eller et omprioriteringsbidrag.
Det er sådan set båret af den grundlæggende sunde fornuft, at det er godt for alle institutioner, alle ministerområder, alle kommuner, alle regioner hele tiden at mærke det her udviklingspres for at se, om man kan gøre tingene lidt billigere og lidt smartere.
Og ja, der kommer da en politisk diskussion om, hvad de skal bruges til, og det bliver jo i split mellem kollektiv velfærd og individuel velfærd ved skattelettelser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-03:
Hvis statsministeren kunne garantere, at pengene fra de her nedskæringer på 7 mia. kr. på velfærden ude i vores kommuner – altså nedskæringer, der kommer til at ramme børn og ældre – ikke ville gå til skattelettelser, er jeg sikker på, at statsministeren ville være kommet med den garanti til enten mig eller fru Mette Frederiksen.
Derfor håber jeg da også i allerhøjeste grad, at hr. Kristian Thulesen Dahl lytter rigtig godt efter og tænker sig om, for Dansk Folkeparti gik jo til valg på ikke at ville skære ned i kommunerne.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren til det med, at et andet af Dansk Folkepartis argumenter jo er, at kommunerne også selv har været med til at aftale det her, men det har kommunerne faktisk været ude at afvise på det allerkraftigste.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Kan statsministeren bekræfte, at kommunerne på ingen måde har aftalt eller indvilliget i, at der skal skæres ned med 2,4 mia. kr. om året i 2017, 2018 og 2019?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Nu kommer jeg lidt til kort, for jeg vil jo gerne respektere det med spørgetimen til statsministeren.
Men der var jo ikke rigtig noget spørgsmål.
Men jeg kan sagtens finde på noget at sige.
Så jeg skulle måske bare sige lidt om baggrunden for, at vi gør det, vi gør.
Baggrunden for, at vi gør det, vi gør, er jo, at da vi overtog det her ansvar og kiggede i kassen, kunne vi se, den var relativt tom.
Den var tom derved, at vi næste år ville bevæge os ud over det, der er grænsen for, hvor stort et strukturelt underskud, man må have, og som det er fornuftigt at have, hvis man vil føre en sund økonomi.
Vi var udfordret af, at der var udstukket nogle løfter og nogle regninger, som der ikke var fundet finanisering til, og lad mig tage eksemplet med elbilerne.
Der fik alle jo fornemmelsen af, at nu var der afgiftsfritagelse for elbiler i 2016, det var bare ikke finansieret.
Det har vi været nødt til at tage alvorligt, og det er jo baggrunden for, at vi har været nødt til at stramme op med i første række 3 mia. kr. for overhovedet at komme ind til kanten af EU-reglerne og med yderligere 2 mia. kr. for at komme lidt væk fra kanten, for vi vil ikke ud at snuse til kanten.
Det er situationen: Der er færre penge end det, man både troede og håbede.
I den situation ønsker vi jo så samtidig at have mulighed for at føre politik, sådan som jeg diskuterede det med fru Mette Frederiksen, altså prioritere sundhed og andre områder.
Og det lader sig jo kun gøre, hvis vi udfordrer systemerne, hvad enten de er kommunale, regionale eller statslige, til at levere nogle bidrag.
Det er jo sådan, det er tænkt.
Derfor ligger det jo også i den aftale, vi har med kommunerne, at der skal samarbejdes, og at vi skal være åbne over for kommunale ønsker om at slippe fri for regler og åbne for, hvordan der kan laves nye administrative processer, og hvordan vi i øvrigt kan gøre livet lettere for dem, når vi nu beder dem om år for år at finde 1 pct.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på den debat, som Socialdemokraternes formand også rejste, nemlig spørgsmålet om de voldsomt store nedskæringer, som regeringen jo lægger op til at Folketinget skal gennemføre over for kommunerne.
Ligesom det unægtelig vil komme til at koste tusindvis af stillinger, altså fyringer af SOSU'er, pædagogmedhjælpere og nedlæggelse af en masse stillinger rundtomkring i vores kommuner.
Det var jo en sag, som vi drøftede ret meget herinde i Folketingssalen i forbindelse med finanslovsdebatten, og vi var flere, der spurgte Dansk Folkeparti, om de ville lægge stemmer til de her nedskæringer.
For når man har hørt det, Dansk Folkeparti sagde i valgkampen, så virker det lidt underligt, at de nærmest som det første går ind og lægger stemmer til nedskæringer i kommunerne for 7 mia. kr. Og det var meget svært at få et svar på.
Men så vidt man sådan kunne forstå Dansk Folkeparti, mente de, at det også bare var noget teknik, og at pengene i øvrigt bare kunne føres pengene tilbage til velfærden.
Samtidig har vi så hørt folketingsmedlemmer fra Venstre sige: Arh, vi mener nu nok, at en del af de her 7 mia. kr., som skal skæres på vores skoler, børnehaver og plejehjem, kunne gå til nogle nye skatterabatter.
Og når man læser regeringsgrundlaget, kan man jo se, at det bl.a. er topskattelettelser, regeringen gerne vil give.
Det kan tværtimod sagtens være, at pengene går til skattelettelser.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Med al respekt synes jeg jo, at det er hr. Kristian Thulesen Dahl, der sådan set gør jura til politik, og det er nok svært at skille de ting ad.
Det, man bare helt stilfærdigt må sige, er, at det lovforslag, som skal vedtages her i Folketinget som forudsætning for, at der skal være en folkeafstemning den 3. december, indeholder bemærkninger, der meget klart siger noget om, på hvilket grundlag det er, danskerne stemmer.
Og det grundlag, som danskerne stemmer på, er et grundlag, som betyder, at man ikke kan tilvælge flygtninge- og udlændingeretsakter i Europa ud over dem, vi kender i dag, og som vi allerede er med i, uden en forudgående folkeafstemning.
Helt ærligt synes jeg måske, det er lidt ærgerligt at stå og skabe et billede af, at det kan man så ikke fæste lid til.
Hvorfor skulle man ikke kunne fæste lid til det?
Det er en integreret del af grundlaget for det lovforslag, som Folketinget forventeligt vedtager, fuldstændig ligesom da vi havde afstemningerne tilbage efter det nationale kompromis med de fire undtagelser, som jo altså har stået der indtil nu, og som vi fortsat respekterer.
Der er jo ingen, der kan gøre sig nogen som helst forestilling om, at der på noget tidspunkt vil være et flertal i Folketinget, der vil gå til angreb på de fire undtagelser tilbage fra 1992 uden at have spurgt danskerne først.
Og på samme måde kan man jo fæste lid til, at den garanti, der er givet, og som nu skrives ind i lovens bemærkninger, selvfølgelig også står.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-11-03:
Så må jeg sige, at det var godt, at jeg havde stillet et opfølgende spørgsmål her, for nu tror jeg, at statsministeren bevægede sig lidt ud på tynd is, altså hvis statsministeren mener, at det, der bliver skrevet ind i lovbemærkningerne, betyder, at man så ikke har ophævet suveræniteten på det retlige område efter grundlovens bestemmelser, hvis man stemmer ja den 3. december.
Det, statsministeren forholder sig til, er jo et rent politisk statement.
Altså, det er et politisk udsagn, hvor statsministeren siger og også tidligere har sagt her i Folketingssalen, at han vil give en garanti, til solen brænder ud, tror jeg han sagde, og om det så er 4,5 eller 6 mia. år, kan vi så tage en diskussion om.
Og jeg så også, at Venstres egen EU-ordfører mente, at det var en garanti, som statsministeren kunne udstede, så længe han selv sad som statsminister eller som formand for Venstre, men så ikke længere.
Det, vi er ude i nu, er jo, at det er en politisk diskussion, hvor man forsøger at overbevise danskerne om, at de kan tage det med ro.
Men sagen er rent juridisk efter grundlovens bestemmelser, at man så beder danskerne ophæve hele suveræniteten på det retlige område.
Resten er en diskussion om, om man så har tiltro til, at et politisk flertal herinde vil administrere den ret efter de ting, som statsministeren bl.a. siger nu, og som han sikkert vil gentage, tror jeg, rigtig mange gange i perioden frem til den 3. december.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-03:
Nej, det vil man ikke kunne, for det lovforslag, der i øjeblikket er til behandling, vil, inden det bliver vedtaget, blive suppleret med lovbemærkninger, som meget klart tilkendegiver, at det meget, meget store flertal, der står bag et ønske om et ja den 3. december, forpligter sig på, at hvis man skulle få den tanke – hvad jeg så i øvrigt vil være imod – at tilvælge asyl- og flygtningeområdet, så kræver det en forudgående folkeafstemning.
Og derfor kan det ikke nytte noget – selv om man forsøger at pakke politik ind i jura – at der bliver skabt et billede af, at hvis folk stemmer ja den 3. december, bliver det sådan fuldstændig tilfældigt, hvad der så kommer til at ske.
Det bliver nemlig ikke tilfældigt.
Det står lysende klart, hvad det er for 22 retsakter, vi skal tilslutte os, og det er dem, der handler om Europol, om børneporno, om pædofiliringe, og som skal sikre, at hustruer, der har været udsat for vold, kan tage deres tilhold på deres voldelige ægtemand med til udlandet, og den slags ting.
Jeg har faktisk til gode rigtig at høre nogle af de partier, der anbefaler et nej, være imod nogle af de ting, vi vil tilvælge.
For det står meget, meget klart.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-03:
Jeg vil gerne rose statsministeren, for vi har fået slået to ting fuldstændig fast under den her spørgetime.
Det ene er, at kommunerne ikke har sagt ja til, at der skal skæres for milliarder af kroner i 2017, 2018 og 2019.
Nu tabte jeg tråden, det er sjældent, at det sker.
Jo, nu kom jeg i tanke om det igen.
Det andet er, at Venstre jo netop ikke kan garantere, at de milliardstore nedskæringer ikke kommer til at gå til skattelettelser.
Så vil jeg gerne spørge, om statsministeren vil give et godt råd til KL's formand, altså Kommunernes Landsforenings formand, når han siger, at det her vil berøre den helt borgernære velfærd i f.eks. vores daginstitutioner, folkeskoler og på ældreområdet.
Hvor synes statsministeren kommunerne skal skære?
Hans Andersen (V), 2015-11-03:
Jeg kan hermed løfte sløret for, at Venstre er positive over for det her lovforslag, som vil sikre fri adgang til vores lufthavne.
Motivationen for lovforslaget er, at antallet af flypassagerer i Danmarks største lufthavne i de senere år har været stigende – og det er jo positivt – og at sammenspillet mellem private biler, taxaer og busser samt mellem de private former for transport og den kollektive trafik forventes at blive endnu mere komplekst.
Københavns Lufthavne A/S, som satte en trafikledelsesordning for taxaer i drift i oktober måned, vurderer, at en sådan ordning vil kunne reducere den daglige ventetid og kørsel i kø for taxaer på lufthavnenes arealer med 900 timer.
Det vil derfor også få positive erhvervsøkonomiske konsekvenser med en sådan trafikledelsesordning.
Derfor foreslås det, at private personer kan parkere gratis i mindst 15 minutter, så de f.eks. let kan afhente et familiemedlem eller andre bekendte efter en lang rejse.
På baggrund af de nu nævnte grunde vil Venstre anbefale, at vi stemmer for det her lovforslag.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg vil starte med lige at nævne de temaer, jeg kommer ind på.
Mine spørgsmål vil handle om digitale frihedsrettigheder og grøn omstilling, hvilket måske ikke er overraskende.
Men først skal vi lige til Bruxelles, for i torsdags besluttede Europa-Parlamentet at opfordre alle EU-medlemslandene til at give Edward Snowden opholdstilladelse.
Edward Snowden har med store, store personlige omkostninger jo afsløret masseovervågning af borgere.
Det er ikke bare borgere i USA, men også borgere i Europa.
Og det er ikke bare borgere, men også europæiske demokratiske institutioner som Europa-Kommissionen og statsledere som Merkel.
I sidste samling foreslog Enhedslisten sammen med undertegnede, da jeg var løsgænger, at Danmark skulle give Edward Snowden opholdstilladelse.
I lyset af det, vi nu har oplevet med Europa-Parlamentets anbefaling til EU's medlemslande, så genfremsætter Enhedslisten og Alternativet vores beslutningsforslag i den her samling.
Så mit første spørgsmål er egentlig: Hvad mener statsministeren om det beslutningsforslag og dermed ønsket om, at Danmark skal give Edward Snowden opholdstilladelse?
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Nu er der jo rent faktisk hen over sommeren indgået en frivillig aftale i Københavns Lufthavn, som tilsyneladende tilfredsstiller begge parter, hvorfor så ny lovgivning?
Hvorfor så ny kontrolvirksomhed, indberetning osv. osv.?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-03:
Må jeg ikke bare sige, at det tager vi os slet ikke af.
Vi vurderer slet ikke, hvor mange taxaer der er, eller hvordan det er.
Vi vurderer udelukkende, om man bruger sit monopol til at skabe en indtægtsvirksomhed her, og derfor siger vi, at hvis man skal betale et beløb for at komme ind i de her trafikledelsesbaner og -værktøjer, der er, skal det bare svare til udgiften.
Så det blander vi os slet ikke i.
Jeg kan i øvrigt også sige, at efter den frivillige aftale tror jeg at man er begyndt at få alle de taxaer holdende rundtomkring på villavejene, for de kan jo ikke længere holde nede ved lufthavnen.
Og jeg går da ud fra, at når man har lavet en frivillig aftale og har en forståelse med hinanden, så får man håndteret det.
Altså, det er jo taxaer, der holder der.
Men det andet går vi slet ikke ind i.
Det må man selv finde ud af hvordan man gør.
Vi ser bare på, at man ikke udnytter sin stilling som monopol.
Villum Christensen (LA), 2015-11-03:
Jeg forstår udmærket, at man skal behandle monopoler, reelle monopoler, anderledes.
Det gav jeg også udtryk for i min tale.
Men nu har der jo været mange ting i spil.
Vi har hørt, at man holder langt ude på Amager, og at det er et problem, at der er for mange taxaer.
Vi har også hørt, at folk ikke kan få fat i en taxa.
Så hvad er det egentlig i realiteten, helt ind til benet, som staten skal gøre for at sikre, at der er et naturligt flow, som man ikke har i dag?
Vi har også hørt noget om nogle bomme, der skal gå op og ned.
Det er vel ikke sådan, at der skal stå en ministeriel embedsmand og sige: Duer, duer ikke?
Altså, jeg er helt nede på det operationelle plan, og det er ikke for at være polemisk, men det kan vel ikke både være et problem, at vi har for mange taxaer, og et problem, at vi har for få taxaer.
Og hvad er det, man skal gøre, når man nu frivilligt har aftalt, at man løser det ved en aftale med et stort taxaselskab?
Jeg forstår heller ikke, hvorfor det skulle være en fordel at holde nede på Amager og brænde benzin af.
Det gør man jo ikke for sjov.
Altså, hvordan skulle staten kunne forhindre det?
Der er rigtig mange mystiske forhold i det her.
Man kan ikke gå ud fra, at det her både skal løse problemet med de mange taxaer og løse problemet med de få taxaer.
Der er altså et eller andet her.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-03:
Nu vil jeg bare sige, at jeg ikke har brugt ordet trussel.
Men jeg siger bare, at der er et sammenfald mellem, at man, som jeg kan se det, havde planer om at lave et udbud tilbage i december 2014, tror jeg, og så det, at de, som jeg kan forstå, i stedet for valgte at lave en frivillig aftale.
Det kan man så afgøre med sig selv hvad man mener om, hvorfor det gik sådan.
Om det med at påvirke det her igennem sit ejerskab i lufthavnen vil jeg sige, at som jeg kender procentfordelingen, tror jeg ikke, det er måden, man kan gøre det på.
Jeg kan kun sige, at når sådan en sag her faktisk er forholdsvis enkel for mig, er det simpelt hen, fordi man her har med et monopol at gøre.
Og jeg har altså den holdning, at hvis det er et monopol, man har med at gøre, synes jeg, man må vide, at så er der også lidt andre regler.
Og at begynde at udnytte, om folk i grunden kan få adgang til ens lufthavn, har man jo lov til at mene at man kan, og vi har så lov til fra regeringens side at mene, at det bør man ikke gøre på den måde.
Villum Christensen (LA), 2015-11-03:
Jeg noterede mig, at ministeren var inde på, at det var under trussel om det her lovforslag, at man ligesom makkede ret og indgik den her frivillige aftale.
Nu går jeg ud fra, at vi er nogle partier her i Folketinget, der mener, at vi har rigeligt med lovgivning, at vi har rigeligt med regelrytteri, at vi har rigeligt med kontrol.
Det er jo ikke det, der skaber værdi, det er privat foretagsomhed.
Så synes jeg også lige, jeg vil nævne eksemplet med, at staten jo kan få varetaget sine interesser igennem ejerskabet.
Er det ikke lidt mere lempeligt og lidt mere på Venstres banehalvdel rent politisk, at det er den måde, man løser problemer på, frem for at tage den store hammer frem?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-03:
Jamen altså, jeg har sådan en helt overordnet holdning til det, som er
, at når man vidste – og sådan må jeg formode det var – at der ville komme et lovforslag, og man så har været inde og lave en frivillig aftale, så ser jeg det som en imødekommelse af lovforslaget, og derfor har jeg også svært ved at se, at nogen kan være imod det.
For det er jo sådan set bare det, som man selv gik ind for.
Sådan håber jeg det er, og så skal jeg nok svare på det, når jeg får det skriftligt.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig i anledning af, at jeg har efterlyst, at man skulle indbygge en evalueringsbestemmelse i lovforslaget.
Men jeg kan godt se, at det jo lidt karambolerer med, at det eneste sted, hvor det her lovforslag i virkeligheden får betydning, er i Københavns Lufthavn.
Der har de så lavet en frivillig ordning, og så er det jo i virkeligheden i bund og grund den, man skal evaluere, især hvis den opfylder betingelserne i lovforslaget.
Så det er sådan det der miskmask, man har fået ud af, at de har skyndt sig vældig meget hen over sommeren i Københavns Lufthavn.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-03:
Nu skal man nok passe lidt på med at udtale sig fra en talerstol, når man ikke engang har set det forslag, de har lavet.
Jeg har holdt et møde med dem, hvor vi har diskuteret det.
Men det med de 15 minutter har jeg sådan set forstået at man også har indarbejdet i aftalen.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Jeg skal såmænd bare lige høre, om den frivillige aftale, der nu er lavet i Københavns Lufthavn, kan godkendes.
Den skal ifølge lovforslaget, så vidt jeg ved, faktisk godkendes.
Men kan den godkendes?
Jeg er ikke klar over alle detaljer i den, men kan den godkendes i henhold til lovforslaget?
Opfylder den f.eks. bestemmelsen om, at der skal være 15 minutters gratis parkering for private personbiler?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-03:
Jamen jeg synes, at spørgeren har en pointe i det, og jeg skal ikke sige, om noget er et fuldkomment forslag.
Men når jeg står over for det, så synes jeg stadig væk, at den rigtige måde er at sige: Lad nu konkurrencen køre der, hvor man skal køre konkurrencen; det er der, hvor der er flere af en slags til at lave noget, og det er jeg jo meget, meget tilhænger af.
Jeg synes bare, at når man begynder at lave udbud og siger, hvem der skal kunne vinde et spørgsmål om at kunne sætte gæster af eller tage dem med, går man ind og udnytter, at man har et monopol, og det synes jeg ikke man skal.
Så altså, jeg tror, det hurtigt bliver en diskussion om, hvilke værktøjer man skulle bruge i det, og jeg vil ikke udelukke, at man kunne gøre det på en anden måde, jeg tror bare, at det her er den mest enkle.
Men jeg tager gerne en debat i udvalget.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Det er også rigtigt, og det er også modargumentet i forhold til den indvending, som jeg rejser.
Bestemt.
Og der er det, at jeg godt kunne tænke mig at få afklaret her i lovgivningsforløbet frem over, om ikke der er andre muligheder, bl.a. om ikke man gennem Konkurrencestyrelsen kunne kigge på det og ad den vej regulere prisdannelsen, hvis den vel at mærke bliver misbrugt, for mig bekendt må man jo ikke misbruge en monopolstilling til at skrue priserne meget højt op.
Og så kan man jo sige, at der også er andre muligheder for at presse kunderne, man kan tage høje priser og lufthavnsafgifter osv., som vi ikke regulerer med det her forslag.
Så jeg synes, det bliver lidt halt.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-03:
Jamen jeg forstår udmærket spørgerens spørgsmål, og jeg vil sådan set også gerne diskutere det med spørgeren for komme et spadestik dybere.
Det, der bare hele tiden generer mig i den her debat, er, at det her ikke er et spørgsmål om, at hvis man nu kom ud til en lufthavn, kunne man sige: Nej, jeg synes, at det, de tilbyder i den her lufthavn, ikke er tiltrækkende, jeg tager den anden.
Men det kan man ikke.
Man har en lufthavn, så hvis man vil med fly derfra, skal man altså ud i den lufthavn.
Det er ikke rart.
Så er vi inde på noget med monopol, og der er vi normalt enige om, at når nogen har monopol på noget, har vi nogle helt andre regler, vi går ind og kigger på, og det er bare i det lys, man skal forstå det.
Når jeg i hvert fald forsvarer loven her, er det, fordi det er et monopol, man har.
Man kan sagtens begynde at lave forretninger, men hvis du vil ind i den lufthavn, og der er jo kun den ene, skal det koste det eller det.
Altså, jeg blev lidt overrasket over, at man ikke engang har sikret en ret til, at du kan sætte nogen af.
Men altså, det kunne man såmænd også, hvis det var, udtænke en plan for hvordan man kunne få økonomi i.
Det der med adgangen synes jeg er det rigtige.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Jeg synes, det var en interessant og relevant pointe, som ministeren fremhævede, med, at der kommer en frivillig ordning, parallelt med at Folketinget rasler med lovgivningssablen.
Det tror jeg bestemt der er noget om.
Det samspil kan måske have været med til at fremme en forhandling derude.
Men derfor behøver man jo ikke at lave lovgivningen.
Altså, man kan sige, at nu er der kommet en frivillig ordning, og så kan man godt sætte sablen i skeden igen og sige, at det våben trækker man en anden gang, hvis det skulle vise sig, at der kom et behov.
Så sagde ministeren noget meget interessant, og det var, at han mente, at alle måtte kunne indse, at det var godt, at der var fri adgang til lufthavne.
Det tror jeg alle kan indse, ikke mindst lufthavnene selv, fordi de er interesseret i, at der kommer kunder, og at så mange som muligt nemt kan komme ud og bruge deres lufthavn.
Der er det bare igen, at jeg er skeptisk, med hensyn til om der virkelig er et behov eller nogle naturlige interesser, som sørger for, at det her regulerer sig selv.