runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Jeg fornemmer, at fru Merete Riisager er lidt bekymret for, at det her lovforslag vil gå ud over andre initiativer ude på gymnasierne, andre fastholdelsesinitiativer som vejledning og lektiecafeer.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren: Hvis ordføreren har stor tillid til rektorerne, og hvis ordføreren gerne vil give frihed til gymnasierne, hvilket jeg opfatter er Liberal Alliances politik, har man så ikke også tillid til, at rektorerne vil vælge at spare pengene nogle andre steder end på fastholdesinitiativer?
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
En undersøgelse fra Altinget viser, at 48 pct. af underviserne på universitetet mener, at det faglige niveau er faldet efter gymnasiereformen.
Vi må så spørge os selv, om det giver anledning til at sige tillykke til gymnasieeleverne.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Rosa Lund, om det her fleksible klasseloft vil løfte fagligheden i en grad, så det faktisk kan måles.
Og hvis fru Rosa Lund mener, at det kan det, skulle vi så ikke få sat et tal på, for så kan fru Rosa Lund jo sige tillykke igen til gymnasieeleverne om 2 eller 4 år, når vi måler det og kan se, at det har gjort en forskel?
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Jeg er ret overbevist om, at et loft for klassekvotienten kommer til at højne det faglige niveau, og jeg er også ret overbevist om, at et loft for klassekvotienten kommer til at sørge for, at alle elever kommer med, og at flere får mulighed for at færdiggøre deres ungdomsuddannelse; for virkeligheden er det, som jeg synes er det vigtigste.
Så vil jeg rigtig gerne være med til – forhåbentlig sammen med Liberal Alliances ordfører – at sørge for, at vi får en bedre gymnasiereform end den, der er i dag, for jeg tror sådan set, at hvis vi skal have løftet fagligheden, handler det også om at sætte ind og sætte en stopper for den tidlige specialisering.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Men fru Rosa Lund svarede ikke på mit spørgsmål, for fru Rosa Lund nævner ligesom mange andre nogle parametre, som helt sikkert vil blive bedre, nemlig mindre frafald, mere tid med læreren og en bedre faglighed.
Det er jo ting, som det er helt muligt at sætte målsætninger for, sådan at man kan følge op på det og se, om det virkede – har alle de mange penge, vi har brugt, faktisk gjort en positiv forskel?
Jeg spørger derfor igen: Skulle vi ikke tage at få lavet nogle målsætninger, sådan at fru Rosa Lund kan fejre det og sige tillykke til gymnasieeleverne, når vi følger op på det om nogle år?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
Så bliver jeg nødt til at minde ordføreren om, hvad en beregningsmodel er, for en beregningsmodel er jo ikke en model for, hvad vi synes klasseloftet skal være på.
Det er jo simpelt hen bare en økonomisk model, hvori man har sagt: Hvor meget skal gymnasierne give for bygningerne?
Og så siger vi: Jamen 27 elever i klassen er måske et meget fint bud på en klassekvotient i den forbindelse.
Det var ikke noget politisk bud på, hvor mange der maks. skulle være i klasserne, så jeg tror, at ordføreren lige skal læse op på, hvad beregningsmodellen gik ud på.
For det var altså ikke noget politisk ønske, men mere noget, man på det tidspunkt tænkte var meget realistisk, og måske havde man ikke fantasi til at forestille sig, at det kunne komme meget højere op.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at svare på mit spørgsmål.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Det er jo så interessant.
Nu diskuterer vi økonomiske modeller, og så involverer det lige pludselig ikke politiske holdninger.
Så synes jeg bare, at det er interessant, hvorfor man fortsætter med det klasseloft på 28 elever, for det er jo også en økonomisk model, der ligger til grund for de beregninger, nemlig en økonomisk model, der først viste, at det ville koste 121 mio. kr. om året, som så efterfølgende blev korrigeret, fordi der havde været nogle usikkerheder i den – i øvrigt nogle usikkerheder, som ministeren ikke har tænkt sig at rette op på.
Og grunden til, at vi siger nej til det her lovforslag, er, at vi ikke tror på, at der er flere, der ved hjælp af det her vil blive fastholdt.
Vi kan ikke engang hverken af ministeren eller andre få at vide, hvor mange flere elever vi vil kunne fastholde med et sådant lovforslag her, ligesom vi heller ikke vil kunne se, om det rent faktisk vil komme til at betyde et kvalitetsløft ude på skolerne.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Jeg vil da også gerne sige tak for en god debat.
Jeg vil gerne spørge ind til det her med, at der er så mange, der mener, at klassekvotienten ikke har en betydning.
Der er jo sådan set også rigtig mange, der mener, at den har en betydning, bl.a. Videnscenter om fastholdelse og frafald, Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, gymnasielærerne og forskere på DPU.
Jeg vil egentlig bare gerne have, at ordføreren forholder sig til de høringssvar, der peger i en anden retning end det, ordføreren selv mener.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Det gør jeg rigtig gerne.
Jeg må bare erkende, at jeg ikke er blevet overbevist af de høringssvar, og det er jeg ikke, fordi jeg synes, at de argumenter, som Rektorforeningen kommer med, er rigtig, rigtig stærke.
Når Rektorforeningen udtrykker bekymring for, at de vil blive begrænset i deres planlægning og styring, og at det vil betyde, at de faglige og pædagogiske hensyn, som de selv træffer beslutning om ude på skolerne, vil blive begrænset, så synes jeg, at det er rigtig vigtigt at lægge mærke til det.
Det kan så handle om, at vi lytter til nogle forskellige.
Jeg lytter til DPU, jeg lytter til Rektorforeningen, og jeg har også læst de udenlandske forskningsartikler, som jeg har fundet frem, hvor der står, at det her ikke har nogen betydning.
Det, der til gengæld har betydning, i hvert fald ifølge dansk forskning, er flere timer.
Og så er det jo, at jeg ikke forstår, hvorfor man, hvis man gerne vil give et kvalitetsløft og gerne vil have færre, der falder fra, ikke bare giver flere timer og i stedet for bruger pengene på den måde.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Det er sjovt, for jeg har fundet udenlandsk forskning, der viser, at klassestørrelsen har en betydning.
Jeg har talt med forskere på DPU, som siger, at klassestørrelsen har en betydning.
Men det, jeg egentlig gerne vil have svar på, er sådan set ikke så meget, om vi begrænser rektorernes frihed.
Den diskussion kan vi også godt tage en dag, nemlig om vi mener, at uddannelsesinstitutioner er uddannelsesinstitutioner, eller om uddannelsesinstitutioner er små virksomheder med rektorerne som direktører.
Den diskussion vil jeg meget gerne tage en dag.
Men det, jeg egentlig spørger ind til, er: Tror ordføreren, at klassestørrelsen har en betydning for, om alle elever kan være med, og har en betydning for, at alle elever har mulighed for at gøre deres uddannelse færdig?
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Jeg kan forstå, at fru Rosa Lund har været langt ude i verden for at få gode input, selv i USA, som jo ellers ikke er noget, som Enhedslisten normalt er specielt glad for at inddrage i deres indlæg.
Det, fru Rosa Lund egentlig sætter fingeren på, er faktisk rigtig interessant, nemlig tid mellem elever og lærer.
Der har jeg så bare en anden opfattelse, end fru Rosa Lund har, for jeg tror på, at man ved at tilføre flere undervisningstimer vil kunne få mere tid mellem lærer og elever.
Det er sådan ret indlysende.
Jeg er ikke nødvendigvis sikker på, at der med det her fleksible klasseloft rent faktisk vil blive mere tid mellem lærer og elever.
For mig er de initiativer så vigtige, at jeg synes, at man risikerer at gå på kompromis med dem ved at have en økonomi, som i bedste fald stadig væk gør det tvivlsomt, at skolerne egentlig kan implementere det her uden at skulle ud at spare.
Og vi ved jo, at det vil være det første, de sparer på, og det ville jeg være rigtig, rigtig ked af at se.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Jeg tror, at fru Rosa Lund har fornemmet helt forkert.
Men det er jo klart, at man prioriterer omsorgstiltag og ikke faglige tiltag, når hele den metodik, der ligger bag den måde, pengene fordeles på, er at belønne for at få folk igennem og ikke belønne for det faglige niveau.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Så har jeg et spørgsmål til Liberal Alliances ordfører.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi skal højne fagligheden på alle vores uddannelser, og så kan vi diskutere, om faglighed er lig med test og karakterer.
Det tror jeg ikke vi er enige om, men det er nok en anden diskussion.
Men jeg vil gerne spørge til forudsætningerne for at højne fagligheden.
Hvis vi skal have dygtige elever, er ordføreren så ikke enig i, at forudsætningen er, at eleverne kan følge med i undervisningen, at eleverne har kontakt med deres lærere, og at læreren har tid til eleven?
Er ordføreren enig i, at en god trivsel for eleverne er en forudsætning for at højne fagligheden?
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
I lige måde, vil jeg sige til den konservative ordfører.
Hvis nu man ikke indfører et klasseloft, hvor forestiller De Konservative sig så, at vi er henne om 5 år?
Hvor mange elever sidder der så i klasserne?
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
At skabe trivsel er jo gymnasiernes egen opgave.
Den situation, vi står i i dag, er jo, at denne trivselsdagsorden har taget fuldstændig overhånd, sådan at man pakker blomsten af Danmarks ungdom ind i omsorgstiltag.
I stedet for at koncentrere omsorgstiltag om unge, som sidder yderst på stolen, de unge mennesker, vi talte om tidligere i dag, da vi talte om STU, så gør man det, at man har et taxameterprincip, som krediterer det, at der hele tiden bliver fundet på omsorgstiltag.
Vi leder de unge igennem en gymnasial uddannelse med lige dele morgenvækning, psykologhjælp og mentorordninger.
Så kommer de ud i den anden ende med et elendigt fagligt udbytte.
Det kan man se, når man kommer ind på universiteterne.
Det er for mig at se at svigte de unge mennesker i stedet for at lægge et fagligt perspektiv på og sige: Du skal hoppe herop, min ven, for når du så kommer på universitetet, kan du klare dig rigtig godt.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Jamen derfor går jeg ud fra, at den konservative ordfører alligevel anerkender, at det har en betydning, hvad det er for nogle politiske incitamenter, vi vedtager her i Folketinget.
Ser vi på den udvikling, der har været, kan vi se, at der indtil 1968 var et loft på 24.
Så lavede man en midlertidig dispensation, som bare aldrig er rigtig er blevet midlertidig, fordi det ende med, at man helt afskaffede et loft over klassestørrelsen.
Det, vi bare må konstatere, er, at der bliver flere og flere elever i klasserne, og derfor har det selvfølgelig en betydning, at vi her fra Folketinget sender et meget, meget kraftigt signal om, at vi ikke vil have, at vores klasser bliver større.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, om man ikke anerkender, at det er vigtigt, at vi holder vores klassestørrelser på et fornuftigt niveau.
Og anerkender ordføreren ikke, at de incitamenter, vi laver her i Folketinget, har ret stor betydning for, hvordan situationen ser ud ude i klasselokalerne?
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Det, der er interessant, er jo i høj grad, hvad vores omverden fortæller os, og omverdenen i det her tilfælde er altså både DPU og Rektorforeningen.
Faktisk var GL også på banen offentligt for at kritisere de midler, der var blevet sat af til det her, fordi det ikke var nok.
Det, som jeg jo har noteret mig, er, at der bliver sagt, at klassestørrelsen ikke har betydning for et bedre fagligt niveau og ej heller har betydning for en større fastholdelse.
Jeg er sådan set konservativ pragmatiker.
Jeg vil gerne bruge de ting, der virker, og det tror jeg egentlig også at De Radikale gerne ville et langt stykke hen ad vejen.
Så tror jeg egentlig, at vi burde have sat os ned og sagt: Godt, målet for os er jo det samme.
Så skulle vi jo tage udgangspunkt i, hvad der så rent faktisk kan sikre en kvalitetsstigning og en fastholdelse.
Når så mange fortæller, at det her er den forkerte vej at gå, lytter jeg altså til det, og så vælger jeg at sige, at vi jo ikke kan gå ind og støtte et sådant lovforslag.
Det er egentlig helt almindelig sund fornuft.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
Jeg vil også gerne sige tak til ordføreren.
Det er jo altid godt, når vi kan få nogle spændende og substantielle debatter herinde.
Jeg vil bede ordføreren forholde sig til, som jeg tidligere har nævnt her i salen, at da gymnasierne overgik til selveje og skulle købe bygningerne, blev det gjort ud fra en beregningsmodel med 27 elever i klasserne.
Derfor er jeg selvfølgelig interesseret i at høre ordførerens bud på, hvorfor der dengang ikke var nogen debat eller diskussion om, at det her ville blive en økonomisk ruin, at det var fuldstændig urealistisk osv. Vil ordføreren komme med et bud på, hvorfor man dengang i al stilfærdighed kunne lave en aftale om, at beregningsmodellen var baseret på 27 elever i klassen?
Kim Christiansen (DF), 2012-04-17:
Jeg har ikke spor imod udenomsfortællinger, når de bare ikke bliver brugt til at negligere, at vi står med et alvorligt problem.
Vi kan godt fortælle røverhistorier indimellem, hvis de ikke bliver brugt til at latterliggøre ting.
Hr. Karsten Nonbo er inde på, at man jo faktisk kun bestiller busser med seler i.
Det forkynder hr. Karsten Nonbo nærmest, som om det bare er sådan, faktum er.
Jeg kan nævne adskillige sager fra bl.a. det nordjyske, hvor man har kørt rundt i gamle skolebusser.
Heldigvis er der ikke sket alvorlige skader; der er sket småuheld.
Så det er jo ikke rigtigt, og jeg vil da i hvert fald bede hr. Karsten Nonbo om at dokumentere under udvalgsarbejdet, at alle bestiller busser med seler i.
Jeg har i hvert fald nogle oplysninger, der siger, at det bare ikke er sådan, virkeligheden ser ud.
Om vi skal stille det her krav til kommunerne eller til den enkelte institution, er jeg sådan set fuldstændig ligeglad med.
Det kan vi godt tage en snak om.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi får et krav om, at der altså ikke fragtes børn rundt, der er i det offentliges varetægt, uden at der er sikkerhedsseler i busserne.
Vi har set glimrende eksempler på situationer – som f.eks. den med de 41 børnehavebørn, hr. Karsten Nonbo selv nævnte – som heldigvis endte lykkeligt, fordi alle børnene netop var spændt fast.
Synes hr. Karsten Nonbo ikke, at det måske er lige groft nok at sige, at alle bestiller busser med seler, og vil hr. Karsten Nonbo fastholde det?
Omvendt opfatter jeg det også sådan, at hr. Karsten Nonbo vil gå konstruktivt ind i at lave et egentligt påbud.
Vi kan så diskutere, hvem det skal gælde.
Jeg kan næsten ikke finde hoved og hale i det, for hr. Karsten Nonbo væver jo rundt i det her med åbne døre, og det sidste vrøvl om Folketingets øllav vil jeg egentlig vælge at forbigå mere eller mindre i tavshed.
Jeg vil sige til hr. Karsten Nonbo, at det jo ikke er det, det handler om.
Det her er faktisk et seriøst forslag.
Det er i hvert fald lige så seriøst som at sidde på den flade i 3 timer i frostvejr for at få lidt pressedækning.
Så fik vi ligesom det på plads.
Jeg er helt med på, at vi i udvalgsarbejdet spørger ind til, hvad problemets omfang egentlig er.
Men med hensyn til at det her skulle være en hetz mod foreninger og institutioner, vil jeg sige, at vi overlader vores børn i nogle institutioners varetægt, og vi betaler oven i købet fyrstelige summer hver den første, for at personalet tager ordentlig vare på vores børn, og så er det vel et rimeligt krav at stille, at de ikke skal rasle rundt i nogle gamle busser, når de skal på udflugt, bare fordi kommunen skal spare lidt på budgettet.
Karsten Nonbo (V), 2012-04-17:
Det er jo dem, der kører busserne, og dem, der lever af det, og så har vi et direkte krav frem for at stille krav til tredjemand.
Det er såmænd bare det, jeg vil sige.
Og jeg skal da beklage, hvis det gør ondt, at der bliver puttet en lille smule udenomsfortællinger ind i sagen.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-17:
Tak for det, og først og fremmest tak for den positive tilgang til det her forslag.
Så vil jeg godt bare lige kommentere, med hensyn til at hr. Rasmus Prehn siger, at det jo selvfølgelig ikke skal være i linje 2A og sådan noget.
Jeg har et ganske kort spørgsmål.
Er hr. Rasmus Prehn ikke enig med Socialdemokraternes trafiksikkerhedsordfører, hr. Jan Johansen, når han udtaler til www.avisen.dk, at man burde stille det her krav til alle kommuner i licitationerne, altså når man udliciterer det her arbejde med at fragte børn?
Rasmus Prehn (S), 2012-04-17:
Ligesom både ministeren og Venstres ordfører har været inde på, tror jeg, at vi alle sammen kan være enige om, at hvis der er noget, vi vægter højt, er det trafiksikkerhed.
Navnlig når man hører om de her ulykker, der kan ske indimellem på tragisk vis, så tror jeg, at vi alle sammen tænker: Nu må vi søreme gøre alt, hvad vi kan for at sikre, at vi kan undgå ulykker, der får alvorlige konsekvenser.
Derfor er det også positivt, at hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti fremsætter et beslutningsforslag, hvor vi får lejlighed til at diskutere det her vigtige emne, nemlig børns sikkerhed, når man befordrer sig med bus.
Jeg synes ikke, at der er nogen tvivl om, at man skal anspore til og gøre alt, hvad man kan, for at institutioner og andre vælger busser, der har sikkerhedsseler, men som ministeren var inde på, er det faktisk også sådan, at det har været et lovkrav siden 1999, at alle nye busser skal være påmonteret seler.
Så det må være sådan, at langt, langt de fleste busser, der kører rundt med børn, rent faktisk er monteret med seler.
Men lad os kigge på det i en sammenhæng.
Lad os få undersøgt omfanget af problemet.
Jeg forstår, at der også er EU-regler, der spiller ind, i forhold til hvad man kan stille af krav og andet.
Fra socialdemokratisk side synes vi, at det lyder meget fornuftigt, at transportministeren nu går ind i et tæt samarbejde med justitsministeren, der jo har hele ansvaret for anvendelsesreglerne, og få diskuteret, hvad man kan gøre, for at det rent faktisk er sådan, at når man kører rundt i bus med børn, så skal de køre med en sele, fordi vi ved, at det er det sikreste.
Det kunne være rigtig godt, hvis sådan en aftale kunne opnås.
Jeg synes også, at det er vigtigt at understrege, at vi jo ikke skal derhen, hvor der bliver selekrav i samtlige rutebiler og busser.
Det tror jeg faktisk heller ikke hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti er indstillet på.
Når jeg stiger på bus 2A ude ved Lergravsparken og kører ind til Børsen, hvor jeg stiger af for at komme på Christiansborg, ville det måske være lige lovlig nidkært og uhensigtsmæssigt, hvis jeg skulle sætte mig ned og iføre mig en H-sele, når det er sådan, at der i øvrigt er lagt op til, at 20 pct. af dem, der befordrer sig med en almindelig bybus, kan stå op.
Så der skal man altså passe på, at der er nogle proportioner, der er på plads.
Det skal også være sådan, at er man en skoleklasse, eller er man en børnehave på udflugt, skal man kunne stige på 2A eller en anden bybus og befordre sig med den, uden at der er selekrav.
Som også Venstres ordfører var inde på, er det faktisk sådan med buskørsel, at det er en af de mest, om ikke den mest sikre måde at transportere sig på, men det er klart, at vi altid skal gøre vores yderste for at øge sikkerheden, og derfor er det positivt, at hr. Kim Christiansen fremsætter et forslag, hvor vi får lejlighed til at diskutere det her.
Fra Socialdemokraternes side er vi overordentlig tilfredse med, at transportministeren tager det så alvorligt og vil gå i en tæt dialog med justitsministeren, så vi sikrer, at der bliver kigget på anvendelseskravene.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-17:
Busser, der er købt efter 1999, har sikkerhedsseler.
Det sikrer loven i dag.
Dansk Folkepartis forslag vil betyde, at kommuner og regioner, der har busser af ældre dato eller benytter busser af ældre dato, skal udskifte busserne.
Det vil koste penge.
Samtidig ved vi, at kun ét barn er omkommet ved en ulykke med en bus de sidste 10 år.
Derfor synes vi ikke, det er nødvendigt at tvinge busser fra før 1999 ud af drift.
I øvrigt er det sådan med den lov, vi har, at alle busser stille og roligt vil få sikkerhedsseler, fordi busser fra før 1999 selvfølgelig bliver skrottet på et eller andet tidspunkt.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Rasmus Prehn (S), 2012-04-17:
Der er ikke nogen tvivl om, at Socialdemokraterne har en fantastisk dygtig og stærk færdselssikkerhedsordfører, hr. Jan Johansen, og når han giver udtryk for, at det er en god idé, når man laver udbud i kommunerne, er det, fordi det er socialdemokratisk politik, som jeg også som transportordfører bakker op om.
Jeg tror, at langt de fleste, hvis ikke alle, socialdemokratiske kommuner selvfølgelig har det her som et krav.
I hvert fald er man stærkt, stærkt optaget af, at børnenes sikkerhed er i top.
Så det er en vej at gå, at man har det som et krav, når man har udbud og andet.
Jeg tror så heller ikke, at de busvognmænd, som byder ind på de her opgaver, har ret mange busser, hvor der ikke allerede er etableret seler.
Det er vel mindre institutioner og andet, som har deres egen bus, hvor man måske kan se, at der ikke er seler endnu.
Det er det, vi forhåbentlig skal have udfaset og have et anvendelseskrav for, sådan at vi kan sikre, at der bliver kørt med sele alle steder.
Anne Baastrup (SF), 2012-04-17:
Vi fik alle sammen et chok, dengang en bus med 41 børn væltede.
Vi så også, at det beredskab, som man stillede til rådighed fra regionens side, var meget, meget klart og hurtigt.
Vi stod i en situation, hvor det kunne gå rigtig, rigtig galt.
Derfor er det naturligt, at Dansk Folkeparti her bringer spørgsmålet ind på Folketingets dagsorden.
Jeg synes også, at den idé, transportministeren lægger op til, er god.
Det ville også være meget rart, hvis vi brugte udvalgsarbejdet til at finde ud af, hvor mange kommuner det i virkeligheden handler om i dag.
Det, vi i hvert fald kunne se i de fynske medier, umiddelbart efter den her forfærdelige ulykke skete, som ikke gik så galt, som vi kunne have frygtet, var, at forældrene begyndte at reagere.
Der var i hvert fald en kommune, der måtte finde en ny bus, fordi forældrene ikke ville acceptere, at børnene kørte i den gamle bus, og det tror jeg er sket rigtig mange steder.
Jeg synes, vi skal bruge det her beslutningsforslag til at finde ud af, hvad konsekvensen af det egentlig er.
Hvor mange penge ligger der i det?
Jeg tror, at enten har kommunerne af sig selv taget initiativer, nemlig at når de laver udbud, skal det være nye busser, eller også stiller de, lige så snart de kan komme til det, krav om, at der skal være sikkerhedsseler i dem.
Hvis vi skal kunne komme videre ad den her vej, er det meget rart at finde ud af, hvor mange institutioner der i dag ikke bruger seler.
Jeg synes, Dansk Folkeparti skal have ros for det beslutningsforslag, og jeg synes altså også godt, jeg kan rose transportministeren for, at han nu også tager et initiativ på baggrund af det her.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Tak til ministeren for redegørelsen om OSCE's arbejde det sidste år.
OSCE er en organisation, der på mange måder har mindre betydning i dag, end den havde tidligere.
Derfor blev OSCE også et vigtigt organ for nedrustningen og våbenkontrollen i Europa samt for demokratiudviklingen i de nye lande efter Sovjetunionens sammenbrud.
Desuden gør organisationen fortsat en indsats for stabilisering og våbenkontrol, og Dansk Folkeparti ser derfor fortsat positivt på organisationens arbejde, sådan som det beskrives i redegørelsen, som vi takker for endnu en gang.