runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Nej, det handler det ikke om.
Jeg synes også, det er utroligt, at man bagatelliserer en overskridelse, der vel sådan i gennemsnit er et par milliarder kroner om året.
Når vi så taler om den del, der er ude i kommunerne, og om det sådan årligt i gennemsnit skrider med 2 mia. kr., så bagatelliserer man det fra Det Radikale Venstres side og siger, at det er noget ude på anden decimal.
Det synes jeg er højst ejendommeligt.
En anden ting er jo også at sige, at når man sidder i en finanslovforhandling, så troede jeg også, at Dansk Folkeparti og De Radikale - uanset at vi kan have forskellige prioriteringer om, hvordan man skal bruge pengene - var enige om, at så skal man finansiere tingene.
Man skal have den samlede ramme til at stemme; når man går fra kassen, så skal der være orden i kassen, efter at man har været der.
Se, det er jo ikke det, der er tale om.
Hvis man lægger en ramme for den kommunale økonomi og siger, at det holder sig indenfor, altså så kassen stemmer, når man har været der, og man så bagefter siger, at det er der ingen problemer i - så kan man bare bruge 2 mia. kr. mere - så hænger det jo ikke sammen.
Altså, det er jo lige præcis et af de steder, hvor jeg faktisk troede så kunne det godt være, at vi metodemæssigt havde en forskellig tilgang til, hvordan vi så skulle løse det - at vi i det mindste havde en fælles forståelse for de sådan helt grundlæggende behov for at kunne sørge for, at Danmarks økonomi samlet set er god, og ikke bare i år og næste år, men også om 5, 10 og15 år.
Tak for spørgsmålet, vil jeg sige til fru Westerby.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi lige får konstateret, at det er en del af finanslovaftalen at tilføre handelsskolerne ekstra penge.
Regeringen har jo ifølge en rapport sidste år konstateret, at der er en stor forskelsbehandling i handelsskolernes disfavør, og derfor har regeringen afsat 60 mio. kr. til at løse en del af det problem, men vi har så sagt, at vi skal helt i mål.
Derfor har vi aftalt, at vi over 2 år kommer helt i mål.
Jeg har kunnet notere, at handelsskolerne har været meget, meget tilfredse med denne finanslovaftale, de har kvitteret rigtig positivt for det, der er aftalt med den her finanslov.
De siger, at det giver anledning til, at de kan give en langt bedre undervisning, få bedre undervisningsmaterialer osv.
Og vi er da stolte over, at vi - altså vi, der stemmer for den her finanslov - er med til sikre, at noget, vi har kæmpet for, rent faktisk sker.
Med hensyn til tvangsopsparingen har jeg noteret mig, at rigtig mange i uddannelsessektoren er glade for, at der er blevet lavet markant om i forhold til det, regeringen forslog i sit forslag.
Jeg noterede mig også, at deltagere i de elevdemonstrationer, der var, kvitterede utrolig positivt, da de om aftenen var kommet hjem og hørte om det, vi var kommet igennem med.
Formanden for, jeg tror, det var DGS, sagde, at det var rigtig, rigtig positive ændringer, der var sket.
Jeg er også glad for, at vi har været med til at sikre, at der set med de studerendes øjne sker nogle forbedringer.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-16:
Jeg kan godt forstå, at hr. Thulesen Dahl får røde ører i den her fase, og det er der også al mulig grund til.
Den 10. maj 2007, altså for 1 år siden, var den her sag rejst af Finansudvalget over for indenrigs- og sundhedsministeren.
Og der kom der et svar, der viste, at det her beløb ville blive fjernet ved kommende finanslove.
Det er altså fuldstændig kendt viden, også for Dansk Folkeparti, at det her vil ske.
På trods af det lader man stå til, på trods af det får man ikke ind i aftalen om finansloven, at bløderne skal have den million.
Fra Socialdemokraternes side stiller vi så et ændringsforslag, hvor vi siger: Lad os løse det; lad os ikke komme med et eller andet måske, men lad os løse det her i eftermiddag, når vi stemmer om ændringsforslag.
Dansk Folkeparti kunne bidrage til, at Bløderforeningen og bløderne allerede nu var sikret fremtiden og får den hjælp, som der er brug for.
Det synes jeg anstændigvis Dansk Folkeparti burde bidrage til, da det jo har været kendt viden.
Det har været kendt viden et helt år, det har været kendt forud for finanslovforslagene, at det her ville ske.
Intet foretager man sig, før man bliver ringet op af Danmarks Radio her til morgen, og får røde ører, for det her er vist ikke så godt alligevel.
Jeg synes, at man skulle tage sig sammen ved afstemningen.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-16:
Som nyvalgt folketingsmedlem, der har været så heldig at komme til at sidde i Folketingets Uddannelsesudvalg, har jeg jo glædet mig til at komme herind og rette op på nogle af de problemer, jeg selv har oplevet i uddannelsessystemet, og ændringer herinde kræver jo sådan set, at man kan tælle til 90.
Derfor blev jeg også rigtig glad for og bed mærke i, at hr. Kristian Thulesen Dahl udpegede uddannelse som en af Dansk Folkepartis tre vigtigste mærkesager i finanslovforhandlingerne.
Så tænkte jeg nemlig, at vi sammen kunne få rettet op på nogle af de problemer, som regeringen ikke gør noget ved, men som jeg ved at SF og Dansk Folkeparti er enige om, at der skal ske noget med nu.
Det undrer mig også, at Dansk Folkeparti er med i en finanslov, der medfører en tvungen opsparing, effektiviseringer og nedskæringer, der ifølge institutionerne selv kommer til at medføre forringelser.
Derfor vil jeg vil gerne stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
Nu var der sådan set et alternativt flertal, bestående af Socialdemokraterne, SF og Dansk Folkeparti, for at fjerne den tvungne opsparing, der kommer til at lægge bånd på uddannelsesinstitutionernes midler, der ellers kunne bruges på en ordentlig undervisning, og som ville ligestille handelsskoler og almindelige gymnasier, som handelsskolerne halter voldsomt efter.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at ligestille dem og bruge det her alternative flertal?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Som det er hr. Vernersen bekendt, er jeg også forud for debatten blevet spurgt om det og har også udtalt, hvad der er vores linje, nemlig at vi meget gerne vil sikre, at foreningen fortsat får et tilskud, så man kan gøre det gode arbejde, der er foregået.
Det vil så konkret blive udmøntet på den måde, at vi i fællesskab blandt forligspartierne udmønter den del af puljen, og så vil det jo, når vi forhåbentlig kan være enige om det, blive udmøntet i et aktstykke i Folketingets Finansudvalg, til glæde selvfølgelig for de mennesker, der, som hr. Vernersen rigtigt fremstiller det, har et klart behov for at få den støtte, som de penge her giver mulighed for.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Det er de her konkrete løsninger, jeg gerne vil have.
Vi konstaterer kan jeg forstå at vi er enige om - at der er for få medarbejdere i social- og sundhedssektoren.
Hvad er Dansk Folkepartis svar?
Man har haft medansvaret i 6 år, intet er sket.
Og på et eller andet tidspunkt må Dansk Folkeparti da også erkende: Vi har ikke gjort det godt nok.
Måske skulle vi ikke have givet så mange skattelettelser, måske skulle vi have sørget for, at velfærden var lidt bedre for ældre og for syge og for de medarbejdere, der gør et så stort og flot og uundværligt arbejde.
Men intet sker, man sidder på hænderne.
Hvor længe vil Dansk Folkeparti gøre det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Det, der kan være svært ved at diskutere med hr. Ole Sohn, er, at han ikke på nogen måde anerkender det, der sker.
Han anerkender ikke, at selv om der er problemer, så bliver der også gjort noget for at løse de problemer.
Og selv om jeg kunne stå heroppe og sige, at vi i to omgange har givet en halv milliard kroner mere til kommunerne, som skal bruges direkte til bedre vilkår inden for ældreplejen, vil hr. Ole Sohn ikke anerkende det.
Altså, selv om pengene er udbetalt - de er konteret, de er flyttet fra København og ud i kommunerne - vil hr. Ole Sohn ikke anerkende det.
Selv om jeg siger, at vi med den her finanslovaftale afsætter 3 mia. kr. til bl.a. at sikre bedre arbejdsredskaber til vores ansatte i vores ældrepleje, for at det bliver lidt mere interessant at arbejde med at hjælpe vores ældre, vil hr. Ole Sohn ikke anerkende det.
Selv om jeg kommer med sådan nogle helt konkrete bud på forbedringer, tager hr. Ole Sohn det overhovedet ikke ind, men siger, at i de 6-7 år, hvor vi nu har haft medindflydelse på tingene, er der ikke sket noget som helst til gavn for vores ældre.
Og det er der, det bliver problematisk at diskutere herinde, hvis ikke man vil anerkende trods alt de ting, der godt nok politisk går den anden vej end det, hr. Ole Sohn ville - for han ville sikkert elske det, hvis vi havde forringet det hele, så han kunne stå der og sige: Se, nu skal SF rigtig gungre.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Jeg vil gerne vende tilbage til diskussionen om anlægsloftet, altså hele den her diskussion om, at regeringen faktisk lavede en aftale med kommunerne om, at der ikke skulle være loft over anlægsudgifterne, hvilket kommunerne har indstillet sig på.
Og så pludselig med den her finanslovaftale, hvor Dansk Folkeparti jo også er med, kommer der et loft, og der bliver tilmed også sat tommelskruer på, så hvis kommunerne ikke overholder det her, bliver de straffet.
Det er jo konkrete lovforslag, der skal behandles her i salen på torsdag, hvor der er straf for de kommuner, der ikke overholder det.
Der er forældre, der er blevet inviteret hen på skolen og har fået at vide, at her skal vi have et spændende, fleksibelt læringsmiljø - men det bliver så ikke til noget, det bliver først til næste år eller næste år igen.
Eller der er skolebørn, der er blevet stillet en ny cykelsti i udsigt, som så også bliver udskudt.
Det er jo den konkrete virkelighed.
Så ved jeg godt, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at ude i virkeligheden er det ikke noget problem.
Men hvorfor får vi så det ene brev efter det andet fra bl.a. borgerlige borgmestre og fra kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Dansk Folkeparti, der siger: Hov, hov, I er løbet fra en skriftlig aftale her, det har konkrete konsekvenser, der er en masse projekter, der ikke bliver til noget?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-16:
For en nedskæring er jo en nedskæring, en forringelse er en forringelse, og en manglende forbedring er jo en manglende forbedring, uanset forhistorien.
Og det undrer mig, når man kunne være kommet helt i bund med den her tvungne opsparing, og når man kunne have skyndt sig med, at handelsskoler og gymnasier bliver ligestillet, hvorfor man så ikke benyttede det her alternative flertal.
Det er jeg helt overbevist om ville have vakt rigtig stor jubel i uddannelsessektoren.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Altså, det, vi siger til kommunerne, er: Kære kommuner, I har lagt nogle budgetter.
I har altså besluttet jer for, hvor store udgifter I selv mener, I vil have f.eks. til anlægsinvesteringer.
Så beder vi kommunerne: Kære venner, gider I ikke godt lige at holde dem?
Det er en sej spændetrøje, ikke sandt?
Det er godt nok en spændetrøje, der vil noget, at sige til vennerne ude i kommunerne: Det, I selv har ansvaret for, det I selv har lagt af budgetter og planlagt af anlægsudgifter - gider I godt at holde dem?
Altså, den type spændetrøje tror jeg ikke er af de vanskeligste at håndtere.
Det er det i en socialdemokratisk retorik, men det tror jeg ikke det er sådan ude i den almindelige, virkelige verden.
Så kører der en masse historier rundt om, at hvis nu man skulle bruge det anlægsbudget, man har i år, plus alt det, der kommer væltende bagfra, og alt sammen inden den 31. december, giver det så nogle problemer?
Ja, så giver det nogle problemer.
For det typiske billede i den virkelige verden er, at man vil overføre nogenlunde det samme fra i år til næste år, som man overførte fra sidste år til i år, og så passer pengene.
Jamen det er helt grundlæggende forkert; det er helt grundlæggende forkert.
Jeg ved ikke, hvad det er for en verden, den socialdemokratiske ordfører her bevæger sig rundt i.
Altså, i den virkelige verden, der, hvor jeg selv sidder som byrådsmedlem, har vi lagt et anlægsbudget, hvor vi selvfølgelig skal håndtere nogle af de meget store problemer, vi eksempelvis har på nogle skoler, så vi har selvfølgelig afsat penge i anlægsbudgettet til at komme i gang med skolerenovering.
Det er jo noget, man gør år for år for år, og det har vi så også inde i budgettet.
Men jeg har altså som lokalpolitiker også altid haft det udgangspunkt, at det nu er en meget god ting, og før det var noget, regeringen fandt på, altså at man som kommune skulle holde sit budget, har jeg som byrådspolitiker selv spurgt til: Hvordan sikrer vi, at vi holder vores eget budget?
For en almindelig sund forvaltning af borgernes penge består da også i, at man er i stand til at lægge et budget og så nogenlunde holde det.
Så som lokalpolitiker har man da også en interesse i, at man lægger et budget og nogenlunde holder det.
Men det er det jo ikke, for selvfølgelig lægger man et budget, for det er den måde, man prioriterer pengene på, så pengene bliver brugt de steder, hvor det er bedst for borgerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-16:
Jeg tror, at der er mange, der er her til stede, der husker bløderskandalerne i 1988 under Schlüterregeringen og under den daværende indenrigsminister.
Vi ved, at der i de skandaler var 91 blødere, som blev smittet.
Folketinget besluttede efterfølgende, at disse blødere skulle have hjælp; det skulle man, hvad enten man var hiv-smittet eller hepatitissmittet.
Man har i Danmarks Bløderforening fået 1 mio. kr. om året til hjælp.
Nu beslutter man så med et pennestrøg at fjerne det tilskud til Danmarks Bløderforening til at udføre den psykosociale indsats, som har været aldeles vigtig.
Der er desværre også rigtig mange, som er afgået ved døden.
Man fjerner det her tilskud.
Socialdemokraterne foreslår som et ændringsforslag, at vi opretholder den ene million, som Danmarks Bløderforening får - 1 mio. kr., så få penge taler vi om.
Vil Dansk Folkeparti virkelig være bekendt at bidrage til, at dette beløb fjernes fra Bløderforeningen?
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Jeg synes, det er utroligt at høre, hvordan Dansk Folkepartis ordfører står og bagatelliserer det her problem.
Det er jo det ene byrådsmedlem efter det andet, og det er den ene borgmester efter den anden, der gør opmærksom på, at det her har konkrete konsekvenser.
Der er virkelig vigtige projekter, der bliver taget af bordet her.
Endelig er der jo også ting, som man simpelt hen ikke kan budgettere med.
Nu ved jeg, at tidligere har Dansk Folkeparti engageret sig i debatten om skimmelsvamp, og der er jo offentlige bygninger, hvor der er skimmelsvamp.
Hvis det så er sådan, at det offentlige er nødt til akut at gå ind og løse sådan et problem, bliver de straffet på grund af Dansk Folkeparti.
Der er lavet en straf.
Hvis det er, at man afviger fra det budget, man har lagt, fordi man har en akut opgave, f.eks. med skimmelsvamp, så bliver man straffet, fordi man har en ekstra udgift.
Det er jo konsekvensen af det her.
Så jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkepartis ordfører bliver ved med at stå og bagatellisere det.
Man lovede, at der ikke var et loft.
Det løfte løber man fra, selv om det var en skriftlig aftale osv., og nu kommer man så og vil straffe de kommuner, som vil løse konkrete problemer, som Dansk Folkeparti i øvrigt selv har råbt op om skulle løses.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-17:
Det Radikale Venstre støtter også dette forslag.
Jeg vil bare fremdrage den lidt usædvanlige situation, at Institut for Menneskerettigheder i 2005 kom med en rapport, der hed »Personer med funktionsnedsættelser i Danmark«, og at det i den rapport blev påpeget, at der var forskel på de botilbud, vi gav som samfund efter servicelovens § 108, og de botilbud, der blev givet via almene ældreboliger.
Begge boformer er jo længerevarende botilbud - det er altså ikke midlertidigt, at man er i en særlig boligsituation - og jeg synes, at det giver stof til eftertanke, at der skal en rapport fra Institut for Menneskerettigheder til, før vi i Folketinget får øje på en så banal ting, kunne man næsten sige.
Nu er der rettet op på det, efter at en arbejdsgruppe har set på det.
Det er klart, at de beboere, der bor i boformer og botilbud under serviceloven, jo også er beboere, som har et særligt behov for støtte, og derfor er det relevant at sige, at det er rettighederne her, der nærmer sig de rettigheder, der gælder for, kan man sige, almene lejemål, og ikke pligterne, for der er meget stor forskel på, hvordan de beboere har mulighed for at honorere pligterne.
Jeg synes også, det er helt relevant, at vi siger, at det ikke kun handler om § 108 i serviceloven, men også servicelovens § 192, som drejer sig om plejehjem og beskyttede boliger, hvor de samme rettigheder bliver gældende.
Det synes jeg egentlig er et meget smukt nybrud i vores sociallovgivning, og det støtter vi gerne.
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Tak for de positive bemærkninger.
Jeg syntes, at fru Marianne Jelved meget fint gjorde rede for de egentlig meget grundlæggende principper i det her tilsyneladende lille forslag, nemlig at det handler om et led i et ændret menneskesyn, som er utrolig vigtigt og en del af et moderne humanistisk samfund.
Her går vi så et skridt på vejen i den her udvikling.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-04-17:
Det her lovforslag har jeg længe glædet mig til at skulle stå på talerstolen og tale for, for det er en del af den jobplan, som Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Ny Alliance sammen har indgået aftale om.
Jeg synes, det er et enormt vigtigt lovforslag, fordi vi står i en situation, hvor vi har en historisk lav arbejdsløshed i Danmark.
Vi har et arbejdsmarked, der skriger på arbejdskraft, og jeg synes ikke, at der er nogen grund til, at vi som Folketing bare sidder og ser passivt til.
Jobplanen rummer mange initiativer.
Det gælder såvel at sikre udenlandsk arbejdskraft til Danmark som at sikre, at alle de ledige hænder, vi har herhjemme, bliver aktiveret.
For der er ingen tvivl om, at hvis vi skal sikre vækst og udvikling i Danmark, nytter det ikke noget, at vi har en situation, hvor størstedelen af virksomhederne, både de private og de offentlige, skriger på arbejdskraft, og hvor medarbejderne er ved at stresse sig halvt ihjel, fordi de mangler kollegaer.
I Venstre er vi glade for at kunne være med til at tage et medansvar for at fremtidssikre det danske arbejdsmarked, og jobplanen er et af de mange initiativer, vi er med til at tage.
Det her lovforslag handler så kun om den del af jobplanen, som bl.a. inkluderer hævelsen af bundfradraget for pensionisterne med 30.000 kr.
Vi håber, at det betyder, at flere seniorer kan bibeholde en tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Der er rigtig mange seniorer, der synes, at det er trist at sige farvel til arbejdsmarkedet fra den ene dag til den anden.
Med det her forslag sikrer vi, at de kan få en glidende overgang, og at mange af de seniorer, der stadig væk har lyst og kræfter til at give en hånd med, kan bruge deres viden og kompetencer på arbejdsmarkedet og på den måde også være med til at indgå i en kollegial sammenhæng, hvor der i høj grad mangler hænder.
Med L 151 sørger vi også for, at personer, der har fået tilkendt førtidspension under den gamle ordning, kan få sikkerhed for, at deres førtidspension ikke mistes, selv om de genoptager en erhvervstilknytning.
Det synes vi er enormt vigtigt, og det er også en tilkendegivelse af, at det danske arbejdsmarked på mange måder kan være mere rummeligt og mere mangfoldigt.
Vi håber, der er rigtig mange, der vil gribe den her mulighed, og vi glæder os i Venstre til at følge implementeringen af jobplanen og det her lovforslag.
Vi kan varmt støtte op om L 151.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-17:
Med lovforslag nr. L 153, hvor man etablerer lige rettigheder uanset boligformen, er det regeringens målsætning, at der i højere grad netop skabes ligestilling mellem beboere i forskellige boformer, som efter social- og serviceloven har længerevarende ophold, og lejere af almene ældre- og handicapboliger.
Det foreslås med det lovforslag at give beboerne i boformer med længerevarende ophold en række af de rettigheder, som gælder for lejere efter lov om leje af almene boliger.
Formålet er efter socialloven at give beboerne i boformer mulighed for at benytte sig af de forskellige rettigheder i lighed med beboere, som er lejere i henhold til almenboligloven.
Med forslaget følger den enkeltes rettigheder som modsvares af de pligter, som kommunalbestyrelserne med hensyn til forskellige oplysninger, som er relevante i forhold til den enkelte bolig, har fastsat.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-17:
Som andre ordførere har været inde på, øger det her forslag ligestillingen mellem beboere i længerevarende botilbud efter serviceloven og beboere i almene ældre- og handicapboliger, og det er en god ting.
Det kan vi kun bakke op om, så Ny Alliance støtter forslaget.
Astrid Krag (SF), 2008-04-17:
Lovforslaget her er et led i udmøntningen af regeringens, Dansk Folkepartis, Radikale Venstres og Ny Alliances aftale om jobplan.
Det her konkrete lovforslag handler om at give sikkerhed til førtidspensionister for, at de ikke mister førtidspensionen, samt om at der skal være bedre muligheder for, at folkepensionister kan arbejde.
Jobplanen og også det aktuelle lovforslag her er udarbejdet med et ønske om at imødekomme manglen på arbejdskraft.
Forslaget skal gøre det muligt at blive på arbejdsmarkedet for de ældre borgere, som har passeret pensionsalderen, men fortsat har lyst til at gøre en aktiv indsats i en eller anden udstrækning.
Og lovforslaget omfatter således både de ældre borgere, som er gået på folkepension, men gerne vil supplere pensionsindkomsten med en arbejdsindkomst, og de ældre borgere, som ønsker at udsætte folkepensionen for at fortsætte med at arbejde i et eller andet omfang nogle år efter pensionsalderen.
Men vi mener samtidig, at det er vigtigt ikke at få for høje forventninger til, hvor mange pensionister der rent faktisk vil benytte sig af muligheden for at arbejde.
For mange mennesker - og det skal man ikke undervurdere - er pensionen en ganske kærkommen ting efter et langt og hårdt arbejdsliv, og derfor handler en vigtig del af indsatsen, når vi skal sikre de nødvendige hænder på vores arbejdsmarked, selvfølgelig også helt overordnet om at sikre et arbejdsmarked, som ikke nedslider folk, og hvor arbejdsmiljøet er så godt, at man også hænger sammen, når man når pensionsalderen.
Med det konkrete lovforslag indføres der altså med den første del et bundfradrag for folkepensionister.
Det bruges så ved beregninger af pensionstillæg, helbredstillæg, varmetillæg og som supplerende pensionsydelse, og på den måde er det et forslag, som gavner de økonomisk dårligt stillede pensionister, der har så godt et helbred, at de kan arbejde lidt.
Og det er vi i SF positive over for.
Det er ikke helt uproblematisk, men det vil dog næppe få den store betydning i praksis.
Endelig rummer lovforslaget en sikkerhed for, at førtidspensionister, der er tilkendt førtidspension efter reglerne fra før 1. januar 2003, ikke kan miste retten til pension, selv om de prøver at komme ud på arbejdsmarkedet.
Vi mener i SF, at det kun er positivt, at der på den måde skabes sikkerhed om retten til førtidspension, men det skal også siges, at vi regner med at bruge udvalgsarbejdet til at få sikkerhed for, at denne ret nu også er en ret, som også fru Lise von Seelen var inde på i sin ordførertale.
Så samlet set stiller vi os positive over for forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.