runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Årsagen til, at det her lovforslag bliver hastebehandlet, er, at vi ikke ved, om der kunne opstå en situation i morgen, på mandag, i næste uge, hvor den her lov vil være nødvendig.
Vi så så sent som i dag, at en svensk minister gik ud og opfordrede til, at man skulle indføre grænsekontrol ved de danske grænser.
Og det er jo noget, svenskerne siger, fordi de godt ved, at hvis vi gør det, vil et meget stort antal af de mennesker, der ellers ville have søgt mod Sverige, Norge og Finland, blive stoppet ved den danske grænse, hvor de så kan søge asyl – altså kort sagt, at Danmark skulle tage sig af alle de flygtninge, der er på vej op mod det nordlige Skandinavien.
Og hvis det var tilfældet, ville vi stå i en meget, meget presset situation.
Og det er jo et tegn på, at svenskerne er pressede.
Det vil sige, at deres system kan brase sammen om en time, i morgen, om et par dage.
Derfor har vi ikke tid til at bruge måneder på at behandle den her sag – ene og alene fordi det er vigtigt, at vores myndigheder skal have midlerne til at kunne bevare lov og orden hurtigst muligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-20:
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som min kollega Jacob Mark stillede om situationen i september i forhold til det antal, der kom til Danmark, nemlig om det var et eksempel på en situation, hvor suspensionsperioden kunne blive igangsat.
Det svarede ordføreren bekræftende på.
Derfor vil jeg gerne spørge: Siden der nu kommer 9.000 flygtninge om ugen til Sverige, og siden oktober måned var rekordmåned i Danmark, vil ordføreren så holde fast i, at det er antallet, der betyder noget, og tror han i så fald, ministeren så på mandag vil igangsætte den her suspensionsperiode ud fra den logik, man skulle følge, om, at det er antallet, der betyder noget?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Jeg svarede før, at jeg ikke skal gøre mig til dommer over, om den præcise situation på Lolland ville være ekstraordinær efter de her regler.
Det er en situation, der ligger flere måneder tilbage i tiden.
Det, jeg dog sagde, var, at situationen på Lolland var af en sådan karakter, at myndighederne ikke havde de nødvendige ressourcer.
Om de her regler så ville have været sat i værk i den her givne situation, er jo ikke noget, jeg er dommer over; det er noget, ministeren ville være dommer over.
Men jeg vil lade ministeren selv svare på den anden del af det spørgsmål, som blev stillet før.
Jeg kan ikke forestille mig, at det ville være relevant, eftersom der jo ikke er en markant stigning lige nu i antallet, der er kommet hertil over de sidste par dage – det er forholdsvis stabilt.
En ekstraordinær situation ville være en kraftig stigning over kort tid, således at vores myndigheder ikke kan følge med uden at få ekstra ressourcer og bemyndigelser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-20:
Så vil jeg også stille et andet spørgsmål, og det vil sikkert vække genklang, for det er jo noget, vi har talt rigtig, rigtig meget om: Gør det indtryk på ordføreren, at nogle af dem, der beskæftiger sig rigtig meget med juraen i virkeligheden – altså Advokatsamfundet, Dommerforeningen – har været ude at tage meget, meget skarpt afstand fra det her lovforslag?
Og Dommerforeningens formand har sagt: Hvis det er nødvendigt at lave noget a la det her, så afgræns det; det er jeres ansvar som folkevalgte.
Lav eventuelt en grænse på 7 dage og præcisér en situation.
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Alt, hvad der bliver sagt i den her sag, inklusive fra forskellige organisationer, gør selvfølgelig indtryk på mig.
Men det gør også indtryk på mig, at dem, som er kritikere af det her – de partier, der lige nu kritiserer regeringen for det her, de blå partier og Socialdemokratiet, ikke kommer med et eneste praktisk forslag, som er bedre end det her.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Skal vi ikke bare skære igennem og så få ordføreren til at erkende fakta, altså at der ikke er nogen klare begrænsninger i det her lovforslag om, hvordan den her regel skal bruges?
Der er jo ikke en entydig definition af, hvad den særlige situation består i, og det betyder, at det overlades til myndighederne, politiet, at afgøre det i den konkrete situation.
Ordførerens svar på det synes at være, at så skal vi bare have blind tillid til, at myndighederne nok skal forvalte det på forsvarlig vis.
Så spørger jeg bare: Hvad skal vi med retsgarantier i det hele taget, hvis vi bare skal stole blindt på myndighederne?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Nu er det jo ministeren, som kan gøre de her love aktive, for at bruge det udtryk, og ministeren er altså underlagt et parlamentarisk ansvar, og beslutningen kan også blive bragt for en domstol.
Så jeg har ikke nogen bekymringer ved den proces, der eventuelt er, hvis de her love bliver aktiveret.
Det vigtigste her er, at ministeren skal have bemyndigelse til at kunne bevare lov og orden.
Og jeg hører igen og igen kritik og kritik, men jeg hører ikke et eneste tiltag, der skulle være bedre end det her, ud over at sige, at lad os fordele flygtningene rundtomkring i Europa.
Jeg har stillet adskillige ordførere spørgsmålet, hvad vi gør, hvis det her ikke er den rigtige løsning på, hvordan vi håndterer f.eks. 10.000 mennesker, der kommer til Danmark på én dag, og jeg har ikke hørt et eneste forslag.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
Som jeg forstår lovforslaget, skal der ligge en skriftlig indstilling fra politiet, før ministeren kan suspendere reglerne.
Vil ordføreren fortælle lidt om, hvordan Folketinget får indblik i det, og hvad processen bliver?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Det tror jeg kommer an på den enkelte situation.
Altså, situationen kan opstå meget hurtigt, og den kan opstå over tid.
Jeg kan ikke komme ind på, præcis hvordan de forskellige situationer kan opstå.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
Nej, det kan selvfølgelig være meget forskelligt, men vil ordføreren måske så i det mindste garantere, at Folketinget får indblik i den indstilling fra politiet?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Jeg vil mene, det er en ekstraordinær situation, når der kommer så stort et antal mennesker til Danmark, at de ressourcer, som vores myndigheder har, ikke længere er tilstrækkelige.
Det gælder f.eks. en situation, hvor der ikke længere er nok dommere, til at man kan stille alle for en dommer inden for 3 gange 24 timer, eller en situation, hvor politiet eventuelt med hjælp fra andre myndigheder såsom forsvaret ikke længere har nok mandskab til at håndtere det store antal og derfor er nødt til at gå ud og samarbejde med private aktører.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Er ordføreren så ikke enig i, at når vi haster et lovforslag igennem på mindre end 3 døgn, må minimum være at få et overblik over, hvilke ressourcer politiet, myndighederne har i dag til at håndtere flygtninge?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Det er et meget teknisk spørgsmål.
Jeg ville ønske, at jeg kunne komme med et tal.
Det kommer an på, hvor mange ekstra ressourcer politiet kan indkalde – om de kan indkalde folk fra hjemmeværnet.
Og det kommer an på, om flygtningene ankommer ved, lad os sige den tyske grænse, om de ankommer ved Rødby, om de ankommer flere steder samtidig.
Altså, der er mange, mange forskellige scenarier, der er mulige, som vil afklare, præcis hvor mange man kan håndtere.
Så jeg kan desværre ikke svare mere præcist end det.
Jacob Mark (SF), 2015-11-20:
Det var også det, jeg hørte der skete nede i Rødby.
Så jeg spørger ordføreren igen: Var Rødby en ekstraordinær situation?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om Rødby vil kvalificere præcis til det her.
Det er noget, der hører fortiden til.
Men det, vi så i Rødby, var i hvert fald, at det var en situation, hvor politiet ikke havde de nødvendige ressourcer og de nødvendige redskaber rent juridisk, således at folk begyndte at gå op ad motorvejen.
Der var et brud på helt almen lov og orden.
Hvis et lignende antal mennesker kommer til Danmark og vi ikke har flere ressourcer, end vi havde i den situation, så risikerer vi igen, at lov og orden bryder sammen.
Og jeg vil vove at påstå, at med det antal flygtninge, der er kommet til Sverige inden for de sidste par uger, kunne vi nemt risikere en situation, der var markant voldsommere end den situation, vi så på Lolland.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren ikke mener, at prøvestenen for en retsstat ikke netop er, at det enkelte menneskes rettigheder fastholdes i en ekstraordinær situation.
Det er der, jeg kan stole på, at der er retsstaten min forsvarer og ikke nogen, der vilkårligt spærrer mig inde, uanset om jeg er skatteborger, eller om jeg er et menneske, der kommer til det her land.
Menneskerettigheder gælder ikke kun danske borgere.
Menneskerettigheder gælder alle mennesker på den her jord.
Det er derfor, at vi har tilsluttet os dem.
Det der med Venstre og retsstaten og menneskerettighederne har fået alvorlige skrammer i lakken hos mig de sidste uger.
Tidsubestemt frihedsberøvelse er i strid med vores retsstatsopfattelse i Danmark.
Det er det forhåbentlig også med Venstres retsstatsopfattelse, for ellers snakker vi om to helt forskellige ting.
Er det ikke min ret som flygtning, hvis jeg bliver tilbageholdt, at vide, hvornår jeg så har ret til at komme for en dommer for at få at vide, om jeg skal blive ved med at være tilbageholdt eller frihedsberøvet?
Skal jeg bare vente i ubegrænset tid, eller er der en grænse for det, så jeg har en sikkerhed for, at det ikke bare er magtudøvelse hen over hovedet på mig og hen over hovedet på lovgivningen?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Som flygtning i den her situation, eller migrant eller asylansøger, er det din ret at blive stillet for en dommer hurtigst muligt.
Men det er jo præcis derfor, at der står
hurtigst muligt.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Er vi enige om, at forudsætningen for, at en sådan situation opstår, er, at Sverige har lukket sin grænse, og at vi derfor står med mennesker, som vil søge asyl i Danmark?
Situationen på Lolland var jo den, at Sveriges grænse var åben, og derfor søgte folk at komme i transit i Danmark, men vi ved jo, at flygtninge har mobiltelefoner, og de vil vide, om Sveriges grænse er lukket, altså vil de ikke med en lukket svensk grænse prøve at bruge Danmark som transitland.
Den anden ting er, at hvis folk kommer og søger asyl her i Danmark, vil der jo ikke være nogen grund til at frihedsberøve dem.
De er jo interesserede i at komme og få deres asylsag behandlet.
De vil lade sig indkvartere, mens de venter på, at myndighederne finder ud af at behandle deres sag.
Hvorfor i alverden frarøve dem deres bevægelsesfrihed, mens de tålmodigt, rimeligvis, venter på at få lov at blive her?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Det kan være, at Sveriges asylsystem er brudt sammen; det kan være, at Sverige har lukket grænserne; det kan være, at Tysklands asylsystem er brudt sammen; det kan være en lang række muligheder.
Hvis der er én ting, jeg føler at vi har lært af de sidste måneders udvikling, er det, hvor uforudsigelig den her flygtningekrise er ved at udvikle sig.
Så jeg skal ikke stå her og gøre mig klog på, hvorvidt situationen i Sverige har ændret sig eller ej, men faktum er, at der kommer et meget, meget stort antal flygtninge op igennem Europa lige nu, og nogle gange er det større, end vi overhovedet havde forestillet os, og derfor skal vi være rustet til enhver situation.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Ordføreren mener altså, at under alle omstændigheder vil det, hvis der kommer et meget stort antal flygtninge, være nødvendigt at frihedsberøve dem alle sammen for at få fastslået deres identitet.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor det er nødvendigt, fordi der kommer mange, i forhold til hvis der kommer få.
Så må rationalet vel være, at uanset hvor mange eller hvor få flygtninge, der kommer her, skal man frihedsberøve dem for at få fastslået deres identitet.
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Vi kan ikke sætte antal på, hvor mange eller hvor få flygtninge det her drejer sig om.
Lige nu vil det selvsagt ikke være tilfældet.
Så længe vores myndigheder har nok ressourcer til at håndtere situationen, vil de her love ikke være relevante.
Men hvis der kommer et meget stort antal mennesker, som vi ikke ved, hvem er, mennesker, hvor vi ikke ved præcis, hvad deres hensigt er – nogle vil måske søge asyl, nogle vil måske Danmark noget ondt – så er vi nødt til at have ressourcerne til at kunne tilbageholde folk, finde ud af, hvad det er, de vil, og dem, der skal have asyl, kan søge asyl, og dem, der måske ikke vil have asyl, er så i en anden situation.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Tak for det.
Så er vi jo nu inde på de her helt særlige omstændigheder, og ordføreren har også nævnt en hel del ting om ressourcer, altså at det handler om politiets ressourcer.
Derfor er jeg nødt til at spørge ordføreren: Hvad har politiet ressourcer til at håndtere i dag?
Hvor mange flygtninge kan politiet håndtere i dag?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Nu bevarer staten aktiemajoriteten i DONG.
Det vil sige, at man har den bestemmende aktiepost i selskabet og dermed er i stand til også at styre, hvilken retning selskabet tager.
Det kan man jo så vælge at være ligeglad med, som Enhedslisten gør.
Man kan vælge at sige, at vi vil kun noget, hvis vi gør det hundrede procent.
Man kan også vælge at være med til at sikre, at vi bevarer et fokus på vedvarende energi.
Det er vi fra SF's side faktisk glade for vi gør.
Jeg er måske snarere skuffet over, at Enhedslisten igen vælger at sige, at nå, nu hopper vi på den her lidt populistiske bølge, og så siger vi, at så er vi ligeglade.
Men jeg synes også, at ordføreren er nødt til at anerkende, at hvis man har 51 pct. af kontrollen i et selskab eller over 50 pct., så har man også den bestemmende aktieandel.
Kan vi blive enige om det?
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Tak for det.
Jeg takker også ministeren for hans positive tilbagemelding på forslaget.
Forslaget er jo, som det har været fremført, en opfølgning på Statsrevisorernes beretning om de her statslige puljer, hvori der jo gives en relativt hård kritik.
Det er jo sådan, at vi gennem finansloven og andre aftaler løbende opretter nye puljer og pengekasser, som ministerierne administrerer, og som har til formål at yde støtte til aktiviteter udført af borgere, foreninger, virksomheder osv.
Problemet er, at det, som Statsrevisorerne har peget på, i dag er meget forskelligt, hvordan de her puljer, om jeg så må sige, markedsføres, og hvordan potentielle ansøgere får oplyst, om de kan søge dem.
Rigsrevisionen konkluderer i deres forretning, at det i mange tilfælde er tvivlsomt, om ministerierne efterlever principperne for god tilskudsforvaltning, når ansøgerkredsen for ansøgningspuljerne afgrænses administrativt.
Rigsrevisionen konstaterer også, at nogle ministerier har puljer, der udelukkende fordeles på baggrund af uopfordrede ansøgninger, som den konservative ordfører også var inde på.
Det er en praksis, som de anser for uheldig, fordi det jo betyder, at potentielle ansøgere simpelt hen ikke har haft mulighed for at søge tilskudsmidlerne, og derfor er det heller ikke sikkert, at det er den bedste ansøger, som får dem.
Det er også derfor, Rigsrevisionen anbefaler, at der etableres »et samlet overblik over statens ansøgningspuljer, fx ved at etablere en fællesstatslig puljeportal i samarbejde med ministerierne.
En puljeportal kan bidrage til, at ansøgerne får lettere adgang til at søge om tilskudsmidlerne«. Formålet med det forslag, vi har fremsat, er jo ganske enkelt at følge op på den anbefaling og få oprettet en sådan portal, som er lettilgængelig, som er brugervenlig, og som sikrer den her gennemsigtighed og sikrer, at de penge, vi afsætter herinde, faktisk også når ud til de mest relevante ansøgere.
Det, vi skal undgå med det her forslag, er jo grundlæggende, at der bliver tale om sådan nogle cigarkasser, som ministerierne kan dele ud af efter usaglige principper.
Det er sådan set det, det handler om, hvis man skal gøre det om til menneskesprog.
Vi har jo haft en række sager over de seneste år – og jeg vil ikke gå ind i dem –
som har illustreret, at der er et behov her for at få nogle klare retningslinjer.
Og jeg vil foreslå, at vi i forbindelse med den fortsatte udvalgsbehandling ser på, enten om man kan stille et ændringsforslag, som rykker ved tidsfristen, som jeg kan høre er en bekymring, som har været nævnt af flere ordførere, eller om man simpelt hen kan vedtage en beretning i udvalget, som i forlængelse af finansministerens udmelding her lægger en tidsramme for, hvornår man forventer at det her analysearbejde er færdigt, og hvor vi forpligter hinanden og ministeren til at lade det følge det op af en diskussion af en sådan statslig pulje.
Så med de ord vil jeg blot takke for den positive behandling af forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
Tak for det.
Altså, en ting er, at de her borgerlige markedsfantaster kaster sig ud i den her børsnotering, men at et parti som SF først er med til at invitere Goldman Sachs ind i befolkningens energiselskab og dernæst vil sende det ud på børsen, det virker simpelt hen ubegribeligt.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at man da kan håbe på, at det er danske pensionsselskaber, der går ind og køber aktier, men vi kan ikke vide det.
Vi kan ikke ane, hvem det er, der kan være interesseret i DONG.
Og som jeg har fremført tidligere: Vil kan håbe på, at det stadig væk er en god forretning at investere i vindmøller i fremtiden, men vi kan ikke være sikre.
Ved at sende vores alle sammens, den danske befolknings energiselskab længere og længere ud på markedet, længere og længere væk fra politisk indflydelse, fra befolkningens indflydelse, så reducerer vi os selv til politikere, der kan sidde og krydse fingre for, at det ikke er de forkerte, der kommer ind i selskabet, og at det ikke pludselig er noget andet, f.eks. sort energi, der bliver mest profitabelt på markedet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Men nu er det jo bare sådan, at de fremmeste eksperter, vi har her i Danmark på det område, siger, at den ikke lever op til den europæiske menneskerettighedskonvention, at Danmark risikerer at komme i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Jeg ved godt, at regeringens jurister siger noget andet, men det ville jo ikke være første gang, at regeringens jurister siger noget, som bagefter viser sig ikke at holde stik.
Så bekymrer det ikke ordføreren, at vi har eksperter, der siger, at Danmarks liberale parti er på vej ud i noget, der kan bryde med borgernes fundamentale menneskerettigheder?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Jeg og mit parti har fuld tillid til regeringen.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Jeg må sige, at jeg tilslutter mig koret af folk, der sådan på det mere ideologiske plan undrer sig lidt over, at man som liberalt parti støtter et forslag, der så åbenlyst forskyder vægten fra individets rettigheder over til statens og systemets rettigheder.
Det kan jeg slet ikke forene med det, som Liberal Alliance for mig står for.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille et spørgsmål om de praktiske virkninger, forslaget så vil have:
Altså, hvis vi nu forestiller os, at det her havde været lov, da vi havde en stor indstrømning af flygtninge – som jeg synes at dansk politi og myndigheder egentlig håndterede meget flot – ville hr. Henrik Dahl så have ønsket, at samtlige flygtninge, der kom med færgerne, med togene, skulle have være pågrebet og interneret på ubestemt tid?
Havde det være en bedre fremgangsmåde, som hr. Henrik Dahl ser det?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
I september måned, den 5. og 6. september, var det langtfra alle de mennesker, der kom til Danmark, der var omfattet af de bestemmelser, der er i udlændingelovens § 36.
Så det var jo kun dem, der var omfattet af § 36, som på det tidspunkt ville være blevet, hvad skal vi sige, berørt af det.
§ 36 bliver nu ændret, og så må det være op til politiet at foretage en vurdering af, hvem der så, jævnfør § 36, skal tilbageholdes.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Så jeg må bare gentage spørgsmålet: Ønsker hr. Henrik Dahl, at politiet, hvis vi kommer i en tilsvarende situation, som vi var den 5. og 6. september, anholder samtlige flygtninge, der kommer til Danmark, på den ene eller anden måde for at kunne registrere dem, udrede dem osv., men at det er bedre, at de bliver interneret med det samme, når de ankommer til Danmark, på ubestemt tid?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Jeg skal ikke gøre mig klog på det rent politimæssige, men jeg ønsker, at den reviderede § 36 bliver overholdt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-20:
Gør det indtryk på ordføreren, at Dommerforeningen har været ude med kritik, at Dommerforeningens formand har udtalt – og jeg citerer ordret: Forslaget er for vidtgående, det er næsten som at smide nøglen væk, det strider imod alt, hvad vi hidtil har stået for i Danmark?
Og gør det indtryk, at også Advokatsamfundet har kritiseret det her massivt?
Gør det indtryk, at CEPOS' chefjurist har kritiseret det her voldsomt, at Jacob Mchangama fra Justitia har kritiseret det her voldsomt, at juraprofessor Eva Smith har kritiseret det voldsomt og endda sagt, at i hendes optik som juraprofessor, så strider det her imod menneskerettighedskonventionen?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Dommere er forsigtige mennesker, der ikke bare går med livrem og sele, men også elastiske benklæder, og det er selvfølgelig fint, og det har jeg fuld forståelse for.
Jeg er overbevist om, at den europæiske menneskerettighedskonvention er overholdt med det reviderede lovforslag, og det er udgangspunktet for min stillingtagen.
Men jeg anerkender Dommerforeningens forsigtige tilgang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-20:
Mener ordføreren, i det tilfælde at Danmark bliver sat for Domstolen og eventuelt får en dom for ikke at overholde grundlæggende menneskerettigheder, frihedsrettigheder, børnekonventionen, hvad det nu kunne være, at det vil være en ønskværdig sag at være i?
Man kan sige, at konventioner jo er noget, vi underskriver ud fra et – hvad skal man sige? – værdimæssigt synspunkt, sanktionerne er ikke så hårde, men det er der andre steder i det internationale retssystem de er.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Det er kun glimrende, at det system, der kan pådømme konventionsbrud osv., fungerer, og hvis det falder ud til Danmarks ulempe, skal vi selvfølgelig rette os efter det.
Den europæiske menneskerettighedskonvention er jo et veludviklet system, som en lang række lande har tilsluttet sig, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for, som jeg formoder at ordføreren også er.
Så længe den påtænkte lovændring holder sig inden for den europæiske menneskerettighedskonvention, kan jeg ikke se det problematiske i at vedtage den.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Jeg hører ordføreren sige: Vi går ud fra, vi har tillid til – og en række andre af den type formuleringer.
Men har vi ikke, os, der er valgt herind, et særligt ansvar for at sikre menneskets rettigheder, borgernes rettigheder – i det her tilfælde så udenlandske borgere, men det er jo sådan set underordnet, når vi snakker om den europæiske menneskerettighedskonvention – over for staten?
Altså, jeg er uenig med Liberal Alliance om rigtig mange ting, men lige præcis på det her område plejer vi jo sådan set at stå ved siden af hinanden, fordi vi altid vurderer, at borgerens rettigheder skal stå stærkere, end hvad staten og politikerne kan finde på.
Er det slet ikke noget, der bekymrer ordføreren, at typiske allierede for Liberal Alliance som CEPOS og Justitia og andre så klart siger, at det her altså er et brud med nogle helt fundamentale retsprincipper, når vi tilsidesætter muligheden for at blive stillet for en dommer eller i hvert fald gør det uklart, hvornår det skal ske?
Er det ikke en så fundamental ret, man tager fra de mennesker, som rammes af det, at det er noget, der bekymrer ordføreren?