runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2014-01-29:
Arbejdspladser betyder rigtig meget for regeringen, og det er derfor, at vi har åbnet op for at finde en løsning, både en holdbar en på længere sigt og en nu og her, så snart vi har den nødvendige dokumentation.
Det kan være her i første kvartal, hvis vi hjælpes ad om det her i stedet for at stå og lave spilfægteri.
Når vi så ikke vil lave en kompensationsordning, er det, fordi skatteborgernes penge også betyder rigtig meget for regeringen.
Vi synes ikke, at skatteborgerne skal ud at betale for en ræv, der har taget nogle høns i et hønsehus, eller for en hjort, der er kommet til at trampe på en mark.
Det er simpelt hen et princip, vi har haft i Danmark i mange, mange år, og hvis vi går ind og laver regler her, breder det sig til alle mulige andre områder, og så kunne man med rette komme og kræve en erstatning af de andre skatteborgere i det her land, hver eneste gang der var sket et eller andet.
Vildtet er sit eget i Danmark; der er ikke nogen, der ejer vildtet, og derfor har vi ikke i Danmark vildtskadeerstatninger af den slags, som nogen kunne ønske sig.
Det er simpelt hen, fordi vi tager skatteborgernes penge dybt alvorligt.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Jeg kan godt forstå, at man skal handle på evidens.
Jeg kan godt forstå, at der skal en viden til.
Det er derfor, jeg siger, at indtil man har den viden, må man komme med en kompensationsordning, for vi behandler et erhverv dårligere i Danmark, end de gør i vores nabolande.
Det betyder, at vi mister arbejdspladser.
Men jeg må så også konkludere, at det betyder knap så meget for regeringen.
Så har jeg et sidste spørgsmål til ministeren: Når nu de bornholmske fiskere ikke kan betale deres terminer, skal de så tage ministerens svar til mig med i banken og sige, at banken må forstå, at ministeren nu er ved at undersøge det her – ministeren har ikke oplyst, hvor lang tid det tager – men om de ikke kan få henstand, indtil man i Miljøministeriet får taget sig sammen og får de her beregninger og den her indsats frem?
Kan man leve af det i fremtiden?
Kan man spise det til morgenmad, minister?
Ida Auken (S), 2014-01-29:
Jeg vil foreslå – for at det her bliver en god debat, og for at man ikke frustrerer f.eks. fiskerne på Bornholm mere end højst nødvendigt – at man lader være med at rode tingene sammen.
Der er lige nu en arbejdsgruppe i gang, som havde et møde i går.
Det går ganske godt med at prøve at finde ud af, om vi kan finde en løsning på at lave en ny forvaltningsplan for sæler.
Ud over det kigger arbejdsgruppen på, om vi kan finde nogle midlertidige løsninger, som kan sættes i værk nu og her.
Så i stedet for at prøve at lave spil for galleriet og få det til at se ud, som om man tager et problem meget mere alvorligt end den anden side i Folketingssalen, så synes jeg, at Venstre skulle sørge for, at vi får den her dokumentation på bordet, så vi kan få taget de her beslutninger hurtigst muligt.
Så hvis man gerne vil hjælpe fiskerne, skal man ikke stille sig op her og lave spil for galleriet; så skal man sørge for, at den her viden kommer på bordet hurtigst muligt i den arbejdsgruppe, der faktisk skal tage beslutningerne, og som også skal sikre, at vi får nogle løsninger nu og her, som kan være midlertidige.
Og der har jeg altså signaleret fuldstændig åbenhed og givet fuldstændig mulighed for, at man kan gå videre, end vi gør i dag, for jeg er godt klar over, at der er kommet flere sæler, end der har været de tidligere år.
Men vi kan jo ikke bare smide al viden over bord og så sige, at nu går vi ud og fjerner de her sæler hurtigst muligt, fordi der er kommet mange af dem.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Jeg er ked af at skulle udsætte de bornholmske fiskere for det her Christiansborgdrilleri, for som det også ligger i mit spørgsmål, så jeg jo gerne, at vi, indtil vi kunne blive enige med landene omkring os om en reguleringsordning – for 40.000 sæler i Østersøen er jo alt for meget, i forhold til hvad Østersøen kan bære, og hvad torskebestanden kan bære – lavede det der nabotjek i forhold til Sverige og sikrede de bornholmske fiskere, ja, de danske fiskere, den samme mulighed for at konkurrere, som man har i Sverige.
Ellers er ministeren medvirkende til at sende arbejdspladser ud af Danmark, og det er faktisk det sidste, Venstre ønsker for Danmark; men det er åbenbart ikke regeringens og ministerens holdning.
Ida Auken (S), 2014-01-29:
Jeg kan forstå på Venstre, at de synes, man skal smide al viden over bord og så ellers bare gå i gang med at fjerne så mange sæler som overhovedet muligt, og det synes jeg ikke er nogen hensigtsmæssig måde at gøre tingene på.
Jeg har faktisk været i gang med det her i lang tid.
Det kan godt være, at Venstre først er blevet opmærksom på problemerne, efter at de ramte pressen, men jeg har været i gang med det her i et stykke tid – netop for at sikre, at dem, som ved noget om det her, forskningsinstitutionerne, Danmarks Fiskeriforening selv, dem, der skal lave reglerne, tænker sig om og kommer med et bud på en ny forvaltningsplan.
Jeg har faktisk også åbnet op for, at man kan gøre noget allerede nu og her, hvis man kan finde nogle løsninger.
Så mit svar til fiskerne vil jo være: Kom på banen med det, vi har bedt jer om mange gange, vis os, hvor problemerne er.
Vi har heller ikke fået en ansøgning om at få lov til at regulere sæler, som ikke er blevet imødekommet.
Så der er masser af muligheder for, at man som fisker selv kan gøre noget.
Ja, det er selvfølgelig min opgave at sikre balancen, men ikke gøre, som Venstre vil, altså bare fuldstændig uden viden at kaste sig hovedkulds ud i at begynde at udrydde sælerne igen, sådan som vi gjorde for 100 år siden.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Jamen ministeren vil jo kun uddele penge, i det omfang han har hjemmel til det.
Jeg vil meget nødig ulovligt begynde at uddele penge, så det kan jeg ikke gøre, førend vi har vedtaget et forslag i Folketinget, men det vil vi forhåbentlig meget snart have gjort, og det er vi blevet enige om.
Men indtil da har forsikringsbranchen som sagt tilkendegivet, at man, når det drejer sig om genhusning, ønsker at stå til rådighed også i forhold til at udlægge noget likviditet.
Så vil jeg sige, at jeg, når det gælder banker, pengeinstitutter, forsikringsselskaber og realkreditinstitutter, ikke kan forestille mig andet, end at de selvfølgelig også tager deres samfundsansvar i forbindelse med en sådan katastrofe og ikke er meget rigide og meget regelrette i forhold til, hvorvidt de kan give likviditet og udlæg til borgerne.
Jeg regner også med, at de gør det til en rimelig rente, sådan at de mennesker har en chance for at betale pengene tilbage igen.
Andet kan jeg ikke forestille mig.
Jeg har i hvert fald tænkt mig at rette en henvendelse til branchen og bede dem om at bekræfte, at de også tager et samfundsansvar her.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Tak, formand.
Mit spørgsmål til ministeren er så: Vil ministeren tage initiativ til at undersøge og skabe mulighed for en refinansiering af fiskernes gæld, således at erhvervet fortsat kan bidrage til vækst og udvikling af det bornholmske samfund?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Hvad er min holdning til det?
Ser man på statistikken, må man bare på den anden side sige, at der egentlig ikke har været det store udsving i antallet af moniterede personer i rocker- og bandemiljøet.
Og det er mange, det medgiver jeg.
Det skal selvfølgelig også få folk til at være bekymrede, fordi når politiet vurderer, at der er så mange mennesker, som man har en eller anden grund til at holde lidt ekstra øje med, er det jo et stort tal.
De seneste tal, som jeg modtog, har jeg fået fra Rigspolitiet så sent som i går, og det tal ligger på 1.759 personer pr. 1. januar 2014, så det vil sige, at det altså ligger nogenlunde stabilt, som det også har gjort i årene før.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-01-29:
Jeg prøver igen, og så håber jeg, at skatteministeren vil svare på spørgsmålet, for det var jo ikke et svar på det, der blev stillet spørgsmål om, nemlig: Hvilket provenu refereres der til, når man i regeringsgrundlaget taler om en provenuneutral omlægning af afgifterne på personbiler?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Som det jo er spørgeren bekendt – tror jeg – planlægger regeringen at fremlægge, som det også fremgår af regeringsgrundlaget, en provenuneutral omlægning af afgifterne på personbiler, der skal gøre energirigtige biler billigere og understøtte, at der købes færre forurenende biler.
Den konkrete udformning af omlægningen af bilafgifterne er endnu ikke fastlagt, og derfor er udgangspunktet for opgørelsen af provenuneutralitet heller ikke fastlagt.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-01-29:
Jeg vil gerne bede skatteministeren om at redegøre for, hvilket provenu der refereres til, når man i regeringsgrundlaget taler om en provenuneutral omlægning af afgifterne på personbiler.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Jeg skal tage opfordringen med mig, og jeg kan meddele, at jeg en gang for mange år siden, da jeg var menigt medlem af den socialdemokratiske folketingsgruppe, har været involveret i trafikforhandlinger om trafikken frem og tilbage til Bornholm, så jeg har et indgående kendskab til mange bornholmeres ønsker der og kan sagtens forstå, at der er nogle helt specielle behov.
Det mener jeg nu nok at være klædt på til.
Men jeg synes, det optimistiske budskab herfra skal være, uagtet at det er en debat om fiskeri og andet, at jeg tror på, at hvis man lægger alle kræfterne sammen, kan man udvikle erhvervslivet på Bornholm.
Det har man jo også vist derovre ved forskellige entreprenører, som er gået foran med at skabe nye produkter.
Så det tror jeg er vejen frem.
Apropos trafik skulle jeg have haft et møde med Bornholms borgmester her forleden dag, men da var flyet desværre sneet inde, så det tager vi i næste uge.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Jamen jeg syntes, jeg skulle prøve det, når en regering nu er et kollektiv.
Det, som den ene minister ved, bør den anden minister jo også måske få mulighed for at få indsigt i.
Det kunne jo være rart.
Men altså, jeg er rimelig positiv over for de tilkendegivelser, jeg har fået, og jeg ser frem til, at ministeren går ind og undersøger det her og ser, i hvilken grad man nu kan understøtte fødevareerhvervene på Bornholm.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at ministeren tager med herfra, at det ikke kun er fiskeriet og landbruget, der er hæmmet af nogle høje transportpriser til og fra Bornholm.
Det er hele erhvervslivet på Bornholm.
Så det kan godt være, at regeringen begynder at undersøge, hvilke muligheder der er for at understøtte fødevareerhvervene på øen, men jeg vil gerne foreslå regeringen, at man tager hele det bornholmske erhvervsliv under et, for man er voldsomt plaget af nogle trafiktakster til og fra Bornholm, som der ikke er andre steder i landet.
Og dermed bliver det dyrere at producere på Bornholm.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Altså, jeg har ikke indsigt nok i det til at vide, hvor stor problematikken er med de her sæler kontra kompensation og andet, så det vil jeg nødigt byde ind på.
Jeg ved, at miljøministeren er optaget af, at der også skal være en fremtid for fiskeriet, herunder også bl.a. for Bornholms vedkommende er optaget af, at vi erhvervsmæssigt kigger på Bornholm med henblik på at udvikle hele fødevareerhvervet derovre.
Det indbefatter selvfølgelig også fiskeriet.
Så der er ikke nogen modstrid mellem tingene her.
Men jeg skal ikke gøre mig klog i forhold til kompensationsordninger inden for miljøområdet.
Det er ikke mit gebet.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Jeg vil gerne igen rose ministeren, og havde miljøministeren været lige så fremkommelig som erhvervs- og vækstministeren, havde bornholmske fiskere haft helt andre muligheder for at kunne beholde deres arbejdspladser.
Men indtil da – indtil vi kan få løst op for det her, indtil ministeren får undersøgt, hvad der er af muligheder, indtil man finder ud af, hvordan man kan være med til at understøtte den sunde del af erhvervet finansielt – vil ministeren da i regeringen, som jo er et kollektiv, tage op, om man skulle overveje at kompensere de bornholmske fiskere midlertidigt, som de gør i Sverige, således at man ikke lukker ned for nogle sunde arbejdspladser, fordi fiskerne på den korte bane har et likviditetsbehov, de ikke kan få opfyldt nogen steder?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Nu var der mange spørgsmål og konstateringer i det her, men jeg vil sige det sådan, at jeg sætter gang i det her arbejde, og vi gør det hurtigst muligt, men jeg kan jo ikke garantere, at hver enkelt fisker efterfølgende får finansiering.
Det gælder jo i forbindelse med den her type af projekter, at man kan komme i uforskyldte vanskeligheder som følge af den finansielle krise, som følge af, at det er naturen, man har med at gøre, og det kan være andre ting, og så kan det blive rettet op, men på sigt skal det jo være et frit erhverv, som også skal kunne bære sig selv.
Det er, hvad jeg kan bidrage med her.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-29:
Tak, formand – det er selvfølgelig taget til efterretning.
Jeg takker selvfølgelig for ministerens åbning her, men jeg vil også gøre opmærksom på, at vi taler om et erhverv, som i den grad er under pres.
Jeg er enig med ministeren i, at man i første omgang bør gå til egen bank.
Hvad ligger sådan en driftskredit på i dag – 8-12 pct.?
Lånene til de fiskere, som har lån i Fiskeribanken i dag, ligger vel på omkring 4 pct., så det er altså en væsentlig yderligere udgift at gå til eget institut.
Det, jeg havde håbet på at ministeren ville sige, var, at de fiskere, som har finansiering fra Fiskeribanken, måske kunne få forlænget deres lån.
I dag er det således, at hvis man ikke betaler til tiden, kommer terminen oven i næste termin, så jeg havde håbet på, at ministeren havde åbnet op for, at man kunne forlænge lånet, indtil der igen blev mulighed for at tjene penge på det.
Jeg vil gerne lige fortælle ministeren, at afregningsprisen på torsk i dag faktisk er den samme som i 1980'erne, og det vil så sige en tredjedel af prisen i 2007.
Det er det, vi beder fiskerne om at gøre i øjeblikket.
Derudover er det sådan, at hvis man er fisker på Bornholm, er kiloafregningen 2 kr. lavere, fordi der også er noget fragt.
Det rammer fiskeriet, det rammer vores lokale slagteri og en masse andre erhverv.
Så mit spørgsmål skal være nu: Hvis ministeren tager initiativ til at sætte det her i gang, hvor lang tid vil der så gå, før de bornholmske fiskere kan få en mulighed for at få noget støtte, hjælp og opbakning fra ministeren?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-29:
Jeg er blevet spurgt til, hvad mulighederne er for, at fiskerne på Bornholm kan få refinansieret deres gæld.
I forhold til finansiering er det at gå til egen bank for at finde en løsning på de udfordringer, man står over for, jo altid et godt sted at starte, eller også at prøve at få et tilbud fra nogle af konkurrenterne.
Der er ingen tvivl om, at det i de senere år er blevet mere vanskeligt at opnå finansiering fra bankerne, og det gælder særlig, hvis man ikke kan stille tilstrækkeligt med pant, eller hvis pantets værdi er meget usikker.
Det er i selv ikke nogen dårlig ting, at bankerne er blevet mere forsigtige sammenlignet med, hvad der skete i årene op til finanskrisens start.
Men det er også klart, at tilpasningen til et sådant nyt regime kan være vanskelig for virksomhederne, herunder også for fiskeriet.
Jeg vil derfor tage initiativ til et analysearbejde, der skal se nærmere på finansieringssituationen i fiskerierhvervet.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at regeringen allerede har taget en række initiativer, der kan lette adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder, herunder også inden for fiskeriet.
Det er sket gennem udviklingspakken fra marts 2012, kreditpakken fra november 2012 og senest med aftalen om en vækstplan fra april 2013.
Det er så primært gennem den statslige institution, Vækstfonden, at de nye produkter bliver udbudt.
Vækstfonden tilbyder bl.a. vækstlån, små vækstkautioner og grønne omstillingslån.
Vækstfondens ordninger kan supplere almindelig bankfinansiering i de tilfælde, hvor projektet har en lidt for høj risikoprofil til, at banken vil finansiere hele projektet på egen hånd.
Det er sådan, at man i fiskerierhvervet kan søge om vækstlån på lige vilkår med andre virksomheder og brancher.
Fiskerierhvervet har desværre ikke gjort synderlig meget brug af de her nye ordninger i Vækstfonden, og efterspørgslen har været meget lav, og det synes jeg egentlig er ærgerligt.
Jeg håber, at brancheforeningen vil informere bredere om de muligheder, der er i forbindelse med Vækstfonden.
Så vil jeg jo til sidst også pege på, at vi har fået vedtaget en lov om erhvervsobligationer, som et instrument, som også på sigt kan komme fiskerierhvervet til gode.
Lovforslaget om erhvervsobligationer er blevet vedtaget, og det styrker rammerne for lige præcis at udvikle markedet, fordi det giver mulighed for bl.a. pengeinstitutter at udstede værdipapirer med sikkerhed i afgrænsede puljer og erhvervslån, herunder også det, vi kalder securitisering.
Så der er en række muligheder, der allerede findes i dag.
Men som sagt vil jeg gerne tage initiativ til at lave en undersøgelse af hele fiskeriets finansieringsforhold.
Jane Heitmann (V), 2014-01-29:
Jeg vil søreme igen give ministeren ret i, at ministerens regering søreme regulerer mange ting.
Efter min smag er det også alt for mange ting, der bliver reguleret.
Men jeg undrer mig lidt over, at ministeren ikke svarer på mit spørgsmål, fordi jeg spørger jo bare helt fredsommeligt: Hvad er det, som ministeren ved i dag om brugen af solarier, som ministeren ikke vidste tilbage i november 2013?
Dengang mente ministeren, at det var farligt for unge under 16 år at gå i solarie.
Nu er det, kan jeg så ligesom fornemme på ministeren, lige knap så farlig, hvis man bare regulerer, sætter en timer på solariet, eller sørger for, at dem, der har solcentre, må betale en bøde på op til 25.000 kr., hvis de ikke er registreret.
Men der må da være noget, der gør, at ministeren lige pludselig i dag tænker, at det er lige knap så farligt at gå i solarie, som det var i november 2013.
Vil ministeren ikke uddybe, hvad det er, ministeren ved i dag, som hun ikke vidste for 2 måneder siden?
Astrid Krag (S), 2014-01-29:
Tak for det.
Jamen jeg vil da bare gentage, at det jo var kloge ord fra ministeren, der konstaterer, at vi regulerer mange ting.
Det skal vi også være indstillet på at gøre her.
Det er jo så det, vi gør med det lovforslag, der er lagt frem, som handler om de ting, jeg har været inde på, og hvor det, jeg ikke har uddybet så meget, er det her med at sikre et oplyst grundlag for forbrugerne, krav om obligatorisk skiltning på hvert enkelt solcenter, så forbrugerne får de generelle sundhedsrum, og det her med at sikre en bedre regelefterlevelse som følge af de skærpede bødestraffe, som spørgeren også var inde på.
Der er jo altid mange forskellige virkemidler, når man vil regulere noget.
Jeg synes, vi skal kigge fordomsfrit på det.
Det synes jeg generelt i langt de fleste tilfælde at vi skal, og så skal vi jo lægge os fast på det, vi tror er mest virksomt.
Og når man kigger på nogle af de fakta, der er på det her område, så mener jeg, at det at sikre bedre regelefterlevelse vil være at komme et rigtig godt stykke ad vejen i forhold til at gøre det mindre farligt, trods alt, for dem, der så vælger at bruge solarium.
Sikkerhedsstyrelsens kontrol af solarier i 2012 viste, at 59 pct. af de solarier, der blev foretaget målinger af, f.eks. ikke overholdt den anbefalede grænseværdi for maksimal udstråling, og det er jo sådan noget, der er med til at gøre det meget mere farligt at gå i solarium end ellers.
Jane Heitmann (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Nu nævner ministeren jo selv lovforslaget, som er sendt i høring.
Jeg har faktisk orienteret mig i lovforslaget, som ministeren jo så venligt opfordrer til, og jeg har noteret mig, at regeringen bl.a., som ministeren også var inde på, ønsker at indføre en registreringsordning for indehavere af solariecentre, og at man også ønsker at indføre en bødestraf, hvis man ikke lader sig registrere som indehaver.
Det kan jo alt sammen være godt nok, og det kan være ganske virksomt, som ministeren også er inde på, men det undrer mig, at der ikke indgår et forslag om aldersgrænser for brug af solarier.
Det undrer mig faktisk, fordi den 12. november 2013 udtalte ministeren til Politiken i forbindelse med et forbud for børn og unge mod at gå i solarier, og jeg tillader mig at citere fra Politiken, ministeren siger:
Vi regulerer jo mange ting i vores samfund, hvor der er noget, der er farligt, og der kan ikke være tvivl om, at det er farligt at gå i solarium.
Nu bliver jeg nødt til at spørge ministeren
Astrid Krag (S), 2014-01-29:
Brug af solarie er jo som bekendt forbundet med en sundhedsrisiko, og aldersgrænser for brug af solarie er én mulig vej at gå for at få bedre forbrugerbeskyttelse.
Det kan vi f.eks. se i nogle andre lande, der har valgt at gå den vej.
Derfor vil jeg også gerne som minister for sundhed og forebyggelse sige, at aldersgrænser også er en af de overvejelser, jeg har gjort mig.
Så jeg mener, at vi skal se fordomsfrit på alle de forskellige virkemidler, der kan være på det her område, for konsekvenserne er alvorlige for de kvinder, som i sidste ende ender med at udvikle modermærkekræft, og det er der jo alt for mange danske kvinder der gør.
Men der er også andre virkemidler.
Det er virkemidler som større produktsikkerhed, bedre forbrugeroplysning og bedre regelefterlevelse, som også alt sammen vil være med til at øge sikkerheden for de mennesker, der måtte vælge at tage solarie.
De virkemidler, jeg sidst nævnte, har regeringen tænkt sig at bruge, og derfor har vi i fredags sendt et lovforslag i høring, som bygger på netop de tre ting: for det første at beskytte mennesker mod de skadelige virkninger af stråling ved kosmetisk brug af offentligt tilgængelige solarier, for det andet, at forbrugerne skal kunne anvende solarierne på et oplyst grundlag, og for det tredje at fremme øget regelefterlevelse og sikkerhed i solcentrene.
Jeg vil gerne uddybe det.
Jeg ved ikke, hvornår formanden rejser sig og siger, at min tid er gået, men så har vi jo et par replikker.
Ordføreren kan jo også selv orientere sig i det lovforslag, der er sendt i høring.
I forhold til en bedre forbrugerbeskyttelse vil regeringen stille en række konkrete krav til solarierne.
Det gælder bl.a. krav om grænseværdier for solariets maksimale udstråling, krav om en timer, som skal sikre mod utilsigtet bestråling, forbud mod brug af visse typer af solarier i henholdsvis bemandede og ubemandede solarier, krav om solariets placering, så ingen utilsigtet udsættes for solariets stråling, krav om adgang til beskyttelsesbriller og krav om uddannet personale på de bemandede solcentre.
Så har vi også tiltag, der skal sikre, at man lægger sig i solariet på et oplyst grundlag, og for at sikre bedre regelefterlevelse i solariebranchen ønsker regeringen en skærpet bødestraf.
Men det kan jeg måske få lejlighed til at uddybe, hvis jeg får ordet igen.