runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Det er jo glædeligt at høre, at ministeren og regeringen langt om længe er ved at opdage, at vi har en krise i Danmark.
Det har godt nok ladet vente længe på sig, før man er begyndt at indse, at der er brug for at skabe arbejdspladser, og vi mangler så stadig væk at få et bud på, om man reelt også vil gøre noget.
Foreløbig er det bare nogle lidt luftige hensigtserklæringer om, at man måske vil gøre noget.
Men vi ved, at kommunerne rundtom i landet er helt klar til med det samme at kunne sætte gang i renoveringer, som vil skabe arbejdspladser.
Vi ved, at vi har brug for renoveringerne, både af hensyn til skoler og plejehjem og også for at investere i klimaet.
Vil ministeren love, at hun vil arbejde for, at også de kommuner, der er i udkantsområderne, og som er rigtig hårdt ramt i øjeblikket af arbejdsløshed, får mulighed for at få tilført nogle penge, så de med det samme kan sætte gang i de renoveringer, som både vil kunne sikre arbejdspladser og være gode for velfærd og klima?
Flemming Bonne (SF), 2009-03-12:
Jeg går så ud fra, at ministeren også er opmærksom på, at der er store uligheder imellem de danske kommuner.
Vi kender kommuner, som har penge på kistebunden, og som er så godt kørende, at de fra dag et bare kan sætte projekter i gang.
Men som også hr. Lennart Damsbo-Andersen var inde på, har vi jo en række kommuner - og det er specielt dem, der er hårdest ramt af ledigheden nu - som ingen penge har.
Kan jeg få ministeren til at nikke til, at man har et særligt øje til de kommuner i de forhandlinger, der nu skal føres?
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Der er også i høj grad opmærksomhed, både fra regeringens side og fra KL’s side, på, at der er den der grundlæggende forskel i situationen, om man har likvide midler eller man ikke har det.
Og det er jo altid den der afvejning af, hvordan man tackler det, fordi vi netop har valgt at have kommunalt selvstyre.
Vi har en høj grad af udligning.
Instituttet KREVI er jo lige kommet med en rapport, der siger, at den udligning sådan set er blevet mere retfærdig og velfungerende.
Men netop når man har forskellige kommuner, tror jeg ikke, at nogen forestiller sig, at man kan lave en hundrede procents udligning, og derfor har vi forskelle mellem kommunerne.
Men det er klart, at det er noget, som vi altid skal være opmærksomme på, når vi tager initiativer.
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Finanskrisen er verdensomspændende, og de ubehagelige vinde blæser også ind over Danmark.
Derfor er der brug for en fast hånd på rattet for at holde Danmark sikkert på vejen igennem finanskrisen.
Rettidig omhu med de rette tiltag, der virker, og på det rigtige tidspunkt er vigtig.
Det er det, regeringen gør, bakket op af Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Vi stimulerer økonomien, i takt med at det er nødvendigt, afbalanceret og ansvarligt.
Blandt tiltagene er f.eks. en kreditpakke, der sikrer, at borgere og virksomheder fortsat kan låne til sunde projekter, en likviditetspakke, et trafikforlig, der fremrykker offentlige investeringer for mere end 5 mia. kr., en forårspakke med gode skattelettelser og udbetaling af SP-bidrag til borgerne, en pulje på 1,5 mia. kr. til renoveringer og nu en ramme, som er på vej, for flere kommunale kroner til investeringer i folkeskoler, dagtilbud og plejehjem.
Den er ved at blive aftalt med KL.
Regeringen håndterer finanskrisen med en sikker hånd.
Lige nu er man i gang med at se på, hvordan kommunerne kan medvirke til at give økonomien et ekstra skub, og i fællesskab med KL er man i fuld gang med overvejelserne.
Jeg kan henvise til de igangværende drøftelser.
Det fortsatte socialistiske ordkløveri om anlægsloft virker derfor en anelse polemisk, når regeringen er i fuld gang med at tage hånd om udfordringerne. Traditionen tro har regeringen og KL også for dette år etableret en ramme for kommunernes anlægsinvesteringer.
Det giver jo god mening i fællesskab at fastsætte en ramme, da det sikrer hensynet til hele landets økonomi.
Og hensyntagen til hele landets økonomi indebærer også justeringer, når der er behov for det, og det er præcis det, man er i gang med netop nu, således at der kan tages hensyn til og afvejes i forhold til den aktuelle samfundsudvikling.
Allerede i finanslovaftalen blev det aftalt, at man kunne gå ind og se på dette, hvis der var behov for det, og kommunerne får efter alt at dømme mulighed for at udvide de aktuelle anlægsinvesteringer, som de også selv har peget på.
Der er derfor intet belæg for at droppe principperne om anlægsloftet, og da slet ikke, når der allerede er taget højde for en god og fleksibel styring og tilpasning, således at vi kan give kommunerne en hjælpende hånd og sætte ekstra skub i økonomien.
Venstre afviser derfor beslutningsforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-03-12:
Det kan sådan set ikke forbavse mig så meget, at Venstre afviser forslaget, vil jeg starte med at sige.
Så har jeg en bemærkning til ordførerens tale om rettidig omhu
Så jeg ved ikke rigtigt, hvem der er bedst til at udvise rettidig omhu.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget helt andet.
Når nu vi kan se, at der tilsyneladende er forhandlinger i gang, og når nu regeringen er åben over for, at der skal foretages flere investeringer i kommunerne, er ordføreren så på linje med KL, med hensyn til at det er kommunerne, der selv skal bestemme, hvilke midler der skal bruges hvor og hvornår, altså at det ikke er en puljeordning, bestemt af Dansk Folkeparti, der skal være afgørende for, hvor der bliver investeret?
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
For så vidt angår det med rettidig omhu, kan jeg jo henvise til min ordførertale, hvor jeg også nævnte, at det allerede i forbindelse med finansloven lige præcis blev aftalt, at man kan gå ind og se på de her ting og gøre noget, hvis der viser sig at være behov for det, på en god og sikker måde, så man får afbalanceret tingene.
Så allerede der blev sporet så at sige lagt.
Og når nu spørgeren selv er inde på, at man fra Socialdemokraternes side allerede dengang kom med nogle ting, jamen så kan jeg jo opfordre til, at man simpelt hen trækker det her beslutningsforslag tilbage, så vi kan komme i gang med noget, der er mere fornuftigt end det ordkløveri, vi står med her.
Selvfølgelig er der i den slags forhandlinger, regeringen fører lige nu med KL, en tradition for lige præcis også at sikre, at kommunerne får gennemført de ting, som de selv peger på der er behov for rundtomkring, og som netop kan få effekt nu.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-03-12:
Jeg ved allerede nu, at det ikke bliver aktuelt at trække forslaget, og det tror jeg også jeg sagde i mit spørgsmål til ministeren, og det gør det ikke, netop fordi der ikke er nogen sikkerhed for, at der overhovedet bliver nogen aftale, som i hvert fald med sikkerhed kan siges at ville opfylde de krav, som vi har stillet, om, at vi skal bevare det kommunale selvstyre.
Er det ikke sådan, som man kan læse i aviserne og høre på bemærkninger i dag, at der i hele det her forhandlingssystem tydeligvis er en stopklods, nemlig Dansk Folkeparti, som kan gøre, at der ikke bliver nogen aftale?
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Socialdemokraterne her i Folketinget må have et kæmpe problem, for jeg kan da konstatere, at partiets egne forhandlere også har været ude at sige, at Socialdemokraterne varmt støtter, at man kommer videre ad det spor, der er lagt nu.
Så det harmonerer overhovedet ikke med de meldinger, vi hører nu.
Jeg har da fuld tillid til, at man nu får gennemført nogle gode drøftelser og forhandlinger, som får den rigtige virkning, nemlig at få igangsat nogle gode ting på de borgernære serviceområder: renovering af skoler, dagplejeinstitutioner og ældreinstitutioner osv., så det også får en effekt på beskæftigelsen.
Det er præcis det, det handler om.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Selvfølgelig støtter Socialdemokraterne og resten af oppositionen, at man kommer i gang nu med at få fjernet anlægsloftet.
Det er jo det, vi har krævet, lige siden regeringen indførte det, så selvfølgelig støtter vi, at det fjernes.
Vi vil bare gerne se, at det bliver til virkelighed, for det har vi ikke fået nogen garanti for endnu, hverken fra ministeren eller fra Venstres ordfører.
Tværtimod får vi at vide, at det afhænger af forhandlingerne, og vi ved jo så, at det afhænger af, om Dansk Folkeparti vil være med, om man faktisk vil gå ud og sikre, at vi får skabt de arbejdspladser der, hvor der er rigtig meget brug for det, alle de steder, hvor man lige nu oplever, at arbejdsløsheden eksploderer og man har brug for, at der kommer gang i investeringerne, og man samtidig har nogle bygninger, der i den grad trænger til renoveringer, ikke kun skoler, plejehjem og andet af hensyn til velfærden, men i den grad også af hensyn til at få nogle klimainvesteringer i gang.
Så jeg vil gerne høre: Vil Venstre love, at der kommer en ophævelse af anlægsloftet, og at der kommer nogle penge med?
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Jo, det er faktisk lige præcis det, der bliver arbejdet på, nemlig at finde ud af, hvordan man kan udnytte de projekter, som kommunerne siger de har liggende i skuffen, og som de gerne vil i gang med.
Flemming Bonne (SF), 2009-03-12:
Ja, så kort som muligt.
Der er ganske få dage til at forhandle, sagde statsministeren, da der skulle lægges op til skatteforhandlinger.
Der gik ikke så lang tid, så kom der et resultat, som nu skal gennemføres sammen med Dansk Folkeparti.
Her blev man enige om at lukke et tocifret milliardbeløb ud til privatforbrug, et beløb, som ikke er finansieret.
Så er mit spørgsmål til ministeren: Kan den situation ikke få ministeren til at tænke på, at man så har en særlig forpligtelse til nu at få en aftale med kommunerne om, at loftet bliver fjernet, og at der bliver lagt nogle penge ind til nogle anlægsaktiviteter, som vi ved virker?
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Jeg kan jo ikke stå her midt i nogle forhandlinger og love noget bestemt.
Så ved jeg godt, at fru Line Barfod siger, at hun spurgte om, hvad jeg vil arbejde for.
Men vi sidder og holder møder med repræsentanter for alle landets 98 kommuner, KL, og de er selvfølgelig meget opmærksomme på, at der er forskellige situationer i kommunerne, og det er noget af det, vi forsøger at tage højde for.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Det her er jo en sag, der har meget stor betydning for rigtig mange mennesker, både dem, der allerede er blevet arbejdsløse, og dem, der er lige på vippen.
Så derfor er det jo væsentligt, at regeringen langt om længe begynder at tage et lillebitte skridt i retning af at gøre noget.
Derfor ville det også være rart at høre fra regeringen, om man vil fortsætte ad den vej; om man faktisk vil sikre, at man ophæver anlægsloftet nu og dels sikrer, at der kommer penge ud til de kommuner, der ikke selv har penge til at få gang i anlæggene, dels sikrer, at man også kan fortsætte den linje, så vi faktisk får sat folk i arbejde også på længere sigt og får sat gang i de renoveringer, der er brug for, både af hensyn til klimaet og af hensyn til velfærden.
Det gælder altså både det akutte her og nu, og at man samtidig tænker lidt mere langsigtet i forhold til de kommuneforhandlinger, der skal være om kommunernes økonomi næste år, så man ikke bare ophæver anlægsloftet nu, men også næste år.
Kan ministeren løfte sløret for, om man også vil forhandle om at fjerne det for næste år?
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Men jeg kan sige, at jeg er meget enig i den måde, regeringen har grebet det an på, hvor der jo netop er kommet forskellige initiativer hen ad vejen.
Og derfor er det heller ikke rigtigt, når fru Line Barfod siger, at langt om længe er regeringen kommet i gang.
Der var en meget effektiv indsats i forhold til bankerne; der har været nogle omlægninger af skatterne, og der er også lagt op til, at der nu skal laves en pulje til renoveringer.
Og det er jo netop for hele tiden at tage højde for situationen.
Sammenlignet med de andre europæiske lande klarer vi os jo ekstremt godt, og det mener jeg bl.a. er takket være den politik.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-12:
Jeg kan forstå, at det bliver begrænset, hvad vi overhovedet kan få lov at spørge om i den her debat, for ministeren vil ikke løfte sløret for forhandlingerne, og ministeren vil heller ikke indrømme, at der har været en meget voldsom sejhed i forhold til at trække regeringen til truget i den her sag.
Altså, man benægter fuldstændig, at vi har haft den her debat.
Sagen er jo, at det ikke er mere end en måned siden, at jeg havde et spørgsmål til velfærdsministeren her i salen netop om anlægsloftet, hvor velfærdsministeren begav sig ud i en teori om, at man så måtte til at efteruddanne håndværkere, så de kunne blive social- og sundhedsassistenter og sådan noget i den stil, for det med at løfte anlægsloftet var helt utænkeligt - helt utænkeligt.
På samme måde med statsministeren, der i januar kaldte forslaget om at løfte anlægsloftet for samfundsskadeligt, for landsskadelig virksomhed.
Lad os bare prøve at høre for at bore lidt i historien her: Hvad er det, der har gjort, at regeringen har brugt halvanden måned, fra Kommunernes Landsforening på et møde i Grenaa lagde frem, at de havde konkrete projekter at gå i gang med, til så først nu at komme i gang med en løsning?
Og der skal så åbenbart gå yderligere nogle dage, hvor man skal forhandle.
Hvorfor er det, at man ikke tager ledighedsproblemet mere alvorligt?
Der er folk derude, der er ledige, og som gerne vil i beskæftigelse.
Hvorfor bliver man ved med at trække det her i langdrag?
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Jamen ledighedsproblemet bliver jo netop taget alvorligt.
At vi måske er det land i Europa, der klarer sig bedst, er jo lige præcis takket være den økonomiske politik, det skyldes jo lige præcis det med det efterhånden lidt fortærskede udtryk rettidig omhu, altså at man hele tiden tilpasser det, man gør, til den økonomiske situation, så der ikke lige pludselig sker en utilsigtet vækst i lønstigningerne.
Jeg kan næsten, havde jeg nær sagt, lægge hovedet på blokken på, at jeg overhovedet ikke i den debat - vi har jo haft den flere gange - har brugt et udtryk som helt utænkeligt at røre ved anlægsloftet.
Tværtimod mener jeg, at jeg havde en række citater med fra statsministeren, finansministeren og økonomi- og erhvervsministeren, der underbyggede, at man jo arbejdede med, at der skulle gøres noget.
Men som jeg sagde til fru Line Barfod, bliver det sådan, at i stedet for at komme én gang med en eller anden kæmpe pakke lader man det komme hen ad vejen, netop for at tilpasse det til den økonomiske situation.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-12:
Rettidig omhu, siger ministeren, rettidig omhu, og at vi må tage initiativerne et ad gangen, efterhånden som de bliver nødvendige.
Men altså, den her økonomiske krise har været under opsejling længe, og ifølge dagbladet Information har forskellige økonomer jo været ude at sige, at regeringen faktisk har indset det her for sent; man har været for sen til at gå i gang med det her.
Hvorfor skal der så gå yderligere dage?
Det handler jo om, at der er folk i byggebranchen, der er ledige nu, der er kommuner, der har projekter, de kan gå i gang med i morgen, hvis det skulle være.
Hvorfor bliver man ved med at trække det her ud frem for simpelt hen at sige: Vi har lavet en fejl, vi har været for langsomme til at indse, at det her var et problem, men nu har vi indset det, og så gør vi det med det samme?
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Jamen altså, jeg ved ikke, om man fra talerstolen må sige: Sikke noget kodylt vrøvl.
Men hvis jeg måtte, ville jeg sige det, for at begynde at snakke om, at der skal gå flere dage!
Vi har torsdag i dag, og på mandag mødes vi igen.
Vi har lige holdt et møde med KL, og så er der altså forskellige ting, der skal regnes ud.
Det er dog for fjollet.
Så vil jeg godt lige sige med hensyn til det der med at omskole bygningsarbejdere, at der var en fantastisk god artikel i Jyllands-Posten i forgårs, tror jeg det var, om en jord- og betonarbejder fra Als, tror jeg det var, der ville omskoles til ældreplejen.
Han var smadderglad for det job, og de ældre og de ansatte var utrolig glade for deres nye kollega.
Det var et strålende eksempel på, at der også er brug for lidt forskellige erfaringer og mennesketyper i ældreomsorgen.
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Jeg husker jo tydeligt andre debatter her i salen, hvor man også fra Enhedslistens side har sagt, at det er vigtigt, at vi lytter til, hvad kommunerne har af synspunkter på det her.
Derfor er det selvfølgelig også lige præcis, at man i overensstemmelse med de gode traditioner, der er i forbindelse med drøftelse og forhandling af de spørgsmål, der vedrører kommunerne, selvfølgelig tager en kontakt til KL og får det drøftet, som ministeren fint har redegjort for for lidt siden.
Det går jo lige præcis ud på det, som der er redegjort for nu, nemlig at få nogle flere anlægsinvesteringer sat på dagsordenen, som kan realiseres nu.
Det er præcis det, som kommunerne også selv har sagt.
De er klar til at gå i gang hurtigt.
Ja, det er også det, som man melder fra regeringen, og som vi melder her fra Venstre at vi er klar til, men vi skal lige have processen kørt igennem.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Det er jo et beslutningsforslag, som drejer sig om at pålægge regeringen at fastsætte et forbud mod at offentliggøre meningsmålinger og exit polls på valgdagen, før afstemningsstederne er lukket.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det er der grundlæggende to årsager til.
Den ene årsag handler om presse- og ytringsfriheden, hvor man jo altid efter min og regeringens mening skal være ekstremt forsigtig, når man går ind og laver lovbestemte indskrænkninger af ytringsfriheden.
Det fremgår jo også af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at det er noget, forslagsstillerne selv er opmærksomme på.
Den anden årsag er, at sådan et forbud nemt kan blive hullet som en si, fordi vi jo har et samfund i dag, hvor der er mange forskellige muligheder for at formidle oplysninger via udenlandske internetforbindelser, satellitforbindelser osv., og man kan lave det selv på egne hjemmesider og blogs, og hvordan man nu kan gribe det an.
Endelig kan man sige, at der jo ikke er nogen forskning, der viser, at det giver en påvirkning af vælgerne.
Der var en forsker, der udtalte sig i Kristeligt Dagblad i går, som bl.a. pegede på erfaringerne fra USA, hvor afstemninger jo af geografiske grunde foregår over så stort et spand af tid, at når de sidste skal stemme, kender de resultaterne i de stater, hvor der er blevet stemt først.
Men det er klart, at man skal være meget opmærksom på påvirkninger af vælgerne, men samlet set mener vi ikke, at der er grund til at lave et forbud af den her karakter.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Ja, det her forslag har jo fået sådan en lidt blandet modtagelse i medierne, og det er selvfølgelig klart, for det er jo, som ministeren også er inde på, et spørgsmål om, hvorvidt vi krænker ytringsfriheden her.
Og jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at der skal man være utrolig varsom.
Derfor har jeg også stillet Justitsministeriet det spørgsmål, om der kunne være tale om, at vi på en eller anden måde kommer til at træde ytringsfriheden for nær.
Justitsministeriet siger jo i et svar til mig, at det vurderer Justitsministeriet ikke, og derfor overrasker det mig lidt, at Velfærdsministeriet kan anlægge en anden betragtning.
Jeg mener naturligvis, at ministeren har fuldstændig ret i, at det er problematisk med et forbud, men jeg mener, at det her kan vurderes som et acceptabelt forbud inden for de grænser, som Justitsministeriet også lægger.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Nu vil den betragtning, som Justitsministeriet jo typisk anlægger, være sådan en juridisk vurdering eller en, jeg ved ikke om man her kan bruge udtrykket, legalitetsvurdering, hvor der jo også er en samlet vurdering af, om det sådan i meget bred forstand er politisk hensigtsmæssigt.
Man kunne jo forestille sig, tror jeg, mange forskellige måder at lægge begrænsninger på ytringsfriheden på, uden at det ville stride imod nogle grundlæggende juridiske bestemmelser, men hvor man kan sige, at der er andre hensyn, der gør, at vi ikke ønsker at lave den slags begrænsninger.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Nu er jeg jo hverken jurist eller ekspert på området, men når Justitsministeriet skrev til mig, at man ikke vurderer, at det vil stride imod grundloven eller internationale konventioner, herunder grundlovens § 77 og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention om ytringsfrihed, at fastsætte begrænsninger med hensyn til tidspunktet for offentliggørelse af resultatet af meningsmålinger, tillod jeg mig at gå ud fra, at der så ikke var nogen problemer i forhold til, at det, vi ønsker, er, at der skal være ro på valgdagen, og at når valgdagen er slut kl. 20, hvor afstemningsstederne lukker, kan man offentliggøre alt det, man overhovedet vil.
Men jeg kan forstå, at ministeren anlægger en anden betragtning.
Jeg synes jo, at man kan forsvare demokratiet på mange måder, og naturligvis er ytringsfriheden en utrolig væsentlig del af det, men der er jo bare forskellige metoder, som vi allerede tager i anvendelse, hvor ytringsfriheden er lidt begrænset.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Det var også lige præcis det, jeg mente med min besvarelse, nemlig at det jo er sådan nogle helt grundlæggende forhold, Justitsministeriet tager hensyn til, men inden for grundlovens og konventionernes rammer kan der jo være et betydeligt spillerum for, hvordan man forvalter ytringsfriheden.
Og det er jo så der, den vurdering kommer ind, at det vil være at gå ud og pålægge pressen og andre nogle begrænsninger, og når der så oveni kommer, at det er tvivlsomt, om man kan håndhæve det forbud, er det altså den samlede vurdering, at det synes vi ikke der er brug for.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-12:
En samlet vurdering, siger velfærdsministeren, og dermed har velfærdsministeren jo også sagt, at det sådan set ikke er det strengt juridiske, der er problemet her.
Vi ved jo også fra det notat, vi har fra Justitsministeriet, at det ikke er det juridiske, der er forkert her.
Det er altså et spørgsmål om, om man politisk synes, at det er et problem eller ej.
Det er jo det, det handler om – det er så stort et problem, at det overskygger det problem, at der rent faktisk er vælgere, der kan blive påvirket.
Der mener vi fra socialdemokratisk side - ligesom i øvrigt mange andre europæiske lande at det forhold, at man kan blive påvirket i valgprocessen, vejer tungere end den lillebitte ting, at man som medie lige skal vente nogle timer med at offentliggøre sine resultater.
Kan ministeren bekræfte, at det altså handler om politik og ikke om jura?
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Og det er jo tit, at der går sport i det, når man faktisk kan vise, at der er et forbud, som man kan gennemhulle.
Jeg har ikke fundet det frem, men det foresvæver mig, at man under den socialdemokratisk ledede regering faktisk havde den her debat, rejst af den daværende opposition - jeg tror, det var SF eller Enhedslisten.
Så det er jo nogle overvejelser, man har haft løbende gennem årene, og det er min erindring, og det kan godt være, at jeg husker forkert, at det tidligere er blevet afvist af Socialdemokratiet.
Man kan sige, at der er endnu mere tungtvejende grunde i dag, for hele det der alternative informationsnet udvikler sig jo, jeg havde nær sagt time for time.
Ikke at jeg synes, at det er entydigt positivt, men det gør det, og det gør, at man vil kunne gennemhulle et sådant forbud.