runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Hovedforslaget handler om skærpede straffe på miljøområdet, og SF har siden begyndelsen af 1990'erne presset på for at ændre synet på overtrædelser af miljølovgivningen.
Vi spillede således en stor rolle i forbindelse med den skærpelse, der skete i 1997, og har ligeledes støttet skærpelserne siden.
Forslaget her er en opfølgning på Gorm Toftegaard Hansens rapport fra 2005, og tankegangen følger rapporten.
Mindre alvorlige sager straffes i dag alt for lidt, både når det gælder private og erhvervslivet.
SF støtter forslagene om skærpede straffe i disse sager og er glad for, at det betragtes som skærpende, hvis der er tale om en erhvervsmæssig sammenhæng.
Vi mener dog allerede nu - altså inden udvalgsbehandlingen - at straffen på to områder burde være højere end foreslået; nemlig når det drejer sig om en virksomhed, der skal miljøgodkendes, og som bare startes, inden godkendelsen foreligger, og når det drejer sig om overtrædelse af import- og eksportreglerne for anmeldepligtigt affald.
SF kan ikke forstå, at regeringen ikke har fulgt op på Gorm Toftegaard Hansens påpegning af, at overtrædelser af planloven og naturbeskyttelsesloven er meget billige - alt for billige efter SF's opfattelse.
SF vil derfor arbejde for, at Folketinget, samtidig med at dette lovforslag vedtages, pålægger regeringen at fremsætte forslag til markante skærpelser for overtrædelse af naturbeskyttelsesloven og planloven.
Mange tror nok, at denne lov giver en sådan beskyttelse, men det gør den ikke.
Selv de steder, hvor der er overlapning til denne lov, viser bemærkningerne jo, at der ikke er sikkerhed for ensartet beskyttelse, f.eks. når det gælder affald i naturen.
Alene disse bemærkninger fra regeringen burde gøre det til en selvfølge, at vi skærper reglerne tilsvarende, når det gælder natur og planlægning.
Forslaget består desuden af tre mindre ændringer på forskellige andre områder, som SF vil støtte.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Det her er et kernekonservativt lovforslag, som vi i allerhøjeste grad kan støtte.
Det tager udgangspunkt i ansvar og konsekvens, ansvar for naturen og ansvar for egne handlinger.
Vi har en miljøbeskyttelseslov, som vi lægger meget stor vægt på her i landet, og der er lavet nogle strafskærpelser, som har med det at gøre, og vi har også med det her lovforslag vist en konsekvens.
Der er ikke noget så forstyrrende ved en tur i naturen, f.eks. et dejligt anemonebed, som at det anemonebed så pludselig bliver forstyrret af, at nogle har henkastet byggeaffald, hele køkkener eller andre ting og på den måde brugt naturen som losseplads.
Det er noget, vi naturligvis ikke ønsker at have.
Jeg skal lige rette mig selv.
Jeg sagde miljøbeskyttelsesloven, jeg mener naturbeskyttelsesloven, og det undskylder jeg meget.
Der er her tale om en række strafskærpelser, som gør, at der er en mere præventiv virkning ved den her måde at straffe overtrædelser af de her bestemmelser på.
De små overtrædelser bliver straffet hårdere, og det er meningen, at det skal komme mere synligt frem, at det altså er uønsket at henkaste affald i naturen.
For at starte med de små forseelser har der længe været en straf på 1.000 kr. for at henkaste mindre affald i skoven, skovtursaffald eller mindre ting, og vi ønsker nu, at det bliver håndhævet, sådan at de 1.000 kr. også bliver brugt som en straf og der bliver gjort noget for at undersøge sagerne og sikre, at de, der henkaster affaldet, også bliver straffet.
Derudover indføres der en starttakst på 5.000 kr., som jo stiger til 10.000 kr., hvis det sker i gentagne tilfælde.
Med hensyn til erhverv er det sådan, at hvis man starter en virksomhed, som kræver en godkendelse, vil det fremover være sådan, at de, der ikke har miljøgodkendelse for de anlæg, de driver, vil få en bøde på 50.000 kr., og den bøde vil stige til 100.000 kr., hvis det sker i gentagne tilfælde.
Der er altså tale om, at det får konsekvenser, og konsekvens og retfærdighed er gode konservative ord, som vi lægger vægt på.
Der er også tale om, at den enkelte må tage et ansvar, og det at tage et ansvar er at sikre sig, at det ikke går ud over den natur, vi alle sammen arbejder så hårdt for, og som vi gerne ser udviklet sig på en god måde.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti naturligvis støtte dette lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, hvordan man forholder sig til, at man her - nu sidder man jo også i nogle energiforhandlinger - måske nedlægger noget CO2-neutral energi, hvis man går ind på nogle af de præmisser eller nogle af de forslag, som nogle har stillet om Gudenåen og Tangeværket.
Er der i Venstres optik - hvis man kommer frem til, at man ikke kan finde nogen løsninger på det her - en mulighed for at forlænge driften af værket med f.eks. 25 år?
Kunne det være en løsning at give 25 år i stedet for?
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Jeg sagde før, at den her debat havde vide perspektiver, og nu udvides det yderligere.
Nu skal Det Radikale Venstre til at forholde sig til vindmøller og konsekvensen af opstilling af vindmøller.
Jeg vil ikke gøre mere ud af det, men bare sige, at vores holdning er, at vedvarende energi skal være en meget væsentlig del af dansk energiforsyning, og at energien fra vindmøllerne vil udgøre en væsentlig del af den mængde, der skal produceres.
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Jeg kan se og høre på hr. Wedell-Neergaard, at det nu så skal lyde, som om hr. Wedell-Neergaard melder, at man ikke vil tømme Tange Sø.
Det har jeg heller aldrig nogen sinde sagt at jeg vil.
Nu skal man ikke begynde at spille falske melodier for at få andre sovset ind i noget, som de aldrig nogen sinde har sagt.
Jeg har sagt, hvad jeg synes der ser mest interessant ud både fra en turismesynsvinkel, fra en lokal synsvinkel og fra en miljøsynsvinkel.
Derfor synes jeg, hr. Wedell-Neergaard skulle holde sig for god til at forsøge at sætte kunstige skillelinjer op, som jeg rent faktisk ikke kan se at der er imellem os i den her sag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Vi deltager gerne i kapløbet, og jeg vil melde ud, at jeg ikke synes, at en tømning af Tange Sø ser interessant ud.
Jeg synes, at det er en uinteressant løsning, fordi vi har et landskab, der er bygget op omkring den sø.
Der er boliger, der er veje, der er broer, og der er meget andet, som er bygget op omkring den sø.
Men at give et billede af, at der ikke sker noget, er i hvert fald fuldstændigt forkert.
Der sker jo noget på den måde, at det bliver taget op efter 3 år, og så skal der træffes en ny beslutning.
Så har vi 3 år til at gennemføre det, inden koncessionen udløber, så jeg synes, at det er et helt forkert billede, som hr. Torben Hansen tegner.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-09:
Jeg betragter det som et positivt svar, og at det vil Venstre gerne være med til at se på, fordi der jo, som det er påpeget, er den risiko, at vi i virkeligheden her giver en skattelettelse.
Så kan man sige, at den er næsten ikkeeksisterende, men jeg synes trods alt, at 50 mio. kr. eller faktisk mere, hvis man regner på lidt længere sigt det er jo et skud, det kan godt blive mere - trods alt er en sjat penge, og det er mere det principielle i det her.
Der kan være nogle gode årsager til, at man skal se på hele området, fordi vi har nogle forældede regler, men jeg takker for den positive tilkendegivelse og for, at Venstre vil være med til at se på det område, så vi kan få det ordentligt reguleret, og så vi ikke så meget prioriterer skattelettelser til folk, der i forvejen har aktier og aktieinvesteringer, men tager de sådan også lidt mere fremadrettede, rimelige og fair regler.
Tak for det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Jeg vil gerne spørge hr. Torben Hansen: Hvorfor det lange omløb og hvorfor den melding i dag?
Altså, vi behandler en forlængelse af en koncessionslov, og der skal være en diskussion om det her om 3 år med henblik på at afklare, hvad der skal ske.
Hvorfor ikke gøre, som man har gjort i rapporten, altså opretholde en række alternativer: kort omløb, langt omløb og forskellige andre muligheder, og så lad os diskutere det til den tid?
Jeg synes, der er et kissejav med forsøg på at afgøre den her sag og få sat størst muligt fingeraftryk på området omkring Randers.
Det er selvfølgelig også interessant for dem, der er valgt der, men jeg synes bare, vi skal vente med at træffe afgørelsen, til vi har de nødvendige oplysninger.
Derfor vil jeg i hvert fald i dag appellere til, at man holder alternativerne åbne.
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Jeg mener under ingen omstændigheder, at det er et eksempel til efterfølgelse.
Havde Venstres ordfører måske forestillet sig, at der skulle til at laves endnu flere vandkraftværker rundtomkring i Danmark?
Skal vi nu ikke også lige få det her sat i perspektiv?
Den samlede produktion på Gudenaacentralen svarer til 1½-2 moderne vindmøller.
Det er det, vi taler om.
Det kan godt være, at det er forureningsfrit, men det er ikke bæredygtigt for nuværende.
Så skal vi nu ikke lige få det sat lidt i perspektiv?
Med hensyn til det andet udsagn, nemlig at Tange Sø bliver stillestående, hvis man fører noget af vandet udenom, så vil jeg gerne bede hr. Kristian Pihl Lorentzen om at læse Skov- og Naturstyrelsens rapport »Faunapassage ved Tange Sø« fra februar 2002, hvor der rent faktisk under eksempel syv står, at man både vil få en renere sø, og at man vil få en renere å neden for centralen.
Skulle vi så ikke lige tage at holde os til fakta?
Det kommer vi som regel længst med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Jeg kan forstå på Socialdemokratiets ordfører, at det lange omløbsstryg tiltaler ham meget, men en af konsekvenserne af det lange omløbsstryg er, at elproduktionen på Tangeværket så standser.
En anden konsekvens er, at Tange Sø vil blive kendetegnet ved stillestående vand med de problemer, det vil give på længere sigt.
Men for at blive ved Tangeværkets elproduktion, så er det jo rigtigt, at elproduktionen som sådan ikke har den store energi- og forsyningsmæssige betydning i dag, men ikke desto mindre producerer Tangeværket jo elektricitet, der svarer til, at vi kan reducere udledningen af CO2 med 6.000 t om året.
Det er dog noget i en tid, hvor vi heldigvis har fået vedvarende og grøn energi meget højt på den danske dagsorden, også med henblik på klimakonferencen i 2009.
Er Socialdemokratiet helt ligeglad med den produktion af vedvarende energi, som finder sted i Tange, og mener Socialdemokratiet ikke, at den produktion jo er et eksempel til efterfølgelse og et flot symbol på produktionen af vedvarende energi i Danmark?
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Jeg tror, jeg i min sidste sætning sagde - det vil hr. Kristian Pihl Lorentzen også kunne se bagefter - at i min optik mener jeg rent faktisk, at et langt omløbsstryg ser utrolig interessant ud.
Man lavede det eksempelprojekt tilbage i 2002, og ministeren har også her i januar 2006 bekræftet, at man vil få både en renere Tange Sø og en renere Gudenå nedstrøms Gudenåcentral og Tangeværk.
Det er selvfølgelig idioti eller blændværk at tro, at vi kan lave Danmark om til at se ud, som det så ud for 100, 200, 300 eller 400 år siden.
Det er der heller ikke nogen der tror på.
Det skal vi heller ikke, og det kan man ikke.
Men det, der rent faktisk tæller ganske alvorligt for Socialdemokratiet i det her, er, at man får en renere sø, man får en faunapassage, sådan at de vandrefisk, der er, kan passere, man får en renere Gudenå, og man får en renere Randers Fjord.
Og det synes jeg godt man kan sige er naturgenopretning i højeste potens.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-10-09:
Jeg kan forstå på hr. Torben Hansen, at der tales om naturgenopretning.
Det er interessant at diskutere naturgenopretning, for hvor langt skal naturen tilbage?
Skal vi 50 år tilbage, 100 år tilbage eller endnu længere tilbage?
Sådan er det også med Tange Sø-debatten.
Tange Sø har jo bestået i næsten 90 år, og den opstod, da fremsynede forfædre besluttede sig for at udnytte Gudenåens vand til produktion af el.
Jeg vil gerne spørge: Når hr. Torben Hansens skal tolke begrebet naturgenopretning, mener han så, at en eventuel fjernelse af Tange Sø altså en sø, der har eksisteret i 80 eller næsten 90 år - går ind under begrebet naturgenopretning?
Mener hr. Torben Hansen, at et eventuelt langt kunstigt omløbsstryg uden om søen vil have noget som helst med naturgenopretning at gøre?
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Gudenåen er Danmarks nationale vandløb, og det er jo også det eneste vandløb i Danmark, der på sin nedre del har flodens biologi og flodens særkende.
Det viser så også, at man allerede dengang betragtede det som værende et nationalt anliggende.
Det er nu den tredje koncessionsforlængelse, der lægges op til.
Ved den første forlængelse, som var frem til januar 2003, skulle der udarbejdes et projekt.
Derefter skulle der tages stilling til en løsning.
Det skete ikke, og der kom en 5-årig forlængelse oveni.
Så skulle der være en løsning.
Rent faktisk skulle vi jo i dag, hvis man ser på, hvad der var diskussionen i 2003,
ikke have diskuteret forlængelse, men diskuteret løsning.
Men desværre er de 5 år jo gået, uden at der er kommet nogen løsning.
Og nu vil regeringen så med det her lovforslag putte 6 år ekstra oveni.
Det synes jeg rent faktisk er unødvendigt.
De endelige vandplaner skal foreligge om 2 år, de kommunale indsatsplaner om 3 år, og så ved man jo, hvad der skal ske.
Men når målene skal være opfyldt i 2015, så nytter det jo ikke noget med en betingelsesløs forlængelse af koncessionen til 2014, fordi det jo er værkets drift, og fordi det jo er den manglende faunapassage, der forhindrer målopfyldelsen.
Og når målopfyldelsen er i 2015, er det jo håbløst at lave en betingelsesløs forlængelse til 2014.
Så i vores perspektiv hænger en 6-årig forlængelse simpelt hen ikke sammen.
Maksimalt 3 år vil være passende.
Så kender man alle planer, derefter kan eventuelt yderligere forlængelser være betinget af, hvilke løsninger det bliver, og hvor langt de løsninger er kommet.
Alt er hver gang pakket ind i, at planerne er lige rundt om hjørnet.
Der er meget langt hen til det hjørne!
Debatten, må jeg desværre konstatere,
skydes med det her lovforslag endnu en gang til hjørnespark, ved at vi nu skal afvente de såkaldte nye planer.
Men det fritager jo ikke politikerne i den kommende 2-3-års-periode for at have en holdning til, om man synes, det er rimeligt eller ej, at Gudenåen og Randers Fjord-systemet mangler en så væsentlig del af naturgenopretningen.
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at Gudenåen er et nationalt ansvar, at naturen skal genoprettes, at eksempelvis et langt omløbsstryg ser yderst interessant ud, men det er også Socialdemokratiets opfattelse, at det ikke er rimeligt, at løsningerne endnu en gang trækkes i halen.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-10-09:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, at jeg ikke opfatter den her sag som en udsættelse, for i 2002, hvor vi forlængede koncessionen med 5 år, gjorde vi det for at se, om vi kunne få enderne til at mødes.
Det var sådan set det primære formål, men med det, der sker nu, har situationen faktisk ændret sig, fordi vi nu sidder tæt inde med vandrammedirektivet og miljømålsloven, som skal bedømme vandkvaliteten i området, og som jo har kæmpe betydning for den beslutning, vi skal tage.
Derfor opfatter jeg det overhovedet ikke som en udsættelse, men tværtimod som en saglig og seriøs stillingtagen til, hvad der skal ske, når vi er nået frem til den bedømmelse af vandkvaliteten i området.
Så derfor er det en helt anden situation, og der har jeg jo sagt - det var det, jeg sagde i mit første svar - at når vi når dertil, så er alle muligheder åbne, for det ville da være dumt, hvis vi lavede den her lov og så allerede nu havde taget beslutningen.
Nej, vi tager beslutningen om 3 år.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-10-09:
Jeg er nødt til at sige til hr. Eyvind Vesselbo, at vi jo for ganske få år siden havde nøjagtigt den samme sag, hvor vi diskuterede, om det så skulle være 5 år.
Det endte med at være 5 år, vi gav i forlængelse.
Der diskuterede vi også, at vi skulle have en permanent løsning på det her.
Det har vi ikke fået.
Det er nok det, der lægges op til, det støtter vi også selv, og det kan jeg høre Venstre også gør.
Vil Venstre gerne have CO2-neutral energi i Danmark og dermed også vandkraft, eller hvad er Venstres ønske i sidste ende?
Jeg er nødt til at spørge.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-10-09:
Det er jo sådan i Venstres optik, at vi finder løsningen efter 3 år, og så tager vi en beslutning.
Vi har bare ikke villet tage den beslutning, der er nødvendig i den her sag, før vi er helt klar over, hvad der skal ske med vandmiljøet i området, for det er jo en væsentlig del af den her beslutning.
Så når de 3 år er gået, tager vi en beslutning, og det tager så 3 år at få effektueret den beslutning, som så er taget, og alle muligheder er i spil i forbindelse med den beslutning, der skal tages.
Der er ikke lagt nogen begrænsninger på.
For hvis det var sådan, at vi allerede nu havde taget en beslutning med os selv og sagt, jamen det her gør vi kun for sjovs skyld, så kunne vi lige så godt sige det nu.
Nej, det er vigtigt at få belyst det ordentligt, og så er alle muligheder åbne.
Torben Hansen (S), 2007-10-09:
Hvis det var sådan, at hr. Wedell-Neergaard hørte meget grundigt efter, hvad jeg sagde, ville han vide, at jeg brugte 95 pct. af min taletid på at konkludere, at jeg rent faktisk synes, at koncessionsforlængelsen set i forhold til Danmarks forpligtelser med hensyn til vandrammedirektivet er unødvendig lang.
Jeg sagde i sidste linje, at det, jeg synes så mest interessant ud, var det lange omløbsstryg.
Jeg kan konstatere, at jeg jo ikke er den eneste, der har meldt ud om det her.
Altså, miljøministeren og andre har også været ude og sige, at det er fuldstændig umuligt at forestille sig, at Tange Sø skal tømmes.
Derfor synes jeg da, at det var rimeligt, at jeg lige gav en lille bemærkning om det, men jeg vil meget gerne holde alle muligheder åbne.
Jeg synes bare, at når man har målopfyldelsen i 2015, er det forkert, at man i dag uden nogen form for betingelser rent faktisk giver 6 år frem til 2014, dvs. at man reelt har godt og vel et år til at sikre målopfyldelsen.
Hvis det her lovforslag bliver vedtaget ved tredjebehandlingen, giver man jo rent faktisk carte blanche til uforandret drift i 6 år.
Jeg vil meget gerne se alle løsningerne på bordet, når den tid kommer, og hvis der er nogle, der er bedre, så tager jeg med glæde dem.
Men jeg synes, det ville være ærgerligt, hvis vi var det eneste parti, der ikke var kommet med en udmelding om, hvad vi ser som det mest interessante.
Det Konservative Folkeparti er jo også tidligere kommet med en udmelding.
Per Clausen (EL), 2007-10-09:
Umiddelbart er Enhedslisten positiv over for det her lovforslag, men vi vil selvfølgelig nøje følge debatten om de principielle bemærkninger, som Det Radikale Venstres ordfører anførte.
Der er da også enkelte ting, som vi selv er interesserede i at få lidt bedre styr på, inden vi i givet fald ender med at stemme for lovforslaget.
Vi synes, det kan være lidt svært ud fra lovforslagets bemærkninger at identificere rækkevidden af bestemmelserne.
Vi vil derfor forsøge i udvalgsarbejdet at få ministeren til at give nogle eksempler inden for de relevante love om såvel tekniske specifikationer som internationale vedtagelser, der vil være omfattet af manglende oplysningspligt via Lovtidende.
Vi også gerne have eksempler på overvejelser over relevante alternative måder at informere om ændringer i retningslinjer på.
Det er jo rigtigt, som hr. Ole Glahn var inde på, at Advokatrådet har en række kritiske bemærkninger, og dem vil vi da også meget gerne sørge for at der bliver fulgt op på i udvalgsarbejdet.
Bl.a. lægger Advokatrådet vægt på vanskeligheden i at vurdere, hvornår tekniske krav udelukkende er af interesse for en snæver personkreds i produktionen, og hvornår andre interessenter bør involveres, f.eks. naboer og miljøorganisationer.
I Miljøstyrelsens svar nævnes det, at en række parter vil få mulighed for at tage stilling til undtagelsesbestemmelserne i en høringsprocedure før de konkrete bekendtgørelser.
Det er imidlertid efter vores opfattelse ikke nogen garanti for, at adgangen til ændringer i lovkrav ikke bliver sværere for lægfolk.
Vi vil også gerne sikre os, at der ikke med den her lov sker nogen begrænsninger i offentlighedens adgang til at kunne udøve rettigheder i henhold til diverse konventioner om borgerinddragelse m.m. Så vores udgangspunkt er altså positivt i forhold til lovforslaget, som vi også ligesom de fleste andre primært opfatter som et teknisk lovforslag.
Men også når det er teknik, skal man selvfølgelig være grundig, så det vil vi bestræbe os på at være også i det her tilfælde.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Da hr. Steen Gade, som er mit partis ordfører, ikke kan være til stede, skal jeg redegøre for SF's synspunkter.
SF er positiv over for lovændringerne, der, så vidt vi kan se, ikke ændrer ved den realitet, at alle borgere på en let og transparent måde skal kunne finde frem til, hvad der er gældende regler.
Det er jo det, der er det afgørende.
Vi er tilfredse med, at forslaget om, at man ikke længere behøver at oversætte alt til dansk, er droppet efter høringsfasen.
Og i udvalgsarbejdet vil vi gerne drøfte en forbedring af forslaget, så der årligt bliver udarbejdet en oversigt over de områder, hvor ministeren benytter bestemmelserne.
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Nu har vi det sådan i Det Radikale Venstre, at vi er indstillet på at følge den procedure, der er her i Folketinget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Hvis man mener det, vil Det Radikale Venstre så kunne formaste sig til stemme imod forslaget på et tidspunkt, eller hvordan forholder det sig?
Eller det er man måske ikke helt sikker på?
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Jamen alternativet fremgår også klart af Advokatrådets høringssvar.
Alternativet er, at det offentliggøres i Lovtidende, og det er der, alle andre retsforskrifter kundgøres.
Vi mener, det er rimeligt, at det også foregår her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-09:
Må jeg lige stille et spørgsmål?
Ole Glahn (RV), 2007-10-09:
Tak for det.
Lad mig indlede med det glædelige: Vi glæder os i Det Radikale Venstre over, at det her skal offentliggøres på dansk, og at ministeren har trukket det tilbage, at man også skulle have kunnet offentliggøre det på andre sprog.
Men selv om den forrige ordfører sagde, at det var vanskeligt at gøre det her til sådan en folkelig, stor sag, må jeg sige, at der er nogle principper i det her, som vi synes er vigtige.
Vi har med stor interesse læst de høringssvar, der er kommet, bl.a. det høringssvar, der er kommet fra Advokatrådet, som jo i sit høringssvar skriver, at lovtidendelovens § 3 er klar på det her område.
Der skal være tungtvejende hensyn, der begrunder fravigelse fra denne kundgørelsesform.
Miljøministeriet bruger i sit svar på det her ikke udtrykket tungtvejende, men siger i stedet, at de mener, at der er særlige hensyn, der gør sig gældende i denne sag, nemlig at det hovedsagelig er tekniske detaljer om krav til virksomheder, anlæg, indretninger m.m.
Og så skriver ministeriet i øvrigt i sit svar til Advokatrådet, og jeg citerer: De retter sig næsten udelukkende mod en snæver kreds af professionelle, der anvender forskrifterne erhvervsmæssigt.
»Næsten« .
Det er en væsentlig pointe, for som Advokatrådet siger, kan der være personer og organisationer, som er interesserede i at få de her oplysninger.
Og der har vi en meget enkel og ubureaukratisk ordning, det kan man simpelt hen se i Lovtidende, og det er der, man finder de informationer.
Det fremgår af lovforslaget, at miljøministeren vil træffe bestemmelse om en anden måde at offentliggøre disse retsforskrifter på, men hvordan skal borgerne vide det?
Hvis denne tendens fortsætter, kan vi hurtigt komme i en retstilstand, hvor vi skal betale særlige eksperter for at finde ud af, hvor vi skal finde oplysninger om, hvordan retstilstanden er i Danmark på de konkrete områder.
Det er vi meget betænkelige ved.
Derfor bliver jeg nødt til at sige, at vi går ind i det her udvalgsarbejde med en meget kritisk indstilling, men jeg glæder mig da over at høre, at der er andre ordførere, der også har været meget opmærksomme på denne problemstilling, så lad os nu se, hvad udvalgsarbejdet fører til.
Men vi er meget kritiske over for indholdet i det her forslag.