runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2012-08-20:
Tak for det.
For 3 år siden lavede Dansk Folkeparti og De Radikale og den daværende regering, Venstre og Konservative, jo en aftale om dagpengene, som indeholdt et temmelig alvorligt angreb på dagpengeperiodens længde og også på muligheden for at genoptjene retten til dagpenge.
Konsekvensen ser vi jo nu.
Man kan se det, hvis man bare åbner en avis og læser om de rigtig mange danskere, som bliver ramt af den her dagpengereform.
Konsekvensen for dem er jo, at de risikerer at falde helt ud af dagpengesystemet og ende i en økonomisk ruin .
Nu har regeringen så lavet en skatteaftale med endnu et angreb på bl.a. dagpengene.
13.000 kr. er rigtig mange penge, når man i forvejen er gået markant ned i indtægt efter at have mistet sit arbejde.
Så jeg har sådan set et ganske enkelt spørgsmål: Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne mener, at det igen er bl.a. dagpengemodtagerne, som skal være med til at finansiere skattelettelser, som, uanset hvor pænt ordføreren taler om reformen, faktisk først og fremmest kommer dem, der har en høj indkomst, til gode?
Hvad er egentlig det rimelige i det?
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Tak for ordet.
Jeg skal bare spørge ordføreren, om han er enig i, at den her skattereform øger uligheden i indkomstfordelingen i vores samfund, og at den gør det, fordi dem uden for arbejdsmarkedet, heriblandt en stor gruppe, der ikke har en chance for at få et arbejde, skal betale for skattelettelser til dem, der er så heldige at have et arbejde, og at lavtlønnede i øvrigt også kommer til at bidrage på den måde, at de skattelettelser, de får, er forsvindende små i forhold til dem, som højere indtægtsgrupper får.
Er ordføreren enig i, at den her skattereform øger uligheden, og hvordan mener ordføreren at det forholder sig til regeringens målsætning om, at man skal mindske ulighed og fattigdom i Danmark?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Den her skattereform vil – lige så vel som den aftaleskitse, der forelå med Enhedslisten –
øge uligheden marginalt.
Jeg håber, at alle medlemmer af Enhedslistens folketingsgruppe er bevidst om, at der var en ændring i Ginikoefficienten i den aftaleskitse, der lå med Enhedslisten.
Det er der også i den skattereform, vi har indgået aftale om med Venstre og Konservative, ja, men alligevel er ændringen marginal.
Så på den måde kan man sige, at der er noget ulighedsskabende i den, men det er marginalt, og ordføreren for Enhedslisten ved lige så vel som alle os andre her i Folketingssalen, at det også var det, der forelå i den skitse, der var med Enhedslisten.
Jeg tror, at hr. Mikkel Dencker er bitter over, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke udviste nogen forhandlingsvillighed i forhold til den her skattereform, for det, der er faktum, er, at Dansk Folkeparti ikke har været med til at aftale, at ældrechecken stiger med 4.500 kr.
Det er jo det, der er faktum.
Og så står hr. Mikkel Dencker her og prøver at fordreje debatten til, at vi skærer hammer hårdt ned over for landets folkepensionister.
Det er jo bare ikke sandt, det er direkte usandt.
Socialdemokratiet gik til valg på at sørge for at give de svageste ældre noget mere, og det gør vi med den her skattereform.
Det er fuldt ud at leve op til vores valgløfte, så jeg tror nok, hr. Mikkel Dencker skal hjem og læse lidt mere op på, hvad vi diskuterede i valgkampen for et års tid siden.
Mikkel Dencker (DF), 2012-08-20:
Jeg står her med forligsteksten, som regeringen har indgået med Venstre og Konservative, og jeg læser ikke det hele op, men en enkelt sætning: Den afdæmpede regulering udgør samlet 5,1 procentpoint – 5,1 procentpoint af den stigning, den regulering i overførselsindkomsterne, som der ellers skulle have været over de næste år.
Det er 5,1 pct., som man bare tager med et snuptag.
Ha ha, dem giver man så ikke, og så bruger man pengene på bl.a. topskattelettelser i stedet for.
Det er løftebrud, for man har på intet tidspunkt i valgkampen sagt, at man ville skære i overførselsindkomsterne for at bruge pengene på topskattelettelser.
Man fik tværtimod det modsatte indtryk.
Så jeg tror, det er hr. Thomas Jensen, der skulle hjem og læse, hvad det er, man har gået og sagt i valgkampen.
Og så synes jeg, man skulle prøve at finde frem til mig, hvornår man så har fortalt i valgkampen, at man ville skære i de her overførselsindkomster, for det blev i hvert fald holdt som en hemmelighed.
Og hvorfor blev det så det?
Det mangler hr. Thomas Jensen at svare på.
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
... bliver ikke sand af at blive nævnt to gange, vil jeg sige til hr. Mikkel Dencker.
Jeg vil godt gentage, at vi i valgkampen sagde, at vi ville gå ind og sikre, at de svageste folkepensionister fik noget mere, og det gør vi ved at hæve ældrechecken med 4.500 kr., men det vil Dansk Folkeparti åbenbart ikke være med til.
Dansk Folkeparti er ikke med til at sikre, at de svageste folkepensionister får 4.500 kr. mere i ældrecheck.
Det er det, der står tilbage, og det var også det, vi gik til valg på i 2011, og det er det, vi nu har gennemført året efter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Jeg vil gerne vende tilbage til diskussionen om grænseafgifterne, for jeg kan jo forstå, at Socialdemokraternes ordfører holder hårdnakket fast i, at der ikke bliver øget grænsehandel.
Jeg vil så godt henvise til side 40 i lovforslag nr. L 197, hvor der står: » ... at danskernes grænsehandel stiger og udlændinges grænsehandel i Danmark falder.«
Mere præcist kan det vel ikke siges.
Det er skatteministerens egne ord i lovforslaget.
Jeg håber da, at den socialdemokratiske ordfører er enig i, at det betyder, at der nok er en god chance for, at der kan komme øget grænsehandel.
Jeg vil så sige til hr. Thomas Jensen, at man indekserer bare afgifterne, hvilket ikke nødvendigvis betyder, at der kommer øget grænsehandel, alene fordi man følger prisudviklingen.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokraternes ordfører kan bekræfte, at man altså ikke i Tyskland har haft stigende afgifter på øl i 20 år, ligesom både Tyskland og Sverige slet ikke har nogen afgift på sodavand, og når vi så i Danmark indekserer vores afgifter, bliver spændet naturligvis større og større, og det vil vel meget logisk, medmindre man er socialdemokrat, give øget grænsehandel.
Mikkel Dencker (DF), 2012-08-20:
Nu har ordføreren jo allerede været inde på, at han mener, at den her reform er fuldt finansieret.
En del af finansieringen kommer jo fra, at man skærer i dagpengemodtageres og pensionisters overførselsindkomst; der vil man skære 5 pct. af den regulering, som de skal have det kommende år.
Jeg undrer mig bare, for i den valgkamp, vi havde for et år siden og i lang tid op til da, blev det aldrig nævnt med et eneste ord, og Socialdemokratiet og for den sags skyld også SF ville overhovedet ikke røre ved overførselsindkomsterne.
Så det er jo altså endnu et løftebrud i forhold til, hvad man har lovet tidligere, og det følger bare op på den lange række af løftebrud, som regeringen jo har leveret indtil dato.
Så jeg vil bare spørge, hvorfor det blev holdt hemmeligt i valgkampen, at man havde tænkt sig at skære i overførselsindkomsterne, som det er tilfældet, og som man gør i dag, et år senere?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Tak for de mange spørgsmål fra hr. Thomas Jensen.
Det ville klæde ham lidt at stille dem, når det er mig, der står som ordfører på talerstolen, for så har jeg måske bedre mulighed for at svare på dem, og det ville også klæde hr. Thomas Jensen som ordfører at svare på spørgsmålene, der bliver stillet til ham.
Jeg spurgte ganske enkelt, om man ikke kunne bekræfte, at der kom stigende grænsehandel, netop fordi spændet til prisen på f.eks. sodavand fra Tyskland og Sverige bliver større og større.
Når vi indekserer vores afgifter, gør afgifterne løbende større, hvor de andre slet ikke har en afgift, vil det da naturligt give en øget grænsehandel.
Hr. Thomas Jensen siger så, at vi slet ikke har set nogen stigning i grænsehandelen, men så sent som i dag er der på Ritzaus Bureau kommet en undersøgelse fra De Samvirkende Købmænd, der viser, at vi nu er oppe på, at 57 pct. af danskerne mindst en gang om året handler i Tyskland.
Det er altså en stigning på ret mange procent.
Sidst de lavede undersøgelsen, var det under 40 pct. Skatteministeren har meddelt, at der skulle komme en grænsehandelsrapport senere på året.
Jeg vil så spørge Socialdemokraternes ordfører, om det ikke er sjusket, at man ikke venter på at få den rapport, så vi har et ordentligt grundlag at lovgive på.
Burde vi ikke have ventet på den her grænsehandelsrapport, inden afgifterne sættes endnu mere op, når vi tydeligt kan se, at grænsehandelen bare stiger og stiger?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Jeg kan forstå på hr. Dennis Flydtkjær, at hr. Dennis Flydtkjær kun tror, at varers priser kan stige, hvis der kommer øgede eller ændrede afgifter.
Det er sådan, at tyske købmænd jo altså også kan sætte prisen op, og det vil de jo gøre, efterhånden som der sker en eller anden udvikling i engrospriserne.
Så vil detailpriserne også ændre sig.
Når priserne i butikkerne ændrer sig i Tyskland, samtidig med at vi i Danmark laver en indeksering af afgifterne, sådan at priserne også herhjemme løbende ændrer sig, jamen så ligger der ikke noget til grund for at sige, at udviklingen i Danmark skulle være højere end den, der sker i Tyskland, og dermed ligger der ikke noget til grund for at sige, at grænsehandelen vil booste på grund af det. Der tror jeg at man skal have den selverkendelse i Dansk Folkepartis folketingsgruppe, at man skal stå på mål for den politik, man har været med til at føre sammen med Venstre og Konservative i 10 år på det skattepolitiske område, og der har man bl.a. indført en fedtskat, som jeg tror på har været med til at booste grænsehandelen, og det synes jeg også bare man skulle være ærlig at gå ud at fortælle de mennesker, som er trætte af den fedtskat.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Jeg mener faktisk ikke, at fru Stine Brix fik et ordentligt svar på, hvorfor Socialdemokraterne synes det er en god idé, at man nu forringer dagpengesystemet yderligere.
Det er jo resultatet af den her skattereform, at man forringer dagpengesystemet yderligere.
Ordføreren for Socialdemokraterne har rigtig mange gange på talerstolen sagt »hårdtarbejdende danskere«.
Jeg tror, at ordene hårdtarbejdende danskere er blevet sagt mindst lige så mange gange, som Venstres ordfører sagde: Det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge Socialdemokraternes ordfører, om ikke Socialdemokraterne anerkender, at de her hårdtarbejdende danskere kan få en fyreseddel eller kan blive ramt af en arbejdsulykke og derfor er afhængige af, at vi har en ordentlig førtidspension og nogle ordentlige sygedagpenge, og om ikke Socialdemokraterne anerkender, at de her hårdtarbejdende danskere for langt de flestes vedkommende på et tidspunkt skal på folkepension, altså at de hårdtarbejdende danskere alle sammen har en klar interesse i, at vi har et godt sikkerhedsnet, der griber os, hvis vi bliver fyret, hvis vi bliver syge, eller når vi bliver gamle.
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Jeg er glad for, at fru Johanne Schmidt-Nielsen er kommet i et sådan mere tåleligt toneleje nu her, når vi skal diskutere skattereform.
Det er meget klædeligt.
Jeg vil så sige, at selvfølgelig har jeg som socialdemokrat herfra nævnt de hårdtarbejdende lønmodtagere mange gange, for det er trods alt dem, vi skal have til at skabe de værdier, der er i det danske samfund.
Og jeg er hundrede procent sikker på, at de mere end 160.000 danskere, der er arbejdsløse i dag, hellere end gerne vil have et job, og derfor kan de også være rigtig, rigtig glade for, at vi med den skatteaftale, vi har indgået her, skaber flere job, end der var i den aftaleskitse, der forelå med Enhedslisten.
Så på den måde er det her endnu en reform, hvor regeringen lægger sig i selen for at løse det største problem, der er i dansk politik, nemlig at skabe arbejdspladser.
Vi er i fuld gang med at gøre det, og vi har opnået mere med den her aftale, end vi kunne opnå med Enhedslisten.
Derfor – bl.a. – er det en rigtig god aftale.
Nu kan jeg høre, at Dansk Folkeparti slet ikke er interesseret i, at der skal ske en øget indeksering.
Kan vi så konkludere her i dag, at Dansk Folkeparti er de sidste – måske sammen med Liberal Alliance – her i Folketingssalen, der holder fast i skattestoppet, for nu har Venstre og Konservative i øvrigt forladt det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på, men det får vi nok mulighed for at spørge ordføreren om senere i dag.
Ellers vil jeg sige, at ser vi på den udvikling, der har været i grænsehandelen over de sidste mange år, har den været nogenlunde stabil, men der skete nogle ting, altså en stigning i grænsehandelen, da Dansk Folkeparti indgik den skatteaftale, der hed forårspakke 2.0, og også ved eftersynet af den.
Dansk Folkeparti har nemlig været med til at indføre fedtafgiften.
Der kan det undre mig, at Dansk Folkeparti ikke kom og forhandlede om den her skattereform og sørgede for at få forhandlet sådan noget som det ud.
Dansk Folkeparti havde jo sendt sin økonomiske ideolog til Kina, og dem, der så sad tilbage i Dansk Folkepartis gruppe, kunne ikke rigtig finde ud af, hvad de ville, og så forlod de forhandlingerne.
Det synes jeg er lidt pauvert, når vi så i dag hører om alle de ting, som Dansk Folkeparti godt vil love alle mulige mennesker på skatteområdet, for så skulle man jo være blevet i forhandlingslokalet og sørget for at skabe resultater.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Så skal jeg bare spørge ordføreren, om han er opmærksom på den helt afgørende forskel mellem det skatteforlig, der kunne indgås med Enhedslisten, og det, man nu har indgået med højrefløjen, nemlig at det ikke var syge, arbejdsløse, folkepensionister og førtidspensionister, der ville komme til at betale regningen af det skatteforlig, man kunne have indgået med Enhedslisten.
Er ordføreren opmærksom på den forskel?
Det tror jeg at ordføreren er, og kan ordføreren så forklare mig, hvorfor det var så magtpåliggende, at det lige nøjagtig var de grupper, der skulle betale regningen for skattelettelserne?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Den skattereform, der er indgået aftale om, er rigtig, rigtig god for Danmark, og den skattereform ligger tæt på det udspil, som regeringen kom med tilbage i slutningen af maj måned.
Og hvis man ser på den aftaleskitse, der forelå med Enhedslisten, kan man se, at der simpelt hen var så mange ændringer i forhold til det udspil, som regeringen var kommet med, og de var nok heller ikke færdige med at kræve ændringer i forhold til den skattereform.
Så derfor vil jeg sige, at den skattereform, vi har indgået aftale om med Venstre og Konservative, ligger så tæt op af regeringens politik, at vi selvfølgelig ikke kunne sige nej til at indgå en aftale med Venstre og Konservative.
Det er sådan, at Ginikoefficienten i Danmark er på 24,4, og i den aftaleskitse, der lå med Enhedslisten, ville påvirkningen være, jeg tror, det var 0,19, og den aftale, vi har lavet med Venstre og Konservative, ændrer den med 0,27.
Så der er en forskel på 0,08 i forhold til den aftaleskitse, der lå med Enhedslisten.
Så jeg synes altså, det er marginalt, hvad der er af forskel på de to aftaler.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-08-20:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om noget af det, der blev nævnt flere gange i ordførerens tale, nemlig om det med, at den her skatteaftale er fuldt finansieret.
Det synes jeg jo lyder utrolig spændende, og vi glæder os selvfølgelig til at se, hvor de penge kommer fra.
Det er jo sådan, at 1 mia. kr., der skal gå til de her skattelettelser, er penge, som man siger skal komme fra EU, ved at Danmark skal give mindre for at være medlem af EU, Europa-Parlamentet osv.
I øvrigt er der for det andet kommet et nyt udspil fra Kommissionen om, at vi da ikke skal se frem til at få tilbageført flere penge eller give et mindre tilskud, men kan se frem til 2020 og fra 2014 at skulle betale op til 2 mia. kr. mere for allernådigst at få lov til at være medlem af EU.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan kan man så sige, at det er fuldt finansieret, når man ikke har sendt nogen som helst skrivelse af sted eller sat det på EU's og Kommissionens dagsorden i sin formandsperiode, og når vi nu faktisk kan se, at de i et oplæg siger, at vi skal til at betale mere?
Så er det fuldt finansieret, eller er det bare en eller anden fugl på taget?
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti og hr. Hans Kristian Skibby står og taler imod, at vi skal skære ned på bidraget til EU.
Jeg ved ikke, om det er det, der er blevet Dansk Folkepartis politik.
Men regeringen lægger sig i hvert fald i selen for at sørge for, at den milliard kroner, som vi vil bidrage mindre med til EU-budgettet, også kommer igennem.
Det skal vi nok få hus.
Og i al den tid kan vi jo vurdere, om Dansk Folkeparti vil kæmpe for, at vi skal opretholde det nuværende bidrag til EU, eller hvad ordførerens holdning er.
Det, regeringen gør her med skattereformen, er at gå ind og sikre, at afgiften altid vil udgøre den samme procentdel af en vares pris.
Det vil sige, at den følger den almindelige prisudvikling.
Derudover er det også sådan, at der i vores nabolande, Sverige og Tyskland, også vil være en prisudvikling.
Derfor vil den relative forskel på priserne mellem landene jo ikke lige pludselig opleve et boost.
Det er jo sådan en løbende udvikling, der sker.
Hvis vi virkelig skal være saglige omkring grænsehandelen, så er det jo sådan, at Konkurrencestyrelsen – det hedder den vist ikke mere; den hedder noget finere i dag – for kort tid siden kom med en analyse, der viste, at konkurrencen på det danske detailmarked desværre er for dårlig, og det betyder, at forbrugerne betaler for høje priser for bl.a. fødevarer.
Det synes jeg er noget, som vi, alle partier her i Folketinget, skulle se på, for det ville virkelig være at imødekomme alle samfundsklasser i Danmark, men især dem, der ikke har så mange penge, hvis vi kunne sørge for at lave nogle tiltag, sådan at konkurrencen kunne stige og dagligvarepriserne falde.
Jeg kan kun konstatere, at regeringen selvfølgelig arbejder på, at vi skal betale den milliard kroner mindre til EU, og det skal vi nok få igennem i EU-systemet.
Liselott Blixt (DF), 2012-08-20:
Jamen jeg kan da fortsætte, hvor den tidligere ordfører slap, for hvis den forrige regering lavede ufinansierede skattelettelser, er det her bestemt også ufinansierede skattelettelser.
En ting var dem, som min kollega, hr. Hans Kristian Skibby, var inde på, men samtidig er der også de afgifter, man lægger på forbrugsvarer som te, kaffe, øl, vin, sukker og chokolade, som vi ved at folk rejser til andre lande for at hente.
Vi ved, at det sidste år var 57 pct. af Danmarks befolkning, der var over grænsen for at handle.
Vi ved, hvad det vil betyde for danske virksomheder: De vil lukke.
Så hvad angår de arbejdspladser, som man også bare bliver ved med at snakke om at vi får, vil jeg sige: Det kan være, at det er nogle af dem, vi bliver nødt til at se på ryger til udlandet, netop fordi man køber sine varer andre steder.
Det er dem, der ikke kan rejse ud.
Thomas Jensen (S), 2012-08-20:
Der kom vi langt omkring.
Men hvis vi skal holde os til den saglige del om afgiftsstigninger, vil jeg sige, at det er sådan, at vi går ind og sørger for, at afgifterne udgør den samme andel af varens pris fremover.
Vi går simpelt hen ind og aflyser skattestoppet, og jeg synes, det er rigtig, rigtig positivt, at Venstre og Konservative går med på at aflyse skattestoppet fuldt ud og aldeles, sådan at vi sørger for, at afgifterne også fremover stadig væk udgør den samme procentdel af varens pris.
Det tror jeg ikke vil føre til øget grænsehandel.
Jeg tror, at hvis der er noget, der har ført til øget grænsehandel, er det noget af det, Dansk Folkeparti har været med til at indføre: fedtafgiften.
Hr. Lars Løkke Rasmussens fedtafgift har Dansk Folkeparti været med til at indføre.
Jeg tror, at hvis man skal tale om, at der sker en kickstart af grænsehandelen, er det den, vi skal ind at se på, og det tror jeg også de kommende rapporter vil komme til at vise.
Der bærer Dansk Folkeparti selv et kæmpe ansvar, og det tror jeg også godt at Dansk Folkeparti selv ved.
Liselott Blixt (DF), 2012-08-20:
Jamen det, som ordføreren står og siger, passer jo ikke.
Vi kan se, at der netop på side 40 står, at konsekvensen af dette forslag vil føre til øget grænsehandel.
Vi har også tidligere været ude at sige, at vi gerne vil se på den her fedtafgift, så vi kan få lavet den om, fordi det har vist sig, at det var forkert.
Der er også andre partier, der har sagt til netop regeringen: Lad os nu lave det her med fedt- og sukkerafgiften om, fordi den rammer de forkerte steder.
Det kan godt være, at man giver lidt mere i ældrecheck osv., men alle udregninger viser, at det er dem, der taber.
De får færre penge at leve for.
Vi taler så meget om sundhed og forebyggelse, men hvor er den henne?
De får færre penge til at købe den sunde mad, som de har brug for, fordi der bliver lagt afgifter på, og fordi man flytter nogle arbejdspladser til andre lande.
Dem, der kommer til at betale, er dem, der ikke kan komme andre steder hen, dem, der ikke har så mange penge.
Og det er ellers dem, som Socialdemokraterne tidligere har sagt, at de arbejder for.
Derfor vil jeg spørge: Vil ordføreren stadig væk påstå, at det ikke giver øget grænsehandel, selv om det står i papirerne på side 40?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-08-20:
Man kunne måske godt blive en anelse radikal, når man hører på de svar, der kommer.
Altså at sætte punktum, hvad betyder det?
Vi kan kigge på, hvad der har været fremme i dagspressen, og vi kan tage Altingets dækning af det her, hvor Socialdemokraternes egen EU-ordfører, hr. Jens Joel, jo siger, at man sådan set anerkender, at der kan ske det, at vi skal til at give et større bidrag for at være med i EU, men at vi måske kan se frem til at få en forhandling om, at vores stigning i bidraget bliver 1 mia. kr. mindre, end det ellers skulle have været.
Det er vel ikke penge, man kan bruge til velfærd, skattelettelser eller alt mulig andet her i Danmark.
Det er papirpenge; det er Anders And-penge; det er Mickey Mouse-penge; det er ikke nogen, vi har til rådighed i Danmark.
Derfor kan man jo ikke bare sætte punktum.
Det er en ganske almindelig offentligt kendt hemmelighed, at Kommissionen siger, at Danmark skal betale flere milliarder kroner for at få lov til at være med i EU.
Det må Socialdemokraterne altså forholde sig til frem for bare at sige punktum.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Altså, det sidste er simpelt hen så meget noget vås, at det ikke fortjener at blive kommenteret yderligere.
Det er da totalt grotesk at høre sådan nogle budskaber.
Lad mig bare slå fast, at der er en fremgang, også for de grupper, som omtales.
Det er rigtigt, at den ikke er så stor, som den ellers ville have været, men der er en fremgang.
Det lyder på Enhedslisten, som om at det, at man ikke får så stor en fremgang, betyder, at man så får færre penge.
Sådan er det ikke i min optik.
Altså, hvis man har en fremgang og kan købe flere varer, end man kan i dag, så har man en fremgang, og det mener Enhedslisten så ikke.
Der er en grund til, at vi ser forskelligt på verden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-08-20:
Jeg skal beklage fortalelsen.
Det, det jo helt konkret drejer sig om, er, at pensionister, når reformen er fuldt indfaset, sidder med færre penge mellem hænderne, end hvad de har kunnet se frem til, før Venstre lavede en skatteaftale med regeringen.
Derfor undrer det mig, at Venstre kan have et slogan om, at det ikke må være dyrere at være dansker.
Altså, hvis det bliver dyrere at være folkepensionist, fordi du har færre penge, hvis det bliver dyrere at være arbejdsløs, hvis det bliver dyrere at være syg, jamen så bliver det jo dyrere for nogle danskere, medmindre Venstre ikke tæller de her grupper med i kategorien danskere.
Så jeg vil gerne høre Venstre, om det er tilfældet.
Er det simpelt hen sådan, at syge, folkepensionister og arbejdsløse ikke er i kategorien danskere, så det er helt i orden, at det bliver dyrere at være i de her grupper?