runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Det, hr. Leif Lahn Jensen hører ministeren sige, er, at jeg er meget lydhør over for den kritik, der rejses af kommunerne.
Med hvis det skal føre til ændringer i udligningssystemet, skal det altså være sagligt begrundet, og det skal også baseres på grundige og seriøse analyser.
Derfor vil det altså også indgå i øvrigt i finansieringsudvalgets kommende arbejde, at udvalget i relevant omfang skal inddrage forslag og kommentarer, som vi har modtaget fra kommunerne.
Der vil jeg så også gerne her tilkendegive, at udvalget jo i den sammenhæng vil have til opgave gennem en række analyser at skulle vurdere, om de udgiftsbehov, der indgår i udligningsberegningerne for såvel de sociale som for de øvrige udgiftsområder, skal afspejle kommunernes reelle udgiftspres og faktiske opgaver.
Så skal jeg gøre opmærksom på, at man ikke på forhånd kan vide, hvad udvalgets analyse vil vise, og hvilke justeringer af udligningssystemet de så eventuelt vil give anledning til.
Det er dog for tidligt.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Venstres ordfører startede med at sætte spørgsmålstegn ved, om vi hos Socialdemokraterne overhovedet mener, det skal være strafbart at hindre politiet i at udføre sit arbejde.
Ja, det gør vi, og vi mener også, at der skal en hård straf til, hvis man kaster med sten efter politiet, eller hvis man hindrer politiet i at udføre sit arbejde.
Vi har faktisk stemt for en strafskærpelse så sent som i foråret, og man må sige, at hvis regeringen havde haft lidt rettidig omhu, havde den vel også i foråret tænkt sig om og tænkt, at det der klimatopmøde ligger for resten da lige om hjørnet, så måske skulle man sørge for at få indtænkt de regler, der laves nu, så de også passer med klimatopmødet.
Det gjorde man ikke, eller også er sandheden, at man måske havde tænkt sig om og var kommet frem til, at reglerne, man havde, egentlig var gode nok, men så skete der lige pludselig det, at Venstres ordfører kom med et udspil, og så måtte hele Folketinget pludselig i gang, for nu skulle vi igen til at være hårde ved ballademagerne, og selvom man ikke havde koordineret det med De Konservative og med justitsministeren, måtte man pludselig til at indkalde til et møde og finde ud af, hvor man kunne stramme skruen.
Det er den måde, regeringen fører politik på: Når der er nogen, der pipper, at der er noget, der er urimeligt, og at en straf skal være højere, så samler man lige fløjene og finder ud af, hvor man kan dreje på skruerne.
Det, man aldrig nogen sinde samler fløjene til en debat om, er, hvilken indsats vi rent faktisk ville kunne lave, der virkede.
Med det her lovforslag risikerer regeringen at sende uskyldige mennesker 40 dage direkte i fængsel, og det er det, Socialdemokraterne har så meget imod.
Tom Behnke (KF), 2009-11-04:
Nej, det vil der ikke, for man kan ikke blive varetægtsfængslet, medmindre anklagemyndigheden kan løfte bevisbyrden, altså at de pågældende personer med overvejende sandsynlighed eller med klart bevis har overtrådt de pågældende bestemmelser – bestemmelser, som vi allerede har i forvejen.
Med den strafskærpelse, der lægges ind i lovgivningen nu, bliver der mulighed for at varetægtsfængsle, men det ændrer jo ikke på, at anklagemyndigheden skal løfte bevisbyrden, og det er en dommer, der i sidste ende afgør, om man vil varetægtsfængsle eller ej.
Så der bliver ikke større mulighed for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-11-04:
Det her lovforslag har til formål at styrke indsatsen for at forebygge og standse omfattende forstyrrelser af den offentlige ro og orden.
Her er det underforstået, at man vil forsøge at sikre den offentlige orden, når der senere på året er klimatopmøde i Danmark.
Vi har jo tidligere set, hvordan hele bydele er blevet smadret under et topmøde, f.eks. i Gøteborg og i Genova.
Det skal vi for enhver pris forsøge at undgå overgår København.
For Dansk Folkeparti er det utrolig vigtigt, at København ikke forvandles til en kampplads, når alverdens ballademagere sikkert valfarter til Danmark under klimatopmødet for at sætte gang i gaden.
Det gode i forslaget er, at der lægges vægt på en stærk og konsekvent retshåndhævelse, for det er væsentligt, at politiet har de nødvendige muligheder for at sætte ind i sådan nogle situationer.
Man kan bare sige, det er lidt ærgerligt, at vi ikke allerede havde vedtaget den lov før balladen om Ungdomshuset, hvor vi så, hvordan en hel bydel blev forvandlet til en kampzone, hvor biler blev brændt af, vinduer smadret osv.
Hvis vi skal kigge på det mere indholdsmæssige i lovforslaget, bliver det ændret, så politiet administrativt må frihedsberøve en person i op til 12 timer modsat i dag, hvor det er 6 timer.
Problemet med den nuværende lov er, at politiet i nogle tilfælde har måttet løslade nogle ballademagere efter 6 timer, selv om frihedsberøvelse fortsat var nødvendigt for at afværge den konkrete fare, f.eks. fordi der fortsat var uro og den pågældende måtte forventes efterfølgende at ville deltage i de uroligheder.
Det er derfor kun positivt, at rigspolitiet vurderer, at en forlængelse af fristen til 12 timer i praksis i stort set alle tilfælde vil være tilstrækkelig til at varetage de hensyn, som begrunder frihedsberøvelsen.
Vi ser det derfor som positivt, at det kommer til at fremgå af loven, at det skal være en skærpende omstændighed, at lovovertrædelsen begås i forlængelse af, at der foregår grov forstyrrelse af den offentlige orden, og at det nu kan give op til 40 dages fængsel.
Dansk Folkeparti hilser det også velkomment, at der kommer større bøder for hærværk og overtrædelse af ordensbekendtgørelsen i forbindelse med grov gadeuorden.
Lovforslaget lægger også op til, at politiet i øget omfang skal benytte tekniske hjælpemidler som videoovervågning, så de nemmere kan få et oversigtsbillede af situationen og efterfølgende kan identificere gerningsmanden.
Det ser vi i Dansk Folkeparti som rigtig positivt.
Men vi ville egentlig gerne have udvidet det, så politiet også i fremtiden kunne opløse de her ulovlige forsamlinger ved hjælp af vandkanoner.
Det er sådan, at Københavns Politi allerede i dag har en vandkanon, så hvorfor ikke bruge den?
Jeg kan godt forestille mig, at man nok vil miste lysten til at lave ballade, hvis man får sprøjtet vand på sig, når der er frostgrader.
Det har vi i øvrigt også set er sket ved andre topmøder i andre lande.
Men her i Danmark synes der desværre at være gået ideologi i ikke at ville genindføre den her grænsekontrol.
Til sidst skal jeg lige opsummere, hvis nogen skulle være i tvivl, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til høringssvaret fra Dansk Fængselsforbund.
De skriver, at man må forudse, at der med den her lovændring vil komme et utroligt pres på fængslerne og på arresthusene, et pres, de ikke rigtig har mulighed for at imødegå, fordi pladserne er booket op.
Der er et rigtig, rigtig hårdt pres lige nu på både åbne og lukkede fængsler og arresthuse.
Derfor skriver de, at det meget vel kan ende med, enten at folk, som skulle varetægtsfængsles efter den her nye lov, ikke kan varetægtsfængsles, fordi der simpelt hen ikke er nogen pladser til dem, eller at alternativet må være, at man skal løslade andre fanger eller varetægtsfængslede.
Hvad mener ministeren om det?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-04:
Politiet agerer jo på vegne af alle borgere i Danmark for at sikre, at der er ro og orden, og det er formålet med politiet.
Jeg vil i modsætning til andre folketingspolitikere, også her i salen i dag, ikke agere politimand.
Jeg har ikke en tro på, at jeg vil kunne gøre det bedre i forhold til politiets operationer – om der eksempelvis skal være folk i Sønderjylland, som det blev foreslået, eller om de skal være i København.
Det er jo derfor, vi har ansat en politiledelse til at vurdere, hvor man bedst bruger ressourcerne.
Det skal ikke være sådan, at vi politikere skal bestemme, at så skal der være nogle folk der og nogle folk der.
Det samme gælder med hensyn til demonstrationerne.
Line Barfod (EL), 2009-11-04:
De få gange, hvor det var ved at gå galt i 2002, var der, hvor der var civilklædte betjente inde i demonstrationerne i strid med, hvad politiledelsen havde sagt, og som prøvede at tage fat i folk.
Mener ministeren, at man også ved det her topmøde og ved fremtidige store demonstrationer skal lade være med at gå ind i demonstrationerne, skal sørge for at holde dialogen og skal sørge for at holde sig til at lade demonstrationerne fungere, også selv om der måtte blive begået små overtrædelser, som at nogle har halstørklæde på, fordi det altså er december måned og er enormt koldt, eller at nogle larmer og jo dermed forstyrrer lidt, sådan som demonstrationer altså gerne må både i forhold til grundloven og i forhold til menneskerettighederne?
Mener ministeren, at det er rigtig vigtigt at sikre, at de her demonstrationer fungerer godt, at de fungerer ikkevoldeligt, frem for at man sender politiet ind for at regulere bittesmå overtrædelser?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-04:
Politiet gjorde det fremragende, også i 2002, lige så vel som politiet har gjort det fremragende ved andre aktioner i København og andre steder i Danmark.
Jeg håber virkelig meget på, at de aktivister, som vil lave demonstrationer i København under topmødet, kun alle som en har et fredeligt forsæt: At man vil dialog, at man vil vise og tilkendegive, hvad man har af holdninger til de forskellige ting. Derfor lever vi i et smørhul af et demokrati i Danmark, hvor man har ret til det, og hvor man har mulighed for det.
Politiet har en meget intensiv dialog lige nu med arrangørerne med det formål at forhindre voldeligheder og hærværk under demonstrationerne i forbindelse med topmødet.
Line Barfod (EL), 2009-11-04:
Jeg vil gerne høre, om ministeren er enig i, at Københavns Politi i øjeblikket gør et kæmpegodt arbejde i forhold til at sikre en god dialog med dem, der arrangerer demonstrationerne, for at sikre, at det bliver en ikkevoldelig demonstration, og at det kommer til at forløbe lige så godt som EU-topmødet i 2002, og i, at den strategi, man fulgte i 2002, var rigtig god og faktisk førte til, at vi havde nogle meget flotte demonstrationer i København i modsætning til, hvad man har set ved topmøder andre steder i verden.
Lone Dybkjær (RV), 2009-11-04:
Det er jeg jo helt med på at Venstre, regeringspartierne og DF mener.
Jeg vil gerne se, hvilke virkemidler der er bedst.
Og det, jeg kigger på, er »lægge hindringer i vejen«, og det der udtryk med hindringer i vejen er altså fortolket temmelig vidtgående i forbindelse med Ungdomshuset.
Det bliver man nødt til at sige.
Hvis jeg kommer tilfældigt på min cykel, lægger jeg så hindringer i vejen, fordi jeg ikke har været opmærksom på det?
Det er jo hele problemet.
Hvis ikke vi havde nogen fortilfælde i forbindelse med Ungdomshuset, så kunne vi måske tage den mere rent, men det kan vi ikke, for der er sket masser af overgreb på uskyldige mennesker, og det synes jeg også er vigtigt at få frem, inden vi laver det her.
Kim Andersen (V), 2009-11-04:
Men den radikale ordfører svarer jo sådan set ikke på det, jeg spurgte om.
Jeg forstår på det svar, som jeg så alligevel fik, at den radikale ordfører må synes, det er i orden, at vi blot har bødestraf, hvis en flok hardcore aktivister hægter sig sammen og placerer sig tværs over vejbanen og forhindrer politiet i at komme frem til Bella Center.
Der synes ordføreren, at det er o.k. med en bødestraf, som det er i dag.
Jeg må sige, at det undrer mig, for det er ret forudsigeligt, at der kan ske alvorlige demonstrationer også af nogle virkelig hardcore ballademagere, som er interesserede i at blokere en fornuftig og demokratisk afvikling af klimatopmødet, et klimatopmøde i den ånd, som fru Lone Dybkjær i øvrigt ønsker det skal have.
Der synes jeg altså, det er skuffende med en holdning, som går ud på: Jamen det må vi nok klare med lidt bødestraf, som vi plejer at gøre.
Jeg tror, vi må se i øjnene, at det er nødvendigt – om ikke andet så af præventive grunde – at have helt andre radikale virkemidler i den her sammenhæng.
Lone Dybkjær (RV), 2009-11-04:
Jeg udtalte mig, da hr. Kim Andersen først var ude og sige, at det kunne være, at der skulle være en skærpelse af bødestraffen.
Det ville jeg ikke umiddelbart hælde ned af brættet, for det kan da godt være, at der skulle være det.
Derfor ville jeg ikke bare lave en eller anden automatreaktion, altså at fordi hr. Kim Andersen sagde et eller andet, så var jeg principielt imod.
Nej, jeg ville gerne høre på, hvad det var han sagde.
Men jeg må også indrømme, at det jo ikke var sådan et detaljeret forslag, og det var jo altså ikke sådan, at i hvert fald jeg personligt hørte noget om frihedsberøvelse i større stil, for så havde jeg reageret.
Jeg hørte noget om bødestraffe, og det var det, jeg reagerede på, og det hældte jeg ikke ned af brættet umiddelbart.
Men det, som jo hele tiden kommer frem, er, at det er, som om hele København vil stå i bål og brand, og det er altså, som om der ved det her klimatopmøde vil være sat ild til alle mulige steder, som politiet så skal frem til.
Jeg synes selvfølgelig, at politiet skal kunne komme frem, hvis det er sådan, at der er bål og brand et eller andet sted.
Det er klart.
Det er der jo ingen der vil forhindre.
Kim Andersen (V), 2009-11-04:
Der må jo være sket et eller andet på det sidste for Det Radikale Venstre, for den 15. september er den radikale ordfører, fru Lone Dybkjær, ude på Ritzau og støtte de grundlæggende tanker i det forslag, vi har til behandling her i dag.
Nu bruger ordføreren så udtrykket, at målet er fuldt, når vi taler om de 40 dage, som vi skærper straffen med, når man eksempelvis hindrer politiet i at udføre sit arbejde.
Og det er rigtig nok, at der er en markant strafskærpelse her,
men jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, som i øvrigt gerne vil have, at klimatopmødet foregår i ro og orden, og hvor der er fokus på klimaet og på processen: Er det ikke meget, meget alvorligt, hvis man f.eks. forestiller sig, at en flok aktivister hægter sig fast i hinanden og blokerer vejadgangen for politi, ambulancer, brandvæsen, hvad ved jeg, til Bella Centret, hvor der er en kritisk situation, hvor der er udbrudt brand, eller hvor der er vold, eller hvad det kan være, i forbindelse med topmødet?
Er det ikke rimeligt, at det skal have en meget, meget kraftig sanktion i modsætning til i dag, hvor det i førstegangstilfælde blot udløser en bødestraf?
Tom Behnke (KF), 2009-11-04:
Ja, det er jo prisværdigt, og bliv ved med det.
Det faktuelle her er, at denne administrative frihedsberøvelse kun kan foretages, i det omfang at man er til fare – det er for at afværge fare.
Det kan efterfølgende blive domstolsprøvet, og hvis man har været uberettiget administrativt frihedsberøvet, kan man få erstatning for det.
Det, der er meningen med det her, er jo, at man netop har mulighed for at tilbageholde de pågældende personer i længere tid, end man kan i dag.
Grænsen i dag er på 6 timer, og den bliver nu på 12 timer.
Jeg vil forudse, at den mulighed for at tilbageholde i længere tid i visse tilfælde vil blive benyttet, men man skal huske på, at der i forlængelse af denne bestemmelse klart og tydeligt står, at politiet under ingen omstændigheder må tilbageholde den pågældende person længere end højst nødvendigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-04:
Om end jeg ikke er enig i ordførerens forudsigelser, er jeg i hvert fald glad for den meget store klarhed, der var i svaret, for det vil sikkert blive gavnligt på et senere tidspunkt.
Det andet spørgsmål, jeg så har, drejer sig om det her med, at man nu kan blive administrativt tilbageholdt, ikke i 6 timer, men i mere end 12 timer, hvis man er rigtig uheldig.
Vil ordføreren så forholde sig til, om det vil give flere samlede timer, hvor folk, som ikke har gjort noget, som ikke er skyldige i noget, bliver tilbageholdt?
Jeg tør ikke komme med eksempler, for så er det dem, ordføreren kaster sig over, så jeg tror bare, vi holder os til det faktuelle.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-04:
Jeg mener det samme, som jeg mener, når andre fagforeninger udtaler sig.
Så lytter jeg til det, men har hele tiden i baghovedet, at det handler om ressourcer, ressourcer og ressourcer.
Folketingsmedlemmer skal passe på med at gøre fagforeninger til sandhedsvidner i forhold til en ressourcediskussion.
Det er rigtigt, at der er pres på fængslerne nu.
Vi har en kriminalforsorg, som er second to none, som gør det ekstremt godt, og der er pres på fængslerne, fordi der bliver fængslet bandemedlemmer som aldrig før, fordi politireformen nu virker og der sidder flere fængslede end nogensinde før i de danske fængsler, og det har Kriminalforsorgen håndteret rigtig godt.
Men hvis vi kommer i den ulykkelige situation under topmødet eller andre store begivenheder, at der er brug for at varetægtsfængsle folk, at tilbageholde folk, så vil man selvfølgelig også løse den situation.
Det er derfor, vi har Kriminalforsorgen.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-04:
Jo, men det virker, som om ministeren ikke har hørt, at Kriminalforsorgen, som er dem, der skal løse situationen for justitsministeren og for regeringen, siger, at de ikke kan, og at de, hvis der kommer så meget pres på, uden at man har tilført ekstra kapacitet, altså mulighed for fleksible pladser, vil komme i en situation, hvor de enten ikke kan varetægtsfængsle folk eller skal løslade folk, der allerede er fængslet eller sat i varetægt.
Det spørgsmål besvarer ministeren jo ikke bare ved at sige, at det er noget fagforeningsklynk, og at det skal de løse.
Når de siger, at de ikke kan, er det vel, fordi de ikke kan, hvis ikke de får de ekstra pladser.
Men det er jo det, vi altid hører fra justitsministeren: Når domstolene ikke har penge nok, når almindelige mennesker må vente, fordi de ikke kan komme i retten, når voldtægtsforbrydere og voldsmænd ikke kommer i retten til tiden, og når domstolene påpeger, at de mangler ressourcer, er det, fordi de klynker.
Det synes jeg er ynkeligt at sige, og jeg synes, ministeren skylder svar på, hvem man vil vælge først: dem, der skal varetægtsfængsles, eller de fanger, som allerede er fængslet, men som åbenbart skal løslades, hvis ikke man løser kapacitetproblemet.
For man kan vel ikke forestille sig, at man smækker 4-5 mennesker ind i en celle?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
En ting er i hvert fald sikker, og det er, at spørgeren er fantastisk god til at skabe fuldstændig unødvendige skræmmebilleder af det her arbejde, for det er da helt indlysende, at enhver ansvarlig regering selvfølgelig hele tiden skal have fokus på, hvordan vi udnytter de offentlige ressourcer allerbedst.
Der er jo netop tale om den objektive sagsbehandling, så dermed har jeg slet ikke underkendt, at der netop også stadig væk er behov for borgernær service.
Jeg ser stadig væk kommunen som hovedindgangen til den offentlige sektor, så jeg synes måske, at spørgeren er lige lovlig hurtigt ude med en konklusion og med at dømme et forslag og et arbejde ude, uden at man overhovedet har været i dybden med det. Som spørgeren jo også selv blev orienteret om, da han før efterårsferien stillede spørgsmål om det samme emne til finansministeren, har regeringen jo overhovedet endnu ikke konkluderet noget endeligt om, hvorvidt og i så fald hvordan en centralisering eventuel ville kunne ske, og der gør vi os naturligvis vores overvejelser, ligesom også KL har meldt ud, at de gør.
Og resultatet af regeringens overvejelser vil selvfølgelig være i fuld overensstemmelse med formålet i hele strukturreformen om kommunen som hovedindgangen.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-04:
Det vil vi selvfølgelig gøre.
Det synes jeg var en konstruktiv afrunding fra den radikale ordfører.
Alle de spørgsmål og kommentarer, der er, vil vi selvfølgelig kommentere.
Vi har også i forbindelse med høringsnotatet kommenteret nogle af de høringssvar, der er, men vil selvfølgelig gerne uddybe kommentarerne, hvis der er behov for det.
Lone Dybkjær (RV), 2009-11-04:
Det, jeg spørger om, er den her paragraf, hvori der står: Mens eller i umiddelbar forlængelse af, at der i området foregår grov forstyrrelse af ro og orden på offentligt sted.
Det at gå uskyldig på en gade eller være et eller andet sted har sådan set været lovligt før.
Det er det her »mens eller i forbindelse med«, som er fuldstændig diffust.
Jeg synes ikke, det er så stort et formål bare at få ministeren til at blive ved med at gentage, at det bare er det eksisterende, og at vi bare straffer lidt mere og alt det dér, for det tror vi jo ikke på.
Jeg synes ikke, det kun er det eksisterende, man straffer noget mere.
Så det må vi så tage under udvalgsarbejdet og så også få ministeren til at kommentere nogle af de høringssvar, der har været, og som der også har været på det her område.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-04:
Det er krystalklart, at det her lovforslag ikke lægger op til at gøre handlinger strafbare, som i dag er lovlige.
Det vil sige, at handlinger, som i dag er lovlige, er lovlige også i fremtiden, og handlinger, der i dag er ulovlige, er også ulovlige i fremtiden.
Derfor handler det her forslag altså om, at vi skærper nogle sanktioner, at vi siger, at vi ikke vil have, at man forhindrer politifolk, ambulancefolk, redningsfolk i at passe deres arbejde, og det er en grundlæggende forudsætning for det her forslag.
Lone Dybkjær (RV), 2009-11-04:
Ministeren bliver ved med at sige, at det, der er ulovligt i dag, også vil være ulovligt fremover, og at der ikke kommer noget nyt.
Så vil jeg bare gerne sige, at der dog er kommet en ny paragraf.
Det er § 119, stk. 3, hvor der indsættes et nyt punktum.
Så derfor synes jeg ikke, det passer, hvad ministeren siger.
Og det er jo lige præcis det – det fremgår jo også i et af høringssvarene, tror jeg, jeg har det bare ikke her – at det jo er en meget upræcis beskrivelse.
Dvs. at man jo sådan set kan tage fat i hvem som helst, og det er netop det, der er sket i forbindelse med Ungdomshuset, hvor fuldstændig uskyldige mennesker pludselig har været et sted, hvor politiet så har ment, at de ikke kunne være.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-04:
Det er meget vigtigt at understrege her, at de strafskærpelser, som regeringen lægger op til, også støttet af Dansk Folkeparti, jo alene vil finde anvendelse i forbindelse med forhold, som begås imens eller i umiddelbar forlængelse af, at der i området foregår grov forstyrrelse af offentlig ro og orden.
Det vil sige, at man hindrer politiets, redningsfolks og ambulancefolks arbejde.
Det er forudsætningen for, at man bliver straffet med fængsel.
Så derfor er det jo altså vigtigt at understrege her, at vi gør det her for at bakke op omkring politiets, ambulancefolkenes og redningsfolkenes arbejde.
Og man bliver kun dømt i en dansk domstol, hvis man er skyldig efter loven, og her er det jo altså klart nok: Det skal foregå i forbindelse med, at der foregår grove forulempelser af ro og orden i det danske samfund, altså at der enten bliver begået hærværk, eller at man forhindrer politiet, ambulancefolk eller redningsfolk i at passe deres arbejde.
Der siger vi, at der er brug for en strafskærpelse for at signalere, at det vil vi ikke acceptere.