runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
I forhold til det sidste har regeringen jo netop fået vedtaget et lovforslag, som betyder, at strafferammen for menneskehandel er øget fra 8 til 10 år.
Der havde vi jo en tilsvarende debat, og hvad handlede den om?
Ja, den handlede lige nøjagtig om det, som hr. Peter Skaarup spurgte til.
Det er vigtigt, at der, når det handler om strafferammen, er reserveret et niveau i strafferammen til at sikre, at også de grove former for menneskehandel rent faktisk kan være der.
Så det synes jeg overhovedet ikke der er nogen problemer i.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Der står jo i lovforslaget, vil jeg sige til justitsministeren, at man ikke skal tage hensyn til den forøgede strafferamme.
Der er mulighed for, at vi fra lovgivers side sender et signal til domstolene om, at vi ønsker, at menneskehandel skal straffes hårdere.
Det er en meget, meget alvorlig form for personfarlig kriminalitet.
Så siger regeringen med justitsministeren og Socialdemokratiet i spidsen, at det skal man bare se bort fra.
Det skriver vi bare ind som en formalitet, og så skal man ikke dømme efter det.
Det er ikke nødvendigt, at man tillægger det nævneværdig vægt hos anklagemyndigheden og domstolene.
Så sender man jo netop et signal om, at man ikke ønsker, at personfarlig kriminalitet skal straffes hårdere.
Og det er jo der, hvor der er en forskel.
Vi er nogle partier – Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative – som har fremsat et fælles forslag til vedtagelse, og så er der hr. Ole Hækkerup.
Man får faktisk indtryk af, at han er enig i offentligheden, men ikke her i Folketingssalen.
Og så er der den linje, som justitsministeren lægger.
Det er jo forskellen, og det bør justitsministeren anerkende.
Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
Jeg tror ikke rigtig, at der var noget spørgsmål, men for trods alt at bruge tiden, vil jeg sige til formanden, så lad mig bare præcisere et par ting.
Hr. Ole Hækkerup er fuldstændig på rette spor, når han siger, at personfarlig kriminalitet og alment farlig kriminalitet i øvrigt skal straffes hårdere end økonomisk kriminalitet.
Rigsadvokaten har set på det spørgsmål gentagne gange, og han har gentagne gange konkluderet, at der er en endog meget markant forskel på de to straffeformer.
Og det skal der være.
Hvorfor?
Fordi personfarlig kriminalitet netop skal straffes hårdere end økonomisk kriminalitet.
Det er simpelt hen en overskridelse af den personlige integritet, og den vejer tungere for regeringen end de økonomiske værdier, som i øvrigt ellers er det, man udmåler straffen efter på baggrund af forhandlinger om straffen vedrørende økonomisk kriminalitet.
Så der er ingen tvivl om, at hr. Ole Hækkerup er fuldstændig på rette spor. Så er der heller ikke nogen tvivl om, at hvis der skal ske ændringer, skal det selvfølgelig ske velovervejet og med grundige forarbejder.
Det er derfor, vi afventer Straffelovrådets arbejde.
Og det står jo heller ikke i det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne har fremsat.
Så vi følger den her udvikling.
Skal der ske ændringer, skal de ske velovervejet og med grundige forarbejder.
Jeg forventer da sandelig også, at det vil være noget, der kan nyde bred opbakning i Folketinget, når eventuelle ændringer måtte fremkomme.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Tak for det.
Grunden til, at vi fra Dansk Folkepartis side har valgt at indkalde til den her forespørgselsdebat, er, at vi er bekymrede over, at der er rigtig mange danskere, som har mistet deres arbejde, og at der er rigtig mange danskere, som står uden for arbejdsmarkedet og har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, fordi udenlandsk arbejdskraft kommer hertil og udkonkurrerer danskerne.
Noget, der illustrerer det på, man kan ikke sige glimrende vis, men som i hvert fald viser, at vi står over for noget af en udfordring, er en artikel, som jeg faldt over i Kristeligt Dagblad fra den 31. marts med overskriften »Indbyggere flygter fra EU's fattigste lande«.
Det fremgår af artiklen, at: »Flere østeuropæiske lande har mistet over 10 procent af deres befolkning i løbet af det seneste årti på grund af udvandring.«
Et andet sted i artiklen står der: »Særligt tre lande er hårdt ramt. Letland, Litauen og Rumænien har inden for de seneste 10 år mistet henholdsvis 13, 12 og 12 procent af deres befolkning, først og fremmest fordi indbyggerne er søgt mod vest til de rigere EU-lande.
Det viser folketællinger fra 2011 ifølge det britiske nyhedsbureau Reuters.
« Nogle af dem har fundet til Danmark. Det er jo voldsomt mange mennesker, der har valgt at søge lykken i andre EU-lande, herunder Danmark.
Og det bliver man selvfølgelig på et eller andet tidspunkt nødt til at forholde sig til politisk.
Jeg ved godt, at det er en svær debat for rigtig mange partier, fordi noget af den udenlandske arbejdskraft, rigtig meget af den, har at gøre med EU-reglerne, og man lægger sig ud med EU, hvis man begynder at regulere nationalt på det her område.
Men jeg synes, at man politisk fra regeringspartiernes side og også fra den borgerlige oppositions side bliver nødt til at forholde sig til, at situationen er den, at på grund af udenlandsk arbejdskraft er der rigtig mange danskere, der faktisk er presset væk fra deres arbejde, og som har svært ved igen at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Så lad os gøre noget ved det.
Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
Som det har været fremlagt og diskuteret her flere gange, er det regeringens opfattelse, at nu afventer vi Straffelovrådets arbejde, og så tager vi stilling til resultatet, når det kommer.
Det tror jeg alle har en interesse i.
Der er stor interesse for det, og så ser vi på det, når det kommer.
Som sagt tror jeg, at selv om Dansk Folkeparti gerne vil have den her debat, og det er helt fint, er det rimelig relevant, at når nu vi har sat det her arbejde i gang – den tidligere regering har igangsat det – så afventer vi dets afslutning, og så tager vi stilling til resultatet af arbejdet derefter.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Jeg kan sådan ligesom fornemme, at justitsministeren lægger op til at gøre opmærksom på, at Socialdemokraterne under den tidligere regering støttede nogle strafskærpelser, og det er også rigtigt, det gjorde man.
Men uanset det – det skulle bare lige med – vil jeg godt spørge justitsministeren: Nu kommer der jo så et udspil fra Straffelovrådet her til sommer omkring seksualforbrydelser mod børn og mod voksne, og ifølge det forslag til vedtagelse, der er kommet fra bl.a. regeringspartierne i dag, kan vi se, at det er noget, man afventer.
Kan vi regne med, at regeringen så vil gennemføre det forslag, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti aftalte i forbindelse med tryghedspakken under 2020-planen, nemlig at overfaldsvoldtægt fremover straffes med 5 års fængsel?
Kan vi regne med, at det holder, eller vil man også på det punkt dømme den del af 2020-planen til ikke at være den nuværende regerings politik?
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Jeg forstod det sådan, at Enhedslisten – sådan har jeg i hvert fald forstået Enhedslisten tidligere, f.eks. i nogle af de tidligere folketingssamlinger – ønsker at straffe økonomisk kriminalitet hårdere, end den nugældende lovgivning giver mulighed for.
Sådan forstod jeg også fru Pernille Skippers svar, men jeg vil godt spørge igen sådan meget direkte: Er det ikke korrekt, at Enhedslistens politik er, at man ønsker at øge strafferammen i forhold til visse former for økonomisk kriminalitet?
Hvis det er rigtigt, vil man så ikke få rykket på den balance, som man ifølge det her forslag til vedtagelse synes der er mellem den personfarlige kriminalitet og den økonomiske kriminalitet?
Det er selvfølgelig fair nok, hvis Enhedslisten ikke længere ønsker, at økonomisk kriminalitet skal straffes hårdere, end vi gør i dag.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-10:
Jeg gentager igen: Ja, vi mener, at det er en god idé at bruge straf som noget præventivt i de tilfælde, hvor det faktisk kan have en præventiv effekt, altså, kan have en afskrækkende effekt.
Det er bl.a. tilfældet inden for nogle former for økonomisk kriminalitet, og derfor vil vi også være villige til at hæve strafferammerne i de situationer.
Og ja, det vil selvfølgelig have en betydning for den der balance, som vi har talt så meget om, og som vi synes der er.
Det handler om, at der generelt straffes meget hårdere for personfarlig kriminalitet, end der gør for økonomisk kriminalitet.
Sådan synes vi at det skal være.
Vi synes, at der er en balance nu.
Det ville der måske også være, selv om man hævede enkelte strafferammer mere.
Det er spørgsmålet, om det er knivskarpt lige nu.
Det synes jeg ikke at der står i det forslag til vedtagelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-10:
Dansk Folkeparti har stillet en forespørgsel til justitsministeren, der bliver bedt om at oplyse om forholdet mellem straflængden for økonomisk kriminalitet og for personfarlig kriminalitet, og hvilke initiativer ministeren vil tage for at rette op på skævhederne.
Ministeren må jo sådan set svare for sig selv, og det har han også gjort.
Jeg vil så svare på vegne af Liberal Alliance.
Det, der lægges op til med forespørgslen, er vel en eller anden form for anden balance imellem de to former for kriminalitet og de straffe, der gives, når man overtræder straffeloven m.v.
Det er umiddelbart ikke så enkelt for os, som det måske kunne lyde, når man hører resten af debatten om det her spørgsmål.
Man kan jo ændre balancer på mange måder.
Når man taler om, at boligskatterne skal være højere i forhold til personskatterne, vil jeg sige, at man jo kan ændre den balance alene ved at sætte personskatterne ned; så fylder boligskatterne jo forholdsvis meget mere, end de gjorde tidligere, og så har man løst det problem og samtidig løst et andet problem med for høje personskatter.
I forhold til spørgsmålet om balancen mellem økonomisk kriminalitet og personfarlig kriminalitet vil jeg sige, at man kan løse spørgsmålet ved at hæve straffene for den personfarlige kriminalitet, og dermed sikrer man jo også, at der kommer en anden balance imellem straffen for personfarlig kriminalitet og økonomisk kriminalitet.
Det drejer sig om grov vold, voldtægt og overgreb mod børn, hvad enten det er af seksuel eller voldelig karakter.
Når det kommer til mindre forbrydelser, synes vi godt, man kunne eksperimentere i forhold til de straffeformer, der er, og se på, om der kunne være alternative straffe i forhold til dem, man ellers giver.
Men når det kommer til de grove forbrydelser, synes vi, at man skal have princippet om, at store forbrydelser kræver store straffe, og at små forbrydelser kræver mindre straffe.
Det er sådan set et meget fint princip.
Der er tre ting, man skal overveje, når man ser på straf.
For det første: Hvorfor er det egentlig, vi straffer?
For det andet er der et generelt præventivt formål, der gør, at det er til skræk og advarsel for folk, der kunne overveje at finde på at begå forbrydelser.
For det tredje er der et resocialiserende element, der skal gøre, at når man så f.eks. udsættes for en frihedsberøvelse, kan straffen have det formål, at når man kommer ud igen på et tidspunkt, er man bedre rustet til at lade være med at begå nye forbrydelser.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Ordføreren skal da have lov til at gøre talen færdig.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll talte jo i sin ordførertale meget om balancen mellem tingene, men jeg synes ikke, at der var så meget om, hvad man synes om den nuværende balance.
Jeg vil høre, hvordan man forholder sig til det forslag til vedtagelse, som en del af de borgerlige partier jo har fremsat, som peger på, at økonomisk kriminalitet ikke skal straffes mildere, men at personfarlig kriminalitet skal straffes hårdere.
Er Liberal Alliance enig i det?
Jeg tror ikke, at der er meget uenighed om, at hvis man snyder for 1 mia. kr., skal man have en hårdere straf end for at give en en lussing.
Vi kan vist ikke være uenige om, at der ville være tale om en ubalance, hvis det gav den samme straf.
Jeg kan så spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om et andet område.
Det er lidt interessant, at nogle af de meget liberale jo mener, at økonomisk kriminalitet sådan set er værre end personfarlig kriminalitet.
Derfor kunne det jo godt være, at hr. Simon Emil Ammitzbølls ordførertale, hvor han talte meget om balance, var udtryk for, at Liberal Alliance mener, at økonomisk kriminalitet skulle straffes hårdere, at man skulle dreje på den knap og lade være med at dreje på knappen for personfarlig kriminalitet.
Jeg vil sådan set bare høre, hvilken knap Liberal Alliance synes der skal drejes på.
Skal personfarlig kriminalitet straffes hårdere, eller skal økonomisk kriminalitet straffes hårdere, eller skal man, som nogle i Folketingssalen mener, ikke straffes noget som helst hårdere, men mildere?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-10:
Liberal Alliances politik på det her område er ret klar.
Findes der så andre områder end lige præcis de fem, som vi kunne være fristet til at hæve straffen for?
Ikke umiddelbart, men jeg skal da ikke kunne sige, at der ikke skulle kunne komme et godt forslag fra hr. Karsten Lauritzen eller andre, hvor vi vil sige, at det alligevel lyder spændende, og derfor kunne vi også være med til at hæve straffen.
Jeg indledte sådan set min tale med at sige, at ligesom man kan ændre balancen i skattesystemet mellem boligskatter og personskatter ved alene at nedsætte personskatterne, kan man jo også ændre balancen mellem straffen for personfarlig kriminalitet og straffen for økonomisk kriminalitet alene ved at hæve den for nogle af overtrædelserne for personfarlig kriminalitet, hvilket er det, vi foreslår i Liberal Alliance.
At man så af drillehensyn har valgt at bruge en ualmindelig dårlig formulering af hr. Ole Hækkerup i sit forslag til vedtagelse, forstår jeg godt at man har ladet sig friste af, men det frister bare ikke os til at medvirke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-10:
Vi er enige i det princip, der umiddelbart kommer til udtryk i forslaget til vedtagelse, men vi synes, at den formulering, der er taget fra en artikel og er et direkte citat af den socialdemokratiske retsordfører, hr. Ole Hækkerup, er direkte dårlig og elendig.
Derfor har vi det lidt svært med lige præcis den formulering, fordi den siger, at man altid vil skulle have en strengere straf for personfarlig kriminalitet end for økonomisk kriminalitet, men jeg mener, at hvis man snyder for 1 mia. kr., skal man have en hårdere straf, end hvis man stikker en en lussing.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Altså, jeg synes, det er helt rigtigt, når fru Inger Støjberg siger, at man skal nuancere debatten om udenlandsk arbejdskraft – og det afventer vi så at Venstre medvirker til – for de toner, vi hører fra Venstre og fra de fleste partier i Folketinget, går jo på, at udenlandsk arbejdskraft pr. definition er noget, der er godt, og det synes jeg er hamrende unuanceret.
For vi har på den ene side problemstillingen med illegal arbejdskraft, og der forstår jeg ikke, hvordan man i Venstres forslag til vedtagelse kan sige, at det er et lille mindretal.
Tænker Venstre her på de op imod ca. 50.000 udlændinge, der opholder sig illegalt i Danmark, hvoraf mange af dem, eller i hvert fald en del af dem, jo er illegal arbejdskraft?
Det er da mange, det er ikke et lille mindretal.
Det er mange, det er et stort problem, og det er så den illegale del af det.
Så er der på den anden side den lovlige del af det.
Her forholder det sig jo også sådan, at der er tilfælde, hvor danske håndværkere og andre på fuldt lovlig vis bliver udkonkurreret af folk, af arbejdskraft, der kommer fra Østeuropa, og de skal jo så forsørges af det offentlige.
Mener fru Inger Støjberg, at det er godt?
Det kan man vel ikke i fuld alvor mene er godt.
Så når fru Inger Støjberg siger, at der er behov for en mere nuanceret debat, siger jeg: Ja, tak, det er der.
Men jeg synes, at det er en nuanceret debat, der bør handle om, at man kan sige: Ja, hvad angår noget af den udenlandske arbejdskraft, er det godt, og her bidrager det positivt til det danske samfund, men der er altså også noget af den arbejdskraft, som kommer i dag, der, selv om det er lovlig arbejdskraft, ikke bidrager så forfærdelig positivt til det danske samfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-10:
Det er jo meget sjovt.
Jeg troede egentlig, at Dansk Folkeparti var et borgerligt parti.
Men det her var jo rendyrket socialistisk planøkonomi, nemlig at staten skal gå ind og vurdere, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Hvad med at lade markedet gøre det?
Altså, hvis jeg f.eks. skal bygge et hus, kan det jo godt være, der er stor arbejdsløshed blandt danske håndværkere, men hvis jeg kan gå ud og købe en arbejdskraft billigere af en østeuropæer på fuldt lovlige vilkår, så er det jo, fordi markedet dikterer, at der er nogen, der kan levere en ydelse eller en service til mig, som nogle andre ikke kan.
Det er jo sådan, markedet fungerer, og dermed er der brug for arbejdskraft her.
Der er nogle, der kan udkonkurrere nogle andre.
Det er markedet rigtig godt til, men det er politikerne tit rigtig dårlige til.
Jeg ville da være meget utryg ved, hvis vi herinde skulle sidde og vurdere, hvor der er behov for arbejdskraft.
Det er markedet langt bedre til, end vi er.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Jamen nu forholder det sig jo også sådan – Liberal Alliance går jo meget op i økonomi – at de danskere, som mister deres arbejde eller har svært ved at få fodfæste på det danske arbejdsmarked på grund af udenlandsk arbejdskraft, skal vi jo betale overførselsindkomst til.
Det er dyrt, og det bruger vi jo så penge på, plus at der er nogle, der kommer hertil, og som på grund af EU-reglerne får snablen ned i den danske velfærdskasse.
Vi kender jo alle sammen diskussionen om, at man kan sende børnechecken tilbage til hjemlandet, så jeg er ikke sikker på, at det i sidste ende er så god en økonomisk forretning, som hr. Joachim B. Olsen gerne vil gøre det til.
Jeg ved jo udmærket godt, at Liberal Alliance synes, det er helt fint, at danske håndværkere kan blive udkonkurreret af f.eks. østeuropæiske håndværkere, ligesom Liberal Alliance med sit forslag om, at man skal have fri indvandring, godt kan se, at danske håndværkere – hvis det blev gennemført – ud over at blive presset af østeuropæiske håndværkere også ville blive presset af asiatiske håndværkere, som formentlig er villige til at gå til en endnu billigere timeløn end østeuropæiske håndværkere.
Så kan man godt stå bagefter og sige, at det er markedskræfterne.
Men så står jeg meget gerne ved, at jeg går ind for at regulere markedskræfterne, for jeg synes, at vi som danske politikere har en forpligtelse til at sørge for danskerne.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Jeg vil give Dansk Folkepartis ordfører ret i, at der er visse problemer omkring greencardordningen med højtuddannede, som så påtager sig ufaglærte job.
Det er jeg enig i.
Men jeg forstod, at ordføreren sablede greencardordningen ned sådan generelt, og derfor vil jeg gerne spørge, om jeg har opfattet det rigtigt, nemlig at greencardordningen blev indført efter en aftale i 2006 mellem den daværende borgerlige regering og Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Det er jo sådan set rigtig nok.
Den blev indført i en situation, hvor der var meget høj beskæftigelse og lav ledighed.
Jeg vil gøre det klart: Dansk Folkeparti har jo ikke noget imod udenlandsk arbejdskraft.
Hvis det er sådan, at der er rigtig, rigtig mange danskere inden for forskellige erhverv, der er i beskæftigelse, så er der nogle ordninger, og jeg synes, det er udmærket, at man via de ordninger så henter udenlandsk arbejdskraft til landet.
Men vi har jo også strammet op på greencardordningen ved at indføre et gebyr, og man kan se, at der er sket et fald.
Det er, fordi der har været en situation, som vi syntes man skulle håndtere, altså stramme op på et område, hvor der var blevet lempet førhen.
Tilsvarende synes jeg jo også, at man i forhold til østeuropæisk arbejdskraft skal stramme op.
Det har helt klart taget overhånd, og hvis Socialistisk Folkeparti også har den opfattelse, så er det jo sådan, at Socialistisk Folkeparti sidder i regering, og så kan man sammen med Dansk Folkeparti rent faktisk gøre noget ved det.
Lad os dog dyrke det.
Det er jo sket, at Europa-Kommissionen faktisk har sagt til Spanien, at på grund af høj arbejdsløshed i Spanien er det o.k. at begrænse arbejdskraftindvandring fra Rumænien.
Måske vi i Danmark skulle se, om vi kunne få en tilsvarende ordning.
Det kunne da være interessant at undersøge.
Socialistisk Folkeparti sidder i en regering, der er formand for EU for nuværende.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Jeg siger da tak for tilståelsen af, at den ordning, som Dansk Folkeparti nu sabler ned, har man selv været med til at indføre.
Det betyder, at Dansk Folkeparti jo så her har et stort medansvar.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Jeg kan forstå på ordføreren, at han mener, at de 65 mio. kr., som det ny folketingsflertal og den nye regering med støttepartiet Enhedslisten har fået afsat til at bekæmpe social dumping, er for lille et beløb.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvilket forslag har Dansk Folkeparti fremsat i perioden under den borgerlige regering med hensyn til forøgede bevillinger til kontrol mod social dumping?
Det kan jo belyse, om det, der bliver sagt her, bare er ord, eller om man også har handlet efter det.
Hvor mange penge krævede Dansk Folkeparti afsat mod social dumping under den borgerlige regering?
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Jeg husker det sådan, at Al Capone-metoden, som den nuværende regering har overtaget, og som jo bl.a. handler om, hvordan man skal komme efter også illegal arbejdskraft, var noget, som Dansk Folkeparti pressede på med.
Derudover var vi jo imod østudvidelsen, i modsætning til Socialistisk Folkeparti, som senere hen tilsluttede sig den.
Det har Dansk Folkeparti jo ikke gjort.
Derfor er pointen jo sådan set bare ligesom med greencardordningen, at ja, Dansk Folkeparti var med til at indføre greencardordningen.
Da vi kunne se, at der var nogle problemer, fik vi presset den tidligere borgerlige regering til at gå ind og stramme op på greencardordningen med det resultat, at antallet, der kommer ind via den ordning, faktisk er faldet.
Vi gjorde noget ved det.
Vi kunne se, at der var et problem.
SF har jo også tilsluttet sig, at der skal komme østeuropæisk arbejdskraft til Danmark.
Nu kan vi jo se, at der er et problem.
Så kan SF – ligesom Dansk Folkeparti sagde i forhold til greencardordningen, nemlig at vi måtte gå ind og stramme op på den – jo også gøre det i forhold til østeuropæisk arbejdskraft.
Pointen er jo, at ting udvikler sig.
Der er danskere, der har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det ved Socialistisk Folkeparti udmærket godt.
SF sidder i regering, og hvis det er et problem og man ved, at det er et problem, så rejs det dog under EU-formandskabet.
Man har mulighed for det.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Tak, hr. formand.
Nej, det sker ikke jævnt tit.
Det, jeg vil spørge hr. Martin Henriksen om, er: Er det ikke sådan lidt bemærkelsesværdigt, at siden østaftalen blev vedtaget i 2003-04, har vi set, at problemet med arbejdskraft fra Østeuropa har været stigende, altså igennem de år, hvor Socialdemokratiet har siddet som støtteparti for den borgerlige regering i forbindelse med østudvidelsen, og at vi har set en stigende problemstilling vedrørende østeuropæisk arbejdskraft, der ikke har noget med greencardordningen at gøre?
Det er også det, som Socialdemokratiet, Radikale og SF har støttet den borgerlige regering i, og det har ikke virket igennem de sidste mange år.