runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Jeg kan høre, at ordføreren har læst regeringens forslag og kender det.
Ved at lave differentierede ventetider sætter vi det sundhedsfaglige skøn i centrum igen.
Så det er ikke et spørgsmål om, hvor der er private udbydere eller ej, men et spørgsmål om, hvilke patienter der har gavn af at blive behandlet hurtigere, og hvem der kan vente, uden at det har konsekvenser, fordi sygdommen udvikler sig, eller fordi man går med store smerter, eller fordi det lægger markant store begrænsninger ind i livssituationen.
Modsat den ordning, der var under den borgerlige regering, er det ikke nogen tilfældig sondring nu, så det er ikke noget tilfælde, hvem der venter, og hvem der ikke venter.
Om en patient skal vente 1 måned eller 2 måneder kommer med den differentierede ventetid til at afhænge af en sundhedsfaglig, en lægefaglig vurdering.
Det synes jeg skal være det styrende i vores sundhedsvæsen, nemlig at dem, der er mest syge, dem, der har mest behov for at få behandling først, får det, og dem, der kan vente, venter så.
Men det skal være en lægefaglig vurdering, og ikke en eller anden tilfældighed om, hvor der er en privat udbyder, der ellers tager over.
Birgitte Josefsen (V), 2012-10-24:
Når vi snakker om udredning, er vi jo enige, for det forslag, der ligger om en hurtig udredning, var jo et forslag, som den borgerlige regering allerede havde fået formuleret og var klar til at fremsætte i Folketingssalen, men ikke fik mulighed for at fremsætte, fordi der kom et valg.
Så det her handler alene om behandlingen.
Altså, når man er udredt, har man i dag en rettighed til at blive behandlet inden for 1 måned.
Det udruller ministeren nu til at være 2 måneder, så det er en fordobling af ventetiden.
Forventer ministeren, at patienterne kommer til at vente længere tid på behandling eller kortere tid på behandling?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Det her er en markant forbedring for danske patienter, som nu får en håndfast ret til at blive udredt inden for 1 måned.
Ansvaret bliver samlet ét sted.
Man skal ikke længere i en situation, hvor man er syg, være case manager i sit eget sygdomsforløb.
Det vil betyde utrolig meget, og det vil også betyde, at vi kan leve op til vores målsætning om, at de mest syge skal behandles først.
Vi kommer til at opdage sygdomme tidligere.
Vi kommer til at få et system, der fungerer markant bedre for patienten, fordi det sætter patienten i centrum.
Det er et opgør med et system, som vi har kendt under den borgerlige regering, hvor sundhedsvæsenets ressourcer er blevet skævvredet over mod behandling af sygdomme, som oftest er mindre alvorlige, og som kun dækker de områder, hvor de private sygehuse kan og vil indgå aftaler med regionerne.
Det mener jeg ikke at der er nogen rimelighed i.
Jeg mener, at det er en forkert skævvridning.
Jeg mener ikke, at det er den rigtige måde at bruge vores ressourcer på, og derfor synes jeg, at udredningsretten og en differentieret behandlingsgaranti er en markant forbedring i det danske sundhedsvæsen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-10-24:
Spørgsmålet lyder sådan: Hvordan vil ministeren sikre, at hørehæmmede ikke bliver ramt af regeringsudspillet omkring besparelser på høreapparatområdet i forhold til øgede ventelister og ringere service?
Altså, der kan jo være noget med kvaliteten, når man regner sådan nogle ting ud, og som jeg har forstået det, har Rigsrevisionen jo sagt, at det private er billigere end det offentlige.
Jeg forstår ikke ministerens tankegang omkring det.
Hvis der bruges gammel teknologi fra 2002, eller hvornår de her tal er fra, må man jo sige, at så er kvaliteten måske heller ikke den bedste.
Jeg er bekymret for de mennesker, det går ud over, og jeg er bekymret for de borgere, det går ud over.
Jeg er bekymret for lange ventelister, og derfor må jeg bede ministeren redegøre for det her.
Hvis det er penge, der mangler, og som ministeren gerne vil have i kassen, vil jeg spørge: Hvorfor er det så, at man ikke tager de her interessante løsningsforslag med i det her?
Så det her er jo et spareforslag fra ministerens side.
Det er ikke for at hjælpe de borgere, som har et hørehandicap.
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Prøv at høre: Priserne på høreapparater er faldet markant – markant.
Det kan vi se i de aftaler om indkøb, der er indgået på vegne af det offentlige.
Når priserne er faldet så markant her, må man også antage, at medmindre de private er virkelig, virkelig dårlige købmænd, er det altså, fordi høreapparaterne nu kan anskaffes billigere end tidligere.
Det ville være naturligt, for sådan er det med den teknologiske udvikling, altså at ting, der tidligere har været avancerede hjælpemidler, i dag er almindelige forbrugsgoder.
Det, jeg som sundhedsminister har ansvaret for, er de offentlige tilskud.
Jeg kan ikke forsvare, at vi fastholder et højt offentligt tilskud, når prisen på høreapparater falder, for hvad betyder det?
Ja, det betyder, at de private forhandlere får en højere avance og et større overskud.
Er det det, vores fælles sundhedskroner skal gå til, eller skal de gå til vores sundhedsvæsen for at sikre, at flest mulige mennesker får hjælp af så høj kvalitet, som de har behov for?
Jeg mener det sidste.
Jeg har en klar forventning om, at de private, når de kan få høreapparater billigere, så også lader prisen følge med, men det er de private leverandørers ansvar at leve op til det.
Karina Adsbøl (DF), 2012-10-24:
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at hun går ind for øget brugerbetaling, når det er sådan, at man har et hørehandicap eller en hørenedsættelse?
For det er jo det, der vil ske.
Altså, hvordan vil ministeren med det her lovforslag sikre, at borgere, der har et høreproblem, ikke kommer til at stå der i mange uger?
Så vidt jeg har forstået, er ventelisterne i det offentlige 33 uger, og man må sige, at det jo så er godt, at man har det private, hvor de kan komme til, og som ligesom kan afhjælpe det.
Så jeg tror, man skal vende det om og spørge: Hvor mange har det private så hjulpet, hvor det offentlige ikke har kunnet slå til i forhold til det her?
Altså, jeg er bekymret for det her, og jeg er bekymret for, hvordan det vil ramme – også i forhold til livskvaliteten for de her mennesker.
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Med det forslag, som jeg går ud fra at spørgsmålet drejer sig om, sætter vi tilskuddet til høreapparater i privat regi ned, og det gør vi, fordi vi kan se, at der har været et markant prisfald på høreapparater, som er indkøbt af det offentlige, og det må vi forvente at de private også kan realisere.
Jeg vil bare sige – det har jeg sagt i hvert fald i ét samråd og måske også ved flere lejligheder – at det jo ikke er mig som sundhedsminister, der afgør, hvordan man fastsætter priser i det private.
Jeg afgør, hvor stort det offentlige tilskud skal være, og det er sådan set de private høreapparatudbydere, der bestemmer, om de så vil have en meget stor eller en mindre avance på, at der er mennesker, der har brug for høreapparater i det her land.
Jeg vil bare sige, at jeg som sundhedsminister ikke vil være med til at bruge vores begrænsede sundhedsressourcer til at øge avancen og overskuddet hos nogle private forhandlere.
Først vil jeg sige, at jeg ikke ved, hvad det er for noget i 2002, spørgeren henviser til.
Der er jo ikke tale om høreapparater fra 2002.
Der er tale om, at man i det nyeste offentlige udbud har fået høreapparater markant billigere end hidtil.
Det her handler ikke om at spare penge på folk, der har behov for høreapparater.
Det handler om, at jeg som sundhedsminister ikke kan leve med, at vi bruger vores begrænsede fælles sundhedsressourcer på øget avance hos private forhandlere af høreapparater.
Høreapparaterne er blevet billigere, det kan vi se, og det må også betyde noget for, hvor stort et offentligt tilskud man skal sende med ud i det private.
Det her handler jo ikke om at sige, at vi kun skal have et offentligt system i forbindelse med høreapparater – overhovedet ikke.
Det handler bare om at sige, at jeg som sundhedsminister har et ansvar for, at vi får mest mulig sundhed for pengene.
Og det er ikke god sundhed for pengene at sørge for, at det offentlige tilskud er uændret, mens prisen for høreapparater falder markant, for det betyder ene og alene, at de private forhandlere kan trække et større overskud ud.
Den form for overbetaling vil jeg ikke være med til, for den synes jeg at vi har set for meget af hidtil.
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
Jeg spørger blot, om man har afgivet forkerte oplysninger over for Folketingets Sundhedsudvalg – og dermed misinformeret udvalget – under samrådet den 9. oktober, hvor ministeren udtalte, og jeg citerer: Men i det konkrete tilfælde var Medicintilskudsnævnet ikke bekendt med, at der var et forum på 25, 17 eller 11 – eller hvor mange, det nu er – smertelæger, og derfor havde man dem ikke på høringslisten, men de blev selvfølgelig inddraget, da det kom frem.
Den her udtalelse kan jeg simpelt hen ikke få til at stemme.
Punkt 1, fordi den gruppe af smertespecialister, som ministeren selv omtaler, aldrig nogen sinde kom på høringslisten, og endelig, punkt 2, vil jeg sige følgende: Jeg står her med et program for et møde på Odense Universitetshospital fra den 6. november 2010, altså for lige omkring to år siden, og jeg kan se, at lederen af Lægemiddelstyrelsens tilskudssektion har deltaget som oplægsholder.
Desuden deltog adskillige af de protesterende smertespecialister som oplægsholdere og deltagere.
Mødet var i øvrigt arrangeret af Danske Smerteforum.
Det er altså to år siden tilbage i 2010.
Hvordan kan det så være, at man kan oplyse over for udvalget – både mundtligt i samråd og skriftligt via svar – at man ikke på forhånd var bekendt med gruppen af smertelæger, inden revurderingsprocessen blev startet?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Det var jo det samråd – og det tror jeg spørgeren kan nikke bekræftende til – hvor vi også havde formanden for Medicintilskudsnævnet med, og nu ved jeg ikke, hvad det konkret er, spørgeren spørger ind til, men det er selvfølgelig aldrig nogen sinde min hensigt at give forkerte oplysninger til Folketinget, hvad enten det er i et samråd, her i salen i en spørgsmålsudveksling eller når jeg svarer skriftligt.
Det skal man selvfølgelig ikke.
Manu Sareen (RV), 2012-10-24:
Det er fuldstændig korrekt, at det jo altid er ulykkeligt, når mennesker i forskellige situationer lige pludselig får at vide, at der er en anden pris, end man havde forventet.
Men jeg hører også, at hr. Christian Langballe anerkender, at der rent faktisk er en årsag til, at vi er nået hertil, fordi man ikke har ajourført de takster, som man skulle.
Man har så fået 3 år til at gøre det, og så er det klart, at priserne stiger, fordi det skulle de have gjort tidligere.
Det er også fuldstændig rigtigt, at det ikke er en gave, der lige kommer dumpende ned.
Men sådan er det jo i samfundet generelt, altså at vi betaler til en stor cigarkasse – og det gør vi alle sammen, ligesom de fleste også gør til kirkeskatten – og så bliver der delt penge ud. Det gør der også herovre, og det gør der til dem, som trænger til det, og det bakker jeg et hundrede procent op om, og det hører jeg, at hr. Christian Langballe også gør.
Jeg håber ikke, at det, jeg hører, er, at jeg skulle gå ind og blande mig i menighedsrådenes og provstiudvalgets beslutninger.
Det vil jeg ikke.
Det ville være at gå ud over min kompetence som kirkeminister.
Christian Langballe (DF), 2012-10-24:
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg ved, at der er mange mennesker, der er utrolig vrede over de her takststigninger, når man står med et afdødt familiemedlem og lige pludselig opdager, at det er blevet meget, meget dyrere, end man har været vant til.
Så det er jo altså ikke sådan en gave, der kommer ned ovenfra.
Det er faktisk noget, folk selv har været med til at betale.
Jeg synes bare, at der i folkekirken bliver brugt mange penge på nogle mærkelige projekter, og jeg synes, at det lige præcis på det her område faktisk ville være en klar styrkelse, hvis det var sådan, at egenbetalingen blev holdt nede, fordi der er altså sket nogle drastiske stigninger.
Jeg er klar over det der forløb med de takstpapirer, der er kommet i 2012.
Det er jeg klar over, og jeg er klar over historien i det, men det overrasker mig, hvor dyrt det faktisk er blevet.
Når jeg taler med borgere, må jeg jo bare sige, at det er også blevet dyrt.
Det er altså godt nok blevet dyrt.
Manu Sareen (RV), 2012-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Det vedrører helt klart mit ressortområde.
Helt tilbage i 1994 modtog Ombudsmanden en klage over en kirkegård, hvor man havde krævet en for høj betaling for erhvervelse af et gravsted i et tilfælde, hvor afdøde ikke var medlem af folkekirken.
Ombudsmanden slog i den forbindelse fast, at menighedsrådene og provstiudvalgene handler som forvaltningsmyndigheder.
Med andre ord skal de statslige regler for omkostningsberegninger af gebyrer og takster følges og skal selvfølgelig også følges af folkekirken.
Det var i 2009.
Så i 2009 påbegyndtes en proces med genberegning af kirkegårdstaksterne, og man gav menighedsråd og provstier en frist til den 1. september 2012 til at få ajourført taksterne.
Folkekirken fik således 3 år til at genberegne taksterne og til at lade eventuelle stigninger ske over flere år.
Ansvaret for takstfastsættelse blev i 2009 pålagt provstiudvalgene, men fortsat i dialog med menighedsrådene.
Hidtil skulle provstiudvalgene kun godkende taksterne.
Ændringen hang sammen med, at det også er provstiudvalgene, der har ansvaret for fastsættelsen af ligningsbeløbet i provstiet.
Kirkeskatten og indtægterne fra kirkegårdene er de to primære indtægtskilder i provstiet.
På mange kirkegårde er taksterne således steget, enten fordi det er længe siden, man har foretaget en beregning, eller fordi beregningen ikke har været korrekt udført.
De enkelte provstier har stadig mulighed for at yde tilskud til et folkekirkemedlem, der erhverver sig et gravsted.
Ja, man kan faktisk se, at det sågar kan være gratis for folkekirkemedlemmer at erhverve sig et gravsted.
Jeg finder det faktisk helt rimeligt, at folkekirken skal følge de statslige regler for omkostningsberegning, og jeg finder det også helt rimeligt, at folkekirkemedlemmer kan få tilskud til erhvervelse af gravsteder, hvis menighedsrådet ønsker dette.
Christian Langballe (DF), 2012-10-24:
Vil ministeren forklare, hvorfor folkekirkemedlemmers egenbetaling til gravsteder er steget så eksplosivt inden for de sidste år, som det er tilfældet, og mener ministeren ikke, at det er urimeligt set i lyset af, at langt de fleste har betalt kirkeskat gennem et langt liv?
Vil ministeren forklare, hvorfor folkekirkemedlemmers egenbetaling til gravsteder er steget så eksplosivt inden for de sidste år, som det er tilfældet, og mener ministeren ikke, at det er urimeligt set i lyset af, at langt de fleste har betalt kirkeskat gennem et langt liv?
Skriftlig begrundelse Jf. blandt andet artiklen »Gravsteder stiger voldsomt i pris« i Kristeligt Dagblad den 11. februar 2011, men også nyere opgørelser.
Manu Sareen (RV), 2012-10-24:
Der er så en detalje, som vi ikke har diskuteret, men det kan vi jo gøre på et andet tidspunkt, og det er, at den her gennemsigtighed for andre trossamfund også kan være en hjælp for dem.
Det kan være en hjælp forstået på den måde, at de kan blive fri for at blive mistænkeliggjort hele tiden og blive mistænkt for, at pengene kommer fra det ene og det andet sted.
Altså, at vi simpelt hen skiller pærer og bananer, så de mennesker og de trossamfund, som har rent mel i posen – og det kan være inden for det samme – selvfølgelig kan gå fri.
Det er jo også det, der er baggrunden for mine udtalelser, nemlig at jeg er rigtig ked af, at vi gang på gang kommer til at mistænkeliggøre nogle mennesker, som egentlig ikke har muligheden for at forsvare sig, og at vi gør det i flæng.
Så vi deler bekymringen, og jeg vil da også vende den her sag med min kollega.
Christian Langballe (DF), 2012-10-24:
Jamen nu er vi i gang med en kommission i forhold til folkekirken, og jeg vil bare sige, at det jo kunne være en anledning til, at regeringen kom med det forslag, at der skal være gennemsigtighed i regnskaberne.
Nu var det den britiske tv-kanal Channel 4, der gik undercover i en moské og i et program i 2008 – anden del af programmet er lige blev sendt – jo afslørede, at de såkaldte mainstrammoskeer i Birmingham, som ifølge det ydre så at sige stod for en tolerant udgave af islam, i virkeligheden, når der ikke var kamera på, stod for den mest ekstreme form for fanatisme, som jeg har set i nyere tid.
Manu Sareen (RV), 2012-10-24:
Det er jo sjældent, at jeg hører hr. Christian Langballe sige, at jeg har fornuftige holdninger.
Det er faktisk anden gang på 2 uger, tror jeg.
Sidste gang var omkring påske ...
Lad mig læse op igen fra samme svar, som hr. Christian Langballe kender, for noget af afslutningen på svaret er følgende:
Spørgsmålet om adgang til oplysninger om trossamfunds økonomi rejser en række principielle og juridiske spørgsmål, der kræver grundigt forarbejde forud for evt. ny lovgivning.
En regulering af adgang til religiøse foreningers regnskabsoplysninger skaber ligeledes udfordringer i forhold til afgrænsningen mellem anerkendte/godkendte trossamfund, religiøse samfund og andre foreninger med et religiøst værdigrundlag.« Så igen, og det hører jeg også hr. Christian Langballe sige, så hører det til derovre, men bekymringen deler vi.
Ingen tvivl om det.
Birgitte Josefsen (V), 2012-10-24:
Nu har det aldrig været en politisk vurdering, hvilke patienter der skal behandles først.
Det er alene en lægefaglig vurdering.
Det er det med den nuværende ordning, og det bliver det også med den fremtidige ordning.
Så det er det, man altid har gjort og også vil gøre fremover.
Men hvordan forholder ministeren sig til, at eksempelvis børn og unge, der får konstateret en leddegigt, nu kan risikere at komme til at vente i lang tid for at blive behandlet?
Det betyder, at de skal leve i 2 måneder med stærke smerter.
2 måneder betyder faktisk også, at de kan risikere at få ledsmerter og ledforandringer, som de skal leve med resten af deres liv.
Det er sådan set det, ministeren risikerer med det lovforslag, som regeringen har fremsat.
Det er en betragtelig forringelse af patienternes rettigheder.
Jeg troede, vi levede i et land, hvor man havde fokus på at forbedre borgernes rettigheder frem for at forringe dem.
Christian Langballe (DF), 2012-10-24:
Sådan som jeg opfatter historien i det, så er det også sådan, at man faktisk fra menighedsrådene i høj grad har givet tilskud til forskellige ting, og at det nu med det her takstpapir handler meget om, at man skal overholde de takster.
Det er jo ikke alle provstier, hvor det takstpapir er slået igennem, det ved jeg også godt.
Men provstierne siger så, at nu skal man overholde de her takster.
Der synes jeg, at det er en prioritering, som skal foretages, og jeg er også fuldstændig enig med kirkeministeren i, at det selvfølgelig er det enkelte menighedsråd, der selv bestemmer.
Jeg synes bare for mit eget vedkommende, at der er nogle steder, hvor der bliver brugt en masse overflødige penge.
Jeg synes lige præcis på det her område, at den tilskudsordning, der har været med hensyn til gravsteder, har været fin, og den vil vi gerne støtte op om, for det har fungeret godt.
Manu Sareen (RV), 2012-10-24:
Til hr. Christian Langballe vil jeg sige, at vi jo kan være enige eller uenige om, hvad der er godt eller skidt at bruge penge til.
Det har vi jo ret til, og det kan vi diskutere og blive ved med at diskutere, men det er jo ikke det, det her handler om.
Det her handler om noget helt andet.
Det her handler om, at man ikke har fået ajourført taksterne, og det har man haft 3 år til at gøre.
Så er det rigtigt, at der er nogle mennesker, som i visse situationer kan blive forskrækket over det.
Jeg har ud over det selvfølgelig stor tillid til, hvad de gør ude i de forskellige menighedsråd og provstiudvalg, og det hører jeg også at ordføreren har.
Men den her sag handler altså om noget helt andet, og udgangspunktet er også – så vidt jeg har forstået – en artikel, der har været bragt i Kristeligt Dagblad, hvor den her sag bliver beskrevet, og hvor der også bliver antydet, at man har sat taksterne op for at dække et underskud i folkekirken.
Lad mig, når jeg alligevel står her, slå fast, at de to ting ikke har noget med hinanden at gøre.
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
Er det ministerens holdning, at ministeren ikke har afgivet forkerte oplysninger over for Sundhedsudvalget i forbindelse med det åbne samråd den 9. oktober 2012 omkring inddragelse af den faglige ekspertise i forhold til smertebehandling i revurderingen af stærke smertestillende lægemidler?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Det er jo det, der var hele pointen i, at jeg redegjorde for, hvordan der er forskellige grænser: 12 uger i Danmark, 18 uger i Sverige, og jeg mener, den er helt oppe på 24 uger i England, i forhold til hvornår man kan få fri abort.
Så bliver det jo ikke krævet, at man oplyser, at det er på grund af en kønsscanning, eller at det er på grund af, at det passer dårligt socialt, eller hvad det nu kan være.
Så er det jo den enkelte kvindes valg.
Derfor vil jeg bare gentage det, som faktisk var mit svar på spørgerens spørgsmål, nemlig at det her er en holdningsmæssig diskussion; det er en etisk kamp, som jeg mener at spørgeren, jeg selv og alle andre i samfundet her skal være med til at tage.
For at lave lovgivning, og spørgeren har jo selv været inde på det, betyder, at de mennesker, der i dag mener, at det er acceptabelt, at det holdningsmæssigt er inden for skiven, ville kunne opsøge det andre steder alligevel.
Derfor mener jeg, det er en vigtig diskussion at tage, men jeg tror ikke på, at det er via en strammere lovgivning, vi skal gå, fordi der jo faktisk ikke er hjemmel i lovgivningen til det her.
Liselott Blixt (DF), 2012-10-24:
Jeg fik ikke lige svar på spørgsmålet: Er det noget, ministeren vil tage op, eventuelt i Europa-Parlamentet eller i samarbejde med ministrene i EU, sådan at vi eventuelt kunne lave nogle løsninger, der sagde, at hvis man kom til et andet land med det formål at få foretaget en abort på grund af en kønsscanning, var det ikke noget, man gav tilladelse til?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Det kan spørgeren ikke være bekendt over for de andre med spørgsmål.
Det er jo det, der er, kan man sige, problemstillingen her som udgangspunkt.
Vi har en grænse, der hedder 12 uger, i Danmark og en anden grænse i Sverige.
Og så er virkeligheden jo, at der i nogle europæiske lande er en endnu højere grænse for, hvor sent man kan få en abort uden at skulle have særlig tilladelse og altså få en abort uden at skulle forklare nogen ens bevæggrunde, og hermed kan bevæggrundene jo også være, at barnet har et andet køn end det, man ønsker sig.
Det er jo den samme problemstilling, der gør sig gældende, når vi snakker scanninger: Selv om vi lavede en lovgivning her, der sagde, at man ikke må oplyse barnets køn frem til uge 18, er der jo ikke noget, der forhindrer de kvinder, der måtte være optaget af det, i at købe sig til den scanning i et andet land.
Jeg synes simpelt hen, det er forkert, det er etisk uforsvarligt at fravælge børn på grund af deres køn.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg tror, at spørgeren og jeg her er fuldstændig enige om, at det etisk overhovedet ikke er i orden at fravælge et barn på grund af køn.
Det er jo sådan i Danmark, at vi har fri abort til udløbet af 12. svangerskabsuge, mens man i Sverige har fri abort frem til udløbet af den 18. svangerskabsuge.
Jeg synes, det er fuldstændig afgørende at slå fast, at i Danmark har vi ikke i hjemmel i lovgivningen til på baggrund af barnets køn at give tilladelse til abort efter 12. svangerskabsuge.
Det mener vi ikke skal være lovligt, og det mener jeg heller ikke fremadrettet skal være lovligt.
Jeg mener, det er en fornuftig lovgivning at have.
Derfor har vi jo også et abortankenævn, som ikke på noget tidspunkt har givet tilladelse til en abort efter 12. uge, på baggrund af at en kvinde nu måtte ønske sig et barn med et andet køn, og sådan mener jeg også det skal være.