Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Fru Pernille Skipper rejser jo den helt nødvendige debat om registre: Er det, at man står i et register, noget, der krænker borgerne, eller er det ikke noget, der krænker borgerne?
Hvor mange registre skal vi have?
Vi er jo f.eks. i forhold til England gået meget længere på det punkt.
Vi vil godt vide, hvem der opholder sig i Danmark, sådan nogenlunde, og det giver cpr-registeret så lidt bedre muligheder for at finde ud af end det, de har i mange andre lande.
Men betyder det, at Enhedslisten, ud fra den logik, som man lægger frem her, for enhver pris er imod registre, og at man også er imod cpr-registeret?
Og er man imod PKU-registreret, som alle spædbørn jo, ved hjælp af en lille prøve i hælen, optages i, når de bliver født?
Er det et register, vi så skal afskaffe?
Jeg har lige to spørgsmål, for det er jo en interessant diskussion.
Men vi skulle måske lige gemme diskussionen om cpr-registeret lidt, for det karakteristiske ved cpr-numre er jo, at de faktisk florerer rundtomkring, og man bliver bedt om at opgive dem alle mulige steder.
Men når det gælder dna-registeret, ligner det måske meget PKU-registeret, hvor der en fin, stor sikkerhed, og hvor vi ikke på den måde har set misbrug af de oplysninger, der ligger der.
Betyder det så, at Enhedslisten sådan set godt kunne være positive over for dna-registeret som sådan?
Må jeg så lige minde fru Pernille Skipper om en ting.
Det er jo faktisk sådan, at politiet optager mange oplysninger om dna; hvis der f.eks. er sket en kriminel handling, kan flere hundrede borgere komme til at aflevere deres dna.
Er Enhedslisten så også imod det?
Virkeligheden er jo, at langt hovedparten af dem, måske alle, er uskyldige mennesker, men de bliver i dag alligevel tvunget til at skulle aflevere en dna-prøve – eller de gør det frivilligt, men der ligger en vis form for tvang i det.
Jeg er interesseret i at høre, hvad Enhedslisten egentlig mener om de her ting.
Vi må jo håbe på bedre held, næste gang vi foreslår det her.
Men jeg synes så, at jeg vil sige til de ordførere, der har været negative over for det, at der altså er sådan nogle lidt modstridende forklaringer.
Nogle mener, at vi slet ikke skal have nogen registre, andre mener, at vi har ret til vores egen krop, andre igen mener, at det her register ikke kan stå alene, og andre igen mener, at vi ikke behøver at se den menneskerettighedsdom så stringent, som regeringen har tolket den, nemlig det med, at man så i dag skal slettede de sigtedes profiler efter 10 år.
Så der er et vist rum for diskussion i Folketinget i den her sag, men det er altså desværre sådan, kan jeg så forstå, at der ikke er nogen partier i Folketinget ud over Dansk Folkeparti, der ser de store fordele ved et landsdækkende register og også et register for udlændinge, der kommer til Danmark, sådan som vi ser det i Dansk Folkeparti.
Jeg skal altså lige gøre ordføreren opmærksom på, at hvis man spørger danskerne, kan man høre, at der er meget stor forståelse for, at det kan være en stor fordel.
Man føler sig i store træk ikke krænket hos danskerne.
Det samme gælder jo fremtrædende politifolk.
Vi havde på et tidspunkt en drabschef i København, der hed Ove Dahl, og som stadig væk blander sig i debatten nu og da.
Det ville spare mange ressourcer hos politiet, og man ville altså finde mange gerningsmænd, man i dag ikke har fat på og måske aldrig får fat på, på grundlag af sådan et register.
Han kom så til at sige, at hvis man skulle målrette det, så kunne man gøre det ved at tage udlændinge, der kommer til Danmark, ind i registeret og så tage mænd ind i registeret, for mænd er klart mere kriminelle end kvinder.
Det fik han også kritik for, så det er jo ikke nemt at gøre alle tilfredse.
Hvis vi nu netop skulle målrette et sådant register – og det er jo det, vi har forsøgt på i det her forslag – så skulle det være ved at omdanne de PKU-prøver, der kommer fremadrettet, altså for 2015, til at indgå i Dna-registeret, og det er ikke nogen stor udgift.
Fru Trine Bramsen var inde på, at det var en kæmpe udgift.
Det har regeringspartierne jo tidligere gjort opmærksom på at det ville være, hvis man tog alle de prøver, der er blevet taget til PKU-registreret, af spædbørn tilbage i tiden, og omdannede dem til at indgå i Dna-registeret.
Det har vi jo netop med det her forslag fravalgt, og vi kigger udelukkende fremad.
Det ved jeg ikke om fru Trine Bramsen er opmærksom på.
Fru Trine Bramsen spurgte så til, hvordan det skulle finansieres.
Lad os så sige, at der er en udgift netto, selv om vi faktisk mener, at der er en stor fordel ved det i forhold til politiets ressourcer.
Jamen så har vi jo i forslaget, som jeg nævnte, fortalt, hvordan vi vil finansiere det.
Vi har nævnt, at man på kort sigt, altså fra 2015, hvor udgifterne kommer, kan finansiere det ud fra de forslag, vi er kommet med til finansloven i vores finanslovsudspil, der kom i efteråret 2013.
Det indeholder jo bl.a. annullering af selskabsskattelettelsen.
Det er 500 mio. kr., vi kunne tage der, hvis det var det her, det ville koste.
Et etcifret millionbeløb ville det koste efter vores opfattelse.
Så er der ulandsbistanden, hvor vi har foreslået, at man går ned på 0,7 pct. af BNI.
Det giver 2,5 mia. kr. osv. osv. Skulle vi ikke bare starte med at erkende, at det ikke er nødvendigt at pege på de her besparelser, for der er sådan et kæmpe misforhold mellem de fordele, der er, og så den ordførertale, fru Trine Bramsen holdt?
Hvis jeg nu skulle sige lidt om, hvor det her register vil kunne anvendes,
vil jeg sige, at det jo f.eks. vil kunne anvendes over for asylansøgere, der kommer til Danmark.
Det er sådan, at tal fra Kriminalregisteret og Danmarks Statistik viser, at asylansøgere som gruppe er langt mere kriminelle, end danskerne er som helhed.
De seneste tal viser, at 813 asylansøgere gjorde sig skyldige i en eller flere lovovertrædelser i 2011 og modtog en fældende afgørelse for det.
Det svarer til, at omkring hver femte asylansøger er repræsenteret i kriminalstatistikken.
Og hvis man udelukkende ser på overtrædelser af straffeloven, kan man se, at asylansøgerne som gruppe var 23 gange så kriminelle som danskerne i 2011.
Så det vil være oplagt at sige, at hvis man gerne vil søge asyl i Danmark, skal man altså lige aflevere sit dna i den forbindelse.
Som sagt vil det have nogle kæmpe fordele for vores politi, at man har de her oplysninger, og som jeg var lidt inde på tidligere – vi er også inde på det i bemærkningerne til forslaget – er der rigtig mange uskyldige, der på den ene eller den anden måde kan tænkes at blive mistænkt for kriminalitet efter f.eks. seksuelle overgreb mod børn.
Vi havde sagen fra Fyn, hvor man måtte tage flere hundrede dna-profiler af uskyldige borgere, og hvor det først var en tilfældighed i forbindelse med en mulig produktion af bomber, der gjorde, at man fandt ud af, hvem den skyldige egentlig var.
Så man havde altså en meget lang periode – mange måneder – hvor man i forhold til en gruppe borgere og deres familier mente, der var en risiko for, at der kunne være nogle mennesker, der var skyldige i noget, som de jo bestemt ikke var skyldige i.
Man kom altså til at mistænke uskyldige, og det var noget, politiet var trætte af og kede af, men det var nødvendigt for at prøve at opklare den her sag.
Sådan er det jo i mange tilfælde.
Vi har også i beslutningsforslaget været inde på den såkaldte Amagermand, hvor det faktisk er sådan, at det i sidste ende var et dna-match, der gjorde, at man kunne fange pågældende.
Pågældende havde undslået sig retsforfølgelse og så meget opmærksomhed, som der jo burde have været, igennem meget, meget lang tid, mange år, på grund af at man ikke kunne finde et match til det dna, man havde taget.
Og det ville man jo så umiddelbart have kunnet klare, hvis man havde haft et landsdækkende dna-register.
Der ville være mange ofre, der kunne have været sparet, mange ærgrelser, mange udgifter, der kunne have været sparet i den forbindelse.
Hr. Tom Behnke var inde på, at dna ikke kan stå alene, og det har han jo fuldstændig ret i.
Sådan er det heller ikke i dag i retssagerne, der kører.
Det indgår som en af de ting, man kan bruge, og det ville være nøjagtig det samme, hvis man indførte det dna-register, som Dansk Folkeparti her foreslår.
Hr. Tom Behnke var også inde på, at der kunne plantes dna.
Og ja, selvfølgelig kan der det, og det sker jo også i nogle tilfælde, og der er politiet blevet rigtig gode til at vurdere, om det plantede dna så er plantet i den pågældende forbindelse.
Et meget godt eksempel var jo, at man i forhold til Amagermanden, der havde planer om at få plantet dna, fangede det op på et tidligt tidspunkt og derved undgik, at det skete.
Så i og med at politiet efterhånden har gode tekniske redskaber til at finde ud af de her kombinationer af dna, der så kan være på et gerningssted, og i og med at politiet også er blevet rigtig dygtige til at vurdere, hvad der indgår i de enkelte sager, så ser vi i Dansk Folkeparti ikke det som et stort problem. Hvis vi skal kigge fremad – og det skal vi jo – er der for Dansk Folkeparti ingen tvivl om, at tiden arbejder for det her forslag, og vi tror også på, at der vil være andre lande, der vil udfordre de her kæmpe lysende lygter, som det jo for regeringen er, at Menneskerettighedsdomstolen kom med den dom, den gjorde.
Det er jo allerede sådan i Folketinget – som hr. Tom Behnke var inde på – at der er forskellige vurderinger af rækkevidden af de her sletningsregler.
Vi tror på, at tiden arbejder for at bryde op i forhold til det og se fordomsfrit på, at det ikke er, fordi en enkeltsag behøver at betyde, at man behøver at ændre lovgivningen og ændre retningslinjer hele vejen igennem i forbindelse med det her.
Så for os i Dansk Folkeparti står der egentlig det tilbage, at vi har et velfungerende register i dag, som ikke er blevet kompromitteret, og at vi arbejder for et langt bedre register fremadrettet, der vil kunne hjælpe politiet og næsten 99 pct. af den danske befolkning, der er uskyldige i forhold til at lave kriminalitet, og det tror jeg der vil være en stor interesse i og opbakning til fremadrettet.