runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-05-16:
Det er i forbindelse med diskussionen om præcisering eller ikkepræcisering af EU-reglerne og i forlængelse af den diskussion, der har stået på et stykke tid, hvor regeringen og andre jo ønsker at afskaffe retsforbeholdet, mens jeg forstår, at andre ønsker at erstatte det med et udlændingeforbehold.
Taler det så ikke mere for, at man kigger på, hvordan man kan udvide det nuværende retsforbehold, hvis man har den opfattelse, at udlændingepolitikken er et nationalt anliggende og dermed et anliggende for Folketinget i stedet for at gøre det stik modsatte, som regeringen og andre lægger op til?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Der er jo noget, man slet ikke har forstået her.
Vi taler jo ikke om arbejdstagere, vi taler om familiesammenføring.
I det øjeblik, vi prøver at gennemgå en ansøgning om familiesammenføring, som altså bl.a. kan være begrundet i, at man har mødt en kæreste i et andet EU-land, en kæreste, der måske kommer fra et tredjeland, så er der en lang række ting, som skal opfyldes.
Det må man konkret se på.
Man kan ikke sige, at en eller anden bestemt frist udløser en opholdstilladelse.
Det får man ikke mig til at sige, og sådan er det.
Astrid Krag (SF), 2008-05-16:
Det er sikkert mig så, der ikke forstår de juridiske termer.
Men har man boet i et andet EU-land, benyttet arbejdskraftens fri bevægelighed og der har giftet sig med en person fra et tredjeland og fået ægtefællesammenføring, og ønsker at vende tilbage til Danmark, så må spørgsmålet vel så være: Hvad er det for nogle tidshorisonter, som man i ministerens ministerium arbejder med?
Hvornår mener man, at der er tale om et egentlig ophold i værtslandet?
Hvornår mener ministeriet, at man reelt har udnyttet retten til ophold som arbejdstager, som også giver den ret, at man kan vende tilbage Danmark sammen med sin ægtefælle?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Nu synes jeg, man skal lægge mærke til, at den skrivelse, man henviser til, altså er et internt cirkulære fra den ene myndighed til en anden.
Det, man beder mig om, er jo, at jeg skal lave en vejledning, som tager højde for alle enkeltafgørelser, og det er jo noget andet.
Man beder om en vejledning til borgerne, men det, man henviser til, er et internt cirkulære til en myndighed, nemlig til kommunen, så tingene kan jo slet ikke sammenlignes.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-16:
Det var nu heller ikke det, jeg foreslog.
Jeg spurgte, om det ikke var rimeligt, at man på nyidanmark.dk var i stand til at vejlede lige så præcist, som Arbejdsdirektoratet vejleder kommunerne.
Vi er åbenbart mange her i salen, der har svært ved at forstå, hvad det er, der gør, at ministeren ikke er i stand til at vejlede borgere klart om reglerne, mens man i Arbejdsdirektoratet er i stand til at vejlede kommunerne meget klart om reglerne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Vi har vores egen hjemmeside, og området er så stort, at jeg tror, det kun ville forkludre tingene, hvis vi ikke havde vores egen hjemmeside, og Ny i Danmark kan enhver jo slå ind på Jeg ved slet ikke, om vi overhovedet ville kunne få plads andre steder til alt det, der står på den hjemmeside, og jeg ved ikke, hvad der skulle være i vejen for, at man slår op på den, så jeg synes, det ville være en rigtig dårlig idé.
Vores hjemmeside overvåges meget nøje af både jurister og kommunikationsmedarbejdere.
Man går den hele tiden efter for at sørge for, at den er ajour, og det ville absolut blive en forringelse, hvis det skulle overgå til andre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-16:
Ministeren taler om sin hjemmeside.
Var det ikke en rimelig idé at vejlede borgerne lige så godt på nyidanmark.dk, som Arbejdsdirektoratet vejleder kommunerne?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Jamen jeg må nok bryde sammen og sige, at med årene er jeg blevet mere glad for EU, end jeg var i starten.
Sådan er det gået mig.
Jeg stemte imod i 1972, og jeg må sige, at nu er jeg en varm tilhænger af EU, og så må man jo også tage konsekvensen.
Jeg ønsker også forbeholdene ophævet.
Når der kommer en EF-dom, som vi læser på den måde, at der er en lille åbning i forhold til den praksis, vi har, retter vi os naturligvis efter den.
Det er vi nødt til, det har jeg givet åbent udtryk for, og jeg tror også, hr. Morten Østergaard kan bekræfte, at jeg har gjort det i Integrationsudvalget.
Det nytter ikke noget, at man tror, at man kan blæse og have mel i munden på én gang, vi er medlem af EU, og vi retter os efter de EF-domme, der kommer.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-16:
Nu har ministeren jo fuldstændig ret i, at jeg tilhører et parti, som har et udgangspunkt, der er kritisk over for EU.
Til gengæld har ministeren for nylig vist, at hun tør tale sit eget parti imod, så derfor kunne det være, at man også måtte opfordre til, at det kunne ske i den her sag, at EU-ideologien blev lagt en lille smule til side.
Det er også det, jeg lidt fornemmer i det sidste, som ministeren siger, nemlig at hun godt kan se et problem i, at man altså via EU-reglerne både aktuelt og potentielt kan omgås de stramninger, vi har lavet.
Derfor vil jeg da høre, om ikke ministeren sådan set ville synes, det var rigtigt, om man fik en præcis vejledning af, hvordan reglerne er, som en del af det her forslag lægger op til.
Jeg tror, at hvis ikke vi har en præcis viden om, hvordan reglerne er, så kan vi jo ikke sørge for, at de danske regler bliver overholdt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Nu er integrationsministeren jo medlem af et parti, som er varm tilhænger af Det Europæiske Fællesskab.
Jeg har da også noteret mig, at hr. Morten Messerschmidt jo alligevel har været hjælpsom i Europaudvalget; det vil jeg godt kvittere for.
Men nej, altså det, jeg sagde i det samråd, som hr. Morten Østergaard havde indkaldt til om den seneste EF-dom om dette, var, at den dom retter vi naturligvis ind efter.
Det vil betyde en vis beskeden justering af praksis, sådan opfatter vi det.
Det vil ikke åbne en ladeport, for det er ikke sådan, at man bare skal kunne tage til Sverige og være der en uge og sige, at man har haft arbejde, og så kunne vende hjem med en ægtefælle.
Mit skøn er, og det er det så også i dag - nu er det nogle måneder siden, jeg var i samråd - at det ikke vælter ind med opholdstilladelser på grund af den dom.
Der er slet ikke givet masser af tilladelser på grund af den dom.
Men hr. Morten Messerschmidt har ret i, at det selvfølgelig i princippet er en vis åbning.
Jeg betragter det som en meget beskeden åbning.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-16:
Jeg må jo sige, at jeg synes, at det er foruroligende, at EU-reglerne er så vidtgående, som det lader til, så der rent faktisk er vid mulighed for at omgå de stramninger i udlændingeloven, som vi i VOK-flertallet har gennemført de sidste par år.
Jeg vil derfor gerne høre, om ikke ministeren for flygtninge, indvandrere og integration deler min uro og mit ubehag ved, at EU altså kan omgå de stramninger, som ministeren sådan set selv har været med til at indføre og jo også er sat i verden for at forsvare.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Jamen så imødeser jeg skriftlige spørgsmål, og så kan der selvfølgelig blive givet nogle meget omhyggelige svar, hvor det også vil kunne ses, hvad der helt firkantet kan siges, og hvor de andre elementer og skøn er, som spiller en rolle.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-16:
Jeg er faktisk fuldstændig enig med integrationsministeren i, at der ikke er nogen målsætning om at skulle have nogle fuldstændig firkantede regler.
Jeg vælger også at betragte det som en form for håndsrækning, når ministeren siger, at vi kan stille nogle præcise spørgsmål, sådan så vi kan prøve at få formuleret en eller en form for tilsvarende vejledning for danskere, der har ophold i andre EU-lande, så vi kan lave en pendant til den vejledning, der er for de EU-borgere, som opholder sig i Danmark.
Det er sådan set det, der er vores ønske, så jeg opfatter det også som en lille håndsrækning, hvis vi går ud over sådan det retoriske, for firkantede regler er sådan set ikke det, jeg ønsker.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Jeg vil ikke stå her og love noget, jeg ved, hvor svære reglerne er.
En ting er at få nogle firkantede regler for, hvad der er arbejdstagere i Danmark, det er jo kun en lille del af et element, når man skal give familiesammenføringstilladelser, så det får hr. Simon Emil Ammitzbøll mig altså ikke til at love.
Jeg vil gerne forsøge at se, hvis der stilles nogle præcise skriftlige spørgsmål, i hvilket omfang vi nærmere kan afgrænse det.
Men det bliver ikke sådan, at man bare firkantet kan sige, at når de og de betingelser er opfyldt, bliver der givet en familiesammenføring.
Sådan nogle firkantede regler betyder jo også, at der ikke kan udøves skøn, og så er der nogle, som bliver afvist, som måske netop ikke ville blive afvist, fordi der var nogle andre momenter, der talte for en familiesammenføring.
Det ved vi jo godt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-16:
Nu kan man jo gå ind i en lang teknisk diskussion om, hvad der hører ind under hvilke ministre.
Men vi må jo trods alt gå ud fra, at når ministeren udtaler sig, så er det på regeringens vegne.
Derfor er jeg nødt til at spørge: Når det er sådan, at man kan fremstille en vejledning for, hvordan det er for borgere fra andre EU-lande, der lever i Danmark, så burde det da også kunne lade sig gøre at lave en vejledning for danskere, der bor i andre EU-lande, vil ministeren ikke medgive det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-16:
Jamen jeg kan ikke stå her, og jeg vil ikke stå her og give nogle fuldstændig firkantede tilsagn om, hvornår man kan få en opholdstilladelse på grund af familiesammenføring.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg sagde, at vi overordnet støtter intentionerne i forslaget, og at vi i udvalgsarbejdet rigtig gerne vil se videre på straffene for dyremishandling og få emnet belyst godt og grundigt.
Line Barfod (EL), 2008-05-16:
Det glæder jeg mig så meget til at se udmøntet i nogle penge, for bl.a. kommunalreformen har jo gjort det svært mange steder.
Men det, som fru Marlene Harpsøe efterlyste i sit indlæg før, var, at venstrefløjen og kvindesagsforkæmpere i det hele taget kom på banen for at gøre noget for voldsofrene, og så er det bare, jeg spørger stille og roligt, hvor i forslaget der står, at der skal gøres noget for ofrene.
Og der kan jeg så forstå, at fru Marlene Harpsøe siger, at det egentlig slet ikke står i det her forslag, det er nogle andre steder, man vil komme med de initiativer.
Fair nok, men så synes jeg ikke, det er rimeligt så at skælde ud på kvindesagsforkæmpere, fordi de gerne vil vide, om der overhovedet er et problem, før man tager stilling til, hvad der så skal gøres ved problemet.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Nu er det sådan, at vi i dag diskuterer, hvorvidt straffen for hustruvold skal være højere, men det er klart, at der jo er nogle andre ting, man også kan debattere og komme ind på i debatten, herunder krisecentre, men vi har valgt i det her forslag udelukkende at sætte fokus på den straf, som gerningsmanden får.
Det er så et valg fra vores side.
Line Barfod (EL), 2008-05-16:
Vi har fået slået fast nu, at det, Dansk Folkeparti ønsker, er at sikre, at man straffer partnervold lige så hårdt, som man straffer andre former for vold.
Vi er ved at få undersøgt, om der overhovedet er nogen forskel.
Så før vi ved det, at det svært at se, at der skulle være brug for det her initiativ.
Men så har fru Marlene Harpsøe sagt flere gange, at det, som hun ønsker opbakning til, er, at der skal gøres noget for ofrene.
Det er muligt, at det er mig, som - selv om jeg nu har læst forslaget flere gange - ikke har læst det godt nok, jeg kan bare ikke se, at der i forslaget står noget om mere støtte til krisecentre, noget om mere psykologhjælp til børn eller til de partnere, der har været udsat for vold, eller at der andre steder i forslaget står noget om hjælp til ofrene.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Jeg vil da gerne benytte lejligheden til at takke alle Folketingets partier for, at de bakker op om intentionerne i Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne sige, at jeg er ny her i Folketinget.
Jeg blev valgt ind i november.
Det her er rent faktisk det første beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som jeg er ordfører på.
Det kan selvfølgelig være derfor, at der kan være nogle opstartsudfordringer, men jeg siger tak for bemærkningerne, som jeg jo selvfølgelig vil tage med mig.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-16:
Det har været en helt mærkelig debat.
Der er et beslutningsforslag, og jeg har stort set ikke hørt nogen i Folketinget tale imod intentionerne i det.
Et samlet Folketing er enig i, at der selvfølgelig skal straffes lige, et samlet Folketing er enig i, at vi skal gøre meget mere for at komme partnervold til livs, og et samlet Folketing står bag de forskellige voldspakker, der er lavet, men alligevel kommer der så sådan et beslutningsforslag.
Når man som ordfører for forslagsstillerne samler op på et forslag, som fru Marlene Harpsøe gjorde lige før, plejer man normalt at takke de andre partier for en eventuel opbakning, og man plejer at kritisere dem, der ikke vil være med til at gå hele vejen.
Jeg synes, at jeg bare lige vil erindre ordføreren om, at ordføreren sådan set glemte overhovedet at kvittere for det, som vi andre i salen havde sagt.
Ordføreren stod udelukkende og læste den tale op, som var skrevet på forhånd.
Jeg synes faktisk, at det ville have været fint, hvis også folk foran tv-skærmene i fru Marlene Harpsøes opsamling havde kunnet høre, at et enigt Folketing står bag, at lige vold skal straffes lige.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Det er meget pænt af hr. Tom Behnke at spørge ind til alt det her, og hvis jeg kort skal gøre rede for det igen, kan jeg fortælle, at Dansk Folkeparti mener, at det, der i dag sker på området vedrørende partnervold og alt anden vold, er uacceptabelt.
Det er uacceptabelt, når domstolene går ind og skaber en præcedens, som går ud på at se på formildende omstændigheder i forhold til straffen, når der er tale om vold i familierelationer.
Det er jo ikke det, jeg siger.
Jeg siger jo ikke, at hensigten med det her forslag ikke er at støtte ofrene, for det er det jo netop.
Hensigten med det er jo netop at hjælpe bl.a. de mange voldsramte kvinder, men selvfølgelig også mænd, for vi mener i Dansk Folkeparti, at når man som offer kan se, at straffen til voldelige mænd i ægteskaber er mildere end straffen for al anden vold, så er det klart, at det ikke ligefrem giver incitament til at anmelde vold, fordi det kan føles nyttesløst.
Den voldelige ægtemand kan være ude langt hurtigere end andre voldsforbrydere, og det bryder vi os ikke om i Dansk Folkeparti.
Det kan jo være godt for ofret netop at få længere tid til at komme sig over det voldstraume, som et voldsovergreb i en familierelation selvfølgelig er.
Nu er det jo sådan, at der i lovgivning er en slags sidestilling af strafferammen.
Men når det så er sagt, vil jeg også gerne pointere, at der jo er forskel på, hvordan strafferammerne i det danske samfund egentlig bliver udmålt i forhold til det, som vi her fra Folketingets side har lovgivet om, og det, der er retspraksis.
Vi har jo set, at der er skabt præcedens for, at f.eks. voldelige ægtemænd får en lavere straf end andre voldsforbrydere.
Det synes vi er uacceptabelt, og det mener vi at der skal gøres noget ved.
Tom Behnke (KF), 2008-05-16:
Det er kun til det mere principielle, for det kunne jo være, at der er en enkelt, der sidder og ser den her debat, og som måske hørte det, som fru Marlene Harpsøe sagde.
Det, som fru Marlene Harpsøe sagde, og jeg lagde mærke til, at der blev læst op, så det var ikke bare en talefejl, men noget, der var forberedt, var, at det ville løse problemet med vold i hjemmet at sidestille strafferammen.
Jeg er lige nødt til at spørge: Er strafferammen forskellig, alt efter hvor volden finder sted?
Mig bekendt er der ingen forskel i straffelovens §§ 244, 245 og 246.
Der står der intet om, at strafferammen er forskellig, alt efter hvor volden finder sted.
Jeg vil bare høre, når det nu blev sagt så krystalklart, om det ikke var en kæmpefejl, og at det, der i virkeligheden menes, er strafudmålingen.
Strafferammen er den samme.
Har jeg ikke ret i det?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Jeg synes, at det er meget mærkeligt at få at vide, at det skulle være populistisk at ville gøre noget for voldsramte kvinder og mænd i det danske samfund.
Det mener jeg ikke er populisme.
Det mener jeg faktisk er en rigtig, rigtig god intention, bl.a. fordi vi gerne vil sikre ofrene ro og fred til at komme videre og finde sig selv igen og i det hele taget komme sig over det voldstrauma, som ligger bag volden.
Det finder jeg ikke at der er noget populistisk i.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-16:
Det er jo helt utroligt.
Fru Marlene Harpsøe har læst i medierne, at lige vold ikke straffes lige, når det kommer til partnervold.
Men det har vi alle sammen læst, og det er derfor, at justitsministeren sidste år bad Rigsadvokaten om at lave en undersøgelse af tingene.
Mit spørgsmål var: Hvad er det fru Marlene Harpsøe ved, som ordførerne fra Socialdemokratiet, Venstre, De Konservative og Det Radikale Venstre ikke ved?
Svaret kender jeg jo godt.
Fru Marlene Harpsøe ved nemlig intet som helst ud over det, vi andre ved, om, at det her straffes på en anderledes måde.
Det vil sige, at det er ren populisme, at man kommer med det her forslag nu i stedet for stille og roligt sammen med os andre at vente på Rigsadvokatens undersøgelse, så vi i ro og mag kan træffe en fornuftig beslutning, hvis der er behov for det.
Man skulle trække forslaget tilbage og takke for, at der er opbakning til intentionerne.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Det gør vi ikke ud fra den betragtning, at der begås utrolig meget vold mod f.eks. en kæreste eller en ægtefælle i det her land, og jo hurtigere vi gør noget ved det, jo bedre.
Det finder vi uacceptabelt, og derfor vil vi gerne have sidestillet den her partnervold med al anden vold.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-16:
Fru Marlene Harpsøe sagde, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at vente på Rigsadvokatens redegørelse.
Det virker på mig, som om Dansk Folkepartis ordfører slet ikke har hørt debatten i Folketingssalen i dag.
Der er faktisk et enormt bredt flertal, der har sagt, at lige skal straffes lige, men at vi selvfølgelig skal vide, om det forholder sig sådan, eller om det ikke forholder sig sådan i dag, før vi går ind og ændrer lovgivningen.
Tom Behnke (KF), 2008-05-16:
Vi har alle sammen forstået budskabet, og det er sådan set også det, vi alle sammen er enige i.
Jeg kan så forstå, at det her blev trukket tilbage.
Det næste, jeg så vil spørge om, er: Det blev lidt senere sagt, at det, Dansk Folkeparti ønsker, er højere strafferammer for partnervold.
Var det så også en fejl?
Eller hvordan skulle det forstås?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-16:
Jeg vil bare lige sikre mig, at SF støtter LBL's anbefaling om at få alle familier ind under børneloven, for det vil løse nogle af de mange problemer, man kan stå med, hvis man er en mor og en mor, der får et barn.
Kan SF støtte det, som for mig at se er det fremadsynede forslag, nemlig at man selvfølgelig ligestiller familier, som har henholdsvis en mor og en mor, en far og en far eller en far og en mor, ved at proppe alle familier ind under børneloven og ikke kun familier, som består af heteroseksuelle forældre?
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg beklager at have spildt en masse menneskers tid i dag.
Når jeg har gjort det, skyldes det formentlig en form for uvidenhed.
Grunden til, at vi fremsatte forslaget, var, at vi behandlede det radikale forslag, og det kunne jeg jo godt forudse nok ville falde, og som familieretlig ordfører på Christiansborg har jeg altså fået en del henvendelser om lige præcis problemstillingen vedrørende stedbarnsadoption, og derfor følte jeg også, at jeg var forpligtet til at fremsætte et forslag herom.
Jeg kan faktisk godt blive lidt misundelig på den tyske lovgivning, for her gør man det naturlige, at man kigger på alle relaterede problemstillinger, når man vedtager en lov.
Det vil sige, at når man f.eks. giver homoseksuelle ret til at gifte sig, så afdækker man alle problemstillinger på en gang, og så lovgiver man om det.
Så i Tyskland har homoseksuelle allerede de her rettigheder, ligesom de også har ret til at adoptere.
Har man sagt A, må man simpelt hen også sige B.
Det synes jeg ville være et fint eksempel for Danmark, for så havde vi ikke debatten om homoseksuelle og de rettigheder, som de eventuelt mangler, kørende hele tiden.
Jeg takker for de mange tilkendegivelser her i sagen, og så ser vi frem til ministerens forslag.
Jeg kan berolige oppositionen med, at vi også i SF helst vil arbejde for den brede model, men når vi nu valgte at fremsætte forslaget udelukkende om kunstigt befrugtede, var det, fordi vi følte, det var her, der var størst chance for at få politisk opbakning til forslaget.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-16:
Det her forslag handler dybest set om ligebehandling, og det kan jo godt undre, at vi her i 2008 ikke kan finde ud af at ligestille mennesker, der bliver forældre, blot fordi de er af samme køn.
Vi har givet mulighed for registreret partnerskab, men vil ikke ligestille fuldt og helt, hvis det partnerskab så går hen og bærer frugt.
Det er også ganske mærkeligt, at en registreret partner f.eks. ikke kan få orlov i forbindelse med barnets fødsel på grund af 3-måneders-reglen i adoptionsloven.
I Ny Alliance vil vi gerne være med til at rette op på de skævheder, men jeg bemærkede også, at den radikale ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, var inde på, at der her er noget med tider, hvor vi måske kunne få fat på hele buketten ved at få det lagt i nogle andre rammer.
Det synes jeg lyder rigtigt, hvis det er muligt, men det forhindrer jo ikke, at vi vil gå ind for forslaget, som det ligger her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-05-16:
For Enhedslisten er ligestilling jo helt afgørende og har altid været det.
Det gælder på alle områder, og det gælder bestemt også, når vi taler om de rammer, som samfundet stiller op for, at den enkelte kan indrette sit liv efter eget valg.
For godt en måned siden diskuterede vi jo den her sag i Folketingssalen, og jeg vil tilslutte mig de øvrige ordførere, som undrer sig en lille smule over forslaget fra SF, når nu ministeren faktisk selv, før SF fremsatte det her forslag, var ude at sige, at man ville fremsætte et forslag om stedbarnsadoption i næste samling.
Så vil jeg sige, at der for tiden er alle mulige SOSU-assistenter, pædagoger og sygeplejersker osv. på gaderne rundtomkring, og noget af det, som de siger, er, at det betaler sig at strejke.
FOA-formanden, Dennis Christensen, er ude på gaden og sige, at det betaler sig at strejke.
Jeg mener, at ministerens indrømmelse i vores sidste debat om ligestilling af ægteskaber er et rigtig godt eksempel på, at det betaler sig at argumentere her i Folketingssalen.
Vi har faktisk i forhold til stedbarnsadoption et eksempel på, at man fra venstrefløjens side igennem mange års debat og argumenter har fået rykket højrefløjen.
Det er jo positivt.
SF har valgt at gå solo med det her forslag.
Det undrer mig sådan set, fordi vi jo i oppositionen har tradition for at gå samlet ud på det her område, men det skal ikke skille os ad.
Det er klart, at Enhedslisten bakker op om det her forslag.
Jeg vil dog sige, at det er et lille skridt i den rigtige retning.
Det er et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi det, og vi glæder os til at se ministerens forslag.
Men det er klart, at hvis man reelt ønsker ligestilling mellem forskellige familieformer, så skal man ind og se på børneloven.
Det er for mig meget, meget underligt, at forældre, fordi de tilfældigvis er to af samme køn, ikke skal have lov til at være under børneloven.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll nævnte i sin ordførertale nogle af de problemer, som man står over for, og som vi altså ikke får løst med stedbarnsadoption.
Der er 25-års-reglen, der er reglen om, at man skal have boet sammen i 2 ½ år.
Det er et skridt i den rigtige retning, vi støtter det, men vi håber meget at kunne få en god drøftelse af børneloven og den manglende ligestilling, som man stadig vil stå med, hvis man alene vedtager stedbarnsadoptionen, når vi skal drøfte det her forslag efter sommerferien.