Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Jeg taler også på vegne af Radikale Venstre i dag.
Jeg kan sige med det samme, og det kommer nok ikke som nogen overraskelse for forslagsstillerne, at vi ikke kan bakke forslaget op.
Det er et forslag, som kom under den tidligere regering, og vi synes, at den lov, der er i dag, er ganske fornuftig i forhold til at sørge for at få hele talentmassen i spil og gøre det på en måde, hvor man både fremmer ligestillingen, men også gør det på en måde, hvor man ikke trækker en masse ned over hovedet på erhvervslivet.
En af årsagerne til, at det endte med at blive den model, som vi har i dag, er også, at vi kunne høre i vores snak med virksomhederne og se i vores eget researcharbejde, at den her problematik med manglende ligestilling i toppen af dansk erhvervsliv handler om meget mere end bare det øverste ledelseslag.
Det er sådan set også i lagene under.
Vi kunne se, at det sådan set er en problematik, som gælder hele vejen op igennem fødekæden i virksomhederne, så derfor mente vi med den her lov, at det gav mere mening at lave en lov, der ramte meget bredere end bare de børsnoterede virksomheder, altså de omkring 1.100 største virksomheder i landet, men som også handlede om, at virksomhederne selv skulle formulere deres egne målsætninger, altså deres egne måltal, og til sidst, at virksomhederne også skulle formulere deres egne politikker i forhold til, hvordan de kunne få gang i fødekæden.
Jeg synes i hvert fald, og vi syntes i sin tid, og vi synes stadig væk, at det var en måde at gøre det på for både at fremme ligestillingen og få talentmassen i spil, også den kvindelige del af talentmassen, på en mere hensynsfuld måde over for erhvervslivet end eksempelvis kvoter eller andre mere hårde redskaber.
Det mener jeg sådan set bare er spild af talent.
Når jeg siger, at det vil være problematisk, hvis det her bliver stemt igennem, er det jo, som ministeren også var inde på, fordi der jo også er kræfter i det europæiske, som arbejder for at få indført EU-kvoter i hele EU, altså hvor de største virksomheder vil blive pålagt en kvote på 40 pct., og den skal de så leve op til, i hvert fald efter det, vi har hørt om forslagene indtil videre, fra 2020.
Det vil ikke være nogen særlig stor tjeneste at gøre Danmark, hvis de EU-kvoter kommer til at blive virkelighed i Danmark.
Det ville jeg synes var meget, meget ærgerligt.
For det første, fordi vi skal løse vores udfordringer selv; for det andet, fordi jeg ikke mener at det gavner ligestillingen – den model, vi har her, gavner ligestillingen meget mere; og for det tredje, fordi jeg ikke mener det gavner erhvervslivet.
Jeg mener, at det gavner erhvervslivet meget mere med den model, vi har her.
Så jeg ville synes, at det var meget problematisk, hvis vi kom i en situation, hvor vi blev pålagt europæiske kvoter.
Det ville jeg se som et skrækscenarie.
Nu er det ikke, fordi jeg vil male – nu ved jeg ikke, om jeg må sige fanden, men det må jeg godt, når det er et udtryk, tænker jeg – fanden på væggen, men det blokerende mindretal forhindrer p.t. det her i at ske, og hvis det skifter, kan vi risikere at blive pålagt EU-kvoter, og den kattelem, der vil være, og den kattelem, vi skal holde fast i, er, at vi kan løse det her selv.
Det er den kattelem, der vil være.
Hvis vi skal kunne dokumentere i det europæiske, at vi kan løse det her selv, kan det ikke hjælpe noget,
at vi bare dropper den her lov eller vi lader som ingenting, for så vil vi bare blive pålagt det.
Det her er vores bedste værn mod at blive pålagt europæiske kvoter, hvis den situation skulle opstå, og det er der desværre en risiko for.
Så skal vi kunne vise, at vi har vores egen model, og vi skal kunne dokumentere, at den model virker.
Derfor er det jo også vigtigt.
Kære regering, jeg er glad for, at I har tilsluttet jer den her lov efter valget, og at I også har ændret holdning, synes jeg er helt rimeligt, men hvis vi skal kunne dokumentere, at det her virker, skal det jo også virke.
Så derfor er det naturligvis også vigtigt, at den her lov bliver håndhævet, og vi kan se med de seneste undersøgelser, at det er 80 pct. af virksomhederne, som sætter deres egne måltal.
Det er kun 50 pct. af virksomhederne, som efter at loven har virket i 3 år har formuleret deres ligestillingspolitikker, og det er jo i virkeligheden lige så vigtigt som at lave måltallene, måske endda vigtigere, altså at de har de her snakke og de her drøftelser ude på virksomhederne.
Og der overholder man altså ikke gældende lovgivning, hvis ikke man lever op til de her to ting.
Det diskuterede vi også på et samråd i tirsdags, hvor min opfordring til ministeren var, at der bliver iværksat et analysearbejde, som skal finde ud af, hvorfor det står til, som det gør – men summa summarum: vi kan ikke støtte det.