runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Jeg vil sige, at jeg først og fremmest er ked af, at spørgeren ikke mente, at vi er kommet med nogle konkrete forslag til, hvordan det var, vi skulle håndtere Danmarks udfordringer.
Det er vi: Vi vil sænke skatten på arbejde til maks. 40 pct., vi vil halvere selskabsskatten, vi vil afskaffe multimedieskatten, vi vil afskaffe iværksætterskatten, vi vil afskaffe fedtskatten, vi vil afskaffe momsen på byggegrunde, vi vil afskaffe særskatten på pensioner, vi vil afskaffe iværksættergebyret, vi vil fjerne loftet over SU-fribeløbet, vi vil udvide det frie sygehusvalg, vi vil afskaffe efterlønnen og hæve pensionsalderen, vi vil effektivisere den offentlige sektor med færre offentligt ansatte, vi vil reducere i erhvervsstøtten, men kun hvis der er skattelettelser til gengæld, vi vil indføre brugerbetaling i sundhedsvæsenet, men kun hvis der er skattelettelser til gengæld, vi vil udlicitere mere, og vi vil ændre dagpengesystemet.
Så tror jeg at det skulle være slået fast, også over for spørgeren, hvad der er vores svar på de konkrete udfordringer.
Trine Bramsen (S), 2011-10-06:
Tak til hr. Simon Emil Ammitzbøll for at opremse samfundets udfordringer.
Selv om jeg er lidt ked af, at der ikke er mange løsninger fra Liberal Alliance eller mange egne bud fra Liberal Alliance på løsninger, så er jeg meget glad for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll fremhæver, at vi netop har en regering, der står på spring og ikke sidder ned.
Jeg er derfor også glad for at høre, at hr. Simon Emil Ammitzbøll vil tage imod invitationen til at lave forbedringer på udlændingeområdet, og jeg vil da også meget gerne høre, ligesom en del af de øvrige spørgere, hvilke konkrete ting på udlændingeområdet fra regeringsgrundlaget Liberal Alliance har tænkt sig at støtte.
Kan vi få en opremsning?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Egentlig har jeg været af den opfattelse, at der måske gives lige lovlig mange tilskud til høreapparater, men efter den her debat er jeg faktisk i tvivl.
Hr. Andreas Steenberg har tidligere spurgt mig om, hvad vi mente i forhold til asylbørn, og jeg gav et meget klart og konkret svar, nemlig at vi gerne ville være med i forhandlinger om det spørgsmål, men at vi ikke ville stemme råt for det, regeringen har fremlagt – det er meget enkelt.
Hvad angår multimediebeskatningen, tog jeg det op i min egen ordførertale, så der var der sådan set også svar på det spørgsmål.
I forhold til de her sundhedsforsikringer har vi jo også svaret, at vi synes, det er ærgerligt, at den nye regering vil reservere privathospitalerne til de rige.
Vi synes, det skal være en lidt bredere del af befolkningen, der skal kunne komme der, men det er vi så uenige om.
Om knivloven kan jeg sige, at vi gerne vil afskaffe den helt, så selvfølgelig er vi interesseret i at komme ind i en eller anden dialog om, hvad det, der står i regeringsprogrammet, betyder, for det er sådan lidt uklart.
Hr. Jonas Dahl behøver aldrig være i tvivl om, hvis jeg går herop som ordfører på sådan et spørgsmål, om jeg så har læst det eller ej.
Så i forhold til de psykisk syge kan jeg sige, at vi faktisk synes, at der er udtrykt nogle spændende tanker i regeringsgrundlaget, men igen er det jo svært at vide, fordi regeringsgrundlaget er så – undskyld, det må jeg ikke sige – men så utrolig ukonkret, 76 sider med stort set ikke at skrive noget som helst, altså!
Jonas Dahl (SF), 2011-10-06:
Jamen kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke uddybe lidt, inden for hvilke områder man rent faktisk er interesseret i et samarbejde med regeringen, for det virker jo lidt, som om man ikke rigtig er interesseret i at gå ind på nogle konkrete områder, og der står jo flere konkrete ting i regeringsgrundlaget.
Det kan så skyldes, at man ikke har læst regeringsgrundlaget, det skal jeg ikke kunne udtale mig om, men der er en del områder, bl.a. i forhold til asylbørn, bl.a. i forhold til knivloven, bl.a. i forhold til multimedieskatten, hvor der rent faktisk er nogle ting, som jeg umiddelbart kunne forestille mig at hr. Simon Emil Ammitzbøll og hans partifæller godt kunne være interesserede i at indgå i drøftelser af.
Det kunne også være sundhedsområdet.
Jeg er helt opmærksom på, at hr. Simon Emil Ammitzbøll synes, det er o.k. at fastholde, at de her sundhedsforsikringer skal kunne trækkes fra på skattebilletten, og at det så skal være forbeholdt den rigeste del af befolkningen.
Det er vi så uenige i fra den nye regerings side, men derfor kunne det jo godt være, at hr. Simon Emil Ammitzbøll alligevel var enig i, at der er behov for at give psykiatrien et løft og sikre, at mange af de psykiatriske patienter, som i dag står på venteliste og ikke kan få behandling, rent faktisk får en bedre behandling.
Er hr. Simon Emil Ammitzbøll villig til at indgå i drøftelser her, eller har man bare sat sig for, at nu skal man være i opposition, og så vil man i øvrigt nærmest ikke indgå i drøftelser de næste 4 år?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
Svaret er stadig ja.
Som jeg allerede sagde i min ordførertale, kvitterer vi for, at regeringen skriver, at man gerne vil have et bredt samarbejde, og der, hvor vi kan trække Danmark i mere liberal retning, vil vi gøre det.
Så simpelt er det sådan set.
Jonas Dahl (SF), 2011-10-06:
Jeg synes, det er interessant at høre hr. Simon Emil Ammitzbølls udlægning af regeringens politik, det er jo altid en fornøjelse.
Jeg skal ikke kunne sige, om det skyldes, at hr. Simon Emil Ammitzbøll har læst regeringsgrundlaget eller ikke har læst det.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om hr. Simon Emil Ammitzbøll rent faktisk er interesseret i, ligesom der er andre der også har inviteret til, med Liberal Alliances stemmer at tage en diskussion, f.eks. af asylbørnene, men det kunne også være knivloven, det kunne også være multimediebeskatning eller andet.
Er Liberal Alliance interesseret i at tage drøftelser med den nye regering og se på, om de der ni mandater rent faktisk også kunne komme ud at arbejde?
Det virker ærlig talt, som om hr. Simon Emil Ammitzbøll tager nejhatten på, ligegyldigt hvad der kommer op her, så jeg vil bare høre, om hr. Simon Emil Ammitzbøll egentlig kan sige noget positivt om regeringsgrundlaget.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg kunne ikke helt blive klog på, om det egentlig var svar i den ene eller den anden retning.
Hidtil er vi jo blevet skældt huden fuld, fordi vi ville fremrykke offentlige investeringer for 10 mia. kr.
Der lå godt nok en vækstpakke fra den gamle regering, men det var jo ikke de samme ting, der lå der.
Det var jo ikke offentlige investeringer for 10 mia. kr., det, vi ved virker nu og her.
Den boligpakke, som hr. Lars Barfoed omtalte, er jo en, som Venstre ikke længere støttede og ikke ville være med til at finde finansieringen på, og derfor blev den ikke taget med i forhandlingerne.
Så jeg synes, at det er en mærkelig ting at blande ind i diskussionen.
Men jeg er glad for det, som jeg så opfatter som en positiv tilkendegivelse med hensyn til at lave offentlige investeringer for 10 mia. kr., selv om det egentlig er mere offentlige investeringer, end hvad De Konservative lagde op til før, fordi det jo er nødvendigt, hvis vi skal have sat gang i beskæftigelsen nu og her.
Det næste, jeg må give hr. Lars Barfoed chancen for at uddybe, er, om man også ændrer synet på det, vi også har fået meget skældud for, nemlig den her strategiske erhvervspolitik.
Der er dele af erhvervslivet, der synes, at det er rigtig, rigtig glimrende, men vi har før fået kritik for, at det skulle være en helt håbløs erhvervspolitik, men nu fornemmer jeg alligevel en form for åbning hos hr. Lars Barfoed, at det at føre en langsigtet erhvervspolitik, hvor man stiller nogle bestemte krav, også giver nogle bestemte muligheder for nogle brancher, hvor vi ved at vi har chancer, måske ikke er en så fjern tanke alligevel, eller hvordan skal jeg forstå det halve svar, der kom før?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jeg beklager, at formandssædet er sat under pres ved de her komplicerede spørgsmål, der er, som kræver det lange svar og tillægsspørgsmål, men jeg må sige til hr. Jesper Petersen, at der nok er anledning til at læse lidt op på VK-regeringens forslag.
Der var da et væsentligt element i VK-regeringens forslag til en vækstpakke, som netop var fremrykning af offentlige investeringer.
Så det element indgik da bestemt i vores vækstpakke.
Vi havde så bare også et element, blandt andre i øvrigt, som hedder at stimulere boligmarkedet.
Men altså fremrykning af offentlige investeringer var også med, men ikke for 10 mia. kr., fordi nogle af de 10 mia. kr., vi ville anvende, blev brugt til andre ting, derunder altså stimulering af boligmarkedet.
Men det er jo svært at diskutere en vækstpakke, som vi ikke har fået lov til at se endnu.
Hvilke investeringer er der tale om?
Er der andre elementer i pakken?
Det er jo noget, vi må have frem og se på, og det er jo problemet i den her debat, at det er lykkedes regeringen indtil nu at holde sin politik skjult.
Når det gælder strategisk erhvervspolitik er det jo heller ikke sådan, at jeg kan stå at sige ja, sådan en vil vi gerne have, bare fordi hr. Jesper Petersen siger ordet strategisk erhvervspolitik.
Men jeg mener bestemt, at der er grund til at tale strategisk erhvervspolitik i det her land, fordi vi har nogle langsigtede udfordringer med vores konkurrenceevne, som skal løses, og de skal løses i en form for strategisk erhvervspolitik – og nu fornemmer jeg, at formanden har rejst sig op.
Jamen jeg synes, det var godt, at hr. Troels Ravn mødte nogle mennesker på gaden under valgkampen og fik lejlighed til at snakke lidt politik med dem.
Jeg ved jo ikke, om hr. Troels Ravn, når man drøftede det alvorlige problem, som arbejdsløsheden jo er for de mennesker, der bliver berørt af den, så fik fortalt, at det trods alt er sådan, at arbejdsløsheden under den her regering er lavere, end den på noget tidspunkt var under den tidligere socialdemokratiske regering.
For sådan er det.
Vi har jo holdt arbejdsløsheden nede på trods af finansiel krise og alt muligt andet, under det niveau, den var, dengang hr. Poul Nyrup Rasmussen ledede en regering.
Det håber jeg hr. Troels Ravn huskede at sige.
Men Det Konservative Folkeparti er stærkt optaget af, at vi fører en økonomisk politik, der på kort sigt gennem væksttiltag, som VK-regeringen fremlagde, og på lang sigt gennem en strukturpolitik og reformer sikrer, at vi øger beskæftigelsen i Danmark.
Det kan vi kun gøre, hvis skatterne er tilstrækkelig lave, så det kan betale sig at investere og arbejde i Danmark, og hvis der er konkurrencedygtige vilkår for landets virksomheder, så det kan betale sig for dem at investere i arbejdspladser i Danmark.
Det er det, der skal til, og det medvirker vi altid gerne til.
Troels Ravn (S), 2011-10-06:
Menneskers fortællinger er jo som bekendt et vidnesbyrd om det samfund, vi lever i.
Vi har netop overstået en valgkamp, hvor jeg oplevede, at rigtig mange mennesker på gaden ville diskutere politik og fortælle om deres drømme, håb og bekymringer.
Jeg mødte også mange mennesker, som netop under VKO har mistet deres job, og som nu er bekymrede for, om der skabes nye job, og om der gøres nok for at imødegå ledighed, og som frygter at falde ud af dagpengesystemet.
Vi har nogle mennesker derude, som vi skylder svar og løsninger, og hvad kommer Det Konservative Folkeparti med?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Altså, hvis det var således, at jeg havde haft mulighed for at stille fru Özlem Cekic et spørgsmål, ville jeg have spurgt, om det forsigtighedsprincip, som regeringen nu vil indføre for sit eget vedkommende – vi har altid haft sådan et – betyder, at man først skal gøre noget på psykiatriområdet, når der er penge til det.
Men det har jeg jo ikke mulighed for at spørge om.
Når det gælder unge mennesker, vil jeg sige, at jeg er meget optaget af, at der er for mange, der er blevet parkeret på førtidspension for evig tid.
Det er jo bl.a. derfor, ikke mindst derfor, at vi vil en reform af førtidspensionen, således at unge – dem, der er under 40 år – ikke får førtidspension, men kommer i behandling, og at der sker en udvikling, fordi vi ikke vil opgive de unge mennesker.
De skal ikke opgives og komme på evig førtidspension.
De skal igennem en udvikling, som gør, at de igen kan klare sig selv.
Så der jeg er meget enig med fru Özlem Cekic i, at der skal en indsats til der, og der kan vi måske nå hinanden, når det gælder en reform på førtidspensionsområdet.
Som sagt skal der ske mere, og nu havde vi i de budgetter, vi havde lagt, fået skaffet penge til at gøre noget på sundhedspolitiske område, så vi havde råd til at tage nogle store skridt inden for psykiatriområdet.
Der er jeg så spændt på, om der i den nye regerings budgetter vil være råd til det, så man kan gøre det under hensyntagen til det forsigtighedsprincip, man har.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-10-06:
Nu spurgte jeg faktisk ikke til, hvilke initiativer man havde taget inden for kræftområdet og inden for hjerteområdet, for det har vi bemærket.
Problemet er bare, at man de sidste 10 år har glemt de sindslidende.
Og når man her på Christiansborg har prioriteret tingene, har man tit prioriteret de resultatsikre patienter; der har man ikke regnet de sindslidende for at være nogle af dem, der kunne komme sig.
Det er nok også derfor, at der aldrig har været så mange unge mennesker, som vi parkerer på førtidspension, til trods for at alle undersøgelser viser, at de kommer sig.
Derfor vil jeg rigtig gerne spørge konkret for ligesom også at være lidt konstruktiv og fremadrettet: Nu hvor Konservative godt kan se, at de i de sidste 10 år har svigtet de sindslidende, vil de så være med til at samarbejde, vil de være med til at tage de skridt, der skal til, for at vi kan forebygge, at unge mennesker ender på førtidspension, for at forebygge, at børn og unge bruger deres barndom og ungdomsliv på ventelister?
Vil man være med, eller vil man igen læne sig tilbage og svigte de sindslidende og glemme dem?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jeg hørte det sådan, at der var to spørgsmål, som fru Özlem Cekic gerne ville stille.
Det første var, forstod jeg, om jeg er klar over, at Det Konservative Folkeparti har siddet med i regering i de sidste 10 år.
Hvis det var sådan, at man, hver gang man som politisk parti tog nye initiativer, skulle tænke, at det kunne man ikke gøre, for så skulle man have foreslået det for 10 år siden, så kunne man jo aldrig nogen sinde lave noget nytænkning og udvikling.
Man gør jo tingene, efterhånden som der bl.a. er ressourcer til det.
Vi har jo i VK-regeringen i de 10 år, der har været en VK-regering, på det ene sundhedspolitiske område efter det andet forbedret vilkårene, forkortet ventelisterne, forbedret behandlingen for kræftpatienterne, forbedret behandlingen for hjertepatienterne osv.
Og vi har gjort tingene, i takt med at vi har skaffet ressourcerne til det – helt i overensstemmelse med det, som jeg forstår at den nye regering betragter som et nyt princip og sådan lidt epokegørende et forsigtighedsprincip, altså at man kun bruger penge, når man har penge.
Men der mener vi altså, at med de penge, der er afsat til sundhedspolitik i de kommende år, er der råd til nu at tage nogle store skridt inden for psykiatrien, og det er det, vi gerne vil.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-10-06:
Det er jo så hyggeligt at være her, at man helt glemmer, at man får ordet.
Det lyder, som om der i forhold til alle de ting, som de i løbet af de sidste 10 år ikke er kommet igennem med, nu er sådan en øjenåbner, og nu skal den nye regering komme i gang med alle de initiativer, som Konservative er brændt inde med.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig helt konkret at høre, hvad årsagen er til, at Konservative ikke har gjort noget de sidste 10 år – jeg spørger af ren nysgerrighed.
Altså, er der nogen, der har forhindret dem i det?
Er der noget, der har forhindret dem i det?
Det er bare lige sådan til befolkningens oplysning.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jeg må jo fastholde, at da vi udviklede den klimastrategi, som vi gjorde i VK-regeringen, gik vi efter min opfattelse lige til stregen af, hvad vores virksomheder omkostningsmæssigt kan bære, hvis de skal være konkurrencedygtige, og hvis vi skal sikre arbejdspladser i Danmark.
Jeg har svært ved at se, hvordan man kan gå videre, uden at der er en ødelæggende effekt på vores industriproduktion.
Også på store dele af landbrugsproduktionen og fødevareproduktionen kan det få store negative konsekvenser, hvis vi går meget videre, fordi det ofte er energikrævende processer, der er tale om.
Ole Hækkerup (S), 2011-10-06:
Jeg prøver her at få Liberal Alliances konkrete politik til at hænge sammen med hele det liberale verdenssyn, hr. Simon Emil Ammitzbøll rullede ud.
Jeg tror – sådan nogenlunde frit efter hukommelsen – at ordføreren sagde noget i retning af, at vi skal give støtte til så få som muligt.
Men så hænger det jo slet ikke sammen at sige, at man vil opretholde særrettigheder, eller sige, at der nu skal være fradrag for en eller anden bestemt gruppe.
Mit helt banale spørgsmål er bare: Kan ordføreren ikke selv se, hvordan partiets egen konkrete politik på lige det her punkt strider mod hele det store liberale verdenssyn, Folketinget ellers blev delagtiggjort i?
Steen Gade (SF), 2011-10-06:
Jeg er faktisk helt enig med hr. Lars Barfoed i, at der på vores industri- og vores produktionsarbejdspladser, som er helt vigtige at få i gang – vi har mistet 170.000 produktionsarbejdspladser i den private sektor – er to grupper.
Den ene gruppe er de nye job inden for energisektoren med en masse ved siden af.
Den fremmer vi ved skrappe krav og en koordineret indsats, som ligger i det, som regeringen her spiller ud med.
Og så skal vi tage vare på dem, der kommer i en svær konkurrencesituation.
Statsministerens åbningstale har jo også sætninger med om, at det vil vi tage vare på.
Så med de to udmeldinger, som regeringen har givet, vil det vel være sådan, at det er et af de punkter, hvor vi har en chance for at nå hinanden.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Den tidligere regering, VK-regeringen, har jo lagt en strategi og en plan for vores energipolitik og klimapolitik frem mod 2050 – en ambitiøs strategi.
Jeg mener, det er helt afgørende for dansk erhvervsliv, at vi har en industriproduktion i Danmark.
Det er der mange mennesker der er afhængige af, ikke mindst fordi deres arbejdsplads ligger der, men det er indtjeningen til landet også afhængig af.
Jeg er meget opmærksom på, at der, når vi har en offensiv energipolitik og klimastrategi i Danmark, opstår nogle muligheder for nogle virksomheder, der netop opererer inden for det felt, og at det kan generere arbejdspladser.
Men det må ikke ske på bekostning af de arbejdspladser, der er i den traditionelle industri, og derfor er det en delikat balance.
Troels Ravn (S), 2011-10-06:
Lad os skifte emne.
Hr. Lars Barfoed var i sin ordførertale ikke inde på folkeskolen, men jeg vil alligevel tillade mig at stille et spørgsmål i relation til folkeskolen.
Vi skal have en stærk folkeskole, det tror jeg vi er enige om; en folkeskole, der har plads til og er attraktiv for alle børn; en folkeskole, som skal sikre alle elever et højere fagligt udbytte af undervisningen; en folkeskole, hvor børnene trives, og hvor færre elever modtager specialundervisning og flere inkluderes i det almene tilbud.
Men eleverne skal ifølge De Konservative have karakterer i alle fag fra 1. klasse.
Vil hr. Lars Barfoed uddybe, hvorledes karakterer i 1. klasse kan være med til at understøtte og styrke det enkelte barns læringsproces, og mener hr. Lars Barfoed, at karakterer i indskolingen understøtter den inkluderende folkeskole, som bygger på anerkendelse og trivsel?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jamen jeg synes egentlig, at hr. Troels Ravn, som lige gennemgik Socialdemokratiets skolepolitik, illustrerer meget godt, hvad der er vores problem, når vi skal diskutere politik her i øjeblikket.
Det er, at vi ikke hører noget som helst konkret, for jeg forstår, at Socialdemokratiets skolepolitik går ud på, at vi skal have en stærk folkeskole, alle børnene skal trives, der skal være plads til dem alle sammen.
Det var stort set det, hr. Troels Ravn fik sagt, når hr. Troels Ravn sådan skulle præcisere, hvad skolepolitikken nu var.
Jeg tror ikke, der er nogle mennesker, som er uenige med hr. Troels Ravn i, at vi skal have en stærk folkeskole, hvor børnene trives, og hvor der er plads til dem alle sammen.
Når det så gælder karakterer, går Det Konservative Folkeparti ikke ind for, at alle børn skal have karakterer fra 1. klasse.
Vi går ind for, at der er en stærk evalueringskultur i folkeskolen, for det er afgørende for, at vi kan identificere de børn, som har brug for, at der bliver sat ekstra kræfter ind på at øge deres faglige niveau, så de kommer på linje med de andre.
Vi går også ind for, at skolerne skal have større frihed til at vurdere, hvor tidligt man skal sætte ind med karakterer, men Det Konservative Folkeparti går ikke ind for, at alle skal have karakterer fra 1. klasse.
Mogens Jensen (S), 2011-10-06:
Jeg er jo glad for, at hr. Lars Barfoed nævner initiativerne på Lindø, som ikke mindst Poul Nyrup Rasmussen står stærkt i spidsen for at være med til at udvikle.
Det er jo sådan, at vi Socialdemokrater arbejder aktivt for at skabe ny beskæftigelse og nye virksomheder.
Men det, der bringer mig til at komme med et spørgsmål, er, at hr. Lars Barfoed nævnte mit gamle hjertebarn, nemlig kulturen, som et indsatsområde, som De Konservative gerne vil gøre noget ved.
Hr. Lars Barfoed sagde nærmest, at der ikke står noget i regeringsgrundlaget om det, men der er da sådan to og en halv side om det.
Jeg vil da høre hr. Lars Barfoed, om det ikke også ville give mening for De Konservative at samarbejde om bl.a. at udbrede kulturtilbuddene til flere og at skabe gode rammevilkår for vækstlagene i dansk kulturliv, skabe bedre muligheder for kulturerhvervene i oplevelsesøkonomien og også være med til at formulere en ny musikhandlingsplan for dansk kulturliv.
Det er bare noget af det, der står i regeringsgrundlaget.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Altså, taletiden tillader nok ikke et uddybende svar på spørgsmålet, men jeg forstår, at der er interesse for Fyn, og der vil jeg bare sige, at det, der bekymrer mig ved den klimastrategi, som regeringen fremlægger, bl.a. er alle de fynske tomatproducenter og alle de andre producenter af grøntsager på Fyn, som jo driver nogle meget energikrævende virksomheder. Jeg frygter meget, at de bliver slået fuldstændig af banen, hvis den klimastrategi, som regeringen taler om, skal gennemføres, fordi de så formentlig ikke med de afgifter, der bliver tale om, får råd til at drive deres virksomhed videre.
Så jeg frygter faktisk, at regeringens politik i høj grad vil lamme væsentlige dele af erhvervslivet på Fyn.
Når det gælder Lindøværftet, har den konservative folketingsgruppe rent faktisk i forbindelse med sit sommergruppemøde besøgt Lindø, hvor der jo foregår mange spændende tiltag allerede for at skabe ny produktion i de gode produktionsfaciliteter, der er der.
Og det vil vi da bestemt gerne arbejde videre med at understøtte.
Men jeg vil fastholde, at det, der først og fremmest kan betyde noget for landdistrikterne, er, at vi udvikler infrastrukturen.
Derfor vil jeg, når det gælder Langeland, være optaget af, om vi kan forbedre vejnettet videre fra Svendborg over Tåsinge og til Langeland.
Desværre er der ikke tid til at sige mere.
Annette Vilhelmsen (SF), 2011-10-06:
Jeg kan forstå, at hr. Lars Barfoed på den måde ser åbninger der, hvor man kan indgå i en dialog, og hvor det bliver i sunde virksomheder, som også på sigt kan klare deres egen finansiering.
Deri kan vi jo sådan set slet ikke være uenige.
På Fyn lovede skiftende konservative erhvervsministre hjælp, da de store fyringsrunder kom på henholdsvis Lindøværftet og Vestas på Langeland, men der kom desværre aldrig nogen hjælp, og det er derfor, vi bliver sådan lidt mere faste i kødet nu til at spørge: Når nu De Konservative får chancen ikke for at være socialistiske, men for at skabe gode, sunde danske virksomheder og arbejdspladser, hvordan vil hr. Lars Barfoed så på vegne af De Konservative være med til at understøtte en erhvervsudvikling, som tager udgangspunkt i et offentlig-privat samarbejde og dermed er til gavn for landdistrikterne?