runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magni Arge (T), 2016-05-20:
Lad mig sige det sådan, at den islandske model måske er den nærmeste model, vi i det hele taget kan komme, fordi der har man jo heller ikke et selvstændigt militær, men man indgår i en militærstrategisk alliance.
Hvis vi ser på erfaringen fra anden verdenskrig, ved vi, at man allerede efter at den var slut, var klar over, at Danmark ikke var i stand til at opretholde suverænitet hverken over Færøerne, Island eller Grønland.
Derfor blev Grønland en amerikansk forsvarszone og Færøerne blev egentlig en engelsk forsvarszone.
Så længe det kan foregå på venlige vilkår og i en fælles forståelse, tror jeg, at det er den vej, vi vil gå.
Henrik Brodersen (DF), 2016-05-20:
Ordføreren siger, at hvis Færøerne en dag står som en selvstændig nation ude i verden, er det stadig væk med et tilknytningsforhold til Danmark, NATO eller på anden vis, sådan at man forestiller sig et forsvar, som eventuelt kunne ligne lidt det islandske, hvor man altså er med i nogle alliancer og så, om jeg så må sige, betaler sig fra de ydelser, der bliver ordnet for at sikre rigets tilstand.
Er det i den retning, ordføreren tænker?
Magni Arge (T), 2016-05-20:
Den eneste kanon, vi har, er en vandkanon om bord på et af vores fiskeriinspektionsskibe.
Så vi har ikke den helt store militære magt, må jeg nok erkende.
Og med 50.000 mennesker kommer vi nok aldrig til at have en militær magt i det hele taget.
Det, der er helt klart, er, at når vi træder ud i verdenssamfundet som en selvstændig nation, kan vi ikke bare være en selvstændig nation som en lille ø med 50.000 folk.
Vi skal indgå i alle mulige former for internationale samarbejder og mellemstatslige samarbejder.
Og jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at den mest oplagte samarbejdspartner fra day one er Danmark.
I en forsvarsmæssig sammenhæng er jeg heller ikke et øjeblik i tvivl om, at Færøerne skal indgå i en vestlig alliance, som på en eller anden måde vil være tilknyttet NATO.
Det ville være det mest naturlige for vores vedkommende.
Henrik Brodersen (DF), 2016-05-20:
Først vil jeg gerne kvittere for talen og også bekræfte, at mange af de ting, som Færøerne har hjemtaget, fungerer på alle parametre – det er glædeligt at se – og at der bliver taget hånd om det, hvis det ikke går i den retning.
Der har jo været en masse paradokser.
Netop det her med, at Danmark lige pludselig skulle sætte ind med sanktioner over for Færøerne, synes vi jo er fuldstændig, jeg vil bare bruge et almindelig ord som mærkeligt.
Det med, at man står inden for en samhørighed og så skal lave sanktioner over for hinanden, er svært at forholde sig til.
Færøerne har desværre også været i medierne over hele verden omkring grindefangsten, og jeg må sige, at der vil Dansk Folkeparti altid stå på Færøernes side, fordi det er en del af den færøske kultur.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål.
Når man fra ordførerens side nu ikke vil lave krigshandlinger eller på anden vis deltage i det og siger, at ordføreren personligt meget gerne så sig løsrevet fra Danmark og rigsfællesskabet, så må ordføreren jo også forholde sig til, at hvis man gør det, er man nødt til at tegne sig ud i verdensbilledet som en selvstændig nation med alt det, det indebærer: en udenrigspolitik og eksempelvis et forsvar.
Det er man vel næsten nødt til at have, og så kræver det vel også, at man har nogle folk under gevær.
Kan jeg få en bekræftelse fra ordføreren på det?
Magni Arge (T), 2016-05-20:
Jo, men man må da kunne begrunde, hvorfor man har den holdning, man har, og hvordan den er kommet frem gennem forskellige beslutninger igennem anden verdenskrig, den kolde krig og oprettelsen af NATO's base på Færøerne, hvor der blev taget en beslutning om, at der ikke skulle være atomar oprustning på Færøerne osv. Jeg har egentlig ikke den store lyst til at træffe beslutning om, om Danmark skal gå i krig eller ej.
Jeg mener, at Danmark skal træffe beslutning om det.
Det eneste, jeg siger, er, at jeg ikke mener, at Danmark skal beslutte, om Færøerne skal gå i krig.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Det er pudsigt, at ordføreren lige for kort tid siden sagde, at historien ikke er nok.
Og når der kommer et nyt spørgsmål om noget andet, tales der lige pludselig om traditionen.
Det har jeg meget svært ved at forstå, altså det med, at der har været tradition for noget, så det gør man ikke.
Men det er jo i modsætning til det, der lige er blevet sagt.
Hvorfor skulle Færøerne høres i militære anliggender, hvis man ikke vil gøre sin pligt i forhold til værnepligten?
Hvorfor dog det?
I øvrigt mener jeg, at hr. Magni Arge ønsker at være en del af et forsvarsforlig.
Mogens Jensen (S), 2016-05-20:
Jeg kan allerede nu røbe, at Socialdemokratiet vil være på linje med ministeren.
I forhold til det her er det jo fint, at vi får debatten, for der er et behov for at kigge på blankbåndsordningen for at få gjort den moderne.
Når ministeren siger, at han gerne vil igangsætte et arbejde uanset hvad, vil jeg godt høre, hvornår vi så kan forvente, at vi kan have et forslag til en ny ordning.
Hvilket tidsperspektiv ser ministeren for det arbejde?
Bertel Haarder (V), 2016-05-20:
Tak til forslagsstillerne for dette beslutningsforslag.
Med forslaget pålægger Folketinget regeringen i indeværende folketingssamling at igangsætte en drøftelse med Folketingets partier om en afskaffelse af blankmedieordningen.
Forslaget skal ifølge bemærkningerne ses i lyset af den teknologiske udvikling siden den sidste justering af ordningen for 10 år siden.
Det er forslagsstillernes synspunkt, at den teknologiske udvikling og udviklingen på markedet for musik, film og tv kombineret med hensyn til erhvervslivets byrder nødvendiggør en afskaffelse af ordningen og ikke blot en justering.
Det er korrekt, at streaming i dag er en væsentlig måde at lytte til musik, se film osv. på, men streaming har ikke erstattet privatkopiering af musik m.v.
Vi har i Danmark en fornuftig regel i ophavsretsloven om, at det er tilladt at lave private kopier af ophavsretsligt beskyttet materiale.
Og når man har en sådan regel, må man også have en regel om kompensation til rettighedshaverne for kopiering.
Det fremgår af EU-lovgivningen, og en afskaffelse af blankmedieordningen vil altså være i strid med EU-retten, som sikrer rettighedshaverne visse rettigheder.
Jeg er imidlertid indstillet på at drøfte ordningen med Folketingets partier, men jeg tænker på en justering af ordningen.
Forslagsstillerne har jo ret i, at ordningen på nogle punkter er ude af trit med den teknologiske udvikling, så jeg er overordnet set enig med forslagsstillerne i intentionen bag beslutningsforslaget, nemlig at igangsætte en drøftelse med Folketings partier om blankmedieordningen, jeg er bare ikke enig i konklusionen.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, men jeg vil gerne foreslå, at man behandler beslutningsforslaget i Kulturudvalget, hvor jeg er til rådighed for både spørgsmål og samråd, hvis det er nødvendigt, med henblik på at afgive en beretning om, hvordan en omlægning af ordningen eventuelt kan se ud.
Mine embedsmænd er allerede i gang med at se på, hvad man gør i andre lande, og jeg kan allerede nu afsløre, at jeg faktisk finder den svenske ordning, den svenske model, tiltrækkende.
Der har de i høj grad ladet det være op til de erhvervsdrivende, der producerer eller importerer blankmedierne, at indgå aftale med rettighedshaverne om, hvilke medier der skal være omfattet af ordningen.
De involverede parter aftaler som udgangspunkt også, hvilket niveau kompensation til rettighedshaverne skal ligge på.
Så uanset om vi skal lave en beretning eller ej, vil regeringen altså gerne igangsætte en drøftelse med Folketingets partier om, hvordan en eventuel justering af den eksisterende blankmedieordning kan se ud, og det vil jeg gerne vende tilbage til ordførerne om, hvis det ønskes, så vi kan få sat gang i drøftelsen om den nødvendige justering.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Jeg ved ikke, om der var et spørgsmål i det.
Men jeg blev spurgt om, hvad jeg forstår ved et sekulært samfund, og det svarede jeg på.
Dermed ikke sagt, at jeg gerne vil have den samme ordning, som de har i Tyrkiet og i Frankrig og i Saudi-Arabien, indført i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Det, der bringer mig til at stille et spørgsmål, er selve præmissen om det sekulære som et vidunderligt paradis.
Vi har jo lige forladt det 20. århundrede, hvor totalitære regimer af den mest afskyelige slags – nazister, kommunister og fascister – ud fra, i hvert fald hvad angår kommunisterne, en meget, meget stærk sekularisme ofrede millioner og millioner i gulagfangelejre, hvor systemkritikere og alle mulige andre blev transporteret til. Så det er jo altså ikke, fordi jeg nødvendigvis dyrker det sekulære samfund.
Jeg tror på retsstaten, og jeg tror på, at et samfund, der har en bestemt ramme og en ordentlig ramme, der bygger både på retsstat og på folkestyre, og hvor folkekirken jo har været med til at give så meget godt, at det selvfølgelig er en fordel for Danmark, og derfor har Danmark jo også udviklet sig, sådan som det har.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Jeg ville blive meget, meget bekymret, hvis det var religionen, religionens mænd og religionens læresætninger, der dikterede samfundsindretningen.
Det er jo ikke det, der gør sig gældende i Danmark.
Folkekirken spiller en stor rolle, og der er en sammenblanding af stat og kirke, men det gør ikke, at det er religionen, der dikterer samfundsindretningen.
Og det er jeg tilfreds med – selv om der er den sammenblanding af stat og kirke.
I forhold til det med at finansiere 40 pct. af præstelønningerne vil jeg sige, at vi jo betaler skat til så meget, som vi ikke har gavn af personligt.
Jeg har ikke ondt af, at noget af min skat – selv om jeg ikke er medlem af folkekirken – går til præstelønninger.
Det er for småligt at bruge tiden på det, synes jeg.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Jeg erkender faktisk, at det er et ret kompliceret spørgsmål, og at der også kan være fordele ved den organisering, vi har nu.
Altså, vi gør jo meget ud af at snakke om, at vi ønsker et sekulært samfund, og vi kritiserer samfund, som ikke er sekulære, og hvor der sker en sammenblanding af stat og kirke.
Og det er der jo en god grund til.
Altså, det undrer mig egentlig lidt, at ordføreren, som jo ellers er meget optaget af spørgsmål om adskillelse af religion og politik, måske ikke kan se dilemmaet i, at vi faktisk finansierer religiøs forkyndelse over skattebilletten i et sekulært demokrati.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Altså, det sekulære samfund kan være forskelligt fra land til land.
I Tyrkiet har de eksempelvis en sekulær grundlov, som er religionsneutral, med inspiration fra Frankrig.
Men det hindrer ikke, at den enkelte tyrker eller franskmand er så religiøs, som vedkommende gerne vil være.
Det, der er afgørende, er, at grundloven er religionsneutral.
Det er den ikke i Danmark.
I Danmark har vi en sammenblanding af stat og kirke, og egentlig er det paradoksalt, men den sammenblanding er faktisk med til at sikre noget, jeg holder fast i, og det er, at der ikke skal være en sammenblanding af religion og politik.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren definere, hvad ordføreren egentlig forstår ved et sekulært samfund, og sige, hvordan det rimer på, at borgere, som ikke er religiøse eller er medlemmer af det pågældende trossamfund, skal betale religiøse forkynderes lønninger.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Som Christian Langballe også var inde på, er folkekirkens økonomi meget, meget åben.
Der er ikke så meget, der er skjult, så der er gennemsigtighed i deres økonomi.
Men spørgeren siger det jo selv: Målet med at få en beregning er at holde op med at støtte præsternes lønninger, og det er vi ikke tilhængere af.
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Så bliver jeg nødt til at sige: Hvis forudsætningen for, at man skulle kunne stemme for det her forslag, var, at der ikke stod, hvorfor vi ønskede den her beregning, så er jeg ret sikker på, at så ville Det Konservative Folkepartis ordfører og andre kunne beskylde Liberal Alliance for at gå med skjulte hensigter.
Så vi har faktisk lagt åbent frem her, at det er det, der er vores ønske.
Men hvis ordføreren ikke er klar over det, vil jeg gerne understrege endnu en gang, at det her forslag jo ikke binder nogen til at tage stilling til en eventuel reform.
Det kunne jo være, at ordføreren fik bedre argumenter for at ville fastholde den nuværende ordning, hvis Det Konservative Folkeparti også fik bedre indsigt i, hvordan økonomien faktisk er skruet sammen.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Jamen det er jo på grund af det, der står på side 2 i beslutningsforslaget, nemlig intentionen, ønsket, om, at man, efter at man har lavet den beregning, fjerner tilskuddet til præstelønninger.
Vi har ikke problemer med, at man støtter præsterne fra statens side.
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Mange tak.
Jeg er jo fuldstændig enig i ordførerens redegørelse for, hvilken betydning først og fremmest reformationen, specifikt i regi af folkekirken, har haft for udviklingen af det danske samfund.
Der deler jeg fuldt og helt ordførerens redegørelse.
Jeg vil gerne have ordføreren til at fortælle: Hvad er det, der gør, at man kan være imod et beslutningsforslag, hvis formål er at skabe et oplyst grundlag for en videre diskussion?
Hvordan kan man være imod det?
Bertel Haarder (V), 2016-05-20:
Hvis jeg ikke husker forkert, mødes jeg med medieordførerne inden alt for længe, og der vil jeg sætte spørgsmålet på dagsordenen, så vi kan blive enige om, hvornår vi starter processen, samt hvad der er af forventninger til et eventuelt forarbejde, der skal foretages i ministeriet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig i den kritik, der har været af reformerne, og det er også noget, som IA har fremført, når det er blevet behandlet i Inatsisartut.
Vi så jo gerne, at det var nogle reformer, som stak noget dybere.
Det er nogle småjusteringer, som jeg ser det, og det er i virkeligheden også nogle grupper, som det er svært at hente en masse penge fra.
Det viser reformerne i virkeligheden også.
Hvis du tager førtidspensionister og pensionister, er det altså ikke der, der er en masse penge at hente.
Jeg tror, vi er nødt til også at kigge på, hvor mange penge vi bruger på uddannelsesområdet.
Bliver pengene brugt godt nok?
Vi ved, der er rigtig store udfordringer, at der er rigtig mange unge, der ikke får sig en uddannelse, og på mange måder er vi meget inspireret af den danske måde at håndtere tingene på.
Der tror jeg der også er behov for, at vi finder vores egen vej.
Det handler i virkeligheden om hele den offentlige sektor, både uddannelses-, social- og sundhedsområdet.
Hvordan kan vi sikre, at vi får mest muligt for pengene?
Så der er bestemt behov for at kigge på hver en krone, når det gælder om at sikre Grønlands økonomi, både ved at kigge på reformer, men også ved at kigge på erhvervsudvikling.
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Det er dejligt at kunne gå på weekend i noget nær ren idyl, selv om jeg jo kan forstå, at Enhedslisten bliver næsten bange, når der er to beslutningsforslag i træk, hvor man kan se noget rigtigt i, hvad Liberal Alliance siger.
Når jeg overhovedet har taget det her spørgsmål op, er det sådan set lidt af en tilfældighed, fordi jeg stødte på den her ordning, og så tænkte jeg: Det her er et fremragende eksempel på, at man laver en lovgivning, som sådan set er vældig fin, på det tidspunkt hvor den bliver lavet.
Så glemmer man den, og så forandrer verden sig fuldstændig, og så bliver ordningen ved med at være der.
Så der er behov for, at vi gør noget ved den her ordning. Så kan man jo strides om, om der er tale om en justering, om der er tale om en reform, eller om der er tale om, at det her bliver så gennemgribende, at vi simpelt hen bliver nødt til at afskaffe den gamle ordning og lave en ny ordning.
Den strid synes jeg overhovedet ikke vi behøver at gå ind i, for det helt klart – og det fremgår jo af alle ordførertalerne – at alle er enige om, at noget skal ske.
Når jeg har fremsat det som et beslutningsforslag, er det jo, fordi jeg netop, da jeg begyndte at grave i det, fik fornemmelsen af, at det her er noget, man godt har vidst, men man har måske skubbet det lidt foran sig, fordi det er lidt besværligt.
Og den 11. december sidste år fik jeg et svar fra kulturministeren, som svarede, at ordningen i sin helhed kan virke ude af trit med den teknologiske udvikling, og at ministeren gerne ville overveje at se på, om ordningen bør justeres i lyset af den teknologiske udvikling.
Men så er der jo ikke rigtig sket noget siden da.
Og derfor er jeg meget glad for, at samtlige ordførere har tilkendegivet, at man er indstillet på at lave en beretning, og at ministeren har tilkendegivet, at vi skal have set på det her, at vi skal have ændret det.
Flere har nævnt den svenske ordning, og jeg vil også sige, at den tror jeg man kan hente meget inspiration i.
Og det smukke ved den ordning er jo faktisk, at det er en aftaleordning.
Altså, det er sådan set ikke noget, som gør, at staten kommer ind over økonomisk; det er parterne, der aftaler tingene.
Og det synes jeg er en rigtig god tankegang at have.
Det har vi jo på andre områder i vores samfund, så jeg synes bestemt også, vi skal lade os inspirere derfra, men også kigge på, hvad der i øvrigt måtte være af ordninger.
Så jeg vil sige tak for en god debat.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Det drejer sig egentlig om en fornuftig regel i ophavsretsloven fra 2005 om, at det er tilladt at lave private kopier af beskyttet materiale.
Siden ordningen blev indført, er der kommet en masse andre teknologiske muligheder for kopiering – streaming er i dag en væsentlig måde at lytte til musik på, se film på osv.
Men det er vigtigt at understrege, at streaming endnu ikke fuldt ud har erstattet privat kopiering.
Derfor kan man heller ikke konkludere, at streamingtjenesterne har overflødiggjort blankmedievederlaget.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at ordningen på flere punkter er ude af trit med den teknologiske udvikling, og vi er med på at se på ordningen, justere ordningen, opdatere ordningen, som kulturministeren også har bebudet.
Så vi støtter en proces med en drøftelse, en justering og en opdatering.
Det er meget vigtigt, at man i forbindelse med en reform af ordningen har rettighedshaverne meget i fokus.
Rettighedshaverne har krav på en rimelig kompensation, og kompensationen skal være knyttet til de medier, hvorpå den lovlige privatkopiering finder sted.
Til sidst kan jeg sige, at vi også er med på en beretning, hvor man kan fremskynde arbejdet og processen imod en reform.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-20:
Tak for det.
Jeg vil sådan set lægge mig i slipstrømmen af flere af de ordførere, der har været heroppe, og sige, at vi ikke kan støtte en total afskaffelse af ordningen, men at vi hilser forhandlingerne omkring en revideret ordning meget velkommen.
For lige så rigtigt det er, at den tekniske udformning er forældet set i lyset af den teknologiske udvikling, lige så rigtigt er det jo også, at princippet eller grundtanken bag ordningen ikke er forældet, nemlig tanken om at kompensere kunstnerne for privatkopiering.
Det medvirker vi meget gerne til.
Vi vil også gerne have, at det går hurtigt, men jeg synes nu heller ikke, at man kan give ministeren skylden for, at det ikke er gået hurtigere, for jeg har også set tilbage i tiden, og det her er jo noget, der har været diskuteret de sidste 10 år, altså også under vores regering.
Måske vi bare skulle blive enige om, at nu prøver vi alle sammen at sørge for, at der sker fremdrift.
Og når det ikke er gået hurtigere, er det jo nok også, fordi det er en temmelig kompliceret ordning.
Vi kan jo håbe, at der er nogle andre, der har lavet nogle ordninger, som kan inspirere os i en grad, så vi kan gøre det hurtigt.
Det håber jeg på, og det kunne også lyde sådan på både ministerens melding og på noget af det, der er blevet sagt heroppefra.
Det kan vi håbe på, men ellers bare støtte hinanden i, at vi får bragt orden i det, sådan at vores kunstnere kan få en ordentlig kompensation, for i sidste ende er det her jo ikke et teknisk spørgsmål.
Det handler i sidste ende simpelt hen om, at vores kunstnere skal have noget at leve af, så de kan blive ved med at levere dansk kunst til os forbrugere.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-20:
Det er jo sådan en fantastisk dag, når man kan nå det hele.
Baggrunden for blankbåndsordningen er jo faktisk, at det i Danmark er sådan, at private har ret til at kopiere musik og tv, uden at der er en aftale om det med kunstnerne eller kulturproducenterne.
Og det er en fornuftig ret, for alt andet ville jo være at lukke øjnene for realiteterne, i forhold til at folk kopierer.
Det er det, vi i eksempelvis ser i England, hvor man ikke må, men det gør jo ikke, at det ikke sker.
Så intentionen bag den her ordning er fuldt ud god, fordi den ligesom siger: Okay, der bliver kopieret.
Det gør jo så også, at de skabende kunstnere, altså dem, der skaber kunstværkerne, der bliver kopieret, selvfølgelig skal betales for det, og det har det her været med til, altså at give den her kompensation for deres arbejde.
Men som der er blevet sagt flere gange i den tid, jeg har været her i salen nu og hørt debatten, er der en teknologisk udvikling, der har overhalet den her ordning, og det bliver vi nødt til at tage højde for i vores lovgivningsarbejde.
Når teknologien og hverdagen samtidig overhaler den lovgivning, vi har, så må vi lave den om.
Det er også derfor, vi i Alternativet bakker fuldt op om intentionerne i lovforslaget.
Jeg kan forstå, at der er en åbning, i forhold til hvordan det så skal skrues sammen, for det, at vi afskaffer det, må ikke stå alene, der skal laves en anden ordning.
Som mange andre ordførere har, har jeg også haft møder med Koda om, hvad det er for nogle ordninger, der er.
Bl.a. den svenske ordning er jo en god måde at se på, hvordan vi kan erstatte en forældet ordning med en ny ordning.
Så vi bakker op om intentionerne, og jeg synes, det vil være dejligt, hvis vi netop i udvalgsarbejdet kan få skubbet på, for det her er jo ikke en ny diskussion, jeg kan huske den fra år og til år og til år.
Så jeg synes, det er dejligt, det her forslag kommer, og vi støtter op om det, så vi kan få sat skub på den her udvikling.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Det er jeg ganske sikker på.
Nu er jeg jo ikke kulturordfører, men jeg er sikker på, at min kollega hr. Søren Søndergaard vil være indstillet på at lave en fælles beretning, selvfølgelig afhængig af det indhold, man kan blive enige om.
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Jeg skal bare lige have bekræftet fra ordføreren, at ordføreren vil være med på, at vi forsøger at få lavet en beretning, så vi sikrer, at det her arbejde kommer i gang nu.
Carl Holst (V), 2016-05-20:
Tak for det.
Af naturlige årsager vil jeg ikke gå i detaljer med ordningen, men jeg har en fornemmelse af, at den er blevet fint beskrevet af både ministeren og de to forrige ordførere.
Jeg kan fortælle, at samlet set kan Venstre ikke støtte forslaget.
Vi vil i stedet lægge op til en modernisering af ordningen, så man dels kan beskytte ophavsretten, dels understøtte den fortsatte produktion af dansk indhold, og på den baggrund ser Venstre frem til det videre arbejde og drøftelser i udvalget.