runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Det synes jeg var et interessant svar og sådan set det klareste svar, vi har fået fra et af de EU-venlige partier indtil nu.
Altså, hvis EU kommer med et krav eller et ønske om, at man i Danmark skal indføre brugerbetaling, er den her principfasthed lige pludselig ikke så fast længere: Kan vi finde en løsning, vil vi snakke om det i samarbejde med andre lande.
Det synes jeg da er problematisk.
Hvis EU kommer og siger til Danmark, at nu skal vi indføre brugerbetaling på uddannelsesområdet - uanset hvordan og hvorledes de har tænkt sig at kringle den hjem - er SF så et parti, der stiller sig parat til at diskutere det her, eller er SF et parti, der kategorisk siger: Nej, det vil vi ikke finde os i - og hvis EU så insisterer, har det konsekvenser i forhold til EU-samarbejdet?
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Jeg er overbevist om, at SF i hvert fald ikke ønsker at melde sig ud af EU, hvis EU skulle komme med det her ønske.
Jeg tror ikke, at EU kommer med det her ønske til en dansk sammenhæng, og derfor tror jeg sådan set ikke, at det er noget, vi kommer til at bekymre os om.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Nu vil jeg spørge hr. Jonas Dahl om præcis det samme, som jeg har spurgt alle de andre ordførere om, da SF er et EU-positivt parti og samtidig et parti, der ønsker at fastholde uddannelsesområdet som et nationalt anliggende, forstår jeg.
Det vil alle partier herinde.
Der er ikke rigtig nogen, der kan svare på spørgsmålet, men det kan være, at SF kan: Hvordan stiller SF sig over for, hvis EU kom og ønskede at pålægge Danmark at indføre brugerbetaling i uddannelsessystemet?
Hvilke konsekvenser skulle det have for SF's holdning til EU-samarbejdet?
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Fra ministerens side hørte vi for et kort øjeblik siden, at vi skulle være taknemlige.
Og der vil jeg gerne slå fast, at jeg er enormt taknemlig.
Jeg er enormt taknemlig for, at jeg nåede at tage en videregående uddannelse, og at jeg nåede at få den afsluttet her for nylig.
For det er en rar fornemmelse at have afsluttet den og i hvert fald være sikker på, at man undgår brugerbetaling.
For det, der et eller andet stedet står tindrende klart i dag, er, at ministeren slår fast, at der ikke er brugerbetaling.
Og han slår sådan set også fast, at han ikke mener, det kan indføres med den nuværende lovgivning.
Problemet er bare, at der er muligheder i loven for tolkning.
Der har været andre eksempler på brugerbetaling, der er nævnt i dag: IB-uddannelsen, der godt nok ikke er under ministerens ressort, men det er i hvert fald under den her regerings ressortområde.
Det understreger et eller andet sted, at regeringen muligvis ikke har en udtalt tanke med det, men i hvert fald en bagvedliggende, som af og til kommer frem i lyset, og derfor er der også behov for, at vi får lavet den her præcisering, så det bliver slået helt fast, at vi siger nej til brugerbetaling i Danmark.
Derfor kan SF støtte den præcisering, som Enhedslistens forslag lægger op til.
SF er positiv over for forslaget, og vi vil gerne være med til en beretning efterfølgende.
Men vi bliver også nødt til se på det.
Vi er glade for den her debat, vi bliver nødt til at have debatten i Danmark, for det kan godt være, at man siger nok så mange gange, at der ikke er behov for det, men problemet er, at når man spørger ude på universiteterne, så står det bare ikke så klart.
Derfor er der behov for en præcisering, så derfor støtter SF det her forslag.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Jeg tror, at forvirringen over det, som nogle universiteter har gjort i forhold til Erasmus Mundus-programmet, er opstået, fordi EU-Kommissionen ganske enkelt retter henvendelse til bl.a. danske uddannelsesinstitutioner uden om ministerierne.
Det synes jeg er dybt problematisk, hvis det virkelig har fundet sted og finder sted, for sådan en kommunikation må selvfølgelig foregå imellem de relevante ministre og de ansvarlige ministre på området.
Hvis det ikke gør det, er det under al kritik, og det bør regeringen også påpege over for EU, såfremt det foregår.
Der, hvor gråzonen er, er omkring, hvad EU kan tillade sig at blande sig i, og hvad EU ikke kan tillade sig at blande sig i.
Det er jo også med loven i hånden, at ministeren har kunne sige til universiteterne, at det her ikke må finde sted, og så har universiteterne rettet ind efter det.
Så jeg synes, at sådan en beretning, såfremt vi kan nå til enighed om den, skal beskrive de problemstillinger, som internationalisering og EU's forskellige udviklingsprogrammer på uddannelsesområdet medfører for det danske uddannelsessystem.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at der ikke er tvivl i forhold til den nuværende lovgivning, men anerkender hr. Martin Henriksen ikke, at den nuværende lovgivning i hvert fald har givet årsag til stor tvivl om Erasmus Mundus?
Det vil sige, at der findes gråzoner i vores nuværende lovgivning, som man ville kunne gå ind og sikre ved at få en positivt formuleret ret til, at man som studerende på en ordinær uddannelse ikke opkræves brugerbetaling, som fru Kirsten Brosbøl flere gange har formuleret det.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Den meget klare forskel er, at det, hvis vi stod her og indførte brugerbetaling, så ville ændre noget.
Siden vi nu står her og drøfter noget med at skulle vedtage, at der ikke skal være brugerbetaling hvilket der ikke er i forvejen, og hvilket ingen af os støtter - så ændrer vi ikke noget ude i den praktiske virkelighed.
Vi lovgiver bare dobbelt om det, sådan som det allerede er, og det ændrer jo ikke noget.
Og det kan ændres med et nyt lovforslag.
Hvorimod den ændring - hvis nu vi rent faktisk stod og behandlede noget, som ville ændre noget ude i den virkelige verden – jo så ville virke, indtil vi vedtog det modsatte.
Men lige nu laver vi bare et dobbeltlovforslag, som stadig væk kan ændres med et nyt lovforslag.
Så verden ville være fuldstændig den samme uden for Christiansborg, selv om vi vedtog det her beslutningsforslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
For det første mener jeg helt klart, at der er forskel på at have et positivt formuleret gratisprincip i vores lovgivning og på ikke at have det.
Og det har vi ikke i dag.
For det andet synes jeg altså, at det er en absurd logik at sige, at hvis man vedtager noget i den her samling, så kan det jo bare laves om i næste samling, og at det så derfor er omsonst at vedtage det.
Den logik kan jeg simpelt hen ikke følge.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Deler fru Kirsten Brosbøl SF's bekymring med hensyn til, at en ting er, hvad ministeren står her på talerstolen og højt og helligt siger, men at en anden ting er, at når vi så kommer ud på de danske universiteter, så er virkeligheden netop en helt anden? Virkeligheden er, at man opkræver brugerbetaling.
Man opkræver brugerbetaling for Erasmus Mundus, og med den frygt, som vi fra SF's side har, er det et spørgsmål om, hvornår man opkræver brugerbetaling et andet sted.
Og så kan det godt være, at man står og siger flotte ord i Folketingssalen, men spørgsmålet er vel, hvordan man reelt set udmønter lovgivningen.
Deler fru Kirsten Brosbøl den bekymring?
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Ja, den deler jeg, for jeg synes jo, at det, vi har set, er sådan en snigende tendens til, at det her dukker op i flere og flere sammenhænge.
Og det, som jeg mener er den afgørende betydning af det fremsatte forslag, vi står og behandler her, er: Kan vi så ved at skrive det positivt ind i lovgivningen forebygge, at der kommer tvivlsspørgsmål senere hen, og kan vi senere hen afværge nogle diskussioner om det her lidt mere effektivt, end vi har kunnet på baggrund af den nuværende lovgivning?
Så der er, synes jeg, en lang række grunde til, at egentlig alle partier burde gå positivt ind i at få præciseret lovgivningen på det her område.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
Nu kan man jo diskutere, om det er Dansk Folkeparti eller Enhedslisten, som er årsag til, at ministeren har grebet ind over for Erasmus Mundus.
Det skal ikke skille os ad.
Jeg vil bare lige have ordføreren til at understrege det sidste, ordføreren sagde, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt vi i udvalget kan arbejde videre med en beretning.
For det er klart, at hvis Dansk Folkeparti stiller sig positivt over for at sikre en klar lovgivning på det her område, så vil der være grundlag for, at vi kan få et seriøst arbejde i udvalget om en beretning i forhold til de spørgsmål, vi kan blive enige om.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Vi er åbne over for at diskutere en beretning, så må vi se, hvad der skal stå i den.
Det er altså vores opfattelse i Dansk Folkeparti, at den nuværende lovgivning rent faktisk siger, at der ikke må indføres brugerbetaling i Danmark.
Derfor synes jeg, at det, som diskussionen bør handle om, er den internationaliseringsproces, som foregår, og som vi kan se medfører et pres hen imod, at der indføres brugerbetaling i Danmark.
Erasmus Mundus-programmet har været nævnt, IB-uddannelsen har været nævnt, de internationale gymnasiale uddannelser har været nævnt, hvor der også er pres hen imod at indføre brugerbetaling, og hvor man måske kan se sig nødsaget til at indføre det.
Derfor er det ikke fra Folketinget, man skal frygte, at der kommer lovforslag, der vedtager, at der skal indføres brugerbetaling, men det er de processer, som er i gang, hvor man gør uddannelse til en vare, som handles mellem folk og mellem landene.
Det er det, der er problemstillingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Ministeren vil ikke have brugerbetaling, Det Konservative Folkeparti vil ikke have brugerbetaling, og så vidt jeg kan høre på samtlige ordførere, er der ingen, der vil have brugerbetaling.
Ergo kommer der ikke brugerbetaling, medmindre nogle gerne vil lovgive om brugerbetaling, og vi kan jo ikke, ved det at vi står her og lovgiver igen om, at vi ikke vil have brugerbetaling, forhindre, at et fremtidigt Folketing eventuelt måtte indføre brugerbetaling.
Altså: Vi kan ikke rigtig stoppe det mere end bare ved at lade være med at indføre det.
Ministeren har ingen intentioner om at indføre det, og jeg har som konservativ ordfører ingen visioner om at presse ministeren til at indføre det.
Det bliver ikke gennemført med den siddende regering, så jeg kan ikke se problemet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
Nu er der jo en grund til, at vi laver love, altså, en ting er intentioner, men vi er da mange, der synes, det er rart at få det skrevet ned, men jeg kunne godt tænke mig igen at stille spørgsmålet til ordføreren.
Ministeren har bemyndigelse til at bestemme, hvilke studerende der udløser taxameter, og hvilke der ikke udløser taxameter; det er afgørende for, om man kan opkræve brugerbetaling eller ej.
For det første anerkender ordføreren ikke, at det forholder sig sådan, og for det andet, hvis vi virkelig skal gøre, som ordføreren og flere andre har påpeget, nemlig sikre, at det er i Folketingssalen, at man bestemmer, om der er brugerbetaling eller ej, skulle vi så ikke tage og vedtage en ganske klar lovgivning, hvor man understreger, at det ikke er acceptabelt med brugerbetaling på ordinære videregående uddannelser?
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Jeg vil igen forsøge at bringe noget ind i debatten, som jeg synes er det, debatten egentlig bør dreje sig om, og det er nemlig det pres, som det danske uddannelsessystem bliver udsat for på grund af den internationaliseringsproces, der foregår, fordi uddannelse er blevet gjort til en handelsvare, og fordi EU insisterer på, at vi indfører brugerbetaling - EU-Kommissionen har vist også anbefalet det et par gange.
Jeg har flere gange i dag læst op fra et ritzautelegram med overskriften »EU presser dansk uddannelsessystem«.
Jeg kunne godt tænke mig at læse op, hvad man siger hos Dansk Erhverv.
Fra Dansk Erhverv lyder meldingen, og jeg citerer: … at vi herhjemme skal åbne debatten om brugerbetaling for uddannelserne. Gør vi ikke det, kan vi risikere, at brugerbetaling bliver indført i EU helt uden dansk indflydelse.
Hvordan forholder fru Charlotte Dyremose sig til sådan en udtalelse, og mener Det Konservative Folkeparti, at der er grund til at være bekymret, når nu EU insisterer på, at vi skal indføre brugerbetaling i Danmark?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Som flere andre inklusive ministeren har været inde på, har EU ikke kompetence på det her område, så hvad EU synes på det her område, er sådan set fuldstændig irrelevant, fordi det er her i det danske Folketing, vi beslutter, om der er brugerbetaling, eller om der ikke er.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-03:
Det ville være udmærket, hvis det så kunne ende med at være konklusionen på den diskussion, som vi har her i dag, nemlig at det udelukkende er i Folketinget, at vi bestemmer, hvorvidt der skal være brugerbetaling i uddannelsessystemet eller ej, og hvordan og hvorledes det så skal hænge sammen.
Skal jeg bare forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti har den holdning, at såfremt EU kommer og ønsker at pålægge Danmark brugerbetaling eller anbefaler, at vi indfører brugerbetaling, eller hvad EU agter at foretage sig over for Danmark, vil Det Konservative Folkepartis og regeringens holdning være ganske klar: Det skal EU blande sig fuldstændig uden om?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Som jeg allerede indledte med at sige, ønsker vi fri og lige adgang til uddannelserne.
Det vil vi fastholde.
Det har jeg også et meget klart indtryk af at ministeren vil.
Det betyder, at så længe den her regering sidder, vil den stadig væk fastholde det princip. Jeg kan ikke love, at der ikke kommer nogen, der i fremtiden gerne vil et eller andet andet, sådan kan det jo gå, det er demokratiets mulighed, og så må det flertal, der sidder til den tid jo tage stilling til den lovgivning.
Hvis der er nogle, der forsøger at smyge sig uden om den nuværende lovgivning, uanset hvor mange gange vi har lovgivet om det samme, er det vores alle sammens pligt at sørge for, at de holder op med det.
Det er et af de områder, hvor EU ikke har kompetence, så derfor er det her, vi bestemmer det, det er ikke noget, der bliver bestemt i EU.
Der er masser af andre områder, hvor det er ganske fornuftigt, at vi træffer nogle fælles beslutninger i EU, men på det her område er det altså i det danske Folketing, vi træffer beslutningerne.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-03:
Jeg kan udmærket godt forstå Enhedslistens beslutningsforslag, og jeg er for så vidt enig i det, der står i det.
Det synes jeg er rigtig, rigtig uheldigt, og derfor synes jeg også, at regeringspartierne bør se det her beslutningsforslag i lyset af det, der er sket.
Og det, der er sket, og som jeg lige har refereret til, tager både Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis ordførere jo afstand fra.
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at understrege - fordi Dansk Folkepartis ordfører nu gentagne gange har bragt EU i spil i den her sag - at EU aldeles ingen kompetence har på det her område og ikke kan pålægge Danmark at opkræve betaling for vores videregående uddannelser på en bestemt måde.
Det afgør vi selv her i Folketinget.
Men på grund af det, der er gået forud, hvor loven faktisk ikke er blevet holdt, synes jeg, det er berettiget, at udvalget som minimum behandler et beretningsforslag.
Og der vil jeg godt appellere til - ikke for at få svar her i dag, for det synes jeg ikke er interessant, jeg synes, drøftelserne skal tages i udvalget - at Venstres og De Konservatives ordførere, når man tænker på alt det, de har sagt her fra talerstolen, hvor de jo er enige med resten af partierne, overvejer, om de ikke også skulle deltage i den beretningsskrivelse på baggrund af det, der uheldigvis er sket i forbindelse med administrationen af Erasmus Mundus-programmet.
Det var et forsøg på at skabe en helhed i det her, således at alle i uddannelsesverdenen - inklusive studenterorganisationerne - er klar over, hvad meningen er med lovgivningen i dag.
Det kunne jo være en hensigt, som var ærlig nok.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-04-03:
Så har ministeren også lært noget i dag.
For ellers kan man ikke komme til den konklusion.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Ministeren må ikke vedtage, at danske statsborgere skal have brugerbetaling på ordinære videregående uddannelser - det må han ikke ifølge den nuværende lovgivning, og det har vi heller ingen intentioner om at give ham mulighed for.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Men i hvert fald var det korte af det lange, at vi ikke vil have brugerbetaling.
Men i forbindelse med Erasmus Mundus har der jo netop været et eksempel, hvor der rent faktisk blev opkrævet brugerbetaling på de danske universiteter.
Hvis vi nu alle sammen mener det samme, vil det så ikke være det bedst mulige, at vi gør, hvad vi mener, og støtter det forslag, som rent faktisk underbygger det, vi mener, nemlig at vi ikke vil have brugerbetaling på de danske videregående uddannelser?
Er det ikke det, vi i fællesskab mener?
Og burde fru Charlotte Dyremose så ikke, selv om det er et forslag fra Enhedslisten, støtte forslaget?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Ministeren har jo allerede ifølge gældende lovgivning grebet ind over for det, hvilket ministeren kan ifølge gældende lovgivning, fordi vi ifølge gældende lovgivning ikke har brugerbetaling.
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Vi kan konstatere, at hvis man har bestået en bacheloruddannelse, som giver adgang til en kandidatuddannelse, er det muligt for universiteterne at sige: Jamen det er meget godt, men det er ikke godt nok, I skal have noget ekstra uddannelse, som I betaler for.
Måske er det også muligt at etablere eliteuddannelser, som ligger ud over det, der gives taxametertilskud til, og som man så også kan opkræve penge for.
Pointen er altså, at det er muligt at opkræve brugerbetaling på universiteterne i dag; det har været det, det er det nu, og det vil være det i fremtiden.
Og når det kommer til stykket, vil Det Konservative Folkeparti ikke gøre noget for at stoppe det.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Der er en lovgivning, som ministeren nu oven i købet har præciseret.
Det kan godt tænkes, at der er nogle, der i fremtiden ikke følger den lovgivning, men hvis man ikke følger den lovgivning, hvorfor skulle man så følge den lovgivning, vi lavede oven på den lovgivning?
Altså, sagens kerne her er, at vi ikke har brugerbetaling; at lovgivningen ikke tillader det, at ministeren griber ind, og at vi er nogle ordførere, der sørger for, at ministeren griber ind, hvis ministeren ikke gør det - det vil jeg gerne love.
Men hvis der er nogle, der stadig væk forsøger at snige sig uden om lovgivningen, tror jeg ikke, at det hjælper at lovgive hverken 2, 3, 4, 5, 8 eller 22 gange om det samme.
Og det gør han.
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Nu forstår jeg, at fru Charlotte Dyremose har viet sit liv til at bekæmpe brugerbetaling på universiteterne, og derfor vil hun komme efter ministeren, hvis han ikke er vågen.
Så vil jeg bare i al stilfærdighed spørge fru Charlotte Dyremose, hvor Det Konservative Folkeparti var henne i de år, hvor der faktisk var brugerbetaling på de her Erasmus Mundus-projekter.
Jeg har ingen erindring om, at jeg har hørt noget til Det Konservative Folkeparti, hverken før Enhedslisten afslørede, hvad der foregik, eller for så vidt efter at vi havde afsløret det.
Så jeg er lidt utryg ved, at vi overlader til fru Charlotte Dyremose at være detektiv på det her område.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Nu vil jeg godt afsløre for hr. Per Clausen, at jeg faktisk synes, at der er andre ting, der også er væsentlige her i verden ud over brugerbetaling, men det her er en af de væsentlige ting.
Derfor er det jo heldigvis sådan, at vi har et ministerium med et stort embedsapparat, der kan være med til at sikre, at ministeren griber ind, og hvis ministeren ikke gør det af sig selv, har vi her i Folketingssalen og andre uden for Folketingssalen - det kan være nogle, der skriver til mig, eller hvem det måtte være - oven i købet mulighed for alle sammen at være med til at sikre, at ministeren bliver påvirket til at skride ind, hvis ministeren enten ikke selv har opdaget det eller ikke ønsker at gøre det.
Heldigvis er det jo sådan, at vi har et demokrati, hvor vi derfor har mulighed for at påvirke.
Og hvis ikke jeg opdager problemerne, er der forhåbentlig nogle, der hjælper mig ved at gøre mig opmærksom på det - jeg vil gerne opfordre til det, man kan skrive mig en e-mail, man kan ringe osv., og det kan man også til alle de andre ordførere - og så kan vi heldigvis sammen være demokratiske vogtere og sikre os, at ministeren i øvrigt hjælper universiteterne med at overholde landets love.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Ministeren har jo netop været nødt til at gribe ind, fordi der har været en uklarhed, der gør, at universiteterne i hvert fald åbenbart er faldet i.
De er netop gået i gang med at opkræve brugerbetaling, og så har ministeren bagefter været nødt til at gå ind og præcisere det.
Så er der vel netop behov for, at vi laver en lovgivning, som også er klar for de danske universiteter, så vi i fællesskab kan sende det klare signal, at vi ikke vil have brugerbetaling i Danmark?
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Da dette område er et af de vel forholdsvis få, hvor alle Folketingets partier er med i forligskredsen, er det jo ikke overraskende, at der er bred tilslutning til det forslag, der ligger her.
Selv om det er et komplekst område, så tror jeg da, vi er nået dertil alle sammen, at vi er blevet ganske optaget af de udestående spørgsmål, og det gør, at jeg tror, det bliver et spændende arbejde, vi skal i gang med, for vi har jo nu forpligtet hinanden til, at vi om halvandet års tid skal forsøge at forholde os til de meget svære spørgsmål, i hvert fald tre-fire stykker af dem, som der også er blevet fokuseret på her ved førstebehandlingen.
Så jeg vil også blot sige, at jeg ser frem til den grundigere evaluering og revision og vil også fra min side takke for mange spændende timer, hvor vi har drøftet de her meget indviklede, men jo altså for dansk forskning ganske afgørende forhold.
Så tak for førstebehandlingen.
Vi tager fat på udvalgsarbejdet og ikke mindst den evaluering, der forestår: revisionen om halvandet år.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-03:
Jeg synes, det er en meget mærkelig logik, som fru Charlotte Dyremose har her.
Det er jo sådan, vilkårene er.
Så jeg forstår det simpelt hen ikke.
Hvordan er det anderledes?
Er det så fuldstændig omsonst, hvad vi laver i det her Folketing, fordi det næste Folketing jo bare kan vedtage nogle andre love?
Jeg forstår simpelt hen ikke logikken i fru Charlotte Dyremoses spørgsmål.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-03:
Det er for at følge lidt op på det, fru Rikke Hvilshøj sagde, for sagen er jo den, at der ikke er nogen i det her Folketing, der vil indføre brugerbetaling.
Så vi kan altså lave et lovforslag, der siger, at man må ikke, man må ikke have brugerbetaling - dobbelt effekt.
Man må ikke det, man allerede ikke må.
Så den lov, man så vil lave for at bekræfte den lov, der allerede eksisterer, kan jo ophæves med en ny lov.
Så hvis nu vi alle sammen er enige om, at der ikke skal være brugerbetaling, hvad forskel gør det så, om loven er der, eller den ikke er der, når nu vi allerede har en lovgivning, der sikrer, at der ikke er brugerbetaling?
Helge Sander (V), 2008-04-03:
Nu vil jeg straks sige, at jeg ikke negligerer spørgsmålet.
Jeg fastholder bare og understreger endnu en gang, hvad der står i den lov, der gælder i det her land, og som er vedtaget af Folketinget.
Det er mit synspunkt, at hvis vi skal til at bekræfte en lovgivning, der allerede gælder, er vi så langt ude, at jeg tror, at også Folketinget på et tidspunkt bliver nødt til at skride ind.
Med hensyn til de økonomiske vismænds betragtninger - jeg forstår, at også undervisningsministeren har været inde med nogle betragtninger, men det er i hvert fald ikke på regeringens vegne, det kan jeg roligt sige, men om det har været i forbindelse med nogle debatter, skal jeg lade være usagt - er det korte af det lange, at regeringens holdning er helt klar: For så vidt angår de uddannelser, vi har på dagsordenen i dag, er der ikke i dag i Danmark brugerbetaling, og det er heller ikke noget, der er på regeringens dagsorden.