Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Det er et finanslovsforslag, der både er socialt, grønt og økonomisk ansvarligt.
Vores forslag til finanslov holder en ansvarlig økonomisk linje, som understøtter de spæde tegn på et økonomisk opsving, som vi ser i øjeblikket.
Vi går helt til grænsen af, hvad de finansielle rammer tillader, og sikrer dermed penge til forbedringer inden for nogle afgørende områder, nemlig uddannelse, sundhed, grøn omstilling og socialt udsatte.
Specielt vil jeg gerne fremhæve de 2 mia. kr. til uddannelse og de ekstra penge til udsatte børn og unge og derudover også oliemilliarderne til togfonden, som kommer til at ændre det danske landkort grundlæggende.
Statens husholdningsbudget for det kommende år er nu lagt frem ikke bare i form af tal – kroner og øre – men også i form af politik, prioriteringer og en tydelig forskel på os og de borgerlige partier.
Det er den forskel, der viser, hvorfor det langtfra er ligegyldigt, hvem der fremsætter et finanslovsforslag.
Det er ikke noget overflødighedshorn, vi har lagt frem, men det er en fortsættelse af en ny retning for Danmark – en ny kurs, som vi i denne regering satte fra dag et.
For SF er det nemlig afgørende, at regeringens politik og dermed også denne finanslov ikke blot udviser økonomisk, men også en klar social ansvarlighed.
For os handler ansvarlighed ligeså så meget om at sikre et samfund, hvor ingen står alene, men hvor man altid har fællesskabet i ryggen både i dag og i morgen.
Vægten på både den økonomiske og den sociale ansvarlighed hører jeg til gengæld ikke om fra blå bloks side.
Godt nok er der 80 mia. kr.s forskel på, hvad de forskellige højrefløjspartier ønsker, men fælles for dem er en afvikling af vores velfærdssamfund og et farvel til de tusindvis af offentligt ansatte.
Jeg synes, det er befriende, når politikerne toner rent flag, så herfra skal lyde en tak til De Konservative for at fortælle åbent og ærligt om, hvad nulvækst har af konsekvenser, og stå ved det.
Det er fair nok, at Venstre drømmer om nulvækst i det offentlige i modsætning til den vækst i det offentlige forbrug, som vi i regeringen ønsker.
Det er fair nok, at man ikke mener, at der er behov for 2.000 ekstra medarbejdere i det offentlige alene i 2014.
Det er også fair nok, hvis Venstre mener, at forskellen på regeringens og Venstres økonomiske planer på i alt 33.000 par hænder i 2020, ikke har nogen betydning for, hvordan vores velfærdssamfund så kommer til at se ud.
Det er fair nok, at man naivt tror, at vi kan behandle og forebygge kræft, diabetes og psykiske sygdomme med færre offentligt ansatte, at vi kan pleje og passe et voksende antal ældre med færre varme hænder, og at vi kan uddanne flere unge med færre undervisere.
Vi er bare ikke enige.
Det har stor betydning for fremtidens velfærdssamfund, hvis vi har nulvækst i det offentlige forbrug og ikke kan forbedre vores sundhedsvæsen, sikre uddannelse til flere unge og tage hånd om flere ældre.
Det dækker Venstre over, og derfor skylder Venstre stadig svar, og derfor skylder Venstre danskerne at standse lurepasseriet og tone rent flag.
Når vi taler om at tone rent flag, synes jeg også, at Dansk Folkeparti skylder svar og bør komme ud af busken.
Senest har Dansk Folkeparti skrevet under på en fælles kronik med de øvrige partier i blå blok og talt om, at skatte- og afgiftslempelserne skal fremrykkes.
Det er lempelser, som de ikke tidligere ønskede at være en del af, men hvor de stod uden for døren.
Skriver hr. Kristian Thulesen Dahl også under på at ønske en nulvækst på linje med de øvrige blå partier og på, at der fremover skal bruges færre penge på velfærd?
Nu har partiet jo godt nok fremlagt nogle ønsker for næste års finanslov, men hvad der skal ske længere fremme, ved vi ikke.
Går de på kompromis med velfærden og zigzagger, som de har gjort det før?
Vi ved det ikke præcis, og meget kan åbenbart ændres, når man sætter sig sammen med den øvrige del af blå blok.
Dansk Folkeparti taler meget – f.eks. om social dumping –
men de handler knap så meget.
Hvornår kom DF sidst ud af Finansministeriets glasdør og sagde: Vi fik en indsats mod social dumping med i finansloven?
Aldrig.
Anderledes rene toner hører vi fra De Konservative, og tak for det.
Hos De Konservative har man ærligt og redeligt erkendt, hvad konsekvensen af blå bloks nulvækst er: 22 mia. kr.s forskel og 33.000 færre offentligt ansatte.
Det har man lagt frem sort på hvidt; det har man erkendt åbent og ærligt.
De Konservative mener så ikke, at de færre offentligt ansatte er et problem, når der samtidig kommer flere ældre, når vi skal forbedre sygdomsbehandlingen, og når vi skal sikre uddannelse til flere unge.
Det er vi fra SF's side bare slet ikke enige i.
De 33.000 mennesker gør en forskel.
For os handler næste års finanslov om at skabe og fastholde arbejdspladser.
Igen i år er de offentlige investeringer på et historisk højt niveau.
Det kommer til at betyde bedre sygehuse, forbedringer af infrastruktur, flere renoveringer af skoler, daginstitutioner og plejehjem.
Det er tiltag, der skaber aktivitet og dermed job, og som også kommer miljøet til gavn.
Samlet skaber finansloven og regeringens økonomiske politik i alt 15.000 nye private job til de mange ledige på vores arbejdsmarked.
Vi gør samtidig en ekstra indsats, for at arbejdspladserne bliver besat af danske ledige til danske løn- og arbejdsvilkår med en massiv indsats på 75 mio. kr. om året for at bekæmpe social dumping.
For os handler næste års finanslov også om at sikre vores børn og unge den bedst mulige uddannelse.
Finansloven sætter gang i den ambitiøse reform af folkeskolen, der vil sikre øget faglighed, bedre trivsel og læring samt flere reelle muligheder for alle.
Finansloven har også fokus på den forbedring af erhvervsuddannelserne, som er nødvendig for at fastholde og tiltrække flere elever i håndværksfagene.
Inden længe præsenterer regeringen et fuldt finansieret forslag til en erhvervsuddannelsesreform, der sikrer, at flere unge tager en erhvervsuddannelse.
Derudover er der også flere penge til de mange nye studerende.
Der afsættes med finansloven penge, så vi sikrer flere studerendes mulighed for at gennemføre en uddannelse med samme kvalitet som i dag.
Modsat de borgerlige mener vi, at der skal følge penge med, når flere og flere unge heldigvis ønsker at uddanne sig.
For os handler det også om at sikre alle borgere et sundere og bedre liv.
Det sundhedspolitiske udspil, der blev lagt frem i foråret, vil øge ligheden i sundhed, styrke indsatsen på kræftområdet og sikre mere forebyggelse, bl.a. for at sikre færre genindlæggelser blandt nyfødte og styrke både alkoholbehandlingen og hjælpen til rygestop.
Der er penge med til at gennemføre udspillet.
Samtidig har vi styrket indsatsen markant på psykiatriområdet, så udrednings- og behandlingsgarantien nu også omfatter dette område.
Vi har sikret en styrkelse af det sammenhængende sundhedsvæsen, ligesom der er afsat ekstra penge til en forebyggende indsats, så færre bliver syge, og flere kommer sig af deres sygdom.
Finansloven understreger også, at regeringen vil et grønnere Danmark.
Det handler om ambitiøse mål og CO2-reduktioner, og det handler selvfølgelig også om den massive satsning på kollektiv trafik, der ligger i den togfond, der oprettes, når en aftale om øget beskatning af nordsøolien falder på plads.
Det er en aftale til over 27 mia. kr., der sidestiller udenlandske operatører med Mærsk.
Det er en aftale, der sikrer timedrift mellem de store byer og kortere rejsetid mellem alle danske stationsbyer.
Det er en aftale, som sikrer elektrificering af jernbanerne og mindsker CO2-udledningen med over 200.000 t om året.
Derudover indeholder finansloven initiativer til en bedre udnyttelse af Danmarks erhvervsmæssige styrkepositioner, specielt inden for det grønne område, og der afsættes flere penge til forskning og en kemikaliehandlingsplan.
Endelig afsættes der 800 mio. kr. ekstra til en prioritering af miljø og natur og til at sikre, at vi bliver bedre til at genbruge vores affald og udnytte ressourcerne uden spild.
Sidst, men bestemt ikke mindst,
handler næste års finanslov også om at sikre, at flere børn får en bedre start på livet.
Der afsættes over de kommende år over 280 mio. kr. til en styrket indsats over for udsatte børn og unge.
Klare mål for den sociale indsats og penge til at følge dem op med konkrete tiltag er vejen frem, når man skal forebygge sociale problemer.
Derfor kommer regeringen i løbet af efteråret med en række sociale 2020-mål, som skal sikre et nyt og langsigtet ambitionsniveau for indsatsen.
Som sagt mener vi i SF, at den økonomiske ansvarlighed skal gå hånd i hånd med en miljømæssig og social ansvarlighed.
Det gør den i dette forslag til finanslov.