runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Jeg vil gerne lige følge lidt op på det, for jeg har også siddet i en kommunalbestyrelse, og normalt er det jo sådan, at de her særtilskudspuljer bliver meldt ud, før der er finanslovsforhandlinger.
De bliver nemlig meldt ud, inden kommunerne skal til at lægge budgetter.
Så jeg vil høre: Kan ordføreren garantere, at kommunerne kender de beløb, inden de lægger deres kommunale budgetter?
Det var det ene spørgsmål.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Vi behandler i dag L 180, som handler om at nedlægge den sociale særtilskudspulje, hvilket vi fra Det Konservative Folkeparti kan bakke op om.
Når man har hørt på diskussionen i dag, er det måske på tide, at vi minder os selv om, at vi diskuterer ikke hele den sociale indsats i kongeriget, men vi diskuterer puljen her.
Den sociale særtilskudspulje blev oprettet af den tidligere regering med det formål at foretage en større udligning mellem de kommuner, som har et større antal borgere med sociale problemer, og de kommuner, som har et mindre antal borgere i den gruppe.
Problemet med ordningen er, at den ikke virker efter hensigten, tværtimod.
Fordelingen af særtilskudspuljen tager ikke hensyn til den enkelte kommunes samlede økonomiske udgangspunkt – det mener vi den burde – for at finansiere en social indsats i de pågældende områder i kommunen.
Havde man foretaget en helhedsvurdering af de selv samme bykommuners økonomiske situation, er der ikke nødvendigvis tale om kommuner i en svær økonomisk situation, som også ministeriet skriver i bemærkningerne.
Med andre ord har man med særtilskudspuljen skabt en omvendt Robin Hood, hvor økonomisk vanskeligt stillede kommuner finansierer bykommuner med en ellers mere robust økonomi.
Endvidere står der i bemærkningerne, at ministeren lægger op til en drøftelse af, hvordan vi på anden måde kan sikre kommuner med en gruppe med sociale problemer.
Den drøftelse deltager vi meget gerne i, for det her handler jo ikke om, at vi ikke skal have indsatser over for folk, der i visse situationer er på samfundets kant.
Vi er meget optagede af at skabe de bedst mulige rammer for at sikre vores svageste samfundsborgere inden for de økonomiske ressourcer, vi nu engang har til rådighed, og de bedste rammer skaber vi altså ikke ved at tage penge fra kommuner, som i forvejen er økonomisk udfordret, og hvor man så sandelig også har mennesker boende med store udfordringer, og omfordele dem til store nye kommuner.
Derfor støtter vi L 180.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Nu har vi jo hørt fru Laura Lindahl fra Liberal Alliance sige, at Liberal Alliance stemmer for det her lovforslag, fordi puljen afskaffes, men at Liberal Alliance ikke automatisk vil lægge stemmer til en ny pulje, det afhænger af de konkrete forhandlinger – det afhænger sikkert af, hvor mange topskattelettelser
Liberal Alliance f.eks. kan få igennem i forbindelse med en finanslovsforhandling.
Hvad er De Konservatives holdning i den her sag?
Er det også De Konservatives holdning, at man kun stemmer for afskaffelsen, og at man ikke vil garantere for, at man lægger stemmer til en ny særtilskudspulje?
Og hvis man her fra Folketingets talerstol gerne vil garantere for, at man vil lægge stemmer til en ny særtilskudspulje, skal det så være en pulje, der er på præcis samme økonomiske niveau som den pulje, som lovforslaget indebærer skal afskaffes?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Jeg kan sige, at jeg er helt enig i det, der står i fremsættelsestalen, om, at vi i finanslovsforhandlingerne skal drøfte, hvordan vi så laver en social indsats, der måske gør det på en bedre måde.
Jeg vil ikke stå her og garantere, at det bliver det samme med krone til krone.
Det vil jeg simpelt hen ikke, for jeg tror, at forløbet af finanslovsforhandlingerne kan vise, at det nødvendigvis ikke hænger sådan sammen.
Men jeg må bare sige, at vi er dybt optaget af det her.
Altså, vi var, som jeg husker det, også det eneste parti i valgkampen sidste år, der var så vanvittige at lægge et forslag frem om, hvordan vi kunne gøre endnu mere for vores hjemløse i det her samfund.
Det behøver nødvendigvis ikke at være via særtilskudspuljer.
Det kan være på andre måder.
Men vi interesserer os for det her.
Forudsætningen for at have frihed i et samfund og for at give flest mulige mennesker frihed til at gøre, hvad de vil, handler også om, at vi så holder hånden under dem, der ikke kan selv.
Det er helt afgørende med det politiske udgangspunkt, som jeg har.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Tak for det svar.
Nu står det fuldstændig klart, at der i det her Folketing kun er flertal for at afskaffe den sociale særtilskudspulje, at pujlen på 400 mio. kr., når den bliver afskaffet, vil indgå i råderummet, som regeringen vil bruge i forbindelse med en finanslovsforhandling, og at de penge lige så godt kan gå til topskattelettelser, som de kan gå til landets socialt udsatte.
Dermed er det totalt usikkert, hvad de her penge ender med at skulle blive brugt til, og dermed er det totalt usikkert, hvad for en pulje der i sidste ende kommer ud af det her.
Det er – man skal jeg sige – et resultat af dagens debat.
Tak for den klargøring.
Så vil jeg stille et enkelt spørgsmål, og det er: Når nu ordføreren siger, at man skal tage det samlede økonomiske udgangspunkt og lave en helhedsvurdering, vil det så ikke være rimeligt, at nogle af de kommuner, hvor bl.a. hr. Søren Pape Poulsen har rigtig mange vælgere, bidrog noget mere til nogle af de fattige kommuner, som f.eks. har mange socialt udsatte, i stedet for at det er kommunerne med socialt udsatte, som så, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, skal betale til kommuner, som også har socialt udsatte?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Ja, der er jo desværre for få kommuner, hvor vi har rigtig mange vælgere, men jeg er taknemmelig og glad for, at der findes steder, hvor vi står rigtig godt.
Mange af de steder er kommuner, som også er ekstremt veldrevne, og det glemmer man nogle gange, altså, en ting er skattegrundlaget, en anden ting er, at det også handler om, hvor veldrevet en kommune så er.
Det er også en del af det, så nu skal vi ikke skabe et billede af, at de ikke bidrager i forvejen.
Jeg synes, de bidrager så rigeligt.
Så har jeg lige noget at sige til den første bemærkning, som spørgeren kom med.
Jeg synes, det var en gevaldig konklusion.
Jeg tror ikke, og det står jo at læse i papirerne, at der er nogen af os, der har til hensigt at sige: Nå, men vi er så ligeglade med den her gruppe, den skal der ikke gøres noget for socialt.
Men jeg vil sige, at der kommer forhandlinger med kommunerne både nu og i forbindelse med finansloven.
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Ja, meget kort vil jeg sige, at jeg er helt enig i ordførerens konklusion, så det her er bare en opfølgning på Enhedslistens konklusion.
Kan ordføreren bekræfte, at det jo ikke er sådan, at vores social- og indenrigsminister overhovedet ikke kommer med forslag uden at have tænkt sig om, og at hensigten, der ligger i det her, er, at man i stedet prioriterer midler til kommuner, som er i en svær økonomisk situation?
Man tager altså et andet udgangspunkt.
Så i stedet for at gøre det, man gjorde tidligere, hvor man kiggede på boligmasse og arbejdsløshed, siger man nu, at man vil tage et andet sigte og kigge på den økonomiske situation, som kommunerne står i, og derved flytte fokus fra de store byer og ud til provinsen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Det, jeg bare ikke turde bekræfte 200 pct. her fra Folketingets talerstol, var, at det i kroner bliver 1:1.
Det skal man nok passe på med at gøre i det øjeblik, man går ind ad døren til forhandling.
Men ellers er jeg fuldstændig enig i, at det selvfølgelig sker ud fra de kriterier, og det er også det, ministeren lægger op til at vi selvfølgelig bør gøre.
Fuldstændig enig!
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-09:
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren anerkender, at det er problematisk for kommunernes budgetlægning, at det er uklart, om der kommer en ny pulje, hvor stor puljen bliver, og hvilke kommuner der får mulighed for at modtage støtte.
Der er altså en masse uklarheder i det her lovforslag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Nu er det jo lidt fra år til år med den her pulje, og der er afsat penge for 2016.
Dem har man indtil årets udgang, og her i maj og juni, hvor KL og regeringen sætter sig sammen, skal der laves aftaler med landets kommuner.
Spørgeren kan jo så have ret i at spørge, hvad det så helt kommer til at betyde.
Når man søger om en særtilskudspulje, kan det jo også være forskelligt, hvad man får, og jeg er nødt til at sige, at det er noget af det, vi må drøfte.
Det er jo ikke sikkert, at det kun kan ske via en bestemt pulje i en bestemt form.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-09:
Så kunne jeg godt igen tænke mig at spørge, om ordføreren anerkender, at det er problematisk, at det her lovforslag er så uklart, at kommunerne ikke engang er sikre på, om der kommer en pulje til socialt udsatte.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
I forhold til om det er problematisk: Altså, sådan er det jo på rigtig mange områder, hvor der er puljer, som man som kommune søger.
Nu har jeg selv haft fornøjelsen af at være kommunalpolitiker, og der er det jo sådan, at man gerne vil være sikker på de kroner, der kommer ind, men det ændrer sig jo hver eneste år.
Og det ved enhver kommunalpolitiker: Når man går til budgetforhandlinger, kommer man nok til at lave ting lidt om, for der er nogle forhandlinger med både regeringen og efterfølgende i forhold til en finanslov, der skal på plads.
Så der vil altid være en usikkerhed.
Jeg tror, det ville være mærkeligt, hvis jeg sagde noget andet.
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Jeg tror, at ordføreren gør klogt i at holde fast i, hvad det er, der er sket i Aarhus og i Odense, for det er jo der, pengene falder.
Man kan kigge på, hvor pengene kommer ind.
Det her er jo et omprioriteringsbidrag, som den tidligere regering lavede.
Alle kommuner skulle indbetale til kassen, og så fordelte man det efterfølgende.
Det var efter Enhedslistens ønske.
Lad mig bare tage Region Nordjylland som eksempel.
Der er 11 kommuner i Region Nordjylland, der tilsammen giver over 60 mio. kr. til det her.
Den eneste by i Region Nordjylland, der modtager penge, er Aalborg, nemlig 10,5 mio. kr.
Resten går så ud af regionen, bl.a. til København, som får langt over 100 mio. kr. Synes Socialdemokratiet virkelig, at det er rimeligt, at kommuner, som har det rigtig svært med det sociale indeks, skal være med til at betale for festen i de større byer?
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Det er en pulje – nu citerer jeg igen – som giver penge til kommuner, der har statistikker, hvori man simpelt hen kan se, at der er problemer, hvad angår andelen af borgere uden bolig og med psykisk sygdom, problemer med misbrug, lav indkomst, høj arbejdsløshed, mange på førtidspension og mange kriminalitetsproblemer.
Der vil man sætte ind.
Det er da om noget god socialpolitik.
Jeg synes sådan set også, at man tidligere har hørt det fra Dansk Folkeparti, nemlig at det præcis er der, man også vil kende Dansk Folkeparti, altså at de vil sætte ind, hvor der virkelig dokumenterbart er sociale problemer.
Jeg vil da gerne spørge ordføreren for Dansk Folkeparti: Hvilken garanti har man fra Dansk Folkepartis side fået fra regeringen om, at de her penge rent faktisk vil blive brugt til noget andet, altså at de rent faktisk går tilbage til kommunerne?
Har man fået en garanti fra regeringen om, at de her penge kommer til at gå til kommunerne?
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Det, der er interessant, er, at man sådan står og oplæser alt det gode, puljen kan.
Det er jo sådan set rigtigt.
De kommuner har også udfordringer, men de kan også løfte dem selv.
Man kan kigge på det.
Det er Rebild, det er Lolland, det er Vordingborg; det er de kommuner, der skal finansiere de sociale udfordringer, der er i København, Aalborg og Odense.
Ordføreren ved vist godt, hvad der er sket de førstnævnte steder, og hvad det er for nogle sociale udfordringer, de har.
Det kan godt være, at de ikke har det i et socialt boligområde, men de har et generelt socialt underskud, hvis man kan sige det sådan, i forhold til borgerne, som jo tit og ofte bliver udstødt fra de store byer, for de har svært ved at bo der, fordi boligudgifterne stiger.
Og så gør man det altså her sådan, at de kommuner, som har den ringeste økonomi, og som har sværest ved at løfte det sociale arbejde, er dem, der skal betale til de kommuner, som vi hvert år fra KL hører klage over, at loftet over kommunernes økonomi er en kæmpe udfordring, fordi de ikke kan bruge alle de penge, som de har.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Så var der altså intet som helst svar på, hvad Dansk Folkeparti har af garanti for, at de her penge, som går fra de mennesker og grupper, som har det allersværest i vores samfund, så bliver brugt på at sikre velfærden i vores kommuner hos dem, som altså har det sværest.
Man kan sagtens nævne mange kommuner, som har det svært.
Jeg er fuldkommen enig i, at der er mange, der har det svært.
Her er udelukkende en hensigtserklæring om, at det er hensigten – det står der endda i lovforslaget – at lave en forhandling i forbindelse med finansloven, og så må vi jo se, hvad der kommer ud af det; det må man så konkludere.
Man må i hvert fald sige, at der intet som helst er givet, sådan at de her penge, som gik til noget godt, kommer til at gå til noget, der bare tilnærmelsesvis er lige så godt.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Først vil jeg gerne lige sige, at Enhedslistens generelle holdning til udligning er, at alle kommuner skal have økonomisk mulighed for at tilbyde den samme service til borgerne.
Derfor vil vi også gerne se på, hvordan rige kommuner i forbindelse med en revision af den udligningsreform, der er, kan bidrage mere til fattige kommuner.
Det, som vi har problemer med i forhold til det her lovforslag, er jo det, som jeg også hører ordføreren sige, nemlig at man faktisk er ude at tage penge fra kommunerne, og at kommunerne ikke samlet set vil få alle pengene tilbage igen.
Det andet er, at det er fuldstændig useriøst at tage den her diskussion om den sociale særtilskudspulje uden for en generel diskussion af, hvordan vi laver en fornuftig udligningsreform.
For når man tager pengene fra de her kommuner – og de penge går til de mest socialt udsatte, der findes i det her land – så undgår man jo behændigt at se på, om der er nogle kommuner i f.eks. Nordsjælland, som har rigtig mange penge, og som kan bidrage til festen.
Og det bidrager Dansk Folkeparti til.
Så jeg synes, det er pinligt, at man på den her måde tager penge fra nogle af landets mest udsatte grupper og vil bruge dem til et eller andet, som endnu ikke er helt afklaret, uden at tage det som en del af en større diskussion, hvor man jo kunne se på, om det var nogle andre, f.eks. nogle velhavere i Nordsjælland, som kunne bidrage noget mere til festen.
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Jamen jeg vil bare sige, at hvad angår den pulje, som ligger, så var det jo Enhedslisten, der fik den igennem.
Det er jo lige nøjagtig det omvendte, man har fået.
Det er dem, der har de største sociale udfordringer ude i kommunerne, der betaler.
Det er meget tydeligt.
Der findes faktisk en oversigt over det, så man kan gå ind og se, hvad hver enkelt kommune betaler, altså hvad 98 kommuner giver til puljen.
Man kan se, hvem det er, der modtager pengene.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Det står dermed fuldstændig uklart, hvad det er for en ordning, som vil erstatte den her ordning, som jo går til nogle af de mest socialt udsatte.
Men de penge, der bliver tildelt ud fra den her pulje, bliver jo tildelt ud fra objektive kriterier: Andelen af arbejdsstyrken, som er ledig, og som bor til leje; andelen af 18-64-årige, som er personer med lav indkomst; andelen af førtidspensionister; andelen af folk, der er kriminelle; andelen af indbyggere, der er psykisk syge; andelen af indbyggere, der bor i alment boligbyggeri.
Alle dens slags kriterier ligger jo objektivt til grund for, hvordan man fordeler de her penge.
Jeg synes, det ville være klædeligt, hvis Dansk Folkeparti, når der kommer sådan et forslag her, hvor man siger, at man vil afskaffe det, at de her midler går til nogle af landets mest udsatte borgere, f.eks. så havde en meget klar model for, hvordan tildelingen i stedet skulle foregå.
Det ville jo gøre en lidt mere tryg, i forhold til at det her ikke igen skal ende med at gå til skattelettelser eller til dyre luksusbiler, sådan som Dansk Folkeparti gerne vil have.
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Jeg skal bare i flæng nævne nogle kommuner, som betaler for det her, altså til bl.a. Københavns Kommune.
Det er Morsø, det er Thisted, det er Brønderslev, det er Frederikshavn, det er Læsø, det er Rebild, det er Mariager Fjord, det er Lolland, det er Vordingborg.
Det er altså nogle kommuner, som har rigtig svært ved at løfte den kommunal kerneopgave.
Det er ikke, fordi det er dårlige politikere, der sidder derude.
Det er, fordi de har en udfordring i forhold til deres skattegrundlag.
Når det går godt i Aarhus og huspriserne stiger, så bliver folk på en førtidspension ikke skubbet ud af Aarhus, men når de står og kigger op på en etværelseslejlighed, så siger de, at nu kan jeg flytte et andet sted hen, til Rebild, og få et godt hus der og få et godt liv. Så gør de det.
Og så er det den kommune, der står med det.
Men det er dem, man tager pengene fra med puljen, og det stopper vi.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Tak for det.
Det her lovforslag, som vi nu giver os i kast med at forhandle her i Folketingssalen, er en ændring af det tiltag, som den tidligere regering gennemførte og vedtog.
Det var et tiltag, som helt målrettet gik ind og prioriterede midler til det her samfunds mest udsatte.
Der står direkte om fordelingen af midlerne, at de kan gå til kommuner, hvor man simpelt hen kan se i statistikkerne – og jeg læser nu op – at de i en del af kommunen har en stor andel af borgere uden bolig, altså hjemløse med psykisk sygdom, problemer med misbrug m.v., lav indkomst, høj arbejdsløshed, mange på førtidspension og kriminalitetsproblemer.
Der er desværre en række af vores kommuner, store som små kommuner, som har bydele, hvor det her gør sig gældende.
Derfor var det i sandhed fornuftigt og rettidig omhu at sætte den pulje af tilbage i 2013.
Og det, vi får af svar fra f.eks. Aarhus Kommune – også af svar officielt sendt til Folketinget – er, at Aarhus Kommune har lavet konkrete projekter, som giver friplads i daginstitution eller i SFO; en indsats, som skal sikre, at 90 pct. af de særligt socialt udsatte på forsorgsinstitutioner kun opholder sig der i 120 dage og derefter får en mere permanent løsning; at andelen af de kriminalitetssigtede unge reduceres år for år.
Det var altså fra Aarhus.
Odense arbejder også med det.
Vi ved, at Odense også er en af de byer, som slås med de her problemer, og konkret er det de unge mellem 15 og 30 år, som Odense har brugt den her pulje til; bekæmpe misbrug og sætte ind i forhold til hjemløse; det, der hedder housing first; og udsatte børn og unge.
Hertil kommer indsatser i Vollsmose, altså et arbejde for at få et højere uddannelsesniveau, flere i arbejde, større tryghed og en mere blandet beboersammensætning.
Jeg må sige, at jeg synes, at de eksempler taler helt for sig selv, nemlig at det er en pulje, som går den rigtige vej, og som sikrer et mere retfærdigt Danmark, og som sikrer de steder, hvor vi ved, at der er problemer.
Vi læser i avisen hver uge, at her er der problemer.
Men her er der faktisk en pulje, som gør noget ved det, og som specifikt beskriver, at hvis man har boligområder, som har den her beboersammensætning, så kan man gå ind og gøre noget ved det.
Derfor er jeg uforstående over for, at regeringen finder det nødvendigt og en god idé at lukke kassen her.
Derfor er jeg meget spændt på at se, om der overhovedet er et flertal bag regeringen for det her konkrete forslag.
Jeg må sige, at som det ser ud nu her, og som det er beskrevet i det lovforslag, kan vi Socialdemokrater ikke støtte, at man smækker kassen i og lukker den her sociale særtilskudspulje, uden at vi har nogen som helst idé om, hvad der skal komme i stedet for for at hjælpe de her befolkningsgrupper og de her bydele, som altså virkelig har brug for hjælp.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Her handler det så om det såkaldte omkostningstillæg, og her vil jeg gerne sige, at fra radikal side kunne vi sådan set både leve med det forslag, som flere ordførere har været inde på, om et såkaldt bruttoficeret omkostningstillæg, altså simpelt hen gøre det til et almindeligt vederlag, så det blev sammenligneligt eller i hvert fald lettere at sammenligne, og så man fik det samme ud af det.
Hvad vi ikke rigtig kunne leve med, er ideen om, at man skal komme med en bon for eneste udgift, man har haft, for det synes vi ville give et unødigt bureaukrati.
Men det hele er for os nu, kan man sige, lidt irrelevant, fordi vi har indgået en aftale her til morgen, hvor vi altså holder vederlag og omkostningstillæg på det samme niveau, men dog regulerer den del, der handler om vederlaget, med den gennemsnitlige offentlige lønstigning.
Det betyder jo altså så, at vi ikke udhuler det vederlag, som folketingsmedlemmer får år for år.
Det synes vi er fornuftigt, for det er jo ikke meningen, at vi skal have en meget prangende løn herinde, men det er jo heller ikke meningen, at vi støt og roligt skal have mindre i løn end andre offentligt ansatte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Jeg skal bare forstå, om det er sådan, at den stemmeaftale, som en række partier, herunder De Radikale, har indgået i morges, forhindrer partierne i at lave yderligere tiltag på området.
Når jeg spørger, er det jo også, fordi jeg synes, Radikale normalt er et parti, der går meget op i, at der skal være tillid til politikerne, og at der skal være gennemsigtighed osv. Mange steder i det offentlige og i det private er det jo sådan, at hvis der er noget, man har haft som en relevant udgift, afleverer man den kvittering på de taxature, der eventuelt har været.
Det, som er Vederlagskommissionens hovedpointe, er jo, at det her var en god ordning engang, men at den bare ikke giver nogen mening længere, fordi de udgifter, som den skulle dække, er bortfaldet, fordi det i al væsentlighed bliver dækket af Folketinget.
Så det her er jo faktisk en anbefaling fra Vederlagskommissionen.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Radikale Venstre mener ikke, at det samlede vederlag og omkostningstillæg til politikere skal stige.
Vi synes heller ikke, at det skal falde mærkbart sammenlagt set.
Og så synes vi, at det skal være så ubureaukratisk som muligt.
Inden for rammerne af det er vi klar til at diskutere f.eks. en bruttoficering, som vist også er foreslået af Vederlagskommissionen.
Sådan som den her stemmeaftale er skruet sammen, holder den jo altså, indtil vi har stemt de her ting igennem, og så står det sådan set alle partier inklusive Radikale Venstre frit for at se, om man kan finde flertal for andre ting efter det.
Vi ønsker hverken at gøre den meget større eller meget mindre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Nu talte ordføreren om det samlede billede, men vil ordføreren ikke anerkende, at der kunne være en bedre model end den, vi har i dag, når det handler om gennemsigtighed; når det handler om, at befolkningen nemt kan overskue og gennemskue, hvad det er, vi får i vederlag og tillæg?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Jo, jeg tror som sagt, at hvis man, om jeg så må sige, bruttoficerede omkostningstillægget, så man fik et vederlag, der dækkede det hele, var det selvfølgelig lettere at sammenligne det med en tilsvarende lønning ude i det øvrige samfund.
Så det kunne man godt diskutere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Vi støtter heller ikke forslaget.
Vi synes, at der i dag er en enkel, ubureaukratisk ordning, hvor der udbetales ét beløb, og så er der afregnet, så man ikke skal ud i andre ordninger, som ses andre steder på arbejdsmarkedet, eller lave en mere bureaukratisk model.
Skulle der være et stærkt, stærkt ønske fra forslagsstillerne om, at man på en eller anden måde bruttoficerer det her, så taler vi gerne om det.