Doris Jakobsen (SIU), 2014-09-09:
I dag behandler vi den sidste finanslov før folketingsvalget.
Gennem valgperioden har vi haft vores uenigheder, som vi har diskuteret respektfuldt og for det meste har fundet gode løsninger på.
Så når vi ser tilbage på samarbejdet med denne regering, er listen over succeser lang.
Vi startede med at fjerne den tidligere regerings hårdtslående besparelser på Istjenesten og politiet, men vi har gjort meget mere end det.
De mange grønlandsktalende i Danmark kan nu få kirkelige handlinger og kan støttes i svære tider på deres eget sprog, fordi vi har ansat en grønlandsk præst i Danmark.
Vi har sikret finansieringen til det arktiske universitets samarbejde, så vi på tværs af landegrænserne kan arbejde sammen om at skabe ny viden og nye muligheder.
Vores medborgere får ikke længere sat deres liv i stå i flere år, mens de venter på en plads til afsoning, fordi vi har nedbragt ventelisten.
Snart behøver de heller ikke vente i flere år på at få afgjort deres sager ved domstolene, fordi vi er ved at nedbringe ventelisten til afsoning.
Vi har gavnet de små bygder ved at sikre kommunenfogederne en anstændig løn.
Grønlandske børns ensomhed i Danmark har vi bekæmpet gennem finansieringen af Foreningen Grønlandske Børns arbejde.
Socialt udsatte grønlændere i Danmark og de ansatte på de sociale projekter har fået lidt mere sikkerhed i hverdagen, indtil den nationale strategi er færdig, takket være det varige satspuljetilskud.
Det samarbejde vil jeg gerne takke regeringen og mine kollegaer her i salen for, men der er stadig en række områder, der har brug for en indsats.
Det har vi i Grønland vidst længe.
Derfor besøgte jeg sidste sommer det islandske beredskab for at lære, hvordan vi hurtigt kan få styrket vores beredskab i Grønland.
Allerede i forbindelse med sidste års finanslov foreslog jeg, at vi skulle sætte penge af til et frivilligt grønlandsk beredskab med det samme i stedet for at afvente forsvarets rapport.
Nu er der gået et helt år, siden Statsrevisorerne fremsatte den opsigtsvækkende kritik.
Vi kan ikke være bekendt at vente til 2016, før beredskabet bliver forbedret.
Derfor bør vi allerede nu sætte penge af på denne finanslov til en forøget indsats i Grønland.
Om pengene afsættes som revisions- eller reservations- eller rammebevilling som en pulje i forsvarets budgetter eller på en helt anden måde, er ikke vigtig for Siumut.
Så vil jeg gerne spørge finansministeren, om ministeren vil sørge for, at pengene til indsatsen vil være til rådighed allerede næste år.
Også det grønlandske retsvæsen har brug for et kærligt, men kritisk blik.
Vi hævede lønnen for kommunefogederne, men der mangler stadig ordentlige detentionsforhold.
I bygderne bliver kommunefogeder bedt om at anvende deres eget hjem som detentioner til f.eks. berusede, psykisk syge og drabsmænd – deres eget hjem.
Imens har kommunale bygninger plads tilovers.
Vi bør se muligheden for at indrette faste detentioner i kommunale bygninger i de bygder, der har kommunefogeder.
Derfor vil jeg opfordre til, at justitsministeren tager kontakt til de grønlandske kommuner, så der kan findes en løsning.
Og jeg vil opfordre finansministeren til at tage hensyn til de omkostninger, det vil medføre.
Selv om vi har hævet lønnen for kommunefogederne, så er lønnen til domsmænd og hjælpedommere ikke blevet ændret i de sidste 20 år.
Hvis vi vil løse rekrutteringsproblemerne, er det på tide, at også domsmænd og hjælpedommere får en løn, der passer til dette årtusind.
Også anstaltbetjentenes løn halter efter.
I Grønland får anstaltbetjentene lavere løn og kortere uddannelse, end de gør i Danmark.
Det forhold bør også rettes op.
Der er brug for et grundigt løft af hele retsområdet.
Vi bør byde kommunefogederne, de ansatte i politiet, de ansatte i anstalterne, de ansatte ved domstolene, de tilbageholdte og de indsatte værdige vilkår.
I Grønland venter vi stadig på at få gang i råstofudvindingen.
Faktisk venter vi bare på investorerne.
Vores statsminister Aleqa Hammond har i maj meget klart sagt, at danske investorer kan spille en afgørende rolle for at bane vej for andre internationale investeringer i Grønland, og at Danmark også kan bidrage ved at skabe langsigtede og stabile rammevilkår for investeringerne i Grønland.
Det ønsker vi i Grønland.
Erhvervs- og Vækstministeriets opfordring til Den Nordiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsbank er et godt skridt i den rigtige retning, men jeg vil også opfordre den danske regering til at genoverveje sin politik vedrørende statslige investeringer og investeringsordninger i Grønland.
Det er en meget konkret måde, hvorpå vi kan få gavn af hinanden.
I foråret har vi givet en stor del af de juridisk faderløse ret til deres far, men en del af de juridisk faderløse er stadig afskåret fra deres rettigheder.
Derfor vil jeg til slut spørge finansministeren, om der er sat penge af til den lovede indsats for de juridisk faderløse, der stadig er afskåret fra deres rettigheder.
Sammen har vi skabt mange gode resultater, og vi ser frem til at nå endnu mere ved forhandlingerne i denne finanslov.
Qujanaq.