runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-12-09:
Og derfor undrer det mig, at udenrigsministeren her bare så kortfattet siger, at det er vi enige i fra dansk side.
For det er jo ikke bare 30.000 amerikanske soldater, det er også 5.000-10.000 NATO-soldater yderligere, og det er en aftale, der, hvilket jeg også synes er meget skræmmende, er indgået om, at man vil bevæbne 50.000 fra lokale militser, altså give dem flere våben, end de formentlig har i forvejen, for at få dem engageret i krigen.
Jeg kan ikke se andet, end at det i lang tid fremover vil gøre det langt vanskeligere at sørge for at få en udvikling i retning af fred.
Jeg mener altså ikke, at så mange flere soldater er en gunstig omvej til at få fred; jeg mener sådan set, det er en vej, der i rigtig lang tid vil cementere, at der er konflikt i Afghanistan.
Og derfor: Mener ministeren virkelig, at det her bringer Afghanistan tættere på en fredelig udvikling?
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Jamen vi havde en glimrende samtale her forleden onsdag, også om, hvordan vi kan komme videre, og hvor hr. Frank Aaen også stillede spørgsmål om, om vi ikke kunne få inddraget flere muslimske styrker.
Og det er jeg enig i.
Altså, Jordan er aktivt, og af muslimske lande har vi også Tyrkiet, der er aktivt, og vi har Emiraterne, men jeg så gerne, at flere var med.
Men det begreb, fredsbevarende styrker, kræver lige, at der er en fred at bevare, og det vil sige, at vi skal sørge for, at Karzairegeringen har mulighed for at fungere i hele området og få trængt Taleban tilbage, for jeg står fast ved, at vi ikke en gang til må overlade Afghanistan til Taleban, som det skete i 1990'erne, hvor omverdenen trak sig for hurtigt tilbage.
Jeg ønsker også mere, hvad angår det civile område.
Det skal vi også, vi skal styrke den civile komponent, og jeg håber på, at vi den 28. januar, hvor vi skal have en konference, får styrket donorkoordinationen og det civile element kraftigt.
Frank Aaen (EL), 2009-12-09:
Det er jo klart, at for at få fredsbevarende styrker ind skal man have etableret en fred.
Men det, der sker nu, er, at man etablerer en skarpere krig.
Man skal være opmærksom på – og vi vender tilbage til det i næste spørgsmål – at langt de fleste af dem, der kæmpes imod, jo ikke er Taleban.
Det er lokale styrker, lokale grupper, som simpelt hen bare ikke vil domineres af udlandet, og som ikke ønsker at blive domineret af en korrupt præsident, der er indsat ved valgsnyd i Kabul.
Man ønsker en anden udvikling.
Det er derfor, jeg synes, det virker så selvmodsigende at tro, at man kan komme tættere på en anden udvikling i Afghanistan ved bare at fortsætte og forstærke det, man har gjort nu i årevis.
For jeg tror, vi er enige om, at det, der er gjort i Afghanistan indtil nu, specielt i Helmandprovinsen, men også i andre dele af Afghanistan, ser ud til at gå den forkerte vej.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Er det en god idé bare at mose på ad den samme vej med endnu mere magt, når man kan se, at resultatet faktisk har været tilbageskridt?
Og der citerer jeg sådan set USA's øverstkommanderende, McChrystal, som siger, at det går den forkerte vej.
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Derfor sagde McChrystal jo også, at han havde brug for 30.000 flere mand, og han har også sagt her til morgen, at han måske beder om endnu flere om et års tid.
Så hvis man synes, at McChrystal har ret i det ene, kan det jo også være, at han har ret i det andet.
Vi kan se det med vores hvedeprogrammer.
Der kunne f.eks. før være opiumsdyrkning, men hvis der er sikkerhed for, at Taleban ikke kan komme tilbage – for det er jo dem, der kræver opiumsdyrkning, det er dem, der tager skat af det – så kan der komme hvededyrkning, som vi har set det i Helmand.
Så jeg tror, det er meget vigtigt, at vi har styrker, der er stærke nok til at befri et område og holde et område, så der kommer udvikling i området.
Når den udvikling så er kommet, skal vi jo altså også sørge for, at afghanerne får ejerskab til det.
Det er derfor, vi lægger så meget vægt på, at afghanske styrker kommer ind og bliver trænet, også af os, så vi kan trække os lidt mere i baggrunden.
Jeg tror, det er meget vigtigt, og derfor var jeg også enig med hr. Aaen tidligere i, at det er vigtigt, at der også kommer andre end vestlige tropper ind.
Frank Aaen (EL), 2009-12-09:
Jo, men det, der sker lige nu, er jo, at der kommer flere vestlige tropper.
Det er dem, der dominerer krigsbilledet.
Det er det, der genererer modstand langt ud over Taleban.
Så siger man, at man vil engagere andre tropper.
Men hvis det bare er tropper, der er på NATO's og USA's side, får de jo samme reaktion imod sig.
Jeg vil også sige, at det er meget diskutabelt, hvor meget man kan regne med, at man kan engagere afghanske militære styrker til at forsvare NATO's og USA's interesser i Afghanistan.
Det mener jeg også er et vildspor at tænke i.
Det er derfor, jeg siger, at nu håber jeg – for jeg ved, at regeringen i øjeblikket drøfter en ny Afghanistanstrategi med de andre Afghanistanpartier – at man overvejer, om den her vej med bare at øge den militære indsats i regi af USA og NATO er en farbar vej, eller om man skal tænke i andre baner.
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Jeg synes også, det ville være festligt, men jeg må bare respektere, at FN altså har sagt, at de normalt vil have en standardudsmykning, som er rimelig neutral.
Men jeg synes, det er smukt derude, og derfor har vi også sørget for, at de danske lokaler er smukt udsmykkede – der er de der små træer, der er lys, og der kan også serveres en småkage.
Men jeg må respektere, at når vi er vært for et FN-arrangement, er det FN, der afgør, hvad de vil have stående derude.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-09:
Det vil jeg glæde mig til.
Men man har altså åbenbart fra Udenrigsministeriets og FN's side valgt at sige nej til at have juletræer det pågældende sted.
Der vil jeg så spørge udenrigsministeren: Er man bange for at støde nogle bestemte befolkningsgrupper ved at kalde det juletræer, eller er man bange for at støde nogen ved eventuelt at pynte de pågældende træer?
Hvorfor må vi ikke have lov til – når nu det her klimatopmøde tilfældigvis foregår i Danmark – at markere, at det er jul?
Det kan jo ikke være, fordi man ikke ser træer andre steder, for det er rigtigt, som udenrigsministeren siger, at der er mange juletræer i København – heldigvis, vi markerer julen – men hvorfor er det så så forkert at have juletræer ude ved Bella Centeret, hvor alle topmødedeltagerne jo i hvert fald kommer?
Karen Ellemann (V), 2009-12-09:
Og så kan man i øvrigt sige, at det er fint nok at have debatten nu, men forslaget er ikke engang blevet fremsat.
Så jeg synes måske også, at vi skal vente med at gå så meget ned i detaljerne i det her forslag, til vi når til førstebehandlingen.
Men som jeg hele tiden har sagt her og lagt vægt på: Det ændrer altså ikke på borgernes rettigheder efter serviceloven.
Jeg vil så igen gentage, at forslaget, som det også fremgår af finanslovaftalen, altså giver kommunerne mulighed for netop lokalt at finde hensigtsmæssige løsninger, som tager hensyn til den enkelte borgers situation.
Det kan jeg i hvert fald ikke som ansvarlig politiker have nogen som helst modstand imod.
Så jeg håber meget på og er sikker på, at vi får en grundig, tilbundsgående debat af, hvad der er af vigtige muligheder og fornuft i det her lovforslag, når nu det bliver fremsat.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-09:
Hvad er ministerens holdning til, at Udenrigsministeriet har takket nej til et sponsorat af nordmannsgraner til udsmykning af indgangen til klimatopmødet i Bella Centeret i København, og deler ministeren ministeriets opfattelse af, at da FN tilsyneladende lægger vægt på et neutralt udtryk, så skal danske juletræer ikke være en del af klimatopmødet?
Det fremgår af www.dr.dk/Nyheder torsdag den 3. december 2009, at der ikke bliver danske juletræer til klimatopmødet.
Udenrigsministeriet har takket nej til et sponsorat af nordmannsgraner, som bruges til juletræer.
En kontorchef i Udenrigsministeriet forklarer som årsag, at det er fordi FN lægger vægt på et neutralt udtryk.
Skovfogeden bag det tilbudte sponsorat forstår godt, hvis man er bange for at starte en ny konflikt ved at provokere nogle af de muslimske gæster ved at lave en juletræsskov ved indgangen til topmødet.
Spørgeren er af den opfattelse, at nordmannsgraner som juletræer er en god dansk tradition, som vi bestemt bør være stolte af, og som tillige kunne have været et flot og smukt indslag til klimatopmødet.
Det er svært at forstå, at juletræer skulle kunne støde nogle udlændinge, da juletræer i december måned findes overalt i Danmark, så deltagere i klimatopmødet kan næppe undgå at stifte bekendtskab med juletræer under deres deltagelse i klimatopmødet i København.
Spørgsmålet er rettet til udenrigsministeren, og lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at Udenrigsministeriet har takket nej til et sponsorat af nordmannsgraner til udsmykning af indgangen til klimatopmødet i Bella Centeret i København, og deler ministeren ministeriets opfattelse af, at da FN tilsyneladende lægger vægt på et neutralt udtryk, så skal danske juletræer ikke være en del af klimatopmødet?
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Det er sådan, at når man holder en FN-konference, overdrager man området til FN, og det er FN's afgørelse, om de vil have juletræer eller ej.
Jeg synes, der er mange gode grunde til at markere i julen i Danmark.
Det gør jeg også selv med glæde, og derfor er jeg også glad for, at Tivoli holder juleåbnet og der er en masse juletræer i København.
Og jeg er sikker på, at alle vore gæster kan se, at Danmark sætter meget pris på juletræerne – også og ikke mindst på nordmannsgranerne.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-09:
Ifølge den artikel, som danner baggrund for spørgsmålet, er det sådan, at FN har sagt, at juletræer ikke er en del af den sædvanlige indretning af Bella Centeret, og det har kontorchefen i Udenrigsministeriet så bare taget til efterretning.
Spørgsmålet går på: Har FN nægtet at acceptere juletræer, eller har man bare bøjet af?
Har det i realiteten været sådan, at FN har sagt: Nej, vi vil ikke have nogen juletræer?
Og har Udenrigsministeriets ansatte så bare sagt: O.k., så kommer der ikke nogen juletræer?
Eller har Udenrigsministeriet markeret, at det er sædvanlig dansk tradition, at når man er til et møde ved den her tid, markerer man det altså ved at opstille juletræer uden for den pågældende bygning?
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Det danske udenrigsministerium har talt med FN og sagt, at vi godt kunne stille juletræer op.
FN har så svaret, at man ikke fandt det passende i forbindelse med indgangspartiet, som i øvrigt er meget smukt dekoreret.
Men jeg kan glæde hr. Skaarup med, at når hr. Skaarup kommer derud og kommer op i den danske delegations område og ind i vores lokaler, hvor jeg vil glæde mig til at se hr. Skaarup, er der ikke mindst i Udenrigsministeriets logistikkontor juledekorationer, små stedsegrønne træer oven i købet, og der er lys.
Så jeg glæder mig meget til at se hr. Skaarup derude.
Det kan også være, vi kan finde en lille kage.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-09:
Nu er der jo tale om de såkaldte nordmannsgraner, og mig bekendt er der lige præcis tale om, at de er meget klimavenlige.
Derfor synes jeg da umiddelbart, at det lyder som en god idé, når man nu holder klimatopmøde i Danmark, og at det er et godt signal at sende fra dansk side, at vi, samtidig med at vi altså har nogle træer, der er mere miljøvenlige – er klimavenlige – så også kan sige, at det er sædvanlig dansk tradition at fejre julen, og at der er juletræer eksempelvis ved Bella Centeret.
Kan ministeren ikke også se, at det egentlig vil være meget fornuftigt, og at der er to – måske endda
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-09:
Jeg takker finansministeren for det meget kortfattede, men klare svar.
Men man kan vel ikke løbe fra regningen, hvis man har en gerning at gøre i partiet Venstre.
Jeg står med en pressemeddelelse, hvor den daværende ordfører på området, hr. Helge Sander, hr. Brian Mikkelsen fra Det Konservative Folkeparti, hr. Aage Frandsen, fru Jette Gotlieb, hr. Tom Behnke og hr. Poul Nødgaard skriver, at de seks partier uden for regeringen med forslaget har sikret deltidsbrandmændene nogle fornuftige vilkår til gavn for både brandmændene og ikke mindst lokalsamfundene, der ikke kan undvære deres indsats.
Hvad er det, der er ændret siden dengang, hvor man udsendte den her pressemeddelelse?
Den nuværende finansminister, som tidligere var beskæftigelsesminister, ændrede jo på dagpengereglerne, hvilket gjorde, at deltidsbrandmændene, som aldrig har været omfattet af reglerne om supplerende dagpenge, pludselig blev trukket med ind og dermed blev en af de grupper, der kunne blive ramt af kun at kunne få supplerende understøttelse i 30 uger.
Det har den nuværende finansminister absolut et ansvar for.
Det er jo interessant, fordi hele den daværende opposition foreslog en vederlagsmodel.
I morgen bliver der her i Folketinget på min foranledning fremsat forslag om det, og jeg må jo ty til gode borgerlige forslag, når andet ikke kan lykkes.
Derfor er det jo interessant at høre, om den nuværende regering bakker op om det, som den daværende opposition foreslog.
Det er derfor, det er interessant.
Er der virkelig forskel på at være i opposition og i regering?
Mener man ikke det, man siger?
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Den politik er jo ikke noget Human Rights Watch har fundet på.
Hr. Qureshi skulle måske have fulgt lidt med i alle de år, vi har arbejdet med det her.
Det har været den danske politik hele tiden.
Det er jo os, der har sat kvindernes situation op forrest, og også kæmpet for den Agenda Equality, som det hedder i Afghanistansproget, og det vil altså sige kønslighed.
Det er også os, der har grebet ind og har reageret, når vi er blevet opmærksomme på sager, så det er såmænd ikke noget, Human Rights behøver at fortælle den danske regering.
Den danske regering har haft det som hovedprioritetsområde hele tiden.
Det er jo også derfor, at vi i vores mikrokreditlån hele tiden har sørget for, at det først og fremmest er kvinder, der får dem, så de bliver mere selvstændige.
Det er da bl.a., fordi kvinderne har været undertrykte og kvinderne er ofre for et undertrykkende system.
Derfor har vi jo hele tiden arbejdet for at frigøre dem.
Det er da rigtigt, der finder ting sted, som vi ikke bryder os om.
Derfor skal vi også den 28. januar, hvor vi har et internationalt møde med Karzai, gøre det ganske klart for ham, at der skal være fremskridt på disse områder.
Men altså, det behøver man ikke få Human Rights Watch til at fortælle den danske regering.
Det har den danske regering arbejdet for hele tiden.
Frank Aaen (EL), 2009-12-09:
I en lang periode er krigsindsatsen fra NATO, Danmark og USA taget til.
USA har allerede igennem en periode øget deres militære tilstedeværelse i Afghanistan.
Og så kan jeg forstå på ministeren, at man allerede taler om at skulle have endnu flere.
Jeg kan lidt forstå, at Obama tror på, at han ved at lave endnu mere krig kan trække sig ud om 2 år, så han er ude inden næste valg.
Det er til at forstå.
Jeg er uenig i, at man skal planlægge sådan.
Det er menneskeliv, det drejer sig om.
Men at vores udenrigsminister kan tro, at det er den rigtige vej frem, fatter jeg ikke.
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Kunne man, vil jeg spørge hr. Frank Aaen om, forestille sig, at modstanden kan vokse i de områder, hvor vi fjerner narkotikaen og får plantet hvede og får bønderne ud af opiumproduktionen?
Vi ved jo, at der er narkobaroner, der lever af det, og det er ikke nødvendigvis Taleban.
Taleban bruger også narkotika, men det gør narkobaronerne altså også.
Kunne man forestille sig, at deres militser så pludselig bliver aktiveret i området for at fastholde narkoøkonomien?
Ja, det kunne man godt forestille sig.
Der er flere forskellige grupperinger, og det er derfor, at vi skal have trænet det afghanske retssystem til at fungere, få politiet til at fungere og få fjernet alle disse militser og få sikret, at afghanerne ikke risikerer at få Taleban tilbage.
Hvorfor må Taleban ikke vende tilbage?
Det er i vores interesse, for vi vil ikke give et land tilbage til Taleban, der udviklede og uddannede op til 30.000 terrorister, som skulle ud til os mellem 1996 og 2001.
Så det er altså for vores egen skyld, nok så meget, og først og fremmest vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at vi prøver at forhindre Taleban i at få et land igen.
Kamal Qureshi (SF), 2009-12-09:
Samtidig viser rapporten, hvordan Karzairegeringen har benådet voldtægtsmænd, hvordan unge kvinder bliver fængslet for at have flygtet hjemmefra i frygt, og desuden oplever voldtægtsofre at blive straffet for utroskab og i nogle tilfælde dræbt.
Desuden kommer Human Rights Watch faktisk med nogle anbefalinger, for ikke at vi bare skal stå her og snakke om, hvor forfærdeligt det er, men sådan set også kigge fremad.
Det er sådan set også det, jeg gerne vil spørge ministeren om, om han vil arbejde for, nemlig om de anbefalinger er noget, som den afghanske regering sætter i værk.
Spørgsmålet lyder: Er det i overensstemmelse med EU's og den danske regerings mellemøstpolitik, herunder bestræbelserne på at få gang i fredsforhandlingerne, at danske lønmodtagerkroner via ATP investeres i virksomheder, der udfører anlægs- og byggeopgaver på vegne af israelske myndigheder i besatte områder i strid med Genèvekonventionerne, som også Danmark er forpligtet til at overholde og fremme?
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Området med hensyn til investeringer her hører egentlig under Økonomiog Erhvervsministeriet, og det har altså oplyst følgende: Arbejdet med ansvarlige investeringer og samfundsansvar generelt er ofte forbundet med en række dilemmaer, som virksomheden og investorer må forholde sig til, men som der ikke er nogen nemme svar på.
Derfor er en dialog med branchen at foretrække frem for lovgivning, der sikrer de bedste rammer for, at pensionskasserne selv aktivt kan arbejde med samfundsansvar på en meningsfuld måde.
Det er virksomhederne selv, der tager stilling til, hvor de vil investere henne, for så længe der ikke er vedtaget internationale sanktioner, er det ikke et regeringsanliggende.
Kamal Qureshi (SF), 2009-12-09:
Nu er spørgsmålet her jo specifikt rettet mod ATP og ikke de mange private investeringsselskaber, og jeg vil meget gerne bede ministeren forholde sig til det følgende.
ATP er Danmarks største pensionsinvestor med investeringer for 400 mia. kr. Selskabet forvalter indbetalinger fra 4,4 millioner danskere – det er altså ikke noget frivilligt foretagende, kan man sige.
Nu citerer jeg Mads Schack Lindegaard, som er chef for Folkekirkens Nødhjælp i Mellemøsten: Danske skatteydere betaler igennem Danida og organisationer som Folkekirkens Nødhjælp mange hundrede millioner kroner til at bekæmpe den fattigdom, som bosættelserne skaber ved at fordrive palæstinenserne fra deres jord.
Det er umoralsk, at danske pensionskasser støtter selskaber, som er indirekte med til at fordrive folk og understøtte en ulovlig besættelse.
Er ministeren ikke enig i, at man, i og med ATP er en offentligt ejet virksomhed, som danske lønmodtagere ikke kan vælge til eller fra, men er forpligtede til at indbetale til, på den måde tvinger danske lønmodtagere til igennem ATP-investeringerne at støtte en ulovlig bosætterpolitik, en ulovlig besættelse i Østjerusalem og på Vestbredden, som vi med andre skattekroner prøver at modarbejde, og som vi med andre skattekroner prøver at modvirke ved at gå ind og støtte op omkring de palæstinensiske organisationer, der arbejder imod bosættelserne?
Det er da i den grad at bruge de danske skatteyderpenge modsatrettet.
Det svar, som ministeren gav tidligere, var jo sådan set et svar i forhold til private investorer, men her er der altså tale om ATP, som er en offentligt ejet virksomhed, og den danske stat er forpligtet til at sikre, at en offentligt ejet virksomhed ikke overtræder Genèvekonventionerne, som Danmark har underskrevet.
Er det i overensstemmelse med EU's og den danske regerings mellemøstpolitik, herunder bestræbelserne på at få gang i fredsforhandlingerne, at danske lønmodtagerkroner via ATP investeres i virksomheder, der udfører anlægs- og byggeopgaver på vegne af israelske myndigheder i besatte områder i strid med Genèvekonventionerne, som også Danmark er forpligtet til at overholde og fremme?
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Som situationen er nu, mener jeg, det er en farbar vej, for det drejer sig altså om at sørge for, at Taleban ikke kan vinde territorium.
Og hvorfor det?
Fordi hvis de kan vinde territorium, kan de altså også få banket hele territoriet tilbage til den middelalder, de vil skabe.
Det vil sige, at den udvikling, som skal være med til at holde Taleban væk, forudsætter, at de moderate, de udviklingsorienterede og udviklingsvillige mennesker i Afghanistan også kan se, at Taleban ikke kommer tilbage.
Så er det altså, at pigerne kommer i skole, at kvinderne får arbejde, at de tager mikrokreditlån, at de laver erhvervsarbejde, at de er med i politik.
De skal jo vide, at vi ikke stikker af, eller som forsvarsminister Gates sagde, at vi ikke smider dem i svømmebassinet og går fra dem, for så tør de da ikke at gå ind i udviklingen.
Så regner de med, at det sker som i 1990'erne, hvor det også er rigtigt, at der var en kolossal masse forskellige militser, og det var jo ikke Taleban alt sammen.
Men det var Taleban, der kom ind fra Pakistan og slog alle de forskellige spredte militser og skabte deres orden i 1996.
Den skal vi ikke gentage.
For det er rigtigt, som vi går ind på i næste spørgsmål, at der er andre end Taleban – men Taleban slog jo de andre og terroriserede landet.
Frank Aaen (EL), 2009-12-09:
Er regeringen enig i, at Taleban kun er en mindre del af de grupper, der kæmper mod USA og NATO i Afghanistan?
Per Stig Møller (KF), 2009-12-09:
Ja, nu er der jo ikke tal på det.
Jeg gad vide, hvordan man er kommet frem til det tal, for hvordan går man ud til de kæmpende i bjergene og dem, der gemmer sig som guerillaer, og dem, der lægger vejbomber og skjuler sig og forsvinder efter at have lagt bomberne?
Hvordan får man fat i manden og spørger: Sig mig, er du talebaner, eller er du ikke talebaner?
Hvem hører du til?
Så det er jo ret hasarderede tal.
Men det har hr. Frank Aaen heller ikke anført i sit spørgsmål.
Der er mange forskellige grupper; der er narkobaroner, og der er krigsherrer, og der er alt muligt.
Der er også folk, der foretager kidnapning.
Der er mange forskellige ude at kæmpe og genere os.
Mit svar er det, som jeg sagde til sidst, at den situation havde vi også i 1990'erne.
Det endte med, at Taleban fik banket dem alle sammen ned og fik indført sin orden.
Den skal vi ikke have igen.
Men til gengæld vil jeg gerne sige, at det også er positivt, at der er så mange forskellige grupper, for det giver jo mulighed for at trække disse andre grupper ud af kampen og f.eks. få dem til at blive en del af de regeringsvenlige militser, f.eks. sørge for, at den afghanske hær har en ordentlig løn.
Det er så det, vi skal se på igennem NATO's Trust Fund.