Benny Engelbrecht (S), 2012-03-27:
Med det foreliggende lovforslag ønsker regeringen at ændre selskabslovens regler om ihændehaveraktier, og ændringen har til formål at sikre, at Danmark kan opfylde de forpligtelser i internationalt samarbejde om skatteforhold, som Danmark har påtaget sig gennem OECD's Global Forum on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes.
Lovforslaget indeholder desuden en ændring af årsregnskabsloven.
Den vedrører fastsættelse af den betaling, som ikkefinansielle virksomheder betaler for regnskabskontrol.
Socialdemokraterne mener, at det er helt naturligt at lytte til og imødekomme den internationale kritik af manglende ejeroplysninger, der er om ihændehaveraktier.
En af fordelene ved internationale fora er, at man netop kan få efterprøvet styrken i sine egne kontrolsystemer og holde dem op imod, hvad man gør i andre lande.
Det er da også langtfra første gang og sikkert heller ikke sidste gang, at regeringen fremsætter forslag her i Folketinget, som er inspireret af netop dette globale forum.
Jeg har også meget vanskeligt ved at forestille mig, at nogen kan have noget imod forslagets hensigt.
Der skal skabes større transparens og dermed bedre kontrolmuligheder.
Med de nuværende regler i selskabsloven har man kun pligt til at lade sig registrere, hvis man ejer mere end 5 pct. af et givent selskab.
Ændringen af selskabsloven betyder, at ejere af ihændehaveraktier fremover skal lade sig registrere i Erhvervsstyrelsens ejerregister, ligegyldigt hvor mange aktier de så har i det pågældende selskab.
Den foreslåede ændring af selskabsloven vil dog ikke betyde, at de registrerede oplysninger om ihændehaveraktier på under 5 pct. vil blive gjort tilgængelige for offentligheden.
Oplysningerne vil kun kunne blive videregivet til offentlige myndigheder, som har brug for oplysningerne i kontroløjemed, og det er jo naturligvis primært skattemyndighederne, der er tale om her.
Overholdelse af de nye regler sikres ved, at ihændehavere af såkaldte ihændehaveraktier kan påføres bødestraf, såfremt de overtræder pligten til at lade sig registrere.
Det er anført i lovbemærkningerne, at de nye regler vil blive evalueret senest 3 år efter reglernes ikrafttræden, og i den forbindelse vil det bl.a. være relevant at få evalueret, om registreringspligten rent faktisk efterleves, og om bødestraf er en tilstrækkelig sanktion.
Lovforslaget indebærer også en ændring af årsregnskabsloven og en deraf følgende konsekvensændring af værdipapirhandelsloven vedrørende ikkefinansielle børsnoterede virksomheders betaling for regnskabskontrol.
Jeg vil godt understrege, at de børsnoterede virksomheder faktisk har stor gavn af denne kontrol, som bl.a. bidrager til at skabe tillid til de finansielle oplysninger, der findes i virksomhedernes årsrapporter, og derfor er det kun rimeligt, at de også selv dækker de omkostninger, der er ved regnskabskontrollen, fuldt og helt, sådan som det i øvrigt også var forudsat, dengang man indførte kontrollen i 2004.
Det er altså derfor, det foreslås, at man ændrer de faste afgiftssatser i loven, sådan at de bliver til omkostningsbestemte gebyrer, og at de fremover bliver fastsat ved bekendtgørelse.
Dette vil være mere hensigtsmæssigt end at skulle ændre betalingerne med jævne mellemrum i lovgivningen.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at dette lovforslag ikke vil medføre nye administrative byrder for erhvervslivet, idet den registreringspligt, der bliver indført, påhviler aktionærerne og ikke de virksomheder, der har udstedt aktierne.
Derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.