runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Jeg husker jo, at vi her i efteråret havde diskussionen vedrørende det, der dengang hed L 2, nemlig den her skattepakke, og jeg kunne høre på skatteministerens tale, at der var genbrugt nogle vendinger fra dengang.
Det er også tilladt, og fred være med det,
men jeg bliver nødt til at stille et spørgsmål til skatteministeren, for jeg tror, at vi taler lidt forbi hinanden.
Er det ikke sådan, at vismændene, Det Økonomiske Råd, har sagt, at det, der i øjeblikket er problemet, og som er farligt, er at pumpe penge ud i den danske økonomi, og at det skal vi passe på?
Og er det ikke sådan, at der i forbindelse med skattepakken, som mit parti ikke var med i, men som blev vedtaget her i Folketinget, er et provenutab på 4 mia. kr. i 2009 og 3½ mia. kr., tror jeg det er, i 2010 og derefter?
Det betyder altså, at den her skattepakke pumper penge ud i det danske samfund stik modsat det råd, som regeringen har fået fra vismændene.
Er det ikke korrekt?
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Hr. Niels Helveg Petersen tager heldigvis fejl, for det, der er tale om, er ikke, at vi gennemfører ufinansierede skattelettelser.
Skattelettelserne, der blev vedtaget sidste efterår, er finansieret dels ved at bruge overskuddet fra Arbejdsmarkedsfonden, hvor der er et krav om, at overskuddet skal tilbage til borgerne - noget, som Det Radikale Venstre i sin tid fik sat igennem - og dels ved at øge energiafgifterne for at understøtte regeringens klima- og energimålsætninger.
Hvis man gennemførte hr. Niels Helveg Petersens og Det Radikale Venstres forslag, ville det faktisk give skattestigninger.
Det ville medføre, at danskerne skulle betale mere i skatter og afgifter, hvilket ville medføre, at arbejdsudbuddet ville falde, og dermed at risikoen for en overophedning ville blive større.
Derfor er det den helt forkerte vej at gå.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Skatteministerens ordvalg er forkert.
Vi ønsker ikke at give en yderligere stimulans til forbruget, og det er helt på linje med den store rapport, der er kommet fra OECD, og som jeg omtalte lige før, hvor det hedder: Den fiskale politik, skattepolitikken, skal ikke give en stimulans.
Citat slut.
Men det gør man jo ved at holde fast i de skattelettelser, der gennemføres i 2009.
Man stimulerer den økonomiske udvikling, man kommer olie eller benzin på bålet, hvorimod der netop nu er brug for at have en fod hvilende let på bremsen.
Det er det, der er kritikken.
Jeg synes, man er alt for letsindig over for truslen om overophedning af vores økonomi.
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Se, når der er tale om risiko for overophedning af dansk økonomi, er det et spørgsmål om, at der mangler hænder til at udføre de opgaver, der er, både i den private sektor og i den offentlige sektor.
En måde at få fremskaffet et større arbejdsudbud på, altså få flere til at tilbyde deres arbejdskraft i Danmark i form af, at de enten aktivt bliver længere på arbejdsmarkedet eller vælger at være flere timer på arbejdsmarkedet, er, at gevinsten ved at gøre en indsats bliver større.
Den gevinst bliver større, ved at vi sætter skatten ned på arbejde, hvorimod det, som Det Radikale Venstre foreslår, faktisk er at gøre gevinsten mindre end det, der allerede er vedtaget, nemlig at gennemføre reelle skattestigninger.
Det er jo ikke korrekt, at forslaget fra sidste efterår er ufinansieret.
Det er fuldt ud finansieret inden for rammen af dansk økonomi, og det er finansieret i forslaget i sig selv.
Det, der er sagen, er, at regeringen faktisk præcis i disse timer - i øvrigt sammen med Det Radikale Venstre - sidder og arbejder på at lave en jobplan, der vil øge arbejdsudbuddet mere og dermed være med til at tage noget af trykket af dansk økonomi.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Der gemmer sig jo i den her debat i det mindste tre store temaer.
Der er et tema, der vedrører den langsigtede skattepolitik, hvad vej skal vi?
Jeg vil holde mig til det første emne, for det er det, der har motiveret Det Radikale Venstre til at fremsætte dette forslag.
Vi frygter, at en overophedning af dansk økonomi vil svække stabiliteten i vores økonomiske udvikling.
Vi er helt på linje med de økonomiske vismænd, som er stærkt bekymrede, Nationalbanken, som er bekymret for en begyndende overophedning, og her i sidste uge OECD’s landerapport om Danmark, hvor man også udtrykker stærk bekymring for overophedning.
Nu har regeringen så vedtaget, at der næste år skal gennemføres skattelettelser, der i vid udstrækning er ufinansierede, som yderligere vil svække finanspolitikken, og som risikerer at bidrage til overophedning.
Det er selvfølgelig ikke først og fremmest skatteministerens ansvar at undgå overophedning.
Det er vel mere finansministerens ansvar, men hvis jeg var finansminister, ville jeg være bekymret.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Som jeg også nævnte i min ordførertale, så er det helt klart, at det er det enkelte menighedsråd, der indstiller den person, de ønsker som deres præst, så selvfølgelig er der åndsfrihed i folkekirken i Grundtvigs fædreland - hr. Jesper Langballe kender om nogen til mit eget engagement som kirkesanger i Grundtvigs fædrelands kirker.
Jeg mener, at det er hensynet til folkekirkens legitimitet, der gør, at folkekirken skal have samme regler på ligestillingsområdet, som det øvrige samfund og andre institutioner i det her land har.
Ja, så fik jeg det hele med, og jeg er for så vidt fuldstændig enig i, at vi skal skelne imellem de to forskellige ting.
I dag taler vi om ansættelsesforhold; vores beslutningsforslag lægger op til et bestemt ansættelsesforhold - altså meget administrative spørgsmål i virkeligheden.
Det er det ansættelsesforholdsmæssige, det handler om for mig.
Karen J. Klint (S), 2008-02-28:
Den konflikt, der har været her for nylig i Folketinget, handler, som jeg oplever det, om de berømte håndtryk, hvor nogle oplever, at håndtryk kan være religiøse.
Så det, ligestillingsloven handler om, er ansættelsesforholdet og ikke opførselskodekset inden for kirken, for så skulle vi også tage stilling til, om andre religiøse håndtryk skal være forbudt, og det gør vi jo ikke.
Her taler vi jo netop om lige adgang til job, og så må det være biskopper og andre, der finder ud af, hvad de har brug for med hensyn til ritualerne.
Per Bisgaard (V), 2008-02-28:
For nogle måneder siden var mange borgere i Danmark optaget af at snakke ligestilling, da en sag om mandlige præsters vægring ved at give hånd til kvindelige kollegaer fyldte medierne.
Problemet havde måske slet ikke det omfang, som man troede, og i hvert fald synes biskop Karsten Nissen at have fundet en løsning på det aktuelle problem, således at der nu er faldet ro over sagen.
Ordet ligestilling blev også anvendt i den daværende debat, og måske er det den debat, som har motiveret forslagsstillerne til at fremsætte et beslutningsforslag om ligestilling, når det gælder mandlige og kvindelige præsters adgang til ansættelse i folkekirken.
Der synes nu ikke at være et reelt ligestillingsproblem, når man ser, at 47 pct. af landets præster er kvinder, og med den tilgang, der er af kvinder til det teologiske studium, vil det ikke vare mange år, inden mænd bliver i undertal.
Det er min og Venstres umiddelbare opfattelse, at menighedsrådene faktisk gør et dygtigt stykke arbejde, når de indstiller en præst til ansættelse.
Det at menigheder anvender den teologiske opfattelse til at tilsidesætte kvinder, synes at være et meget begrænset problem.
Det findes forhåbentlig slet ikke.
Der er mig bekendt ikke noget statistisk materiale, som kan dokumentere et eventuelt omfang.
I Danmark har den retlige tradition været at sikre frihedsordninger for mindretal, også inden for folkekirken, og som det fremgik af debatten for nogle måneder siden, er modstanden mod kvindelige præster fra et rettelig meget beskedent, lille mindretal, og derfor må der også kunne være plads til dem i folkekirken.
Et menighedsråd skal jo i sine undersøgelser og overvejelser behandle alle lige, uanset køn, seksualitet og race, og det væsentlige er, at valget af den person, man indstiller til præsteembedet, ikke må være foretaget ud fra race, seksualitet eller køn, men udelukkende være teologisk begrundet.
Jeg har læst i baggrundsmaterialet, at ligebehandlingsloven blev ændret så sent som i 2005, og på daværende tidspunkt var man også opmærksom på dispensationsbestemmelsen, men der var ingen, der fandt anledning til at ændre den på det tidspunkt.
Jeg vil gerne konkludere, at det er Venstres opfattelse, at den nugældende lovgivning rent faktisk sikrer, at kvinder og mænd på lige fod kan søge og få ansættelse i folkekirken.
53 pct. af folkekirkens præster er mænd, men da de tillige udgør den ældste del af præstegruppen, vil jeg personligt mene, at kvinderne om ganske få år vil have overhalet mændene i antal og også på dette område have opnået reel ligestilling.
Venstre kan ikke medvirke til forslagets gennemførelse.
Karen J. Klint (S), 2008-02-28:
Kan vi ikke sige det på den måde, at Folketinget jo, netop fordi stat og folkekirke har et fint indbyrdes samarbejde, har tilladt sig at lovgive rimelig meget omkring folkekirken, hvorimod vi næsten ikke har lovgivet om de andre trossamfund, selv om teksterne i grundloven for folkekirkeområdet og for de andre trossamfund jo er ret ens.
Så det kunne være fint, hvis vi fik en generel debat om, hvordan lovgivningen om trossamfund i Danmark skal være.
Det kunne jo være sjovt at diskutere det på tværs af partierne, i stedet for at vi står her og alene diskuterer ligestilling.
For Folketinget har jo netop ved loven om kvindelige præster bestemt, at der skal være ligestilling med hensyn til at søge jobbene i folkekirken, men Folketinget har ikke pålagt de andre trossamfund samme lov.
Der har vi jo netop sagt, at de, fordi de fylder mindre, skal have lov til at gøre det på en anden måde.
Så er det ikke, fordi vi netop har lovgivet om adgangen til kvindelige præster, at vi så også skal sikre os, at der er en ligestilling i praksis og i det personlige samarbejde?
For det er jo samarbejdet, der er et problem, og ikke den lige adgang.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-28:
Vi synes, det er et godt og relevant forslag.
Enhedslisten mener jo, at kirke og stat skal adskilles, men så længe kirke og stat ikke er adskilt, er det klart, at vi ikke kan acceptere dispensation.
Vi kan ikke acceptere, at man har ret til at diskriminere ved ansættelse, så derfor støtter Enhedslisten beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-28:
Fru Pernille Vigsø Bagge nævnte, at 47 pct. ansatte kvinder ikke nødvendigvis er det samme som ligestilling, men nu er det jo sådan i folkekirken, at når præster bliver ansat, bliver de i hvert fald også ansat med den samme løn - afhængigt af anciennitet, kan man sige - så hvor i folkekirken mangler ligestillingen?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-28:
Som hr. Jesper Langballe selv har sagt fra den her talerstol, så er det jo også sådan, det fungerer i praksis.
Selv om man fjerner den her bekendtgørelse, så vil der formentlig sidde menighedsråd rundtomkring, der selv vælger præst med lige præcis det køn eller den teologiske baggrund, som menighedsrådet ønsker.
Sådan er det også overalt i samfundet.
Hvis en virksomhed har lyst til at diskriminere og kun ansætte mænd, så gør den det.
Jeg synes altså også, at folkekirken er nødt til at træde ind i nutiden og træde ud af den mørke middelalder og sige: O.k., vi vil ikke have den diskrimination på ansættelsesniveau med ministerens tilkendegivelse af, at det er i orden, og derfor ændrer vi den her bekendtgørelse.
Men det er rigtigt: Selvfølgelig vil et menighedsråd altid kunne diskriminere, og jeg værner også om åndsfriheden i folkekirken, og jeg synes, det er helt i orden, at der også findes teologiske forskelle i folkekirken.
Jesper Langballe (DF), 2008-02-28:
Jamen så har jeg et andet spørgsmål.
Vi ved jo godt alle sammen, at problemet bunder i, at der er nogle højkirkelige og yderligtgående missionsfolk, der ikke vil have kvindelige præster.
Jeg er dybt uenig med dem.
Jeg mener, at de læser Paulus på en fuldstændig tåbelig måde, og at deres teologiske synspunkt er meningsløst.
Men jeg vil dog stille spørgsmålet: Er det ikke legitimt?
Hvis vi ser på det rent lovgivningsmæssigt, så skal vi jo her kun beskæftige os med lovrammerne og ikke med indholdet.
Er det i og for sig ikke legitimt, hvis et menighedsråd siger: Vi vil kun have en mand som præst, eller vi vil kun have en kvinde som præst?
De har muligvis teologiske grunde, muligvis har de andre grunde, måske har de kloge grunde, måske har de fjollede grunde.
Men skal de ikke have lov til det?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-28:
Hvis der er noget, jeg har sagt fra denne talerstol, som kan virke nedsættende over for kvindekønnet, vil jeg bare sige, at det absolut ikke har været tilsigtet, og så skal jeg i hvert fald beklage det meget.
Jesper Langballe (DF), 2008-02-28:
Jeg synes, at der lå en antydning af en nedvurdering af kvindekønnet i fru Vigsø Bagges tale.
Jeg var meget interesseret i det der eksempel fra Rwanda.
Jeg går ud fra, at selv om de nu har den kvoteordning med fifty-fifty, har kvinderne alligevel ikke ligestilling.
Men jeg tror da ikke, at det gør sig gældende for kvindelige præster i Danmark, at de er så bange for at hæve røsten.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-02-28:
Socialdemokraterne er fuldstændig enige i intentionerne i det her forslag.
For os at se er en undtagelse i Kirkeministeriets bekendtgørelse fra den 10. juli 1978 grundlæggende overflødig, fordi virkeligheden med hensyn til ansættelse i folkekirken heldigvis har overhalet det her forslag indenom.
For mig at se handler forslaget om selve adgangen til præstestillingerne, og den er jo i sagens natur helt lige.
I Socialdemokratiet går vi ind for en rummelig folkekirke, hvor ingen skal til eksamen i deres måde at tro på.
Men ens egen tro giver ikke ret til diskrimination.
Ingen i Danmark, heller ikke præster i folkekirken, skal diskrimineres på baggrund af deres køn, og derfor skal menighedsrådene også overholde det almindelige forbud mod netop diskrimination, når de ansætter præster.
Det er heldigvis også mit indtryk, at de få menighedsråd, der ikke ønsker kvindelige præster, alene henviser til trosfriheden, altså måden at læse de gamle skrifter på, og ikke til kønnet, når de giver kvinder afslag på præstestillinger.
Den interne trosdebat kan vi som politikere ikke blande os i, det er biskoppernes ansvar.
Men vi kan da godt have en holdning til, at det er gammeldags og måske lidt respektløst over for kvindelige præster.
Og det er jo lige præcis det, sagen handler om her i dag, og det løses ikke med det her forslag.
Socialdemokraterne har en meget ringe forståelse for, at der stadig i disse moderne tider er en mangel på total ligestilling i folkekirken, og vi må konstatere, at det stadig findes, og det synes vi selvfølgelig at der skal gøres op med.
Derfor må og skal al vores lovgivning signalere, at i Danmark er ligestilling en forudsætning og et absolut krav.
Derfor er vi også enige i, at muligheden for dispensation fra ligebehandlingsloven kan undværes, når vi taler om den danske folkekirke.
Reelt kan ændringen godt ske rent administrativt, idet folkekirken ikke er nævnt i loven, men i en bekendtgørelse.
Men en bekendtgørelse afspejler vel også de politiske intentioner i selve loven, og det er, at folkekirken ikke har brug for en dispensation.
Vi er - vil jeg så lige sige - enige i, at andre trossamfund fortsat skal have mulighed for dispensation.
Ellers synes vi blot, at det ikke kan gå hurtigt nok med at ændre bekendtgørelsen, sådan at de mandlige præster, der fejlagtigt tror, at de kan afvise en kvindelig kollega, endelig kan blive revet ud af den vildfarelse.
Per Bisgaard (V), 2008-02-28:
Jamen jeg synes med udgangspunkt i den aktuelle situation, at der ikke er et behov for det, for det vil altså være alt, alt for vidtgående og komme ind på grundlovens område, og det er vist ganske vanskeligt at få den ændret.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Jeg har ikke på noget tidspunkt anfægtet grundloven og det, der står i grundloven, og jeg anfægter heller ikke den debat, der foregik før med hensyn til åndsfrihed; jeg går også ind for at fremme åndsfrihed.
Men jeg vil spørge hr. Per Bisgaard om, hvornår hr. Per Bisgaard mener at tiden er inde til at ændre ligestillingsbestemmelserne i ligestillingsloven.
Per Bisgaard (V), 2008-02-28:
Ja, det synes jeg jo netop med henvisning til grundloven, som ministeren også gjorde meget ud af.
Altså, det er simpelt hen en grundlovsfæstet ret, og derfor må det være sådan.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om han mener, at det i vores moderne samfund er helt o.k., at der i en ligestillingslov er en undtagelse fra reglen, der siger, at præstestillinger i folkekirken kan undtages fra lovens område.
Naser Khader (NY), 2008-02-28:
I Ny Alliance går vi ind for ligestilling i alle samfundsanliggender.
Vi er imod diskrimination på grund af køn, alder, etnicitet og religion, og vi forventer også, at alle formelt kvalificerede ansøgere til præstestillinger behandles lige, uanset køn.
Hvad angår De Radikales beslutningsforslag, er vi betænkelige - først og fremmest fordi vi principielt ikke mener, at politikere skal blande sig i indre kirkelige anliggender.
Er der tale om manglende ligestilling uden for kirken, er det et helt andet spørgsmål.
Derfor kan vi ikke umiddelbart støtte forslaget.
I øvrigt undrer det os, at forslaget kun omfatter folkekirken og ikke andre trossamfund.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-28:
Jeg er nok nødt til at sige, at jeg tror, at det her beslutningsforslag er lavet, fordi vi ikke har reel ligestilling mellem mænd og kvinder i det her samfund.
Jeg tror, at det her beslutningsforslag er lavet, fordi man sådan set godt vil have en god og grundig og saglig debat om, hvad lige muligheder for mænd og kvinder er overalt i vores samfund.
Det her er debatskabende, og det her forslag tager udgangspunkt i vores folkekirke.
Og jeg må sige, at jeg synes, det er fuldstændig reelt, at der, når man er ansat som statslig tjenestemand, så ikke er en særlovgivning, der gælder, heller ikke i folkekirken.
Derfor kan SF støtte det her forslag.
Men jeg er altså nødt til at anfægte det, som flere ordførere har sagt her, nemlig at en lige andel af mænd eller kvinder eller en vis procentdel af mænd eller kvinder i et bestemt fag skulle betyde, at man har ligestilling.
Overhovedet ikke.
Sig mig, tror ordføreren, at det er udtryk for, at der i Rwanda er lige muligheder for mænd og kvinder i parlamentet?
Jeg kan fortælle, at det ikke er udtryk for det.
Det er bare for at drage en parallel til den kortslutning, at fordi der er 47 pct. af et vist køn i et eller andet fag, så er der nødvendigvis ligestilling.
Sådan er det altså ikke.
Jeg synes, at det ville have været meget, meget klædeligt, hvis den danske folkekirke som en demokratisk kirke selv havde taget skridtet og bedt ministeren om at fjerne den her bekendtgørelse eller ændre den her bekendtgørelse.
Jeg synes, at det ville have været rigtig, rigtig fint, hvis folkekirken selv havde haft mod og mandshjerte til at sige: Det er selvfølgelig latterligt, at vi har den ordning.
Men det har folkekirken altså ikke formastet sig til, kun på enkeltmandsbasis, og derfor er De Radikale kommet med det her forslag.
Når vi har en ligestillingslov, der er over 30 år gammel, og som siger, at man ikke i et ansættelsesforhold må diskriminere mellem mænd og kvinder, er det utroligt, at en statslig afdeling må have lov til at diskriminere.
Det synes jeg altså bare vi skal holde fast i, for det er jo det, der er tilfældet her.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-28:
Forslaget, vi behandler i dag, går ud på, at den generelle dispensation fra ligebehandlingsloven bør ændres, således at der gives lige muligheder for mandlige og kvindelige præster, når de søger stillinger.
Årsagen til, at der overhovedet er den undtagelse med hensyn til ligestillingen i præsteembedet, er et hensyn til grundlovens bestemmelser om trosfrihed, hvor det kan være nødvendigt at give bestemte trossamfund mulighed for alene at ansætte mandlige eller kvindelige præster.
Denne undtagelse gælder således også den danske folkekirke.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der ved ansættelser uanset erhverv ikke skal tages hensyn til, hvilket køn ansøgeren har, men alene til ansøgerens evner til at bestride stillingen.
Dansk Folkeparti har derfor ikke problemer med den undtagelse, der eksisterer i forhold til ansættelser i præsteembeder i den danske folkekirke.
Samtidig er vi i Dansk Folkeparti af den overbevisning, at der her fremsættes et forslag, som indeholder en ikkeeksisterende problemstilling.
Det er således opgjort af Kirkeministeriet i januar måned, at 47 pct. af præster i folkekirken er kvinder.
Man kan derfor konstatere, at på trods af at ligestillingen ikke gælder for dette område, så er der i det store og hele taget lige mange kvindelige og mandlige præster ind.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Jeg undrer mig bare, for diskriminationen foregår jo nemlig ikke.
Nu er det jo sådan, at SF ofte udtrykker, at tingene skal vokse nedefra, i stedet for at vi inde fra Folketinget presser noget ned over hovedet på folk.
Og netop det her er jo vokset nedefra.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-28:
Den procentsats, der er nu, mener vi rent faktisk er et ganske godt udtryk for, at der er kvinder, som søger ind i præstestanden.
Og jeg deler helt hr. Jesper Langballes påstand om, at kvindelige præster i dag jo ikke er anonyme mennesker, som sidder og underkaster sig hvad som helst; tværtimod, vil jeg sige.
Det er jo netop lige præcis mennesker, som virkelig gerne vil gå ud og måske ændre folkekirken til det bedre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-28:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge igen, når ordføreren nu argumenterer med, at ligestillingen er gennemført, fordi der er 47 pct. af det ene køn.
Det gør sig jo ikke gældende i alle mulige andre fag, hvor der er lige procentsats, men hvor lønnen er forskellig for samme arbejde.
Hvorfor argumenterer ordføreren med en bestemt procentsats i forhold til ligestilling?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-28:
På ingen måde - lad mig sige det sådan - men jeg tror, det er et ganske godt udtryk for tingene.
Jeg har selv valgt kvindelige præster til at døbe mine børn.
Det har jeg det skønt med, og det er et helt eget valg.
Så for mig er det overhovedet ikke et spørgsmål om, om man er mand eller kvinde, men rent faktisk om, hvem der gør det bedst.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-28:
Er det efter ordførerens mening et spørgsmål om procentsatser i forhold til køn, om der er ligestilling i et bestemt fag eller erhverv?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-28:
Overhovedet ikke og på ingen måde.
Det, vi siger, er, at Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at blande sig i kirkens indre anliggender, og vi mener rent faktisk, at sådan som udviklingen er i dag - netop at der er så mange kvindelige præster, som der er - viser det jo, at udbud og efterspørgsel rent faktisk virker ganske glimrende ude i samfundet, uden at man nødvendigvis behøver at lovgive om det.
Det mener jeg at kirkeministeren har været ganske fint inde på med de undtagelser, der netop har været i grundloven, og med den revision af ligestillingsloven, der har været i 2005, altså hvorfor præster ikke er kommet med der.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
På hvilke områder, og hvordan gør det det?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-28:
Dels på grund af at dette forslag strider imod grundloven, dels på grund af det faktum, at 47 pct. af præsterne faktisk er kvinder,
er De Konservative imod.
Vi mener, det er det enkelte menighedsråd, der skal afgøre, hvem der skal være deres lokale præst.
Det Konservative Folkeparti ønsker ikke at blande sig i kirkens indre anliggender, men vi ser med stor tilfredshed på, at biskopper og præster i fællesskab faktisk er blevet enige om fælles retningslinjer for de kvindelige præster.
Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Skal jeg forstå det på den måde, at hr. Henrik Rasmussen begrunder det med, at det her forslag er et angreb på trosfriheden?
Er det det, hr. Henrik Rasmussen mener?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-28:
Men så er der jo heller ingen begrundelse for, at man beholder den særordning overhovedet.