runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-05:
Tak for besvarelsen.
Jeg ser frem til det videre arbejde, vi skal have med det her område.
Jeg vil måske lige understrege til sidst, at det egentlig ikke specifikt er vederlaget, jeg tænker på i forhold til forskellige modeller, men det er det her med, at i en kommune har barnet ret til at komme på en uges ferie om året og får det betalt, og man har måske ret til at få tilskud til sin konfirmation og andre ting, mens det i andre kommuner er fuldstændig utænkeligt.
Det giver meget forskellige vilkår og forskel på, hvad børn egentlig har ret til fra kommune til kommune.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-05:
Det går jeg da ud fra at også hr. Ole Birk Olesen er enig i at man bør have.
Det er sådan et mere principielt spørgsmål, altså det, at man som regering skal sikre sig, at man har et flertal bag de dispositioner, som man foretager sig finansielt og økonomisk.
Så her behandler vi altså ikke det materielle i forslaget, men det principielle, nemlig det, at man ikke har sikret sig at have et flertal i ryggen.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-05:
Hr. Pelle Dragsted siger, at regeringen har sat sig op imod udgifter, som et flertal i Folketinget går ind for.
Jeg vil gerne have hr. Pelle Dragsted til at svare på, om der i det her Folketing er blevet vedtaget en eneste lov, om der i Folketingets Finansudvalg er blevet vedtaget et eneste aktstykke om udgifter, som regeringen ikke har honoreret med en faktisk bevilling.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-05:
Jamen nu er problemet jo, at der her er tale om et mindre forbrug.
Man har med et flertal i Folketinget vedtaget et bestemt niveau for udviklingsbistanden, og det har regeringen ønsket at ændre allerede i 2015, altså før man vedtog finansloven for 2016, og det er sådan set fair nok, for det er jo en politisk holdning.
Og den kan vi være uenige om, men når man foretager den slags dispositioner, bør man sikre, at man har et flertal bag sig.
Det er jo netop også derfor, at et flertal har tilkendegivet, først gennem et beslutningsforslag og efterfølgende en næse til udenrigsministeren, at det her ikke er foregået ordentligt, og det ærgrer mig egentlig lidt, at ordføreren for Liberal Alliance indtager den her lidt polemiske tilgang til det.
For jeg tror egentlig, at ordføreren, uanset at han nu støtter den siddende regering, godt kan se problemet i det.
Men lad os nu sige, at der sad en regering, som ordføreren ikke støttede, og som foretog store budgetreguleringer uden at sikre sig opbakning fra et flertal.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-05:
Jeg vil sige til det, at jeg synes det er problematisk, at vi har en regering, som går ind og prioriterer imod Folketingets beslutning.
Ja, og det er mit svar til det.
Christian Juhl (EL), 2016-02-05:
Jeg prøver med et yderligere kort spørgsmål, som jeg forstår før blev opfattet som en kommentar – og det er helt fint.
Er det ikke at vende tingene på hovedet at sige, at en regering, som bruger pengene forlods uden at have garanti for sit flertal, faktisk er den, som har ansvaret for, at økonomien ikke er tilstede, når man står i sådan en situation, som man gør nu?
Josephine Fock (ALT), 2016-02-05:
Jeg hørte det også mere som en kommentar.
Og så vil jeg sige, at jeg ikke vil blande mig i, hvordan Liberal Alliance prioriterer – det synes jeg er helt op til Liberal Alliance.
Liberal Alliance er valgt ind og har nogle synspunkter, som jeg selvfølgelig respekterer.
Christian Juhl (EL), 2016-02-05:
Tak for det.
Det virker jo en smule besynderligt, at mennesker, f.eks. Liberal Alliances ordfører, der tager penge fra statskassen og forærer dem til villaejere og til ejere af store biler i form af afgifts- og skattelettelser, nu harcelerer over, at andre gerne ville have beholdt nogle af de her penge og gjort, som det var planlagt, nemlig give dem til nogle af verdens fattigste.
Det er jo et klart eksempel på, hvilke klassemæssige holdninger der efter min mening findes i Liberal Alliance, og hvilket asocialt syn der ligger bag de synspunkter.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-05:
Det synes jeg lige jeg har svaret på, nemlig at det ikke var den del, vi diskuterede.
Altså, det, vi diskuterer, er, at vi har med en finanslov fra 2015 at gøre, som regeringen vælger at prioritere anderledes, og det er regeringen selvfølgelig i sin gode ret til.
Der er så et folketingsflertal, der siger: Den ændrede prioritering er vi ikke enige i.
Så er det da problematisk, at vi har en regering, der overhører det folketingsflertal.
Jeg kan ikke forstå, at Liberal Alliance indtager den her holdning, altså at det bare er ligegyldigt.
Det burde Liberal Alliance ligesom alle andre partier herinde værne om, nemlig at det er vigtigt, at der altid er flertal i Folketinget for de beslutninger, der bliver truffet.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-05:
Jo, men der er bare det, at alle de andre udgifter, som er afholdt i 2015, er der også et folketingsflertal for.
Men pengene skal jo komme et sted fra.
Så hvis man vil bruge flere penge på ulandsbistand, skal man finde dem nogle af de andre steder, hvor man har sagt man også skal bruge pengene.
Hvad aftalte man der i kredsen af partier om, hvor pengene skulle komme fra?
Josephine Fock (ALT), 2016-02-05:
Som det også allerede er blevet sagt heroppe fra talerstolen, har vi ikke lavet en aftale om det.
Det, der her er principielt for mig, er, at regeringen vælger at gå imod et folketingsflertal – og det synes jeg er den vigtige debat.
Vi bliver nødt til at kunne stole på, at hvis der er et folketingsflertal, retter regeringen sig efter det.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-05:
Jeg vil gerne spørge fru Josephine Fock: Dengang da Alternativet satte sig sammen med bl.a. De Konservative og Enhedslisten og besluttede, at de ville pålægge regeringen at bruge flere penge på ulandsbistand i 2015, end regeringen havde tænkt sig, hvad aftalte man der blandt partierne om, hvor pengene skulle komme fra?
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-05:
Jeg synes faktisk, det er lidt bekymrende, at formanden for Folketingets Finansudvalg har den tilgang til det her.
For der er jo ikke tale om, at et flertal i Folketinget ønsker at bruge flere penge, end der i udgangspunktet var afsat.
Der er vedtaget en finanslov forrige år, for 2015, som indebærer et bestemt forbrug på udviklingsbistanden, og det forbrug har regeringen ønsket at sænke.
Der er altså ikke tale om et folketingsflertal, som kommer og fortæller regeringen, at man skal bruge flere penge, men om en regering, der vælger at bruge færre penge, end et flertal har besluttet, uden at sikre sig, om der var et flertal bag den mindre bevilling, og det kunne være mange andre ting.
Det kunne være en regering, der kom og sagde, at den ville bruge færre penge på noget af det, som Liberal Alliance synes er en god idé, uden at sikre sig et flertal.
Så det er ikke et spørgsmål om rejser til månen eller noget som helst andet, men det er et spørgsmål om et principielt demokratisk problem, og at en markant budgetregulering i nedadgående retning også bør have en demokratisk forankring i Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-05:
Jeg mener jo, at polemikken helt står på Enhedslistens side.
Jeg mener ikke, at et flertal i det her Folketing eller i Folketingets Finansudvalg har bevilget penge til noget, som regeringen ikke også har honoreret.
Så det er omvendt sådan, at der er et flertal her i Folketinget, som har udtrykt et ønske om, at der skulle bruges flere penge på udviklingsbistanden i 2015, men dette flertal har ikke kunnet finde sammen om at anvise, hvor pengene skulle komme fra.
Og det er jo den nemmeste sag i verden.
I princippet ville flertallet kunne sige, at regeringen nu skal bevilge pengene til en rumrejse til månen uden sammen at kunne pege på, hvor pengene skulle komme fra, og det er sådan set det, som hr. Pelle Dragsted er talsmand for.
Karen Ellemann (V), 2016-02-05:
Lad mig starte med at understrege, at jeg er stor tilhænger af det kommunale selvstyre, men jeg er helt enig i, at der er meget stor forskel på, hvordan det er, man arbejder med vederlæggelsen, og hvordan det også er, man kompenserer.
Det er jo sådan set også baggrunden for, at vi er blevet enige om netop at få udarbejdet den her vejledning, for kommunerne efterspørger sådan set også viden om forskellige modeller, forskellige måder at gøre det på.
Jeg tror ikke, man kommer uden om, og jeg tror, det er ret vigtigt at slå fast, at kommunerne har en interesse i, at det her område fungerer, alene af den grund, at de kan se, at det lige præcis gavner de børn, der har brug for en anbringelse, ved at de bliver anbragt i stabile plejefamilier.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-05:
Tak til fru Pernille Skipper for en god tale med mange gode pointer.
Nu er der lidt debat omkring det her med lønniveauet, og jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at når man læser de her tal op for, hvor stort vederlaget er, skal man lige huske at trække 12½ pct. fra, fordi samtlige plejefamilier indbetaler feriepenge, men hvis de skal have dem udbetalt, skal de aflevere deres plejebørn på en daginstitution eller andre steder, for man kan jo ikke holde ferie, når man har sine børn hos sig.
Så jeg vil blot bede ordføreren om at bekræfte, om det er rigtigt, at man skal huske at trække 12½ pct. fra.
Ja, tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om hun kunne være åben over for at se på, om det kommunale selvstyre et eller andet sted har sejret for meget på det her område forstået på den måde, at der er så stor forskel kommunerne imellem på, hvilke måder man vil støtte børnene på.
Jeg kan sådan set godt være fan af det kommunale selvstyre, når borgeren har et valg og kan sige: Nu flytter jeg kommune, for jeg vil ikke finde mig i det her.
Men anbragte børn vælger jo ikke selv, hvilken kommune der anbringer dem.
Karina Adsbøl (DF), 2016-02-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslisten om en ting.
Når vi nu drøfter vederlag, er jeg jo bekendt med, at nogle kommuner kører med faste vederlag.
Tænker Enhedslisten, at det var en vej at gå?
Jeg tror, at det bl.a. er i København og Aarhus.
Er det en vej at gå, så man måske undgår forhandlingen og at barnet kommer i klemme mellem forhandlinger i kommune og plejefamilie?
Pernille Skipper (EL), 2016-02-05:
Hr. Jan E. Jørgensen kan jo tænke lidt over, hvad jeg mener om vigtigheden af plejefamilier og kvaliteten af folketingsmedlemmer, når jeg har de holdninger til vederlagene, som jeg har.
Men jeg har ikke stået og sagt, at vi skal hæve vederlaget helt ekstremt.
Tværtimod har jeg stået og sagt og påpeget igen og igen, at vi skal have nogle klare retningslinjer, vi skal have ordentlig supervision, vi skal have ordentlig uddannelse omkring plejefamilierne.
Og så må jeg bare sige, at de løfter et stykke velfærdsarbejde for os alle sammen.
Det er hamrende centralt, hvad de laver, og de laver det ikke bare 37 timer om ugen, de gør det døgnets 24 timer med alt, hvad de har, hele deres hjem og deres familie.
Det er enormt belastende.
Heldigvis – heldigvis – er der mange, der klarer det rigtig, rigtig godt og får rigtig meget ud af det også.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-05:
Det er fantastisk.
Og så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor mange procent mere Enhedslisten mener at vi skal bruge til aflønning af plejefamilier, når jeg nu kan forstå, at 57.000 kr., og det er det rene vederlag – det er det rene vederlag – åbenbart ikke er tilstrækkeligt.
Pernille Skipper (EL), 2016-02-05:
Jeg vil for det første gerne modsætte mig, at de beløb, der er afsat til f.eks. børnenes beklædning eller børnenes lommepenge, bliver medregnet i det, som hr. Jan E. Jørgensen opridser som en aflønning.
Jeg tror, det må være en fejl fra hr. Jan E. Jørgensens side.
Han startede sin svada med at tale om fakta, og så inddrager han beløb, der specifikt er beregnet til børnene, som værende aflønning til plejefamilierne.
Derudover siger jeg ikke, at det er en aflønning, der betyder, at man må gå for lud og koldt vand, men det er bestemt heller ikke en fantastisk hyre.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-05:
Der er næppe mange, der får lyst til at blive plejefamilie efter at have hørt fru Pernille Skippers svada.
For at bringe lidt fakta ind i debatten kan jeg orientere om, at hvis man eksempelvis har to plejebørn, modtager man et vederlag på typisk mellem 32.528 kr. og 56.924 kr. om måneden.
Dertil kommer, at man skattefrit modtager et beløb på ca. 5.500 kr. til kost og logi og et beløb på mellem 428 og 644 kr. om måneden til beklædning og et beløb til lommepenge på mellem 116 kr. for de yngste og 1.008 kr. til de ældre, altså i alt et beløb på mellem 38.000 og 64.000 kr. om måneden.
Mener fru Pernille Skipper, at det sådan er en dårlig aflønning?
Karina Adsbøl (DF), 2016-02-05:
Dansk Folkeparti har i dag valgt at indkalde til den her forespørgselsdebat, da vi synes, at vi trænger til at få debatteret plejefamilieområdet.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti bedt ministeren redegøre for det nuværende aflønningssystem til pleje- og netværksfamilier med fokus på, at flere plejefamilier har oplevet at blive truet direkte eller indirekte med opsigelse af lejekontrakten eller få deres plejebarn flyttet, hvis de gjorde krav på hjælp eller støtte til det, herunder redegøre for, om ministeren vil foretage ændringer på området.
En række af mine tværpolitiske kollegaer fra det jyske havde i valgkampen et møde med en række plejefamilier, som havde brug for at fortælle os, hvordan og hvilke udfordringer de så der var på området.
Der er ingen tvivl om, at der er rigtig mange plejefamilier, der dedikerer deres liv og deres hjerter til at hjælpe udsatte børn og unge.
Desværre har vi også set det modsatte.
Jeg tænker, at vi alle har set den dokumentar om plejepigerne, der blev misbrugt og krænket på det groveste.
Vi husker sikkert også alle Mernsagen, hvor to plejeforældre blev dømt for vold og mishandling af ni plejebørn i en periode på 20 år.
Der påhviler os alle et stort ansvar, et ansvar for at sikre vores børn og udsatte unge.
Derfor ser vi i dag i Dansk Folkeparti frem til en rigtig god og bred debat på området, hvor vi får debatteret udfordringer og løsninger.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2016-02-05:
Jeg er helt enig med fru Karina Adsbøl.
En vej at gå kan være faste vederlag, det kan også være, at man får en egentlig overenskomst.
Men der skal ikke være nogen forhandling mellem den enkelte plejefamilie og kommunen, fordi så risikerer vi, at børnene vil blive brugt i den konflikt, der kan opstå.
Så jo mindre vi lægger ud til den enkelte familie individuelt jo bedre, så vi kan aflaste og afhjælpe de konflikter, som Dansk Folkeparti jo også har påpeget der desværre eksisterer.
Karina Adsbøl (DF), 2016-02-05:
Det, at man har de her faste vederlag, berører jo også, at mange bliver sat ned i vederlag, fordi man simpelt hen så bare har en fast takst.
Hvordan vil Enhedslisten forholde sig til det, hvis plejefamilierne bliver sat ned i vederlag, som det også er sket flere steder?
Karen Ellemann (V), 2016-02-05:
Der vil jeg blot tilkendegive, at det jo også er en del af det arbejde, vi så, når vi har kigget på det, tager en fælles drøftelse af.
Karina Adsbøl (DF), 2016-02-05:
Det vil jeg bare anerkende, og jeg vil sige til ministeren, at det ser vi frem til i Dansk Folkeparti.
Karen Ellemann (V), 2016-02-05:
Det korte svar på det spørgsmål er: Ja, det gør jeg.
Karina Adsbøl (DF), 2016-02-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, når vi nu får kortlægningen her i sommeren 2016 vedrørende vederlagsmodellen, om ministeren så påtænker at invitere Folketingets partier over til drøftelser om den.
Karen Ellemann (V), 2016-02-05:
Så er tiden kommet til at sige tak for en god og konstruktiv debat, som jo åbenlyst vidner om et stort engagement på det her meget vigtige område.
For det er indiskutabelt, at plejefamilier løfter en vigtig og også en meget, meget værdifuld opgave med netop at få skabt tryghed og stabilitet for de anbragte børn.
Jeg vil også gerne takke fru Mette Abildgaard for at være meget åben omkring lige præcis de personlige erfaringer med arbejdet, og det synes jeg kun er med til at berige debatten.
Og ligeså er det jo en berigelse af debatten, at der er god og tæt kontakt med rigtig mange af de danske plejefamilier, som heldigvis har mere nuancerede billeder af, hvordan hverdagen er, og hvordan tingene fungerer.
For det er initiativer, vi alle sammen har en interesse i at følge tæt – ellers ville vi jo ikke tage sådan nogle initiativer – sådan at vi lykkes med at få skabt tryghed og ro for de børn, som er anbragt i plejefamilier.
Så med de ord vil jeg sige tak for debatten og tak for at sætte fokus på et vigtigt emne.
Pernille Skipper (EL), 2016-02-05:
Det synes jeg er en dårlig idé, men det kommer jo an på, hvor man sætter det faste vederlag henne.
Det ville jeg synes var en rimelig måde at beregne det på, og jeg synes, at det er en rigtig god pointe, at netop plejefamilier har et problem med at kunne få lov til at holde en ordentlig ferie også med plejebørnene.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Hvis man er psykisk sårbar og har problemer, synes jeg, at man skal i et ressourceforløb og få afklaret, hvordan man kommer videre.
Det kan være, at man skal på førtidspension; det kan være, at man skal i et fleksjob.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt, at man er på kontanthjælp i årevis.
Så der mener jeg at der er en opgave at løfte, både for den enkelte, men også for jobcenteret.
Yildiz Akdogan (S), 2016-02-09:
Tak for det.
Men hvad er ordførerens konkrete svar på, hvad man kan gøre for de her sårbare mennesker?
Og nu vil ordføreren også have, at de skal flytte rundt i hele landet for at finde en billig bolig.
Der er ikke nogen billige boliger til dem, hvis de risikerer at blive smidt ud og skulle gå fra hus og hjem.
Der er heller ikke mulighed for at få et job.
De bliver endnu mere stressede, og børnene bliver endnu mere påvirkede.
Hvad er ordførerens løsning i forhold til sådan nogle psykisk sårbare familiers problemer?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Det bliver lidt en gentagelse, for jeg lytter mig til, at det er et ressourceforløb, der kunne være svaret på den problemstilling.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-09:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål.
Rockwool Fonden og de økonomiske vismænd siger, at hvis man sænker kontanthjælpen, for at det bedre kan betale sig at arbejde, så vil lønningerne også følge med nedad.
Jeg er jo sikker på, at det får ordføreren til at slikke sig om munden, fordi ordføreren synes, det er rigtigt, men er ordføreren enig i det udsagn, som kommer fra de økonomiske vismænd, altså at med det her vil lønnen gå nedad?
Yildiz Akdogan (S), 2016-02-09:
Jeg blev lidt provokeret af ordførerens svar med hensyn til alle de her mange billige boliger, der er.
500.000 blev der sagt, men man ved ikke, hvor mange af dem der er ledige, og man har reelt heller ikke nogen løsning eller nogen konkrete svar på, hvad der kan gøres på det her område.
Jeg tænker f.eks. på en familie, hvor den ene har en psykisk sygdom.
Den her familie har brug for mere end stabilitet og ro til at klare sig, for det går ikke bare ud over den enkelte person, men hele familien.
Hvad er ordførerens svar på det?
Det er, at der er 500.000 boliger i hele landet, og at man bare kan flytte.
Er det det, der er svaret fra Venstres side?
Er det sådan, man får flere folk i arbejde, altså ved at tvinge psykisk sårbare folk til at flytte rundt i landet og håbe på, at de kan finde en billig bolig og måske et job?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Lønnen i Danmark aftales som bekendt af arbejdsmarkedets parter, og hvis man f.eks. kan få 3F med på en lønnedgang, vil lønnen jo gå ned.
Det ved jeg så ikke om er realistisk.
Men jeg vil gerne indrømme, at jeg synes, det ville være godt, hvis det var sådan, at der kom et ekstra løntrin i Danmark, for sandheden er jo, at overførselsindkomsternes niveau i Danmark afholder mange fra at kunne deltage på arbejdsmarkedet, for man skal være enormt produktiv i Danmark.
Ens arbejdskraft skal være mindst 110 kr. værd, for at man kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Og kan man ikke det, bliver man afskåret fra at deltage på arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg sådan set, at den model, vi har i Danmark, social set er en barsk model.
Det er jo ikke et udtryk for, at dem, der allerede er på arbejdsmarkedet, går ned i løn.
Det er et udtryk for, at der er nogle, der nu får muligheden for at komme ind på arbejdsmarkedet, og det synes jeg faktisk vil være rigtig, rigtig godt og stærkt tiltrængt.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg tror, at vi efter den her debat må sætte os ned og drøfte, hvordan man får matchet de ledige job og de ledige mennesker, vi har i Danmark.
Det er korrekt, at i dag er der både dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere, og tilsammen udgør det et større antal end de 20.000 ledige job, der er slået op på Jobnet.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-09:
Kontanthjælpsloftet og det lovforslag, som vi behandler nu, er som bekendt en del af regeringens jobreform.
Nu kan man sige meget om den nuværende regering, men den har jo været nødt til at udsætte en del ting, skubbe udfordringer foran sig.
Jobreformens fase 1 er så ikke en af de ting, men jeg undrer mig bare lidt over, at man har så travlt med at gennemføre kontanthjælpsloftet, når det nu er tydeligt for enhver, at det ikke nødvendigvis er sådan, at der er en umiddelbar interesse – heller ikke hos Dansk Folkeparti – for at gennemføre anden del af jobreformen efter sommerferien.
Så kan ordføreren ikke bare sige lidt om, hvorfor i alverden man egentlig har tænkt sig at skynde det her så meget igennem?
Hvorfor er det, at man ikke bare venter med første del af jobreformen, når nu en skattereform tilsyneladende er noget, som har forholdsvis lange udsigter?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Nu ved jeg ikke, hvad den socialdemokratiske ordfører her prøver at gisne om i forhold til et politisk forløb, som jo ikke er tilendebragt endnu.
Regeringen er sådan set optaget af at levere resultater.
Her leverer vi et kontanthjælpsloft, der sikrer, at det i højere grad skal kunne betale sig at arbejde.
Vi siger, at det er første del af en jobreform.
Anden del kommer senere, hvor vi vil sætte skatten ned på arbejde.
Det ser vi frem til at vi forhåbentlig også i samarbejde med Socialdemokraterne kan lave en aftale om til efteråret.
Og det er sådan set køreplanen.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-09:
Jeg forholder mig til det, som bl.a. Dansk Folkepartis formand, hr. Kristian Thulesen Dahl, har sagt, nemlig at han mener, at man ikke skal gennemføre en skattereform i dette efterår, men at man skal udskyde den yderligere.
I regeringsgrundlaget står der, at anden fase af jobreformen, altså skattedelen, skal falde i foråret 2016, og det er jo ganske tydeligt, at det ikke kommer til at ske.
Så hvorfor har man så travlt?
Allerbedst ville det jo være helt at droppe den, men hvorfor er det, man har så travlt med at gennemføre den her del?
For jeg går ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at der er en sammenhæng, og at en forudsætning er, at man gennemfører jobreformens fase 2, for ellers giver jobreformens fase 1 ingen mening.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Vores plan er stadig væk at gennemføre jobreformens fase 2.
Vi synes blot, at vi skal kunne håndtere flygtningesituationen, og at vi skal håndtere den først, inden vi går i gang med jobreformens fase 2, hvor vores ambition er at sætte skatten ned på arbejde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-09:
Tak for det.
Jamen jeg blev da meget inspireret af ordførerens beretning om de mange ledige almene boliger og alle de mange ledige billige boliger i Danmark.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ikke kan bekræfte, at Kommunernes Landsforening og en hel række borgmestre, herunder mange fra Venstre, i den grad har efterlyst, at der bliver opført flere billige – herunder almene – boliger i Danmark, bl.a. fordi der nu kommer flygtninge til, som har brug for det, og at kommunerne mangler almene boliger til en lav pris.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg har ikke oplysninger om, hvorvidt de er ledige; jeg konstaterer bare, at der er 500.000 af dem til en husleje under 5.000 kr. om måneden.
Jeg ved ikke, om de ledige, men jeg ved, at kommunerne med de nuværende regler har adgang til hver fjerde af dem, hvis de bliver ledige, og derfor siger jeg, at det så faktisk også er muligt stadig væk at få en bolig til en lav pris.