Andreas Steenberg (RV), 2012-05-10:
Vores landdistrikter lider under et relativt lavt uddannelsesniveau og krisen i vore produktionserhverv.
Vi kan se i redegørelsen, at uddannelsesniveauet er markant lavere i landdistrikterne, og at landdistrikterne har mange arbejdspladser inden for landbrug og industri.
Netop landbruget og industrien har været hårdt ramt under krisen.
Siden 2000 har vi tabt næsten 25 pct. af vores konkurrenceevne på løn.
Det rammer især de brancher, som netop landdistrikterne lever af.
Samtidig er vores produktivitet, altså hvor meget vi producerer i timen, slet ikke fulgt med de lønstigninger, der har været.
Amerikanerne – for bare at tage et eksempel – er i løbet af de sidste 10 år blevet tre gange mere produktive end os danskere, så vi er altså blevet for dyre, og vi er ikke gode nok til den høje løn.
Det rammer vores landdistrikter.
Derfor glæder jeg mig over regeringens nye 2020-plan, for den vil give et milliardløft til uddannelserne og skabe 180.000 nye job gennem reformer.
Det var intet mindre end en katastrofe, da daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen fra Venstre proklamerede, at økonomerne tog fejl og måtte skrive deres lærebøger om, og i stedet for sagde, at vi nu bare kunne give skattelettelser og øge velfærdsniveauet.
Pengene fossede ud af statskassen, reformer af efterløn og arbejdsmarked udeblev, og økonomien blev overophedet.
Regeringen lægger op til at lave reformer og investere i uddannelse.
Vi har også fremlagt og vedtaget initiativer, der gavner landdistrikterne på kort sigt: For det første har vi vedtaget en energiplan i et bredt forlig.
Vores grønne omstilling vil skabe tusindvis af job og nye eksportmuligheder for vores mange cleantech-virksomheder.
Vi kommer igen i den grønne førertrøje, og mange af de her virksomheder ved vi ligger i landdistrikterne.
For det andet har vi vedtaget en udviklingspakke, der sikrer låneadgang for små og mellemstore virksomheder samt landbruget.
Det skaber igen vækst i de erhverv, som ligger i landdistrikterne, fordi det løser den kreditklemme, de er havnet i på grund af den finansielle krise.
For det tredje har vi vedtaget en kickstart, der fremrykker offentlige investeringer og skaber job overalt i Danmark.
Som det sidste vil jeg nævne den nye havnelov, som også er vedtaget af et bredt flertal her i Folketinget, og som giver havnene nye muligheder for vækst og udvikling.
Årets landdistriktspris gik netop til en havn, nemlig Grenaa Havn, og det viser, at havnene rundtomkring i Danmark kan drive jobskabelse og erhvervsudvikling lokalt i vores landdistrikter, og det får de nu øgede muligheder for.
Regeringen har udpeget en landdistriktsminister, og også i dag kan vi høre, at nogle borgerlige folketingspolitikere er lunkne over for og måske helt imod den her nye ministerpost.
Jeg er uenig.
Det betyder rigtig meget at lave et ministerium, der sætter fokus på landdistrikterne.
Det nye ministerium skaber debat og har allerede medvirket til nye tiltag.
Vi har lavet et nyt oplæg til en bredbåndsaftale, der sikrer hurtigere internet overalt i Danmark – bl.a. også i sommerhusområderne.
Vi har spillet ud med at omfordele penge til byfornyelse, så landet får adgang til flere penge.
Ministeriet er i gang med at klarlægge, hvor man får mest ud af de såkaldte LAG-midler på i alt 160 mio. kr.
Det skal medvirke til, at vi får endnu mere ud af pengene.
Samtidig er man ved at undersøge reglerne, så man kan gøre det lettere at få adgang til de her penge, så der ikke skal bruges så meget tid, så mange kræfter og så mange penge på at ansøge om de her LAG-midler.
Jeg er sikker på, at regeringens økonomiske politik vil skabe vækst i hele Danmark og især i vores produktionserhverv, der i høj grad befinder sig i landdistrikterne.
Udpegningen af en minister for området har allerede givet konkrete resultater, og jeg tror på, at der vil komme endnu flere i årene, der kommer.