runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Nu var hr. Rasmus Prehn jo inde på noget med pynt og symbolpolitik – jeg tror, det var det, der blev nævnt i ordførertalen – og det kan man selvfølgelig altid have en formodning om er noget, en bred vifte af politikere kan finde på at begive sig ud i.
Men jeg synes, jeg gerne vil prøve at få det lidt ned på jorden igen.
Ordføreren var også inde på noget om, hvor vigtige netop folkeskolerne er for nærdemokratiet og udviklingen af vores landsbyer og vores mindre bysamfund.
Der kan man jo så igen tage udgangspunkt i Odder Kommune, som jeg gjorde over for SF's ordfører, for jeg vil gerne sådan prøve at få det ned på et konkret niveau, og man kan jo se, at Odder Kommune er en kommune, hvor Socialdemokraterne vandt borgmesterposten med valget sidste gang, og indtil videre har man, så vidt jeg ved, lukket tre folkeskoler i Odder Kommune.
I Lejre Kommune vandt SF borgmesterposten på at ville bevare den nuværende skolestruktur, og der er man så ved at lukke tre folkeskoler nu.
I Næstved Kommune har Socialdemokraterne, hr. Rasmus Prehns eget parti, i form af nærmest sådan et socialdemokratisk familiedynasti haft borgmesterposten i en lang tidsperiode, og der har man også lukket en lang række skoler.
Synes ordføreren ikke, at det giver et utrolig dårligt billede af kommunikationen mellem et parti på landsplan og et parti på lokalt plan, når man står herinde og siger en masse om, hvor vigtige folkeskolerne er, og når man så vinder et valg og får magten i kommunerne, går man – på trods af at alle kommunale budgetter bliver pris- og lønfremskrevet – ud og lukker skoler?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Det er jo den socialdemokratiske politik.
Jeg synes da, det er forfærdeligt, hvis der bliver for langt.
Den slags er jo tragisk.
Det er noget, man ikke vil finde sig i, noget, man simpelt hen ikke synes kan være rigtigt, men det sker desværre.
Der er det jo, at vi må gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at vi får det optimale ud af det med rammer, vi har.
Og da det var, at min partiformand og min partikollega, hr. Jens Peter Vernersen, havde det her budskab med i valgkampen, skulle det jo ses i sammenhæng med, at regionerne skulle have tilført de rigtige ressourcer for at kunne løse den her opgave.
Vi ved så bare nu, at det ikke er tilfældet, og at regionerne derfor står med den meget svære opgave at skulle prioritere ud fra nogle meget begrænsede rammer.
Og der vil det simpelt hen være upassende at pege fingre ad dem, og det vil også være en knægtelse af det decentrale demokrati.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Vil det sige, at den socialdemokratiske ordfører mener, at det var forkert, da fru Helle Thorning-Schmidt under sidste valgkamp gik ud og sagde, at der maksimalt må være 30 minutters kørsel til et sygehus; da hr. Rasmus Prehns kollega her i Folketinget, hr. Jens Peter Vernersen, kørte rundt i en ambulance i 3 uger med det budskab?
Var det forkert gjort af fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Jens Peter Vernersen?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Det er jo sådan, at der er en meget stærk sammenhæng mellem, hvad det er for nogle overordnede rammer, der er, for vores samfund, og hvad det er for nogle betingelser, der er, for vækst og udvikling i alle dele af samfundet.
Det er afgørende.
Når man fra regeringens side – også stærkt tilskyndet af og med hjælp fra Kristendemokraterne – tager nogle store initiativer, ja, så får det konsekvenser for, hvad muligheder der er.
Når det er, man laver skattelettelser, og når det er, man vil fremrykke eller begrænse efterlønnen, får det konsekvenser.
Det hænger sammen.
Man kan ikke bare udelukke den ene debat fra den anden, og jeg er ked af, hvis det har medført, at kristendemokraten har mistet overblikket – jeg ville også gerne have haft længere taletid – men det hænger altså sammen, og det må kristendemokraten forstå.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvor langt der skal være til et sygehus osv., vil jeg sige, at vi altså har tillid til det, som også min gode kollega fru Meta Fuglsang fra Socialistisk Folkeparti sagde, at man i de forskellige regionsråd træffer de afgørelser, man synes er de rigtige.
Det ville det være forkert af os, der i øvrigt taler om at have decentralisme, lokaldemokrati, at stå her på talerstolen i Folketinget og gøre os kloge på og pege fingre ad, hvad man gør decentralt.
Vibeke Grave (S), 2011-05-06:
Der blev spurgt meget ind til SF's og Socialdemokraternes ordfører, med hensyn til hvad de syntes om det, der var markeret af deres partifæller rundtomkring i både regions- og i byrådssammenhænge.
Der er jo ingen tvivl om, at der i løbet af de seneste 5-10 år har været en centralisering uden sidestykke i Danmark, og det er regeringen, der har stået for det, med Dansk Folkeparti som økonomisk støtte i de sammenhænge.
I den sammenhæng kunne jeg da godt tænke mig høre, hvad der er Dansk Folkepartis bud på, hvordan man bevarer skoler ude i yderdistrikterne i Danmark.
For man var meget optaget af hr. Rasmus Prehns tale, med hensyn til om man kunne have en time eller halvanden time til sin skole.
Har Dansk Folkeparti i den sammenhæng en anden politik eller en anden løsning på, hvordan man skal klare den her sag?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Jeg synes næsten, Socialdemokraternes ordfører skulle have haft længere taletid, så vi kunne have fundet ud af, hvad der var hovedpointen i talen.
Jeg fandt i hvert fald ikke ud af, om det handlede om at skabe vækst i forhold til landdistriktsdagsordenen.
Det handlede om skattelettelser og efterløn.
Det er faktisk Socialdemokraternes venner – Det Radikale Venstre – der lige nu sidder og forhandler med regeringen og Dansk Folkeparti om efterlønnen, med den mulige konsekvens, at Socialdemokraterne ikke får flertal for sin økonomiske politik.
Så jeg tror, at man måske skal overveje, hvordan man bruger kræfterne; i hvert fald må det give anledning til nogle tanker hos Socialdemokraterne. Jeg vil bare sige, at Kristendemokraterne grundlæggende vil bevare efterlønnen, men vi anerkender også den økonomiske udfordring, der ligger, og derfor har vi også givet udtryk for, at vi er villige til at kigge på en fremrykning af den aftale, der blev indgået i 2006, og påtage os et ansvar i forbindelse med den økonomiske udfordring, der er.
Men når det lige handler om vækst i Udkantsdanmark, så vil jeg egentlig gerne høre Socialdemokraterne om, hvordan det, man siger, hænger sammen med, at man for nylig stemte nej til vores forslag om, at der maksimalt må være 30 minutters kørsel til et sygehus.
For det skaber affolkning, og det skaber det modsatte af udvikling, som Socialdemokraternes ordfører ellers taler så varmt for.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Det er jo herligt, for jeg var simpelt hen så ærgerlig over, at formanden rejste sig op, lige da jeg skulle til det afsnit, der handlede om øpolitik, for det er noget, jeg havde gjort meget ud af.
Jeg lagde faktisk mærke til, at der heller ikke var nogen af de andre ordførere, der kom så meget ind på det med øer.
Vi ved jo, at noget af det, der kendetegner det danske samfund, er de smukke øer, som vi har.
Hvem har ikke en sommerdag nydt det her med at stå på dækket på en færge og så komme ind i havnen på en lille ø?
Det er noget af det mest romantiske og noget af mest fantastiske.
Ikke desto mindre byder vi nogle af vores øer nogle meget vanskelige vilkår, og der er jeg enig med Dansk Folkeparti og hr. Henrik Brodersen i, at vi er nødt til at have en national strategi for øpolitik.
Vi skal først og fremmest have kigget på vores færgedrift, og der har vi jo senere i dag takket være hr. Per Clausen fra Enhedslisten en forespørgsel, hvor vi skal tale om, hvad vi kan gøre for at sikre bedre og billigere færgedrift.
Der er en rigtig, rigtig stor udfordring der, og jeg vil meget gerne, også sammen med Dansk Folkeparti, kigge på vores øpolitik.
Vi har også vores økontaktordfører, hr. John Dyrby Paulsen, som desværre ikke kan være til stede i dag, fordi man har valgt at slå det hele sammen til en stor redegørelsesdebat, men det er noget, vi er meget optaget af, altså øpolitikken.
Så tak til Dansk Folkeparti for at bringe det på bane.
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at vi tager ansvar, også for formandens fysiske velbefindende, så derfor vil vi gerne tale længe og engageret, sådan at formanden kan holde sig i form.
Jeg tror, at den konservative ordfører, hvis han har fulgt med i, hvad vores argumenter har været i forbindelse med efterlønnen, så vil se, at det jo ikke har været argumentet om Lolland, der har været fremhævet, men at det har været det, at der er mennesker, der er nedslidte efter et helt liv på arbejdsmarkedet, og som har brug for at kunne trække sig tilbage på efterløn.
Det er det sociale argument, der har fyldt.
Når jeg nævner det her – og det kan den konservative ordfører godt drille mig lidt med – er det jo, fordi man står her og hører en regering, der taler om, at vi skal have et Danmark i balance.
Og så nævner jeg nogle af de eksempler, hvor man fra regeringens side, fra konservativ side netop har gjort et meget bevidst tiltag for at skævvride Danmark og tage fra dem, der ikke har så meget, og give til de rige, altså tage fra Mors og give til Gentofte.
Det har man gjort skattepolitisk, og det gør man i forbindelse med efterlønnen.
Det er som et eksempel på regeringens hykleri, og det tror jeg godt at den konservative ordfører kan forstå, men det er selvfølgelig en meget fiks måde at prøve at komme igen på.
Men lad os hellere tale om, hvad vi så gør for at komme ud af det her, lad os tale om noget substans i forhold til visioner for fremtidens Yderdanmark.
Henrik Brodersen (DF), 2011-05-06:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke mener, at det, at man har slået det hele sammen, udelukkede, at hr. John Dyrby Paulsen kunne være til stede.
Men jeg er da glad for de tilkendegivelser, der kommer, om, at man vil se på noget med mere vækst.
Der er nogle ganske få øer i det danske ørige, som har haft en positiv tilvækst, men ellers må man sige, at det jo alle sammen er nogle, som er på tilbagegang og i den grad har en befolkningssammensætning af ældre personer.
Derfor vil jeg da ligesom hr. Hans Kristian Skibby sige, at jeg synes, det er beklageligt, at vi ser, at man, også i socialdemokratisk ledede kommuner, vil skære ned på de fuldstændig basale ting, der gør, at de ældre mennesker kan blive på øen til deres dages ende, lad mig sige det på den måde, hvis de er født og opvokset der.
Men der har været en afvikling, og det vil der nok også blive ved med, for det er ikke nok, at vi eksempelvis har nogle tiltag, der går ud på, at hvis bare vi kan købe en is på havnen, er det ganske fint, så overlever de, og så kan det være nok så romantisk at komme derover.
Jeg har et spørgsmål om skoler.
Kan ordføreren ikke bekræfte mig i, at selv på de små øer, der er rundtomkring, er der en fin og god udvikling, også øerne imellem, over nettet, og at det måske var derfor, det kunne være lidt vigtigt, at også det område blev opgraderet?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Jeg forstår ikke, at Socialdemokraterne slet ikke har nogen bud på, hvad de vil gøre for regionerne.
Man forsøger at fjerne fokus fra regionernes særlige udfordringer ved alene at stå og tale om efterløn og skattepolitik, som om det har noget særligt at gøre med de bestemte regioner.
Det er beslutninger, som gælder for hele Danmark, og som er fuldstændig ens for alle borgere i hele landet.
Det har intet at gøre med regionernes specielle udfordringer.
Kunne vi ikke høre noget konkret omkring, hvad det er, man vil gøre for at bekæmpe den affolkning, som er en af regionernes store udfordringer, i stedet for at man står og taler om skattepolitik og om, at det gavner folk i Gentofte mere end folk på Lolland?
Det har ikke noget at gøre med regionernes særlige udfordringer.
Det, som er sandheden, er jo, at regeringen fører en politik, der hele tiden har en afbalanceret udvikling af de forskellige egne af Danmark for øje.
Det er tydeligt, at Socialdemokraterne ikke har ret meget substans i deres forsøg på at male det fuldstændig omvendte og forkerte billede, for i stedet for at tale om regional udvikling og regionernes særlige udfordringer taler Socialdemokraternes ordfører om skattepolitik og efterløn.
Mener hr. Rasmus Prehn virkelig, at vi skal opretholde en urimelig og skadelig ordning, fordi Socialdemokraterne ønsker at stå stærkt på Lolland?
Jeg må bare advare om, at konsekvensen af at føre politik på den måde, hvor det ikke handler om, hvad der er rimeligt og hensigtsmæssigt for landet, men alene handler om, at man forsøger at tækkes bestemte vælgergrupper, i bedste fald er, at man kan fiske nogle stemmer hos en bestemt gruppe, men at det i værste fald og med sikkerhed også er, at man træffer en masse uhensigtsmæssige beslutninger, som betyder, at Danmarks samlede velstand bliver mindre.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Jeg sluttede faktisk min ordførertale af med at sige, at afvikling skal vendes til udvikling.
Vi peger ikke fingre ad dem, der knokler en vis del ud af bukserne for at få deres ejendom til at være rentabel og fungere.
Vi ved godt, at der er nogle, der virkelig knokler med det her, og som har svært ved at få enderne til at nå sammen.
Det har vi stor respekt for.
Vi er stolte af at være en landbrugsnation; det har vi overhovedet ikke noget at udsætte på.
Men vi er også meget optaget af det med bæredygtighed, det med miljø.
Derfor stiller vi nogle krav.
Og jeg tror, man får et godt og stærkt samfund af at stille krav til hinanden.
Det er også det, man gør i en god familie: Man stiller krav til hinanden, man har forventninger til hinanden.
Jeg tror, der er en stærk fremtid, en visionær fremtid også for jordbrug i Danmark, hvor man ud over fødevareproduktion måske også kan fokusere på elementer til biobrændsel og andre ting, som kan gøre, at man kan blive producenter af den slags.
Der har vi et kæmpe udviklingspotentiale, som kan gøre, at nogle af de familier, der sidder og er presset på økonomien, kan gå ind i fremtiden styrket.
Altså, med al respekt vil jeg sige til hr. Rasmus Jarlov, at jeg tror, at han, hvis han havde hørt efter, hvad jeg sagde i min ordførertale, ville have hørt, at der jo var det ene konkrete eksempel efter det andet på, hvad man kunne gøre.
Her senere i dag har Socialdemokratiet og SF et beslutningsforslag om en udkantskommission, hvor man kortlægger de her problemer, og hvor man vil gøre noget.
Jeg har nævnt en øpolitisk strategi; jeg har nævnt en indsats i forhold til bredbånd i hele Danmark; jeg har talt om kollektiv trafik, så man kan komme til og fra; jeg har talt om en pulje til nedrivning af kondemnable boliger; jeg har talt om, hvordan vi kan styrke folkeskolerne.
Jeg har talt om snart sagt det ene forslag efter det andet på det her område.
Så jeg synes, det er urimeligt, at den konservative ordfører så reducerer alt det, vi har stået og sagt, med den knappe taletid, der er, til kun at handle om skat og efterløn.
Det er ikke rimeligt.
Men det er rigtigt, at vi også har taget det med, og det står jeg gerne ved.
For det er da paradoksalt, at man taler om et Danmark i balance, og at det, man så gør i sin økonomiske politik, er at tage fra dem, der ikke har, og give til dem, der har en masse i forvejen.
Det er asocialt, det er skævvridende, og det bringer Danmark ud af balance.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Et helt anden emne, som måske ligger lidt uden for det, hr. Rasmus Prehn gerne vil diskutere, er jo det, vi kalder grøn vækst.
Jordbruget fylder kolossalt meget, jordbruget dyrker og råder over omkring 62-63 pct. af jorden derude.
Tilsyneladende vil Socialdemokratiet gerne gennemføre disse ting, der skal gennemføres, på en meget kraftig måde.
Jeg har endda set, at når vi snakker om biogas og den slags ting, er vi kommet så vidt, at S skriver, at de større brug skal tilsluttes et biogasværk – men der skal vel først være økonomi i det?
Så der er mange ting der.
Men der, hvor landbruget fylder så meget, skaber kolossalt mange arbejdspladser – vel ca. 140.000-150.000 i alt i det primære landbrug – må hr. Rasmus Prehn anerkende at oppositionen har lidt af et problem, når de snakker om udvikling det ene sted og snakker om afvikling det andet sted, for »En Fair Løsning« er noget med skat.
Det sidste, jeg har læst der kommer til, er, at man faktisk vil beskatte jordbruget med ekstra 2 mia. kr., når vi lægger det hele sammen.
Tror man, at det skaber mere udvikling derude og flere arbejdspladser?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Jeg startede faktisk min ordførertale med netop at anerkende det her med, at den udvikling, hvor man er flyttet fra landet til byerne, er en udvikling, der har været i mange, mange år.
Hele den der urbanisering er en præmis, vi har kendt til i mange, mange år.
Det prøver jeg ikke løbe fra; jeg ved, det er sådan.
Det ærgrer mig lidt, at Venstres ordfører, der netop i sin ordførertale gjorde kolossalt meget ud af balance i det danske samfund, så ikke har lyst til at diskutere regeringens skattelettelser.
Sagen er jo, at når man kigger på, hvor meget man får i skattelettelse, kan man se, at der altså er en kæmpe forskel.
Det, der har været regeringens bevidste politik med de her skattelettelser, har været at sige: De, der bor i Gentofte, skal have tre gange så meget som dem, der bor på Mors.
Det er dog alligevel en ulighedsskabende politik.
Ja, sammenlignet med alle mulige andre lande, sammenlignet med Indien, sammenlignet med USA, er Danmark et meget homogent samfund.
Det anerkender jeg.
Det skal vi også fortsætte med at være.
Men fordi vi er et homogent samfund – et samfund, der hænger sammen, et samfund, som er i nogenlunde balance – er det jo ikke det samme, som at vi så skal være ligeglade med det, når udviklingen går den forkerte vej.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Jeg vil gerne lige med formandens tilladelse – for formanden var vist ikke til stede før, da vi diskuterede rytterskoler – oplyse, at de blev begyndt opført for 391 år siden på en del af krongodset.
Tak til ordføreren hr. Rasmus Prehn.
Skattelettelser synes jeg sådan set, vi skal holde uden for.
Vi ved, der er en stor udligning fra Nordsjælland og de andre dele også, men jeg mener, at alle fik del i den skattelettelse, og den var fuldt finansieret, vil jeg gerne sige.
Anerkender hr. Rasmus Prehn ikke, at Danmark er et meget homogent samfund – vi er meget homogene?
Og hvis det, hr. Rasmus Prehn står og snakker om, er de folkeskoler, der var i de landsbyer engang, hvor man ikke engang ville stemme for en planlov, så der kunne opføres nogle enkelte huse, går jeg ud fra, at hr. Rasmus Prehn ved, at en landsby førhen var en by med over 200 indbyggere, men nu kan man få lov til at gå lidt under det tal, så der godt kan blive et enkelt hus der i tilknytning til det.
Det var måske en mulighed for, at vi også kunne have nogle af de skoler der, men vi anerkender vel også alle sammen, at børnetallet er faldet.
Ligesom i USA og mange andre steder er der sket en urbanisering, som nok er uundgåelig, men ved hjælp af nogle ting, bl.a. planloven, har vi prøvet på at forsinke nogle ting – og nu ved jeg ikke, om skolen i Tversted ville have været her endnu – men anerkender hr. Rasmus Prehn ikke det?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Øpolitikken er kolossalt vigtig, og noget af det, som vi kan se der gør, at erhverv og turisme i nogle tilfælde er for nedadgående, er jo bl.a. den færgedrift, vi skal debattere senere i dag, f.eks. sådan et sted som Læsø.
De har jo en af de dyreste færgeafgange, vi overhovedet har i landet.
Der er eksempler på familier, der siger: Jamen vi kan faktisk komme til Mallorca, hele familien, i stedet for at tage færgen til Læsø og holde ferie der.
Det er jo altså et problem, at man har sådan nogle store udgifter i forbindelse med at komme til og fra en ø, og vi skal have kigget på, hvad vi kan gøre for at få priserne ned der.
Med hensyn til skoler på øerne vil jeg sige, at jeg er sikker på, at man gør en kæmpe indsats der, og noget af det, man er i gang med, skal vi styrke, også med internet og med andet.
Jeg tror, at vi der deler mange af de holdninger, som hr. Henrik Brodersen er inde på.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-10:
Det er ganske nyt for mig, at det, at man giver tilskud til lærlingelønnen, ikke er med til at sikre et vist antal praktikpladser.
Det er vist sådan nærmest formålet med det.
Det gør det altså mindre omkostningsfuldt for virksomhederne at oprette de praktikpladser.
Så sagde jeg sådan set allerede i min tale, at nogle gange er det jo desværre sådan, at man godt kan se problemet, men når man lidt står et andet sted end der, hvor det problem kan løses, kan man ikke altid nødvendigvis byde ind med en god løsning.
Vi lytter meget gerne.
Som jeg også startede med at sige, er der absolut ingen som helst tvivl om, at der er en gruppe unge her, som står med ret store økonomiske udfordringer.
Det anerkender vi absolut også, men det, vi har svært ved, er at komme med en løsning, som vi ikke frygter kan være med til at underminere det system, vi har på det danske arbejdsmarked.
Det ville vi altså være frygtelig kede af.
Så kan jeg jo tilføje, at jeg måske er en lille smule undrende på linje med visse andre over, at det her kommer fra partier, som mener, at man kan sende opgaven med at finde 15 mia. kr. på det danske budget i udbud hos arbejdsmarkedets parter, men man kan ikke tiltro dem at løse den her opgave.
Der ville jeg måske hellere have, at vi forsøgte at tiltro dem at løse den her lille opgave, der trods alt er inden for deres felt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-10:
Forslaget er jo sådan set meget simpelt.
Det handler om at få lige vilkår i uddannelsessystemet.
Det er ikke rimeligt, at forsørgere på uddannelser, hvor der er praktik, skal stilles ringere end forsørgere på uddannelser med SU.
Det er jo ikke sådan, at det er billigere at købe bleer eller klapvogne, hvis man er i lære som frisør, end hvis man f.eks. læser dansk på universitetet.
Hvis regeringen mente deres 95-procents-målsætning seriøst, burde det jo være den mindste sag i verden at sørge for at fjerne de barrierer, der er i dag, for at man kan gennemføre en erhvervsuddannelse som forsørger.
Det vil sige, at det undrer mig meget, at både V, K og O er så kritiske, som de er i den her debat.
Jeg mener, at det burde være ligetil for os alle sammen at fjerne de her barrierer.
Hvorfor skulle det dog være sådan, at man skal være bedre stillet, fordi man læser på universitetet og har børn, end hvis man er ved at tage en faglig uddannelse og har børn?
Det burde vi kunne løse.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti virkelig vil gå ud og sige til unge, der vælger en erhvervsuddannelse, og som er enlige forsørgere: Ved du hvad, ja, du er enlig forsørger, vi synes bare, det er helt i orden, at du skal have meget mindre i forsørgelse, fordi du har valgt en erhvervsuddannelse, end hvis du vælger en gymnasial uddannelse.
Vil Dansk Folkeparti gå ud og sige til unge, som ikke har kunnet finde en ordinær praktikplads, men som har fået en skolepraktikplads for at kunne blive færdige med deres erhvervsuddannelse, og som bliver gravide og skal på barselorlov
: Ved du hvad, det er bare synd, du får simpelt hen ikke de samme muligheder som unge, som vil være på en anden SU-finansieret uddannelse?
Dansk Folkeparti er helt ligeglad med, at der er så stor ulighed imellem unge, der vælger en erhvervsuddannelse, som er enlige forsørgere eller er på en skolepraktikordning, og andre.