runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 2016-04-29:
Men så skal jeg anerkende præmissen om, at der går en masse folk rundt i Danmark, som ikke mener, at de bliver hørt herinde, og den anerkender jeg ikke, for jeg mener, at danske politikere er gode til at lytte.
Jeg mener, at borgerne kan rette henvendelse til alle politikere.
Det ved jeg de kan på de sociale medier og på mail og andet, og hvis der er et forslag, som et folketingsmedlem herinde synes er betimeligt at fremsætte og som trænger til at blive rejst i Folketinget, så vil det blive rejst.
Der mener jeg ikke at man behøver at bruge al den tid for at samle 50.000 underskrifter.
Der tror jeg faktisk at det er en bedre vej at gå i dialog med en politiker eller et politisk parti, og det er, hvad enten man er en enkeltperson eller en organisation.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-29:
Det er jo en fair holdning.
Men f.eks. i Finland har befolkningen oplevet at komme med nogle forslag, hvoraf et af dem endda er blevet vedtaget.
Tror ordføreren ikke, at det kan forbedre dialogen mellem politikerne og befolkningen lidt og på den måde være med til at skabe lidt større troværdighed?
Troværdighed opstår tit, ved at der er en dialog, mens den hurtigt kan forsvinde, når befolkningen føler, at murene omkring Christiansborg næsten er ubrydelige.
Tror ordføreren ikke, at det i Finland, når man oplever, at noget af det faktisk kommer igennem, også er med til at skabe lidt mere troværdighed om politikerne?
Søren Gade (V), 2016-04-29:
Jeg mener ikke, at det nødvendigvis har noget at gøre med det forslag, som hr. Torsten Gejl omtaler her.
Jeg mener ikke, det øger politikernes troværdighed, at man vedtager et forslag i Folketinget om, at 50.000 borgere skal sætte deres underskrift på at få et forslag ind, som de fleste gange måske ender med at blive stemt ned.
Det tror jeg faktisk ikke.
Det er en lang og trang vej at gå for at stille et forslag, som måske ikke engang bliver fremsat, for jeg kan jo høre på forslagsstillerne, at de trods alt anerkender, at grundloven skal overholdes.
Kommer der så et forslag ind, ved jeg ikke, hvordan hr. Torsten Gejl mener at forslaget kan komme op i Folketingssalen, for der skal være en, der står på mål for det pågældende forslag.
Det står direkte i grundloven.
Der tror jeg det er helt andre ting, der skal tages fat på.
Trine Torp (SF), 2016-04-29:
SF's ordfører, hr. Jonas Dahl, havde ikke mulighed for at deltage i dag, så derfor fremlægger jeg SF's holdning til sagen.
I SF glæder vi os over, at der nu tegner sig et flertal for, at borgerinitiativer får mulighed for at rejse forslag i Folketingssalen, når der foreligger 50.000 underskrifter, fordi det er en gammel SF-tanke og i øvrigt også minder om et gammelt SF-forslag.
Vi mener dog i lighed med tidligere også, at den her mulighed skal fremmes ude i kommuner og regioner, og derfor har vi i forbindelse med behandlingen af det her forslag genfremsat et beslutningsforslag om muligheden for borgerinitiativ i kommuner og regioner.
Det håber jeg selvfølgelig også at kunne samle opbakning fra de øvrige partier til.
Jeg vil gerne takke de andre partier bag forslaget for et godt og konstruktivt samarbejde, for jeg tror, det er vigtigt, at vi til stadighed udvikler vores demokrati, og i den forbindelse tror jeg, det er vigtigt, at man prøver noget nyt, hvis man ønsker at fremme en demokratisk deltagelse og samtale.
Jeg synes også, debatten i dag har vidnet om, at det kan vi sagtens, når det virkelig gælder.
Målinger har længe vist, at tilliden til politikere i Danmark og for så vidt hele den vestlige verden er i bund, og der er en stigende følelse blandt danskerne af, at det er svært at få direkte indflydelse på demokratiet.
I SF har vi altid arbejdet for en mere direkte og borgernær adgang til at påvirke beslutningsprocesserne på Christiansborg.
Med det her forslag giver vi større mulighed for at give borgerne en initiativret, således at Folketinget skal behandle forslag, hvis et borgerinitiativ kan samle tilpas mange underskrifter.
Et demokrati bør altid kunne udvikle sig og hele tiden søge at blive udvidet, så flest mulige har mulighed for at bidrage og deltage.
Derfor synes vi, det er godt at give mulighed for at imødekomme borgernes initiativer på den her måde.
SF støtter derfor forslaget.
Inger Støjberg (V), 2016-04-29:
Der er sådan set den positive tilkendegivelse, at jeg med de tiltag, der er gjort, de tiltag, der er igangsat, og de tiltag, som jo kommer, bl.a. med Trossamfundsudvalget, mener, at vi er nået derhen, hvor Dansk Folkeparti ønsker vi skal være.
Så nu kan jeg konstatere, at hr. Christian Langballe løber en åben dør ind skulder ved skulder med hr. Martin Henriksen.
Men det ser jo fint ud.
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Det kommer altid an på, hvor åben den dør er, for hvis den er halvlukket, kan man lige så godt løbe så meget, man overhovedet kan, for at løbe den helt ind.
Det er så bare en principiel drøftelse af det her forhold, at der er nogle forskellige pengestrømme, der tilgår moskeer, som så også dikterer en forkyndelse, som ligger utrolig langt væk fra de danske værdier og de fundamentale principper, som har opbygget det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2016-04-29:
Tak for det.
Jeg vil sige tak for de positive tilkendegivelser.
Hvis det holder hele vejen, må man sige, at der ligesom er sket et ryk i dansk politik.
Sandheden marcherer derudad, og vi håber, det bliver til noget i sidste ende.
Jeg fornemmer i hvert fald en vis imødekommenhed – og det vil jeg gerne kvittere for – om end der var en del partier, som sagde, at de ikke kunne ende med at støtte beslutningsforslaget, men at der var elementer i det, som de gerne så gennemført på den ene eller den anden måde.
Der var også andre ideer til, hvordan man kan løse problemet.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll gav nogle bud på, hvordan man kan gøre det, og vi diskuterer meget gerne, om der er andre modeller, som kan bruges til at nå målet.
Så længe vi kan nå hen til det, og så længe vi er enige om, at der er et problem her, så tror jeg også, vi kan finde ud af, hvordan vi håndterer det.
Baggrunden for beslutningsforslaget er jo, at der er blevet opført en række stormoskeer, hvortil vi ved der er kommet økonomiske tilskud udefra.
Der har været en vis uklarhed om pengestrømmen, og det har hos befolkningen og hos politiske beslutningstagere skabt en bekymring og en frygt for, at der i kølvandet på de økonomiske tilskud er fulgt betingelser med, i forhold til at man skal prædike nogle bestemte ting, og at moskeen skal tilhøre en bestemt retning.
I forbindelse med det kommende stormoskébyggeri på Dortheavej i Nordvestkvarteret i København – og det er jo Islamisk Trossamfund, som fra tid til anden brillerer med at gøre sig uheldigt bemærket, der står bag det – forlyder det, at finansieringen udelukkende skal være på baggrund af private donationer.
Men det er svært med de nuværende regler at finde ud af, om det rent faktisk er sådan, og hvem det rent faktisk er, der er med til at finansiere det.
Derfor ønsker vi, at det gøres ulovligt at modtage økonomiske midler til religiøse og kulturelle bygninger og formål i Danmark fra fremmede statsmagter eller fra personer og organisationer, der har tilknytning til terrorbevægelser, eller som modarbejder demokrati og vestlige værdier og livsførelse.
Såfremt forslaget vedtages, forpligtes regeringen til inden udgangen af i år at fremsætte lovforslag herom.
Det er vores hensigt, at den eller de personer, der ønsker at indsamle midler til religiøse og kulturelle bygninger og formål, skal overholde de foreslåede bestemmelser.
Herudover skal den ansvarlige for indsamlingen i særlig grad sikre, at der ikke modtages støtte og donationer fra stater, som har tilknytning til terrorbevægelser.
En passende sanktion, hvis man overtræder bestemmelserne om ikke at modtage økonomiske midler, kunne være, at beløbet selvfølgelig inddrages til statskassen, og at man idømmes en bøde.
Men vi har noteret os de positive bemærkninger, både dem, der er kommet fra regeringen, og dem, der er kommet fra andre partier, og derfor håber vi, at de mange ord kan blive omsat til noget handling.
Det ser vi frem til fra Dansk Folkepartis side.
Naser Khader (KF), 2016-04-29:
Vi i Det Konservative Folkeparti er meget enige med Dansk Folkeparti i, at det ikke skal være muligt at blive finansieret som moské eller imam eller lignende institution af stater, personer, der har relationer til ekstremisme og terror.
Vi er fuldstændig enige i det.
Men lad os tage et skridt af gangen.
I første omgang synes vi, det er vigtigt, at vi får åbenhed og gennemsigtighed omkring moskeernes regnskaber.
Det er noget af det, vi har ønsket os i forbindelse med de igangværende forhandlinger.
Hvem finansierer moskeerne, hvem finansierer eksempelvis Grimhøjmoskeen?
Vi har i de igangværende forhandlinger også ønsket os, at man tager udgangspunkt i folkekirkemodellen i forhold til moskeerne, altså at de skal opfordres til at oprette en menighed, der har ansvar for at ansætte imamen.
Der skal være åbenhed omkring regnskaberne, ligesom der er med folkekirken, og så skal der være tilsyn med imamerne på samme måde som med præsterne i folkekirken.
Hvis en præst prædiker ekstremt eller politisk, kan biskoppen eller kirkeministeren gå ind og blande sig.
Så lad os vente på de igangværende forhandlingers resultater.
Vi ved ikke, hvornår de slutter, det går for langsomt, men lad os vente, og så kan vi derefter tage næste step og så forbyde de der organisationer i at finansiere ekstreme moskeer.
Jacob Mark (SF), 2016-04-29:
Tak for det.
SF har set på det her forslag, der bl.a. har til formål at gøre det ulovligt at modtage økonomiske midler til religiøse og kulturelle bygninger og formål i Danmark fra fremmede stater.
Vi opfatter beslutningsforslaget som et forsøg på at stoppe nogle af de pengestrømme fra andre lande, der f.eks. i dag går til byggerier af stormoskeer og moskeer i Danmark, og det er også noget af det, der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Vi deler sådan set bekymringen om de pengestrømme, og det har vi gjort fra starten, for der er ikke fuld gennemsigtighed med hensyn til, hvad de penge går til.
Det værst tænkelige scenarie er jo, at man f.eks. får penge fra andre lande til byggerier af moskeer, som fremmer parallelsamfund, antidemokratiske værdier, eller som simpelt hen påvirker integrationen negativt.
Som der også står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, har vi jo i Københavns Borgerrepræsentation været med til at prøve at sætte en kulegravning af pengestrømmene i gang for at prøve at se, om man kan finde ud af, hvad det her går til, og om man kan få mere transparens, og det lykkedes ikke.
Nu hører jeg så ministeren og regeringen sige, at man arbejder videre med det, og det er et arbejde, vi støtter helt op om.
Altså, strider det her forslag mod religionsfriheden?
Det er jo noget, man, har jeg kunnet se, sidste gang har diskuteret i 2011, og hvor de konklusioner, der var fra den daværende minister, faktisk var, at det her altså umiddelbart stred mod religionsfriheden.
Diskriminerer det her mellem de forskellige trossamfund?
Det er også noget, der har været debatteret, og det er noget, der stadig ikke er kommet svar på.
Vi mangler at få defineret, og det synes jeg er en rigtig spændende debat, og det er jo en meget politisk debat: Hvad er lige præcis vestlig livsførelse?
Hvad er vestlige værdier?
Hvem er det egentlig, der definerer dem?
Hvem er det, der skal sidde og lave den liste over stater og magter, der ikke lige nøjagtig har den livsførelse, som vi synes er den rigtige?
Det står heller ikke beskrevet.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger, men vi vil meget gerne bakke op om regeringens arbejde med at sikre mere transparens og åbne regnskaber i forhold til de pengestrømme, der kommer fra de statsmagter.
For vi synes faktisk også, det er bekymrende.
Så vi glæder os til det fremtidige arbejde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-29:
Tak for velkomst.
Det er så fornemt her på denne også fornemme talerstol.
Jeg synes faktisk, at udlændingeministeren fremlagde en meget saglig gennemgang af, hvordan straffeloven og forskellige andre eksisterende love giver en række muligheder, men også af, hvilke udfordringer vi står med.
Jeg deler sådan set, som jeg hører de fleste ordførere gøre det, intentionen her.
Det er svært ikke at tage meget skarp afstand fra terrorfinansiering til bygninger og andre ting, hvad enten de er religiøse, kulturelle eller noget som helst andet.
Vi ønsker også fuld åbenhed om finansieringen af religiøse institutioner, uanset hvem de er.
Men det, som er humlen i det her beslutningsforslag, er jo, hvordan definitionerne afgrænses.
Som jeg læser forslaget, vil det som fremsat fortsat ramme med spredehagl, og det er svært at se, hvordan det skal kunne afgrænses, for det er meget uklare definitioner.
Derfor ser vi i Det Radikale Venstre faktisk frem til, at ministeren fremsætter et lovforslag.
Hvis det overhovedet er muligt målrettet at sætte ind over for terrorfinansiering af religiøse og kulturelle bygninger med tættere kontrol, med åbenhed om finansieringen, er vi meget åbne over for at se på det, ligesom vi, som ministeren selv lagde vægt på, selvfølgelig afventer de anbefalinger, der kommer fra Gammeltoft-Hansen-Udvalget.
Det kalder jeg det her, for jeg kan ikke huske det præcise navn, men jeg mener det udvalg, der sidder og kigger på netop religiøse institutioner.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Jamen jeg er helt enig med hr. Christian Langballe i, at de ting, der strider mod den danske lovgivning, kan vi heldigvis allerede i dag skride ind over for.
Og så er jeg jo helt med på, at netop godkendte trossamfund og foreninger også har skattefradrag og andre muligheder.
Det, jeg bare synes kunne være interessant at diskutere, er i virkeligheden, om man skulle snakke om en reel ligestilling i de forskellige trossamfund, for så ville der være mulighed for at regulere.
Jeg tog nu ikke Christian Langballe til indtægt for det synspunkt.
Jeg var helt med på, at det ikke var det, Christian Langballe mente, men det åbnede op for en association hos mig, og derfor syntes jeg, det var interessant.
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Ja, ja, det er en interessant fortolkning af mit standpunkt, som jeg ikke rigtig selv kan genkende sandheden i.
Altså, det, der er sagen, er jo bare, at folkekirken har en særstatus, fordi den er den grundlæggende kirke, som vi har haft igennem 1.000 år og derfor har en særlig betydning for det danske samfund.
Sådan er det bare.
Så vil jeg godt sige, at andre anerkendte trossamfund faktisk også har privilegier i forhold til staten, altså i forhold til skat og en masse andre ting.
Så det betyder ikke, at de andre trossamfund ikke bliver støttet.
Det gør de i hvert fald, og netop derfor kan vi selvfølgelig også stille krav til, hvordan de anerkendte trossamfund opfører sig, og hvilken forkyndelse der lyder.
For hvis det er noget, der strider imod den almindelige, grundlæggende danske lovgivning, så kan vi selvfølgelig skride ind over for de trossamfund.
Det er klart.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Jeg er helt enig med hr. Christian Langballe i, at det ville være ulovligt, hvis hr. Christian Langballe f.eks. stillede sig op og sagde, at han ville opfordre til stening, for det er jo ulovligt.
Det er en ulovlig handling, som ville kunne blive anmeldt til politiet, ligegyldigt hvem der opfordrer til det.
Det andet om, at de skulle være ligestillede med folkekirken,
synes jeg er en rigtig interessant tanke, for så kunne man i virkeligheden diskutere, om man skulle til at støtte alle trosretninger, fordi vi derved netop kunne stille krav til dem.
Det vil sige, at vi ville ligestille de forskellige trosretninger, og det er da noget, vi i Alternativet synes er rigtig interessant at diskutere.
Så kommer vi også til at diskutere det der med, om vi skal adskille kirke og stat.
Det kunne også være en interessant diskussion at tage.
Så jeg synes, at det, som hr. Christian Langballe åbner op for, i virkeligheden er en super interessant diskussion.
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Hvad angår ytringsfriheden og religionsfriheden, er jeg sådan set fuldstændig enig, men jeg vil godt minde om, at religionsfriheden jo faktisk allerede er begrænset, hvis man f.eks. tager folkekirken.
Hvis jeg som præst stiller mig op i kirken ude i Tjele Sogn og opfordrer til stening, vil jeg blive fritstillet som præst.
Det vil simpelt hen ikke kunne lade sig gøre.
Det vil sige, at der faktisk foregår et tilsyn med, hvilken forkyndelse der lyder rundtomkring i de danske kirker.
Og det, vi sådan set bare vil, er at bringe lovgivningen om de andre trossamfund på omgangshøjde med den lovgivning, der eksempelvis består i forhold til folkekirken.
Det gælder også det her forslag, nemlig at vi simpelt hen vil prøve at forhindre, at der bliver givet penge fra terrorbevægelser eller noget, der kan associeres med terror, til de her forskellige trossamfund, fordi dem, der betaler pengene, jo også bestemmer forkyndelsen.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Tak for det.
Beslutningsforslaget handler om at forbyde modtagelse af donationer til religiøse eller kulturelle bygninger i Danmark fra fremmede stater eller personer, som har tilknytning til terrorbevægelser, eller som modarbejder demokrati, vestlige værdier og livsførelse.
Jeg vil gerne have lov til at slå fast, at for Alternativet står retten til kultur- og religionsfrihed ikke til diskussion.
Vi mener, at enhver skal have mulighed for at praktisere sin tro, om det er i en moské eller i en kirke, uden at skulle leve op til et krav om et ideologisk standpunkt.
Når det så er sagt, synes jeg i virkeligheden, at det her forslag rummer mange forskellige ting.
Jeg er helt enig med de ordførere, der har stået heroppe på talerstolen og sagt, at det er problematisk at acceptere støtte fra antidemokratiske stater, organisationer eller personer.
Omvendt skal der i vores øjne være mulighed for at modtage støtte, altså undtaget dem, jeg lige har nævnt, også selv om det er nogle, vi er ideologisk uenige med.
Man kan også stille spørgsmålet
: Hvad er vestlig livsførelse?
I virkeligheden kan man jo sige, at Alternativet p.t. arbejder for at ændre vores vestlige livsførelse, fordi vi prøver at tale imod forbrugerismen og energiforbruget, som jo p.t. er meget dominerende her i Vesten.
Så står der noget i forslaget om, at det skal være ulovligt at støtte terrorvirksomhed, men det er det jo sådan set allerede i dag.
Det er selvfølgelig strafbart og skal være det.
Dansk Folkeparti foreslår så også gennemsigtighed i foreningers økonomiske forhold og bedre muligheder for at håndhæve loven om f.eks. forbud mod støtte til terrorvirksomhed, og det er vi fuldstændig på linje med.
Det er vi helt enige i, og det kunne være rigtig interessant, hvis beslutningsforslaget i virkeligheden blev uddybet på det punkt.
Jeg synes, der er sådan lidt modstridende ting i det her beslutningsforslag, så som udgangspunkt kan vi ikke støtte det, men der er også nogle ting, som jeg synes er positive, bl.a. det med åbenhed om finansiering.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-29:
Jeg vil gerne lægge ud med at takke Dansk Folkeparti for at tage fat på noget, som vil have en virkning.
Jeg synes, vi taler utrolig meget om antiradikalisering og de små forslag, hvor man kan diskutere, om de har en virkning eller ej, og hvor langt man kan gå eller ikke gå.
Men tit er det ikke rigtig noget, som rykker.
Med det her beslutningsforslag synes jeg faktisk at Dansk Folkeparti tager en utrolig vigtig debat op, nemlig spørgsmålet om støtte fra både statsmagter og andre aktører fra andre lande til trossamfund her i landet.
Så det vil jeg gerne lægge ud med at rose Dansk Folkeparti for.
Liberal Alliance er sådan set også parate til at bakke op om beslutningsforslaget i dets nuværende form eller en anden.
Men vi har en lidt anden idé til, hvordan problemet kunne løses, og det er, at vi egentlig synes, der skulle laves en regel om, at man som trossamfund slet ikke kan modtage støtte fra hverken stater, personer eller organisationer i andre lande, medmindre Danmark har en bilateral aftale med det pågældende land om, at det kan ske begge veje.
Hvis det gjaldt i forhold til alle verdens lande, ville det jo sikre, at Danmark kunne sige ja eller nej i de tilfælde, hvor man mente der var et problem.
Derved kan vi jo også sørge for, at reglerne er lige for alle lande og alle trossamfund, og så ville der ikke være nogen problemer med at lave skæv lovgivning i forhold til de forskellige foreninger, trossamfund og lignende. Man kunne selvfølgelig godt vælge en lidt mere moderat model og sige, at man ikke behøver at have den regel inden for EU og Norden, hvor man automatisk ligesom allerede har nogle særlige på en lang række områder.
Det ville nok være forholdsvis ligetil, altså at det så kun ville være de lande, som er uden for EU og Norden, at man så skulle lave de her bilaterale aftaler med.
Men med kravet om bilaterale aftaler ville man sikre, at den danske stat har beslutningskompetencen i forhold til, hvem der kan give, og dermed har man mulighed for at gå ind og se på det og stoppe det, hvis man mener, der er steder, hvorfra det er problematisk, at trossamfund modtager penge.
Vi synes i hvert fald, det er bekymrende, hvis udenlandsk støtte til religiøse foreninger og trossamfund kommer fra stater og organisationer eller mennesker, som i virkeligheden understøtter terror, ekstremisme eller samfundsomstyrtelse her i landet.
Så Liberal Alliance er positive over for forslaget.
Vi har en lidt anden model til, hvordan vi synes man egentlig skulle gøre, og det forslag har vi i øvrigt også oversendt til regeringen i forbindelse med de forhandlinger om antiradikalisering, der allerede pågår.
Så vi håber, at det også vil blive drøftet med partierne og regeringen, når vi på et tidspunkt er kommet videre end til bare at diskutere de af regeringen fremsatte forslag, og også kommer til de forslag, som de enkelte partier er kommet med.