runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2012-05-25:
Høringsperioden er afsluttet.
Det ved jeg ikke om Venstres ordfører har gjort.
Men jeg synes, at det er meget centralt, at vi får at vide, hvad Venstre egentlig mener.
Er det 3 år, en godkendelsesperiode skal vare, eller skal den forlænges til 4 år?
Og skal der være mulighed for efterfølgende at få den yderligere forlænget med 2 år?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-05-25:
Det, vi gør nu, er, at vi tager stilling til det beslutningsforslag, der er her, hvor man vil hæve aldersgrænsen.
Og det, vi så venter på, er, at ministeren indkalder til nogle forhandlinger om den her sag, fordi det har jeg forstået var det, der var meningen med at lukke det ud i pressen.
Og der vil vi meget gerne ind og være med til at drøfte de her ting.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-25:
Til det sidste vil jeg svare først: Nej, jeg mener bestemt ikke, at der er et demokratisk problem i antallet af sager, men det kræver jo, at vi som EU-ordførere passer vores arbejde rigtig grundigt og er tidligt ude i forhold til at holde dialogen med de fagordførere, vi har i vores egne partier, i vores egne grupper, som skal kende til sagerne tidligt.
Jeg ser det da som en meget stor del af mit arbejde at holde dem til ilden, holde dem orienteret om, hvor sagerne er henne og bede om deres bemærkninger og holdninger til forskellige sager, allerhelst meget tidligt i forløbet.
Ligesom med alle andre ting i Folketinget, og jeg tror ikke, at det gælder EU mere, end det gælder alle mulige andre områder – fordi EU er jo alle andre områder – så kan man blive presset af arbejdet.
Til det første med hensyn til hvad vi kan gøre yderligere, mener jeg, at vi er godt på vej i forhold til at bede om høringer fra fagudvalgene.
Jeg har også ideer om, at man kunne udpege rapportører eller særlige fagudvalgstovholdere på forskellige EU-sager.
Men det er jo netop noget af det, vi diskuterer i det her udvalg, vi har nedsat.
Merete Riisager (LA), 2012-05-25:
Først vil jeg sige, at der er en forskel på at kunne se med og så være parlamentarisk forpligtet.
Fint nok, at man kan se tingene på en skærm.
Der er en forskel på, om man bliver inddraget i selve det parlamentariske arbejde eller ej.
Der er en meget stor forskel.
Så hvordan mener ordføreren, at vi kan inddrage fagudvalgene mere?
For jeg er meget, meget glad for at høre, at ordføreren sætter det her fokus.
Så hvordan mener ordføreren helt konkret at vi kan gøre det?
Og så vil jeg bare lige også spørge ordføreren: Mener ordføreren, at der er et demokratisk problem i antallet af sager?
Nicolai Wammen (S), 2012-05-25:
Jeg kan fuldt ud bekræfte fru Lene Espersens udlægning.
Det er sådan, at fagministrene i de enkelte udvalg jo også diskuterer EU-sager, og det er også rigtigt, at Folketingets partier har mulighed for at indsupplere ordførere fra de relevante fagudvalg i Europaudvalget, hvis der er behov for en særlig faglig baggrund til en bestemt sag.
Derudover er det altså mit klare indtryk, at man i partierne også snakker med hinanden, forstået på den måde, at EU-ordførere og fagordførere udveksler synspunkter.
Sådan er det i hvert fald i mit eget parti, og jeg vil også sige, at hvis det ikke er sådan i Liberal Alliance, kan jeg foreslå, at man indfører den samme måde at tale med hinanden på, for det er rigtig godt og givtigt.
Lene Espersen (KF), 2012-05-25:
Jeg vil gerne i forlængelse af de to spørgsmål, der lige er blevet stillet, spørge europaministeren, om ikke det er korrekt, at Folketingets arbejde er tilrettelagt sådan, at fagudvalgene rent faktisk inddrages, herunder at ministeren kommer i samråd i fagudvalget, forud for at ministeren går i Europaudvalget, og at bl.a. Socialdemokratiet har haft for vane at indsupplere de ordførere, der har fagligt kendskab til området, til at deltage i europaudvalgsmøderne.
Så man kan sige, det er op til hver enkelt parti at sørge for, at fagordførerne bliver inddraget, men der er altså rig mulighed for via fagudvalgene forud for europaudvalgsmøderne at være fuldt ud bekendt med alt, hvad der sker, herunder også stille ministeren spørgsmål.
Nicolai Wammen (S), 2012-05-25:
Altså, regeringen har jo et rigtig godt samarbejde med både Europaudvalget og fagudvalgene, men opgaven er altså også sådan, at Folketinget selv planlægger sit arbejde og samarbejdet mellem de enkelte udvalg, og vi vil meget gerne deltage, hvis der er ønske om, at det gøres på en bedre måde end i dag.
Men grundlæggende synes jeg og regeringen, at det fungerer fint med Europaudvalget som omdrejningspunktet, og det er også mit indtryk, at fagordførerne på tværs af partier er godt inde i sagerne, og at der er en god koordinering.
Merete Riisager (LA), 2012-05-25:
Det er korrekt.
Men derfor kan regeringen jo godt have en holdning til, hvordan vi gør det her bedst muligt.
For det er jo et problem, at lovgivning, som er rammesættende for dansk lovgivning, ikke behandles bedre, end det sker i dag, men det her er ikke nogen kritik af fagordførerne.
Min holdning er, at der er rigtig mange hårdtarbejdende MF'ere i det her Ting, men den måde, vi har struktureret det på, gør, at man ikke inddrages i sagerne, før det ligesom er for sent, og så sidder man og udtænker noget dansk lovgivning, som så eventuelt ikke kan udleves, fordi der er den her rammesætning.
Så jeg mener nok, at det er regeringens forpligtelse at gentænke de her strukturer, så vi sørger for, at hele Folketinget bliver inddraget i de processer.
Nicolai Wammen (S), 2012-05-25:
Tak for spørgsmålene.
Allerførst vil jeg sige, at det er mit indtryk, at fagordførerne faktisk er rigtig godt inde i stoffet, og det gælder på tværs af partier, det gælder også EU-stoffet, og derfor er det ikke min oplevelse, at fagordførerne ikke følger med i, hvad der foregår i EU.
Når det er sagt, så skal vi selvfølgelig hele tiden prøve på at gøre tingene bedre, og hvis man kan få et tættere samarbejde mellem fagordførerne og Europaudvalget og i det hele taget mellem fagudvalgene og Europaudvalget, så synes jeg, det er godt.
Derfor har jeg også lagt åbent frem i dag, at hvis vi fra regeringens side kan bidrage til det, vil vi meget gerne gøre det.
Men hvordan man planlægger sit arbejde i udvalgene, er jo noget, man i første omgang skal diskutere i udvalgene.
Det er jo ikke regeringen, der beslutter, hvordan udvalgene skal arbejde.
Det gør udvalgene selv.
Merete Riisager (LA), 2012-05-25:
Og tak for talen.
Mener ministeren ikke, at det er et problem, at mange fagordførere, det kan være inden for finanspolitik, det kan være inden for erhvervspolitik eller andre områder, ikke er bekendt med EU-lovgivning, som binder deres områder, som binder dansk lovgivning, før det er kommet så vidt, at det er vedtaget, altså at man som fagordfører ligesom bliver ramt i nakken af EU-lovgivning, før man bliver gjort bekendt med den lovgivning.
Det er i min optik sådan, det foregår i dag.
Rigtig mange når ikke at se, hvad det er, før det ligesom er vedtaget.
Mener ministeren ikke, at det er et problem?
Så siger ministeren, at vi skal styrke fagudvalgene ved inddragelse af fagudvalgene i EU-problematikker, og det er jeg sådan set glad for at høre, for det fungerer jo ikke, sådan som det er i dag.
Fagudvalgene er ikke rigtigt med, de er ikke rigtigt inde over, så jeg vil høre, hvad det er, ministeren har tænkt sig på det område.
Merete Riisager (LA), 2012-05-25:
Tak for det.
Venstres holdning er, at vi bevarer den eksisterende model.
Det synes efterhånden at være svaret på det meste fra Venstre, som jo er et stort parti og derfor har en særlig forpligtelse til at komme ind i kampen om et Danmark, som er gået i stå.
Det undrer mig derfor, at ordføreren også sender en hilsen til de små partier på den her måde om det at fremsætte beslutningsforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad skal man som lille parti ellers gøre andet end at fremsætte gennemtænkte beslutningsforslag, hvis man gerne vil have indflydelse?
Der er selvfølgelig andre muligheder for at medvirke i arbejdet på Christiansborg, men er det ikke en rigtig god mulighed for at få nogle gennemtænkte debatter?
Foretrækker ordføreren, at vi bare står og skriger ude på sidelinjen?
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre.
Jeg vil så gerne høre ordføreren, om han finder den måde, det fungerer på i dag, tilfredsstillende.
Bliver Folketinget nok inddraget i EU-problematikker?
Jeg henviser f.eks. til ordførerens eget parti, der i sidste valgperiode fremsatte et forslag om et optjeningsprincip for udlændinge.
Det var i pressen osv., det var en rigtig fin idé, indtil man fandt ud af, at det slet ikke kunne lade sig gøre, fordi EU-lovgivningen forhindrede det, og det havde man ikke lige fået sat sig ind i.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-25:
Jeg vil også gerne takke for debatten om, hvordan vi skaber mere opmærksomhed.
Det synes jeg er rigtig godt, så i udgangspunktet har jeg stor sympati for tanken om at inddrage mange flere fra fagudvalgene i Folketingets EU-arbejde.
Den målsætning deler jeg til fulde, men jeg er uenig i, at den bedste måde at gøre det på er ved at flytte arbejdet med afgivelse af forhandlingsmandater til Folketingssalen.
Som tidligere ordførere har været inde på, ved vi godt, at der ikke vil møde flere op til debatter om forhandlingsmandater i EU-sammenhæng end dem, der i forvejen er rigelig plads til i udvalgslokalet.
Bare selve antallet af sager vil gøre det svært at håndtere forhandlingsmandater i Folketingssalen, så derfor tror jeg nærmere, at det kunne betyde begrænsede muligheder for at behandle EU-sagerne.
Det kunne så betyde både en svækkelse af den danske forhandlingsposition, hvis ikke man har haft en ordentlig diskussion, og en reelt ringere demokratisk kontrol med regeringens gøren og laden i EU-sammenhæng.
Jeg har sagt mange og lange gange, at vi har brug for folketingspolitikere, der tager ejerskab i Danmark til de beslutninger, de træffer i EU.
Vi har brug for flere, der ikke tager nationalt ejerskab for alle de populære beslutninger, mens alle de mindre populære er nogle nede i EU's skyld.
Det tror jeg at vi kan komme videre med, hvis vi kan få fagudvalgene i Folketinget til at forpligte sig yderligere til at behandle EU-sager og allerhelst behandle dem langt tidligere, end det sker i dag.
Men det er jo emner, som Europaudvalgets formand har taget meget seriøst op i den arbejdsgruppe, som fru Merete Riisager også har været med i, og som sekretariatsfolk nu arbejder videre med forslag til.
Det arbejde synes jeg langt hellere at Liberal Alliance, Enhedslisten og Dansk Folkeparti skal lægge nogle kræfter i.
Det giver for mig rigtig god mening.
Det her forslag giver for mig mindre mening, og derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-25:
Det troede jeg egentlig, at jeg havde sagt ganske tydeligt i min tale, som jeg gerne fremsender.
Men det korte svar er selvfølgelig: Ja, det mener jeg.
Europaudvalget er jo altså kendetegnet ved, at der er åbne møder.
Man kan møde op, man kan sætte sig omme bagved, man kan følge med, man kan se på de kommenterede dagsordener, og hvis man ikke vil det, kan man sidde på sit kontor og se det på tv.
Der er alle muligheder for at følge med.
Og ja, der er eksempler i alle udvalg på, at man laver noget, der er uhensigtsmæssigt, og at man skal rette nogle ting til efterhånden.
Det er jo altså ikke kun i Europaudvalget.
Jeg kan ikke med min bedste fantasi, selv når jeg får det forklaret, se, hvordan det skal hjælpe at rykke denne her diskussion ind i et andet lokale.
Det giver ikke rigtig nogen mening.
Merete Riisager (LA), 2012-05-25:
Så kan jeg informere ordføreren og andre tilstedeværende om, at vi i Liberal Alliance altid afklarer mandaterne med fagordførerne, inden de bliver givet.
Man kan jo sige, at man i hvert fald ikke altid har gjort det i Venstre.
I hvert fald har vi jo oplevet sager, hvor Venstre er gået ud med en politik og så bagefter har fundet ud af, at det ikke kunne lade sig gøre på grund af EU-lovgivningen.
Så igen: Mener ordføreren, at det fungerer tilfredsstillende i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-25:
For at tage det første først: Jeg er fuldstændig enig med fru Merete Riisager i, at det er en rigtig god idé at fremsætte gennemtænkte beslutningsforslag, og det vil jeg kraftigt opfordre Liberal Alliance til at gøre.
Med hensyn til det andet, der handler om, hvorvidt fagordførerne blive ordentligt inddraget, er det, ligesom europaministeren gav udtryk for, min klare opfordring til Liberal Alliance, at man sørger for – og det må være muligt i den relativt sluttede kreds, som Liberal Alliances folketingsgruppe er – at tage de her samtaler med fagordførerne, så man undgår, at der ryger finker af panden.
Det er en varm opfordring, men det var min oplevelse, at man allerede gjorde det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-25:
Det er, fordi ordføreren undrede sig lidt over, at Dansk Folkepartis forslag ikke var taget af dagsordenen, med den begrundelse, at ministeren i april måned havde fremsat et forslag om noget, og derfor vil jeg gerne hjælpe ordføreren og give ham en dato, der hedder den 11. marts, hvor jeg offentligt udtalte til Adoption og Samfund, at vi ville hæve aldersgrænsen til 45 år.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti var ude med det her forslag, længe før ministeren overhovedet tænkte på at hæve grænsen, og derfor kan man godt antage, at ministerens forslag således er affødt af Dansk Folkepartis forslag, og at det sådan set er derfor, det ikke er taget af dagsordenen.
Så vil jeg godt lige høre ordføreren, om ordføreren virkelig mener det, ordføreren siger med, at det da var forfærdeligt, at den tidligere regering indførte brugerbetaling for fertilitetsbehandling, og i bekræftende fald, om ordføreren så også mener, at vi skal fjerne brugerbetaling for adoption, for så tror jeg, at der er rigtig mange adoptanter, der får svært ved at få armene ned, hvis de kunne spare et beløb der.
Julie Skovsby (S), 2012-05-25:
Med hensyn til det sidste spørgsmål om fertilitetsbehandling mener jeg faktisk, at det helt rigtige at gøre er det, som den nye regering er i gang med at få indført, nemlig annullering af brugerbetaling.
Jeg mener ikke, at de to ting kan sammenlignes, for ved adoption får man et barn i hænderne, og ved fertilitetsbehandling ved man altså ikke, om den giver noget resultat.
Der er stor forskel, og der er en stor, stor usikkerhed, og de beregninger, der er lavet på området, viser jo også, at udgifterne bliver endnu større end dem, som Dansk Folkeparti og den tidligere borgerlige regering havde beregnet.
I forhold til det med datoerne og hvem der nu kom først med at foreslå det, altså om det var Dansk Folkeparti eller ministeriet, der kom først, vil jeg sige, at den 16. april, og vi taler om marts måned i forhold til midten af april måned, sender man nye adoptionsbekendtgørelser i høring, så jeg vil tro, at man har forberedt det arbejde noget tidligere end lige den 11. marts.
Men det er jo ikke noget, jeg kan gøre mig til dommer over.
Jeg synes bare, at det er vigtigt at sige: Dansk Folkeparti ønsker at hæve aldersgrænsen, det ønsker regeringen også, det ønsker vi Socialdemokrater også, og det er da positiv.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-25:
Ministeren har også kunnet se i bilaget her, når vi ser på de andre europæiske lande, som vi sammenligner os med, at Danmark med 40 år ligger totalt i bunden for, hvornår man kan adoptere.
Holland har en grænse på 42 år, medmindre der er særlige omstændigheder.
Jeg synes godt, at vi kan kigge lidt til vores nabolande og se, hvad deres aldersgrænser for adoption er, og det er altså 45 år.
I Frankrig har de endda ingen øvre aldersgrænse.
Så jeg vil bare høre, om ministeren ikke er enig i, at vi kan se lidt til vores nabolande og se, om der ikke er noget inspiration at hente der.
Karen Hækkerup (S), 2012-05-25:
Det er selvfølgelig en rigtig sjov debat: Hvem kom egentlig først?
Det tager noget tid, inden sådan en proces går igennem, og især tog det tid for mig, fordi jeg flere gange gerne ville kalde embedsfolk ind, fordi jeg var meget i tvivl om reglerne og om, hvorvidt grænserne blev sat det rigtige sted.
Så derfor kan jeg sige, at jeg har arbejdet grundigt med det her, og jeg har været i gang med det i flere måneder, inden det blev fremsat.
Det, der må være det gode, må da være, at vi finder nogle løsninger.
Jeg har lagt en løsning frem nu, som støttes i positive vendinger i høringsnotatet af Adoption og Samfund, fordi det løser mange af de problemer, som der har været tidligere.
Derimod står vi nu og skal behandle et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som meget mystisk egentlig bliver bakket op af både Venstre og De Konservative, på trods af at man jo tydeligt kan se, at det beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti jo ikke svarer på de problemer, der er.
Hvordan forholder man sig til godkendelsesperioden?
Hvordan skal den være?
Skal den være 3 år, som den er i dag?
Skal den være 4 år, som jeg foreslår?
De svar har vi endnu ikke fået fra Dansk Folkeparti.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-25:
Ministeren starter med at sige, at hendes embedsmænd bestemt ikke på 3 dage lige kan fikse noget.
Det har før kunnet lade sig gøre, og det kan man godt hurtigt.
Sådan nogle kan arbejde i døgndrift, og det ved ministeren også godt, men på den anden side har ministeren også vidst det siden den 11. marts, hvor jeg sad med ministerens kollega, fru Maja Panduro, og udtalte de her ting.
Det er siden den 11. marts, at ministerens embedsmænd har haft muligheden for at arbejde med det.
Jeg kan bevise her, at jeg har været ude at udtale mig den 11. marts om det.
Vil ministeren venligst oplyse mig om, hvilken dokumentation der ligger for, at ministeren har udtalt sig tidligere end den 11. marts om det her?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-25:
Nej, det betyder bare, at det, som Dansk Folkeparti gerne vil nu, er at få ført vores politik igennem.
Til alt det her med at rydde op efter den nuværende regering vil jeg sige: Tro mig, vi har en lang liste over, hvad det er, vi skal i næste valgperiode, men det er ikke noget, vi kommer med nu.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-05-25:
Betyder det så, at Dansk Folkeparti mener, at det, man gjorde, var forkert, og at man derfor ikke vil ændre reglerne?
Jeg er bare interesseret.
Jeg synes, at det er et meget relevant spørgsmål i forbindelse med hele den her debat om, at Dansk Folkeparti gerne vil have hævet aldersgrænsen.
Så betyder det, at Dansk Folkeparti mente, at det var forkert på det tidspunkt at sætte brugerbetaling på fertilitetsbehandling?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-25:
Det, som jeg siger, er, at lige nu har vi i Dansk Folkeparti ikke nogen planer om at fremsætte forslag, der skal ændre på det.
Karen Hækkerup (S), 2012-05-25:
Jeg bliver faktisk mere og mere i tvivl om, hvorvidt Dansk Folkeparti overhovedet har forstået, hvordan reglerne om adoption fungerer.
Det er jo ikke sådan, at man bliver godkendt, og hvis man ikke har fået et barn den dag, man er godkendt, er der ikke noget barn at få.
Holland har en aldersgrænse på 42 år og en regel om, at der maksimalt må være 40 års aldersforskel mellem barnet og begge ansøgere på hjemtagelsestidspunktet.
I forhold til norsk ret er det korrekt, at gældende norsk lovgivning ikke indeholder nogen øvre aldersgrænse for adoption, men aldersgrænsen er i praksis 45 år på ansøgningstidspunktet.
Der har i Norge været nedsat et udvalg, der i 2009 er kommet med en udredning vedrørende de norske adoptionsregler.
Udvalget anbefalede, at der fastsættes en øvre aldersgrænse i loven, og at denne sættes omkring 40-42 år.
Der er heller ikke i Sverige fastsat nogen øvre aldersgrænse i loven, men som udgangspunkt er praksis, at den eller de, der vil adoptere, højst er 42 år.
De udredninger, der er under bearbejdning i henholdsvis Norge og Sverige, er på vej, men det er endnu uvist, hvordan det ender med at falde ud.
Jeg synes ikke, at vi skal højere op.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-05-25:
Er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti lagde stemmer til, at der kom brugerbetaling på fertilitetsbehandling, som gjorde, at rigtig mange mennesker faktisk ikke var i stand til at få børn med hjælp fra staten?
Er det ikke korrekt, at på det tidspunkt mente Dansk Folkeparti, at det var den rigtige vej at gå?
Karen Hækkerup (S), 2012-05-25:
Jeg vil sige, at det er fuldstændig normal kutyme, at man kan udsende ændringer til en bekendtgørelse i høring.
Det er fuldstændig normal kutyme.
Derfor kan det ikke være rigtigt, at det er uhørt, at jeg har handlet sådan.
Jeg har fuldstændig fulgt normal kutyme.
Grunden til, at jeg først nu stiller Venstre de spørgsmål her i salen, er, at jeg ærlig talt må sige, at jeg synes, at Venstres ordfører får klædt sig selv noget af, når han stiller sig op og vil tale for et forslag, som ikke hænger sammen, og han hellere vil anklage regeringen for ikke at respektere Folketingets arbejde.
Jeg har fulgt den procedure, der er: Jeg indkalder til forhandlinger, når der er lovforslag; vi har et udmærket samarbejde i satspuljekredsen; vi drøfter ting vidt og bredt; men bekendtgørelser ligger altså ikke til at være noget, man indkalder til forhandlinger om.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-05-25:
Det accepterer vi jo ikke.
Vi bliver bare ved med at strække hånden frem og sige: Vil ministeren ikke forhandle med Venstre om den og den ting?
Jeg synes, at der ligger mange interessante ting i den bekendtgørelse, som er sendt i høring, som vi meget gerne ville drøfte med ministeren.
Men det er da helt uhørt, at ministeren ikke tager kontakt til et parti, når ministeren så gerne vil vide, hvad det parti mener.
Ministeren bliver ved med – og det gør de andre ordførere også – at spørge om, hvad Venstre mener.
Vi vil gerne fortælle, hvad vi mener, men vi vil gerne gøre det i en forhandlingssituation, sådan at vi kan nå frem til en fælles beslutning.
Der kunne da være en del af de ting, som er med i den her bekendtgørelse eller det her forslag, som vi meget gerne vil drøfte.
Men jeg kan forstå, at der er lukket og den samlede røde blok kører videre med det her.
Karen Hækkerup (S), 2012-05-25:
Jeg kommer ikke til at indkalde til forhandlinger, efter at høringsperioden er afsluttet.
Høringsperioden afsluttedes den 11. maj, høringssvarene er kommet ind, og dem oversender jeg naturligvis rigtig gerne til Socialudvalget.
Den nye bekendtgørelse, som jeg godkender, kommer til at træde i kraft pr. 1. juli.
Når jeg ikke har indkaldt til forhandlinger om en bekendtgørelse, er det, fordi det ikke er normal kutyme, at man indkalder til forhandlinger om en bekendtgørelse.
Grunden til, at jeg først nu stiller Venstre spørgsmålene, er, at det først nu er gået op for mig, præcis hvor useriøst Venstre tager sit folketingsarbejde.
For når man står her i salen og bakker op om et forslag, som man godt ved ikke hænger sammen, fordi man hellere vil det end at gå ind i en drøftelse af, at det, regeringen har lagt frem, naturligvis er det, som vil føre til, at reglerne kommer til at hænge sammen, er det useriøst. Dansk Folkepartis forslag svarer jo ikke på de ting.
Det svarer ikke på, hvad der skal ske med godkendelsen; det svarer ikke på, hvad der skal ske med forlængelsen; det giver mulighed for, at man kan modtage et spædbarn, indtil man er op til 51 år.
Det vil Venstre så åbenbart hellere sige at man støtter i Venstre, altså at man skal kunne modtage et spædbarn, til man er 51 år, i stedet for at man vil sige: Arh, det kan godt være, vi hellere skulle tage lige at læse, hvad der står i bekendtgørelsen, og så tage debatten på et oplyst grundlag.
Jeg har sendt en bekendtgørelse i høring.
Den godkender jeg.
Det er det, jeg har mulighed for som minister, og sådan kommer det til at ske.