runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Jeg er jo glad for den ordførertale på et meget vigtigt punkt, og jeg tror godt, ordføreren kan gætte, hvad det er for et punkt.
Det er første gang, jeg hører det sagt tydeligt af en repræsentant for SF – måske har jeg så overhørt det nogle gange, hvis ordføreren har sagt det på det seneste – altså at det bliver sagt klart, at der er behov for en revision af lovgivningen om førtidspension.
Ordføreren har jo selv været med til at lave den lovgivning, og i den første del af sin ordførertale siger ordføreren, at der er noget galt med kommunernes administration af den.
Men ordføreren er vel klar over, at Ankestyrelsen i langt de fleste tilfælde godkender kommunernes hårdhændede behandling af syge mennesker, hvor de syge skal tage sengen med på arbejde, og alle de andre forfærdelige historier, vi hører?
Og Ankestyrelsen har oven i det sagt, at kommunerne er for flinke, for sådan skal loven ikke forstås, altså at man skal være meget mere konsekvent med hensyn til at sende folk ud i alle disse arbejdsprøvninger.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Det gør det.
Alle de høringssvar og kommentarer, der er kommet til det her lovforslag gør indtryk på mig.
Der er en juraprofessor, der hedder Eva Schmidt, som siger, at det er i strid med de konventioner, vi har tiltrådt, og der er Institut for Menneskerettigheder, der ikke siger, at det er i strid med de konventioner, vi har tiltrådt.
De to kan jo ikke begge have ret, og der læner jeg mig op af Institut for Menneskerettigheder, som i øvrigt er enig med vores egne embedsfolk i Justitsministeriet.
Først spørgsmål 2: Jeg må have udtrykt mig uklart, hvis jeg fik det til at fremstå, som om børn ikke var en sårbar gruppe.
Jeg brugte netop den formulering for at understrege, at familier med børn skal behandles som en sårbar gruppe.
Det var svaret på spørgsmål 2.
Om spørgsmål 1 vil jeg sige, at spørgeren bliver ved med at insinuere, at det er på ubestemt tid, men det, at Folketinget giver ministeren bemyndigelse til at suspendere for de tre gange 24 timer i f.eks. 14 dage, forpligter jo stadig væk ministeren til at overholde den europæiske menneskerettighedskonvention, herunder de domme og den retspraksis, der har udviklet sig under domstolen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Ordføreren udtrykte, at det ville være uretfærdigt, hvis et barn var frihedsberøvet i 6 måneder.
Men af lovforslaget fremgår der jo ingen grænse for, hvor længe et barn kan være frihedsberøvet.
Så spørgsmålet er: Hvis Socialdemokraterne havde kunnet bestemme, havde der så været en grænse på 6 måneder, 3 måneder, 1 måned?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Hvis Socialdemokraterne kunne bestemme, ville vi være tilfredse med den formulering, der er nu, der binder den danske regering og ministeren til den retspraksis, der har udfoldet sig under Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der som et af sine væsentligste kriterier nævner, at der må foregå en konkret vurdering.
For nogle vil det være meget kort tid, for andre vil det være længere tid.
Hvis man følger de domme, som i øvrigt er beskrevet i Institut for Menneskerettigheders høringssvar, kan man jo se, at hvor de sætter grænsen, afhænger meget af den konkrete situation.
Og det er i virkeligheden, vil jeg påstå, en stærkere snor, Folketinget har i den danske regering, end hvis vi havde skrevet en tidsfrist ind.
Jeg er i øvrigt rimelig overbevist om, at hvis regeringen forlængede med 14 dage og med 14 dage og med brædder, indtil vi ramte ½ år, var det danske Folketing nok inden da trådt sammen og var begyndt at diskutere, om man fortsat havde tillid til, at den minister overholdt den europæiske menneskerettighedskonvention.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Jeg er sikker på, at vi er nogle i Folketinget, der havde indkaldt til en debat, men nu er der jo et stort flertal, der vedtager den her lovgivning.
Og derfor er jeg nødt til at spørge ordføreren: Når nu ordføreren mener, at 6 måneder vil være urimeligt, kan ordføreren så som medunderskriver på dette lovforslag garantere, at ingen børn kommer til at være frihedsberøvet i mere end 6 måneder?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Jeg kan garantere, at det altid vil afhænge af en konkret situation, og at jeg ikke har fantasi til at forestille mig, at presset mod de danske grænser ville ende i en situation, hvor man skulle frihedsberøve folk i 6 måneder uden at stille dem for en dommer.
Det har jeg ikke fantasi til at forestille mig.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Jeg har ikke insinueret noget som helst.
Jeg forholdt mig til det argument, som ordføreren brugte, og som jo har vidtrækkende konsekvenser, nemlig at vi skal stole på, at myndighederne forvalter den her lov, sådan som ordføreren har en eller anden indtil videre tåget forestilling om at den vil blive anvendt.
For det eneste, vi har fået at vide indtil nu, er, at ordføreren synes, 6 måneder er for meget.
Så hvad er det, der gør, at vi skal stole så blindt på myndighederne, at vi ikke har brug for en helt grundlæggende retsgaranti for mennesker, der er på flugt, nemlig at man ved, hvornår en fængsling ophører?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Jeg forestiller mig ikke, hvis det var børn som mine egne børn på 2 og 5 år, der ankom til Danmark som flygtningebørn, at de ville være til fare for ro og orden.
Hvis Sverige lukker grænsen, vil vi have 1.000.
Det kan man gange med 365.
Hvis vi kun er i stand til at tilbageholde folk tre gange 24 timer, ja, så er jeg nervøs for, om de danske myndigheder er i stand til at kunne opretholde ro og orden.
Jeg mener, det i virkeligheden er uansvarligt at gøre andet end at stemme ja til det her.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
Det er meget interessant, for hele det her lovforslag bygger jo på den særlige situation, hvor man mener at man ikke kan opretholde ro og orden, og hvor man derfor kan suspendere de almindelige regler.
Derfor må det jo med det, Socialdemokraterne siger her, være selv børn, som står helt stille sammen med deres forældre og ikke gør noget som helst.
Det opfatter Socialdemokraterne sådan, at det strider mod ro og orden.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Det er ikke det enkelte menneske, der ankommer til Danmark, som kan risikere at bringe ro og orden i Danmark i fare, men omfanget af mennesker, der ankommer til Danmark.
Hvis det sker i et antal, hvor vores myndigheder inden for den gældende lovgivning ikke er i stand til at håndtere det, ja, så vil landets ro og orden være i fare.
Hvis jeg skal komme med et svar, så nej, det er ikke det enkelte menneske, det er omfanget af mennesker.
Det er jo derfor, vi vedtager det her, og det er i øvrigt derfor, at reglerne om suspension ikke er det normale, men en undtagelsesbestemmelse, som ministeren i særlige tilfælde kan tage i brug.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad skal vi med retsgarantier i det hele taget, hvis vi bare skal stole på, at myndighederne forvalter i det her tilfælde regler om fængsling af voksne og børn på en måde, der kan rummes inden for ordførerens begrænsede fantasi?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
De retsgarantier, en borger har, og som bl.a. er nedfældet i den danske grundlov og i de konventioner, vi har tiltrådt, var de samme i går, som de vil være i morgen, uanset hvad spørgeren ellers insinuerer.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Det har så som konsekvens, at Goldman Sachs i virkeligheden ikke kan købe flere aktier ved den her børsnotering – er det det, jeg hører ordføreren sige?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-20:
Tak, formand.
Tilbage i februar måned i år indgik den tidligere socialdemokratiske regering en aftale med SF og Enhedslisten om udmøntning af midlerne i Fonden for Forebyggelse og Fastholdelse frem til 2018.
Her aftalte vi bl.a., at fondens sekretariatsfunktion fremover skal varetages af Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, også kaldet STAR, og fondens bestyrelse bestående af arbejdsmarkedets parter erstattes af en følgegruppe bestående af de samme organisationer.
Den del af aftalen udmøntes ved det lovforslag, vi behandler i dag, og det bakker Socialdemokraterne fuldt op om.
Men der er et men.
For med overflytningen af sekretariatsfunktionen til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering bliver der samlet frigjort 3 mio. kr. på grund af færre administrationsomkostninger.
Det fik vi derfor også klart formuleret i aftalen, vi lavede i februar.
Det fremgår på ingen måde klart af lovforslaget eller af bemærkningerne, hvilket i øvrigt også fremhæves i høringssvarene fra både LO, FTF og fra Rigsrevisionen.
Derfor vil jeg bede ministeren kaste lys over den uklarhed, der er, om midlernes anvendelse, gerne i dag, og hvis det ikke er muligt, så i det kommende udvalgsarbejde, sådan at vi kan have sikkerhed for, at pengene bruges på forebyggelse af psykisk nedslidning, vold, sexchikane på arbejdspladsen for blot at nævne nogle af de vigtige initiativer, som er med i aftalen.
Pengene skal i stedet bruges, som de er tiltænkt, på at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Det er der brug for, ikke mindst set i lyset af regeringens finanslovsaftale, hvor man fortsat lægger op til at skære voldsomt i Arbejdstilsynets budget.
Det er meget voldsomt og bidrager ikke til at skabe et tryggere, sikrere og mere sundt arbejdsmiljø og et arbejdsmarked, som vi ellers ønsker.
Endelig ser vi også et behov for, at vi i det videre udvalgsarbejde får afdækket, hvorvidt følgegruppen inddrages og kan rådgive i beslutninger om den løbende prioritering af de midler, som er tilbage i fonden.
Det er der også, som det fremgår, usikkerhed om i høringssvarene.
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-20:
Tak, formand.
Lovforslaget vedrører en ændring i Fonden for Forebyggelse og Fastholdelses organisatoriske forhold.
Derfor vedrører lovforslaget selvfølgelig også nedlæggelse af Fonden for Forebyggelse og Fastholdelses bestyrelse, og det sker så pr. 1. januar 2016, hvor den erstattes af en følgegruppe.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er helt i orden.
Altså, hvis man kan gøre det administrativt lettere, ved at man har et sekretariat, der ligger et andet sted, og man ad den vej kan spare nogle midler, der kan bruges til andet, så er vi helt med på det og siger selvfølgelig ja til forslaget.
Hans Andersen (V), 2015-11-20:
Tak for det.
Nu synes jeg ikke, jeg skal gentage de forrige ordførertaler.
Det er et udmærket og fornuftigt lovforslag.
Der er jo sådan set lagt op til at forenkle og dermed spare på administrationen, og det hilser vi velkommen i Venstre.
Det vil vi gerne støtte.
Konkret bliver der jo fremadrettet brugt mindre på administration og sekretariatsbetjening i størrelsesordenen 3 mio. kr., og det hilser vi sådan set velkommen.
Vi synes, at der med det her lovforslag er lagt op til en ansvarlig løsning, der forenkler og effektiviserer administrationen af fondens midler.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Jeg gentager gerne, at jeg synes, man må konferere med de to ordførere, hvem der deltog i forhandlingerne, og det må de så tage med Enhedslisten.
Jeg konstaterer, at der fra SF's side var et ønske om at sikre, at man bevarede den statslige aktiemajoritet også i en længere årrække, og at formuleringen nu hedder »mindst 2020« i den aftale.
Den formulering tror jeg ikke havde været gældende, hvis ikke SF havde siddet med ved forhandlingsbordet.
Så kortfattet tror jeg faktisk det kan siges.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Sådan kan det gå.
Man kunne jo vælge at se på det her som noget administrativt, og det er det også et stykke hen ad vejen.
Men Fonden for Forebyggelse og Fastholdelse har været og er stadig et vigtigt element i arbejdet med at sikre ordentlige arbejdspladser og et sundt arbejdsmiljø for danske lønmodtagere.
Det er ikke lykkedes selv efter 20-30 års ihærdig indsats at bringe antallet af dødsulykker ned på under 50.
Det vil sige, at det forebyggende arbejde stadig væk ikke er godt nok.
Desværre har regeringen og det blå flertal ikke ønsket at fortsætte det her arbejde, hvilket fremgår af finansloven, hvor der ikke fyldes op i fonden, og mange gode initiativer dør ud som følge af mangel på penge.
Bl.a. er der i finansloven ikke sikret, at Arbejdstilsynet kan fortsætte på et højt og forsvarligt niveau.
Bl.a. opdages der hvert år nye og ukendte problemer i arbejdsmiljøet.
Det gælder f.eks. nanoteknologi, der nu er igangsat forskning om.
Der bliver ikke altid bliver taget højde for problemerne.
Bl.a. er der i kølvandet på social dumping opstået alvorlige arbejdsmiljøproblemer for de mange nye på det danske arbejdsmarked.
Der er nok at tage fat på, og desværre synes jeg, at det ser ud til, at den nye regering ikke tager det alvorligt.
Der er dog stadig væk 420 mio. kr., som vi forventer at ministeren indkalder til forhandlinger om, så pengene kan bruges til et sundere arbejdsliv for de danske lønmodtagere.
Det foreliggende lovforslag omhandler en administrativ organisatorisk ændring af fonden.
Men vi vil gerne hejse et advarselsflag, for vi kan frygte, at denne administrative indflytning i STAR er første trin i en egentlig afvikling af fonden og dens formål.
Vi har bl.a. med stor skuffelse bemærket, at 12 ud af 13 forebyggende tiltag, som den tidligere regering, SF og Enhedslisten tog beslutning om i marts, nu er sat i stå.
De penge, der er sparet ved det, bør komme tilbage i fonden, vil jeg sige til ministeren.
De skal ikke bare bruges til skattelettelser og andre ting.
Det er sådan nogle ting, der gør, at vi frygter, at det her er et skridt på en helt anden vej and bare at forenkle, og vi vil naturligvis gerne have ministerens kommentar til og også forsikring om, at pengene ikke går andre steder hen.
Vi vil også gerne have tilsagn om, at vi skal have fyldt på fonden, så den igen er oppe på fuldt niveau med de 4 mia. kr., der var oprindelig.
Hvad angår de konkrete elementer i lovforslaget, vil Enhedslisten gerne henlede opmærksomheden på høringssvaret fra LO og FTF, som også Socialdemokraterne pegede på.
De påpeger, at ændringen fra en bestyrelse til følgegruppe for arbejdsmarkedets parter ikke må føre til, at arbejdsmarkedets parter fremover ikke konkret inddrages og rådgiver om beslutninger om løbende omprioritering af midler mellem aftalte indsatser.
Det skal præciseres i lovforslaget og bemærkningerne.
Vi vil afvente vores konkrete stillingtagen, til vi har fået svar på de spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-20:
Der er tale om et forholdsvis enkelt lovforslag her.
Det går ud på at forenkle administrationen af Fonden for Forebyggelse og Fastholdelse.
Det sker, ved at Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering overtager administrationen af fonden, indtil fondens midler er opbrugt.
Vi kan godt støtte det her lovforslag.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Tak for det.
Overordnet set synes vi, det er en god idé, at fonden forenkles og effektiviseres, idet der fra 2016 og frem desværre vil være et væsentlig mindre råderum end hidtil.
Lovforslagets formål med ændring af fondens administration og organisation ligger dermed lige for, og vi synes, det er en fornuftig løsning.
I Alternativet hæfter vi os ved, at formålene for de anvendte midler ikke ændres, og at der derfor kan fortsættes en indsats for forebyggelse og fastholdelse.
Der er store udfordringer på arbejdsmarkedet.
Det gælder bl.a. fastholdelse af seniorer som følge af tilbagetrækningsreformerne, men også på området for psykisk arbejdsmiljø, hvor der desværre er en tendens til, at flere og flere føler sig psykisk overbelastede, og hvor en fastholdt forebyggende indsats er påtrængende.
I den forbindelse håber vi, at regeringen vil følge op på bl.a. fagbevægelsens opfordring om at skabe sikkerhed om midlerne frem til 2018, hvor flere indsatser allerede er iværksat og andre varslet, men regeringen har erklæret, at aftalen fra 27. februar 2015 ikke længere anses som gældende.
Derfor vil vi i Alternativet opfordre til, at man præciserer rollen for bl.a. arbejdsmarkedets parter som en del af følgegruppen.
Det virker logisk, at bestyrelsen erstattes af en følgegruppe, idet fondens midler er disponeret, og at der derfor ikke synes at være samme behov for administration og styring.
Men vi ser det samtidig som vigtigt, at organisationer, som tager del i følgegruppen, sikres en klar funktion, ud over at dens formål er at vejlede Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, således at det tydeliggøres, at følgegruppen inddrages med jævne mellemrum og med eventuelt ny eller ændret prioritering af midlerne.
Til dette ved jeg at ministeren har peget på, at der ikke vil være samme behov for inddragelse om beslutningstagning, idet midlerne som sagt er disponeret.
Dog er vi bekendt med, at der stadig væk findes resterende midler i form af ubrugte midler, fremtidige tilbageførte midler samt besparelser som følge af omlægningen af sekretariatsbetjeningen.
Disse midler skal anvendes efter fondens formål.
Derudover har fonden endnu et ikke uvæsentligt råderum, jævnfør dens opsparing på ca. 420 mio. kr. Så vi opfordrer altså til en præcisering af følgegruppens funktion i lovforslagets bemærkninger og bakker derudover i øvrigt op om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-20:
For en uges tid siden behandlede vi et lovforslag om at hæve pensionsalderen.
Skal det overhovedet give nogen mening at diskutere en forhøjelse af pensionsalderen, skal vi styrke det forebyggende arbejde på arbejdspladserne.
I dag er det sådan, at mange kortuddannede er fanget i en giftig fælde mellem hårdt fysisk arbejde, mange år på arbejdsmarkedet, en smadret efterløn og nu en forhøjet pensionsalder.
Der er brug for at styrke det forebyggende arbejde.
Der må vi jo så sige, at regeringens svar med massive besparelser på Arbejdstilsynet oven i købet målrettet det forebyggende arbejde passer rigtig fint!
Det passer nemlig fint som en knyttet næve til et blåt øje.
Men det konkrete foreliggende forslag støtter SF.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-20:
Vi støtter også forslaget, som vi betragter som rimelig ukontroversielt.
Der er egentlig bare tale om en bedre organisering af fonden, og vi har ikke nogen indvendinger mod det.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-20:
Tak til ordførerne for den velvillige behandling af lovforslaget om ændring af organisatoriske og administrative forhold i Fonden for Forebyggelse og Fastholdelse.
Formålet med lovforslaget er jo at forenkle og billiggøre administrationen nu, i takt med at fonden er blevet mindre, og samtidig at omdanne bestyrelsen til en følgegruppe, som fortsat kan rådgive i forbindelse med udmøntningen af fondens resterende midler.
Jeg kan til de stillede spørgsmål oplyse, at det provenu, der opnås i forbindelse med en billiggørelse af fondens administration, er et provenu, der vil forblive i fonden som en del af de ubrugte midler, og jeg kan også oplyse, at de elementer i den politiske aftale fra i foråret, som ikke er blevet udmøntet af regeringen, også vil forblive i fonden som en andel af de uforbrugte midler og altså vil henstå til almindelig anvendelse efter de politiske flertal, der måtte være i den kommende periode.
Jeg har ikke nogen aktuelle planer for anvendelsen af disse midler.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Det var da godt, at de penge fra foråret kommer tilbage.
Det havde jo været bedre, hvis ministeren så lod de projekter køre videre i stedet for at lukke dem.
Så havde vi da dét forebyggende arbejde i gang.
Og når ministeren så oven i det siger, at han ingen aktuelle planer har om forbrug af penge fra Forebyggelsesfonden, så bliver jeg da lidt trist.
Der er sådan set nok at tage fat på – både de skader, der sker nu med den nye finanslov, men også de konkrete problemer, der er ude på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det vil være en god idé, at ministeren hurtigst muligt får samlet os for at diskutere, hvad vi gør ved det, og hvad vi kan bruge de her penge til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-20:
Det kan vi godt være enige om, men nu ved jeg ikke, om ordføreren nogen sinde har været med til at lede en virksomhed eller nogen sinde har siddet i en bestyrelse.
Det har jeg.
Og der kan man bare sige, at du ikke kun er nødt til at tilfredsstille en del af selskabets ejere.
Du kan ikke sidde med aktiemajoriteten og så bestemme alt.
Du er nødt til at lytte til alle ejere.
Sådan er det nu engang.
Derfor er det da fuldstændig vanvittigt, at man risikerer at invitere alverdens interessenter ind i befolkningens energiselskab, som også kan have prioriteringer, som også kan have ønsker, som også kan have interesser i, hvad der skal investeres i, som er stik imod, hvad vi ønsker fra dansk side, og hvad der i virkeligheden tjener den danske befolknings interesser.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Jeg synes, det er lidt påfaldende, at vi står i det danske Folketing og debatterer et forslag, hvor staten stadig væk ejer 50 pct. og har den bestemmende aktieandel i selskabet, og så skal høre på, at man jo også tit tilgodeser mindretal.
Jeg synes ikke altid, det sker i den her sal.
Der er et flertal et flertal, og det tror jeg sådan set det er, både i det danske Folketing og i et selskab, hvor man rent faktisk fortsat fra statslig side har fuld kontrol over det ved at bevare aktiemajoriteten.
Det er i hvert fald vigtigt for SF.
Og så glæder jeg mig faktisk over, at Goldman Sachs nu også nedbringer sin ejerandel, sådan som jeg har fået det oplyst.
Det synes jeg faktisk er et positivt træk, og det synes jeg måske også man skulle glæde sig over.
Men jeg er med på, at man lidt har valgt at have nejhatten på fra Enhedslistens side.
Man måske skulle man nogle gange bare en lille smule have jahatten på.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Det var faktisk lige det sidste, jeg godt ville følge op på.
Er det aftalt, i forhold til hvordan børsnoteringen skal finde sted, at Goldman Sachs skal nedskrive sin ejerandel også, eller er det det, man forventer?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Sådan som jeg har fået det oplyst, skal Goldman Sachs nedbringe sin ejerandel, ligesom staten nedbringer sin ejerandel.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Jeg har godt bemærket, både i den offentlige debat og ved første og anden behandling af det her lovforslag her i Folketingssalen, at der har været en stemning, som om vi var i Weimar-republikkens sidste år.
Det mener jeg faktisk er at skyde langt, langt over målet.
Det er under niveau for, hvad jeg forestillede mig ville være debatniveauet i den danske Folketingssal.
Der er intet – intet – i det her lovforslag, der hverken nu strider mod den danske grundlov eller de konventioner, vi har tiltrådt, eller åbner en kattelem for, at det kunne blive i strid med den forfatning, vi har i vores land, eller almindelig europæisk retspraksis eller europæisk kulturarv, for den sags skyld.
Jeg mener, at det er skudt langt, langt over målet.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Jeg konstaterer, at hr. Jonas Dahl ikke rigtig vil forholde sig til det, jeg spurgte om.
Hvis det er et stærkt argument for at tilslutte sig en aftale, at man har forhindret noget, som andre gerne ville have haft, så er det vel meget rimeligt, at man så også her i salen svarer på, om det nu også er rigtigt, at der var nogen under forhandlingerne, der foreslog, at staten skulle opgive sin aktiemajoritet.
For hvis det ikke var tilfældet, skal man jo ikke bagefter gå ud og sige, at man har sikret en hel masse, Altså, så har man jo ikke sikret noget som helst, i og med at der ikke var nogen, der ville en anden vej end det, der blev resultatet. Derfor synes jeg da, ordføreren skylder en forklaring på, hvem der har ret.
Er det hr. Jonas Dahl eller ordførerne for de to andre partier, jeg citerede?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Det har jo den konsekvens, at når man laver en børsnotering og der skal nogle aktier ud på fondsbørsen, som kan sælges af danskere eller af pensionskasser, eller hvad det nu er, så kommer en del af dem fra den danske stats side, og en del af dem kommer fra Goldman Sachs.
Så det betyder i hvert fald i udgangspunktet, at Goldman Sachs frasælger en del af aktierne til at starte med.
Hvordan Goldman Sachs så efterfølgende agerer eller andre kapitalfonde eller danske aktionærer er jeg ikke spåkone nok til at vide noget om.
Men det betyder, at som udgangspunktet er, er det Goldman Sachs, der ligesom staten lægger nogle aktier ind, som bliver sat til salg på den danske fondsbørs.