runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-02-08:
I beslutningsforslaget her nævnes jo, at der er en betragtelig ventetid i huslejenævnene, og det er jo det, der er med til at gøre, at hvis man ikke har varme på og vil gå via huslejenævnene, så kan det være en lang og snoet proces, og det kan nå at blive både sommer og vinter igen, inden man kan få varme på i sit lejemål.
Der er mit spørgsmål til ministeren: Hvordan ser det ud for huslejenævnene, hvad er ventetiderne rundtomkring i landet?
Hvad er den gennemsnitlige ventetid?
Synes ministeren, at det er tilfredsstillende?
Og har ministeren tænkt sig at gøre noget ved det, så man kan få nedbragt sagsbehandlingstiden i huslejenævnene?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-08:
Jeg var lige ved at blive ret skuffet, og det ville jeg være blevet, hvis hr. Thomas Jensen ikke havde haft et spørgsmål, så jeg blev helt glad, da hr. Thomas Jensen markerede.
Med hensyn til hvordan det ser ud for de enkelte huslejenævn, nævnes det jo i beslutningsforslaget, at sagsbehandlingstiden skulle være 6-9 måneder, og det billede kan vi ikke helt genkende.
Vi har været inde og kigge lidt på nogle af hjemmesiderne.
Jeg har ikke en helt fyldestgørende liste, men der kan hr. Thomas Jensen jo stille et spørgsmål.
Det kommer jo også an på, hvad det er for nogle sager, man får i huslejenævnene, men ud fra nogle af de største nævns hjemmesider, København, Århus, Odense og Aalborg, kan det konstateres, at sagsbehandlingstiden ligger på mellem 1 og 8 måneder i gennemsnit, men det afhænger selvfølgelig meget af sagens art og karakter.
F.eks. prioriterer man ved huslejenævnet i København sager af hastende karakter, og der må man jo nok sige, at en sag om manglende varme vil høre under kategorien hastende karakter.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-08:
Det her forslag er det af de tre forslag om stramninger i lejeloven, som vi nok har mindst problemer med, for det kan jo ikke være rigtigt, at det skal være dårligere, når lejemålet ophæves, end når udlejeren opsiger lejemålet.
Det at ophæve et lejemål med øjeblikkelig virkning er jo i virkeligheden langt mere dramatisk, end når lejemålet opsiges og lejeren har nogle måneder til at forholde sig til situationen.
Der er bare det ved det, at jeg faktisk troede, det var sådan nu, men hvis ikke det forholder sig sådan, at der er lighed på det her område, er vi gerne med til at se på det.
Frank Aaen (EL), 2011-02-08:
De her tre forslag har jo meget godt vist, hvordan VKO altid står på ejernes side, mens rød stue står på lejernes side.
Jeg synes, det er meget fint at få det opdelt så klart, som det er sket i dag.
Jeg erkender, at Radikale Venstre, som jo bliver kaldt et parti, der tilhører rød stue, nogle gange viser, at de ikke altid er godt placeret på rød stue, men nogle gange er lidt for blå.
Det gælder nu endnu mere i spørgsmål om dagpenge til arbejdsløse og efterløn og den slags ting – der er man jo meget blå, desværre.
Her i det sidste forslag var man heldigvis mere entydigt ovre på rød stue, og det er vi glade for.
Men grundlæggende er det jo værd at lægge mærke til, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er ejernes, udlejernes partier, hvorimod vi andre er lejernes partier.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Det er et forslag i den mindre ende, kan man sige.
Det er få mennesker, det drejer sig om, men når man står i den situation, at ens lejemål bliver ophævet – og ikke opsagt – så har det her rigtig stor betydning.
Det omhandler, som vi har hørt om, ophævelser, og det er jo, når en lejer sættes ud, fordi lejeren har misligholdt sin kontrakt.
Forslaget går i sin enkelhed ud på at sikre samme retssikkerhed ved ophævelser, som man har ved opsigelser.
Det vil sige, at forslaget ikke ændrer på betingelserne ved en ophævelse – det vil der stadig være præcis samme mulighed for – men der er i dag stort set ikke nogen beskrivelse af processen ved ophævelser.
Med forslaget vil man sikre, at beboeren ved en ophævelse både får en skriftlig besked om ophævelsen, en klagevejledning og en begrundelse for ophævelsen.
Samtidig vil vi sikre, at udlejeren reagerer, hvis lejeren gør indsigelse mod ophævelsen.
Det er også helt rigtigt, som bl.a. ordføreren for Dansk Folkeparti var inde på, at der har været sager, hvor lejere bl.a. har chikaneret og terroriseret deres naboer.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, og i de tilfælde har SF også støttet, at man skal have bedre mulighed for at gå ind og ophæve de lejeres kontrakt end i dag, hvor der er meget lange processer omkring det.
Men vi synes også, det er god skik, at når man strammer et sted, så sikrer man også retssikkerheden.
Og retssikkerheden er altså ikke sikret i dag, og derfor har SF fremsat det her beslutningsforslag.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Når oppositionen i fællesskab har valgt at indkalde til en forespørgselsdebat om uddannelse og økonomi, og hvordan det rent faktisk ser ud, med hensyn til hvor mange der gennemfører bl.a. en ungdomsuddannelse og en videregående uddannelse – og vi har valgt at stille forespørgslen både til undervisningsministeren og finansministeren – er det, fordi vi synes, det er en ganske alvorlig situation, Danmark står i.
Ikke nok med, at landet er i en dyb økonomisk krise, men i løbet af de 10 år, hvor regeringen har haft mulighed for at løfte uddannelsesniveauet, er det desværre gået den forkerte vej.
Vi har noteret os, at statsminister Lars Løkke Rasmussen over for sit vækstforum har konstateret, at det faldende uddannelsesniveau er et af de ti alvorligste problemer eller udfordringer, som Danmark står over for.
Vi har også noteret os, at regeringen et antal gange selv har sagt, at det skal gøres bedre, og senest har vi noteret os, at folkeskolen har været et højt prioriteret indsatsområde i hvert fald i ord, når man har hørt regeringens planer.
Regeringen ønsker ikke mindre end en folkeskole i verdensklasse, og det synes vi som ambition er vigtigt, men når vi så ser på, hvad regeringen rent faktisk gør for at løse de udfordringer, som regeringen selv erkender der er, kan vi se, det går den stik modsatte vej.
Lad os kigge på folkeskolen, som jo er den, der skal løftes, for at vi også nærmer os målsætningen om, at 95 pct. af alle unge skal have en ungdomsuddannelse.
I øjeblikket er alle kommuner i gang med spareøvelser, som de i øvrigt har været det i alle årene, men i år bliver der virkelig gået til den, fordi den økonomiske ramme fra regeringens side er så stram i forhold til kommunens kerneopgaver – og det er folkeskolen.
Det, der sker nu – bare for at ridse nogle af problemerne op – er, at fem ud af seks skoler skal spare.
De har færre timer, de er nede på minimumstimetallet, der bliver større klasser, der bliver sparet på indkøb af materialer, der bliver fyret lærere, og i det hele taget er kvaliteten af det undervisningsmiljø, som ellers skulle give rammerne for, at vores børn kunne få den bedst mulige folkeskoleuddannelse, faldet, for det bliver der også skåret ned på.
Vi konstaterer, at der bliver skåret massivt ned på folkeskoleområdet, sådan at en opnåelse af målet om en folkeskole i verdensklasse fordufter fuldstændig.
Vi mener, at behovet for, at vi får givet et reelt løft til uddannelserne, herunder folkeskolen, er så stort, at det skal diskuteres nu, både med undervisningsministeren og med finansministeren, der jo er den, der i sidste ende har ansvaret for, at kommunerne rent faktisk kan løfte den vigtige uddannelsesopgave, de står over for.
Hermed begrundelsen fra de fire partier i oppositionen for at rejse den her forespørgselsdebat, som vi ser meget frem til.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Jeg er nødt til helt lavpraktisk at få forklaret: Er 35 mia. kr. mindre end 37,8 mia. kr.?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Jeg takker for den lille test.
Svaret er ja.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Så er vi enige så langt, for det er tallene for udviklingen i det samlede budgettal for folkeskolen fra KL.
Det er officielle tal.
Det er ikke nogen, vi har fremtryllet til lejligheden.
Det er ikke nogen, vi har bedt et særligt hemmeligt råd om at lave.
Så kan jeg altså ikke i min vildeste fantasi få det til at blive en besparelse.
Det kan jeg simpelt hen ikke.
Så fru Christine Antorini må altså være mere tydelig med hensyn til at forklare, hvad det er, fru Christine Antorini har finansieret bedre i sit folkeskoleudspil, når fru Christine Antorini kommer med et krav om klasser med 12 elever og to lærere i de yngste klasser.
For hvis der er over 24 elever i klassen, betyder det, at klassen deles, og det betyder jo også, at der så sidder 12 elever og to lærere.
Hvor er finansieringen til det, når vi kan se, at kommunerne altså har fået flere penge end nogen sinde før?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Revisionsfirmaet BDO har lavet en meget grundig rapport om udgifterne til den danske folkeskole.
Det, som BDO-rapporten kommer frem til, er, at der bliver givet 3.300 kr. mindre pr. elev, hvis der er to ting, man trækker ud af tallene.
Det første, der bliver trukket ud af tallene, er lærernes pensionsudgifter.
Det er nemlig sådan, at lærernes pensionsudgifter tidligere blev finansieret af staten.
De overgik så til kommunerne og indgår i tallet for den samlede enhedsudgift pr. elev.
Der er flere og flere lærere, der går på pension, og derfor trækker det hårdere og hårdere på kommunernes budgetter.
Det er noget, som jeg har diskuteret med undervisningsministeren indtil flere gange her, når der har været spørgetime om onsdagen, og som har afstedkommet, at jeg nu har stillet et spørgsmål til undervisningsministeren, som jeg også har fået svar på.
Det er svar på spørgsmål 85, alm. del, til Folketingets Uddannelsesudvalg, kan jeg oplyse om, hvis nogen vil læse det fulde svar.
Der bekræfter undervisningsministeren, at det er korrekt, at lærernes pensionsudgifter er overgået til kommunerne og tæller med i de samlede tal og derfor også trækker tungere og tungere, selv om det ret beset intet har med at gøre, hvad der bliver givet til elevernes undervisning.
Derfor er konklusionen, og det er altså bekræftet her i svaret, at det er korrekt, at der er 3.300 kr. mindre pr. elev til den almindelige undervisning, hvis man ikke tager specialundervisningen uden for den almindelige undervisning og lærernes pensionsudgifter med.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Jamen det, der ligger i det, er jo, at man så skulle ind at sige direkte, at der ikke var nogen virksomheder, der kan få lov til at arbejde i Danmark, medmindre de på forhånd havde indgået en fast aftale om, at de vil arbejde til overenskomstmæssig løn.
Så kunne man sige til de virksomheder, at de for at kunne få lov til at få den entreprise eller det job i Danmark, skulle indbetale en garantisum i en bank til at betale lønningerne til deres medarbejdere.
Det var så den alternative vej, man skulle gå.
Så er det den enkelte virksomhed, der har et ansvar for, at der er penge som sikkerhed til deres medarbejdere, og ikke den almindelige borger, og så er det heller ikke et kædeansvar, som man har der, for så er det underentreprenørens ansvar.
Det er ikke hovedentreprenørens, men underentreprenørens, f.eks. det polske firma, der skal op at sætte fliser op, og der kan man sige til dem, at lige nøjagtig det firma, for at de kan få den opgave her, skal indbetale en løngarantisum i en bank, og at det først kommer til udbetaling, når opgaven er løst, og så får medarbejderne pengene.
Det er jo så den alternative løsning, men det tror jeg heller ikke er det, fru Line Barfod har lyst til.
Anita Knakkergaard (DF), 2011-02-08:
B 50 er et beslutningsforslag fra Socialistisk Folkeparti, der ønsker at indføre formkrav ved ophævelse af lejekontrakter i privat og almen udlejning.
Der ønskes endvidere en forældelsesklausul, således at ophævelse automatisk bortfalder efter 3 måneder, fra den kommer frem, såfremt lejer har protesteret over ophævelsen og udlejer ikke har indbragt sagen for domstolene.
Ifølge Socialistisk Folkeparti sker opsigelser med måneders varsel, men ophævelse sker straks.
Med hensyn til formkrav er der jo allerede et formkrav med hensyn til ophævelse af betalingsmisligholdelse, hvilket også er den primære grund til, at lejere bliver sat ud af deres bolig.
I disse sager gør man hovedsagelig brug af fogedretten, hvor ventetiden er 1½ måned.
Og før man kan sende sagen i fogedretten, er der jo også gået over 1 måned.
Derforuden er der andre former for misligholdelse, der hovedsagelig ender i boligretten, hvor ventetiden er ca. 1 år.
Bl.a. kan en lejer blive udsat, hvis lejeren ikke overholder god skik og orden i ejendommen, hvis lejeren overlader lejemålet til andre personer end lejerens husstand, eller hvis lejeren benytter lejemålet til andet end det aftalte.
Det er alt i alt tiltag, der også kan være til stor gene for de andre lejere.
Her henviser Dansk Folkeparti i øvrigt til et bilag i form af en artikel fra Politiken vedlagt sagen, hvor en indvandrerfamilie bliver sat ud af sit hjem, fordi en hjemmeboende teenagesøn havde sat ild til den opgang, hvor familien boede.
Landsretten afsagde i den konkrete sag dom, mere end 1½ år efter at ildspåsættelsen var sket.
Endvidere henviser Dansk Folkeparti til spørgsmål 10, besvaret den 7. december 2010, vedrørende L 61, hvoraf det fremgår, at fogedrettens afgørelse under en umiddelbar fogedforretning om udsættelse af en lejer kan kæres til landsretten og kan have opsættende virkning.
Vi er i Dansk Folkeparti ikke positive over for beslutningsforslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-02-08:
Med regeringens ændringer af almenboliglovgivningen er det blevet lettere at ophæve lejekontrakter, hvis en lejer tilsidesætter god skik og orden.
Det er godt, for vi skal jo sørge for, at de almindelige lejere bliver sikret mod chikanelejere.
Og der er bestemt sket fremskridt på den front.
I forlængelse af at man kan ophæve en lejekontrakt, har fogeden mulighed for at udsætte lejere efter at have hørt vidner til den eller de hændelser, der måtte ligge til grund for ophævelsen af lejekontrakten.
Problemet er bare, at formkravene ikke er blevet ordentligt præciseret i loven, og dermed kan retssikkerheden for den lejer, der skal udsættes efter en ophævelse af kontrakten, siges at være mangelfuld.
Beslutningsforslaget søger at råde bod på den her mangel.
Derfor er det vigtigt at understrege, at det her forslag altså ikke ændrer ved betingelserne for ophævelse af et lejemål, men giver lejeren en retssikkerhed, hvor de rettigheder, som lejeren allerede har, bliver tydeliggjort i skriftlig form for lejeren.
Det synes vi fra Socialdemokratiets side er gode retssikkerhedsmæssige intentioner, som Socialdemokraterne kan støtte.
Så er mikrofonen tændt.
Så sent som i går ringede Danmarks Radio op og spurgte, om man kunne støtte et folketingsmedlem fra Venstre, som syntes, at vi netop skulle sætte ind på det her område.
Derfor er det jo nærliggende at få afklaret, hvad ventetiderne er, og om der er tale om selvopfundne problemer fra nogle enkelte folk, der har behov for nogle solomeldinger, eller om der er nogle reelle problemer.
Og det, vi hører fra lejere, der kommer i klemme rundtomkring i landet, er trods alt, at for nogle sager, hvor man godt kunne tænke sig, at der var en hurtig sagsbehandling, er der desværre nogle længere ventetider.
Så det overordnede spørgsmål, indtil vi præcist får afklaret den gennemsnitlige ventetid, er: Er ministeren til sinds at gøre noget for, at den her ventetid generelt bliver nedsat?
Er der nogle ressourcer på vej til at løse det problem?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-08:
Nu kender jeg ikke den folketingskandidat, som hr. Thomas Jensen taler om, og hvad det er, den pågældende folketingskandidat taler om i forhold til huslejenævnene.
Og det er lidt svært for mig at udtale mig på baggrund af noget, jeg ikke kender noget til, nemlig hvad den pågældende folketingskandidat skulle have sagt – og i hvilken sammenhæng, ved jeg heller ikke.
Men som sagt er det jo sådan, at man selvfølgelig går ind og ser på, hvad det er for en art sag, der er tale om, ser på, om en sag er af hastende karakter, sådan som man gør det i København – det synes jeg er ganske fornuftigt – og der er gennemsnitlige ventetider på mellem 1 og 8 måneder.
Hvis man ikke bare ser generelt på ventetiderne i huslejenævnene, men ser på det her beslutningsforslag, hvor der bliver peget på, at det er kommunerne, der skal ind og udføre den her opgave, må jeg sige, at jeg ikke kan se noget som helst argument for, at kommunerne skulle være hurtigere end huslejenævnene, og hvorfor de skulle kunne løse den her opgave bedre.
Men det kan hr. Thomas Jensen eller forslagsstillerne måske opklare for mig.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-08:
Dette er endnu et beslutningsforslag fra Socialistisk Folkeparti.
Det lægger op til en ændring af lejeloven på bekostning af udlejerne – det til trods for, at det kan kortslutte den proces, der i øjeblikket er i gang, hvor parterne har forhandlet sig frem til en enighedsliste, som de nu skal til at konkretisere i paragraffer.
Venstre mener, at Socialistisk Folkeparti bør beslutte sig for, om de ønsker at sætte LLO til at lave hele lejeloven om alene, eller om de ønsker, at parterne skal arbejde videre på deres samarbejde.
Venstre mener, at det er skadeligt at forsøge at gøre begge dele samtidig.
Venstre støtter processen, hvor parterne forhandler sig frem til en ny lejelov, som de nu skal konkretisere.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
På vegne af Liberal Alliance skal jeg oplyse, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Ligeledes skal jeg på vegne af De Konservative oplyse, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-02-08:
Når en udlejer ikke lever op til sin forpligtelse til at levere energi og varme til sine lejere, er det et alvorligt indgreb i lejernes velfærd i eget hjem og dermed også en fare for lejerens velvære og helbred.
Socialdemokraterne er enige med forslagsstillerne i, at den nuværende lovgivning betyder, at der er problemer med manglende leverance af varme og energi, og at den opgave bliver løst alt, alt for langsomt.
De eksempler, der bliver nævnt i bemærkningerne til lovforslaget, understreger jo med al tydelighed, at der er nogle udlejere, der nærmest ser ud til at spekulere i ikke at ville levere varme og energi til sine lejere.
Den gældende lovgivning pålægger så lejeren en alt for stor økonomisk risiko, hvis lejeren selv forsøger at løse det her problem, og Socialdemokraterne kan støtte de intentioner, der er i det her lovforslag om at udvide kommunernes mulighed for at sikre en lejer forsyning af energi og varme, både når det gælder indflytningsmangler og vedligeholdelsesmangler.
Men der er desværre to problemer ved forslaget, som betyder, at vi ud fra en samlet vurdering ikke kan støtte forslaget.
Det er for det første, at det ikke fremgår helt klart, om kommunerne får dækket alle deres udgifter af udlejeren, både til håndværkere, til materialer og til administration af den ordning, der foreslås.
Jeg mener ikke, at kommunerne skal pålægges flere udgifter som følge af forslaget, og her bør det sikres, at det er udlejeren, der dækker alle udgifter.
For det andet er der en uoverensstemmelse mellem ønsket om at få en hurtig løsning på den manglende energi- og varmeforsyning og det, at en sag i dag skal forbi fogedretten, som ifølge forslaget har en sagsbehandlingstid på 6-9 måneder.
Jeg mener, at det ville være mere nærliggende at undersøge årsagerne til den lange sagsbehandlingstid i fogedretten og se på, hvordan man kan nedbringe sagsbehandlingstiden.
Endelig er der også et problem, hvis man skal gå uden om fogedretten, og man hidkalder en låsesmed til at låse en dør op.
Jeg tror nemlig ikke, der er ret mange låsesmede, der vil gøre arbejdet, uden at der er en fogedretskendelse.
Derfor kan Socialdemokraterne ud fra en samlet vurdering ikke støtte beslutningsforslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2011-02-08:
B 49 er et beslutningsforslag fremsat af Socialistisk Folkeparti, der ønsker, at udlejere lever op til aftaler om levering af varme, hvilket vi selvfølgelig også gør i Dansk Folkeparti.
Ifølge Socialistisk Folkeparti skal dette ske ved en udvidelse af lejelovens § 46 b, hvorefter kommunerne efter lejers påkrav kan lade ejendommen forsyne med energi til opvarmning for udlejers regning.
Ændringen skal give mulighed for, at kommunen også skal udbedre mangler, både indflytningsmangler og vedligeholdelsesmangler.
Dette skal ske ved samtlige varmekilder, herunder oliefyr og lignende, selv om varmeanlægget er i stykker eller det skyldes, at udlejer med vilje har skruet ned.
Såfremt anlægget ikke er frit tilgængeligt og forholdet er uopsætteligt, kræves der ikke brug af foged.
I Dansk Folkeparti ønsker vi selvfølgelig, at udlejer overholder sine forpligtelser til at levere varme til lejerne.
Som det fremgår, kan lejeren allerede i henhold til lejelovens § 11 selv afhjælpe mangelen eller føre en vedligeholdelsesmangelsag i huslejenævnet og gå til fogedretten.
Endvidere står der i lejelovens § 46 b: Undlader en udlejer, som skal levere varme og varmt vand, jævnfør § 36, at lade ejendommen forsyne med energi til opvarmning, og afhjælper han ikke straks mangelen efter påkrav herom, jævnfør § 11, stk. 1, skal kommunen på begæring af en lejer af en beboelseslejlighed lade ejendommen forsyne til opvarmning for udlejers regning.
Derfor ser det ud til, at lejerne i langt de fleste tilfælde er dækket ind.
Nu ønsker SF så at udvide kommunernes forpligtelse til også at omhandle indflytningsmangler, vedligeholdelsesmangler ved samtlige varmekilder, herunder hjælpe, når varmeanlægget, herunder oliefyr og lignende, er i stykker.
Begrundelsen, man henviser til, er bl.a. lange ventetider på halvanden måned i fogedretten, mens huslejenævnssager i København tager 6-9 måneder, og i Dansk Folkeparti mener vi, at intentionerne i forslaget er gode, men vi ønsker ikke, at kommunerne skal have nye opgaver.
Det er helt i orden med de opgaver, kommunen har i henhold til lejelovens § 46 b i dag.
I Dansk Folkeparti mener vi, at problemet kan løses, ved at sager om manglende varme, der omhandler indflytningsmangler og vedligeholdelsesmangler, skal løses som hastesager i huslejenævn, fogedret eller boligret.
Er sagen behandlet til lejers fordel, eventuelt i huslejenævn skal det ikke have opsættende virkning, at udlejer ønsker at gå i boligretten med afgørelsen.
Herved får vi også styr på, om udlejer senere skal miste retten til at administrere ejendomme.
Derfor er vi ikke positive over for forslaget.