runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg vil gerne sige, at som socialdemokratisk transportordfører glæder jeg mig selvfølgelig over, at ministeren giver udtryk for, at han er indstillet på, at DSB skal kunne indkøbe de her ellokomotiver, når det er, at behovet er der.
Men vi er jo stadig væk bekymret over, at man nu annullerer den, synes vi, fornuftige og langsigtede plan, vi lavede – i øvrigt i et bredt samarbejde i Folketinget – hvor vi satte penge af, over 400 mio. kr., til indkøb af de her ellokomotiver.
Det må da alt andet lige gøre det sværere at få skaffet de her ellokomotiver, end det ellers ville være.
Og jeg vil gerne i den sammenhæng høre, om ikke det bekymrer ministeren, hvis det er sådan, at vi kommer til at skulle køre med meget forurenende diesellokomotiver i længere tid end højst nødvendigt.
Altså, jeg går ud fra, at ministeren er opmærksom på, at de her diesellokomotiver udleder partikler, som er særdeles sundhedsskadelige.
Bekymrer det ikke ministeren, hvis den beslutning, regeringen tager nu, udskyder indkøb af mere miljørigtige og knap så sundhedsskadelige ellokomotiver?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Altså, jeg har indgået en tillægskontrakt.
Den oprindelige kontrakt er jo blevet indgået, men jeg har lavet sådan en tillægskontrakt, og jeg kan bare sige, at DSB's ledelse ikke over for mig har oplyst, at det skulle betyde, at man ikke vil have et råderum til at indkøbe nye tog i fremtiden.
Så hvad der var, før jeg blev minister,
er her også nu.
Tværtimod fremgår det faktisk af tillægskontrakten, og det er den, jeg har indgået med DSB, den lille del af det
: »Endvidere vil DSB skulle forestå udbud og indkøb af første delleverance af de kommende nye tog, såfremt DSB’s oplæg hertil kan godkendes af den eksterne kvalitetssikring og tiltrædes af et flertal i Folketinget.« Så jeg kan sådan set ikke se, at der er et problem her.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Det kommer lidt bag på mig, at ministeren svarer sådan, at ministeren siger, at det, der var, før ministeren blev minister, også er der nu.
Det synes jeg er meget svært at få til at give mening, eftersom regeringen går ud og fjerner de 419 mio. kr., der specifikt er sat af til indkøb af lokomotiver, og derudover også tager 300 mio. kr. ud af DSB's økonomi.
Minister, er der ikke samlet set et mindre råderum til at løse det her problem med de meget forurenende diesellokomotiver?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Jamen vi er jo nødt til at anskue tingene, som de er.
Jeg har faktisk sagt i min besvarelse, men gør det gerne igen, at det ikke er her og nu, vi står og mangler elmateriel.
Altså, der skal først være elektrificeret, før vi kan bruge det.
Jeg så da gerne, at vi kunne gøre det hurtigt.
Jeg så gerne, at vi havde pengene til det, men vi er jo nødt til at se tingene i en sammenhæng, og det er sådan set bare det, jeg forsøger.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Det er sådan, at den luftforurening, der er i de her diesellokomotiver, i forhold til passagererne påvirker dem ti gange mere end den velkendte, meget store forurening, der er på f.eks. H.C. Andersens Boulevard her i det indre København.
Og set i det lys gælder det jo om hurtigst muligt at få anskaffet ellokomotiver frem for at køre med diesellokomotiver.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Jeg vil bare sige, at jeg ser frem til at få et spørgsmål om det.
Så skal jeg prøve at redegøre for, hvem det var, der stoppede elektrificeringen.
Altså, det vil jeg bare sige.
Den diskussion tager jeg gerne, men det er jo ikke det, spørgsmålet drejer sig om nu.
Her kan jeg sige, at DSB arbejder med flere forskellige tiltag, der vedrører selve udledningen og motorgangen ved de her ME-lokomotiver.
Der arbejdes på en prototype til en form for spoiler, der kan sørge for, at udstødningen blæser væk fra vognene.
En ny katalysator forventes at kunne mindske udledningen, og der arbejdes med følgende tiltag på motoren: nye stempelringe og forringe; ombygning fra mekanisk til elektronisk indsprøjtning; forbedring af start og stop.
Jeg kan ikke komme det nærmere, for der er jo ikke en elektrificering, så vi kan få eltog til at køre her, som spørgeren spørger til.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Hvornår forventer ministeren at offentliggøre resultatet af sit varslede serviceeftersyn af Togfonden DK, og hvornår kan forligspartierne bag Togfonden DK forvente svar på det fælles brev til regeringen om at tage ansvar for fremtidens jernbanedrift i Danmark?
Jeg skal læse spørgsmålet op: Hvornår forventer ministeren at offentliggøre resultatet af sit varslede serviceeftersyn af Togfonden DK, og hvornår kan forligspartierne bag Togfonden DK forvente svar på det fælles brev til regeringen om at tage ansvar for fremtidens jernbanedrift i Danmark?
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Hvordan forholder ministeren sig til Københavns Kommunes bekymring med hensyn til besparelser på byfornyelsen i bl.a. udsatte områder i København?
Orla Hav (S), 2015-11-18:
Kan ministeren bekræfte, at det er regeringens ønske at spare 600 mio. kr. på kulturen de kommende 4 år, hvoraf 246 mio. kr. bliver besparelser på kulturen uden for hovedstaden?
Kan ministeren bekræfte, at det er regeringens ønske at spare 600 mio. kr. på kulturen de kommende 4 år, hvoraf 246 mio. kr. bliver besparelser på kulturen uden for hovedstadsområdet?
Bertel Haarder (V), 2015-11-18:
Det er en lidt underlig måde at gøre det op på, men jeg indrømmer, at det er der andre end spørgeren der har gjort.
I de svar, jeg har givet Kulturudvalget, har jeg oplyst, at det såkaldte omprioriteringsbidrag i 2016 udgør 2 pct. af Kulturministeriets driftsområde stigende til knap 8 pct. i 2019.
Beløbsmæssigt svarer det til 86,8 mio. kr. i 2016 stigende til 336,9 mio. kr. i 2019.
Det synes jeg er den rigtige måde at oplyse om beløbene på.
Så er det rigtigt nok, at da andelen af kulturbevillingerne, der ligger uden for hovedstaden, udgør 41 pct. – i øvrigt en bemærkelsesværdig lav procent – er det selvfølgelig også en tilsvarende procent af omprioriteringbesparelserne, som ligger uden for hovedstaden.
Og det har hr. Orla Hav tydeligt nok også bemærket, fordi hans regnestykke jo går ud på at tage 41 pct. af de 600 mio. kr., og det er 246 mio. kr.
Jeg mener bare, at det med de 600 mio. kr. er en forkert måde at opgøre det på, og at de 246 mio. kr. derfor også er et forkert tal.
De rigtige tal er, at det er 336,9 mio. kr., der i det sidste år, altså i 2019, skal spares, og så er det 41 pct. af det beløb, som falder uden for hovedstaden.
Orla Hav (S), 2015-11-18:
Jeg vover mig ikke ud i en lang talleg med ministeren.
Jeg tror, jeg taber på det stykke.
Men baggrunden for spørgsmålet er, at ministeren som nytiltrådt optrådte i fin stil i Nykøbing Mors med at sige, at vi skal sørge for at skabe bedre rammer og mere kultur, mere alsidighed og større bredde i kulturudbuddet uden for hovedstadsområdet.
Det er jo sød musik i mine ører, fordi jeg i høj grad også interesserer mig for, hvad der sker i den vestlige del af Danmark.
Så må jeg bare konstatere, at Aalborg Teater eksempelvis nu får 900.000 færre kroner at lave kultur for i 2016, stigende til 3,5 mio. kr. i 2019.
Er det så et udtryk for, at det teater, som er væsentligt der, hvor jeg kommer fra, har fået bedre mulighed for at leve op til ministerens smukke intentioner om at lave bedre og mere kultur uden for hovedstadsregionen?
Jeg kan også tage Sønderjyllands Symfoniorkester, som for nylig var på besøg og redegjorde for nogenlunde den samme problematik – et enormt flittigt orkester, som optræder i det sønderjyske til stor glæde for borgerne der.
Får de bedre eller får de ringere vilkår for at leve op til ministerens ønske om at sikre mere og mere alsidigt kulturliv uden for hovedstadsområdet?
Bertel Haarder (V), 2015-11-18:
Man kan ikke spare 2 pct. på alle statens driftsområder, uden at det også rammer de 41 pct. af Kulturministeriets driftsområder, som ligger uden for hovedstadsområdet.
Til gengæld har jeg så på andre felter gjort noget for landet uden for hovedstaden.
Jeg har omprioriteret de såkaldte kulturaftalemidler til fordel for især Aarhusområdet, i forbindelse med at Aarhus bliver kulturhovedstad, og jeg har henstillet til Kunstfonden, at man i fremtidige indstillinger har en mere alsidig fordeling af medlemmerne, så man altså også rekrutterer talenter fra det øvrige land.
Sådan er der jo mange måder, hvorpå jeg hen ad vejen kan gøre noget for den del af Danmark, der ligger uden for hovedstaden.
Orla Hav (S), 2015-11-18:
Jeg er glad for, at ministeren giver mig ret i, at det her giver vanskeligere vilkår for at leve op til et bredere og bedre kulturudbud uden for hovedstadsområdet.
Det må jeg konstatere.
Specielt hvad angår Kunstfonden, kan jeg sige, at jeg næsten fik kaffen galt i halsen, da jeg kunne konstatere, at 2,4 pct. af de udloddede midler falder i det område, jeg kommer fra.
Det hænger jo i høj grad sammen med, at den underskov af institutioner, som skal bære ekstra initiativer på kunstfondsområdet, ikke er til stede i det nordjyske.
Jeg spørger igen ministeren: Hvilke initiativer vil ministeren konkret tage for at afhjælpe det?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Forudsætningen er fuldstændig forkert og misforstået, det bliver jeg nødt til at sige til spørgeren, den er fuldstændig fundamentalt forkert og misforstået, og det ved spørgeren også udmærket godt.
Man aftaler kommunernes økonomi en gang om året og 1 år frem.
Så er der kommet den her omprioriteringsdiskussion.
Den tidligere regering, spørgerens partis regering, havde omprioriteringsbidrag på en lang række statslige institutioner og områder, og vi breder så det omprioriteringsbidrag ud, fordi vi skal køre lidt længere på literen.
Hvad man vælger at bruge de penge til, er endnu ikke besluttet.
Der kan man beslutte, hvis man ønsker det, som led i en finanslov at bruge pengene til at føre dem tilbage til kommunerne, øremærket til nogle ting.
Man kan også vælge at bruge dem på andet, det kunne være sundhed, og det er jo det, politik bør handle om.
Og der ønsker regeringen at prioritere kernevelfærden, men jo altså også at skabe gode vilkår for vores arbejdspladser og sikre sig, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Orla Hav (S), 2015-11-18:
Jamen lad mig så tage det sønderjyske eksempel.
Sønderjyllands Symfoniorkester havde foretræde for Kulturudvalget og leverede en rigtig fin beskrivelse af deres indsats.
Noget af den var på talentområdet, hvor man i høj grad tog musikskolernes elever med ind i arbejdet.
Jeg har hørt, at ministeren også gerne vil gøre noget mere for talentet.
Hvordan er det, Sønderjyllands Symfoniorkester vil få bedre vilkår for at pleje det talentarbejde, som vi jo gerne vil have på kulturområdet, når man nu, om jeg så må sige, løber med pengene?
Det er jo det, der er situationen, og det er den virkelighed, som symfoniorkesteret og masser af andre kulturinstitutioner kommer til at sidde i efter regeringens barbering af budgetterne.
Bertel Haarder (V), 2015-11-18:
Jeg er meget opmærksom på problemerne i ikke bare Sønderjyllands Symfoniorkester, men også i andre symfoniorkestre både i hovedstaden og uden for hovedstaden – problemerne ved at skulle leve op til dette såkaldte omprioriteringsbidrag.
Men indtil videre er det jo altså 2 pct. i 2016.
Dem kan man leve med.
Så har vi tid til at tænke os om, med hensyn til hvad vi gør på længere sigt.
Orla Hav (S), 2015-11-18:
Hvilke tiltag vil ministeren tage med henblik på at sikre, at Nationalmuseet gennemfører særudstillingen om De Vestindiske Øer, der var planlagt næste år, men som museet vil droppe på grund af ministerens besparelser på kulturen?
Bertel Haarder (V), 2015-11-18:
Jeg syntes, det var lidt uheldigt, at vi i forbindelse med annonceringen af de såkaldte omprioriteringsbidrag blev præsenteret for Nationalmuseets beslutning om, at man ville droppe en udstilling om De Vestindiske Øer.
Jeg syntes ikke, det var klogt, og jeg syntes heller ikke, at tidspunktet var klogt.
Men når det er sagt, så har jeg fået den oplysning fra museet, at man faktisk har besluttet at satse på de faste udstillinger, og når man satser på faste udstillinger, også om Dansk Vestindien, så er det, fordi man derved udnytter ressourcerne bedre.
Vi markerer fortsat hundredåret for overdragelsen af øerne til USA.
Det er et vigtigt historisk kapitel.
Nationalmuseet vil fortsat markere hundredåret, både digitalt og gennem fornyelse af den faste udstilling, og både på forsknings- og samlingsområdet har Nationalmuseet også planer i forbindelse med hundredåret: Man har digitaliseret og tilgængeliggjort 1.600 vestindiske fotografier; man er i gang med en stor gennemgang af den vestindiske samling, så oplysninger om den kan tilgængeliggøres online; der er planlagt et ph.d.-projekt om den såkaldte præcolumbianske samling fra øerne og et antropologisk forskningsprojekt, som skal opdatere museets samling.
Og så samarbejder man i øvrigt med Vestsjællands Museum om en plancheudstilling, som skal vises på øerne i 2017.
Så den aflyste særudstilling udgjorde med andre ord kun et enkelt element i museets planer.
Meget andet kører som planlagt, men det bliver altså faste udstillinger i stedet for særudstillinger.
Orla Hav (S), 2015-11-18:
Tak til ministeren.
Jeg er jo glad for, at ministeren kan meddele, at vi kan komme til at markere hundredåret for salget af De Vestindiske Øer.
Baggrunden for at stille spørgsmålet er, at der er et historisk perspektiv, og at der stadig væk er nogle historiske relationer imellem De Vestindiske Øer og Danmark, og det kommer ikke mindst til udtryk ved borgerne på De Vestindiske Øers begejstring for relationerne til Danmark.
Derudover er der også et fint samarbejde mellem uddannelses- og forskningsinstitutionerne gennem arkitektskolerne, og det ville være lidt ærgerligt, hvis ikke Danmark kan følge det ordentligt til dørs, at vi har et markant jubilæum.
Jeg står her med en fin pamflet om skolernes samarbejde med De Vestindiske Øer.
Det er jo en del af den danske kulturarv.
Så jeg var godt tilfreds med, at ministeren nu giver udtryk for, at man finder vej alligevel.
Men er der også muligheder for, at staten tager del i at sikre, at midlerne nu også kan være til rådighed?
Bertel Haarder (V), 2015-11-18:
Hvis der er en skævhed i forholdet mellem kulturtilbud i hovedstadsområdet og kulturtilbud uden for hovedstadsområdet, er det jo ikke noget, som på nogen måde er blevet værre.
Der er ikke kommet mere ubalance.
Tværtimod har jeg bidraget til mere balance, og det vil jeg også gøre i fremtiden.
Jeg synes i øvrigt, der er en næsten råbende mangel på forslag fra Socialdemokratiet til, hvordan man kan ændre ved den balance.
For jeg hører ikke andet, end at Socialdemokratiet forsvarer alt, som det er, og jeg vil faktisk godt have lidt forandring.
Erik Christensen (S), 2015-11-18:
Nu bliver jeg lige nødt til at være helt sikker på, at jeg forstår ministeren korrekt.
Der er lagt op til et omprioriteringsbidrag på 1 pct., og det betyder, at kommunerne får 1 pct. mindre at drive kommunerne for i de kommende år.
I 2016 er det 0,5 mia. kr., fordi der går 1,9 mia. kr. tilbage, men i 2017, 2018 og 2019 er der jo foreløbig lagt 2,4 mia. kr. ind, og det betyder, at der ude i kommunerne, som efter budgetloven er forpligtet til, at de rent faktisk skal have overskud, også i overslagsårene, er lagt nogle sparerammer ind, som jeg også har orienteret om i forbindelse med et tidligere punkt i dag.
Men jeg vil gerne spørge helt konkret: Når man tager penge ude fra kommunerne i stedet for at bruge dem til velfærd, og bruger dem til skattelettelser, vil man så ikke anerkende, at det råderum, man så har, vil man altså i Venstre hellere bruge på skattelettelser, end at man vil bruge det på at forbedre velfærden for de ældre og for børnene og de helt små?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Regeringen har meldt klart ud, at for at styrke de offentlige finanser er det nødvendigt at gennemføre budgetforbedringer på finansloven.
Derfor er der i finanslovsforslaget lagt op til en omprioritering på en række områder, herunder en besparelse på den statslige støtte til kommunernes byfornyelsesindsats. Formålet med byfornyelsen er overordnet set at sikre sunde og tidssvarende boliger og ikke mindst attraktive byer at bo i i hele Danmark.
Der er fortsat opgaver at løfte – det tror jeg vi alle sammen ved.
Med færre penge til opgaven må vi jo tænke nyt, ligesom vi må tænke smartere, og vi må målrette de midler, vi har, så vi får størst mulig effekt der, hvor behovet for en hjælpende hånd fra staten er størst.
Det er samtidig den enkelte kommune, som prioriterer, hvor kommunen ønsker at lægge sin byfornyelsesindsats, og som vurderer, hvor behovet er størst i kommunen.
Det er i sagens natur en lokal beslutning.
Københavns Kommune har i en årrække fået meget store statslige bidrag til sin omfattende byfornyelsesindsats og også opnået gode resultater.
Og så er der jo det at sige til Københavns Kommune, at med lavere statslig medfinansiering vil også Københavns Kommune skulle prioritere sin byfornyelsesindsats og også tænke i nye baner for at få dækket det behov for byfornyelsesindsats, der måtte være.
Samtidig vil jeg gerne gøre kommunen opmærksom på, at de eksisterende regler for kommunernes låneoptagning og garantistillelse til byfornyelse er uændret, ligesom Københavns Kommune som hidtil vil kunne få overdraget uforbrugte statslige midler fra kommuner, som har støttemidler tilovers.
Afslutningsvis vil jeg blot bemærke, at Københavns Kommune skønsmæssigt får ca. 1.000 nye skattebetalende borgere om måneden og har et ejerboligmarked med stor og hurtig omsætning.
Det er efter min opfattelse et ganske godt udgangspunkt for at få sikret en byfornyelsesindsats i hele Københavns Kommune.
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Tak for svaret.
Ja, det er jo ingen hemmelighed, at der sker besparelser rundtomkring.
Så der er stadig væk ret meget arbejde at gøre.
Københavns teknik- og miljøborgmester, Morten Kabell, er meget bekymret for den besparelse, der kommer til at ske, fordi han mener, at mange af de boliger, som mangler installationer, især ligger i de udsatte områder.
Derfor mener han også, at den her besparelse vil forværre boligstandarden i nogle af de kvarterer, som i forvejen også har rigtig mange sociale problemer.
Så besparelserne skubber altså også på en negativ udvikling i de udsatte boligområder.
Jeg vil bare høre: Mener ministeren, at det er rimeligt at spare i hovedstaden, når det er helt tydeligt, at det går ud over de udsatte boligområder?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Og så gælder det jo om at bruge pengene mest muligt fornuftigt.
Så kan jeg jo godt forstå, at hvis man er valgt i København og omegn, synes man, at det er dér, at f.eks. byfornyelsespengene skal bruges.
Jeg er ret sikker på, at hvis man spørger dem, der er valgt i Holstebro, i Give eller i Skejby, så synes de, det er dér, at pengene skal bruges.
Derfor er det vigtige nu at få sikret, at der er en god balance.
Jeg må sige, at hvis jeg kigger på nogle af provinsbyerne, kan jeg se, at der absolut også er behov for at prioritere pengene der – for der kan vi se hovedgader, der står og forfalder, og vi kan se bymidter, der står og forfalder.
Og det betyder jo altså, at det ikke er nær så attraktivt at bo i de dele af landet.
Det må handle om, at vi skal sikre, at der er en balance i hele Danmark.
Og derfor skal der selvfølgelig også fjernes penge fra Københavns Kommune, ligesom andre kommuner også vil kunne komme til at opleve, at der er lidt færre penge at gøre godt med.
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Tak for svaret.
Jeg synes også, der skal være balance.
Jeg synes bestemt også, at andre områder end København skal tilgodeses.
Det er bare lidt ærgerligt, at man så foretager besparelser generelt.
Så kan man sige, at kriterierne jo skal basere sig på nogle objektive grundlag, og når man igen ser på tallene, og hvor der er mest brug for noget, kan man med rette sige, at København altså har et stort behov.
10 pct. af boligerne mangler stadig væk toilet, bad eller centralvarme, mens det i resten af landet er 4,4 pct. af boligerne.
Så det kan man tænke lidt over, altså hvordan det er fordelt.
Dermed ikke sagt, at jeg synes, at København skal tilgodeses.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at København i den grad oplever besparelser.
Jeg vil bare lige høre: Bekymrer det ikke ministeren, når der stadig væk er 4.000 boliger uden toilet og 23.000 boliger uden bad i lejlighederne?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Jamen jeg anerkender fuldstændig, at der i Københavns Kommune er forholdsmæssigt flere lejligheder, der f.eks. er uden bad, end der er andre steder i landet.
Det anerkender jeg fuldstændig.
Så er det i andre områder af Danmark andre ting, man slås med – det kan jo være, at bymidten forfalder, at hovedgaden forfalder, og at det dermed ikke er særlig attraktivt at bo der.
Jeg synes sådan set, at jeg har en forpligtelse til også at sørge for, at der er balance i hele Danmark.
Men når man er valgt i et område, sådan som fru Yildiz Akdogan er det her omkring København, så er det jo fair nok at kæmpe for det område.
Det synes jeg sådan set er helt legitimt.
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Nu handler det ikke om mig, men om de mange tusinde borgere, der mangler bad og toilet.
Nu er det også sådan, at ministeren jo ikke bare er boligminister, men også integrationsminister, og som sagt gælder det for mange af de områder, der trænger til fornyelse, at de hører til de mest udsatte områder.
Jeg tænker: Bekymrer det ikke ministeren, især i de her tider, hvor vi gerne vil afskaffe parallelsamfund og skabe blandede boligforhold, at vi har at gøre med socialt udsatte områder?
Gør det det mere attraktivt eller mindre attraktivt for ressourcestærke personer at flytte til områder, hvor der ikke er noget bad eller toilet?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Nu er det sådan set min ambition, at færre skal bo i ghettoområder, og at flere skal blande sig godt og grundigt med hinanden.
Så det kan i hvert fald aldrig nogen sinde være et mål for mig at få ghettoområderne til at udvides.
Men lad mig bare lige minde om, at Københavns Kommune er en enormt stærk kommune og København en enormt stærkt by, og at det er sådan, at Københavns Kommune får omkring 1.000 skatteydere hver eneste måned.
Og det gør altså, at Københavns Kommune også har nogle flere muskler at spille med, også når det handler om hele boligsammensætningen.
Her er mange nye, stærke borgere, og det vil alt andet lige være med til at trække i en positiv retning, samtidig med at Københavns Kommune jo har fået en meget stor del af de byfornyelsesmidler, der hidtil er blevet givet, og har brugt dem godt og har fået udviklet byen godt.
Erik Christensen (S), 2015-11-18:
Når Venstres finansordfører Jacob Jensen i programmet Debatten på DR 2 bekræfter, at nogle af de midler, som de danske kommuner skal spare via det såkaldte omprioriteringsbidrag, skal gå til skattelettelser, og at kommunerne på Fyn derfor skal bidrage til statslige skattelettelser, vil ministeren så svare på, om han kan garantere de fynske borgere, at disse skattelettelser ikke alene kommer de mest velstillede til gavn via lettelser i topskatten?
Når Venstres finansordfører, Jacob Jensen, i programmet Debatten på DR 2 bekræfter, at nogle af de midler, som de danske kommuner skal spare via det såkaldte omprioriteringsbidrag, skal gå til skattelettelser, og at kommunerne på Fyn derfor skal bidrage til statslige skattelettelser, vil ministeren så svare på, om han kan garantere de fynske borgere, at disse skattelettelser ikke alene kommer de mest velstillede til gavn via lettelser i topskatten?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Som tidligere nævnt i min besvarelse af spørgsmål nr. S 278 vil regeringen sætte en retning for Danmark, hvor kernevelfærden på områder som f.eks. sundhed og ældre prioriteres, og hvor der skabes flere private jobs, ved at gennemføre skatte- og afgiftsnedsættelser.
Det skal naturligvis ske inden for en ansvarlig offentlig økonomi, og regeringen har jo heller ikke lagt skjul på, at der er brug for at prioritere skarpt.
Men jeg vil også gerne, som jeg har sagt tidligere, slå fast, at regeringen ikke har taget konkret beslutning om, at penge fra kommunernes omprioriteringsbidrag skal gå til topskatten, så det kan jeg altså afvise.