runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2016-01-13:
Hvordan mener Socialdemokraterne den her lov bidrager til integrationen?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Jeg er enig i den første del af spørgsmålet, som vel nærmest var en analyse, nemlig at det her med at sidde isoleret ude i centre er rigtig dårligt for integrationen.
Det er også derfor, at vi har insisteret på, at man skal have mulighed for at arbejde.
Men det er jo så kun en første del af den proces, som flygtninge skal igennem.
Vi håber jo så selvfølgelig på, når man senere kommer ud i kommunerne, at vi også får vores integrationsindsats til at virke langt, langt bedre der.
Det tror jeg er altafgørende.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Ordføreren taler om at løse problemerne, og så vil jeg bare spørge ordføreren: Hvad er det for nogle problemer, som ordføreren mener at forslaget om at kunne visitere og ransage flygtninge for smykker og personlige ejendele vil kunne løse?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Jeg tror, at jeg sagde, at den samlede pakke har til formål at løse problemerne.
Om det her forslag om at visitere og inddrage værdier har jeg ved mange, mange lejligheder sagt, at jeg de facto ikke rigtig tror, at det kommer til at ændre meget.
Der vil ikke blive inddraget store beløb der, så jeg tror ikke, at det kommer til at ændre noget på bundlinjen, og havde det forslag slet ikke været med, var det nok ikke sådan, at vi selv havde stillet det.
Når vi støtter det, som det står nu, er der to årsager.
Vi kan godt støtte det overordnet principielle i, at man selv bidrager, hvis man har midler i Danmark, ligesom det i øvrigt gælder på det principielle plan, selv om det er forskelligt på det konkrete plan i forhold til danskere, kontanthjælpsmodtagere f.eks. Den anden årsag er jo, at det lykkedes os at få nogle indrømmelser fra ministeren, således at vi sikrer, at man ikke kan tage vielsesringe og smykker af affektionsværdi.
Det er igen et resultat af, at vi faktisk har siddet ved bordet i modsætning til andre partier, som har kritiseret rigtig meget, og man må sige, at hvis vi havde gjort det samme, havde forslaget set meget værre ud i dag.
Ja, vi krævede, at vielsesringe og smykker af affektionsværdi skulle ud.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Mange tak.
Ordføreren har gjort opmærksom på, at man ønsker at kunne integrere flygtninge ordentligt, men ude i kommunerne har de jo sagt, at den her lovpakke absolut vil stille sig hindrende i vejen for, at man kan integrere flygtninge ordentligt, bl.a. på grund af den meget lave ydelse, de skal få.
Men flygtninge sover i gennemsnit 2 timer hver nat, fordi de er meget, meget bekymrede for, hvad der sker med deres koner og deres børn, som de ikke kan få sammenføring med.
Tror ordføreren virkelig, at man, hvis man i 3 år ikke kan sove mere end 2 timer om natten og måske ikke engang kan sove 2 timer om natten, så vil kunne integreres ordentligt?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Jeg tror ikke, at de enkelte elementer i det her forslag i sig selv er fordrende for integrationen, men jeg tror på, at det, at vi samlet set gør noget, som forhåbentlig kan nedbringe antallet, gør det muligt at løfte integrationsindsatsen bedre, end vi gør i dag, for jeg synes ikke, at integrationsindsatsen, som den er i dag, er god nok – tværtimod.
Jeg kan desværre også bare se for mig, at hvis ikke der bliver gjort noget, hvis ikke der bliver strammet op, vil problemerne blive endnu værre.
Her synes jeg, at man skal se på Sverige, hvis man vil have et eksempel på, at det, at man har meget lempelige regler, regler, som måske umiddelbart isoleret betragtet kan forekomme sympatiske og gode for integrationen for den enkelte, altså samlet set kan have den fuldstændig modsatte effekt, fordi der så kommer så store antal, at man simpelt hen ikke som samfund kan kapere det.
Naser Khader (KF), 2016-01-13:
Det, man skal huske på, er, at det ikke gælder alle asylansøgere, at det ikke gælder alle børn.
De fleste asylansøgere kommer igennem systemet efter en kort sagsbehandlingstid.
Det er de færreste, der bliver der i længere tid.
I forhold til de børn, der nu skal blive i asylcentrene, vil jeg sige, at det faktisk er børn, der har forældre, som står til udvisning, som ikke er berettiget til at få asyl i Danmark, som ikke er berettiget til opholdstilladelse i Danmark, og som faktisk godt kan vende hjem til deres oprindelige hjemlande, men som ikke ønsker at skrive under på udvisningen.
Jeg forstår egentlig ikke, at de forældre ikke skriver under.
Hvis de virkelig vil varetage deres børns interesser, mener jeg, at de skal skrive under på udvisningspapirerne, sådan at de kan tage deres børn tilbage til det hjemland, som myndighederne siger at der er tryghed og sikkerhed i; der kan de vende tilbage.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Man kan ikke udsende dem med tvang.
Det var det også tilbage i 2007, hvor hr. Naser Khader i, synes jeg, stærke vendinger kritiserede, at vi behandlede mennesker og børn på den måde.
Jeg kan være helt enig med hr. Naser Khader i, at nogle gange kan man tage sig til hovedet og tænke: Hvorfor træffer forældrene de valg, som de træffer?
Det gælder asylansøgere, det gælder forældre til danske børn, og det gælder alle mulige.
Konsekvensen bliver bare, at vi får børn, som tilbringer 10, 12, 15 år på asylcentre.
Hvad har ændret sig fra 2007 til i dag?
Det er den samme gruppe mennesker, vi taler om.
Naser Khader (KF), 2016-01-13:
Jeg synes heller ikke, det er godt for børnene at være i asylcentrene i så mange år; det synes jeg faktisk ikke.
Det bliver man syg af.
Jeg er ikke tilhænger af, at de bliver der i så mange år, og jeg forstår heller ikke, at deres forældre træffer det valg.
I 2007 var der også tale om endnu flere end dem, der stod til udvisning.
Der var sagsbehandlingstiderne faktisk meget længere, end de er i dag.
Så det var flere grupper end dem, vi taler om i forbindelse med det her lovforslag.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Mange tak.
Ministeren taler om, at hun gerne vil løbe en procesrisiko.
Det vil sige, at hun godt er klar over, at det her er meget tæt på kanten af de internationale konventioner, som vi har tilsluttet os.
Samtlige høringssvar siger jo også, at vi langt overskrider grænsen for, hvad der er tilladt.
Er ordføreren også parat til at løbe en procesrisiko?
Naser Khader (KF), 2016-01-13:
Altså det, vi har vedtaget, er inden for konventionernes rammer, og hvis det ikke er det, må det afprøves.
Det, vi har fået vide, er, at det er inden for konventionernes rammer.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Alle høringssvarene siger jo det modsatte.
Naser Khader (KF), 2016-01-13:
Jamen det må komme an på en prøve.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Tilbage i 2007 var hr. Naser Khader meget optaget af ikke mindst asylbørnenes vilkår.
Og det var, fordi vi havde den her diskussion om, at der var børn, som tilbragte årevis i asylcentre, og at det blev de syge af.
Hr. Naser Khader udtalte dengang: Når asylsager kommer til at tage flere måneder eller år, skal asylansøgere have mulighed for at bo blandt os andre.
Det er ikke holdbart at bo på asylcentre sammen med andre, der har det lige så dårligt som en selv; det får vi kun syge mennesker ud af.
Jeg synes faktisk, at det med, at det får vi kun syge mennesker ud af, var meget fint formuleret.
Det er der jo også dokumentation for – og det er altså ikke mindst børnene, der tager skade.
Men med det her lovforslag fjerner man jo børnenes ret til at flytte ud af centrene.
Altså, vi kommer tilbage til den situation, vi var i, hvor børn levede hele deres liv, hele deres barndom på et asylcenter.
Hvordan kan De Konservative og hr. Naser Khader lægge stemmer til det?
Naser Khader (KF), 2016-01-13:
Siden september i år har Danmark og flere andre vesteuropæiske lande oplevet et enormt flygtningepres, men også et pres fra illegale indvandrere.
Det er kun begyndelsen.
Intet tyder på, at presset vil aftage.
Presset skyldes især befolkningsudvikling, borgerkrige, fattigdom og social uro i flere lande i Afrika og Mellemøsten.
Der kommer en del reelle flygtninge til Europa, men der kommer også en del økonomiske flygtninge.
Det er fair nok at forsøge lykken, men det skal man ikke misbruge asylsystemet til.
Jeg vil i den sammenhæng gentage ting, jeg har sagt mange gange før.
Vi løser ikke flygtningeproblemet ved bare at tale om at fordele dem.
Vi løser flygtningeudfordringerne ved at gøre noget ved de grundlæggende årsager til, at folk flygter.
Det, vi gør, er symptombehandling.
Uanset hvor mange vi tager, uanset hvor mange vi fordeler, vil der blive ved med at komme flere.
Men hvis ikke man kan stoppe vanviddet, så forsøg dog at beskytte civilbefolkningen, forsøg at ophæve de belejringer, der er i øjeblikket i flere byer i Syrien, hvor folk dør af sult.
Men det er der ikke så mange, der taler om.
Man taler helst om, hvor mange man skal fordele.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at fokusset blev flyttet helt ned til årsagerne til, at folk har grund til at flygte.
Jeg synes også, at man en gang imellem glemmer, at der i øjeblikket er en ikkefair fordeling af flygtninge.
FN tager intet ansvar, der er intet vestligt ansvar i forhold til at fordele dem mere fair.
Japan har givet til 15, og de rige arabiske lande har ikke givet asyl til ret mange.
Det synes jeg ikke er fair.
Det andet, jeg også vil pege på, er det nuværende asylsystem, vi har, for det er hamrende usolidarisk.
Man skal komme til Danmark for at få asyl.
Jeg synes, at fokus skal flyttes over på dem, der er dernede, og som virkelig har behov for både beskyttelse og andet.
Det er også derfor, vi har foreslået, at man hellere skulle tage ned i FN-anerkendte flygtningelejre og hente flygtninge, frem for at det er folk, der har råd og muligheder og har forbindelser, der kommer hertil, og som får asyl.
Men indtil det sker, er vi nødt til at stramme op, sådan at vi kan forebygge, at presset bliver større og større, og lovforslag nr. L 87 er faktisk en del af at forebygge, at der kommer et pres, for lovforslaget omhandler ændring af udlændingelov, og med lovforslaget skærpes den tidsmæssige betingelse for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse til som udgangspunkt 6 års lovligt ophold, og endvidere skal en række skærpede grundlæggende betingelser om bl.a. sprog og beskæftigelse opfyldes.
Vi skærper også med L 87 inddragelse af opholdstilladelse, hvis man som flygtning tager ned på ferie i hjemlandet, straks efter man har fået opholdstilladelse, og der er flere elementer i lovforslaget.
Så alt i alt mener vi, det er et meget fornuftigt lovforslag med mange fordele.
Vi har været med i aftalen, og vi støtter op om lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Jeg er enig i, at vi har en utrolig klog formand i Dansk Folkeparti, så det vil jeg godt kvittere for.
Der er vi i hvert fald enige.
Det er jo bl.a. også derfor, vores partiformand i dag har fremlagt en række forslag til, hvordan man yderligere kan begrænse tilstrømningen.
Det er jo, fordi vi i Dansk Folkeparti har den opfattelse, at der er kommet for mange.
Derfor vil jeg bare gerne vide, om Det Radikale Venstre også har den opfattelse, at der er kommet for mange.
Så er det jo fint nok, at man siger, at EU skal tage sig af det, men det magter EU jo åbenlyst ikke.
Så må man jo også på et eller andet tidspunkt nå frem til en erkendelse af, at det, som man har sagt indtil nu er løsningen, ikke er løsningen, og så må man jo også selv komme med nogle bud på, hvordan vi kan begrænse tilstrømningen til Danmark.
Så kan vi forvente, at Det Radikale Venstre på et eller andet tidspunkt her i Folketinget vil begynde at komme med forslag til, hvordan man kan begrænse tilstrømningen, eller kan det bare blive ved?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Radikale Venstre har fremlagt en lang række forslag til, hvordan man kan begrænse tilstrømningen af flygtninge til Europa og derfor også til Danmark, fordi tingene hænger sammen.
Det handler om en massiv indsats og yderligere støtte til nærområderne.
Det handler om ikke at beskære udviklingsbistanden, som ordførerens parti har advokeret for og i øvrigt også fået gennemført.
Og det handler om at kaste sig ind i løsninger på fællesskabets præmisser.
Der er en lang, lang række forslag.
Det, der jo er interessant ved ordførerens spørgsmål, er, om man går ned i sagen og stiller spørgsmålet: Hvad er problemet? – før man kommer med løsningen.
Det er man jo nødt til at definere.
Problemet er, at der er meget krig i verden, og at vi ikke løser det, som skaber flygtningestrømmene.
Derfor har end ikke ordførerens parti været i stand til at håndtere det at skabe en mindre tilstrømning til Danmark.
Mens ordførerens parti har haft magten sammen med denne regering, er der kommet flere asylansøgere til Danmark.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Anerkender ordføreren, at antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, også har en indflydelse på vores mulighed for at integrere de mennesker ordentligt?
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Ja, det anerkender jeg.
Jeg synes, det er en mega interessant diskussion.
Jeg synes sådan set også, det er vigtigt at sige ærligt, at man skal bremse tilstrømningen, men så synes jeg til gengæld også, det kunne være spændende med en dialog om, hvilke værktøjer der så er bedst til det.
Tror man, det bremser tilstrømningen, at man ikke vil lade familier mødes i 3 år, eller tror man, det bremser tilstrømningen faktisk at give mere hjælp til nærområderne, faktisk at forpligte sig på en europæisk kvotefordeling?
Jeg tror bare, at ordførerens parti og mit parti er uenige om, hvordan vi bedst bremser tilstrømningen.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Det tror jeg er meget præcist sagt, altså at vi er uenige om det.
Det, jeg mangler i ordførerens holdning, er en tilkendegivelse af, hvad vi egentlig skal gøre nu.
Det er jo lige nu, vi har integrationsproblemerne, det er lige nu, kommunerne døjer med at kunne håndtere de udfordringer, der kommer.
Ordførerens vision om at lave fælleseuropæiske kvotesystemer med obligatoriske fordelinger og skabe nok penge til at hjælpe i nærområderne, så vi kan stoppe flygtningestrømmene, ligger jo i bedste fald mange år ude i fremtiden, og måske sker det aldrig.
Så hvad skal vi gøre lige nu?
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Vi skal starte med at være ærlige over for hinanden, tror jeg, og sige, at der ikke kommer nogen god løsning i morgen.
Uanset hvor uværdigt et liv man giver flygtningene, vil der stadig komme flere.
Så lad os nu få det bedste ud af situationen og så kæmpe for de langsigtede løsninger imens.
Lad os nu fremlægge en integrationsplan.
Jeg synes, det var en fremragende plan, som Socialdemokraterne fremlagde lige op til valgkampen, hvor man vil få flere folk i arbejde, hvor man vil give børn bedre vilkår.
Lad os starte med det, og så samtidig kunne SF og Socialdemokraterne sammen i EU foreslå en fælles EU-fordeling af flygtninge, stærke ydre grænser og fælles modtagecentre.
Det ville være et skønt partnerskab i stedet for det her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Jeg vil gerne spørge til det her med, at der skal gå 3 år, før man kan få familiesammenføring.
Det er jo altså de flygtninge, som får midlertidig beskyttelsesstatus, der nu skal vente 3 år på at få ægtefælle og børn i sikkerhed.
Det er som oftest kvinder.
Regeringens argument for at udskyde retten til familiesammenføring er, at dem, der får midlertidig beskyttelsesstatus, har et mindre varigt behov for beskyttelse end dem, der får det, der hedder konventionsstatus.
Hvorfor, fru minister, er behovet for beskyttelse mere midlertidigt for en syrisk kvinde, der flygter fra krig, end for en syrisk mand, der flygter fra værnepligt?
Hvorfor skal hendes børn stilles så meget ringere end hans?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Med fare for at få gentaget svaret for tredje gang – nå, fjerde gang, ja, undskyld, det er rigtigt – gør det det ikke nødvendigvis bedre.
Det, som vi forsøger at finde svar på, hr. minister, er jo, at der er foretaget nogle dispositioner på finansloven.
Man har jo allerede i finanspolitikken taget højde for en varig effekt og varig besparelse på 1,9 mia. kr. – alt muligt lang tid ud i fremtiden.
Hvis vi glemmer en kort stund, hvad det er, man har aftalt, der skal laves af negativ budgetregulering i 2016, så er det, vi ønsker svar på, om man stadig væk er enige om at foretage besparelser på netop boligydelserne med en varig effekt på 1,9 mia. kr.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
For det første mener jeg nu, at vi behandler asylansøgerne i Danmark på en helt ret og rimelig måde.
Og får man tildelt asyl, så man får flygtningestatus i Danmark under den ene eller den anden form, så mener jeg bestemt også, at vi behandler folk helt ret og rimeligt og ganske udmærket.
Når det er sagt, kan man jo ikke afveje hensynene på den måde, som hr. Jacob Mark forsøger at gøre.
Jeg har, synes jeg selv, en forpligtelse til at passe godt på Danmark, og det handler både om at passe på økonomien i Danmark, men jo i høj grad også det værdisæt, det fundament, som vi har bygget vort land op på baggrund af.
Og i og med at jeg mener, at antallet betyder noget, så har jeg også en forpligtelse til at sørge for, at der ikke kommer flere asylansøgere og flygtninge til Danmark, end vi kan nå at integrere efterfølgende.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Jeg er helt enig med ministeren i, at vi skal passe på det værdisæt, vi har i Danmark, og derfor er jeg også optaget af, hvad det er, der gør, at børnefamilier ikke kan bo andre steder end på et asylcenter, når de enten er ansøgere eller de ikke kan sendes tilbage.
Og derfor er jeg lidt optaget af at høre, om ministeren er enig med sin tidligere partiformand i, at der er en grænse for, hvor længe børn skal opholde sig på et asylcenter.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Jeg synes ikke, det er hensigtsmæssigt, at man tilbringer sin barndom på et asylcenter.
Jeg kender sådan set ikke ret mange mennesker, der synes, det er særlig hensigtsmæssigt.
Når det er sagt, har forældrene jo altså her også selv en forpligtelse.
For er man f.eks. afvist asylansøger, er man jo afvist, fordi man kan rejse sikkert hjem til det land, man kommer fra, og så synes jeg også, man har en forpligtelse til rent faktisk at rejse.
Så jeg mener rent faktisk sat på spidsen, at forældrene jo selv har et ansvar for ikke at bringe deres børn i den her situation.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Jo, men det er der jo rigtig mange forældre der har.
Det gælder jo desværre også danske forældre, der ikke tager vare på deres børn, og derfor er jeg nødt til at spørge igen: Hvor længe kan et barn opholde sig i, bo i et asylcenter ifølge ministeren?
Kan man fejre 10-årsfødselsdag på et asylcenter med ministerens godkendelse?
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Jamen hvis forældrene ikke vil anerkende det afslag, som de har fået, så kan det jo gå hen og blive konsekvensen, om end jeg jo heller ikke synes, det er en lykkelig situation.
Men det kræver jo, at forældrene rent faktisk også accepterer den afgørelse, der er truffet, og så kan man være enig eller uenig, og man kan ønske, at man kan blive boende i Danmark, og det kan jeg sådan set godt forstå at der er mange der gør.
Men der bliver jo – kan man sige – truffet afgørelser ud fra en samlet vurdering af, om nogen er personligt forfulgt eller ej.
Og hvis man ikke opnår asyl i Danmark, er det jo, fordi det vurderes, at man kan rejse sikkert hjem igen, og så har man en forpligtelse til at gøre det.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Tak for det.
Der er jo mange gode initiativer og tiltag i lovforslaget, som behandles her i dag, tiltag, som vi håber kan være med til at begrænse tilstrømningen.
Men selv om det er markante stramninger, kan man jo godt være lidt bekymret for, at det så ikke vil være nok, og derfor er spørgsmålet, om ministeren er åben over for at drøfte yderligere stramninger af asyl- og udlændingepolitikken, al den stund at det jo desværre ser ud til, at migrantstrømmen fortsætter ind i Danmark, hvor det ligger på et meget højt niveau.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Det gode er, at jeg ved, at Dansk Folkeparti i hvert fald altid er beredvillige i forhold til at komme med nye forslag i forhold til stramninger på udlændingeområdet, og så er der da i hvert fald basis for en god debat.
Jeg mener, at vi med det lovforslag, vi står med her, gennemfører en meget markant opstramning på udlændingeområdet – det hører jeg også Dansk Folkeparti sige – og derfor mener jeg selvfølgelig, at det her vil have en effekt.
Omvendt set
vil jeg også sige, at jeg jo ikke kan afvise noget – det ville også være meget forkert – og jeg vil selvfølgelig altid høre på de gode forslag, der måtte komme fra både den ene og den anden side af Folketingssalen.
Men som det ser ud for nuværende, mener jeg rent faktisk, at det handler om at få gennemført de opstramninger, der ligger her, og få dem ført ud i livet, og så håber jeg bestemt – og det har jeg også en formodning om – at det alt andet lige vil være med til at begrænse tilstrømningen til Danmark.
For det er målet, det synes jeg lige så godt man kan sige som det er.
For vi skal kunne følge med, og det skal vi både på den økonomiske front, men det skal vi også, når det gælder værdisættet.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
[Lydudfald]
... i den vurdering af, hvad der er vigtigst, er det vigtigere for ministeren, at der kommer lidt færre – hvis der da gør det, for det er ikke bevist at der vil gøre det med det her lovforslag – end at flygtningenes mentale sundhed er god.
Vil ministeren så igangsætte nogle initiativer til at hjælpe de mennesker, der skal vente på deres familie i 3 år, ved at give dem nogle tilbud, der er rettet mod mental sundhed, eller hvad ved jeg?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Ordføreren vil måske vide, at det er et fantastisk godt spørgsmål, som Dansk Folkeparti stiller rigtig ofte.
I lørdags var jeg til en debat på Det Radikale Venstres nytårsstævne på Nyborg Strand, og der fik ordførerens partiformand det samme spørgsmål.
Han blev faktisk bedt om på et stykke hvidt papir at skrive et tal – det tal, som Dansk Folkeparti mener er maks. for, hvad Danmark kan rumme.
Da svarede ordførerens partiformand så klogt, synes jeg, ved at sige, at sådan kan man ikke stille det op.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Det beror jo alene på varigheden, og hvor lang tid vi forventer at mennesker skal være i Danmark.
Og når det er sagt, er det jo også sådan – og det kan man jo lige så godt sige helt åbent og ærligt – at der ikke er nogen tvivl om, at spørgsmålet om familiesammenføringsregler også har en betydning for tilstrømningen til Danmark.
Det er jo derfor, at ikke blot Danmark gennemfører opstramninger af familiesammenføringsregler, men at jeg kan se, at en række lande rent faktisk opstrammer i forhold til familiesammenføringer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Men prøv lige at svare på spørgsmålet, minister.
Spørgsmålet lyder: Den syriske kvinde, der flygter fra krig, hvorfor er hendes behov for beskyttelse mere midlertidigt end behovet hos den syriske mand, der flygter fra krigen i Syrien?
Og hvorfor skal hendes børn have færre rettigheder end hans?
Det bliver jo konsekvensen.
Det er i allerhøjeste grad kvinder, der får midlertidig beskyttelsesstatus.
Det er deres børn, som skal vente 3 år på at komme i sikkerhed.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Jamen så vil jeg da godt lige følge op på det spørgsmål, for man må vel regne med, at den kvinde, som kun får 1 års beskyttelse, først kan vende tilbage til Syrien, den dag der ikke er krig længere.
Men manden kan vel også vende tilbage til Syrien, den dag der ikke er i krig længere, for så er han jo ikke længere i fare for at blive indrulleret i hæren.
Så hvor er forskellen?
Jeg kan stadig væk ikke se det.
Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Jeg går ud fra, at fru Ulla Sandbæk er fuldstændig klar over, at det jo ikke er politiske tildelinger af beskyttelsesstatus, vi foretager i Danmark, men at det er myndighederne, der vurderer, hvilken beskyttelsesstatus man kommer her med.
Hvis det var politisk, tror jeg måske nok, at man ville få med konventioner og internationale organisationer at gøre.