runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Jeg bryder mig grundlæggende ikke særlig meget om lovgivning, og jeg er også nødt til at have det princip, at selv om der bliver truffet beslutninger kommunalt, som jeg ikke er enig i, betyder det ikke automatisk, at vi griber til lovgivning fra Christiansborgs side.
Det er derfor, at jeg også her må acceptere, at vi blev stemt ned i Københavns Kommune, men det betyder altså ikke, at vi så går ind og banker Københavns Kommune og lader det gå ud over 97 andre kommuner, at vi så går ind og laver lovgivning.
Det synes jeg ikke er en rigtig måde at gribe det an på generelt som folketingspolitiker.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-15:
Nu er det jo ikke kun et problem i Københavns Kommune, at man tager de her religiøse særhensyn.
Der er lavet en forespørgsel, der viser, at en tredjedel af landets folkeskoler tager særhensyn, bl.a. i forbindelse med kønsopdelte religiøse og kulturelle møder.
Er det i orden?
Mener hr. Rasmus Jarlov, at den her tredjedel af folkeskolerne gør det godt i ligestillingens navn, når man så tillader de her religiøse særhensyn, bl.a. i forhold til en kønsopdeling på baggrund af en religion, som ikke ser lige så positivt på ligestilling mellem mænd og kvinder, som vi jo normalt gør i Danmark?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Konservative kan ikke støtte forslaget.
Vi står nu her igen i en situation, hvor venstrefløjen foreslår, at vi skal lave en detailstyring af folkeskolen.
Det er endnu et forslag, der skal lægge en ramme fra Christiansborgs side for, hvordan tingene skal foregå ude i skolerne.
Jeg synes, det sker relativt ofte, at vi står med alle de her forslag fra venstrefløjen, som handler om central styring.
Og samtidig hører vi alligevel ofte beklagelser over, at det er regeringen, som laver central styring.
Jeg synes ikke, det hænger sammen.
Vi står hernede så ofte, og det kan handle om seksualundervisning eller noget som det her.
Vi er selvfølgelig enige i, at undervisningen skal være gratis, og det ville være opsigtsvækkende, hvis ikke vi var enige i det, og det står jo i grundloven, at det skal det være.
Vi mener også, at lovgivningen er tilstrækkelig, og det er egentlig hovedårsagen til, at vi ikke kan støtte det her forslag.
Hvis forældrene ikke får lov til at bidrage til en god skolerejse for børnene, hvis de ikke får lov til at give deres børn lidt ekstra, så tror jeg, at forældrene bliver trætte af folkeskolen.
Det kan betyde, at vi svækker vores folkeskole, og dermed at børnene søger over i privatskoler.
Det er ikke en udvikling, som vi ønsker.
Jeg har med tilfredshed noteret, at ministeren gerne vil være med til at informere om de gældende regler, så det ikke tager overhånd, og det mener vi heller ikke at det skal.
Men som sagt vil vi holde fast i, at mindre gaver og mindre frivillige bidrag, særligt i forbindelse med skolerejser, ikke er noget problem.
Det spørgsmål, der selvfølgelig rejser sig her til venstrefløjen, er jo: Hvad skal skolerne og kommunerne gøre, hvis ikke de må modtage de her bidrag i forbindelse med skolerejser?
Jeg har ikke indtryk af, at der er nogen af os, der mener, at skolerne ligefrem vader i penge.
Så noterede jeg også en anden ting i Socialdemokratiets indlæg.
Det var, at man nu igen – det hører vi også tit fra venstrefløjen – sætter spørgsmålstegn ved de tal, som ministeriet har fremlagt, og som jo bygger på Finansministeriets tal.
Man siger, at det bliver påstået, at skolerne aldrig har haft flere penge.
Det er jo ikke bare noget, der bliver påstået.
Det er altså fakta.
Det nytter ikke noget, at man sætter spørgsmålstegn ved det med henvisning til en eller anden virkelighed, som de åbenbart ikke har i Finansministeriet.
Jeg kan jo heller ikke gå ned til min chef og påstå, at jeg har fået mindre i løn, når jeg kan se på min løncheck, at det faktisk ikke er tilfældet.
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Nu er hr. Jesper Langballe jo teolog, og derfor ved hr. Jesper Langballe jo også, at alle religioner har deres centrale bønner, og man ved, hvilke bønner der er de centrale bønner, og derfor er det ikke svært at afgøre, hvornår man laver religiøs forkyndelse gennem bøn eller ej.
Men med salmevirksomheden er det jo noget andet.
Der er en vifte af meget forskellige salmer og sange, og derfor er det heller ikke de samme salmer, der bliver sunget hver gang.
Men det er slet ikke dér, hvor vi er som Socialdemokrater.
Vi er optaget af, at de egentlig religiøse handlinger, som er i de centrale bønner, bare ikke hører til i folkeskolen.
Det er en privatsag, og det kan man dyrke via sin egen kirke, sin egen moske, eller hvor det nu er, man hører til.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-15:
Det kommer vi jo ikke længere med.
Men så vil jeg prøve med et andet spørgsmål.
Der er en mærkelig inkonsekvens i beslutningsforslaget.
Man må nemlig gerne synge salmer, fordi det er en del af kulturarven.
Jeg forstår godt det positive argument, men anfægter det ikke fru Christine Antorini, at Kingos og Brorsons og Grundtvigs og Aastrups salmer er prædikener, virkelig hver især er fuldtonende kristne prædikener?
Man kan sige mere fuldtonet i og for sig end fadervor.
Er der ikke en lidt besynderlig inkonsekvens i det?
Og vidner det ikke om, at det, der i virkeligheden er umuligt, er at skille kulturarven fra det forkyndende indhold, at det ikke kan lade sig gøre, og at det kommer forslagsstillerne så til meget imod deres vilje at røbe ved den der fuldstændig klare inkonsekvens?
Per Bisgaard (V), 2010-04-15:
Jeg spørger igen: Er der en formodning om, at det er sådan?
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Jeg er overhovedet ikke i tvivl om – også fra min egen virkelighed som forælder – at rigtig mange skoler er dybt afhængige af, at der er forældre, der er med til at gå ind og betale for nogle af de nødvendige udgifter i skolerne, ligesom vi jævnligt hører historier om, at private firmaer går ind og sponsorerer, og at skoler tager imod de sponsorater, der kommer.
Der er bare rigtig mange mennesker i det her land, som ikke kan forstå, hvorfor de skal have nogle tusind kroner ekstra om måneden i deres privatøkonomi, som de ikke har noget behov for, mens det, de virkelig har behov for, er, at der er penge i folkeskolen, så deres børn kan få en ordentlig skolegang; de har behov for, at der er penge til ældreplejen, så deres ældre i familien får en ordentlig hjemmehjælp osv.
Det er ikke muligt at forklare fornuftigt, hvorfor man mener, det er bedre at give penge ud til privatforbrug til nogle mennesker, der ikke har behov for det, i stedet for at sikre, at vi har en ordentlig velfærd og en ordentlig skole.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Det er helt urimeligt for børnene i vores folkeskoler, at økonomien i folkeskolen er på en måde, så hver femte skoleleder må bruge tid på at fundraise for at få til det ekstra, der gør, at den enkelte folkeskole kan leve op til nogle helt almindelige krav om, hvad en folkeskole skal tilbyde i forhold til faciliteter, i forhold til legepladser, i forhold til lejrture osv.
Det er også helt urimeligt for de børn, som ikke kan være med til de forældrebetalte ting, der sættes i værk i folkeskolen.
Det er helt urimeligt over for de forældre, som må sige til deres barn: Her kan du ikke være med; der er arrangeret en biograftur med klassen, men vi har ikke råd.
Det er helt urimeligt over for kommunerne, at de i stigende grad må se til, mens de udhuler folkeskolens budgetter og ser, at deres folkeskoler i stigende grad må finansieres af private sponsorater og forældrebetaling.
Det er faktisk rigtig skammeligt, at vi ikke i så velhavende et land har råd til at satse så massivt på folkeskolen, at private sponsorater slet ikke er en nødvendighed.
Derfor har vi fremsat det her forslag, som ikke er noget forbud imod, at skolerne må modtage sponsorater, og som ikke er en forskrækkelse over, at der selvfølgelig også kan være et samspil med det lokale erhvervsliv, men som bare er en tilkendegivelse af, at det her problems omfang med den stigende tendens til skoleledere, der bruger tid på at fundraise i stedet for at lave skoleudvikling, skal være synligt for borgerne i en kommune.
Det skal være synligt for borgerne, hvor mange af de penge, der bruges på folkeskolens hverdag, der kommer fra skatteborgere, og hvor mange penge der kommer fra private sponsorater og forældrebetaling.
Jeg synes på en eller en måde også, at det i behandlingen af det her forslag lyder til, at V, K og O anerkender, at der er et eller andet problem, for man gør meget ud af at synes, at det er dejligt, at ministeren vil indskærpe over for kommunerne, hvordan reglerne er, og at der faktisk står i § 76 i grundloven, at undervisningen i folkeskolen i det her land skal være gratis for alle.
Jeg spurgte: Kan ministeren dokumentere, at der ikke forekommer tilfælde, hvor forældrebetalingen til SFO-ordningen blandes sammen med folkeskolens økonomi, hvilket vil være i strid med lovgivningen, der siger, at folkeskolens almindelige drift skal være hundrede procent skattefinansieret?
Se, det er måske et lidt mærkeligt element at bringe ind i det, men det er jo faktisk sådan, at SFO-priserne i kommunerne stiger og stiger, og at ministeren ikke engang kan give nogen garanti for, at den forældrebetaling, der går til SFO'erne, ikke ryger over i skoledelen, i driftsdelen.
Det er meget interessant, at folkeskolens økonomi er blevet sådan, at man kan risikere, at der er forældrepenge blandet ind i folkeskolens drift.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at ministeren tilkendegiver at ville iværksætte en runde i kommunerne, så det bliver indskærpet over for kommuner og skoleledere, hvordan lovgivningen ser ud.
Og jeg er rigtig, rigtig glad for, at man trods alt fra V, K og O's side anerkender, at der er noget her, som ikke, om jeg så må sige, skal tage overhånd.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Jeg vil spørge ordføreren for forslagsstillerne, hvad forslagsstillerne forestiller sig at der skulle ske ude i skolerne, såfremt man forbød de her mindre bidrag til skolerejser.
Skal skolerejserne sløjfes, eller skal der komme yderligere midler, sådan at man kan have de samme skolerejser?
Og hvis det sidste er tilfældet, hvor er finansieringen så til det her forslag?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Nu indeholder det forslag, vi diskuterer i salen i dag, jo intet om noget forbud mod noget som helst.
Det handler om, at man skal opstille klare etiske retningslinjer for modtagelse af forældrebidrag og private sponsorater fra virksomheder, og det handler om, at disse bidrag ikke må være behæftet med modkrav om reklamer og andet.
Så det der forbud mod skolerejser og betaling til skolerejser figurerer ingen steder i forslaget.
I dag må beløbet, som ministeren også sagde, være 70 kr. om dagen i forældrebetaling til lejrskoler, og det synes vi er helt fint.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
For hvis der ikke skal ændres noget som helst, hvad er formålet så egentlig med forslaget?
Så bliver jeg lidt forvirret.
Jeg troede, det var meningen, at forslagsstillerne ønskede at begrænse de frivillige bidrag i forhold til, hvad de er i dag, men det er måske forkert opfattet?
Altså, jeg havde det indtryk, at forslagsstillerne ønskede, at der rent faktisk skulle ændres noget ude på skolerne ved hjælp af det her forslag, og hvis ikke det er tilfældet, synes jeg, det er lidt overflødigt at fremsætte forslaget overhovedet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Jeg synes, det ville være rigtig, rigtig godt, hvis den konservative ordfører måske lige læste forslaget igen, efter at vi er færdige med forhandlingerne her, for jeg tror, det er meget klart, hvad det går ud på.
Jeg har i hvert fald forstået på ministeren og de andre ordførere, at de har forstået, hvad forslaget går ud på, nemlig at man i kommunerne opstiller klare retningslinjer med hensyn til modtagelse af private sponsorater.
I Vesthimmerlands Kommune, hvor Venstres ordfører og jeg er bosiddende, har en lokal folkeskole ikke haft råd til at renovere legepladsen, der var ikke flere legeredskaber tilbage.
Der har man så været ude at hente private sponsorater for 300.000 kr.
Jeg og SF synes måske, at det er en skam, at man på den måde ikke har råd til at have en skolegård på en stor dansk kommuneskole med 500-600 elever, og at man der må sætte skolebestyrelse og skoleledelse i gang med at finde private sponsorater.
Det, vi vil med det her forslag, er at sikre, at den her private sponsering godt nok begrænses, men at det ikke forbydes, og at der bliver klare retningslinjer for, hvordan kommunen vil tackle det her, og at der bliver offentlighed om, hvor mange penge man har modtaget i private sponsorater.
På den måde kan borgerne i en kommune se – undskyld, nu skal jeg stoppe – hvor meget af budgettet, der går til folkeskolen, og hvor meget der kommer fra private sponsorater.
Per Bisgaard (V), 2010-04-15:
Nu nævnte SF's ordfører, at vi kommer fra samme kommune.
Det er faktisk rigtigt, og det er også rigtigt, at der har været en enkelt skole, som jeg også har kendskab til, der har fået et sponsorat.
Er det fru Pernille Vigsø Bagges opfattelse, at Vesthimmerlands Kommune, som jo er den tredjefattigste i Danmark, modtager meget store sponsorater, og at forældrene der betaler mere, end man gør andre steder?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Jeg har i hvert fald talt med adskillige forældre i Vesthimmerlands Kommune, som synes, at deres personlige bidrag til folkeskolen er ved at tage overhånd, at de konstant bliver bedt om at slippe en skilling til klassekassen til nogle helt basale aktiviteter i skolen og i skoletiden, som man egentlig synes måtte være inden for driftsområdet.
Så ved jeg jo ikke, om det er interessant for den brede befolkning, at vi diskuterer Vesthimmerlands Kommune, men jeg synes, at det er meget interessant, at det i Vesthimmerlands Kommune er meget forskelligt, hvilke vilkår folkeskolerne har i forhold til at opnå sponsorater, at folkeskolerne i de største byer i Vesthimmerlands Kommune jo faktisk har haft mulighed for at tiltrække private sponsorater, mens skolerne i landdistrikterne og landzonerne ikke har mulighed for at tiltrække sponsorater.
På den måde kan man så alene inden for en relativt lille kommune skævvride folkeskolen og skolevæsenet, i forhold til hvad skolerne formår.
Det er meget uheldigt, synes jeg.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Tak for det, formand.
Det foreslås i beslutningsforslaget, at regeringen skal pålægges at præcisere, at der ikke skal ske forkyndelse gennem bøn i folkeskolen.
Det gælder i dag helt generelt, at hverken undervisning i kristendom eller andre aktiviteter i folkeskolen må være forkyndende.
Hvad særlig angår afsigelse af bønnen fadervor, har vi en ordning, som har været gældende i over 30 år, og som jeg synes fungerer ganske glimrende.
Det retlige grundlag for denne ordning er en retsopfattelse, som blev fastlagt i Undervisningsministeriet i 1978, og som ministeriet lige siden har fulgt i sine vejledende udtalelser og besvarelser af spørgsmål m.v. Denne retsopfattelse har der været gjort rede for flere gange over for Folketinget.
Ordningen indebærer, at det er op til en lokal beslutning, om elever og lærere skal bede fadervor i folkeskolen – altså op til en lokal beslutning.
Til gengæld er det fuldstændig frivilligt at deltage.
Elever, der ikke ønsker at deltage, skal have fuld fritagelsesadgang.
Det vil sige, at hvis en elev ikke ønsker at deltage, skal han eller hun have mulighed for at forlade det lokale, hvor der bliver bedt fadervor, og gå et andet sted hen.
Det samme gælder lærerne.
Fritagelsesmuligheden svarer til, hvad der gælder i forbindelse med kristendomsundervisning, men den kan jeg forstå at rød blok også ønsker at fjerne som begreb.
Det er Undervisningsministeriets vurdering, at den eksisterende ordning er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser, og jeg er af den opfattelse, at det er en god ordning.
Jeg henlægger det gerne til at være en lokal beslutning.
Må jeg ikke også have lov at tilføje, at drøftelsen af det her forslag har givet mig anledning til at reflektere over, at det forekommer mig, at det er en selvstændig målsætning for rød blok i Folketinget at tilsløre, at vi er båret af en kristen kultur i det danske samfund, og at det også er den tradition, som vores folkeskole er båret af, nemlig de frihedsrettigheder, der er bundet i grundloven, som jo er rundet af den kristendom, som landet har udviklet sig på baggrund af.
Jeg mener faktisk, at man indimellem gør de mange skade for at komme de få til undsætning, og jeg mener, at det er vigtigere at tage hensyn til alle end at tage særhensyn.
Dermed er det klart tilkendegivet, at vi i regeringen er tilfredse med ordningen, som den er i dag, og med at overlade det til en lokal beslutning, hvorvidt man ønsker at bede fadervor i skolen, og at eleverne selvfølgelig kan fritages.
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Jeg kunne godt tænke mig at starte med at spørge ministeren lidt mere om grundlaget for, at det skulle være i orden, at man må gennemføre religiøs forkyndelse gennem bøn ved en morgensamling, når der samtidig står klokkeklart i de fælles mål for faget kristendomskundskab, som vi jo alle i forligskredsen har været enige om, og jeg citerer: »Opøvelse i religiøs praksis er ikke en del af skolens virke.«
Alligevel siger undervisningsministeren, at når der er tale om morgensamling, er det noget helt andet.
Så må der godt ske religiøs forkyndelse gennem bøn.
Ministeren henviser til en retspraksis, som vi synes er noget speciel, når man ser, hvordan retspraksis ellers er.
Retspraksis er en pressemeddelelse udsendt i 1978 på baggrund af en drøftelse, som repræsentanter for Undervisningsministeriet havde med de teologiske fakultetsråd ved Aarhus og Københavns Universiteter.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det er en meget usædvanlig retspraksis at lægge til grund for noget, vi ellers plejer at styre gennem bekendtgørelser og vejledninger?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Nu er det jo ikke pressemeddelelsen, der har skabt retspraksis.
Det er indholdet, som er retspraksis og har været det i over 30 år, og for mig at se er det jo helt klart, at for så vidt man ønsker, at en 30-årig retspraksis på noget så grundlæggende for det danske samfund, nemlig den lokale mulighed for at kunne bruge fadervor i folkeskolen, skal ændres, bør den ændres i Folketingssalen.
Den mulighed foreligger naturligvis for et til enhver tid siddende flertal, og jeg synes bare, befolkningen skal erindre sig, næste gang vi skal stemme, at det er det nuværende flertal, som er garant for, at man lokalt kan træffe beslutning om, at man beder fadervor, og i øvrigt ikke lægger skjul på, hvad den danske folkeskole jo er rundet af.
Det er ikke forkyndende at bede fadervor.
Retspraksis har defineret det således gennem 30 år, og det har ikke været skjult for Folketinget.
Der har været alle muligheder for at gribe ind.
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Jeg må så konstatere, at når man hører et teologisk fakultetsråd, er det det, der bliver lagt til grund.
Men det ændrer jo stadig væk ikke ved, at når vi har fremsat beslutningsforslaget, er det jo for at få styr på tingene og styre dem på almindelig vis via bekendtgørelser og vejledninger.
Det er det, der ligger i beslutningsforslaget, og det håber jeg også ministeren anerkender.
Jeg vil så gerne spørge, om ministeren er enig med den tidligere undervisningsminister Bertel Haarder, som jo sagde, at det her var noget, man måtte beslutte lokalt.
Det tilkom den lokale skolebestyrelse, og han ville ikke blande sig i, hvis skolebestyrelsen mente, at man skulle bede muslimske, jødiske eller kristne bønner.
Men er den nye undervisningsminister enig med den tidligere undervisningsminister i, at en skolebestyrelse kan beslutte, at her skal der bedes muslimske eller jødiske bønner ved morgensamlingen?
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Nu er jeg ikke uddannelsesordfører, så derfor kan jeg ikke detaljerne på det her område, men det er min klare opfattelse, at de meldinger, vi får fra kommunerne – og jeg er jo altså kommunalordfører – er, at der er nogle kommuner, hvor man siger: Vi er simpelt hen ikke i stand til at leve op til minimumskravene på folkeskoleområdet.
Vi oplever det samme på ældreområdet – som vi også så det under den store offentlige strejke for et par år siden – at dér kan man ikke engang leve op til nødberedskabet inden for ældreplejen; vi hører om børnehaver, hvor man ikke kan sørge for, at forholdene er i orden osv. Så på skoleområdet og andre områder er kommunerne mange steder ikke i stand til at leve op til minimumskravene.
Der mangler simpelt hen penge.
Per Bisgaard (V), 2010-04-15:
Fru Line Barfod nævnte, at danskerne har fået skattelettelser, og at skolerne rundtomkring forfalder.
Mit spørgsmål er: Er det fru Line Barfods opfattelse, at der er elever i den danske folkeskole, som ikke får det tilbud, som folkeskolen skal give?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Mange tak.
Jeg synes, at der kom et par interessante bemærkninger fra hr. Rasmus Jarlov, nemlig at der bl.a. er brug for at præcisere reglerne, så det her ikke tager overhånd – var ordene vist.
Det kunne jeg godt tænke mig at hr. Rasmus Jarlov uddyber.
Mener hr. Rasmus Jarlov, at der er risiko for, at det her tager overhånd for tiden?
Så vil jeg selvfølgelig også gerne have en uddybelse af, at skolerne jo ikke ligefrem vader i penge, som vi alle sammen godt ved.
Det var sådan, hr. Rasmus Jarlov udtrykte det.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Nu er jeg ikke helt klar over, om jeg blev citeret fuldstændig korrekt her fra ordføreren fra SF.
Men jeg kan sige, at det, jeg mener med hensyn til det, jeg sagde om ministeren, er, at jeg synes, at det er fint, at der bliver informeret om reglerne.
Vi mener, at reglerne er klare nok, men det skader aldrig noget at fortælle om dem.
Med hensyn til om skolerne ikke vader i penge: Jamen det gør de da ikke.
Selv om de har flere penge end nogen sinde før, kan man da selvfølgelig altid bruge flere, og der foregår da en prioritering ude i skoler og kommuner for at få mest muligt ud af de penge, man nu engang har til rådighed.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Det kan jo godt blive til en strid om ord, men jeg mener nu, at jeg helt klart hørte, at hr. Rasmus Jarlov sagde: Så det her ikke tager overhånd.
Det kunne jeg altså godt tænke mig at få en uddybelse af.
Det er selvfølgelig altid rart at få præciseret regler; det er da klart, hvis man nu skulle have glemt dem.
Men hvad mente hr. Rasmus Jarlov, da han antydede, at det her med privat sponsering kunne være i fare for at tage overhånd?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Nej, jeg tror, jeg i hvert fald kan sige med ret stor sikkerhed, at jeg ikke brugte ordene, at det var i fare for at tage overhånd.
Det skal ikke tage overhånd.
Det mener jeg heller ikke at det har gjort.
Det mener jeg aldrig kan skade noget.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-15:
Det, der jo er interessant at spørge om, og det var jo også noget af det, jeg tog frem i min ordførertale, er jo netop det her med, at når man skal på nogle ture, så skal man betale, ellers bliver turen ikke til noget.
Det er der jo flere, der har fået at vide.
Det samme kunne være, at man skal have computeren med, for det er jo rigtig smart.
Men det er måske ikke alle, der har råd til computer.
Men man er nødt til at gøre det, fordi man føler sig presset.
Mener ordføreren, at det her pres og de her ting slet ikke finder sted derude?
Det er o.k., der er ikke nogen, der føler sig presset, og det er slet ikke svært for et lille barn at sige: Min mor og far har altså ikke råd til, at jeg kommer med på den tur, så det er sådan set min skyld, at vi ikke kommer af sted.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Nu har jeg ikke et overblik over alle skoler.
Med mit kendskab til den her problemstilling så foregår der nogle diskussioner i forældrekredsen om, hvordan man vælger at finansiere skolerejser, og hvor meget man eventuelt vælger at give som frivilligt bidrag.
Det skal selvfølgelig være sådan, at alle kan være med, og det er også mit klare indtryk, at det er der også en forståelse for i forældrekredsen, så man prøver at finde noget på et niveau, som folk kan være med til.