runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Det er korrekt forstået, at Dansk Folkeparti ønsker, at regeringen skal fremlægge et nyt aktstykke, der bevilger de rigtige midler til politiet, som der er brug for.
Vi kan i dag høre på ministeren, der jo ikke engang gider svare på de spørgsmål, der bliver stillet her i Folketingssalen, og ikke er særlig engageret i debatten, at det åbenbart ikke kommer til at ske.
Man er meget konservativ og har lagt sig fast på, at man har fundet den rigtige løsning, og så er det ligegyldigt med det her store mindretal i Folketinget, der har en anden opfattelse.
Hvis ikke det kommer til at ske, er vi tilbage ved det aktstykke, vi behandler, 108, og så støtter Dansk Folkeparti det selvfølgelig.
Men vi ser altså gerne, at der skabes flere bevillinger.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-17:
Jeg vil lade være med at kommentere det sidste.
Men jeg skal bare lige forstå det helt korrekt.
Og jeg vil faktisk gerne takke, for det lyder jo til, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti støtter aktstykke 108, selv om man lige har fremsat et beslutningsforslag om at trække det.
Er det korrekt forstået?
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Jamen det støtter vi da selvfølgelig.
Det ønsker man åbenbart ikke, og i stedet for bruger man tiden her på i nogle korte bemærkninger at stille stort set det samme spørgsmål gang på gang.
Altså, man gider ikke rigtig forstå det.
Det er også fair nok, det kan man da sagtens køre sit politiske drilleri på, men det ændrer jo bare ikke på, at vi har en konkret situation, som man burde forholde sig til.
Claus Oxfeldt, der er formand for Politiforbundet, sagde det jo meget præcist her i morges, altså at det, der sker i øjeblikket, går ud over alle opgaver hos politiet og dermed også over borgerne.
Og jeg forstår ikke, at De Radikale som regeringspartner slet ikke er optaget af, hvad det er, der foregår på Fyn og rundtomkring på Sjælland, hvor man oplever, at man må sende betjente ind til København og så ikke har nogen på arbejde lokalt.
Og hvis regeringen ikke ændrer signaler, må man jo bare se til, at den ene borger efter den anden ringer til politiet og vil have hjælp og ikke kan få det, fordi hr. Jeppe Mikkelsen og hans parti har sendt politibetjentene ind til København.
Det er jo det, der sker.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-17:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge ind til en ting, som hr. Peter Skaarup sagde for et par spørgere siden, nemlig at man vil stemme for enhver bevilling.
Det synes jeg ikke giver så meget mening, for Dansk Folkeparti er forslagsstiller til et beslutningsforslag, der lyder: Folketinget pålægger justitsministeren at trække aktstykke 108 om styrket indsats mod terror tilbage fra Finansudvalget.
Altså, aktstykke 108 er jo lige præcis en merbevilling på 100 mio. kr.
I mit hoved stemmer det ikke overens, at hr. Peter Skaarup siger, at han vil stemme for enhver bevilling, men samtidig støtter – og det går jeg da ud fra at man gør, når man er forslagsstiller – et beslutningsforslag, der vil trække en ekstra bevilling væk fra Folketingets Finansudvalg.
Altså, støtter man at give politiet 100 mio. kr. ekstra, eller støtter man det ikke?
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Det vil jeg meget gerne, men det ligger måske lidt uden for det, vi diskuterer i dag.
Men altså, grundlæggende synes jeg, vi er tilbage ved det problem, som regeringen har, nemlig at man har et meget, meget stort forbrug af politibetjente i øjeblikket i København af gode grunde, og man har ikke nogen alternativer til, hvordan man skal løse situationen for borgerne ude i de politikredse, der bliver ramt.
Det er situationen.
Så kan fru Astrid Krag selvfølgelig godt sige, at det kan man ikke gøre noget ved, for det er det, der foregår inde i København i øjeblikket, der gør, at indbrud ikke bliver opklaret.
Men det var faktisk den bestræbelse, vi burde have herinde, altså at sikre, at den omfattende politibetjening, der i øjeblikket foregår i København, ikke går ud over borgerne i resten af landet.
Det lykkes ikke, hvis regeringen ikke tænker sig om en ekstra gang.
Astrid Krag (S), 2015-04-17:
Altså, det er dybt useriøst.
Niveauet ligger på det, der er vurderet at være behovet nu.
Vi har haft en minister på talerstolen, der så klart har tilkendegivet, at selvfølgelig ligger den langsigtede diskussion og venter foran os.
Det her er politisk benspænd, og det er udtryk for en bekymrende mistillid til politiets ledelse.
I forlængelse af det vil jeg minde Dansk Folkeparti om, at de mener, at staten skal støtte terrorsigtedes private efterforskning, og i det hele taget at man med offentlige midler i ryggen skal have lov til at lave sin egen efterforskning, fordi Dansk Folkeparti angiveligt heller ikke her har tillid til politiet.
Vil hr. Peter Skaarup uddybe lidt mere, hvad det handler om for Dansk Folkeparti, måske også, hvad det er for nogle penge, der skal bruges til det, og hvordan det i det hele taget hænger sammen med det, ordføreren står og siger på talerstolen i dag?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Jeg vil da godt starte med at byde fru Ane Halsboe-Jørgensen velkommen i den her debat.
Og nu vil jeg ikke sige andet, end at jeg da håber, at fru Ane Halsboe-Jørgensen vil vedblive med at være en del af den retspolitiske debat, for så kan vi måske få klarhed omkring sådan nogle helt basale ting.
Hvis man f.eks. læser beslutningsforslaget, kan man se, at der står: »Folketinget pålægger justitsministeren at trække aktstykke 108 om styrket indsats mod terror tilbage fra Finansudvalget og fremlægge en samlet plan for finansieringen af indsatsen mod terror, der sikrer, at det forhøjede terrorberedskab siden terrorattentatet i København ikke går ud over politiets almindelige kriminalitetsbekæmpelsesindsats, særlig den borgernære og personfarlige kriminalitet.«
Så der er jo ikke tale om – og det er der, jeg bliver nødt til at sige, at fru Ane Halsboe-Jørgensen ikke har forstået det rigtigt.
Vi ønsker at trække aktstykket tilbage, fordi vi vil vide, hvad den samlede regning er, og vi vil finansiere den samlede regning, og når den så ligger der – og det kan jo være om 1 måned, det kan også være om 2 måneder, og det kan også være til efteråret – er vi klar til at finde pengene og i øvrigt stemme for det.
Så samler vi hele regningen op i stedet for kun dele af den, som regeringen her lægger op til.
Jeppe Bruus (S), 2015-04-17:
Venstres ordfører siger på den ene side i sin ordførertale her, at der mangler penge nu og her til politiet i København til at opklare forbrydelser, overfald, indbrud osv.
På den anden side siger Venstres ordfører, at det sådan set ikke er noget problem, at der går noget ekstra tid, før der kommer flere penge, for vi har jo ikke brugt hele årets budget, og hvis der mangler penge, kan man jo bare tage dem fra december og oktober.
Begge dele kan jo ikke være rigtigt.
Så kan hr. Karsten Lauritzen ikke hjælpe mig med at forstå, hvilket et af de to argumenter, der er blevet fremført af Venstres ordfører, der er det rigtige.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Altså, man har nogle generelle mekanismer, og ligesom den her regering ikke har valgt at fritage politiet fra de generelle effektiviseringskrav, der er i den offentlige sektor og i staten, tror jeg heller ikke, man vil se, at vi fritager specifikke områder.
Men vi har klart sagt, at vi ønsker at prioritere politiet, ved at vi har lavet en tryghedspakke på 250 mio. kr. i vores finanslovsudspil.
Så det synes jeg sender et klart politisk signal.
Men jeg tror, vi stiller kravet til politiet og alle andre offentlige myndigheder om at effektivisere og så vidt muligt løse opgaverne billigere.
Vi skal køre længere på literen, men samtidig med det ønsker vi altså at prioritere nogle ting i politiet.
Derfor har vi lavet den her tryghedspakke i vores finanslovsudspil, og det synes jeg sådan set er ganske fornuftig økonomisk politik.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-17:
Det synes jeg egentlig langt hen ad vejen var et udmærket svar, men jeg vil lige spørge: Har man besluttet sig for helt at fritage politiet som område?
Jeg tror, at Venstre tidligere har snakket om nogle enkelte områder, man ville fritage fra udgiftstop.
Har man i Venstre decideret besluttet at fritage politi og terrorbekæmpelse generelt fra udgiftstoppet?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Altså, vi har jo i vores finanslovsudspil sat yderligere 250 mio. kr. af til en tryghedspakke.
Og det skal selvfølgelig siges, at vores finanslovsudspil kom til, inden vi fik den her terror, så man kan godt rejse debatten om, hvordan sammenhængen er mellem de penge, man gerne vil bevilge til terror, og tryghedspakken, ikke?
Det synes jeg er fair at legitimere.
Vi har klart signaleret, at vi ønsker at tilføre politiet flere midler og flere ressourcer, ved at sætte 250 mio. kr. af på vores finanslovsudspil.
Men det er jo rigtigt, at når man har et udgiftstop, er der færre penge, end hvis man bare tillader, at den offentlige sektor vokser og skatter og afgifter vokser.
Hvis man gør det, har man flere penge at fordele, end hvis man siger, at de ikke skal vokse.
Den udfordring tager vi gerne på os, for den mener vi er nødvendig for at sikre langsigtet finansiering af det danske velfærdssamfund.
Jeg tror, at på lange stræk er vi jo enige med Radikale Venstre i det, men det at have udgiftstop er ikke nogen forhindring for at tilføre enkelte områder flere ressourcer.
Men man skal finde pengene et sted, og det er vi så også villige til.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-17:
Tusind tak.
Hr. Karsten Lauritzen snakker meget om fremtidige bevillinger osv., selv om det aktstykke, vi diskuterer mest, handler om 2015.
Men lad os i hvert fald snakke lidt om fremtiden.
I forbindelse med at vi diskuterede finansloven for i år, blev Venstres finansordfører, hr. Peter Christensen, spurgt, om politiet var undtaget fra nulvækst, hvis det stod til Venstre.
Der svarede hr. Peter Christensen, at det var politiet ikke nødvendigvis.
Jeg vil egentlig bare høre, om det stadig væk gør sig gældende, når jeg nu spørger Venstres ordfører her i dag.
Gør det sig stadig gældende, at hvis Venstre overtager regeringsmagten, vil politiet ikke være undtaget fra nulvækst?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Altså, hvis fru Astrid Krag ikke forstår den retspolitiske debat, synes jeg da, hun skulle finde noget andet at beskæftige sig med.
Det er det samme med mange af dem, der har spurgt i dag.
De har måske læst overskriften, men så er de ikke dykket ned i bemærkningerne.
Det kan jeg generelt anbefale at gøre, uanset om det er et beslutningsforslag eller et lovforslag.
Jeg synes da, det er ret klart, hvad vi vil.
Jeg tror, at hvis man læser det her, er man ikke forvirret, medmindre man vil være det.
Og hvis man gerne vil være forvirret, synes jeg, at man skulle lade være.
Astrid Krag (S), 2015-04-17:
Jeg hører hr. Karsten Lauritzen sige, at der burde findes nogle flere penge nu, så derfor vil man ikke være med til at finde nogle penge nu, men det vil man så gerne, for man kommer til at støtte aktstykket i sidste ende.
Altså, det giver simpelt hen ingen mening.
Jeg har aldrig før hørt om nogen, der fremsætter et beslutningsforslag, der skal fjerne midler afsat på et aktstykke, i det her tilfælde til en meget vigtig indsats hos politiet.
Altså, det her er så amatøristisk et politisk benspænd, at jeg godt kan forstå, at hr. Karsten Lauritzen er alene i salen.
Der er ikke nogen Venstrefolk, der har lyst til at bakke ham op.
Jeg synes helt ærligt, at det er meget, meget pinligt, og jeg har ikke et spørgsmål at slutte af med, for jeg er bange for, at svaret bare vil efterlade mig endnu mere rundtosset, end jeg helt ærligt er blevet af den her behandling af de blås beslutningsforslag i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Lige præcis den udlægning, som fru Astrid Krag kommer med, kan jeg ikke bekræfte, men jeg var til stede i salen.
Og så kan man jo gå tilbage og se, hvad det var, ministeren helt præcist sagde.
Altså, regeringen lægger op til at få vedtaget det her aktstykke og så skubbe resten af regningen til flerårsaftalen om kriminalforsorgen.
Der er vi i forvejen udfordret, for man kan se i regeringens finanslovsudspil, at bevillingen til politiet falder med 0,5 mia. kr. i 2016.
Til efteråret skal man så finde 0,5 mia. kr., plus at man skal finde yderligere 400 mio. kr. til at finansiere den her terrorpakke med.
Der siger vi bare i al stilfærdighed: Skulle vi ikke prøve at finde nogle af de penge nu i stedet for at vente med at finde dem?
Det er jo fair og legitimt af regeringen ikke at ville ønske det, men lige så fair og legitimt er det vel for os at sige: Det vil vi ikke være med til, fordi det er at bruge nogle penge, man ikke har finansiering til.
Til slut vil jeg faktisk gerne byde fru Astrid Krag velkommen i den retspolitiske debat.
Det er dejligt, at der er så mange af dem, vi ikke ser så ofte, der er en del af det her, og jeg håber så sandelig, interessen varer ved, for der er brug på fokus på det retspolitiske område, hvor der er en masse ting, der skal laves om, når vi forhåbentlig får en ny regering.
Astrid Krag (S), 2015-04-17:
Jamen det er da helt utroligt.
Jeg kan afsløre, at jeg fra sidelinjen og med meget stor undren har fulgt med i, hvad det er, der foregår her.
Og det bliver jo ikke rigtigt af, at hr. Karsten Lauritzen i det uendelige gentager, at finansieringen ikke er der.
Jeg er helt med på, at Venstre ikke har nogen tillægsbevillingsreserver på deres finanslovsforslag for i år, men det har vi, og godt for det!
For det er jo i situationer som den her, at man skal kunne bruge dem.
Så det passer ganske enkelt ikke, når hr. Karsten Lauritzen står og siger, at pengene ikke er der.
Så vil jeg egentlig bare spørge meget enkelt, om hr. Karsten Lauritzen overhovedet var i salen, da ministeren havde ordet til at starte med.
Jeg hørte ministeren sige meget klart: Vi har et behov her og nu.
Det haster.
Det her burde sådan set være ordnet for længst, men Venstre forhaler det og laver benspænd, og så har vi de langsigtede diskussioner til efteråret, når der skal laves en flerårsaftale.
Det hørte jeg ministeren sige meget klart.
Siden da har jeg måttet høre borgerlige ordførere rode rundt i kort sigt og lang sigt og komme med mange forskellige forklaringer på, hvorfor man ikke kan støtte det her aktstykke.
Men vil hr. Karsten Lauritzen ikke godt bekræfte over for mig, at han var i salen og hørte ministeren sige lige præcis det, da debatten startede?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Jamen vi har jo også i forhandlingerne haft det synspunkt, at der er nogle penge på forsvarsområdet, som regeringen der har brugt til terrorpakken, og at man måske skulle flytte rundt på noget af den finansiering.
Der er i øvrigt stadig væk nogle penge tilbage, som man kunne vælge at bruge.
I øjeblikket oplever vi et dramatisk fald i klienter til kriminalforsorgen.
Jeg tror, at belægget er rekordlavt, så der er penge at hente på det område.
Så der er penge at hente andre steder i systemet.
Man kan også vælge den model, som regeringen jo valgte for at finansiere kriminalforsorgen, nemlig at skære ned på tilskud til tandrensning.
Det vil vi i Venstre ikke være med til, men jeg tror, at hvis regeringen havde lagt sådan noget finansiering frem, så ville vi have set positivt på det i den her sammenhæng.
Men pointen er, at regeringen ikke har ønsket at lægge noget finansiering frem, for det, regeringen ønsker, er bare en regning, der skal udskrives og ikke samles op.
Og det er der, vi er uenige.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-17:
Det var egentlig et meget simpelt spørgsmål, jeg afsluttede med at stille hr. Karsten Lauritzen, nemlig: Hvordan vil I præcis finde pengene til at dække den blankocheck, I udskriver, så politiet skal bruge pengene uden at have en fast ramme, når man, sådan som jeg i hvert fald har forstået det, er medlem af et parti, der går ind for nulvækst, og når der i forvejen er en usikker fremtid for mange af vores betjente.
Hvis man fremskriver budgetterne til 2020, er det op imod 600 betjente, der kan ryge.
Jeg er usikker på, hvordan den finansiering skal findes.
Og uanset hvor højt hr. Karsten Lauritzen taler, synes jeg stadig ikke, at jeg har fået svar på: Hvor er Venstres finansiering?
Tak for det.
Jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at jeg har forstået det her rigtigt.
På den ene side har vi rød blok, der har lagt 100 millioner nye kroner på bordet til at sikre vores tryghed og sikkerhed, inklusive for vores jødiske mindretal, efter terrorangrebet.
På den anden side har vi blå blok, som siger nej til det, og som nu står og tager en lang debat i Folketingssalen om at få det forslag fjernet, altså at få de 100 mio. kr. taget af bordet igen.
Alternativet er så ifølge hr. Karsten Lauritzen, at politiet bruger de penge, de har behov for, og så finder vi dem i slutningen af året.
Hr. Karsten Lauritzen siger samtidig, at man ikke bare kan udskrive regninger uden at finansiere dem.
Det er derfor, at vi har lagt 100 mio. kr. på bordet, som vi har finansieret, og på den anden side ligger der så en eller anden blankocheck.
Jeg kunne så egentlig godt tænke mig at vide: Hvordan skal den finansieres, hr. Karsten Lauritzen?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Fru Pernille Skipper sagde i sin ordførertale, at vi skulle stemme for det her aktstykke nu, for man kunne jo ikke udbetale løn for overarbejde, og man kunne ikke gå i gang med sikkerhedsforbedringer omkring de jødiske samfund, og at det var lige op over.
Så spurgte jeg simpelt hen, om det var korrekt.
Det er jo ikke sådan, at politiet ikke kan udbetale løn for overarbejde, før vi har vedtaget det her aktstykke, for sådan fungerer politiets økonomi ikke.
Men det er selvfølgelig rigtigt, at hvis man skal løfte den opgave samlet set, skal man tilføre politiet nogle penge i det her regnskabsår, og der kan man vælge forskellige modeller for det.
Regeringen har valgt én model.
Vi siger: Lad os vente lidt og se, hvor stor regningen i virkeligheden bliver, og lad os så tilføre midlerne til politiet.
Det tror jeg ud over nogle likviditetsmæssige ting ikke gør den store forskel.
Jeppe Bruus (S), 2015-04-17:
Jeg blev ikke meget klogere.
På den ene side skoser Venstres ordfører regeringen for, at der mangler penge nu og her til opklaring af indbrud, overfald osv.
På den anden side siger Venstres ordfører, at hvis der mangler penge, kan man bare tage dem fra december og oktober måned.
Altså, begge dele kan jo ikke være lige rigtigt.
Så kan Venstre ikke forklare, hvorfor det er, at man ikke vil være med til at finansiere de penge nu og her, som der jo åbenlyst er behov for – medmindre man selvfølgelig har det synspunkt, at svaret er, at man jo bare kan bruge af de penge, der ellers skulle bruges til oktober og december, hvilket jo er en noget ejendommelig måde at styre den offentlige sektor på?
Martin Geertsen (V), 2015-04-17:
Det bliver ultraultrakort.
Jeg kvitterer selvsagt for forslagsstillernes opbakning, men også for den – hvad skal vi kalde den – relativt positive modtagelse fra justitsministeren og den socialdemokratiske ordfører.
Det er jo også noget, vi har forsøgt i andre sammenhænge med andre forslag og fået en helt anden reaktion på fra justitsministeren og den socialdemokratiske ordfører.
Men jeg er enig i, at man skal undersøge det juridiske grundlag, og det håber jeg vi kan være enige om at man skal ved alle forslag, der behandles her i Folketingssalen.
Så vil jeg bare sige, at det jo er bedre sent end aldrig.
Det her forslag har været kendt siden september måned.
Vi overdrog det til justitsministeren i starten af december måned, så man har sådan set allerede haft tid til – hvad skal man sige – at undersøge det juridiske grundlag.
Men bedre sent end aldrig, og vi vil selvfølgelig fra forslagsstillernes side holde justitsministeren op på, at der kommer en endelig stillingtagen fra justitsministeren og Justitsministeriet, inden Folketinget går på sommerferie.
Mai Mercado (KF), 2015-04-17:
Noget er gået i stykker i Danmark.
Når unge, som er født og opvokset i Danmark, kan blive så radikaliserede, at de rejser til Syrien og Nordirak for at kæmpe for IS imod vestligt demokrati og for sharia og islamisme, så er der noget, der er gået i stykker i Danmark.
Det fortæller os jo, når sådanne folk rejser ud, at mennesker iblandt os har en loyalitet, som ligger et andet sted i verden – en loyalitet, som de er villige til at dø for tusinder af kilometer væk fra Danmark.
Senere vender de forråede tilbage, og jeg tror, vi er mange, som tænker: Hvad skal de så her, og risikerer vi ikke, at de udøver deres gale fanatisme her i vores land?
PET har jo sagt, at foreign fighters er en af de største sikkerhedstrusler herhjemme, og når vi samtidig ved, at hver femte syrienskriger fra Danmark har været fængslet, er det et tydeligt signal til os om, at problemstillingen er alvor, og derfor bør det også have vidtrækkende konsekvenser at tage af sted.
Danmark mistede sin uskyld efter terrorangrebet den 14. og 15. februar, og siden har vi oplevet, hvordan radikaliseringen var mere vidtgående, end nogen af os kunne forestille os i vores vildeste fantasi.
Første skridt var at tage passet fra radikaliserede, som potentielt kunne rejse ud, men det er også nødvendigt, at vi tydeligt signalerer, at hvis man rejser ud som foreign fighter, skal man straffes, når man kommer tilbage, og derfor har vi fremsat dette beslutningsforslag.
Vi har noteret os, at regeringen gerne vil kigge på det, det bifalder vi, og vi håber, at regeringen snart barsler med sit forslag.
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Allerede i 2013 viste det sig, at hele 65 personer fra Danmark havde deltaget i borgerkrigen i Syrien, og tallet er siden hen vokset.
Det ved vi alle.
PET vurderer således, at mindst 110 personer er rejst til Syrien eller Nordirak for at tilslutte sig krigsforbryderne i Islamisk Stat, og at omkring halvdelen er vendt tilbage til Danmark, ved vi også.
Det har skabt en dybt alvorlig sikkerhedstrussel mod det danske samfund, mod danske borgere og vel i virkeligheden også mod det danske demokrati.
PET konkluderer nemlig, at de såkaldte syrienskrigere er farlige for Danmark, da de i særlig grad er villige til at bruge vold, og da de har modtaget træning, der sætter dem i stand til at iværksætte omfattende terrorangreb.
Samtidig tyder meget på, at den lovgivning, der er gennemført, slet ikke er effektiv nok.
Det halter alvorligt med retsforfølgelse af hjemvendte syrienskrigere, og det er måske i virkeligheden ikke så mærkeligt.
Et indrejseforbud giver nemlig langt bedre mening end det gennemførte udrejseforbud.
Det vil for det første kunne føre til flere domfældelser ved de danske retter, da bevisbyrden lettere kan løftes, men det vil ærlig talt også være et rimeligere instrument i et demokratisk samfund som vores.
Det er nemlig ikke mere frihedsbegrænsende end absolut nødvendigt, og her har vi selvfølgelig et dilemma.
Det samme kan desværre ikke siges om udrejseforbuddet.
Med det beslutningsforslag, vi behandler her, foreslås det helt konkret, at vi får et forbud mod, at danske statsborgere og herboende udlændinge rejser ind i visse terror- og krigshærgede områder, herunder Syrien og Nordirak, uden forudgående tilladelse fra de danske myndigheder, og det foreslås, at en overtrædelse af forbuddet mødes med mærkbare konsekvenser, op til 6 års fængsel og automatisk bortfald af opholdstilladelsen for herboende udlændinge.
Listen skal naturligvis kommunikeres klart til offentligheden, og det er vigtigt, at Folketinget har mulighed for at fjerne områder og lande på listen uanset ministerens beslutning.
Alle danskere, der ønsker at rejse til de pågældende lande og områder, der er opført på listen, må søge om tilladelse, og formentlig i Justitsministeriet.
En sådan ordning vil gøre det nemmere at straffe radikaliserede syrienskrigere efter hjemkomsten til Danmark, men det betyder også, at f.eks. imamer, der opfordrer unge mennesker til at tage til Syrien eller Nordirak, kan straffes for at medvirke til denne gerning.
Liberal Alliance støtter naturligvis forslaget her, som vi er medforslagsstillere på.