runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2016-05-19:
Venstre synes også, at de to beslutningsforslag B 86 og B 174 fra Enhedslisten er sympatiske.
Men vi kan ikke støtte dem af den simple grund, at vi synes, der er elementer i det, der trænger til en afklaring og en afdækning.
Men vi kan støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, altså B 190.
Jeg anerkender, at det i forhold til det lovforberedende arbejde kan være frustrerende ikke at kunne få svar på nogen spørgsmål om, hvilke konsekvenser det har.
Det er ikke nødvendigvis et udtryk for, at man ikke vil give svaret og fra ministrenes side ønsker at skabe frustration.
Jeg tror, det var det udtryk, der blev brugt.
Det kan lige så vel være et udtryk for, at det er svært, og det er jo netop derfor, at jeg synes, det er så godt, at ministeren har tilkendegivet, at intentionerne i de to beslutningsforslag, vi nu behandler, bliver inddraget i det udvalgsarbejde, som jeg håber og tror vi alle sammen kan støtte, og som ligger i beslutningsforslag nr. B 190.
Altså at vi netop ikke tager det her enkeltsagsvis, men som en samlet helhed med henblik på at få afdækket positive og negative elementer, og hvilke betydninger det f.eks. har finansielt, men også i forhold til, hvis man på baggrund af en uretfærdighed eller et ulogisk element i serviceloven retter noget, så kan der opstå nogle andre problemer.
Vi må en gang for alle have et samlet overblik, og det er på den baggrund, at Venstre ikke kan støtte B 86 og B 174, men til gengæld under den efterfølgende debat vil støtte B 190.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Endnu en gang vil jeg glæde mig over de positive bemærkninger med hensyn til at søge at finde en løsning på det her.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Er ordføreren ikke enig med mig i, at den løsning, man skal finde, nødvendigvis må indebære, at når vi har foretaget en lovændring, kan der ikke være borgere med udviklingshæmning eller senhjerneskade, som kan komme i den situation, at de ikke er i stand til at holde ferie uden for botilbuddet?
Der skeler vi såmænd ikke til, om støtten kommer fra højre eller venstre side af salen, men glæder os over det, hvis der kan samles flertal for et sådant forslag, uanset hvem der måtte lægge stemmer til.
Så jo, jeg synes, det er rigtig godt, at vi kommer et skridt videre, og jeg opfatter det også som en sejr, ikke isoleret set for Enhedslisten, men først og fremmest for de borgere, som vi ønsker skal nyde godt af forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Selvfølgelig, det er jo borgerne, det handler om.
Og derfor synes jeg, det er glædeligt, at vi i dag har et flertal, i hvert fald bag B 190, som netop nu kan rykke noget.
For alternativet ville være, at Enhedslisten måske igen fik nedstemt deres forslag.
Nu bortfaldt det og blev ikke ført til afstemning, men jeg har læst alle ordførertalerne og kan konkludere ud fra det, at der i hvert fald ikke har været flertal for det tidligere fremsatte beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jamen det glæder jeg mig også over.
Men hvis man må nævne det, der er det modsatte af himlen, så er der som bekendt et ordsprog, der hedder, at vejen til helvede er brolagt med gode forsætter.
Så i og med at vi har oplevet, at det kan være vanskeligt at komme fra de gode intentioner til konkrete beslutninger, så strejfer det mig som en bekymring, at man nu i virkeligheden sparker sagen lidt til hjørne.
For jeg synes jo, at vi sagtens kunne have vedtaget princippet om, at man har retten til ledsagelse, og at vi så i et lovarbejde i forlængelse af Enhedslistens beslutningsforslag kunne drøfte de omkostninger og alle de detaljer, der måtte være.
Det mener jeg ikke havde været en forhindring.
Men igen vil jeg sige, at jeg glæder mig over, at vi tilsyneladende kommer i mål med en løsning på det her store problem.
Orla Hav (S), 2016-05-19:
Tak for det.
Socialdemokratiet støtter gerne udarbejdelsen af en beretning i Social- og Indenrigsudvalget med det formål at ændre den nuværende praksis.
Det beslutningsforslag, som nu er fremsat her af Dansk Folkeparti, er baseret på en præmis om, at behovet for nye regler om ledsageordningen skyldes en uklarhed om reglerne.
Den præmis er efter min overbevisning forkert.
Reglerne er desværre klare nok: Når der er tale om, at mennesker med handicap ønsker at betale for at blive ledsaget, hvis de ønsker ledsagelse ud over det, de kan få bevilget via serviceloven, så er reglerne sådan, at det kan man ikke.
Det har ministeren jo lige redegjort for.
Mennesker med handicap, der får ledsagelse efter § 97 i serviceloven, kan vælge at bruge ordningen til socialpædagogiske aktiviteter, hvis de selv ønsker det, men må ikke betale for det selv.
Problemet er, at Dansk Folkeparti ikke kan lide reglerne.
Og det synes jeg sådan set er al ære og respekt værd, men jeg kan ikke lade være med at være en lille smule tilbageskuende og sige, at hvis Dansk Folkeparti i 2005 havde haft samme smag og samme konsistens i sine synspunkter,
så var disse regler aldrig blevet udmøntet i den form, som kommunalreformen fik.
For det var jo det, der gav hjemmel til at afmontere alle de regler, som var til gavn for de her grupper af borgere.
Jeg skal selvfølgelig undlade at bruge lang tid på fortidens synder, men bare have lov til at citere, at der er større glæde i himlen over en enkelt synder, der omvender sig,
end over 99, som ikke har omvendelse behov
Men Socialdemokraterne støtter, at der udarbejdes en beretning på de præmisser, som ministeren nu har givet udtryk for her, så vi kan få løst det her problem for en række borgere.
Og så skal vi huske, at der i den her gruppe eksempelvis gemmer sig borgere, som har fået tilkendt en stor erstatning efter f.eks. at have været udsat for en trafikulykke.
Det medvirker vi meget gerne til at få blødt op på.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jeg tror ikke, man kan sige det så firkantet, som det er fremstillet her, men hr. Henning Hyllested har ret i, at for at man kan sætte sådan en indberetning op, er der nogle teknikaliteter, der skal falde på plads.
Jeg tror nu ikke, det er noget, der er uoverkommeligt, og hvis der er selskaber, der ønsker at indberette frivilligt, så arbejder SKAT – og forhåbentlig arbejder de også hurtigt og effektivt – på, at det kan ske.
Så hvis der er givet sådan et tilsagn, har jeg en forventning om, at det vil SKAT naturligvis sikre kan ske.
Men jeg tror, det letteste vil være, at hr. Henning Hyllested stiller et skriftligt spørgsmål i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget.
Men jeg kan som minister ikke forestille mig andet, end at hvis der skulle være nogle hindringer, vil de hurtigt og effektivt blive ryddet af vejen, for vi ønsker jo at tilskynde til frivillig indberetning, når man ikke kan tvinge en indberetning igennem.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Tak for det.
Jeg må sige, jeg undrer mig over ordførerens tale.
For vi ved netop, at der har været de her udfordringer med ledsageordningen, hvor man ulovligt har opkrævet brugerbetaling, men også i forhold til, om kommunerne tilbyder den ledsagelse, de er forpligtet til.
Så der er jo en lovgivning, som man nogle gange ser bliver tolket forkert.
Jeg synes også bare, at ordføreren mangler at anerkende, at der faktisk er nogle partier, der her prøver at finde en rigtig, rigtig god løsning, og det gjorde både Dansk Folkeparti og Enhedslisten også under den foregående regering, fordi vi også havde samråd med den tidligere regerings ministre om netop den her problemstilling.
Så jeg mener ikke, at ordføreren på den måde skal skyde det ned.
Men jeg skal bare lige høre: Støtter ordføreren så ikke beslutningsforslag nr. B 190 fra Enhedslisten?
Orla Hav (S), 2016-05-19:
Vi støtter det, efter at udvalget har set et beretningsbidrag på de præmisser, som ministeren nu har ridset op i forbindelse med behandlingen.
Og det har vi det helt fint med, for der er naturligvis en økonomisk virkelighed, og der er også nogle elementer, som vil være nyttige at få diskuteret, inden den arbejdsgruppe bliver nedsat i ministerens regi.
Jeg skal bare sige, at vi støtter, at den her gruppe af mennesker får nogle af de rettigheder, som blev taget fra dem på grund af det regelsæt, som man fik sat i værk.
Når det ikke har fundet sted tidligere, var det dels, fordi det forslag, som var til behandling, ikke blev afsluttet, og dels, fordi der var et flertal i forligskredsen bag satspuljen, som valgte at gå ind og forsøge at løse problemet med satspuljemidler.
Det har man jo imidlertid måttet erkende ikke kunne holde, og derfor står man stadig væk med problemstillingen, som vi gerne vil medvirke til at løse.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Så vil jeg da godt læse op fra noget, som daværende ordfører hr. Bjarne Laustsen sagde: »Jeg vil ikke her gentage de indvendinger i forhold til økonomien i forslaget, som ministeren allerede har fremført, i stedet vil jeg nøjes med nogle bemærkninger til forslagets første del om opsparing.
Vi deler ministerens bekymring om, at en udvidelse af opsparingsmuligheden risikerer at gå imod det formål, som der er med ledsageordningerne i § 45 og § 97 i serviceloven.
Ledsagelse er tænkt som en hjælp i dagligdagen, ikke på ferier.«
Det var altså det, den socialdemokratiske ordfører sagde sidst, da vi netop drøftede det her om opsparede midler.
Så jeg synes, at ordføreren skyder med en lidt for stor kanon oppe fra talerstolen.
Orla Hav (S), 2016-05-19:
Jeg skal bare sige, at vi har været lige så forundrede over, hvordan den her praksis har fået lov at udvikle sig, og over de afgørelser, der har vist sig at være hjemmel til med det regelsæt, som fru Karina Adsbøls parti medvirkede til at få etableret.
Så vi retter op på fortidens synder, og det er da helt rimeligt, at Dansk Folkeparti medvirker til det.
Carl Holst (V), 2016-05-19:
Tak for det.
Som forslagsstillerne bag dette beslutningsforslag, men også de tidligere forslag rigtigt har påpeget,
er det yderst vigtigt at sikre handicappede og udviklingshæmmede borgeres rettigheder.
Serviceloven skal til syvende og sidst sørge for, at dette realiseres i praksis.
Udgangspunktet, hvis der er noget galt, er at se på, hvad der kan ske af forbedringer, hvis det, man gerne vil opnå med en eksisterende lovgivning, ikke realiseres af den ene eller anden årsag.
Det er det, der så sker med den foreslåede arbejdsgruppe, hvor vi med målsætningen får et langt stærkere grundlag for ændringer af serviceloven, hvilket skal være med til at afværge, og at man undgår, de her uhensigtsmæssige konsekvenser, som jo netop var en del af omdrejningspunktet for de to foregående beslutningsforslag, altså hvordan en sådan uhensigtsmæssighed kan opstå.
Som jeg nævnte tidligere, er de foreslåede tiltag i B 86 og B 174 et udtryk for en sympatisk tilgang til en ændring af serviceloven.
Og når jeg gentager det, er det også, fordi jeg for hr. Jakob Sølvhøj vil understrege, at elementerne i de foregående og det nuværende netop skal indgå i det arbejde, og jeg er rigtig glad for, at ministeren i sine betragtninger kommer ind på mulighederne for, at arbejdsgruppen både skal undersøge de i B 190, men også de i de foregående beslutningsforslag ønskede elementer, der skal afklares.
På den baggrund støtter Venstre B 190.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Vi har jo lige haft drøftelsen om det mere principielle og overordnede i tilgangen til det her.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er rigtig godt – også med de bemærkninger, der er faldet under den sidste behandling – at vi nu kommer i gang med at kigge videre på det her.
Jeg vil alligevel ikke undlade at sige, at jeg ikke var helt begejstret, da jeg så forslaget her, fordi jeg egentlig oplever, at der er relativt klare regler på området.
Vi har også fået en klarhed om reglerne i forhold til brugerbetaling, fordi der jo er faldet afgørelser i sagen, og KL og ministeren har været enige om at sige til de kommuner, der havde opkrævet ulovlig brugerbetaling, at det skulle de lade være med.
Så jeg synes egentlig ikke, at der har været en uklarhed, og derfor har jeg været – som jeg også sagde under det forrige punkt – ked af, at jeg lidt oplever, at vi får en udskydelse af en løsning af det her alvorlige problem.
Derudover vil jeg sige, at jeg er noget bekymret for det, hvis vi med en behandling af det her kan risikere at komme i en situation, hvor vi i virkeligheden vender tilbage til det problem, som lige er blevet løst: Vi har fået fastslået, at det er ulovligt at opkræve brugerbetaling.
Jeg vil bare sige meget præcist, at vi ikke tænker, at der bør komme det ud af et sådant udvalgsarbejde, at man vender tilbage til en situation, hvor man kan sige, at det, som er blevet ulovliggjort, eller det, som er blevet understreget var ulovligt, lovliggør man i forbindelse med en kommende drøftelse af, hvordan lovgivningen skal være på det her område.
Jeg tror, det er helt afgørende, at vi sikrer, at der er lighed i loven for mennesker med handicap, så det ikke er sådan, at den borger med udviklingshæmning, der er blevet tilkendt pension før 2003 efter de gamle regler, f.eks. er væsentlig bedre stillet i forhold til ledsagelse end den borger, der har fået tilkendt sin pension på et tidligere tidspunkt, fordi den første borger har en væsentlig bedre økonomi end den anden borger, og de har i øvrigt fuldstændig samme livsvilkår og fuldstændig det samme handicap.
Så det er mere for at give udtryk for, at jeg tror, vi i fællesskab finder frem til, at når jeg ikke kunne finde tilslutning til Enhedslistens forslag, er det vigtigt, at vi får udvalgsarbejdet.
Jeg vil bare sende det tydelige signal, at det jo ikke må føre til, at det, vi lige har fået konstateret var ulovligt, bliver lovliggjort i en sådan proces, og at det er vanvittig vigtigt, at der bliver lighed for loven. Så med det forbehold vil jeg sige, at jeg godt lige vil have lejlighed til at overveje nærmere, om der måske kunne være anledning til at ændre en anelse i teksten til det forslag, der ligger her, fordi vi som sagt er meget betænkelige ved overhovedet at sætte hele spørgsmålet om brugerbetaling i spil.
Jeg håber, at vi i fællesskab når frem til en løsning, der gør, at de positive tilsagn, der var under det forrige punkt, gør, at vi kan komme i gang med et udvalgsarbejde og så hurtigt som muligt få belyst de problemer og udfordringer, der er, så vi kan nå frem til en lovgivning, som sikrer borgere med handicap ordentlige vilkår for ledsagelse.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Det er jo korrekt, at Enhedslisten har fremsat det her tidligere som et delelement, og jeg tænker, at Enhedslisten så har læst referatet fra behandlingen af det.
Og det var jo netop sådan under den tidligere regering, at den radikale socialminister og også Socialdemokraterne ikke ønskede at udvide den her ordning.
Er det så ikke sådan i dag, at Enhedslistens ordfører alligevel tænker, at nu er der da en regering, der gerne vil nedsætte en arbejdsgruppe og finde løsninger på det her område?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jamen lad os glæde os over det i fællesskab, og lad os håbe, at der er mange borgere med udviklingshæmning, som sammen med os kan glæde sig over, at vi forhåbentlig når frem til at løse det her problem, sådan at man fremover kan komme uden for sit bosted, hvad enten det er på ferie eller på en udflugt i naturen, eller hvad den enkelte borger nu ellers har behov for.
Jeg vil sige, at det glæder mig, for jeg synes, det er forargeligt, at vi i dag kan se, at der er en lang række kommuner, der ikke har afsat en krone til formålet.
Men jeg har ikke yderligere spørgsmål – jeg glæder mig over tilsagnet om, at vi skal have løst det her problem.
Carl Holst (V), 2016-05-19:
I målsætningen ligger der jo så også, at vi tager alle elementerne ind i forhold til afgrænsning, økonomi og andre ting.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-19:
Tak for det.
Med beslutningsforslag B 86 ønsker Enhedslisten at pålægge regeringen at ændre servicelovens §§ 45 og 97 om ledsageordninger, så ledsagelsen også indbefatter socialpædagogisk bistand for udviklingshæmmede, altså at folk, der er kognitivt handicappede, også får ret til de her 15 timers ledsagelse uden for hjemmet på linje med mennesker, som har fysiske funktionsnedsættelser.
I Liberal Alliance er vi selvfølgelig også optagede af, at de svageste medborgere får den hjælp og støtte, som de har behov for.
Det er jo sådan, at hjælpen til den enkelte handicappede i dag skal tilrettelægges efter en konkret vurdering af behov og forudsætninger.
Som det fremgår af serviceloven, skal formålet med indsatsen være at forbedre den enkeltes sociale og personlige funktion samt de udviklingsmuligheder, der foreligger, og den skal forbedre mulighederne for den enkeltes livsudfoldelse gennem kontakt, tilbud om samvær, aktivitet, behandling, omsorg og pleje.
Vi deler fuldstændig Enhedslistens opfattelse af, at det selvfølgelig bør være rimeligt, at man også kan det uden for et bosted, og derfor synes vi jo også, at man er nødt til at rette blikket mod kommunerne.
For kommunerne har jo et stort ansvar for ikke at prioritere det her, for selvfølgelig burde de gøre det, og det er egentlig årsagen til, at vi ikke kan støtte fuldt op om det, som det foreligger nu.
Vi ønsker for det første noget økonomiafklaring, og vi ønsker for det andet, at kommunerne tager det ansvar, som de har, og prioriterer, som de egentlig bør.
Men hvad angår B 174, som vi jo så sambehandler i dag, og som handler om muligheden for, at man kan spare flere timer op i forhold til ledsageordningen, så er vi også enige i de betragtninger.
Vi synes også, det er hamrende urimeligt, at man ikke kan spare op, og det har vi også været ude at sige tidligere.
Det giver god mening, at man kan spare op.
Så vi tænker, ligesom de tidligere ordførere og ministeren også har været inde på, at en total gennemgang af ledsageordningen er en rigtig, rigtig god idé.
Vi vil gerne se på, hvordan man kan gøre den mere fleksibel, og hvordan man kan gøre den mere smidig og nemmere tilgængelig, og selvfølgelig sikre, at mennesker med funktionsnedsættelse, uanset om det måtte være fysisk eller psykisk, har de samme muligheder.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-19:
Det er heller ikke rimeligt, at kommunerne i årevis har krævet ulovlig brugerbetaling på området, og det er også slået fast, at det som bekendt er ulovligt.
Derfor synes vi i Alternativet, at – og nu siger jeg så – alle tre beslutningsforslag er sympatiske forslag, og vi mener, det er vigtigt, at vi får undersøgt hele området nærmere.
Det glæder mig, at ministeren i sin tale sagde nogenlunde det, jeg siger nu, nemlig at der skal gøres en indsats for at gøre det her mere fleksibelt, at ministeren er interesseret i at undersøge området nærmere, og at der skal ses samlet på ledsagemulighederne.
I Alternativet er vi derfor positive over for, at der nedsættes en arbejdsgruppe, og vi vil meget gerne se på regelforenkling på området, da vi mener, at der anvendes meget store ressourcer i kommunerne på overkontrol af området, f.eks. i forbindelse med visitering.
Vi vil derfor foreslå, ligesom Thorkild Olesen fra Danske Handicaporganisationer også har været ude at foreslå, at der sker en eller anden form for standardisering.
Vi mener, at man godt må se lidt mere overordnet på området og mere samlet, så man måske også inddrager merudgifter og andre ting inden for det her område, sådan at vi også får kigget netop på visitationsregler og i det hele taget kan få en forenkling af det her område.
Så vi er positive over for forslagene.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Tak for det.
Jeg skal bare lige høre Enhedslisten om noget.
Hvis Dansk Folkeparti stiller ændringsforslag, som også inkluderer, at Enhedslistens beslutningsforslag skal indgå i arbejdsgruppen i forhold til arbejdet der, vil Enhedslisten så stemme for, eller vil de stemme imod?
For der er jo ikke nogen grund til, at vi sætter et arbejde i gang i ministeriet med netop at tilgodese Enhedslistens forslag i forbindelse med ændringsforslag, hvis Enhedslisten alligevel vil stemme nej.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Fra Det Radikale Venstres side kan vi heller ikke sige andet, end at begge forslag er meget sympatiske.
Hvem vil ikke gerne være med til at støtte vore handicappede medborgere? Når man ser på det ene beslutningsforslag, nemlig om ændring af opsparingsreglerne, ser det jo ud til, at det er udgiftsneutralt.
Hvis det holder, kan vi umiddelbart gå ind og støtte den udgiftsneutrale del.
Det ser jeg nærmest som en slags teknisk ændring.
Vi finder også umiddelbart forslaget om at udvide muligheden for ledsagelse til udviklingshæmmede meget fornuftigt, men vi må se på, hvad det koster.
Sådan er det desværre med alle gode intentioner.
Vi må ofte vende os mod det økonomiske.
Vi kan derfor ikke umiddelbart stemme for det andet beslutningsforslag, men vil være villige til at deltage i udvalgsbehandlingen om den problematik.
Trine Torp (SF), 2016-05-19:
De to forslag, vi nu behandler, handler om frihed og retten til at deltage.
Ifølge handicapkonventionen skal vi sørge for, at mennesker med handicap har mulighed for et liv, hvor de er inkluderet i samfundet og ikke isoleres, og at de har medbestemmelse.
Det er et vigtigt princip, at støtten gives ud fra en konkret individuel vurdering, for menneskers behov og liv er forskellige.
Det grundlæggende er, at man kan kompenseres for sit handicap og gives lige muligheder for at leve et aktivt liv og for at udvikle sig.
Det kan virke uforståeligt, at vi har en lov, hvor mennesker med udviklingshæmning eller senhjerneskade ikke har de samme muligheder for ledsagelse, fordi deres behov er af socialpædagogisk art, som hvis deres handicap var af fysisk karakter.
Og det er helt urimeligt, hvis man på grund af manglende ledsagelse er overladt til sig selv eller et liv, hvor man ikke kan deltage i aktiviteter og fællesskaber uden for en institutions rammer.
Det handler om inklusion og om demokratisk frihed.
Derfor hilser vi i SF beslutningsforslaget om at udvide ledsageordningen til denne gruppe velkommen.
Der er brug for at få forenklet lovgivningen, som flere også allerede har nævnt, og dermed også at få samlet nogle af alle de paragraffer, som handler om personlig bistand og støtte, også på tværs af sektorer.
Det er jo et spørgsmål om økonomi at udvide ordningen til også at gælde socialpædagogisk ledsagelse, og den økonomiske udfordring har der ikke været mulighed for at få afklaret.
Det håber jeg kan lade sig gøre i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil i hvert fald tilkendegive, at vi i SF mener, at det er helt rimeligt, at mennesker med brug for ledsagelse, der omfatter socialpædagogisk bistand, skal stilles lige med andre behov for ledsagelse.
Man kunne også forestille sig en slags klippekortordning.
Det vigtigste er, at mennesker med handicap får medbestemmelse på deres eget liv.
Så tak til Enhedslisten for at fremsætte forslagene.
Anders Johansson (KF), 2016-05-19:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne.
Vi behandler B 174 og B 86, som handler om at ændre ledsageordningen for børn og voksne med handicap.
Forslagsstillerne lægger op til at ændre reglerne, således at de bliver mere fleksible, så den handicappede får større frihed til at anvende de visiterede timer, så det passer bedre ind i den enkeltes behov og ønsker.
Og det er et princip, som De Konservative er meget enig i.
Det Konservative Folkeparti er positivt indstillet over for tankerne i beslutningsforslagene.
Vi er enige i, at persongruppen, der er berettiget til ledsageordningen, skal udvides, så den også omfatter udviklingshæmmede og senhjerneskadede og andre med brug for socialpædagogisk bistand og dermed en særskilt kvalificeret ledsager, der kender personen.
Hvis der er et behov, bør der også være mulighed for at kunne bruge ledsageordningen. Vi er principielt enige i, at ordningen skal gøres bedre og mere fleksibel, ved at borgeren f.eks. kan opspare flere timer end de nuværende 90.
Vi er derfor også indstillet på at bakke op om, at ministeren nedsætter en arbejdsgruppe, som pålægges at undersøge muligheden for, at elementerne i beslutningsforslagene kan indarbejdes i en revision af den nuværende lovgivning.