runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-04:
Jeg har også selv fulgt lidt med, ikke med samme hotline, som ministeren måske har, men jeg har da også selv prøvet at stå ved en å, hvor alle fisk var døde som følge af et gylleudslip, og det er ikke noget sjovt syn, kan vi vist rolig sige.
Nu arbejder vi jo med grønne regnskaber for tiden, og det er ikke, fordi jeg har forestillet mig, at vi skal til at arbejde med grønne regnskaber på den måde hos landmændene, men det var vel også en mulighed, at man stillede krav til de enkelte landmænd om at offentliggøre de uheld, som de oplever med gylle, og at de samtidig redegør for den indsats, de har lavet i den forbindelse.
Man behøver vel ikke nødvendigvis at forestille sig, at det alene skal være kommunerne, som skal have en forpligtelse til at oplyse om det, man må også gå ud fra, at det omkringliggende samfund i forhold til landmændene har en interesse i at se og i at vide, hvad der sker.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-02-04:
Jeg kan ikke på stående fod sige, hvad det ville have af omkostninger at bede kommunerne om det, men jeg kan selvfølgelig altid vende tilbage med et svar på skrift om det.
Men det, som jeg synes må være afgørende, er, at vi meget tæt følger problemstillingen omkring gylleudslip, og der tror jeg da, at spørgeren ved og også har fået vished for i nogle af de svar, som jeg har givet skriftligt, at jeg følger meget med i det.
Jeg kan sige, at jeg sidste år var i den situation, at der var nogle venlige mennesker, der, nærmest hver gang der skete et gylleudslip, sendte en mail til mig for at gøre mig opmærksom på, at det skete.
Men derudover vil jeg sige, at man selvfølgelig skal følge det her tæt, og jeg følger det også tæt gennem den gennemgang, jeg har af aviser, både regionale og lokale og for den sags skyld også landsdækkende.
Det er da klart, at man altid kan overveje, om man på et tidspunkt igen skal følge op på den undersøgelse, der blev lavet i 2004.
Men på nuværende tidspunkt mener jeg ikke det giver mening.
Det, der giver mening nu, er, at vi forhåbentlig her i 2009 kan danne os et overblik over effekten af de krav, som nu er gældende i forhold til de tekniske installationer, og som er blevet betragteligt skærpet.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-04:
Men det er jo klart, at det for os politikere er vigtigt at have et overblik over, hvad der sker, og da særlig når vi tager en række initiativer.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er nødvendigt at tage initiativer og tage meget vigtige skridt for at sikre, at naturen ikke tager uforbederlig skade af netop gylleudslippene.
Men det er jo ikke småting, vi snakker om her, og det er også det, som bekymrer mig så meget.
Altså, de 27 tilfælde, som der er mængdeangivelser på for 2008, svarer til ca. 8 mio. l gylle, som jeg talte om før, og det svarer så til, hvad - nu undskylder jeg over for formanden det ord, jeg har tænkt mig at bruge, men det bliver jeg ligesom nødt til - den danske befolkning tisser i løbet af halvandet døgn.
Det er altså voldsomt store mængder, vi taler om.
Så er det ikke på tide, at vi får et mere præcist overblik over uheldenes omfang?
Det synes jeg.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-02-04:
Jeg kan bekræfte, at det jo er et problem, som vi har kendt til her igennem de sidste mange år; gylleudslip er ikke af nyere dato.
Så jeg mener sådan set, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan for at stille skærpede krav til landbruget om at forbedre sikkerheden i forbindelse med transport af gylle.
Men det, der må være vigtigt, er jo, at vi handler på den viden, vi har.
Og den viden, vi har, er, at der sker uheld.
Langt de fleste af de uheld, der er sket, hænger sammen med tekniske fejl og andre ting, som har med teknik at gøre, og det er jo derfor, vi har skærpede krav til de tekniske installationer.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at vi også vil se effekten af det her i løbet af 2009.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-04:
Jeg synes jo netop, at ministeren er inde på noget utrolig vigtigt her, altså det, at mange af de fejl, der sker, sker på grund af tekniske fejl og andet.
Derfor er det vel netop vigtigt, at vi kan få overblik over de tilfælde, hvor de tekniske installationer, som burde være gennemført, ikke er gennemført, og hvor det er det, som er årsagen til, at de her gylleudslip sker.
Det er dog trods alt en ret væsentlig miljøbelastning, og derfor ville det vel være naturligt, at man, hvis man laver en registrering eller statistik over, hvor uheldene sker, så også laver en registrering af, hvad årsagen er.
For på den måde kan vi så danne os et overblik.
Det svarer jo til at have en uheldsstatistik for trafikken, hvor vi kan se, om det skyldes, at man ikke har overholdt sin vigepligt, eller om det skyldes, at man har kørt for stærkt eller har været spirituspåvirket eksempelvis.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-02-04:
Jeg synes, at det, man må glæde sig over, er, at vi ikke sidder med hænderne i skødet og ingenting foretager os.
Vi agerer på baggrund af de gylleudslip, vi ser.
Det er også derfor, at vi har stillet meget skærpede krav til de tekniske installationer i efteråret 2008.
Så jeg mener ikke, at vi ikke gør noget med den viden, vi har.
Jeg synes faktisk, at vi tager det meget seriøst.
Men jeg følger jo også med i mediernes dækning af det her, og der må man jo heldigvis sige, at det her er noget, der finder vej til stort set alle medier - enten lokale, regionale eller landsdækkende medier.
Så jeg mener sådan set, at man på den måde godt kan orientere sig om, hvad der er årsag til de her uheld, uden at vi skal spørge hver enkelt kommune om, hvad der er tilfældet.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-04:
Finder ministeren, at myndighederne har et tilstrækkeligt overblik over omfanget af gylleudslip i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-02-04:
Svaret her hænger jo meget sammen med det, som vi netop har diskuteret.
Jeg vil sige, at jeg bestemt har et godt overblik over omfanget af gylleudslip.
Det er også derfor - som jeg nævnte under min besvarelse af det forrige spørgsmål - at vi har stillet en lang række skærpede krav til de tekniske installationer.
Det har vi jo gjort ud fra, at vi kan se, at der har været en lang række fejl og mangler ved de tekniske installationer.
Det er min klare forventning, at vi så oplever effekten af det her i 2009, fordi det jo var nogle skærpede krav, som blev indført i løbet af 2008.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-04:
Det er meget væsentligt, når man indfører tekniske installationer, at man ikke blot ser på mængden.
Nu har jeg fokuseret meget på mængden, de 8 mio. l gylle, der nok er i underkanten af, hvad der er løbet ud i 2008, men det er lige så vigtigt at se på antallet af gange, det sker.
Man kan eksempelvis installere en alarm, der skal give et signal, når der sker nogle uhensigtsmæssige ting med gyllen.
Når man flytter gyllen fra en tank til en anden eller lignende, så er det jo afgørende, om der løber nogle få liter ud, eller om der løber i tusindvis af liter gylle ud.
Derfor er det selvfølgelig også interessant at følge med i de statistikker, der laves.
En af de statistikker, som jeg holder nøje øje med, laves af en privatperson, og den findes på gyllebomben.dk, som er meget interessant at følge med i, så man netop kan se, hvad det er for nogle mængder.
Det er jo kolossale mængder gylle, der slipper ud fra tid til anden.
Vi snakker altså om millioner af liter i ganske alvorlige tilfælde.
Derfor mener jeg fortsat, at der altså er et behov for, at vi får registreret nogle årsager og også får registreret, hvor det sker henne.
Det helt naturlige spørgsmål i den forbindelse er selvfølgelig, om der sker flere eller færre udslip, hvad status er på det, om der skete flere eller færre udslip i 2008, end der gjorde i 2007 og de øvrige foregående år, og ikke mindst, hvad det i grunden ville koste af ressourcer.
Er det voldsomme ressourcer, vi snakker om, eller ville det være ret enkelt for kommunerne at lave en indrapportering om disse episoder?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-02-04:
Det er jo ikke mange ting, man får bekræftelse på, andet end at ministeren ikke har flyttet sig siden maj måned sidste år.
Når integrationsministeren ikke mener, at netop sproget er noget, som er vigtigt for kommunerne, eller at Integrationsministeriet bør have en dialog med kommunerne om, hvordan man laver integration via den offentlige service i kommunerne,
vil jeg gerne her på falderebet spørge integrationsministeren, om ministeren så vil anerkende, at det så kunne være en opgave for eksempelvis Velfærdsministeriet og velfærdsministeren at indgå i det her arbejde i stedet for.
Som jeg fornemmer det, vil integrationsministeren overhovedet ikke forholde sig til, at kommunerne og regionerne simpelt hen successivt nu går ind og oversætter flere og flere ting til flere og flere fremmedsprog og dermed underminerer dansk som det bærende sprog i vores kommunale institutioner og det sprog, der skal bruges over for folk, når de søger om service hos myndighederne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Nu har hr. Hans Kristian Skibby brugt meget lang tid på at påstå, at jeg har sagt noget, som jeg netop ikke har sagt - det kan man læse i Folketingstidende - så det er jeg ikke i stand til at svare på.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-04:
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at der er tilstrækkelige sagsbehandlingsressourcer i Udlændingeservice, således at arbejdspres ikke endnu en gang skal føre til, at der udstedes opholdstilladelser på svigagtigt grundlag, som det var tilfældet i kinesersagen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Jeg troede ikke mine egne øjne, da jeg læste det her spørgsmål: hvad man agter at gøre i en sag, der vistnok er 4 år gammel.
Det er det ene.
Så kan jeg se, at det radikale folketingsmedlem, som ellers, når han holder skåltaler om retspolitik, jo taler meget om retssikkerhed, altså nu ved at tale om svig dømmer nogen, der lige er blevet frifundet.
Det er jo noget strafbart, så det er i sig selv utrolig underligt.
Men jeg sender meget gerne hr. Morten Østergaard de omstruktureringer, der er sket i Udlændingeservice igennem de sidste mange år.
Jeg sender også meget gerne dommen om, at de pågældende ikke er blevet dømt.
Det er løst for længst, og senere har der i anden anledning været omstruktureret på alle måder.
Man har leanet, man har opsat målkrav.
Så jeg må sige, at hr. Morten Østergaard er 4 år for sent ude - helt bortset fra, at han dømmer nogen, der er blevet frifundet.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-04:
Det var dog en mageløs og oplagt fuldstændig bevidst misforståelse af et spørgsmål.
Sagen er jo den, at der er adskillige, der er dømt i kinesersagen, fordi der netop var tale om, at det var opholdstilladelser, der aldrig skulle have været udstedt, fordi det var på et falsk grundlag.
Det har jeg så i spørgsmålet kaldt »svigagtigt grundlag«.
Det, der så derimod er tilfældet, er, at det altså ikke skyldes - og det synes jeg at der er grund til at være lettet over - at der har været embedsfolk i Udlændingeservice, som sagen har kunnet lægges til last, i hvert fald ikke i sådan en kriminel sammenhæng.
Det synes jeg at der er grund til at glæde sig over, den sag må jo stå, som den gør.
Det, som spørgsmålet drejer sig om, er, hvad man vil gøre for at sikre, at man ikke igen skal opleve en situation, hvor kombinationen af et højt arbejdspres og det, at der er nogle, der er villige til at lave falske dokumenter osv., gør, at man kommer til at udstede opholdstilladelser, som aldrig skulle have været udstedt.
Og der må jeg sige, at hvis man kigger ned over bevillingerne til Udlændingeservice over årene, kan man jo se, at beløbet har været under 2002-niveau i 2003, i 2004, i 2005, i 2006, i 2007, i 2008 og også forventes at være det i 2009, 2010 og 2011 - og i flere af årene ganske markant under 2002-niveau.
Så kan man jo godt lave smarte markedsføringskampagner om, at det skal hedde Udlændingeservice i stedet for Udlændingestyrelsen, men hvis man systematisk eroderer budgettet, er der så ikke en overhængende risiko for, at der netop ikke er ressourcer nok til at sikre en ordentlig sagsbehandling og selvfølgelig også en hurtig sagsbehandling til glæde for dem, der søger?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Jeg oplyser gerne en gang til, at vi igennem årene og specielt, kan man jo så sige, her i de sidste år, i min tid, har opbygget en ny organisation.
Vi har oprettet en kontrol- og analyseenhed, også i departementet.
Vi har på alle måder i de senere år, helt uafhængigt af den her sag, gjort, hvad der overhovedet har kunnet gøres, for hele tiden at kvalitetssikre, for hele tiden at anlægge nogle politiske retningslinjer for, hvordan der skal kvalitetssikres både i Udlændingeservice og i departementet.
Så jeg kan helt berolige hr. Morten Østergaard - som jo i øvrigt har ret i, at der var nogle, der blev dømt, men altså ikke nogle af mine ansatte, og det var det, jeg mente - med, at det ikke vil ske igen.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-04:
Det skal man nok være varsom med nogen sinde at garantere, men vi kan jo alle sammen håbe, at det ikke vil ske igen.
Jeg er glad for, at ministeren nu ligesom accepterer præmissen for spørgsmålet, men det, som jo er det afgørende, er, om man kan nøjes med at skifte logoet og selvfølgelig gennemføre leanprocesser og alle de her ting, som vi har hørt meget om.
Nu havde jeg også ordførerskabet, da det var ministerens forgænger, der var nødt til at holde pressemøde om den her sag, og jeg havde på et tidspunkt et klart indtryk af, at man frygtede, at det var korruption.
Jeg synes, at det er en lettelse for alle parter, at det ikke er det, der er tilfældet, for det havde ikke været rart for det danske samfund at have sådan en sag siddende på sig.
Men det, der står tilbage, er jo, at når folk kigger udeomkring i verden på, hvad det er, der skaber grundlaget for korruption, så er det jo, når det er afgørelser, der har stor vigtighed for personer, når der er stor diskussion hos de enkelte medarbejdere, og når der er et så væsentligt arbejdspres, at man ikke kan gøre sit arbejde ordentligt.
Og der må jeg bare sige, at uanset alle ministerens besværgelser, kan man jo ikke løbe fra tallene.
Der har ikke været ressourcer på 2002-niveau i nogen af de følgende år, og dermed har det været én lang nedskæringsøvelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-02-04:
Jeg kan bekræfte, at jeg ikke kan give et samlet svar på, hvilket antal liter gylle der måtte være sluppet ud fra gyllebeholdere eller ved, at en gyllevogn kan være væltet eller lignende.
Der kan være forskellige årsager til gylleudslip.
Men jeg kan jo så sige, at det er et problem, som vi har meget skarpt fokus på, og det er også derfor, vi har taget en lang række initiativer og også vil tage endnu flere initiativer.
De initiativer, vi har taget, drejer sig jo først og fremmest om at ændre de tekniske installationer og kravene til de tekniske installationer i forbindelse med gyllebeholdere.
Så det er ikke, fordi vi mangler viden, men det er klart, at vi ikke kan give et helt konkret literantal.
Det vil kræve, at vi spørger kommunerne om det.
Det skete så i 2004, hvor man i forbindelse med en anden rundspørge til kommunerne også fik oplyst, hvor mange uheld der havde været, og derigennem fik oplysninger.
Men siden 2004 har vi ikke haft et helt konkret litertal, og det har jeg heller ikke planlagt at jeg skal have fra kommunerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-02-04:
Vi kan sådan set blive meget enige om, at Danmark er ét land ud af mange, og at vi også lever i et samfund, hvor verden er blevet mindre og der er en større samhørighed, og at vi selvfølgelig også færdes på kryds og tværs imellem de forskellige nationaliteter, landegrænser osv., men det har jo ikke så meget med det her spørgsmål at gøre.
Nu nævnte integrationsministeren jo selv, at det ligger i forlængelse af tidligere spørgsmål her i Folketingssalen omkring divergensen mellem integration via fremmedsprog og integration via benyttelse af det danske sprog.
Jeg synes jo ikke, at det svar, som ministeren giver, kan bruges ret meget set i forhold til den måde, hvorpå kommunerne håndterer fremmedsprog på.
Jeg kan se, at Københavns Kommune oversætter til 11 forskellige sprog om, hvordan man skal søge hjælpemidler inden for ældreområdet, om klageråd, madservice, den kommunale tandpleje osv.
Her oversætter man til 11 forskellige sprog, bl.a. tyrkisk, farsi, bosnisk og arabisk.
Det er altså en glidebane.
Der synes jeg jo, at vi lidt savner en erklæring fra ministeren om, at man også vil se på problemet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Udgangspunktet er, at man må bidrage til samfundet og få et arbejde, og der er det også nødvendigt, at man kan dansk.
Men det er helt afgørende, at alle i Danmark føler sig inkluderet i samfundet og har mulighed for at finde oplysninger om, hvordan det danske samfund fungerer.
Men hvad den enkelte kommune sætter på hjemmesiden er ikke noget, en integrationsminister skal eller vil gå ind i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-02-04:
Det er vel ikke forbudt for en minister at reflektere over de henvendelser, man får, også dem fra sit eget politiske bagland.
Jeg synes jo, at det giver grund til en drøftelse, når Venstres eget bagland, nemlig Venstres politiske ordfører i Århus byråd, som i øvrigt selv har en indvandrerbaggrund, rejser det her som et kritikpunkt i forbindelse med den måde, som man begår sig på inden for den kommunale sektor.
Jeg synes jo, at det ville være rart, hvis vi havde en integrationsminister, som også ville medgive, at det danske sprog altså er en grundlæggende forudsætning for, at man kan blive integreret i det danske samfund.
I øvrigt kan jeg nævne over for ministeren, at det, der bliver meddelt fra Århus Kommune, jo er, at hvis det nu ellers viser sig at være en succes at oversætte til arabisk, står man allerede klar til at sætte projektmedarbejdere til at oversætte til somali og tyrkisk.
Synes ministeren stadig væk, at det er en fornuftig og god integration, der foregår i Århus?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Det er helt afgørende for integrationen, at vi når ud i alle hjørner af Danmark, at der ikke er nogen, der føler sig ekskluderet, at de tværtimod føler sig inkluderet, at de bliver belært om, hvordan forholdene er i Danmark.
Det er også det allervigtigste i forhold til antiradikaliseringen, at der ikke nogen, der føler sig udenfor, at der ikke går nogen rundt, der ikke ved, hvordan Danmark fungerer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-02-04:
Hvis man kigger på det spørgsmål, som ministeren er sat til at svare på, er det jo sådan set ret konkret, om ministeren finder det gavnligt for integrationen, når danske kommuner i stigende omfang oversætter til fremmedsprog i stedet for at bruge det danske sprog.
Der synes jeg måske godt, at ministeren kunne prøve at komme med en klar tilkendegivelse af, om man ikke kan se, om der er nogen steder, hvor det her tager overhånd, og om man ikke også på nogle områder kan se, at det er en glidebane, når danske kommuner oversætter eksempelvis, som jeg skitserede før, til 11 forskellige fremmedsprog til borgere, som faktisk har valgt at bosætte sig i Danmark, hvor vi må forvente, at det er det danske sprog, som de bruger og tager imod, når de henvender sig ved en kommunal skranke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Som jeg sagde i starten, holder jeg jo ikke øje med, hvad kommunerne gør på deres hjemmesider, men som jeg nævnede, er vi selv meget optaget af at nå så langt ud som overhovedet muligt, både på hjemmesider og i øvrigt i alt informationsmateriale.
Det er helt afgørende for inklusionen og for demokratiet, at der er offentlighed, at borgerne ved, hvad de har at rette sig efter, og hvilke rettigheder og hvilke pligter de har.
Derfor er det i et moderne samfund i hvert fald i Integrationsministeriet en selvfølge, at vi f.eks. har en medborgerhåndbog på vistnok 17 sprog.
For mig er der tre hjørnestene i integrationen: At man kan sproget, at man får et arbejde, og at man bliver inkluderet i det frivillige, demokratiske arbejde i samfundet.
Forudsætningen for, at man kan udøve sine demokratiske rettigheder, hvis man vil blive her, er naturligvis, at man gør, hvad man kan, for at lære dansk, og også at vi som integrationsministerium og regering sørger for at holde kommunerne, der nu har fået ansvaret for danskundervisningen, i ørerne og stiller de værktøjer og midler, som vi nu synes staten skal bidrage med, til rådighed.
Det er helt afgørende.
Som hr. Hans Kristian Skibby ved, er der jo sket helt enormt meget i denne regerings tid.
Danskundervisningen ændres over tid, dels på grund af de pædagogiske principper, dels fordi baggrunden hos de indvandrere, vi har i Danmark, ændrer sig.
I dag kommer der i højere grad også meget højtuddannede, og derfor skal danskundervisningen være mere fleksibel.
Jeg har selv interesseret mig utrolig meget for, at der også bliver danskundervisning på arbejdspladsen, fordi jeg mener, man ikke kan lære dansk ved alene at sidde i et klasselokale.
Der skal meget gerne være en vekselvirkning mellem arbejdspladsen og sprogundervisningen de steder, hvor det kan passes ind i virksomhedernes arbejde.
Vi er altså fuldstændig enige om, at det er altafgørende, at man som udgangspunkt lærer dansk.
Så ved vi godt, at der er internationale virksomheder, som sender højtuddannede personer på rejse, og så forsvinder de videre til en anden koncern.
Her ser det selvfølgelig lidt anderledes ud, for der er vitterlig virksomheder i Danmark, hvor sproget er engelsk, og det vil vi selvfølgelig ikke blande os i.
Men vil man have permanent opholdstilladelse i Danmark, for slet ikke at tale om statsborgerskab, er der nogle meget strenge krav om, at man skal kunne dansk på et vist niveau, og det ønsker vi selvfølgelig at fastholde.
Men hvad angår danskundervisningen som sådan, er jeg meget optaget af, at vi bliver ved med at gøre den bedre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-02-04:
Det, som giver mig anledning til at stille spørgsmålet her til integrationsministeren, er vel egentlig dybest set, som jeg sagde i det foregående spørgsmål, at nogle kommuner fortsætter med ikke kun at lave brochurer, men også hjemmesider osv. Jeg har også bidt mærke i, at der faktisk er kommunalpolitikere i Århus fra Venstre, altså fra integrationsministerens eget parti, som i danske medier har fremsat en kritik af den måde, kommunen udøver integration på.
Man lægger sig simpelt hen fladt på maven og begynder at oversætte kommunens hjemmeside til arabisk, fordi indvandrerne i Århus åbenbart ikke forstår dansk, og så kan man jo godt blive lidt forvirret som folketingspolitiker, for et er, hvad integrationsministeren siger, og noget andet er, hvad Venstres egne politikere siger ude i kommunerne.
Både Venstre og De Konservative i Århus byråd har rejst kritik af det og rejst det som en politisk sag, og jeg vil gerne spørge, om integrationsministeren ikke kan se bare et gran af fornuft i, at man prøver at fastholde det danske sprog inden for den offentlige sektor, og at vi også er nødt til at se det som en væsentlig del af en god og fornuftig integration i Danmark, at man netop bliver begunstiget ved at lære det danske sprog, frem for at man bare passivt kan modtage oversættelser til sit eget sprog, uanset hvorfra man så kommer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-02-04:
Under denne regering er det altså efterhånden ikke særlig let at slippe uden om at få et arbejde.
Derfor er man selvfølgelig nødt til at lære dansk, og ønsker man at få permanent opholdstilladelse, skal man kunne dansk på et vist niveau.
Det holder vi fast i, og vi forsøger at forbedre undervisningen.
Jeg tror ikke, jeg ville komme godt fra at begynde at censurere kommunernes hjemmesider, og hvad der ellers er af materiale.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-02-04:
Når den sidste del af det gamle skinnenet på Svendborgbanen skal udskiftes i sommeren 2009 over et par måneder, vil ministeren så arbejde for, at det gamle signalanlæg i samme tidsrum bliver udskiftet med et signalsystem, der bygger på den europæiske ERTMS-standard?