runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2016-05-20:
Jeg kan oplyse, at vi lever i en tidsalder, hvor f.eks. sms'en findes, og jeg går ud fra, at ordføreren, allerede inden han gik på talerstolen, havde konstateret, at formanden ikke var til stede.
Så vil jeg høre, om det er den måde, som SF fremadrettet vil lægge sin strategi på, når man skal indgå i aftaler om udtalelser osv.
For det er jo noget, som vi andre som partier bliver nødt til at tage bestik af.
Tak for det.
Man får da lige blodomløbet i gang igen under den her diskussion.
Men jeg kan forstå, at hr. Karsten Hønge er ved at udvikle et helt nyt politisk speciale, som handler om at vælte folk, og åbenbart helst, når de ikke er til stede.
Så jeg vil bare sådan af ren nysgerrighed gerne høre, om ordføreren havde orienteret formanden for Grønlandsudvalget om denne opfordring, inden den nu bliver fremsat her fra Folketingets talerstol i en situation, hvor formanden for Grønlandsudvalget faktisk ikke selv er til stede.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-20:
For os er det meget vigtigt, hvad de nordatlantiske mandater mener.
Vi ville gerne have fundet et kompromis, og det kan man også se her at vi kunne have gjort.
Hvis ellers opgaven var prioriteret fra starten af, kunne man efter al sandsynlighed have fået et forslag til vedtagelse, der havde rummet alle partierne, muligvis også Dansk Folkeparti.
I hvert fald kan man sige, at med tilstrækkelig flid eller prioritering af opgaven havde vi også været en del af det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-05-20:
Jeg forstår ordførerens svar derhen, at man sådan set er ligeglad med, hvad tre fjerdedele af de nordatlantiske mandater mener er den rigtige tilgang at have.
Tak for det.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-20:
Jo, det vil jeg give hr. Jakob Ellemann-Jensen fuldstændig ret i.
Det er simpelt hen detaljer, og jeg er sikker på, at man med tilstrækkelig imødekommenhed og tilstrækkelig tilgængelighed havde fået løst det.
Men der er simpelt hen opstået nogle ting i sidste øjeblik med nogle sætninger og nogle formuleringer, som ikke var på bordet for nogle dage siden.
Det er det, det handler om.
Så selvfølgelig ville vi da have kunnet finde ud af noget.
Jeg havde da også gerne set Dansk Folkeparti være med i det.
Som jeg læser Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, er det jo også et okay forslag.
Grunden til, jeg havde den bemærkning til det, er, at man i andre situationer har oplevet Dansk Folkeparti have behov for at have deres egne selvstændige markeringer.
Jeg synes i øvrigt, at forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti også nærmest er okay, så måske man også i den her sammenhæng kunne have taget dem med i flokken.
Grunden til, at jeg havde den bemærkning, var alene, at man andre gange har haft behov for at stå med nogle selvstændige udtalelser vedrørende Grønland.
Men måske havde det faktisk være muligt at samle hele Folketinget, hvis man havde prioriteret opgaven tilstrækkelig højt fra starten.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-05-20:
Tak for det.
Jeg kan jo tilslutte mig hr. Søren Espersens bemærkninger om hr. Karsten Hønges besynderlige udfald mod formanden for Grønlandsudvalget, og jeg kan beklage, at hr. Karsten Hønge så i dag må nøjes med Venstres politiske ordfører i stedet for vores Grønlandsordfører, formand for udvalget.
Hr. Karsten Hønge brokker sig over – eller undskyld – udtrykker en utilfredshed med, at det ikke er lykkedes formanden for udvalget at samle tilstrækkeligt med partier til en vedtagelse.
Og samtidig udtrykker ordføreren så, at det i øvrigt ikke er et problem, at Dansk Folkeparti, som dog er nærværende parlaments næststørste parti, ikke er med.
Det er en lidt besynderlig tilgang at have, al den stund det er lykkedes at få ni partier til at bakke op om det her forslag til vedtagelse, herunder tre ud af fire af de nordatlantiske.
Er det ikke meget hensigtsmæssigt at have et forslag til vedtagelse, som tre fjerdedele af de nordatlantiske partier bakker op om, i stedet for ordførerens forslag til vedtagelse, som ingen af dem bakker op om?
Karsten Hønge (SF), 2016-05-20:
Jo, men altså, i et demokrati kan vi jo have forskellige holdninger og på samme tid anerkende og respektere, at det er den demokratiske proces
Men jeg kan godt på samme tid anerkende, at der i Grønland er et flertal for at gøre det.
Det er to forskellige ting, ikke?
Det er holdningen til selve substansen i det og holdningen til processen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Tak for præciseringen.
Det er også sådan, jeg har opfattet ønsket.
Jeg mener jo så, at det står i beslutningsgrundlaget, hvorvidt Færøerne og Grønland er enige, i og med at hr. Sjúrður Skaale har stemmeret herinde i Folketinget og dermed har mulighed for at tilkendegive den færøske holdning til emnet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-20:
Ja, hvis jeg nu skulle prøve at tænke nogle af de her ting lidt forfra, så kunne jeg da sagtens forestille mig, at Danmarks ambassader blev mere aktive på det her område.
Men jeg kunne godt tænke mig, at vi gjorde det på en måde, hvor vi sagde, at hvad er det, Grønland har behov for i forhold til at tiltrække investeringer, og hvor er det, også Danmark har nogle behov og nogle interesser?
Vi har jo også nogle interesser og en privat sektor, der godt kunne tænke sig at være med på det.
Kunne vi så gå ud og lave nogle projekter sammen derude og bruge vores ambassader på det, altså ikke, at alle sammen skulle være fælles projekter, men at vi prøver at tænke vores fælles interesser og respektive ståsteder ind, og at vi derfor ikke bare tænker, at nu har vi en ambassade, så nu skal der være en særlig sektion, der kun varetager Grønland, og en særlig sektion, der kun varetager Færøerne.
Vi skulle måske prøve at tænke det netop sammen, fordi der er nogle synergieffekter i det.
Jeg kan huske, da fru Aleqa Hammond og jeg var i New York.
Fru Hammond var selvstyreformand på det tidspunkt, og vi delte sædet i den store konference om oprindelige folks rettigheder.
Jeg har aldrig fået så mange kommentarer på et stunt som det, vi lavede derovre i New York, men vi tænkte det netop sammen i stedet for at tænke det hver for sig.
Det er næsten det, der gør allerstørste indtryk derude, når det kan lade sig gøre, men jo også styrker Grønland og Færøerne og Danmark hver for sig.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-20:
Nu kan jeg ikke tale på vegne af samtlige politikere i Grønland, men jeg kan sige, at det er et spørgsmål, som Inuit Ataqatigiit er meget optaget af.
Vi ved, at omkring 90 pct. af vores eksport er baseret på fiskeri, og vi har nogle gode verdensmarkedspriser i forhold til hellefisk og rejer lige nu, hvilket er med til at sikre vores økonomi på den korte bane.
Men det er også et enormt ustabilt grundlag, så det er jo derfor, jeg synes, der er behov for, at man kigger på en mere diversificeret erhvervsudvikling, hvor man både kigger på, hvordan vi kan øge turismen, og på, hvordan vi kan få gang i nogle råstofprojekter – og måske også kigger på nogle mindre projekter, fordi de kan være med til at skabe nogle lokale arbejdspladser, uden at det går ud over miljøet eller sundheden.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Det drejer sig om økonomien i Grønland, som jeg også var meget inde på i min ordførertale.
Jeg ved det ikke, men jeg kan kun gætte på, at hvis Danmark stod over for at være nødsaget til at få budgetforbedringer på 5 pct. af BNP i de næste 25 år, ville der komme en eller anden form for nationalt kompromis, en tvingende følelse af nødvendighed af, at man satte sig sammen for ikke at køre sit land i afgrunden.
Det må da optage alle politikere i Grønland hver eneste dag, at man sidder i et tog nu – ja, det gør man så ikke, for der er ingen jernbaner i Grønland – eller at man i overført betydning sidder i et tog og kører imod en økonomisk baggrund.
Så der vil jeg egentlig høre: Er det ikke det, der gennemsyrer alt i grønlandsk politik i øjeblikket?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jeg kan godt erklære mig enig i princippet om, at der bør være ligeværd.
Jeg må så også bare sige – og det ved hr. Søren Espersen godt – at det ville blive opfattet som en kæmpe provokation fra dansk side, hvis man begyndte at køre frem med sådan et krav.
Og er det det værd?
Det synes jeg overhovedet ikke det er.
Jeg er meget optaget af at bevare rigsfællesskabet.
Jeg er mere optaget af at bevare rigsfællesskabet og træde varsomt frem og tage hensyn til følelserne på Færøerne og Grønland, end jeg er af at presse nogle måske principielt rigtige principper ned over hovedet på dem.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Jeg synes bare, at der skal være sammenhæng mellem rettigheder og pligter, altså, at der ligger nogle forpligtelser i at gå med i et forsvarsforlig og tage et fælles ansvar for kongerigets forsvar, og der er altså også det, at man skal have ligeværdighed i forbindelse med de unge mennesker i Danmark, Grønland og på Færøerne.
Jeg kan sige, at da jeg var i søværnet for alt, alt for mange år siden, var der rigtig mange grønlændere og rigtig mange færinger om bord på skibene.
Jeg ved så ikke, hvad der er foregået senere, om forsvarsviljen i Grønland og på Færøerne er forsvundet.
Det ved jeg ikke.
Jeg kan bare konstatere, at jeg var utrolig glad for at se så mange, der var med dengang.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Det er jeg utilbøjelig til at støtte, og det er simpelt hen, fordi jeg mener, vi skal gå ret varsomt frem i forhold til at presse ting ned over Grønland og Færøerne, som de ikke ønsker sig.
Skulle der komme et ønske om det, vil jeg selvfølgelig være meget åben over for det, men det har jeg ikke hørt.
Det ville være meget kontroversielt.
Det ville skabe en masse ballade, det ville skabe en masse modvilje mod Danmark, og jeg har meget svært ved at se, at de meget store ulemper, der ville opstå ved det, ville være sådan en kamp værd.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Jeg vil sige, at jeg deler den konservative ordførers ønske om, at de grønlandske og færøske medlemmer af Folketinget bliver en del af forsvarsforligskredsen.
Det synes jeg ville være helt eminent godt, og jeg kan egentlig ikke forstå, at man ikke tidligere har forsøgt den mulighed.
Det er jo ikke noget, som man fra regeringens side eller fra forligspartiernes side holder dem ude fra, når man møder glad frem til det første møde i forligskredsen.
Og så er der også de pligter, der følger med.
Noget af det, som jeg er meget optaget af man også skal og bør gøre fra Grønlands og Færøernes side, hvis man skal inddrages mere i forsvarspolitikken, er, at man indfører værnepligt i de to områder.
Hvordan stiller den konservative ordfører sig til det?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jeg hørte ikke så meget et spørgsmål i det, men jeg er enig i, at der selvfølgelig er nogle væsentlige grønlandske, også nogle gange særinteresser, i forhold til hvad man kan have af interesser fra dansk side i rigtig mange sager, og der synes jeg at vi skal gøre meget mere for at inddrage Grønland så meget, som vi overhovedet kan.
Altså, det er vigtigt, at Grønland virkelig føler, at Danmark kæmper for Grønlands interesser.
Og det kan vi gøre bedre fra dansk side.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Der er områder, som Danmark varetager på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område, hvor Grønland ikke direkte har beføjelse til at være med, og hvis ikke vi bliver inddraget i henhold til Itilleqerklæringen, er det meget svært for Grønland at fremkomme med sine egne synspunkter til de lande, som Danmark samarbejder med.
Grønland har jo ikke altid de samme interesser, som Danmark har, heller ikke, når det gælder udenrigspolitikken, men desto mere vigtigt er det, at vi har fælles fodslag, når Grønland på mange måder er medinddraget.
For vi samarbejder direkte med lande, som er repræsenteret i Arktisk Råds arbejdsgrupper, og forhandler om fisk og hvaler og deslige, og de lande ser også meget på, hvad Danmark gør af udenrigs- og sikkerhedspolitiske tiltag, som kan ramme os.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jeg synes altid, at Grønland skal have mulighed for at give sin holdning til kende.
Jeg tænker, at man måske fra dansk side har vurderet, at de grønlandske interesser i Syrien og Irak osv. ikke er så voldsomt store, så man har vurderet, at der ikke var behov for særligt at høre Grønland i forbindelse med disse krige.
Jeg synes, det er mest naturligt, at man hører Grønland, når det handler om forhold, som har betydning for Grønland, og det skal man gøre.
Det skal man gøre meget mere, end man gør i dag.
Altså, når det handler om alle faktiske forhold som fiskeri, hvalfangst, alt, hvad der ellers kunne have grønlandsk interesse, skal man selvfølgelig hente den viden, de synspunkter, de kompetencer, som Grønland har, for så er det meget ofte primært Grønlands interesser, som vi varetager.
Men i forhold til krige i Mellemøsten har jeg måske svært ved lige at få øje på de særlige grønlandske synspunkter, men hvis der er nogle, og det skal jeg ikke kunne udelukke, synes jeg bestemt, de skal gives til kende, og der skal lyttes til dem.
Det synes jeg ikke man skal gøre fra dansk side, hvis der er en modvilje fra færøsk side, med hensyn til hvor flaget bliver hejst.
Jeg synes, det ville være god opførsel, at man ikke gør det.
Men sagen her er jo meget klart den, at sikkerhedspolitik og udenrigspolitik hører hjemme i rigsfællesskabet og i Folketinget, og der er det, at Færøerne har indflydelse igennem de færøske folketingsmedlemmer, og så kan man ikke opfinde en forpligtelse, som vi så har, til også at skulle tale med den færøske regering undervejs.
Altså, man kan godt gøre det sådan af høflighedsmæssige årsager osv., det ville jeg ikke have noget imod, men forfatningen er jo klar på området om, hvor det er, at beslutningen bliver truffet.
Magni Arge (T), 2016-05-20:
Det er angående det, at Danmark som krigsførende magt måske præsenterer sig som Kongeriget Danmark og hejser det færøske flag over ambassaden i Damaskus, mens man bomber over Aleppo.
Der synes jeg det ville være meget passende, hvis også det færøske parlament havde givet sit besyv med og sagt, om man nu støttede sådan en militær aktion eller ej.
Vi må jo huske på, at det færøske parlament i 2003 modsatte sig, at man var medvirkende til krigsindsatsen i Irak.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jeg mener, det er noget rod, at en del af kongeriget Danmark sanktionerer en anden del af kongeriget Danmark.
Det vender sig i mig, og jeg synes, det er fuldstændig håbløst, at vi kan stå i sådan en situation.
Jeg må så også bare erkende, at det er ret kompliceret jura, i forhold til hvad det er for nogle forskellige forpligtelser, vi har.
Og derfor vil jeg ikke gøre mig alt for meget til dommer over, om man kan sige, at vi er en enhedsstat, og hvad der ellers ligger af juridiske forpligtelser og forfatningsmæssige begreber.
Det ved jeg simpelt hen ikke nok om det til.
Jeg kan bare sige, at jeg har en dyb modvilje mod, at vi skal stå i den situation, og at vores sympati bør ligge hos Færøerne og ikke hos EU i den situation.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Det blev tidligere nævnt, at eftersom Grønland ikke bidrager militært, var det jo ikke så vigtigt, at man spurgte Grønland om, hvad Grønland mente om, at Danmark på vegne af hele riget gik i krig.
Jeg synes ikke, det er passende at bruge den sammenligning, fordi vi ikke har militær og ikke har værnepligt hjemme hos os, at man ikke behøver at inddrage os.
Vi er trods alt et rigsfællesskab, og rigsfællesskabet forpligter til tæt samarbejde og fælles forståelse for de internationale forpligtelser, som den danske regering påtager sig på vegne af riget, eftersom vi ikke har udenrigs- og sikkerhedspolitisk kompetence på det område.
Så derfor vil jeg synes, at hvis man gerne vil være med til at styrke rigsfællesskabet og den fælles forståelse i et så alvorligt spørgsmål, vil det være helt naturligt, at man retter henvendelse til hinanden og lader hinanden vide, hvad der er bedst for os alle sammen, uden at vi skal kræve vetoret.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-20:
Jamen jeg er sådan set enig i, at den politiske debat udvikler sig og også har udviklet sig.
Det gælder sådan set både i Grønland, på Færøerne og i Danmark.
Jeg kunne godt have rettet den kritik også mod mig selv.
Jeg synes også, der er et tema i dansk politik, der får lov til at fylde helt ufattelig meget, i forhold til hvilke andre udfordringer vi står med og skal slås med.
Det, jeg så siger, er, at nogle gange, når jeg besøger gode venner i Grønland og på Færøerne, og når jeg har en diskussion med dem, og når jeg tænder for radioen eller åbner avisen, så tænker jeg bare nogle gange – det har jeg gjort – at det er utroligt, så meget det tager af den politiske debat; det er utroligt, så meget energi der bliver puttet i det.
Den tanke har jeg også nogle gange herhjemme om nogle af de debatter, vi har.
Der kan altså nogle gange godt gå lidt selvsving i dem, synes jeg.
Men man kan også komme over det, at det er jo ikke noget, der sådan er statisk, altså at så er det sådan på én måde i 50 år.
Det udvikler sig jo heldigvis hele tiden.
Jeg synes godt nok, at det nogle gange fylder meget, i forhold til hvad der f.eks. i Grønland er af muligheder at gå efter – og udfordringer at slås med i øvrigt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-20:
Mange tak til ordføreren.
Jeg synes, det er en interessant tilgang, man har fra Radikale Venstres side, men også fra den tidligere ordførers side.
Og jeg er enig med ordføreren, når han siger det her med, at det i forhold til en arktisk investeringsfond jo også handler om, at hvis Grønland står stærkere, står rigsfællesskabet alt andet lige også stærkere.
Det synes jeg er en rigtig god tilgang til det.
Man jeg kunne ikke lade være med at studse over den sætning, hvor du nævner, at der er nogle grønlandske politikere, som mener, at løsningen på alt i Grønland er at løsrive sig fra Danmark.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at sådan oplever jeg det ikke.
Det kan godt være, at det er sådan i dele af grønlandsk politik, men det er også rigtig vigtigt at sige, at set fra mit perspektiv er der en større realisme i grønlandsk politik, og jeg synes også, det klæder grønlandsk politik, at man forholder sig til, at det her er det lange og seje, men meget nødvendige træk, som vi skal tage, både i forhold til vores økonomi, men i høj grad også i forhold til de menneskelige ressourcer, som der er i Grønland.
Så jeg synes, det er vigtigt at nuancere den debat.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-20:
Det kan man godt.
En af de omkostninger, der er, er selvfølgelig, at man får en relativt stor administration til en forholdsvis lille befolkningsgruppe, og det er svært at underbygge det som et selvstændigt land, nærmest uanset hvem man er og hvor man er.
Det ved vi også fra Danmark.
Vi er sådan set også et lille land.
Vi er bare en lille smule større end de andre dele af rigsfællesskabet.
Det er en udfordring, som man i hvert fald på en eller en måde skal håndtere, og hvis man har fuld selvstændighed, kræver det alt andet lige, at alle har en fuld administration, som man så samarbejder udfra.
Det kan i princippet lade sig gøre, men der er jo også en pris, som man betaler, tror jeg, for det.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Når drømmen om selvstændighed er en drivkraft, kan man vel også forestille sig nogle gode samarbejder.
Vi har jo et super samarbejde i Nordisk Råd med selvstændige lande, men hvor også Grønland og Færøerne og deres politikere spiller aktivt ind i vores debatter.
Der har vi ufattelig meget gavn af netop den mangfoldighed, vi har.
Der er også meget, der samler os, men der er også mange forskellige områder, hvor vi netop bruger hinandens gode ideer og hinandens styrker – og det er ikke kun på det økonomiske område, det er også, når det gælder uddannelse, kultur osv.
Så jeg kunne nu sagtens forestille mig et fornyet rigsfællesskab, også med selvstændige nationer.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-20:
Det er i et meget langsigtet scenarie ikke umuligt, men det kræver jo ud over et stærkt ønske fra de pågældende lande også en økonomisk formåen, som ikke helt er til stede.
Og så vil jeg tro – men det er min analyse, og det er ikke min analyse, der tæller her, for det er jo sådan set det, som Grønland og Færøerne måtte ønske til sin tid – at der ingen tvivl er om, at den dag, hvor en af delene siger, at nu vil de gerne gå deres egne veje, vil der ikke være en stor sorg og tristesse, i hvert fald ikke fra min side, for det vil jo ikke være noget, som Danmark vil stå i vejen for.
Jeg er ikke sikker på, at det sker, for jeg tror, at der ud over sådan det mere økonomiske også er nogle samarbejder på en lang række andre områder, hvor der er nogle helt lavpraktiske og kulturelle fordele ved at stå sammen.
Det er på uddannelsesområdet og på en lang række forhandlingsområder, som har stor betydning for de her lande, hvor en fælles administration faktisk gør en forskel.
Men jeg kan da ikke udelukke, at der kan komme en situation, hvor man tilsidesætter det til fordel for det at få fuld selvstændighed.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Det gode ved de sidste par oplæg er jo, at de også påpeger det vigtige – i hvert fald det, som jeg synes er vigtigt – nemlig styrken ved mangfoldigheden, ikke styrken ved ensretning.
Det tror jeg er kernen, og der tror jeg at hr. Martin Lidegaard har ret i, at det, når vi skal tænke på fremtiden, netop er vigtigt at sige, at der er tre selvstændige enheder i et fællesskab, og at de forskelligheder, der kan være, især ønsket om selvstændighed, kan være en styrke og ikke en begrænsning.
Så tak for det.
Jeg er sådan set også enig i den anden bemærkning om, at det måske ville være hensigtsmæssigt, at partierne tog sig sammen og lavede et lidt mere grundigt arbejde end det, der ligger i de her forslag til vedtagelse.
Det er derfor lidt med vilje, at jeg overhovedet har fremsat et forslag til vedtagelse, for jeg synes, at det at få besked om, at det her er sagen, når nu man kunne have forhandlet sig frem til noget, som jeg tror ville kunne have samlet stort set hele Folketingssalen, er hamrende ærgerligt.
Jeg vil høre, om hr. Martin Lidegaard ikke kan forestille sig et rigsfællesskab med tre selvstændige lande.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-20:
Jeg tror ikke, at jeg lige kan komme på det.
Det er muligt, at jeg, hvis jeg fik lidt mere tid, kunne huske, at der i sådan en meget konkret sag var noget, Danmark fik igennem, om jeg så må sige, som vi ellers ikke ville have fået.
Men jeg vil sige det på den måde, at når man sidder til internationale møder i f.eks. EU til ministerrådsmøder, er det jo ikke altid på hvert møde, at ens kollegaer lytter meget, meget nøje til, hvad det lille land Danmark siger, for det er ikke på alle områder, og det betyder særlig meget, hvad Danmark siger.
Men der er nogle områder, hvor der virkelig bliver lyttet, når Danmark taler.
Nogle af de områder er forbundet med Arktis – fiskeri, råstoffer, altså alt det, hvor vi sådan set i kraft af rigsfællesskabet er en stormagt.
Vi er jo det eneste land i verden, der er med i både Arktisk Råd, EU – en del af rigsfællesskabet er det – og NATO.
Og vi er derfor også det eneste land, der ligesom tænker de her ting på tværs af alle de forskellige alliancer og fællesskaber og formater.
Det giver altså nogle store muligheder udenrigspolitisk.
Når jeg taler om udvikling, taler jeg om en politisk udvikling.
Jeg er desværre enig i, at den økonomiske udvikling går alt for langsomt.
Så jeg vil slet ikke underkende de udfordringer, der er i øjeblikket.
Men vi skal bare heller ikke underkende potentialerne.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Jamen altså, hr. Martin Lidegaard siger, at Grønland er i udvikling.
Det er jo ikke det, der fremgår af diverse seriøse rapporter.
Så den del af det, nemlig at Grønland er i en udvikling, lyder positivt og godt, men det er ikke mit indtryk, hvis man ser på Grønlands økonomi.
Jeg synes også, det er væsentligt, at man skal ud på de internationale lånemarkeder, og at man skal ud og tiltrække investorer.
Det kan man også gøre på rimelige vilkår, fordi Danmark på en eller anden måde formodes at stå bag.
Hvis vi ikke gjorde det mere, gad jeg nok se muligheden for at komme ud på det internationale lånemarked.