runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-19:
Der er 11.246 ansat på det område, som man kan kalde social beskyttelse, i dag, i forhold til da statsministeren blev statsminister, og det er jo derfor, det hele forekommer ... hvis man lige kunne bede transportministeren om at lade være med at sidde og råbe til mig.
Jamen jeg bliver simpelt hen distraheret, det her er jo ikke tog til tiden, det er tilråb til tiden, og vi går ind for tog til tiden, men tilråb til tiden er stærkt generende!
Så nu kan transportministeren vælge at grine i stedet for, og jeg kan se, at han smiler, og det er også godt; jeg blev bare lidt distraheret.
Men det er også, fordi jeg har svært ved rigtig at vænne mig til det her koncept med spørgetimen til statsministeren og så hele tiden at skulle svare den anden vej.
Det forekommer mig bare sådan lidt hyklerisk – ja, undskyld, jeg bruger ordet – at man bruger alle sine penge i den her kampagne, som man har kørt lige siden januar, hvor man forsøger at tegne det her skræmmebillede, når man så selv har ført en politik, som nu, hvor vi har gennemgået tallene, dokumenterer, at man i forhold til det, man gik til valg på sidst, og også det billede, som man nu tegner, simpelt hen ikke har leveret varen.
Derfor kunne det måske være meget godt bare lige til allersidst at få statsministeren til at forholde sig til noget.
Vil der i 2020, hvis statsministeren er statsminister så længe, og man har gennemført den her plan, som vi har hjulpet regeringen med at lave, så være flere eller færre offentligt ansatte, end da statsministeren blev statsminister?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jeg er da ked af, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen bliver distraheret af tilråb; jeg håber, at man kan styre temperamentet alligevel, selv om det sker; det tror jeg også er ret vigtigt at man kan.
Jeg kan svare på spørgsmålet, som jo dybest set handler om, om der frem mod 2020 vil være blevet brugt flere penge på den offentlige sektor og dermed også flere ansatte, end hvis hr. Lars Løkke Rasmussen gennemfører sin nulvækst frem mod 2020.
Der kan jeg godt sige meget klart, at det jo siger sig selv.
For uden nulvækst, altså med vores plan for fremtiden, har vi hvert år 3 mia. kr. at lægge oven i vores offentlige sektor.
Det er ikke guld og grønne skove, det er ikke luksus, men det er nok til, at vi kan imødegå den demografiske udvikling, der er.
Men med Venstres nulvækst er der 0 kr.
Det er et fair synspunkt, og det har hr. Lars Løkke Rasmussen lov til at have, men fortæl danskerne, hvor der skal spares; det andet er ganske enkelt ikke fair.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-05-19:
Tak for det, formand.
Det er jo rigtigt, som det blev nævnt, at det her er den foreløbig sidste spørgetime i den lange række, der jo blev indledt, da vi havde et regeringsskifte.
Man aflyste de her muligheder for at spørge statsministeren fra pressens side ovre i Statsministeriet, og vi skulle så have spørgetime her i stedet for.
Jeg tror, Folketingets formand indledte hele den her seance med at sige, at det var vigtigt, at vi så slog gækken løs, og man kan da sige, at hvis den har været slået løs på noget tidspunkt, siden den startede, har det da været i dag.
Så det har da været godt nok.
Det har været fint.
Jeg synes også, jeg vil rose statsministeren, fordi statsministeren her ved den foreløbig sidste spørgetime sagde, at her ville hun give klare svar.
Det er jo fantastisk.
Jeg vil se det som noget positivt og glæde mig til de klare svar, der nu kommer på mine klare spørgsmål, for så kommer vi jo hurtigt videre og kan også få skabt klarhed for danskerne om, hvad det er, der er op og ned i dansk politik.
En af de ting, som jeg jo længe har forsøgt at få svar på, og som jeg så får svar på i dag, er jo i relation til det salg, der skete, af en del af DONG til Goldman Sachs, og som regeringen jo stod i spidsen for, finansministeren stod i spidsen for.
Jeg har tidligere og bl.a. i den forrige spørgetime forsøgt også at få svar på det, men får det så i dag.
Det, der så er sket i mellemtiden, er jo, at Præsidiet, Folketingets ledelse, har gjort det klart, at de spørgsmål, vi har haft i den her sag, faktisk har været dybt saglige og relevante, og at regeringen bør give svar på dem.
I det svar, som Præsidiet har givet på den klage, vi havde indgivet om regeringens håndtering, fremgår følgende: »I den foreliggende sag« – altså DONG-sagen – »er det efter Præsidiets opfattelse givet, at oplysningerne om de enkelte tilbud ud over det, som endte med at blive accepteret,« – altså tilbuddet fra Goldman Sachs – »var og er af saglig betydning for Finansudvalget ...« – altså Folketingets Finansudvalg.
Og jeg vil spørge statsministeren her i dag, om hun er enig med Præsidiet i det udsagn.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jamen jeg tager selvfølgelig som alle andre Præsidiets rapport til efterretning, og jeg synes selvfølgelig også, det er vigtigt, at Folketinget får de oplysninger, som der er brug for, når man skal behandle lovgivning eller aktstykker.
Men samtidig kan der, som Folketingets Præsidium også skriver, være nogle forhold, der fører til, at bestemte oplysninger ikke bliver videregivet til Folketinget.
Finansministeriet har så i det konkrete tilfælde vurderet, at det kan stille staten ringere og dermed skatteborgerne i en ringere situation fremover, hvis man nu videregav oplysninger om de tilbudsgivere, som ikke kom med i den her kapitaludvidelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-05-19:
For hvis man tager Præsidiets synspunkt, som det er refereret her, til efterretning, så må det vel betyde, at man også er villig til at efterleve det.
Hvordan tager man det ellers til efterretning?
Vi er vel enige om, at hvis de tilbud, der var på DONG fra andre end Goldman Sachs, var og er af saglig betydning for Finansudvalget, som Præsidiet skriver i enighed i øvrigt, så må det jo også betyde, at Finansudvalget kan få de oplysninger.
Derfor: Vil statsministeren nu, for finansministeren vil jo ikke,
sikre, at det, der er af saglig betydning for Finansudvalget, altså oplysningerne om den her sag, bliver tilvejebragt til Finansudvalget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Som jeg læser Folketingets Præsidiums svar, lægger man vægt på, selvfølgelig, at Folketinget får sandfærdige oplysninger, og at Folketinget får de oplysninger, som man har brug for.
Det gør vi jo alle sammen, altså lægger vægt på det.
Det er der ikke noget nyt i.
Men samtidig skriver Folketingets Præsidium i sit svar, at der kan være forhold, der fører til, at bestemte oplysninger ikke bliver videregivet til Folketinget, og derfor kan man jo sagtens tage Præsidiets svar til efterretning, samtidig med at man i denne konkrete sag ikke udleverer oplysningerne, fordi det ville være til skade for staten i lignende situationer fremadrettet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-05-19:
Jeg går ud fra, at statsministeren er bekendt med, hvordan Folketingets Finansudvalg arbejder.
Vi får en mængde oplysninger hele tiden i fortrolighed, når der skal være udbud af forskellige ting og man vurderer, hvad prisen kan være osv., og så får Finansudvalget ofte det at vide, vel vidende at selvfølgelig vil det skade statens interesser, hvis de oplysninger kommer ud til tredjepersoner, altså til nogle af dem, der skal byde på de her ting.
Det er jo soleklart.
Det er derfor, Finansudvalget får oplysningerne i fortrolighed.
Men det her er jo ikke et spørgsmål om, om Finansudvalget så får oplysningerne eller ej.
Det er jo et spørgsmål om, at Finansudvalget får dem i fortrolighed og dermed selvfølgelig også skal respektere den fortrolighed.
Derfor stiller jeg for tredje gang det samme spørgsmål.
Det, som Præsidiet i enighed – altså, det er jo de fem største partier, der er repræsenteret i Folketingets Præsidium, og ret mange her i salen burde føle sig dækket ind af det, Præsidiet skriver – skriver,
er, at det er af saglig betydning for Finansudvalgets behandling at få oplysninger om de andre bud, altså ud over buddet fra Goldman Sachs, der var på DONG.
Så går jeg ud fra, at statsministeren er enig i, at saglig betydning er saglig betydning.
Det betyder, at det er oplysninger, vi faktisk har en interesse i at få og bør kunne få.
Vil statsministeren foranledige, at Finansudvalget selvfølgelig får de oplysninger, altså om, hvem der bød på DONG ud over Goldman Sachs, som regeringen endte med at sælge til?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-19:
Der er 256 færre ansatte i politiet i dag, end der var, da statsministeren blev statsminister, og jeg prøver bare på at finde ud af, hvad der egentlig er vigtigt for regeringen, for det er jo et spørgsmål om at prioritere.
Sammen har vi jo sat selskabsskatten ned og brugt penge på det, sammen har vi sat topskatten med og brugt penge på det, sammen har vi lavet to vækstaftaler og brugt penge på det, og jeg har været glad for det.
Men det må jo smerte den statsminister, som synes, at alting skal måles i offentligt ansatte, og som altså på område efter område har leveret færre af slagsen og 256 færre ansatte i politiet.
Lad os rykke til et andet område, nemlig hele det sociale område, de folk, der arbejder med social beskyttelse, altså SOSU-assistenter, pædagoger, og se, hvordan det samlede tal er dér.
Er der færre eller flere på det område?
Kan statsministeren oplyse mig om det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-19:
Tirsdag efter tirsdag får vi ikke noget svar.
Det kan vi da lave om på, det synes jeg da.
Altså, det er den sidste tirsdag med spørgetime i den her folketingssamling og dermed også med sikkerhed den sidste spørgetime, inden vi har haft et folketingsvalg.
Jeg skal da ikke lægge skjul på, at jeg har en ambition om at bringe mig selv i en position, hvor jeg har mulighed for at give svar på det, der spørges om i spørgetimen til statsministeren.
For det er jo sådan en, vi afvikler nu.
Jeg vil sådan set gerne tage fat i noget af det, som statsministeren egentlig også berører her, og som statsministeren jo er vendt tilbage til i spørgetime efter spørgetime, nemlig Venstres politik.
Det står helt uklart, hvad der er regeringens, og hvad man egentlig går til valg på.
Der er ikke grænser for alle de mennesker, der skal fyres alle steder i den offentlige sektor, hvis vi skulle få magt, som vi har agt.
Jeg ville jo gerne tale om fremtiden, men når statsministeren nu selv bygger det her skræmmebillede op om, hvor mange der skal fyres i den offentlige sektor, så synes jeg egentlig, at jeg her i den sidste spørgetime i den her valgperiode, hvor jeg i hvert fald med sikkerhed har mulighed for at stille spørgsmål til statsministeren – jeg håber, det er sidste gang, jeg har den mulighed – vil stille statsministeren nogle spørgsmål.
For når statsministeren nu er så optaget af at tale om konsekvenserne af den førte politik, forekommer det meget enkelt at stille et helt simpelt spørgsmål, nemlig: Statsministeren påstår, at Venstres politik vil føre til tusindvis færre offentligt ansatte.
Men vil statsministeren så ikke bare starte dagens spørgetime med at svare på, hvor mange flere eller færre offentligt ansatte der er i dag sammenlignet med den dag, hvor jeg trådte fra og overlod regeringsansvaret til statsministeren?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Hr. Lars Løkke Rasmussen vil gerne være i en position, hvor han kan svare på spørgsmål, men hr. Lars Løkke Rasmussen er oppositionens leder, og hr. Lars Løkke Rasmussen bør jo egentlig bare kunne svare på det enkle spørgsmål: Hvordan skal eksperimentet med nulvækst udmøntes i de næste år frem mod 2020?
Det er et fuldstændig enkelt spørgsmål, som kræver et enkelt svar.
Hvorfor kan vi ikke få svar på, hvordan den offentlige sektor skal indrettes, når man skal have nulvækst?
Det er det, hr. Lars Løkke Rasmussen siger han gerne vil være i stand til at svare på.
Jeg tror også, der er rigtig mange danskere, som ville ønske, at hr. Lars Løkke Rasmussen var i stand til at svare på det.
I forhold til det konkrete spørgsmål er det jo fuldstændig rigtigt, at der blev iværksat en meget stor tilpasning af økonomien, efter at hr. Lars Løkke Rasmussen havde været statsminister.
Der var nemlig en del år, hvor man ikke havde styr på budgetterne.
Budgetterne skred år for år, og noget af det nye i dansk politik er jo netop, at vi overholder budgetterne.
Der skal ikke lægges skjul på, at kommunerne har gennemført en stor tilpasning af økonomien.
Hvis vi bare kigger på nogle af tallene – og jeg forstår egentlig ikke, at hr. Lars Løkke Rasmussen er så stolt af de tal – så kan vi se, at overforbruget kulminerede i 2009, hvor der blev brugt 5 mia. kr. for meget i forhold til budgetterne.
Derfor har der siden været en tilpasning af økonomien, det anerkender jeg fuldstændig.
Sådan er det jo, når man skal rydde op efter en borgerlig regering, når man skal have styr på økonomien igen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-19:
Jeg fik ikke rigtig noget svar på, hvor mange færre offentligt ansatte der er.
Det går jeg da ud fra at statsministeren kan bekræfte.
Apropos oprydning minder jeg bare for historieskrivningens skyld om, at bare i den lille periode, hvor jeg var statsminister, tog vi tre initiativer til at sikre en bedre budgetopfyldelse i kommunerne.
Derfor klinger det jo hult, at vi nu skal mødes af det her skræmmebillede.
Der skal være færre ansatte i kommunerne, hvis jeg får regeringsansvaret, siger statsministeren – og det bekymrer åbenbart.
Så vil jeg bare spørge: Hvor mange færre eller flere kommunalt ansatte er der i dag end før regeringsskiftet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jamen jeg lægger ikke skjul på, at der har været gennemført en tilpasning af økonomien, for det var jo nødvendigt efter den tid, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, at få styr på økonomien igen.
Kan Lars Løkke Rasmussen ikke også bekræfte, at dengang han selv var statsminister, og også, da Anders Fogh Rasmussen var statsminister, er det faktisk vanskeligt at finde et eneste år, hvor man havde styr på budgetterne; hvor man ikke overskred budgetterne?
Det anerkender jeg fuldstændig, altså at vi har fået styr på tingene.
Vi har nu en situation i Danmark, hvor man ikke overskrider budgetterne, og det har også medført tilpasninger i kommunerne.
Men at sige, at vi ikke fremadrettet har flere penge til den offentlige sektor, er jo ganske enkelt forkert.
Nu siger hr. Lars Løkke Rasmussen, at vi ikke skal tale om fortiden, og det kan jeg godt forstå man ikke vil, for det er noget værre noget, og der kunne man ikke finde ud af at overholde budgetterne.
Hvis vi bare taler om fremtiden, vil hr. Lars Løkke Rasmussen så ikke give mig ret i, at når man hvert år har 3 mia. kr. mere til den offentlige service, så kan man få mere offentlig service, end hvis man ikke havde haft 3 mia. kr.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-19:
Det sidste kommer jo helt an på, hvordan man bruger pengene, altså.
Regeringen har f.eks. valgt at fordyre vores asyl- og udlændingesystem med en milliard kroner; dem kunne man også have valgt at bruge på noget andet.
Hvis man ser på de samlede følgeomkostninger ved den flygtningetilstrømning, der har været – flere mennesker, der er kommet på kontanthjælp m.v. – så løber det vel op i 9 mia. kr., og derfor er det jo spørgsmålet om at prioritere.
Jeg kan så oplyse, at der er 12.600 færre medarbejdere i kommunerne i dag, i forhold til før, statsministeren blev statsminister.
Jeg synes bare, det er vigtigt at få de her tal frem, fordi nu kan jeg se på nogle af de annoncer, at der skal fyres pædagoger, hvis jeg får ansvaret.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Kan hr. Lars Løkke Rasmussen ikke oplyse, hvordan man skal få flere pædagoger i den offentlige sektor, når man har nulvækst?
Kan vi ikke få svar på det?
For der er jo ikke nogen tvivl om, at vi har brugt flere penge i den offentlige sektor, end hr. Lars Løkke Rasmussen ville have gjort.
Det, der står og svæver i Danmark, er jo ikke, hvad regeringen ønsker – vi ønsker fremadrettet at bruge rundt regnet 3 mia. kr. ekstra i gennemsnit om året på den offentlige sektor.
Det er ikke guld og grønne skove.
Men kunne hr. Lars Løkke Rasmussen ikke svare på, hvad man kan få for 0 kr. år efter år efter år?
Jeg vil gerne sige til dem, som er så glade for, at jeg skal svare, at jeg svarer gerne.
Det er jo rigtigt, at der er sket en tilpasning af økonomien, efter at vi har fået ansvaret.
Siden da har vi brugt rigtig meget tid og energi – det gør vi gerne – på at rydde op efter en borgerlig regering.
Men det, vi ikke har brug for nu, er nye eksperimenter med en borgerlig politik med et underligt miks af nulvækst og tvivlsomme skattelettelser.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-19:
Jamen, altså, de der penge, man har brugt, må man jo have brugt forkert i forhold til de prioriteter, man har, fordi man kan forstå, at altings omdrejningspunkt er, hvor mange offentligt ansatte der skal være.
Og man har altså leveret 13.752 færre i det hele; 12.600 færre i kommunerne, og der er i dag 3.090 færre pædagoger end dengang, statsministeren gik til valg på flotte slogans om, at nu skulle der være to lærere i alle klasselokaler, kommunerne skulle vokse, fædrene skulle på orlov, og hvad ved jeg.
Det kan godt være, at det her er lidt trivielt, men, altså, jeg interesserer mig bare lidt for at få svar på de spørgsmål, jeg stiller.
Jeg tilbyder mig i øvrigt gerne til en duel med statsministeren hvilken dag, det skal være, og i hvilket medie, statsministeren foretrækker, hvis vi alligevel ikke skal have folketingsvalgkamp.
Jeg vil meget gerne i diskussion med statsministeren – også om den rolle, Socialdemokratiet havde, den lidt tvivlsomme rolle, Socialdemokratiet havde i de sidste år, inden regeringsmagten skiftede, hvor det jo kneb med at tage ansvar.
Men det må blive en anden dag, fordi i dag er vi til spørgetime med statsministeren.
Noget af det, jeg kan se rundt omkring på disse skræmmekampagneannoncer, er, at hvis vi får magt, som vi har agt, så kommer der færre politifolk på gaderne.
Og derfor vil jeg gerne spørge: Er der flere eller færre ansatte i politiet i dag, end da statsministeren blev statsminister?
Og hvor mange flere eller færre ansatte er der i politiet i dag?
Mai Mercado (KF), 2015-05-19:
Jamen så er det næsten, som om min sidste time er kommet, for det må jo være noget helt naturligt, at man ikke tager kontanthjælp med i hellig krig.
Men det, jeg spurgte ind til, og det, som jeg bad statsministeren om at svare på, var sådan set, om statsministeren er parat til at gå skridtet videre og forbyde, at man indrejser til de her områder uden forudgående myndighedsgodkendelse.
Det kan jeg så forstå at man ikke vil være med til.
Om 4 måneder udløber mandatet til den militære indsats imod Islamisk Stat, og udenrigsministeren erkender jo, at vi ikke har nået målet endnu.
Det er vi faktisk meget enige i i Det Konservative Folkeparti.
Siden oktober sidste år har de danske F-16-fly været på vingerne
mere end 300 gange, og det er rigtig godt, og det er rigtig vigtigt.
Det er også vigtigt at forlænge det danske bidrag.
Det mener vi i hvert fald.
Vi mener også, at der fortsat skal være et kampflybidrag, og vi vil også gerne have soldaterne dernede til at uddanne de irakiske sikkerhedsstyrker.
Derfor skal mit spørgsmål til statsministeren egentlig bare være meget åbent, og nu håber jeg på og krydser fingre for, at vi får et svar, nemlig om statsministeren vil være med til og gerne allerede nu eller efter et valg at forlænge mandatet til vores soldater, der er udsendt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jeg tror ikke, vi kommer det nærmere end det svar, jeg har givet.
Jeg har givet udtryk for, hvad holdningen er til Præsidiets svar, og også hvad finansministerens svar har været.
Jeg har fuld respekt for Præsidiet, men der kan også være tilfælde, hvor det ikke tjener statens interesser at lægge de oplysninger frem.
Det, der undrer mig i hele den her sag, er, at Dansk Folkeparti med hr. Kristian Thulesen Dahl i spidsen synes, at det er den vigtigste sag i hele verden at diskutere, og samtidig må man tænke på, hvad det egentlig er for en rolle, Dansk Folkeparti selv har haft i hele sagen om salget af DONG.
Altså, vi ved jo, at Dansk Folkeparti har været inddraget i den her proces præcis som de andre forligspartier.
Dansk Folkeparti var dengang, helt tilbage i 2013,
med til at beslutte, at der skulle tilføres ekstra kapital til DONG.
Dengang var det fint nok.
Det var jo kun, da den her sag fik offentlig bevågenhed og Dansk Folkeparti fik lyst til at skifte holdning, at man fik en ny holdning til den her sag.
Så også på det her punkt som på så mange andre punkter har Dansk Folkeparti jo haft alle tænkelige synspunkter.
Så det var ærgerligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl sprang fra aftalen.
Dansk Folkeparti har været involveret i den her sag helt fra begyndelsen, og de har haft alle tænkelige holdninger til sagen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-05-19:
Forurenet drikkevand, halvtomme søer og åer, udslip af radioaktive stoffer er blot nogle af de konsekvenser, som udvinding af skifergas ved brug af fracking kan få for mennesker og natur.
Jeg mener ikke, at udvinding af skifergas på nogen måde gavner Danmark.
Vi spiller hasard med vores rene drikkevand, som vi jo får fra vores grundvand og vores natur, og derfor er vi nødt til at stoppe udvindingen.
Det gør vi bedst og klogest ved at stille høje og fornuftige miljøkrav, der beskytter vores drikkevand og vores vandmiljø.
Jeg vil derfor gerne spørge statsministeren, om regeringen vil være med til at stramme de danske miljøkrav, så det bl.a. bliver ulovligt at bruge giftige kemikalier, som er nødvendige for at få skifergassen op af jorden, samt stille krav til, hvordan man skal håndtere det radioaktive affald, som kommer op i forbindelse med fracking ved skifergasudvinding.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-19:
Jeg er fuldstændig med på, at man løber rigtig stærkt i det danske sundhedsvæsen.
Det er også derfor, at regeringen har prioriteret sin økonomiske politik sådan, at vi år for år har kunnet give mere til vores sundhed, ligesom vi i de kommende år vil kunne bruge flere penge på vores sundhed.
Vi har afsat 6,5 mia. kr. i årene fra 2015 til 2018 til vores sundhedsvæsen.
Det er et af de områder, vi ikke bare har prioriteret, men også fremadrettet vil prioritere.
Det kan også godt mærkes, for det er et af de områder, hvor der er kommet flere offentligt ansatte.
Det hørte vi ikke så meget om, da hr. Lars Løkke Rasmussen stillede spørgsmål, men der er rent faktisk kommet 7.000 flere i vores sundhedsvæsen over de seneste år.
Og det understreger jo, at det ikke er rigtigt, hvis man tegner et billede af, at det, vi har gjort i forhold til sundhedsvæsenet, kun er betalt af effektiviseringer.
De løber stadig hurtigt, men i det mindste er der lidt flere til at løfte opgaven nu end før.