runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-09:
Nu er jeg nødt til at tage nogle briller på, så jeg kan læse det her.
For jeg sad nemlig og læste en artikel i det her blad, der hedder Kommunen, fra den 1. februar – den er jo ikke mere end en god uges tid gammel – og artiklen hedder »Kommunerne ender med efterlønsregningen«
– det er nu ikke så meget det, jeg vil gå ind i –
og der er Bettina Post, som er formand for Dansk Socialrådgiverforening, citeret for at sige, og nu prøver jeg at læse det for ministeren: For denne særlige gruppe bliver det meget nemt at være sagsbehandler.
Der beder vi lægen om at vurdere, om det har sin rigtighed, at borgeren ikke kan arbejde mere, og hvis lægen er enig i vurderingen, så er den ikke længere, siger hun, og vurderer, at det bliver meget nemmere for borgerne at få den særlige seniorordning.
Er ministeren enig i det?
Inger Støjberg (V), 2011-02-09:
Altså, nu kender jeg jo for det første ikke den sammenhæng, som Bettina Post har udtalt det her i, og for det andet vil jeg sige, at jeg synes, man skal være særdeles varsom med at tage netop socialrådgivernes formand, Bettina Post, som sandhedsvidne for noget som helst.
Men det, der er lagt op til i den her ordning – det kan jeg meget nemt skitsere –
er, at man skal have tildelt førtidspension på fuldstændig samme præmisser, som gælder for den førtidspension, vi kender nu.
Så seniorførtidspension og førtidspension tildeles på samme præmisser, men tidsrammen for det er helt anderledes, fordi det nu skal ske inden for 6 måneder, altså at man enten får et tilsagn eller et afslag.
Lad mig så også lige bemærke, da hr. Lennart Damsbo-Andersen tilsyneladende er meget glad for socialrådgivernes formand, Bettina Post, at det netop var Bettina Post, der sagde, at efterlønsordningen jo aldrig nogen sinde havde været ment som noget, der skulle træde ind og hjælpe mennesker, der var nedslidte, fordi man jo netop skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, i det øjeblik man skal have en førtidspension.
Det vil jeg blot lige erindre hr. Lennart Damsbo-Andersen om.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-09:
Jeg synes alligevel, at vi kommer lidt nærmere ind på det nu.
Jeg går ud fra – det er i hvert fald et helt konkret spørgsmål til ministeren – at der, hvis den her efterlønsordning bliver vedtaget af Folketinget, vil gælde de samme regler for at få tilkendt pension, som der i dag gælder for at få tilkendt førtidspension.
Det stod ministeren jo og sagde fra talerstolen i går, og det vil jeg da godt høre en gang til.
Men nu siger ministeren så lige pludselig, at der kommer til at gælde nogle andre regler.
Det vil jeg gerne have forklaret.
Lene Espersen (KF), 2011-02-09:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det sidste spørgsmål har jeg svaret på, og der tror jeg desværre ikke at vi kan blive enige.
Men jeg deler jo fuldstændig hr. Frank Aaens analyse af, at et af de store problemer, også for det siddende regime, er, at man ikke er i stand til at håndtere fredelige protester.
Vi kan kun på det skarpeste tage afstand fra, at demonstranter bliver angrebet af politifolk, af selvbestaltede militser eller militær, eller hvem det nu er, der angriber dem.
For det kommer nok fra mange forskellige fronter.
Man angriber fredelige demonstranter, men der skal være plads til fortsat at kunne demonstrere og gøre det frit.
Man har forsamlingsfrihed.
Vi må også på det skarpeste tage afstand fra de begrænsninger, der har været i ytringsfriheden.
Man har lukket internettet og en overgang lukket Al-Jazeera, fordi man var utilfreds med, at tv-kanalen sendte kritiske billeder fra Egypten.
Det er selvfølgelig helt og aldeles uacceptabelt.
Det skal vi protestere imod.
Så vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at det forhold, som jeg kan sige at skiftende danske regeringer har haft til Egypten, har været et forhold, der har været præget af kritisk dialog.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke har sagt til det egyptiske regime, sagt til den egyptiske udenrigsminister, som jeg mødtes med i oktober, at menneskerettighederne er noget, vi er optaget af, og at vi er optaget af, at det egyptiske samfund bevæger sig i en anden og bedre retning.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-09:
Næh, jeg tror sådan set, at mange virksomheder støtter politiske partier og personer, der stiller op, fordi de gerne vil støtte gode ting, der kan fremme demokratiet.
Det, der sådan set står tilbage, er, at SF har fremlagt det, man kalder »Ny vækst – nye job« – så er det jo lidt mærkeligt, at Socialdemokratiet står her i dag, for Socialdemokratiet har slet ikke haft noget med oplægget at gøre, men det er jo alligevel fint nok at have en debat om det – og jeg synes, man skylder at diskutere den finansiering på ca. 1,5 mia. kr., der står beskrevet på 2 linjer her på s. 4 i oplægget.
Man skriver: »Udgifterne finansieres ved en omlægning af den nuværende erhvervsstøtte.«
Der er altså nogle brancher, man gerne vil gøre noget særligt for, men der er ikke et eneste forslag til, hvem det så er, der skal betale.
Der er mit helt ærlige bud sådan set bare, at det jo er de ganske almindelige virksomheder i Danmark, der kommer til at betale for, at man fra politisk side vil gå ind og, om jeg så må sige, støtte nogle enkelte brancher.
Vi kan lave nogle rigtig gode rammevilkår, men vi kan ikke gå ind og lave en pick the winner-strategi.
Det var jo det, hr. Steen Gade hårdt presset kunne sige, nemlig at man jo kunne finde 39 mio. kr. hos Zoologisk Have.
Der må jeg bare sige, at hvis man vil finde flere milliarder og så kun kan anvise 39 mio. kr., så synes jeg, det er meget pauvert.
Der tillader jeg mig bare at sige i den offentlige debat, at man skal passe på med at indlade sig på sådan et projekt, for det kommer vi jo alle sammen til at betale for, hvad enten det er skatteborgerne eller virksomhederne.
Det, der står tilbage, er, at vores konkurrenceevne bliver svækket, og at vi sender flere arbejdspladser ud af Danmark.
Det håber jeg da ikke at der er nogen, der har interesse i, og det håber jeg heller ikke at Socialdemokratiet støtter.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-02-09:
Ja, det var jo sådan en gang lirumlarum og ikke et svar på spørgsmålet.
Det er sandt for dyden indlysende, at vi mangler vækst i Danmark, og de udspil, som regeringen selv er kommet med, er der jo ikke engang flertal for i Folketinget, ikke engang i blå stue, som ministeren tilhører, så det skal ministeren til at slås med.
Men det, jeg gerne vil tilbage til, er, at ministeren direkte i et interview siger, at de her virksomheder kun støtter – i det her tilfælde – SF, fordi der er penge til dem selv; de står og stikker poten frem.
Jeg synes, det er meget, meget væsentligt, at hvis der er virksomheder, der går ud og siger, at vækstsynspunkterne hos SF eller rød blok, eller hvem det måtte være, synes de egentlig godt, at de kan finde noget fornuftigt i, dem vil de godt debattere, og de vil møde op til landsmøder eller kongresser, eller hvad det måtte være, og hvis man fra erhvervslivets side godt vil diskutere det, så er den blå ministers svar, at det i virkeligheden bare er noget, de gør for sig selv, og at det er lidt halvynkeligt, at de står og stikker poten frem.
Er det da ikke fuldstændig urimeligt over for de virksomheder, og er det ikke et besynderligt syn på det danske demokrati og den måde, vi normalt opfatter deltagerne, herunder erhvervslivet, i den demokratiske debat på?
Nu har de pludselig ikke lov at udtale sig, hvis de bare er det mindste positive over for oppositionens forslag, for så er det at stikke poten frem.
Så skal de hellere holde kaje.
Men hvis de derimod støtter blå blok og skatteministeren, er de fornuftige og rimelige og ansvarlige.
Det er da en besynderlig indstilling til den politiske debat i Danmark, og det fjerner jo fuldstændig ethvert grundlag for en politisk debat.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-09:
Det er meget svært at forstå, hvad der egentlig talt bliver spurgt om.
Men hvis der bliver spurgt om, hvorvidt virksomheder må udtale sig kritisk, så er svaret: Ja, det har de en forpligtelse til.
Det kan jeg heldigvis også sige virksomheder gør.
Enhver regering er hele tiden udsat for kærlig kritik, og det tror jeg sådan set er sund fornuft at den er.
Men når man forsøger at sige, at jeg som politiker ikke må mene noget om, hvordan tingene er, så må jeg bare sige til hr. John Dyrby Paulsen, at det undrer mig.
Jeg anser faktisk hr. John Dyrby Paulsen for at være en til tider rimelig fornuftig politiker, og derfor er det jo helt, må jeg sige, på månen at stå at have en diskussion om, at jeg tillader mig have det synspunkt, hvilket jeg bare stilfærdigt gør opmærksom på, at SF supporteret af Socialdemokratiet fremlægger et såkaldt vækstforslag, som overhovedet ikke er finansieret.
Der siger jeg bare, at hvis man troede på det udspil, ville der være 39 mio. kr. ud af 1,5-2 mia. kr., som var finansieret, f.eks. Zoologisk Have.
Så tror jeg endda, at krøllen på halen var, at det var ret tidligt på morgenen, så hr. Steen Gade har vist også sagt, at Zoologisk Have heller ikke skal bøde.
Den erhvervsstøtteordning, der gælder for Zoologisk Have, skal heller ikke bøde.
Der siger jeg bare, at det er en meget gratis omgang, hvis man tror, at det ikke går ud over dansk erhvervsliv, for det gør det.
Vi kommer alle sammen til at betale for, at man målretter det helt og siger, at der er den og den branche, der skal gøres noget helt særligt for.
Der må jeg bare sige, at vi er uenige om, hvordan man fører erhvervspolitik.
Hr. John Dyrby Paulsen, er, om jeg så må sige, meget teknokratisk, nærmest stalinistisk i sin tilgang til det, når han siger, at de og de brancher skal man støtte.
Det mener jeg ikke man kan.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-02-09:
Det er utroligt, at ministeren ikke engang kan svare på, om ministeren mener det, der er sagt her, eller ikke mener det, der er sagt her – eller rettere det, der er citeret i Berlingske Tidende – men skal omkring et eller andet med, at det, nogle har foreslået i oppositionen, ikke efter ministerens opfattelse hænger sammen, og så skal man diskutere det.
Men lad mig nu prøve at analysere, hvad ministeren kom frem til.
Jeg vil også godt medgive, at jeg indimellem finder skatteministeren fornuftig, og så har jeg ikke sagt noget om, hvor lang tid der går imellem de synspunkter, der kunne være fornuftige.
Alligevel må jeg jo konkludere, at det, ministeren siger, er, at det nærmest er en forpligtelse, når man deltager i dansk demokrati, at ytre sin mening.
Men jeg fik ikke noget svar på, om det, at man synes, at der kan være noget fornuft i vækstinitiativerne fra oppositionen, så betyder, at man som virksomhed i virkeligheden stikker poten frem og bare venter på, at pengene kommer væltende ind, og at det er den eneste grund til, at man støtter det.
Er det sådan, at ministeren har den opfattelse, at når virksomheder støtter et givet politisk initiativ, og ikke nødvendigvis med penge, men også sådan verbalt i debatten, så er det, fordi virksomheden ser penge til sig selv i det initiativ – ja eller nej?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-09:
Men det tror jeg vist at hr. John Dyrby Paulsen fik svar på efter sit første spørgsmål, for der sagde jeg netop nej.
Det var lige præcis det, jeg sagde.
Heldigvis kan man jo slå det op bagefter, hvis man er i tvivl om, hvad der blev svaret, for alt er optaget på bånd.
Men jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at jeg synes, at det lyder helt fornuftigt, at virksomheder kan være glade for S og SF.
Der er også nogle, der kan være kede af det.
Jeg tillader mig bare som politiker at have politiske holdninger, og jeg står fuldt og helt ved alt, hvad jeg har sagt – fuldt og helt.
Derfor kan jeg også bare sige, at det ikke er en gratis omgang at tro, at man politisk kan støtte nogle udvalgte brancher.
Det kommer vi alle sammen til at betale for.
Det kommer virksomhederne til at betale for.
Vi kan allerede nu konstatere, at der ikke findes finansiering til de julegaver, som der er givet i det her såkaldte vækstudspil, som ikke er andet end varm luft.
Det eneste, som man havde med som finansiering, var dyrene i Zoologisk Have.
Det er for mig dybt, dybt pinligt.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-02-09:
Spørgsmålet lyder: Når ministeren er citeret for, at ministeren »direkte beskylder virksomhederne for at mangle samfundssind« i Berlingske Tidende den 29. januar 2011, vil ministeren så uddybe sit synspunkt og forklare, hvorfor virksomheder, der er kritiske over for regeringens dispositioner, mangler samfundssind?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-09:
Jeg synes, det er helt afgørende, at man i den politiske debat ikke nødvendigvis kun koncentrerer sig om at spørge om, hvad samfundet kan gøre for en, men også, hvad man selv kan gøre for samfundet.
Det synes jeg også er vigtigt, selv om hr. John Dyrby Paulsen nu står og synes, at han skal grine af det.
Men ingen kritik af det; det er han velkommen til.
Men jeg synes faktisk, det er ret vigtigt at have en diskussion om det.
Der er jo forskel på, om man tør sige, at vi ikke bare kan kræve ind, eller om man som Socialdemokratiet og SF tror, at vejen frem er kun at love, love og love uden at finansiere løfterne.
Det er jo en vej frem, som jeg er inderlig imod.
Så er der en anden vej, der hedder, at man fører en ansvarlig økonomisk politik, hvor man både påtager sig at sikre, at der er arbejdspladser i fremtiden, og at få tingene finansieret.
Der siger jeg sådan set bare, at jeg tror, det er vigtigt, at man både stiller konstruktive krav til os, der sidder og lovgiver, altså til os på Christiansborg, og at man selv bidrager med, hvad man mener at der skal gøres for at udvikle det danske samfund.
Det synes jeg sådan set er en helt fornuftig og vigtig debat, men også en debat, der ikke kun handler om at spørge om, hvad man kan få af samfundet.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-02-09:
Kan ministeren bekræfte følgende udtalelse til Berlingske Tidende den 29. januar 2011: »De gør det kun, fordi de får penge.
Alle de virksomheder, som støtter SF, gør det kun, fordi der er penge til dem selv.
Det undrer mig, at erhvervsfolk vil basere deres økonomiske virksomhed på det«, og er det generelt ministerens opfattelse, at alle virksomheder, som støtter politiske partier, alene gør det, fordi der direkte er »penge til dem selv«?
Kan ministeren bekræfte følgende udtalelse til Berlingske Tidende den 29. januar 2011: »De gør det kun, fordi de får penge.
Alle de virksomheder, som støtter SF, gør det kun, fordi der er penge til dem selv.
De står og stikker poten frem.
Det undrer mig, at erhvervsfolk vil basere deres økonomiske virksomhed på det«, og er det generelt ministerens opfattelse, at alle virksomheder, som støtter politiske partier, alene gør det, fordi der direkte er »penge til dem selv«?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-09:
Jeg kan ikke bekræfte det som værende noget som helst faktum, at SF vil lette indkomstskatten, snarere tværtimod.
Når man derudover ser på, om de 31,5 mia. kr. så faktisk giver 31,5 mia. kr., kan man jo desværre konstatere, at det gør de ikke engang; de 31,5 mia. kr. giver faktisk 10 mia. kr. mindre.
Lad mig bare nævne et par helt enestående eksempler på det: Aktieomsætningsafgiften giver ikke 4 mia. kr., som er det, S og SF hævder, men den giver 1,5 mia. kr. efter adfærdseffekter.
Det andet er, at forhøjelse af tobaksafgiften skulle give et provenutab på 800 mio. kr. – ikke et provenu på 900 mio. kr., som er det, S og SF ønsker – igen en klar forskel.
Og det fremrykkede provenu fra pensionsindbetalinger ved et loft på 100.000 kr. udgør ikke de 6,5 mia. kr., som S og SF skønner det vil give, men kun ca. 3 mia. kr., og den varige virkning af forslaget vil ligge på omkring 600 mio. kr.
Så jeg må faktisk sige: Der venter en stor, stor regning til enten virksomhederne eller boligejerne, og det synes jeg er vigtigt at sige til den danske befolkning.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-09:
Jeg synes, det er vigtigt at få taget den her diskussion med skatteministeren nu, fordi vi har behov for en ærlig debat om skattepolitikken i Danmark.
Regeringen har gennemført sin skattepolitik, og vi er dybt uenige i den, for den er socialt skæv med ufinansierede skattelettelser for de to første skattereformers vedkommende, men vi har så lagt frem, hvad vi vil ændre på.
F.eks. vil vi indføre en millionærskat og en aktieomsætningsafgift, altså nogle af de ting, skatteministeren selv nævner, men faktisk også en skattelettelse for almindelige lønmodtagere.
Der står intet i vores plan om boligskat, men der står på side 1, at vi ikke vil ændre på den.
Alligevel bruger skatteministeren sin position til at få embedsapparatet til at spilde tiden med at lave beregninger på nogle forslag, der slet ikke findes, første gang var for et par uger siden med påstanden om, at oppositionen ville hæve boligskatterne, men det vil vi ikke, og det står på side 1 i vores udspil, som vi har tænkt os at stå ved.
For det andet står der også, at vi vil lette skatten ved at øge beskæftigelsesfradraget, det vil komme lavtlønnede danske familier til gode, men alligevel skal man nu opleve at læse i f.eks. JydskeVestkysten den 3. februar, at skatteministeren kommer med sådan et goddag mand økseskaft-argument om, at fordi faglærte familier har vundet 2.800 kr. på regeringens skattepolitik – det er det, der er påstanden i indlægget – og oppositionen har været kritisk over for regeringens politik, må det ergo betyde, at man vil tage 2.800 kr. fra de familier.
Det er fuldstændig lige så tåbeligt som den beregning, der blev lavet for, hvad en boligskattestigning ville koste, for der findes ikke nogen boligskattestigning.
Vi har brug for en ærlig debat, men det kommer jo fuldstændig klart frem igen i dag, at skatteministeren kan huske de gode gamle VU-dage, han kan huske, hvordan det var at være politisk ordfører: have lemfældig omgang med sandheden, slynge påstande ud i luften og forsøge at få den rigtige debat om konsekvenserne af regeringens politik til at forsvinde.
Jeg synes, det er tåkrummende pinligt for skatteministeren, at han vil bevæge sig ned på det niveau.
Skulle vi ikke tage en ærlig debat i stedet for den her slags manipulation?
Jesper Petersen (SF), 2011-02-09:
Man kan godt fornemme, at valgkampen nærmer sig, og det må jo være det, der bringer en ellers fornuftig mand som skatteministeren ned på det niveau, han bevæger sig på – altså at komme med fuldstændig udokumenterede påstande og opfinde alle mulige beregninger om andre partiers politik for at forsøge at skræmme vælgerne fra at vælge den nye regering, som de heldigvis lige nu ser ud til at ville have til magten.
Jeg tror simpelt hen, at skatteministeren – hvis jeg må give et råd – skulle komme op med noget bedre, for det lader ikke rigtig til at virke.
Og det ville også være bedre for Danmark, hvis vi fik en mere ærlig skattepolitisk diskussion end den, som skatteministeren bevæger sig ud i her.
Hvis man skal følge ræsonnementet, mangler regeringen jo omkring 15 mia. kr., fordi man ikke kan få sin efterlønsreform igennem – der er ikke flertal for den.
Man kan ikke overholde nulvæksten; der mangler 5-9 mia. kr. mere.
Det Konservative Folkeparti vil have skattelettelser for 35 mia. kr.
Der mangler med andre ord rigtig mange milliarder kroner i kassen her.
Mon ikke det er, fordi regeringen så pønser på at hæve boligbeskatningen?
Kan vi ikke få lavet nogle beregninger i ministeriet på, hvor meget boligskatten skal stige?
Det er jo det, regeringen vil – er det ikke? – når der nu er hul i kassen?
Når faktum er, at SF vil lette indkomstskatten for almindelige lønmodtagere, mener ministeren så, at det er gavnligt for den skattepolitiske debat, når ministeren påstår, at SF vil hæve skatten for faglærte familier, som han skriver i JydskeVestkysten den 3. februar 2011?
Henrik Høegh (V), 2011-02-09:
Jeg kan gentage mit svar og sige, at jeg synes, vi har nogle fællesskabsregler i EU, som har et passende højt niveau.
Jeg er tilfreds med, at vi herhjemme tager den her sag ekstra alvorligt, og jeg er tilfreds med, at Kommissionen analyserer til bunds, hvad det var, der skete i Tyskland, og giver det anledning til, at der er nogle fællesskabsregler, som skal ændres, så er vi selvfølgelig med på det. Som udgangspunkt må jeg sige, at med de systemer, vi har i dag, og sådan som Rapid Alert-systemet virker, synes jeg, vi kan være tilfredse med det, vi har i EU.
Men er der noget, der kan gøre, at vi undgår det, der skete i Tyskland, er vi selvfølgelig parate til at følge op på det.
Benny Engelbrecht (S), 2011-02-09:
Men er ministeren ikke enig i, at vi faktisk netop i Danmark har nogle kontroller og inspektioner, som er af meget høj kvalitet, og at vi derfor også har en særlig ekspertise, som vi kan stille til rådighed, i det tilfælde Kommissionen måtte mene, at det er nødvendigt at foretage initiativer og stramninger på fødevareområdet?
Jeg opfatter det som ganske naturligt, at vi i Danmark går forrest på dette punkt.
Danmark har en tradition for at stille sig forrest, når forbrugerspørgsmål er på dagsordenen.
Det ville være ganske naturligt, at netop Danmark, i øvrigt gerne sammen med andre nordiske lande, gik ind og satte dagsordenen, hvis det var sådan, at vi kunne se, at her er en udvikling, der går i retning af, at der netop skal foretages opdateringer af de gældende fælleseuropæiske regler.
Henrik Høegh (V), 2011-02-09:
Jeg kan kun sige, at indtil sagsforløbet er fuldstændig klarlagt, og indtil, som hr. Benny Engelbrecht også siger, vi ved, i hvor høj grad det her er ansvarspådragende for den pågældende virksomhed, så synes jeg, det er for tidligt at danne sig et klart billede af, hvad vi kan bede om at få strammet op på.
Vi har altid trukket det her mod skrappere regler.
Jeg kan ikke i dag oplyse, om vores måde at føre kontrol på er væsentlig anderledes i forhold til det, der sker i andre lande.
Jeg tror sådan set, der er forskel på kontrolfrekvenser mere end selve kontrollens indhold.
Når først vi har afdækket den samlede sag på det her område, synes jeg, det er tiden til, at vi vurderer, om der er noget her, der bør ændres.
Og det vil jeg selvfølgelig være parat til at se på, når det foreligger.
Benny Engelbrecht (S), 2011-02-09:
Finder ministeren i lyset af den tyske dioxinskandale, at der er brug for at gennemgå de principper, der på europæisk plan anvendes for sporbarhed i fødevareproduktionen, således at der stilles krav til, hvilke kontroller EU's medlemslande som minimum skal gennemføre?
Henrik Høegh (V), 2011-02-09:
Nej, jeg finder ikke umiddelbart, at den tyske dioxinsag giver anledning til at ændre på kravene i EU om sporbarhed og på, hvilke kontroller EU-medlemslandene skal gennemføre.
Mig bekendt har Europa-Kommissionen heller ikke planer i den retning.
Fødevarestyrelsen har oplyst mig om, at der for omkring et år siden kom en ny vejledning i EU om bl.a. fødevareforordningens krav til sporbarhed.
For de danske forhold har sporingen i dioxinsagen kørt upåklageligt.
Begge de danske virksomheder har været i stand til hurtigt og effektivt at kunne gøre rede for modtaget foder og produkter, i den her sag afsendte æg, og anvendelsen af æg og distribution af produkterne.
Så fra dansk side har sagen været håndteret hurtigt og effektivt.
For sporbarheden i Tyskland må jeg henholde mig til, at Europa-Kommissionen tilkendegav på et møde i Den Stående Veterinærkomité tirsdag den 11. januar 2011, at den finder, de tyske myndigheder helt har levet op til deres ansvar.
Der har været gennemført en lang række tiltag for at sikre, at der ikke er kontaminerede fødevarer og foderstoffer på markedet, og Tyskland har løbende orienteret de øvrige medlemslande om sagens forløb og om resultaterne af de tyske undersøgelser.
Så med udgangspunkt i den tyske dioxinsag synes der derfor ikke for nuværende og med de nuværende oplysninger, at der er grund til at gennemgå reglerne om sporbarhed i fødevareproduktionen.