runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-31:
SF's kommunalordfører er desværre afskåret fra at deltage i mødet i dag, og derfor er jeg blevet bedt om at overtage sagen og give SF's syn på L 12.
SF giver selvsagt sin helhjertede støtte til fortsættelse af frikommuneforsøgene, i denne omgang til 2017.
Det er, fordi vi både har et klart ønske om at styrke det kommunale selvstyre og den kommunale virkelyst, men også fordi tankerne bag frikommuneforsøget flugter fint med vores grundlæggende tanker om at skabe større tillid til det lokale folkestyre, de ansatte og borgerne – men også for at styrke fagligheden og den kommunale opgaveløsning.
Og hvis de tanker og den udvikling skal have luft under vingerne, er det da helt nødvendigt, at vi både værner om det kommunale selvstyre, og at vi også fortsat har en række kommunale laboratorier, der kan sætte forskellige skibe i søen.
Ja, i virkeligheden kunne vi godt tænke os at brede forsøgene endnu mere ud.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2014-10-31:
Tak for det.
Siden 1. januar 2012 har ni kommuner deltaget i frikommuneforsøget, som p.t. løber indtil 31. december 2015.
Frikommuneforsøget er et led i økonomiaftalen med KL fra 2015.
Den oprindelige lovs formål er at finde nye måder at effektivisere og afbureaukratisere på ved at have fokus på tillid, faglighed og ledelse i kommunerne og således i højere grad orientere sig mod resultater i stedet for proceskrav.
Sidste frist for igangsættelse af forsøg inden for frikommuneordningen var den 31. december 2013.
Det vil sige, at der ikke kan sættes nye forsøg i gang lige nu.
Lovforslag L 12 lægger derfor op til at forlænge ordningen yderligere indtil den 30. juni 2017, så gode forsøg, der eventuelt skal udmøntes i generelle tiltag for alle kommunerne, kan nå at blive evalueret inden for perioden, og så den tværgående opsamling, der også skal finde sted, kan nås.
Desuden vil det sikre en kontinuerlig proces, hvor gode brugbare løsninger kan fortsætte, indtil de er blevet lovgivningsmæssigt udmøntet. Da vi ikke ønsker, at nye innovative løsninger inden for den offentlige sektors udfordringer på baggrund af forsøgene rundtom i de ni frikommuner skal afbrydes unødigt under evalueringsperioden, så støtter Radikale Venstre lovforslaget fuldt ud.
Morten Marinus (DF), 2014-10-31:
Det er ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti hele vejen igennem har været varme fortalere for frikommuneforsøgene og frikommunerne, og det var måske også Dansk Folkeparti, der allerførste gang fik ideen.
Vi er i hvert fald glade for, at forsøgene ude i de ni kommuner er sat godt i søen, og vi kan også støtte forslaget i dag om, at man forlænger perioden med 18 måneder, således at man, som den socialdemokratiske ordfører også sagde, altså ikke afbryder forsøgene, mens man evaluerer, for så at sætte de forsøg, man vil videreføre, i gang igen.
Men jeg synes også, vi kan have den bemærkning i dag, at man, når forsøgene i foråret 2016 evalueres og det af evalueringen fremgår, at der er forsøg, som man ikke føler er brugbare eller relevante at arbejde videre med, så også kan stoppe de forsøg, inden man når frem til sommeren 2017 – hvis det altså viser sig, at man ikke ønsker at fortsætte enkelte konkrete forsøg.
Men som sagt: Dansk Folkeparti støtter forlængelsen af perioden, og vi ser også frem til, at der efterfølgende kommer noget brugbart ud i alle kommunerne.
Simon Kollerup (S), 2014-10-31:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, har til hensigt at udvide perioden for de frikommuneforsøg, der blev igangsat i 2012, sådan at de kan fortsætte frem til midten af 2017.
Hensigten med lovforslaget er, at de forsøg, som eventuelt senere vil føre til lovændringer og blive udbredt til flere kommuner, altså ikke bliver unødig afbrudt.
En videreførelse af forsøgene vil betyde, at forsøgene kan fortsætte, imens frikommunerne selv evaluerer forsøgene, og når regeringen og Folketinget så efterfølgende skal beslutte, hvilke forsøg der skal føre til lovændringer.
Forlængelsen på 18 måneder kan virke som en lang forlængelse, men inden for de 18 måneder skal der både evalueres og foregå en politisk behandling, der til sidst skal følges op med lovgivning.
Derfor vurderer vi, at den her tidsramme er nødvendig.
Videreførelsen af forsøgene vil give mindre bureaukrati, det vil også give en mere smidig overgang fra de forsøg, som vil munde ud i lovændringer, og netop mindre bureaukrati i kommunerne er jo en af intentionerne bag selve konceptet om frikommuneforsøgene.
Ved at skabe en mere smidig overgang undgår man at skabe bratte opbremsninger og afvikle forsøg for så efterfølgende at skulle oprette dem igen og få dem til at køre.
Lovforslaget understøtter de intentioner og de muligheder, som ligger til grund for oprettelsen af frikommuneforsøget, nemlig det at øge det lokale selvstyre; at sikre en forbedring af den kommunale service over for borgerne; at understøtte en bedre ressourceudnyttelse; og at øge effektiviteten i kommunernes opgaveløsning.
Socialdemokraterne kan derfor støtte dette lovforslag.
Jacob Jensen (V), 2014-10-31:
Tak for det.
Tilbage i 2012 behandlede vi det lovforslag, som oprindelig satte frikommuneforsøget i gang, og der var vi jo i Venstre selvfølgelig positivt stemt, i og med at det også er en idé, som jeg tror formanden vil skrive under på er groet i Venstres forhave.
Derfor var vi selvfølgelig dengang positive, ligesom vi også er positive i dag, når det nu drejer sig om en forlængelse af selv samme ordning.
Jeg ridser det lige op for dem, der måske ikke skulle vide det – jeg tror, de fleste i salen ved det, men det kunne være, at der er nogle enkelte andre, der også følger med.
Det drejer sig om, at man giver ni udvalgte kommuner, der er spredt geografisk og i forhold til størrelse m.v., mulighed for, kan man sige, at slippe tøjlerne lidt, ikke nødvendigvis de økonomiske, men mere de andre regler, der ligesom bliver centralt vedtaget her i Folketinget, og som skal styre kommunerne i en eller anden retning.
Vi har med frikommuneforsøget sagt, at her er der så mulighed for, at man kan afprøve nogle af tingene, inden man eventuelt ruller det ud eller slipper det som en mere generel lovgivning i de øvrige 89 kommuner, for at se, om det så kommer til at virke.
Det synes vi som sagt er en rigtig fin idé.
Men det skal vi nødvendigvis ikke trætte hinanden med nu.
Det var bare lige for at notere, at vi også gerne stadig væk skulle have en positiv stemning i frikommunerne.
Der er jo folk, der arbejder med det her i det daglige på både politisk og administrativt niveau, og det skulle helst ikke sande til i en fornemmelse af, at der ikke er noget, der kan lade sig gøre.
Så det synes jeg lige vi i fællesskab skal gøre os selv opmærksomme på og også arbejde med i udvalget.
Men ellers er det overordnet en meget fin ordning, der giver de muligheder, som der nu engang skal til.
Også her vil jeg så lige afslutningsvis sige, at vi også gerne fra Venstres side ser, at der også snart kommer nogle resultater frem.
Og jeg vil selvfølgelig også høre ministeren, når vi når dertil, eventuelt også under udvalgsarbejdet, om, hvornår man fra ministeriets og ministerens side forventer, at vi så kommer til at kunne lave noget mere generelt, altså lempe nogle regler eller ændre nogle regler, sådan at de erfaringer, man allerede nu begynder at indhøste, også kan begynde at virke ude i virkelighedens verden. Men med de bemærkninger støtter Venstre forslaget.
Og jeg kigger lige ned i salen og ser, at den konservative ordfører ikke er her, så derfor har jeg lovet at sige på vegne af De Konservative, at de også støtter forslaget, dog med de indsigelser, som de fremførte under debatten tilbage i 2012.
Benny Engelbrecht (S), 2014-10-31:
Som sagt vil jeg meget gerne drøfte det nærmere, også med forligspartierne, men jeg minder stadig væk om, at der i 2014 altså var et mindre provenu på 150 mio. kr., og at der i 2015 bliver et mindre provenu på 40 mio. kr.
Det skal selvfølgelig tages med ind i betragtningen her.
Men jeg ser frem til at drøfte det nærmere med partierne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-31:
Jeg vil først kvittere for, at ministeren vil tage en drøftelse, en kop kaffe, med aftalepartierne bag skatteaftalen fra 2012.
Det er det, ministeren siger omkring de beregninger, der får mig til at tage ordet, for jeg er jo med på, at når man laver en skatteaftale og der bliver rørt ved en lang række elementer, så er det jo svært at komme 2 år efter og spørge: Hvordan gik det så lige præcis, når vi forøgede beskæftigelsesfradraget, eller når vi skubbede grænsen for, hvornår danskerne skulle betale topskat?
Det er svært at se på den samlede mængde af indkomstskatter, hvad der lige præcis stammer fra det ene eller fra det andet.
Der må vi stole på de beregninger, der ligger til grund, og så kører man med det.
Jeg er med på, at hvis effekten bliver større eller mindre, så slår det igennem på finansloven, og så er det den til enhver tid siddende regerings fornøjelse og privilegium at enten glæde sig over, at der er kommet mere, eller ærgre sig over, at der er kommet lidt mindre.
Men når vi vedtager noget, så må vi forholde os til tallene, og her står vi altså med et lovforslag, som på beregningerne over, hvad man forventer at få ind, giver 25 mio. kr. mere end det, der var aftalt.
Det er derfor, jeg mener, at det her adskiller sig markant fra, hvorledes det er gået med indtægter fra a-skat i forhold til beskæftigelsesfradrag og andre ting.
Der kan jeg godt forstå ministerens snak om de beregninger.
Det kan vi ikke normalt, men her er det heller ikke normalt, og her har vi med et konkret lovinitiativ at gøre, hvori ministeren selv skriver, at der er et merprovenu på 25 mio. kr. i forhold til det, der var aftalt i 2012.
Benny Engelbrecht (S), 2014-10-31:
Lovforslaget er jo som nævnt en del af opfølgningen på skattereformaftalen fra 2012, og formålet med forslaget er at skabe en større grad af regelefterlevelse og på den måde finansiere en del af de lettelser i skattereformen, som var rettet mod at skabe ny vækst og flere jobs.
Forslaget om afgivelse af regnskabsoplysninger om moms i forbindelse med selvangivelsen har til formål at nedbringe momsdifferencen hos de selvstændige erhvervsdrivende, og forslaget gør det muligt for SKAT automatisk at sammenholde den erhvervsdrivendes oplysninger om moms i selvangivelsen med den erhvervsdrivendes momsangivelse og målrettet vejlede den erhvervsdrivende om, at der kan være angivet for meget eller for lidt i moms.
En sådan positiv tilgang til de erhvervsdrivende kan være med til på den ene side altså at vejlede og retvise den enkelte på den korrekte måde og er på den anden side en måde, hvorpå vi kan få en større korrekthed, og et lidt større provenu i kassen er jo en fin måde at få tingene til at gå op i en højere enhed og være i balance på.
Lovforslaget indeholder også en række initiativer til yderligere indberetningspligter vedrørende finansielle produkter.
Disse initiativer har været drøftet med den finansielle sektor, herunder også med henblik på at minimere byrderne for erhvervslivet.
Formålet med forslagene er at øge efterretteligheden og dermed mindske skattegabet i relation til de finansielle produkter.
Og det er klart, at ud over regeringspartierne vil de forligspartier, som er med, blive inviteret, dvs. Venstre, Konservative og SF.
Det er klart, at jeg selvfølgelig gerne vil tage den nøjere drøftelse af de problemstillinger, som bliver nævnt.
Jeg synes dog, det er værd at nævne, at det jo ikke er sådan, at der er foretaget en genberegning af provenuvirkningerne af initiativerne i skatteaftalen.
En samlet genberegning af hele aftalen kunne således vise, at der i stedet for var tale om en underfinansiering i varig virkning.
Desuden vil det være i strid med sædvanlig praksis, da et eventuelt mer- eller mindreprovenu håndteres i den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken.
Så selv om det også har været nævnt, at der er nogle elementer af varigt merprovenu i beregningerne, er der altså stadig væk tale om en underfinansiering i 2014 på ca. 150 mio. kr. og i 2015 på ca. 40 mio. kr.
Så der er altså ikke tale om penge, som kan bruges til finansiering af andre initiativer.
Men det vender vi selvfølgelig også tilbage til i den nærmere snak, som vi skal have, sådan at alle er indforstået med de rammer, som nu engang ligger der.
Jeg vil også gerne anerkende de partier, som ikke har været med i aftalen, og som også har indikeret, at de vil stemme for.
Det synes jeg jo er fint, og det understreger selvfølgelig også netop hr. Dennis Flydtkjærs bemærkninger om, at det jo faktisk er sådan, at høringssvarene er ganske positive, og de ord, som hr. Dennis Flydtkjær tilknyttede i den forbindelse, kan jeg til fulde tilslutte mig.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-10-31:
Vi betaler for høje skatter og afgifter i Danmark, men når vi nu har de regler, vi har, som vi har vedtaget i fællesskab, så skal man selvfølgelig betale den skat og de afgifter og den moms, som vi er blevet enige om.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Det var som led i den skattereform, vi lavede vækstaftalen i 2012, som fik sænket skatter og afgifter for både virksomheder og personer og gav fornuftige incitamenter til, at det kunne betale sig at arbejde.
Så det, at man får bedre muligheder at betale den moms, man nu engang skal betale, på rigtige tidspunkt, kan vi selvfølgelig støtte fra Det Konservative Folkepartis side.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2014-10-31:
Tak for den brede tilslutning til lovforslaget.
Det er en god tradition med enighed om de her dobbeltbeskatningsaftaler.
Den har vi så endnu en gang fået bekræftet.
Jeg går meget op i, at der skal være sammenhæng mellem retten til fradrag for pensionsindbetalinger og den efterfølgende skat på pensionsudbetalinger.
Med forslaget kan Danmark beskatte private pensioner, der udbetales fra Danmark til en pensionist i Luxembourg.
Det sikres dermed, at personer, der har fået skattefradrag for pensionsindbetalingerne i Danmark, også får beskattet disse, når pensionsordningerne kommer til udbetaling, også selv om personerne er flyttet til Luxembourg.
Jeg skal ikke opholde mig ved detaljerne i forslaget.
De er grundigt beskrevet i bemærkningerne.
Hvis der måtte være spørgsmål, besvarer jeg dem naturligvis meget gerne i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-10-31:
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Det gør de generelt, men man har en speciel ordning, som hedder DIS, som er for de søfarende, som er ude at sejle, og som for øvrigt gælder for folk af alle nationaliteter, der sejler på Mærsks skibe.
De betaler en speciel lav skat.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-31:
Bare et kort spørgsmål: Synes hr. Brian Mikkelsen, at de ansatte i A.P. Møller - Mærsk A/S skal betale samme skat som alle andre danskere?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-10-31:
Det er naturligt, at man betaler skat i det land, hvor man er hjemmehørende, uanset hvilket erhverv man arbejder med.
Vi kan derfor godt støtte regeringens forslag.
Jeg synes også, at der er en pointe i, at det jo ville være konkurrenceforvridning for de selskaber, der er hjemmehørende i Danmark – lad os f.eks. tage SAS, eller det kunne være Norwegians afdeling i Danmark – hvis man inden for luftfartsindustrien lod ansatte i et selskab, som tilfældigvis som i det her tilfælde hørte til i Irland, have mulighed for at blive beskattet lavere, end hvis de var beskæftigede i et selskab, som er hjemmehørende i Danmark, hvor de altså skulle betale en højere skat.
Det betyder selvfølgelig noget for lønniveauet, og det kan betyde en konkurrenceforskel.
Så vi kan støtte princippet om, at man betaler skat i det land, hvor man er hjemmehørende, og kan derfor støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-31:
Altså, på samme måde kunne man jo sige, at det også ville være rimeligt, hvis sømænd, der er ansat i danske rederier, skal betale det samme i skat som danskere, der er ansat alle mulige andre steder i Danmark.
Men der har man bare taget bestik af virkeligheden og sagt, at hvis vi beskatter dem så hårdt, som danskerne bliver beskattet, så er der intet til hinder for, at danske rederier i stedet kan tage udgangspunkt i andre lande end Danmark, fordi vi har at gøre med en international branche, hvor det er ligegyldigt, hvor man har udgangspunkt.
Derfor har vi en lavere beskatning af sømænd med udgangspunkt i Danmark, end vi har af alle andre, fordi vi på det her område tager højde for den internationale konkurrence.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-31:
For i en globaliseret verden flytter kapital, og virksomheder flytter over grænserne meget nemt.
Derfor er det jo vigtigt, at de samme regler bliver udspredt til forskellige steder.
Men nu var ordføreren inde på skatteniveauet – om man hævede det eller sænkede det.
DBO'erne handler jo om, at du enten skal betale skat i det ene land eller i det andet land.
Det må da være rimeligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-31:
Vi ligger jo under for virkeligheden, og det gør vi alle.
Derfor kan vi f.eks. beslutte, at vi ikke vil hæve indkomstskatterne, fordi vi er bange for, at danskerne så begynder at arbejde mindre.
Det er jo ikke en trussel for danskerne, men det er bare en virkelighed.
I den forbindelse har det ikke betydning, om Danmark har en dobbeltbeskatningsaftale med Tyskland.
Det, der har betydning, er, om Tyskland har en tilsvarende dobbeltbeskatningsaftale med Irland – som vi nu har fået med Irland, hvis det gennemføres.
Hvis Tysklands aftale med Irland er mere fordelagtig for f.eks. Ryanair, så kan man frygte, at Ryanair lægger alle sine afgange i Hamborg i stedet for i Billund.
Det er måske det, der allerede er sket.
Jeg ved det ikke.
Men det er bare meget sigende, at kort før vi behandler det her lovforslag, og efter at aftalen mellem Irland og Danmark er lavet, så lukker Ryanair 14 ud af 18 ruter med udgangspunkt i Billund.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-31:
Jeg synes jo, det er fair nok at forholde sig afventende til det her.
Men synes ordføreren ikke, at det ville være at ligge under for en form for afpresning, hvis vi skulle lade være med at indgå DBO'er, hvis vi skulle lade være med at kræve, at der var færre beskatningsaftaler, fordi et selskab ellers flytter til Tyskland?
Nu har vi også en DBO med Tyskland, og det er jo det, som skatteministeren løbende i Skatteministeriet har gjort, nemlig prøvet at indgå DBO'er med en lang række lande for netop at undgå det her ræs mod bunden ved at få ensartede retningslinjer for en række lande rundtomkring i verden.
Der bliver konstant indgået nye DBO'er for netop at sikre, at der ikke skal være de her smuthuller.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-31:
I udgangspunktet kan det her lovforslag jo se ret ukompliceret ud.
Hvis man arbejder for Ryanair i Danmark og bor i Danmark, skal man også betale skat i Danmark.
Det er vi jo også tilbøjelige til at støtte, hvis der ikke var andet.
Men der er noget andet.
Der er det andet, at vi har at gøre med en international branche.
Luftfartsselskaber agerer internationalt, og Ryanair kan vel lige så godt have deres afgange fra Hamborg, som de kan have dem fra Billund
f.eks. Hvis forholdene i Hamborg er bedre end forholdene i Billund, kan man frygte, at Ryanair foretrækker at have udgangspunkt i Hamborg frem for i Billund.
Her i august meddelte Ryanair, at Ryanair lukker 14 ud af 18 linjer ud fra Billund.
Der er blevet spekuleret i, om årsagen til det er, at der har været den her aftale om en dobbeltbeskatningsaftale mellem Irland og Danmark.
Der følger ikke nogen høringssvar med den her slags lovforslag, og derfor har man ikke hørt, hvad f.eks. Billund Lufthavn synes om den her dobbeltbeskatningsaftale.
Man har heller ikke hørt, hvad Ryanair synes om den.
Derfor står vi sådan lidt på gyngende grund.
Så beskeden her fra Liberal Alliance må være, at selv om vi i princippet støtter, at man skal betale dansk skat i Danmark, så har vi nogle betænkeligheder, når det handler om meget mobile internationale virksomheder, som vi også ser det f.eks. i søfartsbranchen, hvor vi har en lavere beskatning af sømænd med udgangspunkt i Danmark, end vi har af alle andre, fordi vi ellers frygter, at søfartsselskaberne udflager til andre lande.
Nøjagtig den samme frygt kan man have her med flyselskaber, hvis flyselskaberne også begynder at operere fra andre lande end fra Danmark.
Er det forhold, at Ryanair allerede har lukket 14 ud af 18 ruter fra Billund her til sommer, udtryk for, at Ryanair reagerer på den aftale mellem den danske regering og den irske regering? Så vi forholder os lidt afventende til, hvordan vi vil stemme og vil så finde ud af det i løbet af lovbehandlingen af det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-31:
I en stadig mere globaliseret verden er det en udfordring, når kapital og arbejdskraft får nye muligheder for at omgå de nationale skattesystemer.
Multinationale selskaber kan flytte medarbejdere eller overskud ud af landet, med henvisning til at de er hjemmehørende i andre lande, og på trods af at den faktiske økonomiske aktivitet finder sted i Danmark.
Derfor er internationale aftaler så vigtige; aftaler, der kan sætte en stopper for denne form for skatteunddragelse. Skatteflugt eroderer grundlaget for finansieringen af vores velfærdsstat og kan samtidig bidrage til social dumping og arbejdsløshed for danske medarbejdere.
Indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomst med Irland er et væsentligt skridt i den rigtige retning, fordi det generelt vil være med til at hindre skatteflugt.
Det gælder ikke mindst i forhold til bekæmpelsen af social dumping i luftfartsbranchen.
Som mine kolleger også var inde på, er det i denne uge blevet omtalt i medierne, at det irske lavprisselskab Ryanair etablerer en række nye ruter fra Københavns lufthavn.
Det kan være med til at sætte en i forvejen presset branche under yderligere pres.
Her er det afgørende, at alle spiller efter de samme regler.
I den forbindelse kan en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Irland netop være et af de redskaber, som vi kan tage i brug for at bekæmpe dumping af løn- og arbejdsvilkår i branchen.
En rimelig konkurrence må som minimum indebære, at alle medarbejdere i Danmark bliver beskattet ensartet.
SF bakker generelt op om, at Danmark indgår aftaler med andre lande, når det kan medvirke til at bekæmpe skatteunddragelse og skatteflugt.
Derfor bakker vi også op om de øvrige dobbeltbeskatningsaftaler, som skal førstebehandles i dag.
SF støtter forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-31:
Radikale Venstre ser det her forslag som en væsentlig kamp mod social dumping, også henset til hvad de foregående ordførere har sagt i forhold til motiveringen af forslaget og sammenligningen med, at det her jo handler om, at vi skal tage stilling til, om vi skal tiltræde den aftale eller forkaste den.
Og der mener jeg, at vi skal tiltræde den.
Som sagt handler det her om ordentlige arbejds- og lønvilkår for danske lønmodtagere og for dem, som arbejder i Danmark. Tak.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-10-31:
Baggrunden for det her forslag om ændring af dobbeltbeskatningsaftalen er jo, som Venstres ordfører har gjort rede for, at man har haft en udfordring med, at bl.a. Ryanair har ansatte i Danmark, som også har arbejdssted i Danmark, men er ansat af det irske luftfartsselskab og derved betaler skat i Irland.
Det har givet nogle problemer, i forhold til at det kan udkonkurrere eller i hvert fald sætte danske SAS i en dårligere konkurrencemæssig situation.
Det synes jeg da er positivt man får rettet op på med den her ændring af dobbeltbeskatningsaftalen med Irland, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti også støtte det her lovforslag.