runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Som jeg hører det, har jeg ikke fået noget svar på mit spørgsmål.
For det, der er vigtigt, og som ministeren jo også hørte om i går i forbindelse med gennemgangen, er jo bl.a. den her samfundsmæssige redegørelse, og den sagde embedsmændene helt klart at de ikke havde forholdt sig til.
Det er jo et klokkeklart brud på reglerne om, hvad en VVM-redegørelse egentlig skal indeholde, og jeg vil så bare spørge ministeren om, hvornår det kommer.
Var det ikke lige så godt, at man så fik foretaget en ordentlig VVM-vurdering, hvor man netop også fik kigget på, hvad det ellers ville have af miljøkonsekvenser for de huse, der eventuelt kommer til at ligge lige op ad et parkeringshus, for der vil jo være tale om en større miljøbelastning og en større støjbelastning?
Og skal der eventuelt eksproprieres, og skal der udbetales erstatning?
Vi ved om alle de her ting, at det er, som det er med andre projekter, at selv en lille hasselmus kan være årsag til, at et helt motorvejsprojekt stoppes, og her tromler man bare hen over naturen og lader den sådan set i stikken, samtidig med at de rekreative områder måske forsvinder ud af bybilledet.
Hvordan vil ministeren så erstatte de områder?
Og synes ministeren, at det er i tråd med resten af miljøområdet, som er noget, regeringen egentlig gerne vil bryste sig af?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Nu er hr. Jørn Dohrmann oppe at tale om landsplandirektiver osv.
Jeg kan slet ikke se det i det her spil.
Og jeg kender ikke eksemplet med de ti lastbiler, men jeg kan måske bare lidt undrende stå her og kigge over på hr. Jørn Dohrmann, som jo har haft afgørende indflydelse i de 10 foregående år omkring Systemdanmark, som åbenbart generer alle mulige andre.
Jeg tror ikke, at der i de godt 100 dage, der er gået, siden den nye regering er kommet til, er kommet noget nyt omkring Systemdanmark.
Det, jeg bare meget gerne vil sige her meget præcist, er, at vi lever op til de krav, der er i forhold til miljøvurdering.
Det er fremgået klart af et åbent samråd, jeg har deltaget i, og hvor miljøministeren også deltog.
Det fremgik klart af det møde, hr. Jørn Dohrmann og jeg var sammen om i går, og det er fremgået meget klart af de svar, jeg har givet her i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-01:
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at samtlige fagforbund i LO Storkøbenhavn har meldt ud, at de ikke støtter regeringens betalingsring?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Må jeg lige rette den misforståelse, at det er nogle kæmpekæmpestore investeringer, vi foretager i et brobizzsystem.
Det er det ikke.
Det er meget velkendt teknologi.
Det er ikke særlig indgribende i forhold til omgivelserne.
Vi er vant til at håndtere det på vores broforbindelser, der vil ikke være nogen udgift forbundet med det for den enkelte bilist.
Brobizz kan man få gratis, og selve etableringen er også til at overskue.
Det er bare for lige at få det sat på plads.
Men som jeg har sagt flere gange, kan GPS-systemer være ganske fornuftige, vi vil også arbejde videre med det, og helt konkret gør vi det for lastbiler.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-01:
Jeg synes, ministerens omsorg for danske bilister er noget nær rørende.
Jeg tror ikke, man finder ret mange bilister, der synes, at det, som regeringen har lagt frem, er godt og fornuftigt.
Så jeg må sige, at ministerens omsorg for danske bilister har jeg lidt svært ved at tage alvorligt.
Jeg er med på, at systemet selvfølgelig først skal indføres, når det er på plads, men alt tyder på, at vi er meget, meget tæt på en løsning.
Teknologien inden for smartphones, teknologien inden for satellitbaseret GPS-styring bevæger sig med syvmileskridt.
Hvorfor gå ud og foretage nogle ganske store investeringer i et system, som man vil grine ad om bare 5-7 år og betragte som noget fra en fjern, fjern fortid?
Hvorfor dog ikke vente de 2, 3, 4 år, det vil tage, og så implementere en ordentlig løsning, som regeringen måske endda kunne rejse land og rige rundt med og være stolte af frem for at implementere noget, som vil være teknologisk forældet om ganske få år?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Skal vi ikke bare erkende, at spørgeren og jeg er politisk uenige om det her spørgsmål?
Jeg synes, at det haster med at få gjort noget ved trængselsproblemerne i og omkring København.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at så mange mennesker spilder så meget tid på at sidde i kø, og det vil jeg gerne gøre noget ved.
Jeg vil bare igen understrege, at jeg synes, at det vil være helt urimeligt at udsætte danske bilister for det eksperiment, som det i realiteten vil være at indføre det her, og jeg tror ikke på, det må jeg sige på baggrund af de resultater, jeg kender, at det er noget, som ligger inden for en meget kort årrække.
Jeg tror, vi har brug for at få noget mere viden og erfaring på det her område, før det er noget, jeg tør udsætte danske bilister for.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-01:
Nu er jeg glad for, at ministeren selv bringer spørgsmålet om lastbiler på banen, for skatteministeren har jo netop været ude at udtale, at det, man sætter i gang med et GPS-roadpricingsystem til lastbiler, vil kunne foldes ud, så det også vil kunne omfatte personbiler.
Man siger, at regeringen ønsker, at Danmark i første omgang høster erfaringer med satellitbaserede kørselsafgifter for lastbiler, man så kan det da godt være, at det kan bruges til en grøn omlægning af personbilbeskatning m.v. Altså, hvorfor ikke vente?
Udviklingen går enormt stærkt, og vi er ganske få år fra en løsning.
Jeg er enig i, at det bedste nogle gange kan være det godes værste fjende, men her, hvor vi er så tæt på en løsning, og hvor udviklingen går så hurtigt, som den gør, hvorfor ikke vente, og så lade os få et ordentligt system på plads, så kan man også bruge ventetiden til at etablere bedre kollektiv trafik, parkeringspladser ved togstationer osv., så bilisterne har et reelt alternativ den dag, der bliver indført et roadpricingsystem?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Altså, jeg betvivler selvfølgelig ikke, at spørgeren har talt med en, der mener at kunne løse problemet.
Jeg må bare sige, at jeg ikke har set nogen, der har givet eksempler på, at man rent faktisk har den teknologi, der skal til for at gøre det, som spørgeren påstår han kender et lille firma der kan håndtere.
Det har jeg heller ikke hørt nogen forskere gøre opmærksom på.
Jeg må endnu en gang gøre opmærksom på, at hollænderne var langt fremme i det her, men opgav forsøget, og at den tidligere regering for ikke så forfærdelig lang tid siden sagde nej til det, fordi de ikke turde og ikke ville udsætte danske bilister for det her eksperiment.
Derfor vil jeg bare sige, at jeg sådan set er enig med den tidligere regering i, at man skal passe på med at eksperimentere på et sådant område, som også betyder, at man skal foretage ret store investeringer for den enkelte person.
Men det betyder ikke, at jeg ikke synes, at GPS-systemet er vigtigt at fortsætte med, og derfor går vi nu også i gang med noget, der er mere overskueligt og økonomisk nemmere håndterbart, på lastbiler.
For jeg tror, som spørgeren også ligesom antyder, at det her er vejen frem, men teknologien er her ikke nu, og jeg tror heller ikke, den er der inden for en overskuelig fremtid.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-01:
Jeg mener faktisk, at ministeren også har været minister i en anden regering, der havde et slogan, der hed »Danmark som foregangsland«, så det kunne man da godt tage op og genbruge.
Nu sker udviklingen på det her område jo meget, meget hurtigt.
Jeg havde så sent som i går i min egenskab af formand for By- og Miljøudvalget i Frederiksberg Kommune en telefonsamtale med en direktør for en lille virksomhed, der hedder ParkMan, som ville sælge os en applikation til iPhones eller andre smartphones.
Den her applikation gør det så muligt via det GPS-system, der er i iPhonen, at koble oplysningen om, hvor bilen befinder sig på det tidspunkt, man parkerer, med, hvilken zone i Københavns Kommune, eller hvor man nu er henne, man holder i, og det betyder, at man skal betale så og så meget, og så bliver det automatisk trukket via telefonen.
Så spurgte jeg ham, om man ikke kunne udvikle sådan et system til også at gælde betalingen – altså et GPS-styret system – og han vendte tilbage en times tid senere efter at have drøftet det i sin kreds og sagde, at det sådan set ville være forholdsvis enkelt, fordi teknologien til det er der nu.
Satellitterne er der, GPS'erne er efterhånden hvermandseje i mobiltelefoner, rigtig mange biler har allerede installeret GPS, og det mente han sagtens kunne lade sig gøre.
Så bad jeg ham om at give en tidshorisont, og der var han så lidt mere forsigtig og sagde, at de nok ikke kunne gøre det på et halvt år, men på et år mente han bestemte det var realistisk.
Så lad os da endelig sige, at det tager 2-3 år.
Det er trods alt ikke længere ude i tidshorisonten, end at det burde være muligt at vente på et system, som alle, ikke bare trafikeksperterne fra Ingeniørforeningens panel, men også regeringen, må medgive vil være et bedre system end en betalingsring, hvor man skal betale for at krydse en eller anden tilfældig linje – og kun, hvis man bor i København eller har et ærinde i København – hvorimod man kan køre rundt alt det, man vil, inden for linjen, og man i øvrigt kan køre rundt alt det, man vil, i resten af Danmark uden at skulle betale en krone.
Hvorfor ikke vente?
Hvad er det for undersøgelser, regeringen henviser til, som viser, at det her ikke kan lade sig gøre inden for en overskuelig årrække?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
GPS-baserede løsninger er helt sikkert meget spændende, men jeg tror også, de ligger noget ude i fremtiden.
Intet land i verden har indført nationale kørselsafgiftssystemer for personbiler baseret på GPS, så hvis vi i Danmark skulle være foregangsland, ville der være tale om et meget stort offentligt it-udviklingsprojekt, der også ville – det ved vi af erfaring – medføre risiko, både økonomisk og tidsmæssig.
Et udbygningsprojekt vil også have svært ved at løse de trængselsproblemer, som vi allerede oplever i dag.
Med den brede politiske aftale om grøn trafikpolitik fra 2009 blev det besluttet at indføre grønne kørselsafgifter ved hjælp af roadpricingsystemet for personbiler.
Men den tidligere regering besluttede allerede året efter at sætte projektet i bero på ubestemt tid, fordi hollænderne ikke længere var klar med deres system.
Som jeg har forstået det, meddelte Venstre dengang, at man ikke ønskede at være foregangsland for sådan et kompliceret system, men det kan jeg så forstå at Venstre måske ikke længere mener.
Men jeg mener, må jeg sige, at jeg ikke har lyst til at udsætte danske bilister for det eksperiment, som jeg rent faktisk synes det ville være at indføre et roadpricingsystem, som ikke er klar.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-01:
Hvordan forholder ministeren sig til udmeldingen fra Ingeniørforeningens trafikpanel, der tæller 656 trafikeksperter, som ikke anser betalingsringen for den rigtige måde at minimere trængsel på, men i stedet foreslår roadpricing som et mere effektivt redskab?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Jeg kan jo nu forstå, at hr. Jørn Dohrmann på Dansk Folkepartis vegne trækker støtten tilbage fra det, som vi ellers er enige om i forligskredsen, nemlig at vi omkring vores stationer skal sørge for, at der er tilstrækkeligt med parkeringspladser.
Jeg kan forstå, at det er Dansk Folkeparti åbenbart ikke længere en del af, for det ønsker man så tilsyneladende ikke.
Jeg synes, at det jo er meget svært at være konkret og svare på et spørgsmål, hvori man bliver beskyldt for, at nu ødelægger man al natur og flora og fauna i og omkring København.
Jeg vil gerne igen sige til hr. Jørn Dohrmann, at vi er i gang med et ordentligt og fornuftigt og pragmatisk samarbejde med kommunerne om, hvordan vi kan løse et kontant problem for mennesker, der kommer til en station og gerne vil aflevere deres bil, for så at tage den kollektive trafik ind til deres arbejde i København og tilbage igen.
Jeg har lidt den oplevelse, at de fleste kommuner sådan set er optaget af at behandle deres borgere på en fornuftig måde.
Så jeg tror faktisk på, at vi finder en ordentlig og fornuftig løsning på det uden at ødelægge natur og flora og fauna rundt omkring København.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Jamen det fremgår jo også meget tydeligt, vil jeg sige til ministeren, at den her samfundsredegørelse ikke er en del af det digre værk, som vi har fået udleveret, og det bør den egentlig være, hvis det var en VVM-redegørelse, man havde foretaget.
Så kan jeg måske godt forstå, hvorfor ministeren ikke vil forholde sig til, at der eventuelt kan ske ekspropriationer.
Det er vel at ekspropriere.
Man kan ikke gøre det imod borgernes vilje.
Hvordan kan ministeren sikre, at der ikke sker overgreb på den natur og den fauna, der også er her i København?
Det gælder vel om at bevare de små grønne punkter, vi har.
Anni Matthiesen (V), 2012-02-01:
Jeg vil godt lidt ind på, at der jo i går blev fremlagt nogle rammevilkårsanalyser fra Fødevareøkonomisk Institut, som viser, at f.eks. en hollandsk mælkeproducent betaler omkring 100.000 kr. mindre i dyrlægeregninger end en dansk.
Derfor vil jeg selvfølgelig godt høre lidt om ministerens holdning til, at rammevilkårene er så forskellige fra land til land.
Er det noget, som ministeren mener der skal arbejdes på at få ændret?
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Men jeg kan da godt sige om miljøkrav, at de miljøkrav, der er fastlagt i vandrammedirektivet, som udgangspunkt er EU-krav, der er de samme krav, som gælder i hele EU, men de kan føles forskelligt i de enkelte lande.
For et land, som kun har 10 pct. intensivt landbrug, vil det jo ikke føles så hårdt, fordi det landbrug ikke forurener så meget, men i Danmark, hvor vi har 60 pct. intensivt landbrug, belaster det vores natur, vores vandløb og søer rigtig meget.
Vores fjorde er der for meget kvælstof i.
Derfor vil de metoder, vi tager i brug, måske nogle gange virke hårdere end for de andre.
Men man kan sige, at resultatet skal være det samme.
Det er vores udgangspunkt.
Jamen jeg kan ikke sige noget om den nærmere sammensætning, eftersom vi ikke har sammensat kommissionen endnu.
I det øjeblik vi sammensætter kommissionen, skal vi nok offentliggøre det.
Men vores udgangspunkt er ikke, at vi nødvendigvis i selve kommissionen skal have afbalanceret alle mulige forskellige interesser, men snarere have afbalanceret en viden om alle de vigtige emner, der er.
Og så skal interessevaretagelsen foregå med offentligheden og interessenterne udenfor.
Mette Bock (LA), 2012-02-01:
Altså, nu er det jo sådan, at der nogle gange er sammenfald mellem eksperter og interessenter.
Det kan være, at man f.eks. ved noget om landbrug, hvis man er engageret i landbruget, og dermed også har nogle interesser der.
Så jeg vil godt lige spørge en gang til: Når vi taler om eksperter, har man så dermed ekskluderet repræsentanter for erhvervet?
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Udgangspunktet er, at det bliver en ekspertkommission.
Hvordan den præcis bliver, kan jeg ikke gå i detaljer med, for så var vi færdige, men det er vi jo ikke.
Men udgangspunktet er, at det skal være en ekspertkommission, og det vil sige, at den skal bestå af nogle medlemmer, som skal vide noget om noget bestemt, og at interessevaretagelsen ligger udenfor, altså i inddragelsen af interessenterne.
Mette Bock (LA), 2012-02-01:
Skal jeg forstå det sådan, at det bliver en ren ekspertkommission?
Og i så fald: Bliver erhvervets repræsentanter da opfattet som eksperter?
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Jeg kan sige, at natur- og landbrugskommissionen simpelt hen er et projekt, som miljøministeren og jeg går helt vildt op i, for vi tror på, at hvis vi sætter de rigtige mennesker ind i det rigtige rum om den rigtige opgave, vil der kunne komme nogle superspændende ideer ud om, hvordan vi sikrer landbruget en bæredygtig fremtid; en fremtid, som både giver os vækst, job, eksport, trivsel ude på landet, og – hvad der også er vigtigt – tager vare på naturen og sikrer, at det er bæredygtigt.
Det, der er hele grundlaget for natur- og landbrugskommissionen, er, at vi gerne vil hjælpe med at se på det areal, som vi nu engang har til natur og landbrug, og se på, hvordan vi sikrer det i fremtiden, så vi både har natur og landbrugsproduktion på en gang.
Det er en opgave, som vi synes er vældig, vældig vigtig.
Det er en vigtig hjørnesten i hele den grønne omstilling af landbruget, som vi gerne vil lave i regeringen.
Derfor arbejder vi meget intenst på at få det her arbejde gjort rigtigt, så vi får sat de rigtige mennesker ind i det rigtige rum om den rigtige opgave.
Og det tager lidt tid.
Det tager lidt længere tid, end vi havde regnet med, men det skal nok komme.
Det varer forhåbentlig ikke så længe.
Med hensyn til hvordan vi sådan har forestillet os arbejdet skulle være, så forestiller vi os, at det bliver en kommission, der består af nogle eksperter, som så bliver forpligtet til at inddrage interessenterne så meget, som de overhovedet kan, og som skal være meget offentlige om det, der foregår.
Så det skal ikke bare være sådan en lukket kommission, som i årevis sidder bag en lukket dør og tænker.
Der skal være en dialog med kommissionen; interessenterne skal have mulighed for at give deres input undervejs, sådan at vi får så mange kloge hoveder med i arbejdet som muligt.
Mette Bock (LA), 2012-02-01:
Fødevareministeren og regeringen lagde jo i oktober måned ambitiøst fra land, hvor det bl.a. blev adviseret, at der skulle komme en natur- og landbrugskommission, og at vi kunne forvente, at den ville blive nedsat i januar.
Det er så ikke sket.
Jeg vil høre, om ministeren kan oplyse lidt om, hvorfor den endnu ikke er nedsat, og lidt om, hvad der kommer til at ligge i kommissoriet for denne kommission.
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Jeg kan høre, at hr. René Christensen allerede er godt i gang med at varme op til det samråd, vi skal have kl. 14.00.
Og til dem, der måtte se fjernsyn, kan jeg fortælle – jeg går ud fra, at det er et åbent samråd – at vi har et samråd i Fødevareudvalget om netop den her sag, hvor der er meget mere taletid til at diskutere sagen om de regionale fødevarer.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at de her regler er nogle, der er blevet indført af den tidligere regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det synes jeg måske hellere at Dansk Folkeparti skulle reflektere lidt over end at blive ved med at skælde den nuværende regering ud for de regler, som man selv har været med til at lave.
René Christensen (DF), 2012-02-01:
Så kan det undre mig, at ministeren siger det.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i det, og det er Dansk Folkeparti sådan set også.
Nu har jeg et andet citat af ministeren, nemlig fra da vi sidst mødtes her.
»Jeg mener heller ikke, at det her er seriøst midt i den allerstørste finansielle krise, jeg næsten kan komme i tanker om, hvor jeg skal sidde som en del af formandskabet og skal forhandle en landbrugsreform, som udgør 40 pct. af EU's samlede budget.
Skal jeg så sidde og bruge min forhandlingstid på at forhandle om nogle lokale spegepølser, der skal flyttes 5 km længere eller kortere?
Jeg synes, at det er meget at forlange, at det er det, vi skal bruge vores formandskabskræfter på.«
Det mener jeg faktisk ikke at det er.
Ministeren siger jo alt det rigtige, hvorfor vil ministeren så ikke gå ned og kæmpe for i EU, at det, som ministeren gerne vil, faktisk også kan lade sig gøre i virkeligheden?
Nu kommer der en regel om, at hvis de her slagtere i detailhandelen, som netop skal forarbejde det her kød fra de her spændende nye dyreracer, ikke har en kæmpestor godkendelse, ligesom Tulip og Danish Crown har, kan de ikke sælge deres produkter ud over 50-km-grænsen.
Det må ministeren da kunne se er i modstrid med det, ministeren gerne vil, og det, som jeg og Dansk Folkeparti sådan set også gerne vil.
Vil ministeren ikke kæmpe den kamp for de her slagterbutikker?
Mette Gjerskov (S), 2012-02-01:
Det, vi gerne vil, er jo netop at få dem ud at arbejde og ikke bare bevare dem; vi vil prøve at tænke nyt.
Det gælder også en lang række andre produkter.
Hvis hr. René Christensen f.eks. ser på vores økologipolitiske plan, så kan han se, at den jo netop også handler om at omstille køkkenerne til at være økologiske.
Deri ligger jo, at man benytter sig af lokale og regionale varer, af årstidens grøntsager.
Altså, vi snakker om en halv million måltider om dagen, hvoraf vi gerne vil have omlagt 60 pct. til økologi.
Der ligger en kæmpe efterspørgselsmulighed her i forhold til lokale og regionale varer og årstidens grøntsager.
Det er jo bare et af de områder, hvor vi gerne vil sige: Her er der noget ganske særligt, som vi kan gøre.
Altså, jeg synes, der var mange ting i forhold til sammenligningen med Holland i rammevilkårsanalysen, som man kunne hæfte sig ved.
Men det, jeg synes der sådan set er det vigtigste at hæfte sig ved, er, at der jo faktisk står i rammevilkårsanalysen, at dansk landbrug har rigtig godt fat i eksportmarkederne; at dansk landbrug står rigtig stærkt; at dansk fødevareproduktion faktisk står rigtig stærkt på eksportmarkederne.
Men vi har jo selvfølgelig den udfordring i Danmark, at vi har en højere løn end de fleste andre lande.
Vi har så også den der lavere produktivitetstilvækst, som jeg har været inde på tidligere, men vi har jo altså også en højere løn, og vi kommer nok ikke til at kunne konkurrere på løn med ret mange lande.
Så derfor må vi holde os til at være bedre og mere effektive, og vi må til gengæld også sige, at rigtig mange i dansk landbrug faktisk er supereffektive og superdygtige til at få eksporteret deres varer.
Anni Matthiesen (V), 2012-02-01:
Det, jeg godt vil have ministeren til at bekræfte her til sidst, er selvfølgelig, at fødevareministeren vil arbejde hårdt for, at vi jo også får sikret nogle bedre rammevilkår for dansk landbrug, for som ministeren selv er inde på, er der jo væsentlige forskelle i lønudgifter osv.
Men det er klart, at hvis landbruget også på mange andre områder er udsat for belastning, så er der jo en fare for, at rigtig mange landbrug er nødt til at kaste håndklædet i ringen.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren fremadrettet vil arbejde for at få bedre rammevilkår for dansk landbrug.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Jeg kunne vælge at henvise hr. Jørn Dohrmann til det i øvrigt ganske udmærkede møde, vi havde sammen i Transportudvalget i går, hvor vi drøftede det her meget grundigt, men i respekt for spørgeren vil jeg selvfølgelig også gerne svare her i salen.
Som det måske er spørgeren bekendt, har vi jo efterhånden diskuteret det her ad nogle gange.
Sagen udvikler sig hele tiden, og nu er vi faktisk ikke kun i gang med at foretage en grundig miljøvurdering; den er nu gennemført, og resultatet af arbejdet er blevet offentliggjort.
Så vi er altså kommet et godt skridt videre på vejen mod at sikre den fornødne viden om de miljømæssige konsekvenser af en kommende trængselsafgift.
Trængselsafgiften vedtages i enkelthed ved lov.
Som jeg også oplyste på et samråd den 20. december 2011, undtager VVM-direktivet projekter, som vedtages i enkelthed ved lov, idet de formål, som VVM-direktivet skal nå, opfyldes igennem lovgivningsprocessen.
For et sådant projekt betyder det, at der skal laves en miljøvurdering, som indholdsmæssigt svarer til en VVM-redegørelse, og at offentligheden på tilsvarende vis kan have mulighed for blive hørt om den del af lovgivningsprocessen.
Loven får derfor samme kendetegn som en VVM-tilladelse efter planloven og vedtages tilstrækkeligt præcis og endelig og indeholder alle de elementer i projektet, som er relevante for vurdering af projektets indvirkning på miljøet.
Jeg indledte den fase allerede tilbage den 5. december, hvor vi havde en konference, og vi er nu nået skridtet videre og har selve miljøvurderingen til høring.
Den høringsproces er nu indledt, og den vil sikre, at offentligheden får mulighed for at komme til orde.
Det sidste skridt synes jeg også er vigtigt, for det betyder, at vi så kan få en reel debat, også om de miljømæssige konsekvenser.