Johs. Poulsen (RV), 2010-06-03:
Nu hedder det lovforslag, vi behandler, jo forslag til lov om ændring af lov om kommunal ejendomsskat.
Selvfølgelig vedrører det landbruget, for det handler naturligvis om, at man ønsker en nedsættelse eller fjernelse af den skat, som landbruget betaler i kommunal ejendomsskat.
Når jeg tager ordet, er det egentlig for at sige, at jeg synes, det er en lillebitte smule ærgerligt, at det tilsyneladende – ud fra det, jeg har hørt i debatten – ikke længere er muligt at tage en diskussion om, hvorvidt et tiltag rent faktisk er virksomt i forhold til det, man gerne vil, og hvad konsekvenserne af det er, uden at det bliver til sådan en slagordspræget diskussion.
Jeg tror, det ville være rigtig, rigtig gavnligt, hvis man rent faktisk lavede en uvildig undersøgelse af, om det også har en gavnlig virkning.
Jeg tilhører dem, der tvivler stærkt på, at det her har nogen væsentlig betydning i forhold til at udvikle de dele af landbruget, som vi med forskellige indgangsvinkler gerne vil udvikle, og i forhold til at skabe sorte tal på bundlinjen.
Jeg tror altså ikke, det her forslag har nogen særlig betydning med hensyn til det.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der specielt fra Venstres og Konservatives ordførere har været talt om, at skattenedsættelsen, altså det at man fjerner den kommunale ejendomsskat, jo kun er en kompensation for, at man senere skal betale nogle afgifter på pesticidområdet og på kvælstofområdet.
Der må man bare sige, at de af os, der også sidder i Miljøudvalget og følger med i debatten på det område, jo har konstateret, at selv fødevareministeren har sagt, at man endnu ikke ved, om det bliver kvælstofafgiften, der rent faktisk skal regulere kvælstofforbruget fremover, eller hvordan og hvorledes man vil indrette det.
Så det svæver i hvert fald i bedste fald i vinden, kan man sige.
Vi må sige, at vi heller ikke på pesticidområdet endnu ved, hvordan man vil indrette en eventuel kommende pesticidafgift.
Det eneste, vi ved, er, at forbruget af pesticider er gået i den forkerte retning i en lang, lang årrække, og at alt det, der med frivillige aftaler har været aftalt skulle leveres fra erhvervets side på det her område, slet ikke er blevet leveret.
Det betyder, at man også i de her uger endnu en gang konstaterer flere og flere giftfund i vores grundvand, altså noget, der vil have omkostninger, som langt overstiger de beløb, vi i øvrigt står og diskuterer her.
Så er der den anden hovedproblemstilling, som hr. Flemming Bonne i al fald har været inde på nogle gange, nemlig at det på sigt betyder, at de kommuner, som har flest landbrug, muligvis kommer i den situation, at de kommer til at mangle penge i bloktilskudssammenhæng.
Der må man jo sige, at der er en vis sammenhæng mellem det, man så malerisk kalder Udkantsdanmark, og de kommuner, som har en væsentlig del af landbrugene.
Det vil sige, at hvis forslaget føres ud i livet, som det ligger og med den langsigtede virkning, det har, vil det alt andet lige være med til at svække økonomien i de dele af Danmark, som måske i forvejen har det økonomisk set dårligste udgangspunkt.
Og vi har svært ved at se, at det er en hensigtsmæssig fremgangsmåde, og derfor burde vi i langt højere grad sætte os ned og finde ud af løsninger også på det her område, som rent faktisk målrettet hjalp det erhverv, man gerne vil hjælpe, og som samtidig ikke havde den virkning, at det gav et negativt og dårligere økonomisk udgangspunkt i de dele af Danmark, der måske har det sværest i forvejen.