runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Jeg blev jo ikke så meget klogere på, hvilke krav Dansk Folkeparti præcis vil stille til en eventuelt Venstreledet regering, nemlig om man vil acceptere, at der bliver gennemført en masse skatte- og afgiftsstigninger, ligesom man tidligere har gjort, samtidig med at man har rendt rundt og postuleret, at der var et skattestop.
Jeg kan også forstå på hr. Dennis Flydtkjær, at der er nogle helt konkrete afgifter, hr. Dennis Flydtkjær gerne vil fjerne.
Der bliver nævnt en finansieringsmulighed, som kan være ulandsbistanden, og en anden finansieringsmulighed er genindførelsen af kontanthjælpsloftet.
Mener hr. Dennis Flydtkjær, at de to poster fuldt ud vil kunne finansiere en afskaffelse af de stigninger, der er kommet på chokolade, slik og andre ting, som det tidligere blev nævnt her i salen i dag?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg synes, at man overholdt skattestoppet i langt størstedelen af perioden, og man gjorde det også klart, at inden man skulle forhandle skattereform i 2009, ville der komme en periode, hvor man simpelt hen var nødt til at sige, at o.k., nu gjaldt skattestoppet ikke, fordi man skulle genforhandle nogle skatter og afgifter, der skulle stige, netop for at man kunne sætte nogle andre ned.
Det er et klart mål for Dansk Folkeparti, at afgifterne skal ned i stedet for op.
Hver gang, man sætter afgifterne op, har det en række uheldige konsekvenser, som er øget grænsehandel, øget folkeusundhed, fordi folk køber større mængder ved grænsen, hvilket gør, at de får et større forbrug.
Vi presser arbejdspladserne ud af landet, så det er klart Dansk Folkepartis mål og politik, at afgifterne skal ned, så vi holder omsætningen og arbejdspladserne i Danmark i stedet for at skabe vækst i grænsebutikkerne.
Så ja, målet er at få afgifterne ned, og så må vi jo med det flertal, der er på det tidspunkt, se, hvordan man kan finde finansiering til at få det ned.
Liselott Blixt (DF), 2012-09-13:
Det har jeg.
Jeg vil så stille det samme spørgsmål til min egen ordfører, for jeg står her med et notat fra Finansministeriet, der har offentliggjort nogle tal om, hvilke familietyper der bliver påvirket af skattereformen.
Og vil det her skabe større eller mindre lighed?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Det, der ligger i et skattestop, er bl.a. det, som man viste i 2009, hvor man i god tid sagde til vælgerne: I har skattestop, og det har I nydt godt af i mange år.
Nu kommer der en skattereform, og der rokerer vi rundt på nogle ting, som gør, at I ikke samlet set kommer til at betale mere, men vi er nødt til at rokere rundt på det.
Et godt eksempel kunne være, at her til efteråret har regeringen proklameret at man vil lave en omlægning af bilafgifterne.
Hvis vi kunne forestille os, at man i god tid kommer og siger til folk, at nu vil man ændre på deres bilafgifter, at de ikke kommer til at betale mere, men at man laver beskatningen på en anden måde, er det så ikke fair nok? Hvis man forestiller sig, at regeringen igen skal sidde der i 10 år – forhåbentlig ikke den, der er der lige nu – så er politikken ikke statisk, og vi er nødt til at tage hånd om de problemer, der kan komme i fremtiden.
Og der syntes jeg det var fint, at man i god tid sagde, at man havde lavet skattereformen 2010, og at der var nogle afgifter, der steg, imod at der så var andre, der faldt.
Det er nogle af de skatter og afgifter, som fru Maja Panduro siger er steget.
Men hun har bare glemt at tage alle dem med, som faldt i den periode, altså den sidste regerings tid.
Maja Panduro (S), 2012-09-13:
Det er rigtigt nok, at der har været en tradition for, at man hævede skatter og afgifter.
Den tidligere borgerlige regering gjorde det f.eks. 137 gange, og det var alligevel noget.
Jeg kan så forstå, at det ikke er i overensstemmelse med Dansk Folkepartis ordførers definition på et skattestop.
Dansk Folkepartis ordførers definition på et skattestop må være det Anders Foghske, nemlig at enten er man jomfru, eller også er man ikke.
Enten har man skattestop, eller også har man ikke.
Og hvis det er rigtigt forstået, må Dansk Folkepartis ordfører jo være meget uenig med hr. Lars Løkke Rasmussen, som åbent erkender, at man godt kan have et skattestop og så lade være med at have det lidt, mens man laver en suspension, som hr. Lars Løkke Rasmussen selv kalder det.
I 2010 sagde han: »Jeg må helt åbent sige, at suspensionen, vi laver i to år i vores skattesystem, ikke er i fuld overensstemmelse med skattestoppet, som det blev formuleret i 2001.«
Så stoppede man sin skattestoptæller på hjemmesiden.
Det mener man på den ene side, og på den anden side skal vi høre Venstre stå her i dag og sige: Ja, ja, vi har skattestop, og det vil vi genindføre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg synes, det siger sig selv, at ved et skattestop er målet jo, at skattetrykket ikke skal stige.
Det kan vel ikke siges ret meget tydeligere, men jeg kan godt forstå, at det for en socialdemokrat kan være en illusion at forestille sig, at skatterne skulle holdes i ro.
Man har jo tradition for, at skatter og afgifter skal stige hele tiden, og vi har set, hvordan man nu i et år har hævet afgifterne med over 6 mia. kr. Så det kunne godt tyde på det, og det er måske også derfor, de mange spørgsmål kommer både til mig og til Venstres ordfører, for man har simpelt hen en tankegang, hvor man slet ikke kan forstå, at der kan være god logik i som udgangspunkt at sige, at skatter og afgifter skal holdes i ro, så folk ved, hvad de har tilbage af deres indtægt i morgen.
Maja Panduro (S), 2012-09-13:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at selv om man ikke selv vil fremlægge et finanslovforslag, mener man altså, at i en skattepolitik skal skattestoppet være et bærende element.
Derfor er det jo lidt interessant at høre, hvilken af de åbenbart ganske mange forskellige definitioner på et skattestop, der eksisterer ovre i den nuværende opposition, som Dansk Folkeparti abonnerer på.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om, men jeg vil gå meget konkret til værks, for ordføreren fik jo ikke helt svaret min kollega, hr. John Dyrby Paulsen, før.
Når man har et skattestop, kan skattetrykket så stige, ja eller nej?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Det med børnechecken synes jeg at jeg har svaret på i forbindelse med spørgsmål fra andre spørgere.
Jeg synes principielt, at det er fint nok, at man vil lave en indtægtsregulering af børnechecken, hvis man gør det på en god måde.
Og det er dér, problemet er, fordi man netop ikke gør det.
Den rammer vidt forskelligt, afhængigt af om man er gift eller ugift.
Også inden for de ugifte rammer den forskelligt.
Men der, hvor kæden springer af, er, hvor man hele tiden siger, at den gamle skattereform var så socialt skæv.
Jamen hvorfor har man så ikke rullet den tilbage, inden man lavede en ny?
Nej, man har valgt at bygge videre på den.
Hvorfor har man det?
Altså, hvis den var så socialt skævt, skulle den jo være rullet tilbage, før man startede.
Man laver bare noget, der bygger videre på den gamle skattereform.
Man kan læse de her indkomstdeciler, som er meget tydelige tal på, hvilke grupper der finansierer det, og der nævnte jeg jo i mit sidste svar på et spørgsmål den laveste gruppe.
Med den nye skattereform, som bliver vedtaget i dag, giver det 170 kr. mere.
For den laveste indkomstgruppe gav det altså et minus og så kun 170 kr. mere til den næste gruppe.
Med Dansk Folkepartis skattereform gav det et plus på 1.070 kr. og et plus på 1.810 kr.
Det kan da ikke siges meget tydeligere, at den gamle skattereform faktisk var mere socialt afbalanceret, end den nye er.
Jesper Petersen (SF), 2012-09-13:
Hr. Dennis Flydtkjær svarer ikke på spørgsmålet.
Så lad mig tage det først: Vil Dansk Folkeparti afskaffe det, at bankerne bidrager mere efter denne skattereform, og at de mest velstillede danskere ikke længere får det samme på børnechecken?
Vil Dansk Folkeparti afskaffe det, hvis man får muligheden, ja eller nej?
Så nogle bemærkninger: Hr. Dennis Flydtkjær og Dansk Folkeparti har ikke styr på deres egen skattepolitik og har det tydeligvis heller ikke på andres skattepolitik.
Vi foreslog før valget, at de lavestlønnede danskere skulle have mere ud af deres arbejdsindsats.
Beskæftigelsesfradraget skulle være større.
Det har ikke heddet velfærd eller skattelettelser, men en klog skattepolitik, en retfærdig skattepolitik, som man kommer igennem med med den her skattereform, samtidig med at vi kan prioritere velfærden på andre punkter.
Men Dansk Folkeparti har altså før det her valg lagt stemmer til en pilskæv skattepolitik, senest med genopretningspakken 2010, hvor de lavestlønnede danskere – betaler klækkeligt.
Så det hænger simpelt hen ikke sammen.
Men de to konkrete spørgsmål: bankerne og børnechecken.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg synes, det var et meget godt indlæg, som giver anledning til en god debat.
Jeg tror næsten, tiden er for knap til at tage den debat, men den kan vi tage efterfølgende.
Hvis der er nogen, der er hykleriske i den her debat, er det netop SF og Socialdemokratiet, som har slået sig op på, at det er velfærd eller skattelettelser.
Nu vælger man så skattelettelserne, selv om man igennem flere år har markedsført sig på, at det var det stik modsatte, man ville.
Så hvis der er noget, der sejler, er det da SF's politik.
Man har prøvet på at foregøgle folk, at man var de smås fortalere, at man ville have en skattereform, hvor det var de lavestlønnede, der fik mest.
Som jeg sagde i min tale, er det sådan, at hvis man tager indkomstdecilerne, som er delt op i 10 punkter, hvor punkt 1 udgøres af de 10 pct. med de laveste indtægter, kan man se, at der med forårspakke 2.0 var en samlet virkning på 1.070 kr. i plus for de 10 pct. lavest lønnede.
Hvis man tager den nye skattereform, som bliver vedtaget i dag, kan man se, at der er et minus på 630 kr.
Hvem kommer så til at betale regningen?
Det er da netop dem, som har allermindst.
Så hvis der er noget, der sejler, er det da netop regeringens – og specielt SF's – politik.
Man siger, at det er velfærd eller skattelettelser, men det, der står tilbage, er, som jeg lige har nævnt, at det er de 10 pct. svageste, som kommer til at betale i den her skattereform.
Jeg er godt klar over, at det for en socialdemokrat kan være svært at forstå et skattestop, når man gang på gang viser, at man næsten i sig selv har et mål om at sætte skatter og afgifter op.
Det så vi tilbage i 1990'erne.
Nu har man siddet i 1 år, og man har allerede sat skatten op for omkring 6 mia. kr.
Så jeg kan godt forstå, at det for en socialdemokrat kan være ret svært at forstå, at vi er nogle, der synes, at der kan være god fornuft i at prøve at holde skatterne i ro, så man som borger ved, hvad man har i dag, og hvad man har i morgen.
Man ved, at når man går ud og køber f.eks. en dieselbil, så kommer der ikke lige pludselig en udligningsafgift på 50 pct., som gør, at totaløkonomien ryger fløjten for en, når man i god tro har investeret i en bil.
Det kan jeg godt forstå er svært at forstå for en socialdemokrat.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-13:
Det var så ikke noget svar.
Men der må stå tilbage, at skattestoppet gælder, indtil man beslutter, at det ikke gælder.
Lad mig prøve at spørge om en anden ting, som der kan svares klart ja eller nej på: Når Dansk Folkeparti nu går ind for et skattestop, betyder det så også, at skattetrykket under et skattestop ikke kan stige?
Kan skattetrykket under et skattestop stige – ja eller nej?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Det er et meget godt spørgsmål, for man kan læse i Jyllands-Posten i dag, at skattetrykket, altså skattens andel af BNP, faktisk stiger.
Selv om man prøver at tegne et billede af, at man med en skattereform siger, at skatten skal ned i Danmark, og at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, så fremgår det klart af Jyllands-Posten i dag, at skatten faktisk kommer til at stige i procentvis andel af BNP.
Så det er det stik modsatte af, hvad man gør i regeringen lige nu, så man skulle måske kigge indad i stedet for at gå rundt og angribe andre i forbindelse med at kunne garantere en eller anden politik, som man måske slet ikke selv har styr på.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-13:
Jeg forstår på hr. Dennis Flydtkjær, at Dansk Folkeparti går ind for det skattestop, som Venstre også har annonceret.
Selv om der kan være lidt uoverensstemmelser om, hvordan det skal forstås, forstår jeg på Dansk Folkeparti, at den måde, Dansk Folkeparti forstår skattestoppet på, er, at skattestoppet eksisterer, undtagen hvis man beslutter, at det ikke eksisterer.
Det svarer lidt til hårdnakket at hævde, man er jomfru, undtagen i weekenderne.
Jeg tror ikke, muligheden eksisterer.
Så kunne hr. Dennis Flydtkjær ikke være meget venlig over for os og definere, om det, DF går ind for, er et skattestop, hvor man ikke kan hæve skatter og afgifter, som Fogh annoncerede, eller om det er sådan et skattestop, som hr. Lars Løkke Rasmussen definerede, nemlig et skattestop, der kan brydes, når man ellers synes, det er betimeligt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-09-13:
Men det interessante er jo, at man er enig med Venstre om et skattestop, men lige nu og her, i dag, vil Venstre stemme for en lang række afgifter, som skal indekseres i de kommende år og dermed vil få skattetrykket til at stige.
Hvad vil Dansk Folkeparti stille op med det?
Vil man acceptere de afgifter, som der i dag stemmes om, og som Dansk Folkeparti er imod?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg har både i mit spørgsmål i dag under andenbehandlingen og under førstebehandlingen klart kritiseret, at Venstre stemmer for, at der er nogle afgifter, der ryger op.
Det er vores klare mål, at hvis der skal være et skattestop, så skal den indeksering jo forsvinde igen.
Jeg kan forstå, at Venstre også har med i deres finanslovudspil, at de vil have skatterne ned i stedet for.
Jeg tror godt, at vi kan finde fodslag med Venstre efter et valg både med hensyn til et skattestop og med hensyn til at få skatterne ned.
Det tror jeg bestemt er muligt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-09-13:
Vi har jo hørt Venstres ordfører sige i dag, at man bare ville bygge videre på den skattepolitik, man ville overtage, hvis man – måtte nogen forbyde det – skulle komme i regering igen.
Det tager jeg da som udtryk for, at Venstre står ved sit ord om, at man i dag stemmer for indeksering af en lang række afgifter, og dem har man tænkt sig at fortsætte med.
Det er også bekræftet i dag i Jyllands-Posten.
Kan Dansk Folkeparti acceptere det?
Og hvordan ville man selv finansiere, at der ikke skal være en indeksering af afgifterne?
Jesper Petersen (SF), 2012-09-13:
Jeg synes, det er fantastisk at høre hr. Dennis Flydtkjær i dag.
På alle måder, det kan måles på, var det en stærkt asocial politik.
Og så ender det med, at Dansk Folkeparti siger: Det her kan vi virkelig ikke være med til, for det er for skævt.
Selv om forholdene for de lavtlønnede danskere bliver forbedret, selv om de fattigste pensionister får en klækkelig fremgang, og på trods af at det er langt, langt bedre end alt, hvad man kunne præstere under den tidligere regering, vil Dansk Folkeparti ikke være med, fordi det skulle være for skævt.
Det er hyklerisk, og det hænger overhovedet ikke sammen.
Lad os så prøve at komme frem til nogle af de lidt mere konkrete spørgsmål.
Noget af det, man gør med den her skattereform, er jo, at man lader de mest velstillede danskere bidrage mere, i form af at de ikke længere skal have børnecheck, og at man lader bankerne betale mere – begge dele for, at de lavtlønnede kan få mere ud af deres arbejdsindsats.
Vil Dansk Folkeparti afskaffe de to ting?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Hvad Venstres logik er i, at de i dag stemmer for en afgiftsforhøjelse, men samtidig i sit finanslovudspil argumenterer for en nedsættelse, må man spørge Venstres medlemmer om, det vil jeg ikke stå og redegøre for.
Jeg kan redegøre for, at i Dansk Folkeparti stemmer vi nej til forslaget i dag, og vi har et mål om, at afgifterne skal ned, så det kan mindske grænsehandelen, få arbejdspladserne tilbage til Danmark og få den omsætning til at blive hjemme i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-13:
Socialdemokraternes ordfører siger, at alle skal bidrage, men det er jo faktisk ikke tilfældet med den her skattereform.
Altså, der er nogle, der taber på skattereformen, og der er nogle, der vinder på skattereformen, og nogle af dem, der i meget høj grad bidrager, nogle af dem, der i meget høj grad betaler for bl.a. mine skattelettelser, er førtidspensionisterne.
Det er faktisk en af de grupper, som bidrager med allermest til de her nye skattelettelser.
Jeg har hørt regeringen argumentere med, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det derfor er rimeligt, at man laver en mindre regulering af overførselsindkomsterne.
Det er faktisk over 10.000 kr. årligt, man som førtidspensionist taber på den her reform.
Hvorfor synes Socialdemokraterne, at det her er fair?
Er det virkelig fair set med socialdemokratiske øjne, at de mennesker, der er så syge, at vi som samfund har sagt, at de skal på førtidspension, er en af de grupper, der bidrager mest til, at bl.a. den socialdemokratiske ordfører kan få skattelettelser?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Jeg vil sådan set svare fru Karina Adsbøl, at jeg i mit første svar til fru Karina Adsbøl understregede, at der er nogle betragtelige løft til folkepensionister og til folk uden for arbejdsmarkedet, som er på førtidspension.
Det er både, mens de er på førtidspension, at der, hvis de kan gå fra gammel ordning til ny ordning, er et pænt løft, og når de så engang bliver folkepensionister, er det også den persongruppe, som vil nyde godt af, at vi hæver ældrechecken og øger pensionstillægget.
Så på den måde synes jeg, at der er en god social balance i det.
Og jeg håber, at de organisationer også vil medgive mig, at der er de positive takter i den her skattereform.
Det, jeg så her i Folketinget vil sige til Dansk Folkeparti, er, at det undrer mig meget, at Dansk Folkeparti stemmer imod en skattereform, som sikrer, at landets folkepensionister og landets førtidspensionister får et løft i deres indkomst ud af den her skattereform.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Jeg kan forstå, at der er noget, hr. Thomas Jensen fuldstændig har misforstået, og jeg kan da også forstå, at hr. Thomas Jensen ikke har læst høringssvarene fra handicapforeninger som Spastikerforeningen, LEV og dem, som varetager interesserne for de mennesker, som ikke kan være på arbejdsmarkedet, fordi de har så stort et handicap.
Du har ikke læst det, Hr. Thomas Jensen, så jeg vil godt citere herfra, og det er fra landsformand Susanne Olsen
: »Jeg har været en del af det handicappolitiske arbejde i 32 år.
Så længe jeg kan huske, har der været lyst til at udvide vores område, og man har været lydhør, når vi kom med konstruktive forslag.
Jeg kan ikke erindre, at det nogensinde er gået så meget ned ad bakke som i år.
Derfor kan jeg konstatere, at hr. Thomas Jensen overhovedet ikke har læst, hvordan det her rammer mennesker med handicap.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Jeg synes, der er en god social balance i den her skattereform, og hvis vi skal trække nogle konkrete grupper frem, så synes jeg, det er rigtig, rigtig positivt, at vi med den her skattereform sørger for, at de folkepensionister, som ikke har så meget at gøre godt med – hverken i opsparing eller i indkomst – får et løft i ældrechecken på op til 4.500 kr. og et løft i pensionstillægget på op til 750 kr.
Det vil sige, at de fattigste folkepensionister kan se frem til at få en ekstra indtægt i de kommende år på 5.250 kr.
Det er bemærkelsesværdigt, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at støtte den prioritering, og det er vel at mærke noget, som i varierende grad kommer 850.000 folkepensionister til gode.
De får en indtægtsforbedring.
Derudover er der dem, der desværre ikke kan passe et arbejde, altså mange af dem, som er på førtidspension.
Der går vi også ind og styrer indsatsen f.eks. over for dem, som er på den gamle ordning, dvs. ordningen fra før 2003.
Der er der tilbud om at komme over på den nye ordning.
Det vil give en betragtelig indkomststigning.
Derudover, og det synes jeg også er meget overset i den her skattereform, vil især de førtidspensionister, som desværre ikke kan passe et arbejde – og derfor ikke får sparet op til alderdommen via arbejdsmarkedspensioner – få rigtig stor gavn af løftet i ældrechecken og løftet i pensionstillægget.
På den måde synes jeg, at der er en rigtig, rigtig god balance for de mest udsatte grupper i vores samfund.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Jeg kan forstå, at ordføreren går meget op i social lighed, for det taler han hele tiden om.
Men jeg kunne egentlig godt – når vi taler social lighed – tænke mig at høre, om ordføreren mener, at det er rimeligt, at mennesker med handicap skal betale for skattelettelser.
Og jeg vil godt citere Sytter Kristensen fra Landsforeningen LEV, som siger: »Jeg kan ikke erindre at have oplevet et lignende angreb på samfundets mest udsatte og sårbare borgere i de mere end ti år, jeg har været formand for Landsforeningen LEV«.
Det siger jo lidt om de ting, hr. Thomas Jensen står og siger på talerstolen om Dansk Folkeparti og den tidligere regering.
Er det social lighed, at man finansierer skattelettelser på baggrund af mennesker med så dybe handicap, at der ikke er plads til dem på arbejdsmarkedet?
Er det rimeligt, og er det ifølge hr. Thomas Jensen social lighed?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Vi gør, hvad vi kan for at rydde op i det skattesystem, som vi har overtaget fra VKO, og bl.a. var der jo en forårspakke i 2009, og der var en genopretningspakke i 2010, hvor Venstre, Konservative og Danske Folkeparti m.fl., gik ind og vedtog en række afgifter, som vi jo selvfølgelig har overtaget, og de er jo med til at påvirke skattetrykket i de kommende år.
Det er jo sådan nogle, vi er ved at prøve at afskaffe.
Nogle af dem har vi heldigvis afskaffet, og mens vi er ved skabe et mere fair skattesystem, så vil det selvfølgelig også påvirke det samlede skattetryk, og i øvrigt vil skattetrykket jo også blive påvirket af den generelle udvikling i dansk økonomi, og der vil jeg bare lige minde hr. Ole Birk Olesen om, at vi altså står i en svær krise lige nu, hvor især det private forbrug halter betragteligt efter, hvad det burde være.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Det er jo rigtig nok, som den socialdemokratiske ordfører siger, at skattereformen i sig selv sænker skatten på arbejde.
Der opkræves 27 mia. kr. mere i personskatter næste år, end der bliver opkrævet i år.
Det hænger jo ikke sammen.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Skatten på arbejde kommer ned med den her skattereform, det er uomtvisteligt.
Derudover vil jeg godt sige, at den her regering jo er i gang med et skattepolitisk oprydningsarbejde.
Efter 10 år med et mere eller mindre overholdt skattestop har vi jo set nogle mærkelige knopskydninger i skattesystemet, f.eks. skattetiltag, der sender arbejdspladser ud af Danmark.
Vi kan se det på f.eks. hr. Lars Løkke Rasmussens iværksætterskat.
Den afskaffer vi nu her senere på efteråret.
Der er hr. Lars Løkke Rasmussens multimedieafgift, som vi har afskaffet, og så er der hr. Lars Løkke Rasmussens fedtafgift, som vi meget, meget gerne vil afskaffe.
Det er jo alt sammen sådan nogle ting, vi skal have ud af skattesystemet, og samtidig siger vi, at vi også gerne vil indrette vores skattesystem på en mere fair måde.
Lad os nu sidde de her 4 år og vurder os på det, og så efter 8 år kan man vurdere os på det, for vi har en ambition om at holde skattetrykket på nogenlunde det niveau, vi har i dag, og – hvis det er muligt – også gerne sænke det lidt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Grunden til, at jeg undrede mig lidt, er, at da vi sidste år diskuterede regeringens finanslovaftale med Enhedslisten, måtte regeringspartierne jo indrømme, at stigningen på 5,5 mia. kr. i skatter og afgifter isoleret set øgede uligheden.
Der meldte man så ud, at til gengæld skulle skattereformen rette op på det, og det må man så bare konstatere ikke skete.
Så det er bare for historieskrivningens skyld.
Derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål fra tidligere: Betyder den skatteaftale, som regeringen har lavet med Venstre og Konservative, at danskerne, når man gør hele regnebrættet op, har flere penge i egne lommer i forhold til det udspil, som regeringen lagde ud?
Er der ikke det modsætningsforhold mellem skattelettelser og velfærd, som Socialdemokratiet hidtil har sagt?