runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Poulsen (RV), 2009-11-10:
Jamen det er jo ikke rigtigt, at ejerne er ude.
De sidder jo og holder ejendommene i håb om bedre tider, og når selskaberne så vil gå ind og købe til markedsprisen, som er alt for høj med de alt for høje huslejer, så kan jeg da ikke se det på anden måde, end at det er en støtte til de entreprenører, som allerede har forbygget sig.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-11-10:
Det Radikale Venstre vil jo gerne være med til at skaffe flere almene boliger, som folk med almindelige indkomster kan bo i.
De må også gerne ligge i en passende afstand fra deres arbejdsplads.
På den måde er det her forslag jo ganske sympatisk.
Men så må jeg rigtignok sige, at så forstår jeg heller ikke ret meget mere af det, for det fremgår, at man gerne vil have, at regeringen skal sørge for, at der gives lov til, at de almene boligselskaber må opkøbe private ejendomme, men de kan jo allerede gøre det, som det er nu, hvis ellers boligselskaberne og kommunen bliver enige om det.
Det, som så er tilbage, er jo, om det så er en god forretning at købe disse ejendomme.
Det tror jeg ikke det er.
Man må da tænke på, at hvis man køber sådan en ejendom, selv om man får den til en billig penge, så skal den jo også renoveres, istandsættes og så udlejes til en billigere leje end den, der er der nu.
Det kan jeg simpelt hen ikke få til at hænge sammen.
Det er jo rigtigt, at der findes mange nye byggerier med lejligheder, som ikke kan lejes ud til markedsprisen, og jeg synes også, at det er en god idé, at der sker byggeri af almene boliger, når vi har lavkonjunktur, altså sker, når der er ledig kapacitet i byggebranchen, og når jordpriserne måske er stagnerende.
For så vidt er det jo et rigtigt tidspunkt til at bygge, skal vi sige alt det, som vi har brug for i de kommende år, f.eks. rationelle, attraktive ældreboliger og plejeboliger.
Men jeg synes, det er meget tvivlsomt, om vi får billigere boliger ved at lade boligselskaberne købe private ejendomme, i hvert fald hvis det skal ske til markedsprisen.
Som sagt vil vi gerne se flere almene boliger, men vi kan ikke stemme for det forslag, som ligger her.
Knud Kristensen (KF), 2009-11-10:
B 12 er et forslag om, at almene boligselskaber skal have mulighed for at opkøbe de tomme ejendomme og boliger, der er, som følge af at der er krise i landet.
Man kan jo selvfølgelig indledningsvis have meget sympati for det forslag, fordi det jo er et meget rigtigt tankesæt, der ligger bag, at man skulle kunne gøre sådan.
Som også flere ordførere har fremhævet, dækker beslutningsforslaget jo implicit den lov, som netop findes på området.
Vi kan jo se, at der allerede nu her for 2010 på nuværende tidspunkt er anmeldt knap 6.000 boliger, der er undervejs med at blive nyopført.
Så er der spørgsmålet om at gå ind at købe de ejendomme, som står tomme.
Jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten ikke har dyrket beslutningsforslaget noget mere og måske var kommet med noget, der er mere visionært end det, som der ligger i forslaget i dag med den mulighed, der foreligger.
I forårspakken fik boligforeningerne på daværende tidspunkt netop en større frihed til at kunne agere inden for deres felt i samarbejde med kommunerne.
Som det også er fremgået af ordførertalerne her fra talerstolen, foreligger muligheden jo allerede for de boligselskaber.
Derfor må jeg sige, at det måske er for at bringe lidt fokus på sin egen person eller sit eget parti eller noget i den retning – det kan jo kun hr. Frank Aaen selv vide – at beslutningsforslaget er fremsat, men vi fra Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte det.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-10:
Enhedslisten foreslår her, at almene boligselskaber fremover skal kunne købe private ejendomme med henblik på udlejning.
Det kan jo f.eks. være de mange boliger, der er blevet bygget af spekulanter i krisen, og som nu står tomme, og hvis ejere er på konkursens rand eller allerede er over den.
I dag kan man i Børsen f.eks. læse om danmarkshistoriens største tvangsauktion, Klosterparken i Ringsted, og store dele af landets havneområder er lige nu omdannede til rene glas- og stålørkner.
Den udvikling har fundet sted, fordi boligmarkedet har været så spekulationspræget de sidste år, at man ikke har bygget på baggrund af et reelt behov; der er bygget luksusboliger, som der i dag ikke er afsætningsmuligheder for.
Boliger er blevet spekulationsobjekter og ikke bare et sted at bo, godt hjulpet på vej af regeringens politik, for med kombinationen af ejendomsskattestop, afdragsfri lån og flekslån skabte man altså en farlig cocktail, som medførte en helt utrolig spekulationskultur på ejendomsmarkedet.
Derfor har regeringen også et ansvar for den situation, vi står i lige nu, med det ønske om liberalisering og wildwesttilstande på ejendomsmarkedet, som man havde.
Nu står vi så med dårligt planlagte byområder, med tomme boliger og med et mismatch mellem befolkningens boligbehov og de nybyggede boliger.
Det er ærgerligt.
Og for at de her boliger ikke bare skal stå tomme, synes vi i SF sådan set, det er fint, at de omdannes til almene boliger, og det sker formentlig de facto ikke uden en ydelsesstøtte.
Men jeg må også sige her afslutningsvis, at selv om vi støtter intentionen, er vi også lidt bekymrede for, om det kan lade sig gøre, for det er klart, at det skal være inden for rammerne af maksimumsbeløbet, for ingen boligselskaber skal købe boliger, der giver tårnhøje huslejer.
Det er trods alt noget af det vigtige i almene boliger, at der er en husleje, der er til at betale.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-11-10:
B 12 er et beslutningsforslag fra Enhedslisten, som ønsker, at almene boligselskaber skal have ret til at opkøbe private ejendomme, og det gælder både udlejningsejendomme, parcelhuse og ejerlejligheder.
I Dansk Folkeparti har vi fuld forståelse for, at almene boligselskaber har mulighed for at opkøbe private udlejningsejendomme.
Opkøb af private ejendomme kan dog allerede foretages i dag efter de eksisterende regler, blot er kravet, at det sker uden støtte, at det er for egne penge, og at indtægter og udgifter skal hænge sammen inden for en tiårig periode.
Det mener vi i Dansk Folkeparti egentlig er rimeligt.
Med hensyn til muligheder for, at boligforeninger skal kunne opkøbe huse i parcelhusområder og dermed sikre et mere varieret udbud af ældreegnede boliger, mener vi, det er misvisende, da mange ældre netop flytter fra eget parcelhus til mindre lejligheder, bl.a. begrundet i, at de ikke magter at holde huset med hensyn til den daglige rengøring.
I Dansk Folkeparti mener vi heller ikke, det er en opgave for de almene boligorganisationer at opkøbe nogle enkelte spredte parcelhuse.
Det giver alt for store omkostninger, da der ingen stordriftsfordele er forbundet med det, og dermed vil lejen blive alt for høj.
Vi kan på den baggrund ikke stemme for beslutningsforslaget.
Tina Petersen (DF), 2009-11-10:
Det gør Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke.
Vi har en fornuftig minister på området, som godt kan se problematikken i, at 7 timer på årsbasis ikke er tilstrækkeligt, når man skal deltage i sociale arrangementer som fødselsdage osv., og jeg synes egentlig, høringssvarene taler deres eget sprog.
Man kan så undre sig lidt, for området havde jo et budget på, så vidt jeg husker, 13,5 mio. kr., og det er i dag på 40-41 mio. kr., hvis jeg ikke husker helt forkert, så der er sket et kæmpe fremskridt på området.
Man dokumenterer egentlig de 7 timer med, at det samlet set kun er 30 pct. af dem, der har behovet, som vil gøre brug af mere end 7 timer årligt.
Det er jo ikke et område, der er kendt for, at der foregår misbrug af midlerne, tværtimod, vil jeg sige.
Så jeg synes da, at er der mulighed for at kigge på det, er det det, man skal.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-10:
Det er bare for at sige, at der rigtignok var et tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti ikke var med i satspuljeftalerne.
Vi gjorde, jeg vil ikke sige helt det samme, men lidt det samme som hr. Frank Aaen, vi stod og råbte og skreg, og de andre partier ville ikke være med til at afskaffe satspuljen.
Så må man jo som parti på et eller andet tidspunkt gøre op med sig selv, om man så vil blive ved med at stå der, som hr. Frank Aaen gør, og råbe og skrige og ikke få noget som helst igennem, eller om man vil gå ind og søge indflydelse på de ting, fordi man kan se, at sådan er de faktiske forhold rent faktisk.
Jeg vil bare endnu en gang opfordre til, at hr. Frank Aaen taler med sine venner på venstrefløjen, som jo i høj grad også er med til at blokere for, at satspuljemidlerne kan gå tilbage.
Jeg kan godt forstå, at hr. Frank Aaen bliver lidt utilpas, for det er da irriterende, når man nu er på den fløj, som hr. Frank Aaen er på.
Men sådan er vilkårene jo bare.
Det er bare vigtigt, at folk derude forstår, at sådan hænger det altså bare sammen.
Jeg vil også bare sige, at det, at Dansk Folkeparti bl.a. er gået med ind i satspuljeforhandlingerne og har haft indflydelse på, hvordan pengene bliver udmøntet der, har resulteret i, at der f.eks. nu er kommet en ældrepulje i forbindelse med satspuljen, hvor frivillige organisationer kan søge til aktiviteter, som kan være med til f.eks. at være til gavn for de ældre, som måske har mistet en ægtefælle, måske kan man lave nogle aktiviteter i forhold til dem eller i forhold til handicappede osv. osv.
Det kommer der jo også ud af det, vil jeg sige, så der ikke kun er den der sort-hvide fremstilling, som hr. Frank Aaen kommer frem med her.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Jeg kan berolige med, at det har vi gjort for længst, også her i Folketingssalen, hvor vi har debatteret det her.
Men altså det med, at når nu den er der, må man jo også være med, i stedet for at sørge for at få den forandret.
Det er jo nemlig sådan, at Dansk Folkeparti, indtil den dag de selv kom til fadet og selv kunne få lov til at være med til at fordele pengene, var imod og holdt lange taler her i Folketinget om, hvor skrækkelig en ordning det var.
Det sagde man altså, lige indtil man selv blev inviteret med indenfor og kunne være med til at fordele tyveriet, og det er jo ikke usædvanligt for Dansk Folkeparti.
Man siger et udenfor og gør noget andet indenfor.
Der var også engang, hvor Dansk Folkeparti holdt taler om, at Den Sociale Pensionsfond var blevet stjålet, hvad den også var.
Der var et løfte om, at pensionister skulle have en særlig ekstra pension betalt af Den Sociale Pensionsfond, som de havde betalt ind til, men da pengene så skulle ud, var de forsvundet.
Det var man også imod, men det støtter man i dag.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-10:
Jeg vil bare sige, at hvis hr. Frank Aaen virkelig ønsker at afskaffe satspuljen – og det kan der godt være en vis ræson i – kunne det jo være en god idé, hvis hr. Frank Aaen eksempelvis talte lidt med sine socialdemokratiske venner ovre på venstrefløjen.
Den socialdemokratiske kongres har jo meget fornuftigt pålagt den socialdemokratiske folketingsgruppe at arbejde for, at satspuljen bliver afskaffet og pengene tilbageført til overførselsindkomsterne, men den socialdemokratiske gruppe i Folketinget har nægtet at efterleve sin egen kongres' anbefaling på området, og det ville jo være fint, hvis hr. Frank Aaen kunne bruge sit skyts derover i større grad, end tilfældet er her.
For Dansk Folkepartis vedkommende synes vi jo sådan set, at satspuljen skal afskaffes og pengene tilbageføres til overførselsindkomsterne.
Men når nu den er der, er det jo bedst at gå inden for og få indflydelse på de ting, der rent faktisk foregår, i stedet for at stå uden for.
Men hr. Frank Aaen kunne måske sige til sine venner på venstrefløjen, at de skal sørge for at leve op til det, deres egen kongres har pålagt dem.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
For når man år efter år beregner, hvor meget en sats, en pension eller dagpenge skal stige med for at følge løn- og prisudviklingen i samfundet og så bagefter trækker 0,3 pct. fra – og gør det i 17 år – kan vi godt være enige om, at der så kommer til at mangle en hel del.
Og som jeg sagde før, er det for en almindelig folkepensionist 6.500 kr., for en arbejdsløs mere end 8.500 kr., altså store beløb for folk, der ikke har mange penge.
Det er en samlet sum på 11 mia. kr., og det mener jeg er et pænt stort beløb.
Men det øger uligheden, og så får man altså nogle penge stillet til rådighed, og det er det, der er det særegne i forhold til andre love.
Der er også mange andre forlig her i Folketinget, hvor man går ind og forhandler: Kan vi nu få nogle bedre jernbaner?
Kan vi nu få et bedre miljø?
Det er naturligvis også fint, men her har vi en konstruktion, hvor det på forhånd er sådan – altså, jeg var til finanslovforhandlinger, selv om det godt nok kun var et kvarters tid, men jeg var dog med til finanslovforhandlinger – at der kun indbydes de partier, der er med i tyveriet.
For man skal være tyv for at få lov til at være med til at fordele pengene, og man sidder bag lukkede døre, og så er det sådan, at kun hvis alle er enige, kan pengene udbetales.
Det er da særegent.
Jeg kender ikke andre konstruktioner i Folketinget, der er sådan, at man på den måde låser hinanden fast og giver hver enkelt vetoret, og i det her tilfælde får altså alle partier fra Dansk Folkeparti til SF vetoret, med hensyn til om der skal ske ændringer, fordi man er blevet klogere – f.eks. fordi man er blevet klogere efter en høring om et emne, som lovgivningen vedrører.
Det er – heldigvis – fuldstændig usædvanlig udemokratisk i det danske Folketing.
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det ville være pænt og fornuftigt, når man debatterer satspuljepengene, at man tager helheden med, for hr. Frank Aaen har det med at få det til at fremstå, som om man tager 0,3 pct. af de her overførselsydelser, uden at der overhovedet sker andet med det.
Overførselsindkomsterne har jo også en generel løn- og prisstigning, som altså sættes som en procent, der er et gennemsnit af, hvad der ellers sker af løn- og prisstigning på området.
Så der er jo ikke tale om, at der bliver taget fra et område.
Lad os sige – jeg kan ikke helt præcis tallene her – at der for et par år siden var tale om en stigning på måske knap 4 pct., så er det altså 0,3 pct. af den samlede stigning, som så går i en pulje, der bliver geninvesteret til præcis samme målgruppe.
Jeg har meget vanskeligt ved at forstå, at det ikke skulle være fornuftigt og give mening i forhold til lige præcis at gøre noget målrettet for den her målgruppe.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Det vil jeg altid være parat til.
Og man må da forholde sig til, om man synes det er rimeligt, at i stedet for, at pensioner følger lønudviklingen i samfundet, skal de her altså reduceres, fordi man vil putte penge ned i en satspulje.
Men o.k., jeg udelukker ikke, at regeringen synes, det er i orden med øget ulighed – jeg undrer mig lidt over nogle af de andre partier, der er med, men jeg udelukker ikke, at regeringen synes, det er i orden med øget ulighed.
Men hvad så med lovgivningsprocessen?
Jeg vil spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at selv om et drønende flertal i Folketinget synes, at den 7-timers-grænse, jeg og andre nævnte før, skal ændres, så bliver den ikke ændret, hvis bare et af de partier, der er med i satspuljen, siger nej.
Vivi Kier (KF), 2009-11-10:
At være hørehæmmet er et handicap, som både kan isolere og udelukke det enkelte menneske fra at deltage i det helt almindelige samfundsliv.
Derfor er retten til at få en tolk en væsentlig rettighed, som nu lægges ind i den fælles tolkeløsning.
Der har været afprøvet forskellige modeller siden 2000, og med det her lovforslag tages der nu endelig skridt til en langt mere smidig og enkel indgang til at få en tolk.
Der var tre gennemgående ønsker til en ny social tolkeløsning, og de drejede sig om én indgang, retssikkerhed og en hensigtsmæssig struktur.
Forud for dette lovforslag har der været udarbejdet en rapport.
Jeg mener, at vi har fundet en god model med lovforslaget, en model, der giver ubegrænset tolkning i forbindelse med aktiviteter, der er nødvendige for, at man kan deltage i samfundslivet på lige fod med alle andre.
Der har været kritik af, at listen med eksempler ikke er udtømmende, men det er vigtigt for mig at understrege, at listen jo alene giver eksempler, og at der nu også bliver mulighed for at klage.
Ud over den ubegrænsede tolkning indfører vi også med dette lovforslag en timebank for den enkelte hørehæmmede, og vi har fra konservativ side lyttet til kritikken om, at timebanken er for lille.
Jeg forstår bekymringen, men jeg vil også understrege, at den nye fælles tolkeløsning vil blive fulgt tæt.
Alle partier i satspuljekredsen har besluttet årligt at vurdere, hvorvidt der skal justeres i forhold til det antal timer, der er fastsat.
Der oprettes også en statslig tolkemyndighed, som får til opgave at træffe afgørelser om, hvorvidt en borger er omfattet af retten til den fælles tolkeløsning.
Tolkemyndigheden skal også gennemføre udbud i forhold til leverandører på området, og så skal den understøtte den udvikling, der er i gang på området vedrørende hørehandicap.
Alt i alt har der været bred enighed blandt alle satspuljepartierne om, at det her lovforslag faktisk er en væsentlig forbedring af hele høreområdet.
Lovforslaget træder i kraft den 1. januar 2010, og som sagt er partierne enige om at følge det tæt.
Der er ingen tvivl om, at vi gerne kvartalsvis vil vide, hvordan det går med den her timebank, og allerede om 1 år vil vi som sagt se på, hvordan timebanken fungerer, og eventuelt foretage justeringer.
Vi kan tilslutte os lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Med hensyn til ministerens indledende bemærkninger om ikke at gå ind i en diskussion om satspuljekonstruktionen, men henvise det til spørgsmål, vil jeg sige til ministeren, at tekniske spørgsmål, ting, som ikke lige umiddelbart kan afklares, fordi de måske kræver en nærmere undersøgelse, kan vi klare under udvalgsarbejdet med spørgsmål, og så bliver vi alle sammen klogere; politik foregår her under førstebehandlingen.
Det, vi jo har førstebehandlinger til, er at diskutere politikken bag det lovforslag, der bliver fremlagt.
Derfor må vi da have en reaktion på: punkt 1, om det ikke er en meget særegen lovgivningsproces, der er omkring satspuljen, og punkt 2, om det ikke er en meget særegen finansiering, der er af satspuljen.
Det må vi da kunne få en debat om her i salen.
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Hvordan kan Socialdemokraternes boligordfører, hr. Thomas Jensen, få det til at lyde, som om der står en minister og taler udenom, når jeg helt klart siger, at der er tegn på, at tilsagnsgivningen allerede nu er begyndt at stige, og at vi netop med kommunernes budgetindberetninger får et signal om, at der altså er tegn på, at den her aktivitet lige præcis er på vej op, og at vi endda måske har været forsigtige i vores skøn om 4.000-5.000 boliger?
Sådan set kommer der formodentlig til at være mellem 5.000 og 6.000.
Ordføreren står igen igen og siger, at det var et skridt i den rigtige retning, men at man alligevel undlod at stemme for lovforslaget.
Jeg er godt klar over, at ordføreren også godt ved, at hans eget bagland er noget forundret over, at Socialdemokraterne fuldstændig slap tøjlerne i det her lovforslag og overhovedet ikke gav nogen støtte til, at vi faktisk forbedrede mulighederne for, at der kan blive bygget almene boliger i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2009-11-10:
Det, jeg må konstatere her, er, at indenrigs- og socialministeren snakker udenom.
Vi kan ikke få nogen garanti for, at der i 2010 bliver opført de boliger, som ministeren lovede ved lovens vedtagelse i maj måned.
Det er desværre et faktum.
Og hvilke konsekvenser har det?
Det har de konsekvenser, at vi igen får et kæmpe efterslæb, i forhold til hvilket behov der er for at få opført almene boliger i Danmark.
Så desværre snakker ministeren udenom og kan ikke garantere, at de tal, der blev lagt frem i maj, også holder i dag, i november.
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Det, jeg præcis redegjorde for i min tale i forbindelse med beslutningsforslaget her, var sådan set, at der i 2010 formodentlig vil blive givet tilsagn til et sted mellem 5.000 og 6.000 boliger på landsplan.
Det er jeg stadig væk forundret over.
Thomas Jensen (S), 2009-11-10:
Tak til ministeren.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at der bliver bygget nogle nye almene boliger, for vi ved, at der er behov for det.
Det har ministerens egne rapporter jo også tidligere sagt.
Vi ved ikke, præcis hvor snittet skal ligge, men ca. 6.000 om året er nok det tal, det kan ligge på lige nu.
Det kan være, at det tal ændrer sig i opadgående retning de kommende år på grund af befolkningsprognosen.
Der er med andre ord behov for, at der er en stor byggeaktivitet i den almene sektor, i særdeleshed af familieboliger, og derfor synes jeg også, det er lidt tragisk, når vi ved, at i år er det år i 38 år, hvor der er blevet opført færrest almene boliger.
Vi har fået vedtaget en ny lov herinde, og da loven blev vedtaget, gik den nytiltrådte statsminister ud og sagde, at nu blev der allerede i 2010 opført 4.000-5.000 nye almene boliger, og indenrigs- og socialministeren stemte jo selvfølgelig i og bekræftede det tal.
Nu er det sådan, at vi allerede her i november 2009 har tilsagnstallene for de seneste måneder; der kommer jo selvfølgelig nogle tilsagn ind de kommende måneder, men jeg vil så høre ministeren: Kan ministeren på baggrund af de tilsagnstal, der er kommet indtil videre, med sikkerhed sige, at der i 2010 vil blive opført de 4.000-5.000 boliger, som ministeren lovede, da lovforslaget blev vedtaget i maj måned?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Når jeg hører ministeren tale om folk, der har faldefærdige rønner, kan man jo tænke på Låsby-Svendsen eller sådan nogle mennesker, og så kunne jeg tænke mig at spørge: Kunne man forestille sig, at der vil komme et lovforslag fra regeringen, der handler om, at man som boligejer bliver gjort ansvarlig, når man forlader den, for at stille et eller andet beløb til rådighed, for at den eventuelt kan blive revet ned efterfølgende?
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Jamen jeg er fuldstændig klar over, at der fra oppositionens side er frit slag på ønskelisten, og at man bare uafbrudt vil have flere penge til det ene og det andet og det tredje.
Og tak for fantasien på området.
Jeg synes, at vi lige præcis tog et meget, meget vigtigt skridt ved at lave den her pulje på de 150 mio. kr. netop til at give en saltvandsindsprøjtning til at få ryddet op i de faldefærdige boliger på landet.
Der er også en del, der hedder personligt ansvar i det her med faldefærdige rønner.
Der har vel været en ejer af en sådan bolig på et tidspunkt.
Det kunne man måske også tage med ind i debatten, når jeg efterlyser, at vi hele tiden har helheden med, når vi diskuterer de her ting.
Jeg er helt superglad og tilfreds med, at vi lavede den her pulje til at nedrive de faldefærdige rønner, men jeg må minde om, at vi stadig væk skal have balance i den diskussion, som også handler om et personligt ansvar.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Vi har nu lyttet til debatten og kan bl.a. høre, at Venstres ordfører har været meget begejstret for, at vi har den her pulje på 150 mio. kr., og at den faktisk bliver brugt helt op, og at der allerede nu hos kommunerne ligger ansøgninger, der matcher at få brugt de her midler, i hvert fald med hensyn til at få nedrevet bygninger osv.
Det er jo ganske flot.
Men mener ministeren ikke også, at det er lidt ærgerligt?
For det er jo et engangsknald.
Ville det ikke have været sjovere, hvis det var noget, der fortsatte i årene fremover, sådan at man hvert år havde muligheden for at bruge et beløb på f.eks. 150 mio. kr. både til at løse nogle opgaver og også til at fremme beskæftigelse og sikre, at de unge mennesker kan komme i gang?