Ole Glahn (RV), 2007-01-30:
Ministeren præsenterer sit lovforslag ved at sige, at det i hovedtræk er en videreførelse af de elementer, der indgår i den nuværende lovgivning på det her område.
Der var tale om nogle forenklinger og moderniseringer.
Det, der står i den nuværende lov, og det, der kommer til at stå i den nye lov, for så vidt angår sikring af kvalitet og indhold i den gødning og de jordforbedringsmidler, der sælges, er et naturligt krav, nemlig at man som kunde ved, hvad det er, man køber.
Det kan kunderne, og det er jo så landmænd, skovbrugere, gartnere og haveejere m.fl., være meget tilfredse med.
Det nye er, at hensynet til menneskers, dyrs og planters sundhed også vil indgå på lige fod med jordbrugernes behov for kvalitet og indhold.
Ministeren bemyndiges til at forbyde salget af et produkt, hvis der er begrundet mistanke om, at det kan skade mennesker, dyr, planter eller miljøet i bredere forstand.
Denne del af lovforslaget er vi principielt tilhængere af, idet vi ligesom de foregående ordførere lægger meget stor vægt på, at hensynet til menneskers, dyrs og planters sundhed sættes i højsædet, ligesom det er vigtigt, at hensynet til det omkringliggende miljø også tilgodeses.
Jeg kan ikke i denne sammenhæng lade være med at sige, at vi her igen er i en situation, hvor man, hvis man havde økologisk produktion, ikke havde disse problemer.
Så var man sikker på, at det var en del af det kredsløb, som naturen selv har skabt.
Så man kan sige, at det også her er et udtryk for, at vi ikke kun anvender naturens principper, når vi driver landbrug, havebrug og gartneri.
I lovforslaget gives der også mulighed for at regulere produktion, opbevaring, køb og salg, distribution, import og eksport af alle gødninger og jordforbedringsmidler.
Der gives mulighed for at kræve samtlige led i handelskæden registreret.
Årsagen er, at visse typer af ammoniumnitratgødning kan misbruges til terrorformål.
Det er en afgørende nyskabelse i denne lovgivning, og som det også er sagt fra flere ordføreres side, er denne del af det et led i en antiterroraftale.
Men vi skal være sikre på, at vi bruger vores kræfter og vores indsats på områder, hvor det medfører den største mindskelse af risikoen for terror.
Vi er i Det Radikale Venstre meget usikre på, om det voldsomme kontrolapparat, som ministeren med denne lov kan etablere, står i et rimeligt forhold til risikoen.
Hvorfor går man ikke udelukkende efter de gødningsarter, der indeholder en høj koncentration af ammoniumnitrat?
Så godt som alle høringssvar indeholder kritik af det voldsomme bureaukrati, der skal opbygges, med de mange kontroller, fødevareministeren kan indføre.
Det forstår vi godt.
For Det Radikale Venstre er det generelt vigtigt, at vi, hver gang der lægges op til yderligere kontrol og bureaukrati, stiller os selv spørgsmålet, om målet kan bære disse midler, ligesom det er vigtigt at prøve at sætte alle de enkelte lovforslags kontrolbestemmelser ind i en større sammenhæng med alle de andre love.
Vi må spørge, om vi hver gang lægger en sten til et alt for bureaukratisk kontrolsamfund præget af mistillid og frygt.
Vi er også over for dette forslag meget betænkelige ved alle de bemyndigelser, der overlades til ministeren.
Hver gang vi siger ja til det, flytter vi jo kompetence og indflydelse fra Folketinget til regeringen.
Det er usundt ud fra et demokratisk synspunkt.
Vores samlede melding er, at vi går åbent ind i disse forhandlinger, idet vi synes, at de positive dele af forslaget vejer tungt.
Men vi har altså en række kritiske spørgsmål, som vi gerne vil stille i udvalgsbehandlingen.