runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Som det er blevet sagt nogle gange, er det her ikke et nyt forslag; det er et forslag, som handler om at lave et nationalt register, som alle mennesker i Danmark indgår i, og som så kan bruges i politiets efterforskningsarbejde.
Jeg vil dog også lige minde om, at man, da det med at kunne lave dna-prøver var en ny ting, så også havde en tanke om, at det var det mest fantastiske redskab overhovedet, for så kunne man jo bare se, hvem der havde været der, og hvis nogen havde været på et gerningssted, så havde de nok også gjort noget kriminelt.
Senere opdagede man, at sådan noget dna f.eks. godt kan blive plantet på et gerningssted, og at der kan ske mange fejl med sådan noget.
Derudover vil jeg også sige, at det er helt grundlæggende principielt for Enhedslisten, at vi ikke ønsker et samfund, hvor alle mennesker er at finde i et register, hvor en stat har registreret alle menneskers dna, lige så lidt som vi ønsker at leve i et samfund, hvor man indopererer chips i armene på små babyer, så man altid ved, hvor alle befinder sig.
Det ville også have været et rigtig nyttigt redskab til at opklare kriminalitet, hvis vi ligesom alle sammen var registreret, så staten kunne overvåge, præcis hvor vi befandt os hvornår.
Det minder om noget, der har været i nogle totalitære samfund, der har eksisteret i historien, og som vi bestemt ikke synes er nogle fejl, der bør gentage sig.
Derfor er det jo én ting at sige, at ja, det er i strid med menneskerettighedskonventionen, men en anden ting er sådan set også det principielle, hele årsagen til, at vi har en menneskerettighedskonvention, som sætter sådan nogle grænser her, som jo er, at man i demokratiske og frie samfund skal have lov til at bevæge sig frit og være fri, uden at staten konsekvent overvåger en.
Ud over det helt principielle og menneskeretlige i det vil jeg så også bare sige, at jo større registre man opbygger, jo større er risikoen også for, at oplysningerne deri bliver misbrugt; det skal man også indregne.
Så må man også, som det også er blevet påpeget, sige, at det i hvert fald nok ikke vil være en lille økonomisk udgift.
Hvis nogen skulle være i tvivl, kan jeg sige, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om vores internationale forpligtelser, som jeg forstår ministeren mener at vi er så omklamret af, at vi ikke kan gennemføre det her forslag.
Det kan vi tage en selvstændig diskussion af engang.
Vil der være noget forkert i forhold til de forpligtelser i at sikre, at personer, der kommer hertil udefra og vil have opholdstilladelse i Danmark, får taget en dna-prøve?
I parentes bemærket
skal jeg sige, at det jo desværre er sådan, at det kan ses i vores kriminalitetsstatistikker, at der er en meget stor overrepræsentation af bl.a. personer, der kommer hertil fra udlandet.
Ikke mindst mænd, der kommer hertil ude fra det store udland, begår jo rigtig meget mere kriminalitet, end danskere gør.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-31:
Jeg synes, at vi har et godt dna-register, som det er i dag.
Det er rigtigt, at hvis alle var registreret fra fødslen og man altid ville have et register på alle, så ville man kunne finde forbrydelser og opklare forbrydelser tidligere.
Det, vi også skal forholde os til, er, hvilke forskellige forpligtelser vi har i forhold til hensynet til privatlivets fred.
Der er også faldet nogle domme, som bl.a. har betydet, at der er faldet dom om, at den lov, man havde i Storbritannien, krænkede retten til privatliv og familieretten.
Derfor har vi de regler i Danmark, som vi har, og det synes jeg sådan set er meget fint.
Vi har mulighed for at opbevare dna, indtil personen fylder 80, hvis vedkommende er blevet sigtet, men ellers må vi forvente, at vi skal have en grund til at udtage en dna-prøve fra en person, som vi mistænker for at have begået en kriminel handling.
Jeg tror, jeg fik nævnt, at hvis man vil dna-registrere udlændinge, vil det være i strid med diskriminationsforbuddet i menneskerettighedskonventionens artikel 14, jf. artikel 8, så det vil altså være konventionsstridigt, hvis man som dansk stat siger, at alle udlændinge, der kommer hertil, skal aflægge dna-materiale, inden de får lov at komme ind.
Så ja, det vil være i strid med konventionerne, og det er også en af grundene til, at regeringen ikke støtter forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Jeg havde egentlig besluttet mig for ikke at stille nogen spørgsmål, men nu hørte jeg alligevel, at hr. Preben Bang Henriksen selv havde en hel del holdninger til det, ud over hvad der måske var forberedt på forhånd.
; altså at Venstre er relativt skeptisk over for, at man tolker dommen så stringent, at man bare siger, at det, der gjaldt i den her specifikke sag for England, skal vi lige præcis overføre til Danmark i den her meget specifikke form, sådan som regeringen bliver ved med at sige
Altså, man sletter registreringer i registreret, som faktisk kunne være brugbare.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-31:
Jeg bliver spurgt, om det er korrekt forstået, hvordan Venstres holdning er eller har været til fortolkningen af den her dom fra Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg bliver spørgeren svar skyldig.
Det ved jeg faktisk ikke.
På det her område må jeg svare på egne vegne, og jeg vil sige, at når man af Menneskerettighedsdomstolen bliver pålagt at slette dna-oplysninger på en uskyldig dreng, så tror jeg ikke, det går lettere for et land at opbevare dna på en hel befolkning, heriblandt på fuldstændig nyfødte.
Så jeg tror, at det vil føre til samme resultat, men jeg bliver spørgeren svar skyldig, for så vidt angår, hvad der tidligere måtte være skrevet eller sagt.
Jeg kan næsten høre, at der ligger et eller andet under spørgsmålet fra Dansk Folkepartis side.
Trine Bramsen (S), 2014-01-31:
Tak for det.
Det er jo ikke noget nyt forslag, vi diskuterer i dag.
Dna-registrering har været foreslået utallige gange de seneste år, og argumenterne imod har ikke ændret sig meget.
Som bekendt finder der allerede i dag registrering af dna-profiler sted.
Personer sigtet for lovovertrædelser, der har en strafferamme på 1½ års fængsel eller derover, og sager vedrørende børnepornografi, registreres allerede.
Registreringen af dømte opbevares i udgangspunktet, indtil den pågældende fylder 80 år, og derudover kan der registreres dna fra personer, der ønsker at rense sig selv for mistanke.
Vi Socialdemokrater ønsker selvfølgelig, at vores politi skal have de bedste redskaber til at opklare kriminalitet.
Men politiets redskaber skal gå hånd i hånd med privatlivsbeskyttelse.
Forslaget handler jo i høj grad om værdier.
Hvis man holder forslaget op imod den europæiske menneskerettighedskonvention, som der efter min klare opfattelse er bred opbakning til fra dansk side og på tværs af Folketingets partier, jamen så er der også nogle store udfordringer forbundet hermed. Så kort og godt mener vi Socialdemokrater, at balancen mellem den personlige frihed og efterforskningsredskaberne for politiet til opklaring af forbrydelser tipper med dette forslag.
Hvor skal pengene komme fra?
Det spørgsmål kunne jeg godt tænke mig at få besvaret af forslagsstillerne.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte B 21.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Det sidste er utrolig nemt at svare på.
Vi har jo faktisk – jeg ved ikke, om ordføreren har bemærket det – skåret det her forslag kraftigt til, så vi drypvis over årene kan få forbedret det register, der kan bruges til at opklare også grov kriminalitet.
Den udgift, der ligger i det, vil man umiddelbart kunne finansiere gennem de tiltag, man generelt har i forbindelse med finansloven.
Det har vi også nævnt i forslaget.
Derudover ligger der jo en kæmpemæssig besparelse – det tror jeg ikke at fru Trine Bramsen kan lukke øjnene for.
Vi har den ene politiansvarlige efter den anden, som siger, at man vil kunne undgå at bruge rigtig mange ressourcer, specielt i de tunge sager, hvis man havde mulighed for at matche de dna-spor, man finder, med et centralt register.
Vi har i øjeblikket den situation, at man har brugt utrolig mange ressourcer på det attentat, der var på Lars Hedegaard.
Der kan vi jo i dag læse, at der bl.a. indgår dna fra en spytklat fundet på det pågældende sted.
Hvis man havde haft et register, hvor man for et år siden kunne have matchet de ting, havde man jo kunnet spare utrolig mange ressourcer hos politiet.
Trine Bramsen (S), 2014-01-31:
Nu havde jeg jo håbet, at spørgeren ville komme med en konkret anvisning på, hvor de her penge skulle komme fra.
Der kom en henvisning til finansloven og en henvisning til, at det ville tjene sig selv ind.
Jeg har ikke set en dokumentation af, at det vil det gøre.
Der skal stadig væk indsamles beviser.
Derfor mener jeg ikke, at det er en argumentation for, at det forslag, som forslagsstillerne har fremsat, går o p op.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Jeg synes altså heller ikke, at ordføreren forholder sig til det konkrete eksempel, som jeg nævnte, nemlig Lars Hedegaard, altså forfatteren, journalisten, som blev overfaldet i sit eget hjem, som jeg nævnte, og der var nogen, der skød på ham.
Der er brugt så mange politiressourcer på det, ligesom der i øvrigt gøres i mange andre sager, hvor det måske i den sidste ende ikke lykkes at opklare dem.
Men i en sag som den her, ville det jo have været utrolig nyttigt, hvis man kunne matche det dna, man meget specifikt finder, med et register.
Det er jo i virkeligheden det bedste argument for det, og jeg forstår ikke, at ordføreren totalt lukker øjnene for den argumentation, men det er selvfølgelig ordførerens valg.
Trine Bramsen (S), 2014-01-31:
Jeg mener faktisk ikke, at det er en business case, spørgeren her beskriver.
Jeg har ikke fået noget svar på, om det koster det samme med hensyn til ressourceforbruget ved at føre sager og lave opklaring og ved at føre et stort register, som vil være utrolig omkostningsfyldt.
Det kan jeg heller ikke se af forslaget, som jeg selvfølgelig har læst.
Så må jeg for det andet fremhæve, at det her jo, som jeg også sagde i min tale, handler om værdier.
Vi socialdemokrater mener ikke, at alle mennesker i Danmark skal registreres.
Vi mener ikke, at forslaget her går hånd i hånd med hensynet til det privatliv, som vi mener at det er helt essentielt at alle danskere har.
Igen må jeg sige, at jeg har ikke fået fremlagt dokumentation for, at det her forslag finansierer sig selv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-31:
Jeg er igen taler for også Det Radikale Venstre, og jeg tror, det korte svar på, om SF kan gå ind for det her beslutningsforslag, er nej.
Vi kan ikke støtte det her forslag.
Jeg kunne næsten fristes til at henvise til nogle af de mange tidligere ordførertaler, jeg har holdt om det samme emne, for Dansk Folkeparti er nemlig rigtig flittig til at genfremsætte det her forslag.
Og jeg tror næsten, vi har diskuteret det i alle varianter.
Man har altså ret til ikke at stå i et register, når man ikke er dømt for noget ulovligt.
Det er en menneskeret, og det er noget, vi selvfølgelig har tænkt os at bakke op.
Jeg tror, det er ret tydeligt, at det her forslag omhandler noget, der ikke kan lade sig gøre, og jeg vil sige, at den her sag er lukket for os.
Jeg kunne sagtens se mange fordele ved et fuldt og dækkende dna-register – jeg tror faktisk, SF og Dansk Folkeparti har været nogle af de eneste, som har bakket sådan et register op.
Men forskellen er, at i SF har vi taget konsekvensen af, at det her ikke kan lade sig gøre.
Og derfor synes jeg faktisk, at det er nytteløst at gå meget længere ind i detaljerne af det her forslag.
Jeg må sige, at meldingen er den samme, som den har været sidste gang og sidste gang igen.
Vi kan ikke støtte det her forslag.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Det store flertal af den danske befolkning er jo heldigvis ikke dømt for noget kriminelt og bliver nok heller aldrig dømt for noget kriminelt, men alligevel står vi jo altså i en hel del registre.
Lad mig nævne eksemplet PKU-registeret.
Når man bliver født, bliver man jo mødt er en flink hospitalsansat sygeplejerske, der sikrer, at der bliver taget en lille blodprøve af hælen på det her spædbarn.
De spædbørn har jo igennem mange år været udsat for det, og jeg tror, at det er de færreste forældre, der siger nej til det.
Der står man altså i et register, selv om man ikke er dømt for noget kriminelt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-31:
Men forskellen er jo, at det register er til rent sundhedsfaglige formål.
Når man bliver frifundet, har man faktisk en ret til ikke længere at indgå i sådan et register, og det er der faktisk nogle mennesker, som er alvorligt optaget af, og det synes jeg vi skal respektere, og derfor bliver det endnu en gang et nej til det her forslag.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Må jeg ikke lige fortælle fru Karina Lorentzen Dehnhardt noget om politiets arbejdsmetoder her?
Her står man jo så i en slags register hos politiet i en periode, som uskyldig.
Var det dog ikke bedre, at vi fik lavet et landsdækkende register, hvor det ikke var nødvendigt at optage så mange prøver over lang tid, men hvor man bare på forhånd sikrede sig at finde gerningsmanden ved hjælp af et eneste match?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-31:
Jo, men jeg anerkender, at det her er et vildt værdifuldt redskab for politiet; det er der ingen tvivl om.
Jeg er også overbevist om, at man, hvis man havde et landsdækkende register, så ville spare rigtig, rigtig mange ressourcer.
Jeg har personligt svært ved at se, at der skulle være det store problem i det, forstået på den måde, at man jo kun bliver forbundet med et gerningssted, når man har begået noget kriminelt.
Så det er jo ikke hvem som helst, der kan komme i spil i forhold til et dna-register.
Og det er det, der er forskellen på SF og DF, nemlig at vi anerkender de menneskerettigheder og de domme, der er faldet ved Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke er begejstret for konventioner og alle den her slags ting, som sikrer borgerne nogle frihedsrettigheder, men dér står SF nok et lidt andet sted.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Hvad er det, der har ændret sig fra dengang til nu, og som gør, at man ikke bare lige gennemfører det, men sender tingene i et udvalg – eller om nogle vil, i en syltekrukke?
Uha, det sidste er jo en lang diskussion, den tror jeg lige vi parkerer til en anden debat.
Men jeg kunne godt tænke mig lige trods alt at fokusere på den her sag om PET, som vi jo er enige om viser, at der er et behov for at gøre noget i en anden retning omkring offentligt ansattes ytringsfrihed.
Kan vi ikke der blive enige om, at den sag jo så også fremadrettet viser, at der er et problem, for lige nu har vi godt nok fyret en minister – det var Enhedslisten med til – men vi har jo ikke fundet ud af, hvad der rent faktisk foregik?
Vi har jo ikke sikkerhed for, at embedsmandsapparatet bliver undersøgt nærmere.
Vi har nogle mennesker, der givetvis ved en hel masse ting, men som ikke tør ytre sig, så viser den sag ikke meget godt behovet for, at Folketinget strammer skruen til fordel for, at de offentligt ansatte har noget mere ytringsfrihed?
Trine Bramsen (S), 2014-01-31:
Jamen det her handler jo om, at vi gerne vil gennemføre politik, der er gennemarbejdet, og som vi har en idé om virker, altså som ikke bare er symbolpolitik, men som er de bedst mulige initiativer i forhold til at sikre offentligt ansattes ytringsfrihed.
Jeg synes, at man som politiker har et ansvar for at lytte til eksperter, inden man fremsætter politik her i Folketinget.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Altså, jeg vil takke for de eksempler, som er nævnt i beslutningsforslaget.
Det er jo rigtigt nok, at der også tidligere har været eksempler.
Men jeg må i forhold til det politiske arbejde, jeg og Dansk Folkepartis folketingsgruppe har været med i igennem de seneste år og specielt i den seneste tid, sige, at vi faktisk oplever, at der kommer flere henvendelser fra folk, der synes, at tingene ikke fungerer på den rigtige måde, og at tingene ikke er i orden, men hvor det faktisk viser sig, at de er enormt nervøse for at skulle fortælle om de ting.
Det er derfor, vi siger, at alt det gjort op i sin helhed
– selvfølgelig også offentlighedslovens ændring, som regeringen står bag, hvormed de ansatte afskæres fra en af ventilerne – gør, at man ud fra et helhedsbillede bør have den opfattelse, at man skal støtte det her eller noget lignende, så vi virkelig kan komme de ansatte til hjælp, der faktisk har brug for, at de kan pleje deres ytringsfrihed.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-31:
Liberal Alliance er i lighed med tidligere positivt indstillet over for forslagets første del, og vi er negativt indstillet over for forslagets anden del.
Lad mig lige hurtigt overstå den anden del først, som handler om at indføre omvendt bevisbyrde.
Det er ikke rigtig noget, vi gør det i i Liberal Alliance, og jeg tror egentlig, jeg under almindelige omstændigheder ville kunne finde gode citater af fru Pernille Skipper og andre, der ville betegne det som en rigtig dårlig idé.
Men hvis fru Pernille Skipper ønsker uddybning, skal hun være velkommen til at stille mig spørgsmål til dette punkt.
Det første punkt, der handler om et nævn i forhold til at sikre offentligt ansattes ytringsfrihed, er vi som sagt og som bekendt positivt indstillet over for.
Vi synes, ytringsfriheden er en af de mest om ikke den mest centrale frihedsrettighed for borgerne, og derfor er det selvfølgelig vigtigt at sikre, at der ikke er nogen, der f.eks. mister deres job, fordi chefen ser sig sur på dem over ytringer, som de har foretaget.
Det kan kombineres med whistleblowerordninger, det kan kombineres med andre ting, generelt måske også en større accept af, at ytringsfrihed er et gode i vores samfund, og derfor håber jeg jo også, at Enhedslisten vil se positivt på det, når vi på et tidspunkt vender tilbage til diskussionerne om blasfemiparagraffer og racismeparagraffer og andre gode ting, hvis ytringsfriheden virkelig er noget, der ligger partiet så meget på sinde.
Det var det jo oprindelig, da partiet blev stiftet, men så er man blevet lidt mere reserveret, især i diskussionen om racismeparagraffen, senere.
Nok om det.
Hvis nu vi skal være fair over for Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, er de nu blevet ramt af statsapparatet og almindelige hensyn til, at man selvfølgelig er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og den slags, så nu er de lidt mere reserverede, end de vil være i oppositionstiden, så det kommer man nok alligevel ikke igennem med.
Men det kunne jo faktisk godt være, at vi kunne rykke noget på den anden del.
Jeg forstod det sådan, at Dansk Folkeparti også var blevet mere positive, og at SF måske igen er blevet positive efter i går, og der er måske i virkeligheden mulighed for at lægge et ret godt pres i forhold til den del af forslaget, og det synes jeg vi skulle arbejde videre med i stedet for at bringe det her til afstemning, for det vil jo bare falde med et brag.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Tak for det.
Jeg tror, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig med mig, at der er forskel på ansættelsesret og strafferet, og når man taler om omvendt bevisbyrde i den her sammenhæng, er der jo ikke nogen, der bliver dømt for noget, og dermed er der heller ikke nogen, der er uskyldige som enkeltpersoner.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Simon Emil Ammitzbøll om noget.
Det er i dag sådan, at vi siger, det er ulovligt at fyre mennesker, fordi de er gravide og skal have et barn.
Hvis ikke man gider betale for deres barselsorlov, siger vi så: Hvis I så fyrer dem, lige når de er blevet gravide, eller lige når I har fundet ud af, at de er gravide, skal I bevise, at det ikke har noget med graviditeten at gøre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-31:
Vi ønsker ikke, at der skal være omvendt bevisbyrde nogen steder, men det er ikke sådan, at det er et forslag, ordføreren kan forvente kommer som et beslutningsforslag, for jeg tror, der vil være nogenlunde samme sandsynlighed for vedtagelse af det som det, der ligger her.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Jeg kan forstå det sådan, at hr. Simon Emil synes, det er groft over for arbejdsgiverne, at de, hvis de fyrer en kvinde, der er gravid, skal begrunde og forklare, at det altså ikke har noget med graviditeten at gøre.
Det er simpelt hen en for stor beskyttelse af gravide kvinder.
Er det sådan, jeg skal forstå Liberal Alliances holdning?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-31:
Det skal forstås sådan, at vi konsekvent er imod omvendt bevisbyrde, også i arbejdsretlige forhold.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Det er sjovt, for det var netop lige præcis det polemiske spørgsmål, jeg ville stille for sjov, men det vil jeg lade være med.
Vi kan nok godt blive enige om, at det er lidt mindre end en livsbeslutning at skrive et læserbrev end at blive gravid, og heldigvis for det.
Nu bruger hr. Tom Behnke jo eksemplet med massefyringer: en virksomhed eller i det her tilfælde en offentlig myndighed, der står og skal fyre 200 medarbejdere, og så er der fem, der skynder sig at skrive et læserbrev.
Jeg tror, at hr. Tom Behnke kender ansættelsesretten godt nok til at vide, at fordi man står med 200 mennesker, der skal fyres, har man allerede sandsynliggjort, at det ikke er på grund af ytring.
Så jeg tror, at hr. Tom Behnke nok lige bliver nødt til at bekræfte over for mig, at den omvendte bevisbyrde jo ikke betyder, at man ikke kan fyres.
Det betyder, at ens chef skal forklare, at det ikke var på grund af ytringen eller graviditeten.
Tom Behnke (KF), 2014-01-31:
Det er fuldstændig korrekt.
I forhold til alle de medarbejdere, der ikke nåede at skrive et læserbrev, skal chefen ikke begrunde det ud over den begrundelse, der findes allerede i vore dage, hvorimod chefen over for den, der har skrevet et læserbrev, lige præcis og specifikt skal godtgøre, hvorfor man alligevel synes, at vedkommende skulle fyres, og at det i øvrigt ikke havde noget at gøre med læserbrevet.
Men det behøver ikke kun at være massefyringer.
Det kan også være på en virksomhed, hvor man har haft en voldsom kontrovers med en medarbejder, hvor der daglig er samarbejdsproblemer, strid og ballade, og den pågældende medarbejder så også lige synes, vedkommende skal skrive et læserbrev, hvorefter det så i øvrigt bliver endnu vanskeligere at sørge for at fyre den her medarbejder.
Men det kunne jo sagtens være, at medarbejderen i forvejen selv havde bragt sig i en position, hvor vedkommende stod sig bedre ved at finde sig en anden arbejdsplads.
Der er det bare, at hver gang man laver den der omvendte bevisbyrde, bliver det vanskeligere at sørge for, at man har de rigtige folk til at løse de rigtige opgaver.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-31:
Jeg ved ikke, om det var det, som fru Pernille Skipper ønskede sig, altså at der skulle være nogen, der tog ordet til den her ordførertale, men uanset det lykkedes det.
Jeg vil da godt spørge Enhedslisten om noget, når vi oplever de her store skandaler, der har været under den regering, vi sidder med nu, eksempelvis PET-skandalen, som fru Pernille Skipper selv har beskæftiget sig med, og om hvilken hun jo også udtalte, at man gerne ville sige noget til; man sagde, man var farveblind osv., altså uanset hvilken regering der var, ville man gøre det, man gjorde. Kunne man så ikke tænke sig, at det, når det er den regering, der i den grad skyder ansvaret fra sig og lader nogle ministre ligesom være ufejlbarlige, selv om det jo er klart, at det er deres ansvar, var en af årsagerne til, at behovet for at få offentligt ansatte til at ytre sig mere er aktuelt?
Det samme gælder Offentlighedskommissionen – noget, vi vel er enige om – der kom med anbefalingen om at indskrænke offentlighedsloven, den gennemførelse, der skete den 1. januar, og som også gør, at det er ret aktuelt at diskutere, hvad vi gør fremadrettet.