runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-22:
Men det vil Radikale Venstre heller ikke.
Radikale Venstre vil gerne give en række redskaber, som man så kan tage op og anvende dér, hvor de finder bedst anvendelse.
Vi ser det her som et ekstra redskab.
Og det betyder ikke, at vi hellere vil have dette redskab frem for et andet redskab.
Jeg tror faktisk, hvis jeg skal sige noget, at jeg sådan set ville være tilbøjelig til at mene, at netop de frivillige partnerskabsaftaler, som ordføreren omtaler, ville være det bedste.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-22:
Altså, helt ærligt er det da en katastrofe for et ungt menneske, der er vokset op i et udsat boligområde, hvis vedkommende aldrig nogen sinde får en chance for at få en uddannelse og et arbejde.
Det mener jeg er en personlig katastrofe.
Og det er helt rigtigt, at det nok er værre at blive skyllet væk i en oversvømmelse i Bangladesh end aldrig nogen sinde at få foden indenfor på arbejdsmarkedet.
Men det ændrer ikke på, at det er en katastrofe.
Hvis jeg lige hurtigt må svare på den anden del, vil jeg sige, at jeg meget håber, at det er sådan, at selv om kommunen vedtager, at de vil have sociale klausuler i hele kommunen, så må boligselskaberne modsætte sig det, men sådan læser jeg det ikke.
For det er netop så vigtigt, at det er i den enkelte afdeling, man foretager en vurdering af, hvordan man bedst får lavet en aftale.
Det jo det, man har gjort med de frivillige partnerskabsaftaler, og det er det, der fungerer så godt.
Det er det, der har givet de flotte tal.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Ordet katastrofe lyder jo meget voldsomt, og så må jeg indrømme, at jeg personligt tænker på oversvømmelser i Bangladesh og lignende.
Men okay, det er så De Konservatives opfattelse.
I det høringssvar, som boligselskabernes landsforening, Danmarks Almene Boliger, har sendt, står der bl.a. følgende sætning
Det er vigtigt, at vi sammen meget nøje overvejer, hvilken metode der giver det bedste resultat i den givne opgave.
Der tænkes på boligselskaberne og kommunerne.
Er ordføreren enig i, at her ligger nøglen til, at man netop kan give plads til de frivillige aftaler og lade dem udspille sig på bedste vis i de tilfælde, hvor de er indgået?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-22:
Vi har som samfund brug for, at der bliver uddannet rigtig mange elever, også til håndværksområdet, og byggeriet er en vigtig del af det.
Byggeriet er jo selvfølgelig i sagens natur dem, der har allermest brug for at have kvalificeret arbejdskraft, der kommer ind og kan varetage jobbene.
Lige præcis den almene sektor og byggeriet er i den grad i front, når det gælder om at skaffe praktikpladser.
De gør det rigtig godt, og de fortjener stor ros for de partnerskabsaftaler, der er indgået; de er i virkeligheden en frontløber for mange andre områder.
Det er rigtig godt med de frivillige aftaler, fordi de på en fleksibel måde tilskynder til at sikre de praktikpladser, der skal til, og i virkeligheden burde man jo derfor belønne de partnerskabsaftaler, som er indgået, og som viser, at tallene på det her område er langt bedre end alle andre steder.
I stedet for vælger man med det her forslag at straffe det område.
Risikoen ved det er jo desværre, at man fremover vil tænke, at det ikke kan betale sig at lave de her frivillige aftaler; det giver ingen mening, for man får overhovedet ikke ros for det, man får ikke lov at gøre det på sin egen måde, man bliver mødt med tvang og rigide regler, selv om man prøver at gøre det godt.
Det er i sig selv en katastrofe.
Så er der, som vi har været inde på tidligere, også det problem med de her aftaler, at de netop er mere rigide, og at de ikke kan tage de lokale hensyn.
Og nu taler jeg altså ikke om, at det er inden for byggeriet og i de virksomheder, der skal sørge for de her elever, man påpeger de problemer.
Og hvorfor gør de det?
Ja, det er, fordi der nogle steder ude i de her boligafdelinger, som vi har talt om tidligere i dag, desværre er massive sociale problemer.
Der er unge mennesker, som har så svære problemer, at de i en almindelig skolesituation ikke har en levende chance for at komme ind på arbejdsmarkedet, ikke har en levende chance for at få en praktikplads.
Disse unge mennesker har med nogle af de her partnerskabsaftaler med frivillige aftaler fået en enestående chance for at få foden indenfor og bevise deres værd ved at blive en del af en renoveringsopgave i det boligområde, de selv bor i, sådan at de, når de står op om morgenen, helt konkret kan se, at det arbejde, de udfører, gør en forskel for dem selv og for deres naboer.
Det er godt nok flot, og de skal have ros for, at man laver sådan nogle aftaler, som kan betyde en verden til forskel for de her unge mennesker.
Det risikerer vi nu også forsvinder, og det er også en katastrofe.
Der er ikke meget godt sige om det her forslag, og det bør mane til besindighed med de problemer, det kan skabe.
Ordet tro er blevet brugt rigtig meget i debatten; man tror, at det her vil hjælpe, og man tror alt muligt.
Problemet er bare, at hvis man tror forkert, så er det her lovforslag en katastrofe.
Vi kan ikke støtte det.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Jamen hvis hr. Eigil Andersen mener, at de virksomheder, der har praktikanter, leverer det bedste og billigste tilbud, behøver hr. Eigil Andersen ikke det her lovforslag, for at de får opgaven.
Det ved jeg ud fra det simple faktum, at kravet i dag er, at man skal tage det bedste og billigste tilbud.
Det er det, det her lovforslag vil lave om på, så man ikke behøver at tage det bedste og billigste, men kan tage det bedste og billigste med det krav om, at der skal være praktikanter.
Hvis det var sådan, at det tilbud med praktikanter i forvejen var bedst og billigst, behøvede man slet ikke at lave den her tilføjelse.
Men ændringen af loven laves jo, for at man kan tage et andet tilbud end det tilbud, som er bedst og billigst, uden krav om praktikanter.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Hvorfra ved Liberal Alliances ordfører, at prisen på et udbud bliver højere, fordi man kræver, at der skal være lærlinge ansat?
Så kan jeg heldigvis fortælle, at det ikke er tilfældet.
Jeg er fuldstændig klar over, at der er en diskussion i gang om den liste, og hvor mange det egentlig er, der skal stå på den.
Men jeg vil så sige, og det tror jeg nu også Venstre er enig i,
at det at være i skolepraktik er en god nødløsning.
Men jeg vil altid vurdere det sådan, at det ville være bedre, hvis man fik en, om jeg så må sige, rigtig praktikplads hos en arbejdsgiver.
Og hvis man derfor kan veksle nogle skolepraktikpladser til en rigtig praktikplads, bl.a. via det her lovforslag, så mener jeg, det er gået fremad, og det tror jeg da også er Venstres opfattelse.
Peter Juel Jensen (V), 2015-01-22:
Det var meget, meget klogt svaret af ordføreren, for de seneste tal fra Børne- og Undervisningsministeriet viser, at der faktisk kun er 600 elever på landsplan, som ikke kan færdiggøre deres ungdomsuddannelse via en skolepraktik.
Og det her lovforslag kommer næppe de 600 unge mennesker til gode, i og med at de er inden for nogle brancher, som ikke vil få gavn af det her.
Så vi snakker ikke om 10.000 unge mennesker, der mangler en praktikplads.
Og det var bare det, jeg prøvede på at forhindre.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Jeg tror, der er god mulighed for, at de firmaer, der har lærlinge, kan levere det billigste tilbud, fordi alle og enhver jo ved, at lærlingelønnen er lavere end den løn, de uddannede får.
Og i hvert fald i den sidste halvdel af en lærlings praktik vil lærlingen tit kunne næsten lige så meget som en færdiguddannet.
Så jeg tror, at det i virkeligheden samlet set – for man bruger selvfølgelig noget tid i starten på at lære dem op – er neutralt.
Karina Adsbøl (DF), 2015-01-22:
Det kan jo også lige så godt være et tysk firma, hvis det er det.
Så jeg deler simpelt hen ikke ordførerens præmis.
Det her er jeg hundrede procent sikker på også kommer til at gavne de danske elever og unge mennesker.
Det er også det, der er hensigten med det.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at vi følger op på det her.
Vi mødes igen om 2 år og ser, hvordan det går, også i forhold til de frivillige partnerskabsaftaler, for det her er jo, kan man sige, et redskab, man kan hive op af skuffen, hvis og såfremt det viser sig, at de frivillige partnerskabsaftaler ikke kan leve op til målsætningen på de 12 pct.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Vi har jo tidligere diskuteret med en ordfører om forskellene på de her partnerskabsaftaler og de sociale klausuler.
Jeg vil gerne høre den radikale ordfører om, hvad der er den radikale logik i at foretrække sociale klausuler frem for partnerskabsaftaler, når nu partnerskabsaftalerne i højere grad kan give beskæftigelse til dem, der er lokalt i boligområdet, og særlig til dem i de socialt udsatte ghettoområder.
Det er jo interessant.
Så hvad er lige begrundelsen for, at De Radikale hellere vil have sociale klausuler end partnerskabsaftaler?
Peter Juel Jensen (V), 2015-01-22:
Se, sådan et boligområde er jo et relativt stort byggeri, må man nok sige.
Der har vi nogle regler om, at det skal i udbud osv.
Hvordan harmonerer det med indførelsen af forventninger til, at der skal ansættes lærlinge?
Hvis det nu f.eks. er et tysk firma, der går hen og vinder sådan en opgave, eller et polsk, hvordan vil ordføreren så sikre, at det kommer danske unge til gavn?
Karina Adsbøl (DF), 2015-01-22:
Jeg tror, at Socialdemokraternes ordfører glemte, at Dansk Folkeparti også er en del af den her aftale, da han læste sin tale op.
Jeg ved ikke, om det er bevidst eller ubevidst.
Dansk Folkeparti fik i en tidligere aftale i 2013 sikret, at vi også skulle undersøge og følge op på manglen på praktikpladser og lærlingepladser, og hvor mange der blev skabt.
Aftalen fra 2013 medførte en undersøgelse af dette, da vi gerne ville have sikkerhed for, at der også blev skabt lærlinge- og praktikpladser.
Der var ingen, der på daværende tidspunkt kunne fortælle, hvor mange praktikpladser og lærlingepladser der blev skabt via de frivillige partnerskabsaftaler, og på daværende tidspunkt var der heller ikke opbakning til sociale klausuler, men det var der gudskelov et flertal for denne gang.
Endelig er der også enighed mellem de nævnte parter om – som supplement til de nævnte frivillige lokale partnerskabsaftaler – at etablere en hjemmel for de almene boligorganisationer.
Ungdommen er vores fremtid, og vi ved alle, hvor svært det er at få en praktikplads.
Som supplement til disse partnerskabsaftaler foreslås det som nævnt, at der bliver tilvejebragt en hjemmel til, at de almene boligorganisationer m.fl. kan anvende sociale klausuler om uddannelses- og praktikaftaler i forbindelse med konkrete udbud af bygge- og anlægsarbejder og tjenesteydelser.
Anvendelsen af de nævnte klausuler bliver dermed en del af de almene boligorganisationers lovlige virksomhedsområde, idet sådanne sociale klausuler dog skal respektere EU-rettens grundlæggende forbud mod forskelsbehandling, der udøves på grundlag af nationalitet.
Det er en rigtig god aftale, som Dansk Folkeparti er med i her.
Vi er også godt tilfredse med, at vi fik øget renoveringsrammen.
Det var en hård kamp, og vi havde nogle hårde diskussioner undervejs.
Vi arbejdede også for, at vi fik øget tilgængelighedspuljen, så mennesker med handicap også får mulighed for at blive tilgodeset, når der bygges almene boliger.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Jeg har det jo sådan, at det, vi vedtager nu, bare er en brik mere i at få skaffet de lærlingepladser og praktikpladser, vi skal.
Jeg tror ikke, at den bekymring, der er fra Venstres ordførers side, bliver til virkelighed.
For jeg tror virkelig, at her får vi skaffet det, der skal skaffes, og at der bliver meget mere opmærksomhed om de ting her.
Jeg ved godt, der er rigtig mange firmaer, der altid er nervøse, lige så snart der kommer lidt ekstra krav ind over, når de skal byde ind på noget.
Men på den anden side set
bliver de glade for os, når de når længere hen og kan se, at der er masser af arbejdskraft herhjemme med de kvalifikationer, de vil have.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Jeg ved ikke, om ordføreren mener, at den almene boligsektor skal sikre, at alle får praktikpladser i Danmark.
Det tror jeg er usandsynligt.
Men de her to ordninger kan ikke fungere sammen.
Hvis man læser høringssvaret fra Dansk Byggeri, kan man se, at de faktisk skriver det
: »Ved at indføre sociale klausuler udfordres partnerskabsaftalekonceptet, og det er efter Dansk Byggeris vurdering tvivlsomt, om de to modeller for at skaffe praktikpladser kan fungere sammen. Hvis virksomhederne tvinges til at tage en bestemt mængde lærlinge, når de bygger for boligselskaberne, vil fleksibiliteten ift. at udvikle lokale løsninger til gavn for boligområdets unge mindskes.
« Vi har jo netop set i nogle af de sager, vi har været ude at se på, f.eks. i Mjølnerparken, hvordan man har kunnet involvere de unge mennesker i de lokale byggesager, og hvordan det har løftet området i det hele taget. Vil ordføreren virkelig lade hånt om det?
Karina Adsbøl (DF), 2015-01-22:
Ja, hvis det stod til Dansk Folkeparti, så ville vi jo gerne sikre, at det skulle være danske lærlinge- og praktikpladser.
Vores håb er selvfølgelig også, at det er det, det bliver.
Det går vi også ud fra størstedelen af dem bliver, da størstedelen af dem, der står og mangler lærlinge- og praktikpladser, er unge danskere.
Vi synes, det er en god aftale.
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Det her er jo noget, der skal bruges for at fremme, at vi får flere elevpladser og praktikpladser, og hvis de frivillige partnerskabsaftaler løfter langt mere end det eller op til det, som vi fastsætter i lovgivningen, så er jeg da helt sikker på, at de nok skal blive brugt.
Det her er sådan set bare for at få flere praktikpladser og lærepladser, netop fordi vi gerne vil have, at firmaerne tager det ansvar, som de nu engang skal.
Vi har jo ikke nok lærlinge- og praktikpladser endnu, så de frivillige aftaler har altså ikke indfriet det, vi gerne vil have, for at vi kan have den kvalificerede arbejdskraft, som Venstre sandsynligvis også meget gerne vil have at vi har, så vi ikke skal importere den udefra.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Jeg kan godt være bekymret for, om ordføreren rent faktisk har læst høringssvarene.
BL, altså Boligselskabernes Landsforening, skriver: »Den klare fordel ved partnerskabsaftaler frem for sociale klausuler er, at partnerskaberne er fleksible.
De giver os mulighed for at forhandle med entreprenørerne om praktikpladser og andre beskæftigelsesrettede indsatser til lokale unge.
Dermed bidrager renoveringssagerne til både et fysisk og et socialt og beskæftigelsesmæssigt løft i det enkelte boligområde.
I perioder hvor entreprisen ikke giver de store muligheder for praktikpladser – f.eks. i en nedrivningsfase – kan vi i stedet opfordre entreprenøren til at tilbyde andre beskæftigelsesrettede indsatser, ferie og fritidsjobs mv.
Hvordan kan man bare tale partnerskabsaftalerne ned og så indføre de sociale klausuler i stedet for, som jo ikke er nær så nuancerede, ikke nær så målrettede mod det lokale område, som partnerskabsaftalerne er?
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Jeg tror nu ikke, det rykker ved, om de får et arbejde.
Jeg tror bare, at med det tiltag, vi gør nu, er der måske flere af dem, der kommer i arbejde og får en læreplads eller en elevplads.
Så jeg tror faktisk, de tiltag, vi gør, er rigtig gode tiltag, og de gør det modsatte af det, ordføreren siger.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-22:
Jeg er enig i, at det er rigtig vigtigt, at vi har en kvalificeret arbejdskraft.
Men jeg fik ikke rigtig svar på, om jeg så skal forstå det sådan, at prisen for at lave de her regler godt må være, at særligt udsatte unge mennesker i de her boligområder, der trænger til at blive renoveret, godt må miste deres måske eneste chance for nogen sinde at få foden indenfor på arbejdsmarkedet, for det er bare ærgerligt i det store billede.
Ja, hvis vi forudsætter, at det faktum, at man nu laver stramme rigide regler og straffer dem, der laver frivillige aftaler, ikke betyder, at der bliver færre frivillige aftaler.
Det er min store frygt, at der kommer færre frivillige aftaler, og at de aftaler, der bliver lavet, ikke tager de nødvendige lokale hensyn, som boligorganisationerne også selv er bekymrede for ikke kan tages i fremtiden.
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Altså, vi holder jo hele tiden øje med, hvad der sker på arbejdsmarkedet, og de sociale klausuler, som også bliver lavet frivilligt, er vi jo rigtig glade for.
Men ordføreren må jo kunne forstå, at de kvoter stadig væk ikke er opfyldt; der skulle gerne være nogle flere lærlinge- og praktikpladser, end vi har i dag.
Det er der så ikke kommet, og derfor må vi gøre nogle ekstra tiltag, for at vi har den velkvalificerede arbejdskraft den dag, hvor der er en masse af dem, der er der i dag, der går på efterløn eller går på pension.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi hele tiden har den kvalificerede arbejdskraft i Danmark, så vi ikke skal til at importere den udefra, hvad der egentlig ville komme til at koste meget mere i sidste ende.
Peter Juel Jensen (V), 2015-01-22:
Jeg blev ikke meget klogere af det svar.
Når vi nu har en ordning, vi er med i et fællesskab, EU, som gør, at vi kan byde på opgaver i andre lande, og det har danske virksomheder, det har dansk beskæftigelse, og det har danske unge stor, stor glæde af, så savner jeg svar på, hvordan ordføreren vil være med til at sikre, hvis det nu er et udenlandsk firma, som vinder en opgave i Danmark, at det her så kommer danske unge til gavn – for det var faktisk det, som ordføreren sagde i sin tale, nemlig at det her vil gavne danske unge.
Hvis det er et polsk firma, der vinder det her, hvordan kommer det så danske unge til glæde?
I værste fald: Vil det ikke blot være at stille danske virksomheder og danske unge i en ulige konkurrencesituation?
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-22:
Ja, ved nybyggeri.
Ellers er hjemmelen ved renovering givet til boligorganisationerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Altså det, der står i lovforslagets bemærkninger om, at kommunalbestyrelsen kan sørge for, at boligorganisationen skal overveje at anvende en social klausul, betyder ifølge fru Liv Holm Andersen, at kommunalbestyrelsen kan sige til boligorganisationen, at den skal anvende en social klausul.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-22:
Som jeg har forstået det, får boligorganisationerne en hjemmel ved renovering, kommunalbestyrelserne får hjemmel ved nybyggeri.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt det alene er et redskab, som boligorganisationerne får, eller om det også er et redskab, som kommunalbestyrelserne får.
Får kommunalbestyrelserne det redskab at kunne pålægge boligorganisationerne, at de skal lave sociale klausuler ved udbud af nybyggeri, eller får kommunalbestyrelserne ikke den mulighed, at de kan pålægge boligorganisationen sociale klausuler?
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-22:
Tak for det.
Det her lovforslag udmønter også en del af den føromtalte boligaftale, og lovforslaget her omhandler konkret muligheden for sociale klausuler i forbindelse med uddannelses- og praktikaftaler i renoveringsindsatsen.
Med lovforslaget får de almene boligorganisationer nemlig hjemmel til at stille krav om sociale klausuler om uddannelses- og praktikaftaler i forbindelse med udbud af bygge- og anlægsarbejder og tjenesteydelser.
Altså, der bliver lagt endnu en mulighed ind i det arbejde med at skaffe praktik- og uddannelsesaftaler; et supplement til den eksisterende indsats.
Det er sådan set det, Radikale Venstre anser det her for at være, nemlig et fint ekstra redskab, når en allerede eksisterende og i øvrigt mange steder god indsats hører op.
Derfor kan vi sådan set støtte det her yderligere redskab, som boligorganisationerne her får, og derfor støtter Radikale Venstre også lovforslaget.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2015-01-22:
Nu har Ole Birk Olesen læst lovforslaget, så det ved han jo godt.
Det her handler jo om, at vi sikrer, at man kan stille krav om sociale klausuler i forhold til at sikre, at vi får skabt nogle lærlinge- og elevpladser.
Det er rigtig godt for vores unge mennesker, som får en uddannelse, og det er sådan set dem, der skal videreføre vores samfund.
Der var tømrere, der ikke kunne få lærlingepladser.
Så derfor er det en rigtig god aftale.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Jamen jeg tænker bare, at eftersom Dansk Folkeparti har besluttet, at man støtter det her forslag, og eftersom man sågar har været med til at aftale det, så kan Dansk Folkeparti sige: Forslaget indebærer, at kommunalbestyrelsen kan stille krav til boligorganisationen om, at der skal være sociale klausuler – eller betyder lovforslaget, at kommunalbestyrelsen bare kan foreslå, at det skal overvejes af boligselskabet, om der skal stilles sociale klausuler?
Der er jo forskel på at kunne stille krav fra kommunalbestyrelsens side og så at kunne sige til boligorganisationen, at det altså er noget, I skal overveje.
Så hvad er det, der er lovens indhold?
Karina Adsbøl (DF), 2015-01-22:
Jeg skal prøve at gøre det lidt klarere.
Som jeg læste op i min tale, er det sådan, at man kan stille mulighed for sociale klausuler.
Så jeg kan godt forstå, at vi simpelt hen ikke er enige på det her punkt, og at Liberal Alliance ikke er enig i forhold til det med at skabe praktikpladser.
I forhold til at gå ned i deciderede detaljer og udspecificere, hvad der står i de juridiske bemærkninger i lovforslaget, kan man jo tolke det, som man vil.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, hvordan Dansk Folkeparti tolker en passage i lovens bemærkninger, hvor der står: »Som konsekvens af forslaget vil kommunalbestyrelsen endvidere – i forbindelse med tilsagn om støtte til nybyggeri m.v. – kunne stille som tilsagnsvilkår, at boligorganisationen eller en af de nævnte selvejende institutioner skal overveje at anvende en social klausul ...«. Hvad betyder det konkret, altså at kommunalbestyrelsen kan stille krav om, at boligselskabet skal overveje at stille en social klausul?
Kan kommunalbestyrelsen stille krav, eller hvad betyder det her?
Peter Juel Jensen (V), 2015-01-22:
Tak, formand.
Venstre kan ikke støtte forslaget, og det er ud fra den begrundelse, at vi i den her tid sidder omkring forhandlingsbordet netop for at lave et stykke arbejde, som i bund og grund skal munde ud i, at vi styrker vores gymnasium.
Og vedtager vi det her forslag, gør vi det på tværs af nogle forhandlinger, som vi i Venstre forventer os rigtig meget af.
Der er stadig væk mange ubekendte i forhandlingerne, og sætter vi dette forslag i søen på dette tidspunkt, vil det blokere for vores forhandlinger.
Men vi er enige så langt, at såfremt forhandlingerne ender ud på en sådan måde, at vi ikke har mulighed for at lave et tilfredsstillende ungdomsuddannelsestilbud til alle, så kan vi selvfølgelig se på det igen.
Målet er fra Venstres side, at ingen skal efterlades.
Jeg vil ikke gå dybere ind i forslaget, men blot gentage, hvad Venstre har sagt før, nemlig at vi nok meget snart bliver nødt til at se på hele ungdomsuddannelsessystemet i sammenhæng og ikke på de enkelte ungdomsuddannelser hver for sig.
Tænketanken DEA havde deres ungdomsuddannelseskommission.
Nu er jeg bornholmer, og der er vi ikke vant til at bruge så store ord, men vi bør på et tidspunkt nok nedsætte en arbejdsgruppe, der skal se på nogle af de udfordringer, vi står over for, altså med hensyn til at få bedre sammenhæng og bedre samarbejde mellem vores ungdomsuddannelser.