runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Skulle jeg forstå ordførerens svar sådan, at Enhedslisten ikke vil kæmpe for, at borgerne får en sikkerhed for ikke at skulle vente; at man sætter en tidsfrist, så det ikke må tage længere end f.eks. 110 uger; altså at man sætter nogle tidsfrister, så folk får en hurtig og effektiv hjælp?
For uanset hvad man siger, er der jo folk, heriblandt også læger, der er ude at sige, at det her vil medføre længere ventelister, fordi der ikke er kapacitet til at tage 7.000 borgere ind i det offentlige.
Det er der flere der har været ude at sige
, så derfor forstår jeg ikke, at Enhedslisten, som gerne vil fremstå som meget socialt bevidste, ikke tager højde for det i forhandlingerne om det her.
Så vil jeg høre: Når man sammenligner indkøbspriserne på høreapparater, hvorfor sammenligner man så ikke behandlingspriserne?
Er det noget, Enhedslisten har med i deres overvejelser?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-11-22:
Ja, det er egentlig fru Lisbeth Bech Poulsen, der er ordfører på dette forslag, men hun kunne ikke være her i dag.
Derfor skal jeg gøre det ganske kort: SF støtter forslaget.
Rosa Lund (EL), 2012-11-22:
Tak, og ikke mindst tak til de foregående ordførere for en virkelig god debat.
Jeg synes, de andre ordførere har været meget godt inde på, hvad det her lovforslag går ud på, og jeg vil bare sige, at vi i Enhedslisten støtter forslaget, og at vi håber, at det kan medføre hurtigere sagsbehandling for de kursister, tror jeg vi kan kalde dem, som skal benytte sig af SVU'en.
Og så vil jeg bare tilføje, at det, der omkring SVU for alvor er interessant at diskutere – det synes vi i hvert fald i Enhedslisten –
er, hvordan vi kan få gjort op med den massakre, som den tidligere borgerlige regering udsatte SVU'en for.
Enhedslisten bakker op om forslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-11-22:
Lovforslaget er et forslag af teknisk karakter, der skal give børne- og undervisningsministeren adgang til at delegere sin kompetence til administrationen af statens voksenuddannelsesstøtte og befordringsrabat til uddannelsessøgende på ungdomsuddannelserne.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Tak, formand.
Lovforslaget er en følge af ressortomlægningen mellem Børne- og Undervisningsministeriet og Forskningsministeriet og kan vist betegnes som et teknisk lovforslag.
Dermed kan De Konservative støtte lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2012-11-22:
Jeg tror, jeg vil se, om jeg kan slå alle rekorder for en kort opsamling som minister og derfor nøjes med at sige tak.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-22:
Dette lovforslag er en ressortsag, der omhandler statens voksenuddannelsesstøtte, SVU, og befordringsrabat.
Lovforslaget giver børne- og undervisningsministeren lov til at flytte bemyndigelsen over til forskningsministeren, som tager sig af SU.
Det er en forenkling, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Troels Ravn (S), 2012-11-22:
Lovforslaget her skal være med til at styrke inklusionen af elever med særlige behov på de frie skoler, og det er jeg rigtig, rigtig glad for og tilfreds med.
Med lovforslaget indføres en pligt for frie grundskoler og frie kostskoler til at inkludere elever med særlige behov i den almindelige undervisning.
I folkeskolen gælder allerede for det indeværende skoleår et specialundervisningsbegreb, der indebærer, at elever med behov for støtte i mindre end 9 ugentlige undervisningstimer for at kunne deltage i den almindelige undervisning ikke er specialundervisningselever, men skal inkluderes i den almindelige undervisning.
Det er dette specialundervisningsbegreb, som også nu gælder for skoleåret 2013-14 for de frie skoler.
Pligten til inklusion af elever med særlige behov i den almindelige undervisning på frie skoler, efterskoler, husholdningsskoler og håndarbejdsskoler skal ses i sammenhæng med, at undervisningen af undervisningspligtige elever på frie skoler efter lovgivningen nu skal stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Med forslaget her om at indføre pligt til inklusion af elever med særlige behov i friskoleloven og i lov om frie kostskoler understreges vigtigheden af, at også de frie skoler påtager sig opgaven med at inkludere elever med særlige behov i den almindelige undervisning.
At arbejde med inklusion handler om barnets bedste, om at styrke fællesskabet i skolen, så alle børn kan rummes i skolen.
Inklusion er derfor ikke en metode; men inklusion handler om et børnesyn, et menneskesyn og et skolesyn, der er båret af tanken om, at alle mennesker har brug for og ret til at tilhøre et fællesskab.
At være inkluderet betyder således, at barnet oplever sig selv som en naturlig og værdifuld deltager i et fællesskab.
Vi skal have skoler, som skal sikre alle elever et højere fagligt udbytte af undervisningen, uanset hvilke forudsætninger det enkelte barn har for uddannelse, og skoler, hvor færre elever modtager specialundervisning og flere inkluderes i den almindelige undervisning med de nødvendige støtteforanstaltninger og faglige udfordringer.
Jeg er således glad for, at Folketinget med dette lovforslag omlægger tilskudsordningerne til de frie skoler, så skolerne økonomisk har mulighed for at inkludere elever med særlige behov i den almindelige undervisning.
Socialdemokraterne kan naturligvis støtte forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-22:
Lovforslaget er en opfølgning på loven om inklusion i folkeskolen, som Dansk Folkeparti stemte ja til.
Lovforslaget ligestiller folkeskoler med friskoler.
Det er en midlertidig, 2-årig omlægning af tilskuddet, og om 2 år kommer der så en vedvarende ordning.
Lovforslaget giver også inklusionsstøtte til elever på frie kostskoler, f.eks. efterskoler, husholdningsskoler og håndarbejdsskoler.
Undtaget er dog de skoler, der har et særligt undervisningstilbud.
Lovforslaget ophæver endvidere særskilt tilsyn med de skoler, der er prøvefri i historiefaget, og det bliver erstattet med det almindelige tilsyn, der gælder for andre friskoler.
Endelig ophæves § 27 a om de såkaldte Ciriustilskud – der har i 2008-2012 været givet tilskud til folkehøjskoler med elever fra en række østeuropæiske lande.
Indtil videre kan Dansk Folkeparti støtte forslaget, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-11-22:
Tak for det.
Det betyder en omlægning af støtten, så de elever, der har behov for mindre end 9 specialundervisningstimer om ugen, i højere grad bliver inkluderet i undervisningen, og for elever med behov for mere end 9 timer om ugen ændres der ikke ved støtteordningen.
Det er meget nemmere blot at køre sine ting igennem, og der er utrolig mange skoleforeninger at mødes med på det her område, men for at få et godt resultat er det en rigtig god idé at lytte til dem, der arbejder med skoleformerne til daglig.
Jeg er af den opfattelse, at man både blandt de frie grundskoler og efterskolerne føler sig godt inddraget, og jeg håber, at det kan sikre en god implementering ude lokalt.
Samlet set kan vi altså fra radikal side støtte forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-11-22:
Intentionen med det her forslag er klar, nemlig den, at vi ønsker i så høj grad som mulig at inkludere alle elever i den almindelige undervisning frem for at udskille dem i særlige forløb, som ikke blot koster en masse penge, men som også er med til at fastholde visse elever i rollen som problembørn med de sociale og indlæringsmæssige konsekvenser, det kan have.
Efter det her lovforslag skal frie grundskoler og frie kostskoler for at sikre den her inklusion fremover give supplerende undervisning og anden faglig støtte til elever, der har behov for støtte, og som ikke kan understøttes alene ved brug af undervisningsdifferentiering og holddannelse.
Forslaget er blevet udarbejdet i samarbejde med de foreninger, der er på området, og der er jo også i høringssvarene givet udtryk for, at der er stor tilfredshed med forslaget.
Så i SF er vi glade for det her forslag, og vi støtter det varmt.
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
Enhedslisten er formentlig det eneste parti, der ikke støtter den inklusionsdagsorden, som først startede i folkeskolen, og som så nu skal udbredes til de private skoler.
Lad mig slå fast med det samme, at Enhedslisten ikke er imod inklusion.
Altså, det bedste for det enkelte barn – det er det, vi som velfærdssamfund skal levere.
Det er sådan, at vi allerede nu kan se, at de ting, vi førte frem i forbindelse med folkeskoleinklusionsloven, og de bekymringer, vi havde, desværre ser ud til at blive opfyldt.
Hvis man skal lykkes med en øget inklusion, er det afgørende, at de, der skal arbejde med det, lærerne, er klædt på til opgaven, og at de rammer, der er i skolen, er indrettet til formålet.
Det kræver, at lærerne er efteruddannet, og vi ser også i udtalelsen fra både folkeskolelærerne og friskolelærerne, at det er det, der er nødvendigt – at man kan matche den opgave, man skal løse.
Der skal være flere tolærerordninger, der skal være færre elever i de pågældende klasser – vi har jo i folkeskolen et historisk højt gennemsnitligt elevtal – og der skal være nogle fysiske rammer, der tilgodeser flere elevers behov.
De, der skal rådgive om inklusion, skal være kvalificerede til det.
Der skal altså være en styrkelse af PPR, og det er jo netop ikke det, der sker i den her proces, hvor man kører uden om PPR.
Alt dette har regeringen tilsidesat og i stedet alene skruet op for kravene, mindsket PPR'ens rolle, og det giver altså nogle dårligere betingelser for inklusion.
Vi ser det vel i de allerseneste tal, som er ret alarmerende, for, hvor mange elever især i de ældste klasser der søger væk fra folkeskolen.
Så der skal simpelt hen sættes en anden dagsorden på det her område.
Vi må ikke indrette skolen alene ud fra et politisk ønske om, at alle skal kunne være i den samme klasse, eller for den sags skyld at der skal spares penge.
Hvis skolerne skal inkludere flere børn, skal det udelukkende være, fordi det er til barnets eller elevens bedste.
Det her lovforslag er ikke til alles bedste, og det er yderst problematisk, at børn tages som gidsler i en politisk inklusionsdagsorden.
Det er vores vurdering, at det her forslag vil få negative konsekvenser for mange elever, og det er også vores vurdering, at der indbygget i lovforslaget er en enormt stor risiko for, at inklusionsdagsordenen ender med at blive en stor spareøvelse.
Da vi i forbindelse med folkeskoleinklusionsloven havde diskussionen om, hvad der kunne frigøres af midler til normalundervisningen, kunne vi høre den ene folkeskoleordfører efter den anden – og med ministeren i samme tone – meddele, at nu blev der jo penge til normalundervisning.
Når man går ud og ser på de kommunale budgetter, kan det vist ikke bekræftes nogen steder.
Det er ikke det, jeg har fået ud af at bore lidt dybere ned i det.
Så vi håber meget, at der tages højde for de mange bemærkninger i høringssvarene, og at der vil foregå en løbende dialog med organisationerne på området, herunder bl.a. med hensyn til opkvalificering og efteruddannelse og med hensyn til tilskudsmodellens konsekvenser.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-22:
Tak for det, formand.
Lovforslag nr. L 73 er en naturlig forlængelse af den nye afgrænsning af specialundervisningsbegrebet.
Denne afgrænsning blev til med lov nr. 379, som blev vedtaget tidligere i år, og som vedrørte folkeskoleområdet.
Nu gælder det så dette lovforslag om inklusion på de frie skoler, efterskoler m.fl.
Lovforslaget er et resultat af folkeskoleforligskredsens arbejde, som Venstre er en del af.
Med loven inkluderes de elever med støttebehov på under 9 ugentlige undervisningstimer i den daglige klasseundervisning.
L 73 omhandler tilskud til inklusion på de frie skoler.
Som følge af ændringen af specialundervisningsbegrebet er det nemlig nødvendigt at tilpasse de gældende tilskudsregler.
Dette lovforslag skal sikre en fair fordeling af de økonomiske midler.
Der er tale om en 2-årig omlægning af tilskuddet til elever på de frie grundskoler, og der forventes fastlagt en permanent model for tilskuddet i løbet af 2014.
Venstre er positive over for dette lovforslag, som er en naturlig forlængelse af lov nr. 379.
Venstre har dog visse uddybende spørgsmål, som vi ønsker afklaret under lovbehandlingen.
Troels Ravn (S), 2012-11-22:
Jeg skal lige indledningsvis gøre opmærksom på, at min ordførertale også dækker Radikale Venstre og fru Lotte Rod som ordfører.
Baggrunden for lovforslaget er, at lovgivningen vedrørende en række institutioner og uddannelser er overført fra det daværende undervisningsministerium, nu Ministeriet for Børn og Undervisning, til Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser.
Ressortomlægningen giver anledning til at foretage justeringer af indretningen af administrationen for de ressortoverførte områder.
Så formålet med lovforslaget er altså at tilpasse lovgivningen til den nye opgavefordeling mellem de to ministerier, hvilket er ganske fornuftigt.
Med lovforslaget her kan børne- og undervisningsministeren både i forhold til administration af befordringsrabat og statens voksenuddannelsesstøtte delegere, altså bemyndige, en anden statslig myndighed, også under et andet ministerium, til at varetage visse beføjelser under de to nævnte love og fastlægge reglerne herfor.
Det vil betyde en lettere og mere effektiv administration, fordi sagerne af samme karakter fra de to forskellige ministerområder kan behandles samlet hos én myndighed.
Lovforslaget her er altså alene et udtryk for en teknisk tilpasning af lovgivningen på de to ministerområder i kølvandet på ressortomlægningen som led i regeringsdannelsen sidste efterår, og Socialdemokraterne støtter naturligvis lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-22:
Tak, formand.
Som følge af ressortomlægningen delegeres administrationen af statens voksenuddannelsesstøtte, også kaldet SVU, til og med uddannelsesniveau samt administrationen af befordringsrabat til uddannelsessøgende på ungdomsuddannelserne til Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser.
Lovforslaget indebærer, at undervisningsministeren efter forhandling med vedkommende fagminister får adgang til at delegere sin kompetence til at varetage administrationen af områderne.
Lovforslaget berører ikke de eksisterende klagegange, det vil sige, at der er en uændret retstilstand for borgerne.
Og motivationen for at sætte det her i værk er at sikre en effektiv administration af de nævnte fagområder, da sager af samme karakter fra forskellige ministerområder kan behandles samlet hos en og samme myndighed.
Det her er ikke noget lovforslag, som ændrer verden, men det er med til at sikre en mere effektiv sagsgang, så med de her bemærkninger anbefaler Venstre forslaget.
Kim Andersen (V), 2012-11-22:
Altså, en forkert påstand bliver jo ikke rigtigere af, at man fremsætter den mange gange, og så er det sådan set lige meget, om man lytter mere eller mindre godt efter.
Må jeg lige sige: Ordføreren erkender, at der ikke kommer flere penge til den kommunale hjemmehjælp, ved at det her forslag vedtages.
Ordføreren erkender, at der rent faktisk er nogle folkepensionister og andre pensionister, som har glæde af den nuværende ordning.
Man stemmer for fjernelsen af ordningen, og så er bundlinjen i den her ligning vel – med eller uden Enhedslistens flommesnak – at pensionisterne under et får ringere vilkår til hjælp i hjemmet.
Det er jo legalt at stemme for det.
Det gør vi også selv, fordi vi mener, at det skulle indgå i en anden og bedre ordning, boligjobordningen, men bundlinjen er, at der er nogle pensionister i det her land, som får forringet deres vilkår ved vedtagelsen af det her lovforslag.
Det må selv Enhedslisten vel kunne både forstå og erkende, hvis man i øvrigt lytter efter.
Finn Sørensen (EL), 2012-11-22:
Det ved vi jo faktisk ikke om der er.
Det, der er rigtigt at sige, er, at vi ikke kan påvise, at 85 mio. kr., der spares ved den her ordning, direkte kommer til at gå til den kommunale hjemmehjælp – selvfølgelig kan vi ikke det.
Det, jeg sagde, var, at de kommer til at indgå i det store husholdningsregnskab under den samlede finanslovaftale, som Enhedslisten har lavet med regeringen, og som betyder, at der bliver lagt noget mere vægt på sociale og solidariske tiltag og jobskabelse end i det oplæg, som regeringen kom med til finanslov, herunder til en socialpakke, ligesom det her sparede beløb jo alt andet lige er et bidrag til, at vi kunne give et lillebitte løft til kommunernes forbrugsmuligheder i 2013.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-22:
Lovforslaget vil endeligt tage livet af en hjemmeserviceordning, som i forvejen er sat til at blive udfaset, og det synes vi er en god idé, for hjemmeserviceordningen var fra starten ikke en god ordning.
Hjemmeserviceordningen skulle tage sig af et problem, som vi anerkender, et problem, der handler om, at der er en række ydelser i det her samfund, som danskerne er villige til at købe for en bestemt pris.
Problemet er bare, at selv om vi har en række ledige i samfundet, er der ikke særlig mange ledige, der vil arbejde til den pris, som folk er villige til at betale.
Problemet burde løses på en anden måde, for gabet opstår jo, fordi skatten på arbejde i Danmark er så høj og overførselsindkomsterne så høje, at selv om der f.eks. er folk, der er villige til at købe rengøring i eget hjem for 100 kr. i timen, kan det kun vanskeligt lade sig gøre at få nogen af de ledige til at arbejde for 100 kr. i timen med rengøring i hjem.
Det er et problem, og det er noget, vi skal gøre noget ved, for det giver ingen mening som samfund at have hundredtusindvis af ledige gående rundt, når de kunne have haft et arbejde med at udføre en nyttig funktion for andre, som de kunne få en helt naturlig løn for.
Det skal ikke være sådan, at vi har ydelser fra det offentlige, der afholder folk fra at arbejde til den løn, de nu engang kan få.
Og derfor skal vi gøre noget ved det her problem.
Men problemet er jo mange steder i samfundet.
Problemet findes ude i enhver virksomhed, som måske godt kunne bruge en til at gå rundt og gå til hånde med tilfældigt forefaldende arbejde, men som ikke værdisætter den ydelse til mere end f.eks. 100 kr. i timen og i dag ikke kan få nogen til at arbejde for de 100 kr. i timen med det job.
Det betyder ikke, at vi laver en gå til hånde-serviceordning fra det offentliges side, som skal sørge for at udfylde gabet mellem, hvad folk vil have i løn, og hvad andre er villige til at betale for ydelsen.
Problemet opstår ude i en butik, hvor butikken måske kunne have lyst til at have en til at stå og pakke varerne for kunderne, men ikke ønsker at aflønne med mere end 100 kr. i timen, og for 100 kr. i timen er det ikke muligt at få en person, der kvalificeret kan udfylde det arbejde.
Så kunne vi også have en butiksserviceordning, som skulle udfylde gabet mellem den løn, som folk er villige til at arbejde til, og den løn, som butikkerne er villige til at give.
Vi må selvfølgelig gå mere grundlæggende til værks, og Liberal Alliance har gang på gang fastslået, at det handler om at sænke skatten på arbejde og sørge for, at det kan betale sig at påtage sig det arbejde, man kan få.
Det vil vi fortsætte med at gøre, og så vil vi støtte afskaffelsen af denne hjemmeserviceordning, som ikke er en god nok løsning på det problem, som her er skitseret.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-22:
I den bedste af alle verdener var der ikke brug for hjemmeserviceordningen.
I den bedste af alle verdener var skatten på arbejde så lav, at det kunne betale sig at hyre arbejdskraft, så man fik fordelt arbejdet på en fornuftig måde, så vi fik flere i beskæftigelse i Danmark.
De høje skatter på lønindkomst er en hindring for, at vi kan få flere i beskæftigelse, og for, at vi får en fornuftig arbejdsdeling i det danske samfund.
Så lang tid vi ikke får skatten på arbejde betragteligt ned, er hjemmeserviceordningen altså en rigtig god måde til at få folk i beskæftigelse på, som ellers ville have vanskeligt ved at få beskæftigelse, og det er også en rigtig god måde til at få en hjælp til eksempelvis ældre på, som ville have svært ved ellers at betale for den hjælp.
Så det har været en win-win-situation, at man har haft en hjemmeserviceordning.
Vi havde i den daværende VK-regering et fornuftigt svar på de udfordringer, der er med de høje lønninger i Danmark.
Vi lavede en boligjobordning, som sikrede i tusindvis af nye arbejdspladser, og som sikrede, at folk fik lavet en masse ting, som de måske selv ville have taget fat på med ti tommelfingre og alt muligt andet og ikke var blevet lavet ordentligt.
Så boligjobplanen er det rigtige svar på de udfordringer, der er med hensyn til lavtlønsbeskæftigelse i Danmark.
Så lang tid vi ikke har en boligjobplan – og det vil vi gennemføre, når vi forhåbentlig kommer til magten igen efter næste valg – så er hjemmeserviceordningen en god konstruktion.
Det er en god konstruktion for rigtig mange ufaglærte, og det er en god konstruktion for de mennesker, som får hjælp, og som ellers ikke ville have fået hjælp på en tilsvarende måde.
Det er en dårlig idé for de ældre, og det er en dårlig idé for de mennesker, som nu bliver arbejdsløse, som følge af at regeringen vil afskaffe hjemmeserviceordningen.
Så Det Konservative Folkeparti er imod forslaget fra regeringen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-22:
Med det her lovforslag ophæver vi hjemmeserviceordningen med virkning fra den 1. januar 2013.
Det bliver dog sådan, at man fortsat i 2013 kan få udbetaling af tilskud for ydelser, som er udført før januar 2013.
Ophævelsen af hjemmeserviceordningen er en del af saneringen af erhvervsstøtten, som indgår i regeringsgrundlaget og i finanslovaftalen for 2013.
Saneringen afspejler behovet for en ansvarlig linje i den økonomiske politik.
Vi bliver nødt til at bruge pengene der, hvor de er givet bedst ud, og i den forbindelse vil jeg gerne nævne tre ting.
For det første er det afgørende for mig, at de borgere, der har særlige behov, får den hjælp, som de har brug for.
Det ændrer det her lovforslag ikke på.
For det andet kan ældre fra næste år få hjælp til rengøring fra andre ældre, da den ældre person, som udfører arbejdet efter nye regler i skattelovgivningen, kan modtage op til 10.000 kr. om året skattefrit for den type arbejde.
Desuden er det også muligt for unge under 16 år ikke fremover at blive beskattet af deres fritidsjob, hvis det består i f.eks. rengøring i private hjem.
For det tredje viser en undersøgelse fra 2007, at det navnlig er de økonomisk bedst stillede pensionister, som benytter ordningen, og at det også er dem, der modtager støtte og de største tilskud.
Med en egenbetaling på 70 pct. af prisen er det spørgsmålet, om ikke den gruppe af pensionister ville have købt rengøring uden tilskud fra hjemmeserviceordningen.
Med andre ord kunne de offentlige midler være brugt bedre på andre tiltag.
Ophævelsen af hjemmeserviceordningen skal altså ses i lyset af regeringens samlede indsats for at øge beskæftigelsen.
Vi skaber 21.000 job næste år med bl.a. kickstarten og skatteaftalen.
Vi har afsat midler til et uddannelsesløft for ledige og en styrket indsats for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden.
Men det kræver omvendt, at vi må prioritere.
Alt i alt er det min overbevisning, at vi med lovforslaget foretager den rigtige prioritering af de offentlige midler for at skabe vækst og beskæftigelse i Danmark.
Med disse ord ser jeg frem til en konstruktiv drøftelse i udvalget.