runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-03-28:
Lovforslaget her er jo en fortsættelse af, hvad der skete i starten af første samling i dette folketingsår, og en opfølgning på MiFID-direktivet, som indfører begrebet regulerede markeder - hvad der ikke er noget at indvende imod - og som samtidig indebærer en øget oplysningspligt for aktiehandlere i forhold til SKAT.
Der er sådan set ikke noget at sige til det udgangspunkt, det er vel principielt ordentligt nok, men det er et problem med lovforslaget, som påpeget af en række ordførere, at der er et ret betydeligt provenutab.
Jeg kan da udmærket forstå hr. Mikkel Denckers synspunkt om, at man bør se den type af lovgivning, der medfører provenutab, i en større sammenhæng.
Det er jo rigtigt nok, kan man sige, at bedre fradragsregler måske kan give et bedre aktiemarked, men hvad betyder bedre fradragsregler i virkeligheden?
Det er en anden side at se det fra, at aktier jo er at tage en risiko.
Her forringer man risikoen, kan man sige, ved at investere i aktier.
Og jeg er såmænd ikke sikker på, at det i sig selv er særlig klogt at forringe risikoen ved at investere i aktier.
Det kan også føre til, at man tager nogle chancer, man ellers ikke ville have taget.
Men det er, som flere har sagt, teknisk vanskelig lovgivning, og Det Radikale Venstre vil gå ind i udvalgsarbejdet med betænkelighed ved provenutabet, men også med et ønske om at få opklaret de mange tekniske vanskeligheder, der ligger i forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2008-03-28:
Det er jo rigtigt, som flere under debatten her har peget på, at det her forslag ser noget teknisk ud, og det er jo ganske kompliceret stof, vi har med at gøre.
Men hvis man går lidt om bag det, er det i virkeligheden nogle meget fundamentale ting, som vi tager op i det her lovforslag.
Grundlæggende drejer det sig nemlig om, at det er et led i at styrke det danske samfunds konkurrenceevne og i at sikre, at danske virksomheder kan tjene penge i fremtiden, så det her samfund er rigt nok bl.a. til at sørge for en ordentlig velfærd til de svageste.
Det er dybest set
kernen i det her.
MiFID-direktivet er et spørgsmål om at lave ens regler for aktier og værdipapirhandel i Europa for at styrke Europas konkurrenceevne i et globaliseret samfund.
De regler skal vi naturligvis leve op til, og så indfører vi samtidig nogle bedre fradragsregler i forbindelse med handel med nogle af de her aktier.
Vi laver ens fradragsregler, så alle har fuld fradragsret i tabsåret, som det hedder.
Når vi på den måde får et bedre aktiemarked, går det bedre for danske virksomheder.
Derfor er der nogle vigtige principper og nogle gode målsætninger i det her lovforslag.
Det er også baggrunden for, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Jeg kan godt høre på debatten her, at vi er delt i to.
Der er en gruppe i det her Folketing, som er dybt optaget af, at borgerne ikke skal have for mange penge til rådighed.
Det gælder om at sørge for, at staten og det offentlige har så mange penge til rådighed som muligt.
Og så er der vi andre, som er helt anderledes optaget af at sikre, at der tjenes penge i det her samfund, så vi har råd til et velfærdssamfund, og det er den del af det her Folketing, som Det Konservative Folkeparti som et borgerligt parti står for.
Vi støtter det her forslag ganske kraftigt.
Frank Aaen (EL), 2008-03-28:
Men gælder det kun nogle penge, der går tabt?
Hvis nu den her forandring vedrørende MiFID også giver et tab for statskassen, vil Dansk Folkeparti så også overveje, om det er klogt, eller om det skulle indrettes på en anden måde?
Altså, er det principielt, når man siger, at nu skal der ikke bare hældes penge ud til aktionærerne, eller er det bare et hjørne af det, som man tager afstand fra?
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
For en sjælden gangs skyld vil jeg godt rose Dansk Folkepartis ordfører for at have nået frem til den rigtige konklusion på et skattelovforslag her i salen.
Det synes jeg er meget prisværdigt.
Det lover godt for den nærmeste fremtid og forhandlingerne her i salen.
Jeg skal bare forstå det helt rigtigt.
Altså, det, der er Dansk Folkepartis anke i den her sammenhæng, er det meget store provenutab, der vil komme fra lovforslaget her.
Men man kunne jo godt misforstå Dansk Folkepartis holdning derhen, at Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke har så meget imod det principielle i lovforslaget, men at Dansk Folkeparti gerne vil have det ind i en finanslovsammenhæng, hvor Dansk Folkeparti kan sidde sammen med regeringen og sige: Hvis I får lov til at bruge de her 200 mio. kr., så vil vi have lov til at bruge nogle penge et andet sted.
Er det det, der er formålet - det er fair nok, det forstår jeg egentlig godt, man kan ikke fortænke Dansk Folkeparti i at udnytte den mulighed, som regeringen giver dem - eller er det en principiel modstand mod, at nogle aktieejere med i forvejen høje indkomster får en ekstra adgang til fradrag i andre skatteindtægter?
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-28:
Altså, som jeg sagde, er det regeringens eget forslag om adgangen til at fremrykke fradrag for tab på aktier, som vi ikke umiddelbart kan tilslutte os af hensyn til en samlet prioritering af statens finanser, mens vi tilslutter os MiFID-direktivets implementering her i skattelovgivningen.
Det, som den principielle modstand er imod, er, at der bruges nogle penge her på et bestemt formål, og at de penge jo kunne være brugt på så mange andre ting.
Det er den prioritering, vi gerne vil foretage, nemlig at sætte os ned ved et bord og diskutere, om pengene kan bruges optimalt på denne måde, eller om der var andre gode formål, der kunne tjenes på den her måde.
Selve adgangen til at fremrykke fradrag for tab på aktier har vi såmænd principielt ikke noget imod.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
Det virker nærmest på nogle af de svar, som skatteministeren giver, som om vi indimellem fuldstændig taler forbi hinanden.
Det er jo ikke sådan, at de, der i dag har unoterede aktier, små virksomheder i Danmark, med et slag bliver optaget til handel på et reguleret marked, det skal de altså gøre en indsats for.
Så hvis man tog reglerne og sagde, at de regler, der i dag er gældende for noterede aktier, nu også vil være gældende for aktier, der omsættes på et reguleret marked, punktum, så ville det jo ikke gå ud over de små virksomheder, der har unoterede aktier i dag, medmindre de lod de aktier optage til handel på det regulerede marked.
Det gør man typisk for at skaffe kapital.
Så derfor er der ikke ændret det store i forhold til fondsmarkedet og i forhold til de unoterede aktier.
Det, der er det store, springende punkt, er jo provenutabet her, og provenutabet opstår, fordi man i virkeligheden giver nogle aktieejere, de private aktieejere - de store pensionskasser og lignende er jo ikke omfattet af det her - adgang til at fradrage tab i egen indkomst, det er det, der giver de meget store provenutab.
Så var der dog ikke for søren en mulighed for at sige, at så laver vi det ensartet, og når der nu ikke er et tab alligevel, så bliver det, der bliver reguleret, handlet på et reguleret marked, hvor der gælder de regler, der gælder for noterede aktier i dag.
Det giver jo ikke noget tab ifølge Skatteministeriet selv.
Kristian Jensen (V), 2008-03-28:
Allerede i dag er det sådan, at en lang række virksomheder er optaget på noterede markeder, og for hele den gruppe vil en sænkelse af fradragsværdien være en stramning af beskatningen, hvis man gennemførte den socialdemokratiske model, og det er jeg modstander af.
Jeg mener, at hr. John Dyrby Paulsen var ordfører, dengang vi havde diskussionen om, hvorvidt der var tabsfradrag, når man havde investeret på Nasdaq, og der var der blandt en lang række ordførere og partier en stor interesse for, at vi netop sikrede, at de personer ikke fik forringet deres fradragsmuligheder.
Så virker det meget bagvendt at komme nu her 1½ år senere og sige, at nu forringer vi det bare, nu er det slet ikke vigtigt, hvad vi mente for 1½ år siden.
Jeg mener, det er væsentligt at holde fast i, at vi skal have ensartede regler, og jeg mener også, det er væsentligt at holde fast i, at vi skal gøre det på en måde, så vi sikrer den bedste mulighed for at have danske virksomheder optaget på den danske fondsbørs.
For at forstå, hvorfor vi ønsker at harmonisere reglerne for de unoterede aktier, skal man huske på, at unoterede aktier for en stor dels vedkommende i dag er aktier i mindre aktieselskaber, hvor det f.eks. kan være en enkelt person eller en familie, der driver en virksomhed i aktieform, og at deres aktiegevinst eller aktietab derfor egentlig svarer til lønindkomst eller løngevinst for andre.
Derfor er regelsættet bygget op sådan over lang tid af skiftende ministre, skiftende regeringer, sådan at man netop har designet det til, at det tab, man kan have på de unoterede aktier, kan modregnes i den indkomst, man måtte have, og i den indkomstmæssige beskatning.
Og derfor ville det være til skade for alle de små virksomheder i Danmark, hvis det var sådan, at man harmoniserede reglerne for de børsnoterede selskaber. Så skal jeg blot understrege, at selv om jeg naturligvis ikke tror på det, som alle har sagt, nemlig at det vil lukke Københavns Fondsbørs, så vil der være selskaber, der vurderer, hvorvidt de skal flytte deres notering fra den danske fondsbørs til en anden lige så likvid markedsplads, hvor aktier er lige så omsættelige, men som blot ikke er en fondsbørs, og som derfor kan tilbyde private investorer en bedre fradragsret.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
Ministeren startede med at fastslå, at han nu havde 10 minutter til at korrigere de fejl, der var, og så synes jeg, at skatteministeren alligevel formåede at begå yderligere en fejl.
Den her sang med, at den danske fondsbørs går nedenom og hjem, hvis vi ikke vedtager det her lovforslag, tror jeg ikke man finder megen forståelse for uden for ministerens egen kreds.
Det er jo sådan, at de skatteregler, der gælder her, gælder for den almindelige pensionsopsparer, ikke for de store pensionskasser, der investerer, og som er hovedinvestorerne på den danske fondsbørs.
Det synes jeg bare ministeren skal have liggende i baghovedet.
Så det er altså ikke et spørgsmål om, at hvis vi siger nej til det her lovforslag, så lukker vi den danske fondsbørs.
Det var det første.
Det andet er: Der kan godt være nogle fordele ved at have ensartede regler - det er der ikke nogen ordfører som har bestridt - men kunne man ikke lige så godt lave regler den anden vej rundt og sige, at de regler, der i dag gælder for noterede aktier, er dem, der i virkeligheden skulle gælde for aktier, der handles på et reguleret marked, for der står jo i lovforslaget, side 16, direkte, at der i dag ikke i praksis er tab, som er sket som følge af kildeaktiebeskatningen.
Så kunne man ikke lige så godt gøre det den anden vej rundt?
Frank Aaen (EL), 2008-03-28:
Hvis ikke vi gør, som EU siger, kommer vi for EF-Domstolen, ellers vil de, der spekulerer mod statskassen, bare spekulere på en anden måde.
Derfor kan jeg forstå, at vi er nogenlunde enige om, at der kommer mange dårligdomme fra EU, som vi har svært ved at beskytte os imod.
Men hvad angår det med, at den ene aktionær, som sælger til den anden, skaber mere værdi i en virksomhed: Det er altså helt uomgængeligt, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed, at det ingen værdi skaber.
Det kan være, at det skaber mere på en bankkonto.
Men det skaber ingen værdi, at den ene aktionær sælger sine aktier til den anden.
Lars Barfoed (KF), 2008-03-28:
Jeg brugte ikke ordet ufint.
Jeg brugte ordet malplaceret.
Det er noget ganske andet.
Jeg mener altså, at man skal være en burhøne, hvis ikke man kan se, at hvis ikke det er attraktivt at købe aktier i virksomheder, så er der ingen, der vil investere i virksomhederne, og så falder virksomhedernes værdi, og så køber folk i stedet for aktier andre steder i verden.
Det her forslag med fradragsretten skal jo også ses i den sammenhæng, at hvis ikke vi lavede en fuld fradragsret, ville der jo bare ske det, at man så ville afnotere aktierne, således at de alligevel kunne handles med fuld fradragsret.
Derfor er det også for at undgå omgåelse af reglerne, at det er en ganske hensigtsmæssig ting at lave fuld fradragsret, for den ville såmænd komme alligevel.
Man ville bare afnotere en række aktier.
Frank Aaen (EL), 2008-03-28:
Jamen at en virksomhed, der producerer fornuftige ting og sager og skaber overskud, får en ændring i sin ejerkreds, fordi en aktionær sælger til en anden aktionær, skaber ikke mere produktion eller mere værdi i den pågældende virksomhed.
Det kan være sådan, at der en gang imellem kommer helt nye penge ud på aktiemarkedet.
Det sker en gang imellem, at der er det, der hedder aktieemissioner, og der kan der komme nogle nye penge ind.
Og der sker det, at der er fonde, som investerer, og så kan der komme nye penge ind.
Det kan skabe ny aktivitet.
Men det bare at købe og sælge aktier skaber ikke ny aktivitet, men fordeler kun rigdom mellem folk, der i forvejen har masser af penge.
Sådan er det.
Så vil jeg gerne sige noget, i forbindelse med at det skulle være ufint at blande det, der sker i Københavns gader, ind i det.
Det er det jo ikke.
For regeringen påstår, at de stramme økonomiske budgetter for kommunerne er nødvendige af hensyn til samfundsøkonomien, men man kan altså godt alligevel af hensyn til samfundsøkonomien pumpe 200 mio. kr. ud.
Det er da værd at tage fat i den modsætning.
Det viser, at man prioriterer aktionærerne frem for det sociale.
Lars Barfoed (KF), 2008-03-28:
Det er helt malplaceret.
Som om, at det her lovforslag skulle føre til flere mord på gaderne eller noget i den retning.
For det andet siger jeg tak for belæringen i samfundsøkonomi.
Men det er nu engang sådan, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at hvis der ikke er nogen, som investerer i virksomheder, hvis der altså ikke er nogen, som vil handle aktier, hvis der ikke er nogen, der vil være aktionærer, så går det ikke godt for virksomhederne, for de har brug for, at der er nogle, der vil investere i dem, og det gør man altså bl.a. ved at købe aktier i virksomhederne.
Hvis folk ikke vil købe aktier, så falder virksomhedernes værdi, og derfor er det helt afgørende for et samfund som det danske, et privatkapitalistisk samfund.
Så kan hr. Frank Aaen ønske sig et helt andet samfund, der ikke er baseret på kapitalisme, men socialisme, og det forstår jeg godt hr. Frank Aaen gerne vil.
Men det er ikke sådan et samfund, vi har, og jeg støtter ikke sådan et samfund.
Jeg ønsker et kapitalistisk samfund, og der er det afgørende, at der kan handles aktier, og at det er attraktivt at handle med aktier.
Det er det, der i sidste ende skaber rigdom.
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-28:
Som jeg sagde lige før, kan vi ikke tilslutte os at vedtage den del af lovforslaget, der vedrører fradrag for tab på aktier, i og med at det vil koste 200 mio. kr. i 2009 og vi godt kunne forestille os, at vi kunne finde bedre ting at bruge 200 mio. kr. på næste år.
Så den del af lovforslaget vil vi ikke kunne støtte.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-03-28:
I SF er vi meget bevidste om, at regeringen har igangsat sådan et initiativ.
Vi ved også - det har ministeren jo også tilkendegivet - at der arbejdes med det, og i dag er der en totalløsning for de private.
Vi har så ønsket at hjælpe regeringen, og man kan jo så have forskellige holdninger til, om man skal hjælpe regeringen, men vi er i den situation, at vi mener, at når det kan gavne alle, så gør det såmænd heller ikke noget, at det også gavner regeringen.
Derfor har vi sagt, at vi også gerne vil have det her omsat til offentligt niveau, sådan at der ikke kun er en totalløsning for det private område, men at det er mere generelt, og derfor har vi et ønske om, at vi får det behandlet i den ånd.
Frank Aaen (EL), 2008-03-28:
Når nu man har set, hvor tit Dansk Folkeparti har stemt for skattelettelser til erhvervslivet, til aktionærer og til de rigeste i samfundet, samtidig med at de har stemt for meget stramme budgetrammer for landets kommuner og regioner, så må man jo sådan set hilse det, der lige er sagt, velkommen, nemlig at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at smide 200 mio. kr. ud til aktionærerne, mens der ude i kommunerne skal spares penge.
Derfor vil jeg bare være helt sikker på, at som lovforslaget ser ud nu, får det Dansk Folkepartis nejstemme ved tredje behandling, og at der dermed ikke vil være flertal for forslaget.
Jacob Jensen (V), 2008-03-28:
Med hensyn til om vi ønsker at lukke skattehuller eller ej, vil jeg sige: Det ønsker vi jo.
Men nu vil jeg ikke betegne det her som et skattehul.
Jeg vil sådan set
bare betegne forslaget som et forslag, der vil være med til at fjerne det incitament, der selvfølgelig ville være, hvis der var en mulighed for at komme ind under nogle lempeligere regler.
Det ville der jo være, hvis man afnoterede sin virksomhed fra børsen og så kom ind under reglerne for de unoterede aktier.
Vi synes bare, det er rimeligt som en del af det her element i forslaget, at man laver en ensartethed i den fradragsmulighed, som der vil være.
Med hensyn til hvorvidt det her vil gavne aktiemarkedet eller ej, vil jeg sige: Det kan godt være, at det ikke står eksplicit i forslaget, men derfor har man jo lov til at tænke på, hvad konsekvensen så er.
Det vil jo alt andet lige styrke aktiekulturen, at vi går ind og giver den her mulighed for et ekstra fradrag.
Så alt andet lige vil jeg da sige, at det godt kan være, at det ikke står der.
Jeg synes jo nok, at det er værd at bemærke, at det her er et skridt i den retning.
Det er i hvert fald et skridt, som jeg godt kan støtte op om.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
Nogle af de ting, som hr. Jacob Jensen nævnte, kan jeg såmænd godt følge, men jeg kunne godt tænke mig, at vi fik uddybet to ting.
Den ene ting er, at ordføreren siger, at Venstre går ind for det her, fordi man vil forhindre skattespekulation.
Det er da en besynderlig måde at lave det på.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at ordføreren nævner, at det giver en bedre form for aktiemarked, og at det giver mere investering i aktier.
Er det noget, som ordføreren lige har fundet på i løbet af natten, for i det her store lovforslag på næsten 100 sider står der ikke et ord om, at det vil være til gavn for det danske aktiemarked eller for handelen med aktier i Danmark?
Jeg kan heller ikke finde det i høringssvarene.
Jacob Jensen (V), 2008-03-28:
Der er tale om en delvis genfremsættelse af et lovforslag, vi behandlede i sidste samling, nemlig L 20, hvor vi jo skal kigge på, om man kan lave en begrebstilpasning af sondringen mellem børsnoterede aktier og unoterede aktier, sådan at begrebsanvendelsen bliver tilsvarende den, som er indført med det såkaldte MiFID-direktiv.
I den sammenhæng foreslås det så her, at vi udvider personers adgang til fuldt ud at kunne fratrække eventuelle tab på børsnoterede aktier i tabsåret modsat i dag, hvor man blot kan gøre det efter det, der kaldes kildeartsbegrænset fradrag, det vil sige, at man skal have en tilsvarende gevinst i børsnoterede aktier, før man kan få udnyttet fradraget.
Derved kan man også undgå at komme i en situation, hvor unoterede aktier bliver underlagt en skrappere kildeartsbegrænset fradragsordning, da sondringen jo som nævnt bliver tilpasset med forslaget her.
Det synes vi i Venstre faktisk er ganske fornuftigt - ikke mindst da det også vil styrke aktiekulturen i Danmark og samtidig fjerne incitamentet til at kunne begå, hvad man kunne kalde en form for skattespekulation ved at afnotere sin virksomhed og dermed komme ind under de lempeligere regler.
Med hensyn til aktiekulturen vil jeg sige, at det er utrolig vigtigt, synes vi i hvert fald, at der bliver en bred folkelig fokus på erhvervsforhold, hvorved man tager medejerskab for virksomhederne i bogstaveligste forstand, og at man dermed selvfølgelig også er med til at sikre kapitaladgang til virksomhederne, dermed bedre afkast og igen bedre beskatningsgrundlag, og så er vi tilbage til, at man faktisk kan få et fornuftigt afkast ud af den investering, som man foretager her.
Med hensyn til spørgsmålet, om vi skal undgå spekulation, kan man jo sige, at en beslutning om, hvorvidt ens virksomhed skal være noteret på Børsen eller ikke, helst skulle træffes på baggrund af markedsmæssige overvejelser og ikke ud fra skattemæssige spekulationer.
På den baggrund synes vi, at det er et fornuftigt forslag, som det nok ikke er den store overraskelse at vi selvfølgelig kan støtte.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-28:
Så må vi jo høre, om ministeriet er enig i den betragtning.
Det får vi jo at se under udvalgsarbejdet.
Men jeg vil godt holde lidt fast i det her med, at der er en mulighed for, at man i dag kan afnotere sin virksomhed og gøre den unoteret og dermed i princippet få en skattefordel.
Det har jeg forstået.
Er det ikke også rigtigt, at der her i lovforslaget står, at ministeriet reelt betragter det sådan, at den kildeartsbestemmelse, der er i dag, faktisk ikke har givet anledning til et tab?
Det står faktisk i lovforslaget.
Men det, jeg forstår, er, at Venstre i virkeligheden mener, at det har den.
Kunne vi så ikke forvente, at Venstre også havde en idé om, hvor stort et tab der har været, som følge af at man har den her mulighed?
Jacob Jensen (V), 2008-03-28:
Det her er sådan set ikke et spørgsmål om, hvorvidt der er sket et tab eller ej.
Det her er et spørgsmål om, at man får nogle regler, som gør når vi nu taler om det her med spekulation eller ej - det incitament mindre, der ellers vil være for en virksomhedsejer, altså en aktionærkreds, som har børsnoteret sit selskab på børsen, til at gå ind og sige: Ud fra skattemæssige årsager vælger vi at afnotere, ikke ud fra markedsmæssige årsager.
Det synes vi selvfølgelig er forkert.
Det skal da være en overvejelse, man gør sig ud fra markedsmæssige overvejelser; hvordan man skal indrette sin struktur; hvordan man skal tilrettelægge sin virksomhed.
Derfor synes jeg også - det er så et delelement i min besvarelse her at det, at man kan undgå det, da kun er en fordel.
Det skal netop være markedsovervejelser og ikke skattemæssige spekulationsovervejelser, der skal ligge til grund.
Mikkel Dencker (DF), 2008-03-28:
Som Venstres ordfører allerede har været inde på i sit ordførerindlæg, er der her tale om en i hvert fald delvis genfremsættelse af lovforslag nr. L 20 fra sidste samling, som blev førstebehandlet tilbage i oktober måned, hvor jeg også selv var ordfører på det.
For at begynde med elementet med implementeringen af det såkaldte MiFID-direktiv her i skattelovgivningen, er vores holdning den, at eftersom Dansk Folkeparti stemte for MiFID-direktivet her i Folketinget tilbage i februar sidste år sammen med stort set alle andre partier med undtagelse af Enhedslisten - vil vi selvfølgelig også medvirke til at implementere direktivet her i skattelovgivningen.
Så den del af lovforslaget skal jeg med det samme sige at vi støtter.
Den anden del af lovforslaget, som jeg vil tage fat på her, er regeringens eget forslag om at udvide adgangen til at få fradrag for tab på aktier, altså at man flytter adgangen til at få fradrag til at være i tabsåret, frem for at man blot kan modregne tabet i fremtidige gevinster.
Isoleret set er der tale om, som flere af de andre ordførere allerede har været inde på, et positivt tiltag over for aktiekulturen, og det er vi da heller ikke uenige i at der kan være tale om.
Men der er også en anden side af det, og det er, at der er et provenutab for staten, primært et rentetab, og det er det, der får os til at sætte spørgsmålstegn ved, om det er den rigtige måde at bruge de penge, det her store millionbeløb på, der efter regeringens mening skal skydes ind i aktiekulturen her.
Derfor er min konklusion også, at der måske kunne være andre ting, man kunne bruge pengene på i stedet for, og derfor kan jeg sige, at vi ikke kan stemme for den del af lovforslaget nu.
For vi ønsker simpelt hen, at den del af lovforslaget skal indgå i en samlet prioritering af statens finanser for næste år.
Det er rettelig i finanslovforhandlingerne, at det spørgsmål hører hjemme.
Så min konklusion er, at vi kan sige ja til den del, der vedrører MiFID-direktivet, men umiddelbart nej til fremrykningen af tab på aktier.