runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak for spørgsmålet.
De lukkede områder i Kattegat har haft økonomisk betydning for Gillelejefiskerne, og hvis man ser på udviklingen i fiskeriflåden gennem de seneste 5 år, ser man, at der dog ikke har været et lige så stort fald i antallet af fartøjer i de nordsjællandske havne, som det har været tilfældet i alle danske havne under et.
Det er vigtigt for mig at gøre klart, at de lukkede områder blev indført, fordi torskebestanden i Kattegat var på et lavt niveau i 2008 og der var behov for at sikre bestanden.
Derfor glæder det mig meget, at torskebestanden i Kattegat i dag er i klar bedring.
Det viser, at den samlede indsats for bestanden har båret frugt.
Jeg mener, at der nu er grundlag for at se på lukkeperioden, så alle områder kan være åbne en del af året, herunder også det permanent lukkede område, så fiskerne igen får mulighed for at fiske i området, men det kræver, at vi finder enighed med svenskerne og ideelt set også med Tyskland, og her er der en politisk proces i gang.
Jan Erik Messmann (DF), 2016-04-27:
Mener ministeren, at det er problematisk, som det fremgår af en artikel i TV 2 NEWS den 5. april i år med overskriften »Højesteretsdom: Fiskeriforbud var ikke i strid med EU-retten«, at så mange fiskere i Nordsjælland må oplægge deres skibe, fordi de ikke må fiske i områder af Kattegat?
Mener ministeren, at det er problematisk, som det fremgår af en artikel fra TV 2 NEWS den 5. april 2016 med overskriften »Højesteretsdom: Fiskeriforbud var ikke i strid med EU-retten«, at så mange fiskere i Nordsjælland må oplægge deres skibe, fordi de ikke må fiske i områder af Kattegat?
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-27:
Er det ministerens vurdering, at danske fiskere er udsat for ulige konkurrencevilkår, når tyske fiskere må fiske i et område, som danske fiskere ikke må, og hvad vil ministeren gøre ved det?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen fra TV 2 NEWS den 5. april 2016 »Højesteretsdom: Fiskeriforbud var ikke i strid med EU-retten«.
Hvad mener ministeren om, at danske fiskere har forbud mod at fiske i dele af Kattegat, mens tyske fiskere gerne må fiske der, som det fremgår af en artikel i TV 2 NEWS den 6. april 2016 med overskriften »Tyskerne fanger fisk for næsen af os«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen fra TV 2 NEWS den 6. april 2015 »Danske politikere vil ophæve fiskeriforbud: Tyskerne fanger fisk for næsen af os«.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-27:
Vil ministeren overveje at ændre praksis om, at universitetsforskere skal tilbageholde tal inden offentliggørelse af politiske forlig, så vi kan få de bedste rammer for en gennemsigtig og oplyst politisk debat?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-27:
Igen vil jeg sige, at de fravigelser fra arbejdsmiljølovgivningens hviletidsbestemmelser, der er lavet parterne imellem her, altså de store overenskomstparter og arbejdsgiverorganisationer, har de selv ansvaret for at forvalte.
Men jeg vil da så godt sige, at det ikke ændrer på, at hvis der er de konkrete risici, som blev nævnt før, så har Arbejdstilsynet selvfølgelig en selvstændig forpligtelse over for enkeltindivider til at bidrage til, at mennesker ikke bliver udsat for konkrete sundhedsrisici eller andre risici på arbejdspladsen.
Men der er jo en arbejdsgiver, der har et selvstændigt ansvar for arbejdsmiljøet.
Der er tillidsrepræsentanter og sikkerhedsrepræsentanter, som har et hverv med at overvåge det.
Der er arbejdsgiverorganisationer og lønmodtagerorganisationer, og det er nogle af de største og stærkeste i Danmark, som har lavet disse fravigelsesaftaler.
Og de læser vel også avis og kan følge ting på virksomhederne eller tale med deres medarbejdere, hvis der er noget, de ønsker at følge.
Jeg har ikke noget grundlag for at tage stilling til de konkrete situationer eller de konkrete omtaler, der er i forhold til den pågældende virksomhed.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-27:
I den ideelle situation ville ministeren jo have ret.
For så ville det fungere sådan, at man her kan konstatere, at der er brud på enten overenskomsten eller arbejdsmiljøbestemmelserne.
Og så kunne man gå den gode traditionelle vej i det system, vi nu har.
Problemet her er vel, at man har lagt et røgslør ud over det i en trist alliance mellem nogle reddere, der vælger at lade sig flytte rundt døgn efter døgn, så ingen opdager, hvor de er henne.
Og så er der en direktør, der til Fyens Stiftstidende har sagt, at de selv må tage et ansvar.
Men det er jo arbejdsgiverens ansvar.
Ministeren kunne jo da forklare Region Syddanmark, at det her ikke hænger sammen.
Jan Erik Messmann (DF), 2016-04-27:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at man som fisker bliver idømt en bøde for at fiske f.eks. jomfruhummere i et område, hvor der er forbud mod at fiske torsk, som det fremgår af en artikel i TV 2 NEWS den 3. april 2016 med overskriften »Nu afgøres skæbnen for Gilleleje-fiskere: En katastrofe hvis vi taber«?
Karsten Hønge (SF), 2016-04-27:
Jeg vil gerne bekræfte den opfattelse, som ministeren også har, altså at der ikke er noget galt med organisationerne, og der er heller ikke noget galt med de aftaler, der ligger.
Det, der er galt her, er, at der bliver løbet om hjørner med både Region Syddanmark, som tydeligvis ikke er i stand til at få greb om situationen, og Arbejdstilsynet.
Så kan det godt være, at BIOS siger, at de har svært ved at skaffe mandskab nok.
Men det er ingen undskyldning for at bryde arbejdsmiljøloven.
Det svarer jo til, at man laver et tagarbejde på et byggeri og siger: Der var ikke ledige stilladser, så nu udfører vi arbejdet uden stilladser.
Det er jo en fuldstændig uholdbar måde at argumentere på.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Det flertal vil jeg finde her i salen, hr. Morten Bødskov.
Og det er mig ærlig talt lidt uforståeligt, hvis Socialdemokraterne ikke skulle ønske at lette skatten for de laveste indkomster.
Det ville egentlig overraske mig meget, hvis Socialdemokraterne ville sige: Jamen det vil vi slet ikke deltage i.
Morten Bødskov (S), 2016-04-27:
Tak for det, formand.
Finansministerens svar er jo selve kernen i det, vi spørger om.
Finansministeren sidder midt i en historisk vækstkrise for Danmark, en historisk økonomisk krise i Europa og kan ikke svare på, hvor han vil finde flertallet til at realisere sit regeringsgrundlag.
Altså, finansministeren bliver ved med at tale om lettelser af bundskatten og i bunden af systemet.
Det, vi spørger om, er de ambitioner, man har, om, at skatten på den sidst tjente krone skal ned.
Man må jo forstå, at de ambitioner kommer af, at man nærmest er blevet truet til at skrive det af Liberal Alliance, som har truet med at vælte regeringen, hvis det ikke sker.
Hvor er det, finansministeren ser at der er et flertal for at gennemføre regeringens politik på det her område?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Jamen hr. Simon Kollerup, jeg ville da synes, det var naturligt, at Simon Kollerup og Socialdemokratiet deltog i det her, for når vi taler om topskatten, er der jo 10 pct. af lastbilchaufførerne, der betaler topskat, og 10 pct. af elektrikerne og 7-8 pct. af sygeplejerskerne, der gør det, så det er sådan set en øvelse, jeg ville synes det var naturligt for hr. Simon Kollerup at deltage i.
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Jeg tror i hvert fald, at ministeren, bevidst eller ubevidst, har misforstået spørgsmålet, for det, jeg refererede til fra ministerens tidligere besvarelse, var jo ambitionen om at sænke topskatten.
Regeringen har en ambition – det læste ministeren op og behøver ikke læse op igen til den næste besvarelse – om at sænke topskatten, og det er meget fint.
Jeg stiller bare spørgsmålet i al stilfærdighed og i lyset af de udmeldinger, der har været, fra Dansk Folkeparti, som ikke kan se for sig, at det her overhovedet kan komme på dagsordenen, over til Liberal Alliance, der truer med at vælte regeringen, hvis det ikke gør.
Der er det vel rimeligt nok at bede ministeren om at svare på, hvor finansministeren ser det parlamentariske grundlag for at sænke topskatten.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Jeg vil da synes, det var naturligt, at hr. Simon Kollerup deltog i den her øvelse, nemlig at sænke skatten for de laveste arbejdsindkomster, sådan at det økonomiske incitament til at tage et arbejde ville blive større, men det har jeg måske misforstået.
Morten Bødskov (S), 2016-04-27:
Det vedrører det samme emne, og spørgsmålet er: Hvad mener ministeren om formanden for Dansk Folkeparti, Kristian Thulesen Dahls, afvisning af skattelettelser i denne valgperiode?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Derudover har regeringen en ambition om at sænke skatten på den sidst tjente krone med 5 procentpoint, så flere vil arbejde mere, og så danske virksomheder får nemmere ved at rekruttere og fastholde også vellønnede medarbejdere.
Morten Bødskov (S), 2016-04-27:
Finansministeren svarer jo ikke på spørgsmålet.
Mener finansministeren, at skatten på den sidst tjente krone for Danmarks rigeste skal sænkes?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Jeg vil svare, som jeg gjorde sidste gang, for det svar er åbenbart gået hr. Morten Bødskov forbi.
Hr. Morten Bødskov var måske mere optaget af at læse i sine papirer end af at høre på svaret, så derfor vil jeg gerne gentage det.
Regeringen vil sænke skatten på de laveste arbejdsindkomster, så gevinsten ved lavtlønnet arbejde bliver større.
Derudover har regeringen en ambition om at sænke skatten på den sidst tjente krone med 5 procentpoint, så flere vil arbejde mere, og så danske virksomheder får nemmere ved at rekruttere og fastholde også vellønnede medarbejdere.
Morten Bødskov (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Det var ikke rigtig et svar på spørgsmålet, om ministeren mener, at skatten for Danmarks rigeste skal lettes.
Der blev læst noget op om nogle ambitioner, om indkaldelse til nogle forhandlinger osv., og det er selvfølgelig fair nok.
Og så er der Liberal Alliance, som hver og hver anden dag truer med valg.
Det var først på den anden side af grundlovsdag, men nu siger de så, at hvis der ikke kommer skattelettelser – altså lettelser på den sidst tjente krone i toppen – inden årets udgang, vil de have valg.
Årsagen til, at vi stiller det her spørgsmål, er jo, at den situation, som Danmark er i lige i øjeblikket, er en meget alvorlig situation.
Regeringen fremlagde i går et konvergensprogram, hvor vi roligt kan sige, at det er tre på stribe, for man nedjusterer væksten for Danmark, og det har man gjort tre gange i træk.
Ser man på de problemer, der er i Europa, er der jo heller ikke ligefrem noget, der tegner til, at vi skal se en voldsom vækstfremgang i de kommende år.
Derfor er det vigtigt at have en regering, som har styr på sit parlamentariske grundlag og har styr på den økonomiske politik.
Derfor er spørgsmålet bare: Når man ser på regeringen og på regeringens parlamentariske grundlag, hvad er det så for en skattepolitik, man kan regne med?
Det største borgerlige parti i blokken siger den ene dag, at der ikke kommer nogen skattereform, og den næste dag siger de, at de har svært ved at se, at topskattelettelser overhovedet kan komme på dagsordenen; finansministeren svarer ikke rigtig på spørgsmålet; og et af de mindre partier i blokken truer med valg, hvis der ikke kommer skattelettelser.
Synes finansministeren oprigtig talt, at det er en sikker hånd på rattet for Danmark i den situation, som Danmark er i lige i øjeblikket?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Regeringens ambitioner er godt og klart beskrevet i regeringsgrundlaget, og her fremgår det, at regeringen vil sænke skatten på de laveste arbejdsindkomster, så gevinsten ved lavtlønnet arbejde bliver større.
Derudover har regeringen en ambition om at sænke skatten på den sidst tjente krone med 5 procentpoint, så flere vil arbejde mere, og så danske virksomheder får nemmere ved at rekruttere og fastholde også vellønnede medarbejdere.
Regeringen vil indkalde til forhandlinger om en jobreform efter sommerferien.
Samlet set vil jobreformen øge gevinsten ved at arbejde.
Det vil få flere i beskæftigelse gennem et øget arbejdsudbud, og det betyder færre udgifter til overførselsindkomster, flere skatteindtægter og en bedre livskvalitet for mange mennesker.
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Jeg synes ikke, det er meget svar, man får ud af finansministeren, på et relativt simpelt spørgsmål.
Ministeren læser op af sine papirer, at regeringen har en ambition om at sænke topskatten.
Det står i regeringsgrundlaget.
Man kunne måske også stille spørgsmålet lidt mere bagvendt og sige: Hvor skal flertallet komme fra?
Hvor ser finansministeren det parlamentariske flertal, der gør, at regeringen kan indfri den ambition?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Jeg har noteret mig en række forskellige udmeldinger fra Folketingets partier vedrørende skattelettelser.
Det er selvfølgelig ganske naturligt i et demokrati.
Jeg hverken kan eller vil blande mig i, hvad andre partier konkret udtaler.
De er i deres gode ret til at formulere deres synspunkter, ligesom vi i regeringen har formuleret vores.
Regeringen vil indkalde til forhandlinger om en jobreform til sommer og vil på den baggrund forhandle med Folketingets partier.
Jens Joel (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Vi har også tidligere diskuteret mulighederne for udsættelse af de frister, der gjaldt, i forhold til at man skal beholde EU-tilskuddet.
Men hvis ministeren mener, at interessenterne er tilstrækkeligt inddraget, kunne jeg godt tænke mig at høre, om regeringen vil være klar til rent faktisk at træffe en beslutning inden den 1. juni, sådan som vi nu senest har hørt er ønsket fra Holstebro
: Hvis vi får en beslutning inden den 1. juni, vil de gerne både søge om udsættelse af fristerne – men så man er sikker på, at det går i gang – og så vil man gerne realisere projektet, så vil man gerne skabe de arbejdspladser.
Kan ministeren levere en sådan afklaring inden den 1. juni?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Må jeg ikke begynde med at rose Socialdemokraterne for at have været tilbage i 2011 for at finde læserbreve, som kan aktualisere en dagsorden nu i dag.
Jeg synes, det er prisværdigt, at man er så grundig i sin forberedelse, at man har været helt tilbage i 2011.
Men lad mig sige, at Natura 2000-planerne jo har fokus på noget af vores rigeste og mest sårbare natur, og den er jeg optaget af at sikre.
I Danmark udgør det udpegede Natura 2000-areal 8 pct. på land, fordi vi er et intensivt udnyttet landbrugsland.
Til gengæld har vi udpeget ca. 18 pct. af havarealet, fordi vi med mange lavvandede fjorde og en vigtig geografisk placering i fuglenes trækruter har et særligt ansvar for naturen der.
Det store udpegede areal på havet er forvaltet på en måde, der både tager hensyn til havmiljøet og fiskerierhvervet.
Med Natura 2000-planerne foretages der en målrettet indsats for naturen i konkrete områder.
Den målrettede indsats foretages på baggrund af data indsamlet på arealerne og er beskrevet i individuelle planer udarbejdet for de konkrete områder.
Den målrettede indsats er nødvendig for at sikre netop den natur, der er til stede i det enkelte udpegede område.
Det betyder også, at der løbende skal tages hensyn til samfundets generelle udvikling, hvor f.eks. arealernes funktion og ny udvikling gælder.
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren stadig, at Natura 2000-områderne »er en hæmsko for udvikling og vækst under dække af at være naturbeskyttende«, som ministeren skrev i et læserbrev til Herning Folkeblad i 2011?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Systemet i Folketinget er jo sådan, at man skal have 90 mandater, og det vil vi så indbyde til forhandlinger om efter sommerferien for at få.
Da vil jeg arbejde som en hest, for at vi kan få lettet skatten i bunden for de laveste indkomster og at vi kan få sænket skatten i toppen med fem procentpoint.
Morten Bødskov (S), 2016-04-27:
Der bliver rullet en stor skattereform ud nu, som giver en kæmpe skattelettelse til almindelige lønmodtagere.
Det, vi spørger til, er ambitionen om, at dem i toppen skal have nye store skattelettelser.
Sidst man gav store skattelettelser, gav man det ved at lette på bilafgifterne på de dyreste biler, således at dem, der gerne ville købe en Porsche eksempelvis, kunne få 400.000 kr. i afgiftslettelse.
Det er bare det, vi spørger om.
Jeg forstår, at det er det, som finansministeren virkelig brænder for.
Og jeg er jo glad for at se, at alt det, som folk har talt om – at finansministeren skulle være på vej til at gå af og alt mulig andet – er der slet ikke noget som helst om.
Han sprudler jo af energi, når han taler om skattelettelser til de rigeste.
Det er bare det her med at prøve at finde ud af, hvordan man har tænkt sig at det skal gennemføres, når nu Dansk Folkeparti er imod og Liberal Alliance truer med folketingsvalg, hvis det ikke bliver til noget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Jeg følger da levende med i de udtalelser, der kommer fra alle partier, men det er jo, når vi sidder ved forhandlingsbordet, at vi forhandler om de her ting.
Og der kan jeg så bare forstå at Socialdemokraterne intet ønske har om at medvirke til at lette skatten på de laveste lønninger.
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Tak for oplæsningen for vel tredje eller fjerde gang.
Nu tror jeg, vi er ved at kunne lyrikken alle sammen.
Det, der er på spil her, er jo en finansminister, der ikke har styr på sit parlamentariske grundlag på et kernepunkt, som ministeren nu fire gange har læst op her i Folketingssalen, nemlig ambitionen om at lette topskatten.
Finansministeren henviser til, at der skal være forhandlinger i efteråret.
Men jeg er nødt til på baggrund af de udmeldinger, der har været fra hr. Kristian Thulesen Dahl f.eks., at spørge: Synes finansministeren, at det er uklart, hvilken position partierne i blå blok har på topskattespørgsmålet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
[Lydudfald]
Vi skal jo forhandle om alle de her ting til efteråret.
Regeringen vil fremlægge en 2025-plan efter sommerferien, og deraf vil det så fremgå, at vi vil indbyde til forhandlinger om en jobreform II, som jo handler om at lette skatten i den nederste del af lønindkomstskalaen.
Og så vil vi – og nu vil jeg så læse det fra regeringsgrundlaget op igen, for det er nok svært for Socialdemokraterne at forstå det her –
dette: »Derudover har regeringen en ambition om at sænke skatten på den sidst tjente krone med 5 pct.point, så flere vil arbejde mere, og så danske virksomheder får nemmere ved at rekruttere og fastholde også vellønnede medarbejdere.«
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Det er jo et interessant studie i vel at tale uden om kernen i dansk skattepolitik lige nu, vi er vidne til, nemlig spørgsmålet om topskatten.
Det er da rigtigt, at det for så vidt er smigrende, at man rækker hånden ud til Socialdemokratiet om forhandlinger på det her område, men må jeg forstå det på den måde, at finansministeren på den baggrund ikke ser nogen muligheder for at lette topskatten alene med den blå blok i Folketinget?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Jeg prøver bare at afdække, hvad hr. Morten Bødskov og Socialdemokraterne egentlig står for, for det er jo nemt at stå og hykle hernede i Folketingssalen.
Men mener hr. Morten Bødskov ikke, at det kunne være velbegrundet med en skattelettelse til de lavestlønnede danskere, og mener hr. Morten Bødskov ikke, at en sygeplejerske måske ikke skulle betale topskat?
Det er jo nogle af de ting, jeg prøver at finde ud af her, for det er da rigtig relevant, når vi skal indkalde til forhandlinger.
Hvis jeg skal tage hr. Morten Bødskov på ordet, vil Socialdemokratiet aldrig arbejde for skattelettelser, men det er måske kun selskabsskatten, Morten Bødskov vil lette.
Jeg vil også meget gerne lette skatten for almindelige hårdtarbejdende danskere.
Morten Bødskov (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Igen: Jeg prøver bare at præcisere, hvad det er, vi har spurgt om.
Det er ikke lettelser i bunden, vi spørger til.
Det, vi spørger til, er det, der står i regeringsgrundlaget, om, at man vil lette skatten på den sidst tjente krone med 5 pct.
Det er det, vi spørger til.
Det lyder nærmest, som om finansministeren er ved at køre træt.
Han kan ikke finde ud af sit parlamentariske grundlag.
Han ved ikke, hvem han skal regere med.
Han vil hellere tale med Socialdemokraterne end de to partier, som skyder på ham fra højre og venstre, og det er vi da meget smigrede over, men nu er man jo i regering, og så er det vel meget naturligt, at når man udarbejder et regeringsgrundlag, spørger oppositionen selvfølgelig, inden vi eventuelt skal til at drøfte det: Hvad det er for et fundament, regeringen står på?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-04-27:
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov: Er det ikke bedre, at vi to diskuterer, hvordan man kan finde skattelettelser, frem for at jeg her i Folketinget skal stå og fortolke, hvad et partis leder mener?
Det ville da være naturligt, at hr. Morten Bødskov, hvis han var i tvivl om de udmeldinger, hr. Kristian Thulesen Dahl kom med, så snakkede lidt med Kristian Thulesen Dahl for ligesom at få afdækket, hvad det handler om.
Med hensyn til selve proceduren vil jeg jo indkalde til forhandlinger efter sommerferien.
Det er bare et stort mysterium for mig, hvad der er begrundelsen for, at Socialdemokraterne ikke vil lette skatten for almindelige hårdtarbejdende danskere med lave indkomster.
Det er mig helt uforståeligt.
Morten Bødskov (S), 2016-04-27:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har jo også meget klart sagt, at topskattelettelser, som vi diskuterede før, har han svært ved at forestille sig overhovedet bliver til noget.
Nu har vi så været igennem en spørgerunde, hvor vi forsøgte at få finansministerens svar på, hvordan finansministeren på baggrund af de udtalelser fra Dansk Folkeparti, som jo er det største parti på højrefløjen, vil forsøge at finde flertal for at realisere sin ambition.
Når man læser regeringsgrundlaget og har fulgt lidt med i, kan man sige, forhandlingerne om regeringsgrundlaget, så husker man jo også, at hr. Anders Samuelsen, Liberal Alliances politiske leder, lagde meget vægt på, at han var meget stålsat i de forhandlinger.
Og for ham handlede det jo om, at topskatten og særlig marginalbeskatningen, altså skatten på den sidst tjente krone, skulle ned.
Jeg tror, at det er de færreste, der ikke kan se, at finansministeren ikke er omringet af de bedste venner.
Vi er jo bestemt smigret over, at man så rækker ud til Socialdemokratiet.
Men jeg tror bare, at det for alle i den situation, vi er i nu, er vigtigt, at vi har en regering, som har styr på sit parlamentariske grundlag, særlig når det handler om den økonomiske politik.
Derfor er spørgsmålet jo bare helt enkelt: Hvad mener man om, at Dansk Folkeparti sætter det her til side?
Hvad mener man om, at man øjensynlig ikke kan finde et flertal for det, der er ambitionen, nemlig at skatten på den sidst tjente krone skal sænkes med 5 pct.
– et emne, som kom ind i regeringsgrundlaget, må vi nærmest forstå, under trusler fra Liberal Alliance?
Spørgsmålet er meget enkelt, og det er: Mener ministeren, at skatten for Danmarks rigeste skal lettes?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-27:
Jamen jeg tror ikke, jeg kan give en meget mere uddybende forklaring end det, jeg har gjort nu.
Jeg er sådan set enig i, at etik kommer til at fylde meget i forhold til at blive et vigtigt konkurrenceparameter, og det er også det, som jeg bliver spurgt om.
Men hvordan og hvorledes man så skal lovgive i forhold til etik, og hvad for noget man – om man så må sige – måske skal forholde sig politisk til i fremtiden, har jeg ikke tænkt mig at gå ind i en længere diskussion om i dag.
Men jeg vil gerne slå fast, at så lang tid man overholder lovens regler – som selskab, forening, eller hvad man måtte være – så er man i sin gode ret til at gøre det.
Så kan man altid mene, at det, nogen gør, er forkert, men det er i hvert fald ikke noget, der er strafbart, så lang tid lovgivningen er, som den er.
Men så må forbrugerne tage et aktivt valg – og det kan man altid gøre – og det synes jeg kun er godt.