runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-01:
Tak for beslutningsforslaget fra Liberal Alliance.
Konservative er imod regionerne, vi betragter dem som et overflødigt led, vi mener ikke, at der er behov for så mange administrative og politiske niveauer i Danmark.
Og det er vi glade for at der nu også er andre, som er enige med os i.
Dermed tilslutter Liberal Alliance sig også på dette område, ligesom på så mange andre områder, den konservative politik, som i det her tilfælde betød, at vi i 2007 fik nedlagt amterne.
Dermed kom vi et stort skridt i den rigtige retning mod en forsimpling af Danmarks styreform.
Vi fik fjernet et skatteudskrivende led og lagt flere opgaver over til staten og over til nogle større kommuner.
Det var en stor sejr for os Konservative og for Danmark.
Et naturligt næste skridt ville selvfølgelig være helt at få afskaffet det regionale niveau, og det arbejder vi for.
Problemerne med regionerne er mange, de er jo bl.a., at vi har en unødvendig administration, vi har unødvendige omkostninger til regionsrådene, hvor der sidder 205 regionspolitikere.
Der er få mennesker, der kender dem, valgdeltagelsen er lav, og de er selv utilfredse med deres rolle.
Regionerne har heldigvis ikke og skal heller ikke have meget vide beføjelser.
De kan ikke udskrive skat, og det skal de heller ikke kunne.
Der er opstået et underligt magtpolitisk tomrum, hvor regionerne føler, at Folketinget blander sig for meget i, hvad de laver, men på den anden side ikke selv tager ansvar for deres ansvarsområde.
Folketinget og regeringen ender med ansvaret for regionernes beslutninger og har derfor ikke meget glæde af regionerne.
Det har vi bl.a. set i forbindelse med sygehusplaceringen i Holstebro, hvor et socialdemokratisk domineret regionsråd besluttede, at et sygehus skulle ligge et bestemt sted, men det blev regeringen og i særlig grad vores venner i Venstre, må man vel sige, som endte med at modtage alle klagerne over den her beslutning truffet i regionen.
I forhold til at lave en undersøgelse af de økonomiske konsekvenser af en nedlæggelse af regionerne vil jeg sige, at det bliver vanskeligt at føre et videnskabeligt bevis for, hvilken organisationsform der er mest effektiv.
Sådan er det helt generelt.
Når det handler om organisering, er det ikke sådan, at man kan sidde og forske sig frem til, hvad der er mest hensigtsmæssigt.
Derfor vil en undersøgelse af konsekvenserne af nedlæggelsen af regionerne nok heller ikke bidrage til ret meget, og man skal være opmærksom på, at det selvfølgelig vil være et ret omfattende arbejde.
Jeg er enig med ordføreren før, som sagde, at det nok ville blive et ret tykt værk, hvis man skulle lave det arbejde ordentligt, og derved ville det også blive meget dyrt.
Men der er meget, der tyder på, at vi vil få en meget mere klar og effektiv styring af Danmark, hvis vi fortsætter ad den vej, som vi gik ned ad, da vi nedlagde amterne.
Regionerne bør nedlægges, og det er De Konservatives mål.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-04-01:
Tak for støtten til det indholdsmæssige.
Det var jo det samme, Det Konservative Folkeparti sagde, sidste gang Liberal Alliance fremsatte forslaget her i Folketingssalen.
Jeg forstår i virkeligheden også godt, at man ikke stemmer for beslutningsforslag nr. B 81 med de økonomiske konsekvenser.
Jeg går ud fra, at hvis Det Konservative Folkeparti ikke havde siddet i regering, havde man selvfølgelig stemt for det, for det vil man egentlig gerne, men det må man ikke for Venstre, og det er fair nok, det er o.k. for os.
Jeg skal sådan set bare høre, om Det Konservative Folkeparti står samlet om at afvise forslaget, eller om der i gruppen er et mindretal for forslaget ligesom ved sidste afstemning.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-01:
Det må man jo se, når vi når til afstemningen.
Vi har faktisk endnu ikke besluttet, hvad vi stemmer til de forskellige forslag, fordi vi står i et dilemma, det vil jeg gerne være ærlig omkring.
På den ene side har vi en fuldstændig krystalklar holdning til, at man bør nedlægge regionerne.
På den anden side har vi også set, at vores regeringspartner Venstre meget tydeligt har givet udtryk for det modsatte synspunkt.
Og der er vi selvfølgelig i et dilemma, for vi er med i en aftale vedrørende strukturreformen, og der er ikke meget rimelighed i, at man det ene øjeblik indgår en aftale og derefter begynder at stemme noget andet nede i Folketingssalen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-04-01:
Nu kan det godt være, at konklusionen så var mere fast end indledningen, for der blev sagt, at Det Konservative Folkeparti endnu ikke har besluttet, hvad man stemmer til det her forslag.
Det lyder da alligevel interessant, hvis regeringspartierne har tænkt sig eventuelt at stemme forskelligt i forbindelse med et eller flere af de her forslag.
Det tager vi da også imod, hvis det er sådan – det opfatter jeg jo som en form for åbning, men lad os nu se.
Jeg vil bare sige, at jeg er glad for den positive tilgang, der er til forslaget, i hvert fald til det ene.
Men om ikke andet kan det være, at vi kan presse det igennem, hvis Liberal Alliance får de afgørende mandater for en borgerlig regering efter et valg.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-01:
Jamen det er der jo ikke så meget yderligere at sige til.
Altså, vi arbejder jo på den måde, at vi arbejder for vores politik.
Det betyder også, at man står sammen med nogle partier en gang imellem – noget, som Liberal Alliance måske kunne lære lidt af – det er man nødt til, hvis man skal have gennemført sin politik, og man er også nødt til at stå ved de aftaler, som man har lavet.
Men det, der ligger krystalklart, er, at det er det konservative mål at få nedlagt regionerne.
På samme måde som vi var dem, der i lang tid argumenterede for at få nedlagt amterne og var de eneste, det gik til valg på det, før det skete, så har vi været dem, som i lang tid har talt for en nedlæggelse af regionerne, og som håber på, at vi før eller siden også får gennemført det.
Julie Skovsby (S), 2011-04-01:
Tak for det.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll argumenterer med, at valgdeltagelsen til regionsrådsvalgene er faldende, og det er jo rigtigt nok, det er den jo også til byrådsvalgene, med undtagelse af valget i 2001, hvor der var en relativt høj deltagelse til byrådsvalget, for der stemte man samtidig også til amtsråd og Folketing.
Så mit spørgsmål skal være til Liberal Alliance: Ønsker
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-04-01:
Hvis man skal citere sine politiske modstandere, skal man gøre det korrekt, og det er simpelt hen forkert, når fru Julie Skovsby siger, at jeg argumenterer med, at stemmeprocenten til regionerne er faldende.
Det nævnte jeg ikke.
Jeg nævnte, at den var lav, og at den er lavere end til kommunalbestyrelsesvalgene.
Så jeg kan ikke svare på spørgsmålet, eftersom forudsætningen ikke er korrekt.
Jo, jo, men nu er der jo mange diskussioner om beregningsmetoderne fra forskellige partier, fagforeninger, og hvad ved jeg, og dem kan man jo bruge lang tid på at diskutere.
Det, der ville være det fine med det her, ville være, at man fandt ud af, hvad prisen var.
Så kan man jo derudfra argumentere for, at man på den ene side synes, at demokratiske, forsyningsmæssige, lokale og blablabla forhold gør, at man synes, at det er en god idé.
Man kan på den anden side sige, at man af hensyn til effektivitet og borgerhensyn, og hvad ved jeg, synes, at det er en dårlig idé.
Men det er jo en anden diskussion.
Det, jeg spørger til, er: Er det ikke fair nok, at man spørger, hvad prisen er for det her?
Så kan man argumentere og sige, at det er prisen værd, at det faktisk er værd at bruge 400 mio. kr. eller 800 mio. kr., eller hvor meget det nu måtte være, på at ville gøre det, som man nu vil.
Jeg er endda så åbensindet, så jeg siger, at det kan være, at det er mig, der kommer til at skulle argumentere for, at det er mit synspunkt, der koster penge.
Jeg tror det ikke, men det kan jo være.
Lad os derfor sige: Lad os dog finde ud af, hvad tallene er, og så tage en fornuftig diskussion derudfra, ikke ud fra for eller imod, men ud fra, om det er prisen værd.
Kim Christiansen (DF), 2011-04-01:
Da Dansk Folkepartis kommunalordfører, hr. Hans Kristian Skibby, ikke har mulighed for at være på Christiansborg i dag, skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti kan støtte begge forslag.
Vi har nok den opfattelse, at for mange kokke fordærver maden, og det gælder også i det her tilfælde.
DF har aldrig været fortaler for, at det danske samfund skal styres af både kommuner, regioner og Folketing.
I forbindelse med forhandlingerne om kommunalreformen kæmpede vi hårdt for, at der kun skulle være to forvaltningsled, nemlig kommuner og Folketing.
Vi fik afskaffet amterne, og de blev erstattet af regionerne.
Vi fik færre regionale enheder, men stadig tre forvaltningsled.
Næste skridt i forvandlingen af det kommunale danmarkskort må være at afskaffe regionerne.
De opgaver, som regionerne i dag varetager, kan forholdsvis uproblematisk fordeles mellem staten og kommunerne, således at staten overtager ansvaret for hospitalsvæsenet, og således at kommunerne overtager ansvaret for de fleste af de resterende opgaver, herunder bl.a. den kollektive trafik.
Danmark er et lille land med 5,5 millioner indbyggere.
Det er 2 millioner færre, end der bor i London.
Det er uhensigtsmæssigt, fordi de regionale enheder konkurrerer mod hinanden i stedet for at skaffe den bedste behandling til borgerne, sådan som vi f.eks. har set det i det tilfælde, hvor Region Sjælland har valgt at sende deres patienter inden for en række områder til behandling i Region Syddanmark, nede ved fru Julie Skovsby, i stedet for i Region Hovedstaden, hvor det ville være mest naturligt.
Region Syddanmark har valgt at underbyde Region Hovedstaden og tage færre penge for behandlingerne, end de egentlig burde.
Med andre ord betaler borgerne i Region Syddanmark for, at denne region vil konkurrere med Region Hovedstaden.
Det ville være en stor fordel, hvis det danske sundhedsvæsen blev set som en helhed og styret centralt fra Sundhedsministeriet.
Dermed kunne ressourcerne udnyttes væsentlig bedre, end tilfældet er i dag.
I 2009 udgjorde udgifterne til administrativt personale i regionerne omkring 4,5 mia. kr. – 4.500 mio. kr. – ifølge Finansministeriets budgetredegørelse for 2010.
Den i dagbladene beskrevne situation, hvor ældre medborgere indlagt på Hvidovre Hospital ikke har fået et bad i 3 uger eller er blevet bedt om at besørge i deres ble i stedet for at tilkalde personale, er symptomatisk for denne ansvarsforflygtigelse.
Indenrigs- og sundhedsministeren siger, at det ikke er hans bord, og regionerne siger, at de mangler penge, og det på trods af, at regionerne i 2011-2013 får tilført ekstra penge, nærmere bestemt 5 mia. kr.
I perioden 2001-2009 har væksten i de samlede sundhedsudgifter været på 31,8 mia. kr.
Det er dog en slat.
Vi er af den opfattelse, at to forvaltningsled er nok til at styre et samfund med 5,5 millioner indbyggere.
Derfor deltager Dansk Folkeparti gerne i arbejdet for at få sat gang i en sådan proces.
Men som sagt, vores kommunalordfører, hr. Hans Kristian Skibby, vil ved den kommende anden behandling redegøre mere i dybden for, hvorfor vi kommer med de fremsatte forslag.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-01:
Eller også er det den enkelte vognmand, der har fået sig en EP-tilladelse, og som så bare skal have tingene til at hænge sammen, der kommer til at hænge på den og bliver nødt til at nedlægge sit taxabevillingssystem.
Bundlinjen er jo, at det her lovforslag på ingen måde løser de problemer, som vi har hørt om fra alle sider under vores tur rundt i landet.
Så vil hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke være enig med mig i, at vi ikke skal lave en eller anden form for pseudoløsning med det resultat, at vi så til efteråret har en ny slags problemer?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-04-01:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal lave noget, der virker.
Det er også det, jeg klart har signalleret her.
Lovforslaget er et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Lad os kigge på, om der er brug for at gøre mere, for det tror jeg der er.
Det kigger vi så på i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og jeg forstår, at også Socialistisk Folkeparti er indstillet på det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-04-01:
Nej, men jeg tror, der er brug for at handle hurtigt her.
Det er rigtigt, at vi har haft nogle gode møder med taxivognmændene rundtomkring.
Der er brug for at handle hurtigt, og derfor synes jeg ikke, at vi sådan skal sparke den til hjørne og så lave en helt ny lovgivning til efteråret, som det jo tidligst ville kunne blive.
Jeg tror, vi skal iværksætte noget nu, for det haster.
Hver eneste dag dør der taxivognmænd rundtomkring, og derfor skal der handles.
Der er det så, jeg siger, at det her lovforslag er et stort skridt i den rigtige retning, men Venstre har sine tvivl om, om det er nok, og derfor er vi klar til sammen med andre partier – og det forstår jeg så at også SF er klar til – at kigge på, om der skal mere til, og om vi kan gøre noget mere.
Der er jo helt klart, kan vi se af høringssvarene, også nogle andre interesser i den her sag.
Nu var hr. Kim Christiansen inde på kassetænkning, men der er altså nogle, der tænker på, hvordan man får den her offentlige servicetrafik billigst muligt for enhver pris, og det er så måske landtaxierne, der betaler den pris.
Der er det, vi skal have den rigtige balance, og det er vi klar til at kigge på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det var lige et spørgsmål til fru Anne Baastrups kommentarer om teletaxaer.
Jeg har forstået, at Socialistisk Folkeparti er et miljøvenligt parti, og derfor kom det lidt bag på mig, at fru Anne Baastrup var ude med riven efter teletaxaer, fordi ideen med dem jo lige netop er, at man i stedet for at køre rundt med store tunge tomme busser indsætter små vogne, som er mere fleksible og egentlig giver en bedre service til borgerne.
Der er et konkret eksempel i Varde Kommune, hvor man sparer op til 600 kr. for hver times buskørsel, der afbestilles.
Der var lige netop mange af de der store busser med meget få passagerer.
Så det er jo noget, der har været en succes rundtomkring, og derfor kom det altså noget bag på mig, at SF var ude med riven efter teletaxaer.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-01:
Jeg oplever ikke, at jeg var ude med riven.
Jeg sagde bare, at det også er en måde, man kan fjerne den almindelige taxabranche på, nemlig ved at lave teletaxaer på den måde, jeg lige har skitseret man har gjort det i bl.a. Nordjylland.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-04-01:
Det lød, som om det skulle være en ulempe for taxavognmændene, at der kom teletaxaer.
Teletaxaer er jo altså med til at øge omsætningen for taxavognmændene som sådan, så det kan vel næppe være en ulempe for taxaerhvervet, at man går over til den mere miljøvenlige og økonomisk bedre løsning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-04-01:
Jamen det må man jo gerne.
Nu har vi bedt om at tage udgangspunkt i den situation, vi har i Danmark, hvor Venstre har været med til at installere flere hundrede ekstra politikere, end der er brug for, nemlig ude i regionerne.
Altså tre niveauer i et land på Danmarks størrelse er vel også ret ambitiøst.
Men det, jeg siger, er faktisk, at i Liberal Alliance vil vi gerne lade os påvirke af virkeligheden, og det er jo bl.a. derfor, at vi foreslår, at vi ser på at få lavet nogle beregninger, der viser, hvad de økonomiske konsekvenser vil være af at nedlægge de fem regioner.
Jeg indrømmer, at vi tror, at de økonomiske konsekvenser vil være, at Danmark vil spare penge, borgerne vil spare skattekroner.
Fru Sophie Løhde og Venstre tror noget andet – helt fair – men lad os dog undersøge det ud fra den virkelighed, man konkret har kendt de sidste 5-6 år, og så se på, hvor vi kan blive klogere.
Men regeringen er åbenbart bange for at få viden frem i denne sag, og det er vel, fordi man godt ved, at man har en dårlig sag.
Benny Engelbrecht (S), 2011-04-01:
Det er i orden, hr. formand.
Det er jo trods alt den 1. april i dag, så man kan godt tillades lidt spas i denne tid; det skal man have lov til.
Jeg er parat til at slette udtrykket nødvendigvis.
Men der er dog et nedslagspunkt, som jeg godt lige vil dykke ned i, og netop fordi det er den 1. april, måtte jeg ærlig talt også knibe mig lidt i armen, da jeg kunne konstatere, at det jo faktisk er sådan, at dette lovforslag bemyndiger selveste transportministeren til at skulle udarbejde regler for, præcis hvordan påklædningen for de enkelte chauffører skal være.
Det virker jo som en noget centralistisk tilgang til det, især da hr. Kristian Pihl Lorentzen selv slår på, at de lokale forhold skal være gældende.
Siden hvornår er det blevet Venstrepolitik sådan centralt fra Christiansborg at skulle bestemme, hvordan de enkelte personer i trafikken skal gå klædt?
Åh jo, men det ville jo dog så være tilstrækkeligt bare at præcisere i lovgivningen, at en taxachauffør skal være let genkendelig i sin påklædning, og så i øvrigt overlade det til selskaberne selv.
Hvis der så derudover er en udfordring i forhold til det her, så har vi jo også en lokalpolitisk forankring i form af de lokale taxinævn.
Der er vel ikke grund til, at transportministeren ligefrem skal ind over det her, bl.a. også fordi jeg da nemt kan forestille mig en situation, hvor det jo så er transportministeren, der bliver den øverste myndighed i den her sammenhæng, og så kommer der nok med tiden adskillige § 20-spørgsmål om, hvorvidt slipset nu skal være blåt eller hvidt, og det er da unødvendigt.
Altså, vi skal vel ikke til at citere Mao Zedong »de elsker uniformer, ikke silkestoffer«.
Det er vel ikke det, der skal til for at kunne skabe en forbedring for taxaerhvervet.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-01:
Det lykkedes faktisk hr. Kristian Pihl Lorentzen at sætte sig mellem to stole: Den afsluttende replik var, at Venstre støtter lovforslaget; indledningen var, at man må se på, om det overhovedet duer.
Vi har jo været rundt i mange forskellige sammenhænge og diskutere med taxavognmænd og taxachauffører, og vi har hørt nogle horrible eksempler på, hvad der foregår.
Derfor vil jeg høre, om hr. Kristian Pihl Lorentzen er indstillet på, at vi i stedet for siger: Vi kaster det her til hjørnespark og siger, at vi vil have en persontransportlov.
Det ville måske være en vej ud af problemet.
Kim Christiansen (DF), 2011-04-01:
Tak for det.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen nævnte også noget om, at det her var mere fair osv. Det, jeg godt lige vil have slået fast, er: Mener hr. Kristian Pihl Lorentzen, at det hjælper taxaerne, at man nu omdøber betegnelsen EP-tilladelse og kalder det noget andet, nemlig tilladelse til offentlig servicetrafik?
Det ændrer jo altså ikke ret meget ifølge min optik, men det kan være, der er noget, jeg ikke har læst.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-04-01:
Nej, det, man skal hæfte sig ved, er jo de virkemidler, jeg pegede på.
Den ligestilling er der jo ikke i dag, og det er med til at undergrave taxaområdet.
Og det kommer nu på plads.
Det andet virkemiddel er jo, at man med den her lov får stadfæstet det lokale ansvar for, at der er en taxadækning på landet, og det gør man jo ved, at når kommunalbestyrelsen med den ene hånd giver en taxabevilling, skal de også forholde sig til antallet af EP-bevillinger eller OST-bevillinger, som de fremover kan kaldes: offentlig servicetrafik, OST.
Hvor mange skal man have af dem?
Og så bliver man jo nødt til at tage stilling til lokalt: O.k., hvis vi vil have mange OST-bevillinger for måske at få vores kørsel en lille smule billigere, jamen så går det ud over vores taxadækning på landet.
Og så kan man få en dialog med sine borgere på landet om den sag.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får fremhævet det lokalpolitiske ansvar i den her sag.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi får peget på, at der rent faktisk er en række virkemidler, man kan gribe til i dag, og der har jeg selv konstateret, at der nogle steder ikke er tilstrækkeligt kendskab til, at man rent faktisk med den nuværende lovgivning kan skrue på en hel del knapper for at styrke landtaxierne.
Kim Christiansen (DF), 2011-04-01:
Det leder mig så hen til det næste spørgsmål, nemlig det her med at tildele kommunerne den kompetence at udstede de her OST-bevillinger.
Mener hr. Kristian Pihl Lorentzen i ramme alvor, at kommunerne fuldstændig neutralt vil kunne se på den her problematik og varetage taxachaufførernes og taxaerhvervets interesser og bevare taxaerne i udkantsområderne?
Så tror hr. Kristian Pihl Lorentzen virkelig, at kommunerne helt kan fritages for den mistanke, at de også vil tænke lidt i penge?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-04-01:
Men jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at en kommunalbestyrelse vil sige, at de er fuldstændig ligeglade med, om der kan komme en taxa ud til deres landsbyer.
Det overlever sådan en kommunalbestyrelse næppe i det lange løb.
Så selvfølgelig vil det her være med til at øge ansvaret.
Men som jeg sagde i min ordførertale, er vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen klar til at kigge på, om der er brug for yderligere virkemidler, for der kan selvfølgelig være en problematik i det.
Når den enkelte kommune inden for et regionsområde tildeler EP-tilladelser, hvordan fungerer det så i forhold til nabokommunen og de taxaer, der kører der osv.?
Der er noget, vi må have kigget lidt nærmere på, og det opfordrer Venstre til at vi gør i forbindelse med udvalgsbehandlingen i et samarbejde mellem partierne – og så selvfølgelig transportministeren.
For at det skal virke, er vi nødt til at have fastsat nogle regler for det, og det skal jo ikke være transportministeren, der fastsætter detaljerede regler for det her; det er jo netop det, der er pointen.
Det synes vi er rigtig fornuftigt, og det er nødvendigt.
Vi har en tæt dialog med taxabranchen, vil jeg godt sige her, og det er jo taxabranchen selv, der melder ud, at de ikke kan gøre op med de få brodne kar, der er tilbage.
Det er jo således, at store dele – måske 90 pct. – af taxabranchen har en pæn profilbeklædning.
Ikke mindst ovre i Jylland, hvor jeg selv kommer fra, har jeg aldrig oplevet en taxa, hvor en chauffør ikke er i en pæn hvid skjorte og man kan se, det er en taxa.
Men der er altså nogle få tilbage, og dem skal vi have med, og det er af hensyn til borgerne og af hensyn til de turister, der besøger Danmark.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-04-01:
Der tror jeg nu, at hr. Benny Engelbrecht laver en overfortolkning af det, der står i lovforslaget.
Det er jo ikke sådan, at transportministeren vil ind og fastsætte præcise og detaljerede regler for, at man nu skal have hvid skjorte og blåt slips på osv.
Det, der bare fastsættes her, er, at med hensyn til de taxaer, vi har i Danmark, og som er led i en autoriseret ordning, skal man altså kunne se, at der er tale om en taxa.
Og der må vi indrømme, at når man lander i lufthavnen i København, kan man i en del af de taxaer, der holder derude, overhovedet ikke se, at det er en taxachauffør.
Der er jo heller ikke noget unormalt i, at sygeplejersker har profilbeklædning.
De fleste accepterer, at en sygeplejerske går rundt i en hvid kittel osv. Så det er der jo ikke noget unormalt i, og jeg synes, det er godt, at man fremover kan se, at der er tale om en taxachauffør.
Så tror jeg, at ministeren vil overlade det trygt til den enkelte taxavirksomhed, hvilken profilbeklædning det så er; bare man kan se, at der er tale om en taxachauffør.
Jeg synes, det er tankevækkende, at de mange sorte taxaer, der efterhånden standser på gaden her udenfor, når man kommer ud om aftenen, og hvor man oplever at blive tilbudt at blive kørt hjem for 100 kr., også er værd at dæmme op for, og det vil profilbeklædningen være med til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-04-01:
På nogle måder er det en lidt underfundig regering, vi har.
Jeg forstår det ikke, vil jeg sige til ministeren.
Hvis man er så glad for de regioner, som der bliver sagt, så lav dog beregningerne af, om det vil være en fordel eller en ulempe økonomisk at nedlægge dem, for har ministeren ret i sine antagelser, vil vi jo om et års tid alle sammen kunne se, at ministeren havde ret.
Men er det ikke, fordi ministeren frygter, at ministeren ikke har ret, og at det faktisk er en ekstra offentlig udgift at bevare regionerne?
For der er da ikke nogen anden logisk begrundelse for ikke at ville lave de her beregninger.