runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2016-04-15:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, som jeg også sagde i min ordførertale, at gøre sig klart, at der er argumenter både for tvang og imod tvang.
Det er en rigtig svær diskussion, det er en rigtig svær debat, hvor der er mange hensyn at tage.
Det er fuldstændig rigtigt, som De Konservatives ordfører peger på, at det her er en satspuljeaftale, som rummer alle satspuljepartier.
Og det er altid en give and take-situation.
Det her var det, vi kunne blive enige om.
Det bakker vi fuldt og helt op om fra Venstres side, og jeg glæder mig faktisk til at se den evaluering, som jeg ved kommer om 3 år.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi til den tid igen tager drøftelsen af, om der er andre knapper, vi kan skrue på.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-15:
Tak skal du have.
Det ville virke lidt omsonst her som rosinen i pølseenden at stå og gennemgå, hvad det præcis er, der ligger i det her lovforslag.
Hvis der er nogen, der lytter med derhjemme, tror jeg, at de efterhånden har forstået det.
Derfor skal jeg heller ikke gøre det langt, men når der bliver påpeget et problem fra Justitsministeriets side, altså at vi har dansk lovgivning, som er i strid med FN-konventioner, skal der naturligvis rettes op på det.
Det er en rigtig fin model, vi har herhjemme med Patienterstatningen, og derfor er der al mulig god grund til, at den bliver udvidet til også at dække indsatte i Kriminalforsorgens fængsler og arresthuse og naturligvis også de værnepligtige.
Så vi bakker op om det her lovforslag.
Lotte Rod (RV), 2016-04-15:
[Lydudfald]
... at ligestille indsatte og værnepligtige, der er kommet til skade som følge af behandlingen i henholdsvis vores fængsler og arresthuse og det militære forsvar og redningsberedskabet, med andre personer, der er kommet til skade i sundhedsvæsenet.
Som de andre ordførere før mig har været inde på, foreslår regeringen med det her lovforslag at åbne op for, at de to grupper ligesom andre kan rejse en erstatningssag ved Patienterstatningen.
Det vil vi gerne støtte i Radikale Venstre, idet vi går ud fra, at regeringen har tjek på finansieringen, og det kan ministeren måske uddybe under sine bemærkninger.
Naser Khader (KF), 2016-04-15:
Jeg er hundrede procent enig med mig selv i forhold til det, der bliver citeret.
Det står jeg ved.
Men det har ikke noget med den her sag at gøre.
Vi taler om børneattester, vi taler om noget helt andet.
Jeg har ikke hørt, at nogle af dem, der er gift med en mindreårig, hvilket jeg synes er forkasteligt, har søgt arbejde i nogle af de der daginstitutioner.
Det, vi skal være opmærksomme på, er folk, som tidligere har været straffet for overgreb på børn.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-15:
Jeg har tidligere her i salen sagt, at sidste år registrerede man 59 tilfælde af flygtninge, der var kommet hertil, og som var gift med mindreårige.
Hr. Naser Khader udtaler den 9. februar i metroXpress: »Jeg er forarget.
Det er jo, hvad man kalder pædofili, når man har gjort en 14-årig gravid og får lov til at overnatte med pigen.
Vi kan give asyl til de 14-årig, men bør sparke deres voksne mænd ud.«
Nu er det desværre sådan, at der mangler den politiske vilje til at smide de her mænd ud af landet.
Det kan vi jo i fællesskab beklage.
Men vil ordføreren ikke i det mindste, indtil vi kan få smidt dem ud, forhindre, at de får adgang til at arbejde med børn?
Naser Khader (KF), 2016-04-15:
Det er faktisk en idé, et forslag, som hr. Brian Mikkelsen kom med, dengang han var kulturminister.
Så det er et enormt vigtigt redskab at bruge, når det handler om personale, der arbejder med børn.
Børneattester skal sikre, at den ansatte ikke tidligere har været straffet for seksuelle overgreb mod børn.
Det synes vi er vigtigt.
Men vi er jo udfordret af nyankomne flygtninge.
Det er enormt svært, hvis man nu kommer fra Syrien, at skulle bede kommunen i Damaskus eller myndighederne der om en straffeattest.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Så vi er udfordret.
Der er alt for mange, der er på overførselsindkomst.
De skal i gang, og vi skal ikke spænde ben for, at de kommer i gang.
Alt, alt for mange er for passive.
Men på den anden side skal vi heller ikke gå på kompromis med børnenes sikkerhed.
Vi kan ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men vi læner os op ad KL, der siger, at det kan gøres på en anden måde, så man sikrer, at de folk, man ansætter i praktik eller i arbejde, er nogle, der ikke tidligere er straffet.
Man kan lave en grundig screening af både de formelle og uformelle færdigheder på børneområdet.
Dernæst kan man have et opstartsmøde på institutionerne, hvor man gør helt klart, hvordan værdigrundlaget er, og hvilke normer og regler der arbejdes under i Danmark.
Vi synes, at man bør gå i den retning frem for at spænde ben for folk, som vi gerne vil have til at bidrage til det her samfund.
Ida Auken (RV), 2016-04-15:
Den radikale tilgang er ikke at vedtage noget lovgivning, som ikke fungerer, og som vil komme til at ramme en masse mennesker, den ikke har noget formål for.
Den radikale tilgang er at sige: Når der er en udfordring her, så lad os løse den med noget, der virker, og ikke tage en meget, meget stor del af den danske befolkning som gidsler; ikke tage folk, der er under 25 år, som gidsler; ikke tage folk, der har boet et år i udlandet, som gidsler; og ikke være fuldstændig ligeglade med de frivillige organisationer.
Jeg synes da, det burde gøre indtryk på Dansk Folkeparti, at alle de mange danskere derude, der hver dag arbejder i en fodboldklub eller arbejder i en frivillig organisation, siger, at det her er en rigtig dårlig idé.
Man kunne da godt fra Dansk Folkepartis side lytte lidt til det og ikke køre videre frem med sin symbolpolitik.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-15:
Tak for det.
Jamen det kan jeg så kun beklage.
Er det sådan den nye radikale linje, at hvis et værktøj ikke virker, ser man bare igennem fingre med det i stedet for at reparere det, og så håber man på, at der er andre tiltag, som kan afhjælpe de mangler, der så ellers måtte være?
Men når vi nu ved, at vi for tiden modtager rigtig mange mennesker, der kommer fra en del af verden, hvor man har et diametralt modsat syn på, hvad der er moralsk rigtigt og moralsk forkert, burde vi så ikke i den henseende lade hensynet til børnene komme før hensynet til, at de her mennesker skal have adgang til at arbejde med børn?
Ida Auken (RV), 2016-04-15:
Jeg ved ikke og må sige, at min fatteevne ikke rækker til at forstå, hvad det er at være med på klumpen, men det er så åbenbart noget, man er i Dansk Folkeparti.
Det beklager jeg at jeg simpelt hen ikke ved hvad betyder.
Nej, vi vil ikke støtte det her forslag, fordi vi simpelt hen mener, at det ikke løser problemet.
Problemet er at få snakket om, hvad vi gør med dem, der ikke kan fremvise en 10-årsattest.
Der gør vi det, at vi rent faktisk sikrer nogle andre værktøjer og siger: Hvordan kan vi gøre dem endnu mere brugbare?
Hvordan kan man dele erfaringer både mellem de frivillige organisationer og kommunerne på det her område?
Det ville være en konstruktiv tilgang.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-15:
Jeg skal igen beklage, at vi i Dansk Folkeparti har overvurderet bl.a. Det Radikale Venstres forståelsesevne.
For alle andre er det selvfølgelig klart, at hensigten med det her forslag jo er, at man ikke skal være dømt for at have begået overgreb på børn inden for de seneste 10 år, og hvis man er under 15 år, er man naturligvis ikke blevet dømt inden for den periode.
Det tror jeg er evident for alle, som læser det her, medmindre man har en aktiv interesse i selvfølgelig at skulle finde, nej, ikke engang finde, men opdigte et hår i suppen.
Men hvis vi nu skærer det ud i pap, så selv Det Radikale Venstre er med på klumpen, så at sige, sådan at vi helt specifikt siger, at en 16-årig skal kunne fremlægge dokumentation for det seneste år, en 17-årig for de seneste 2 år og en 18-årig for de seneste 3 år osv. indtil det fyldte 25. år, og derefter er det så for de seneste 10 år, vil Det Radikale Venstre så være villig til at støtte forslaget?
Ida Auken (RV), 2016-04-15:
Nu ved jeg ikke, om det her er Jeopardy, eller hvad det er.
Det er sådan set underordnet for det, vi diskuterer i dag.
Det, der er vigtigt i dag, er, om vi skal sige ja til det her forslag.
Vi er alle sammen enige om, at det, vi gerne vil, er at passe på de unge og passe på børnene.
Men det, vi laver her, er at holde en kæmpe gruppe mennesker væk fra at kunne arbejde med børn og unge, og det synes vi er en dårlig idé.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-15:
Nu er det mig, der er spørgeren, så jeg vil tillade mig at spørge om, hvor mange indvandrere der var i Danmark i 2005.
Ida Auken (RV), 2016-04-15:
Det er jo f.eks. at lave regler om, at hvis folk ikke har en attest, der går 10 år tilbage, så må de ikke være alene med børnene.
Det er et meget konkret værktøj.
Det glæder mig da, at Dansk Folkeparti er begyndt at stille nogle relevante spørgsmål i den her debat.
Det må jeg sige, så er vi da lidt på vej væk fra symbolpolitikken.
Det er også meget smart at tænke sit forslag til ende, inden man fremsætter det.
Man kunne måske godt have regnet ud, at alle under 25 år ville blive ramt af det her.
Jeg synes også, at Dansk Folkeparti skal tænke over, om folk, der har boet i udlandet i et år, ikke skal kunne arbejde med børn og unge.
Det vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti om.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-15:
Det er da helt utroligt, at vi skal blive ved med at høre for det.
Jeg sendte det i mandags til samtlige kulturordførere.
Man bliver ved med at tale om de her andre redskaber.
Hvad er det helt præcis for nogen redskaber?
De her særregler, der kun gælder for nogle og ikke for andre, er altså diskriminerende.
Så jeg vil meget gerne høre, hvad det er, man tror man kan opnå af sikkerhed ved at indføre nogle regler, som faktisk er ulovlige.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-15:
Jo, jeg havde godt forventet et spørgsmål på den kommentar fra Konservatives ordfører, men jeg tror bare, at i princippet så begrænser vi også barnets frihed på den måde.
Jeg kunne godt tænke mig at stille spørgsmålet tilbage til ordføreren, fordi jeg er helt med på, hvad ordføreren ligesom gerne vil, men hvor sætter vi så grænsen, altså, hvor mange øl må den gravide drikke, før vi spærrer hende inde i et rum?
Er det kun i forhold til gravide misbrugere?
Vi har børn, der er børn af psykisk syge forældre, vi har børn, som er børn af forældre, som i det hele taget bare ikke magter omsorgsopgaven, så i princippet er det her en uendelig diskussion, og vi er bare grundlæggende set ikke glade for tvang.
Så det må være mit svar.
Naser Khader (KF), 2016-04-15:
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for, at folk, der tidligere har været straffet for misbrug af børn, ikke får direkte kontakt med børn, men det at skaffe en straffeattest er ikke det eneste redskab.
Det er også at sikre, når de skal til at starte på arbejdspladsen, at man har en helt igennem ordentlig screening.
Det er jo der, vi skal sortere dem fra.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-15:
Tak for det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-15:
Det er jeg glad for at høre, for der er en tendens til, at en ligestillingsdebatten nogle gange kører af sporet.
Så jeg er glad for, at Alternativets ordfører anerkender, at man også kan anskue det på den måde.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-15:
Men jeg havde heller ikke foreslået, at det var den nødvendige løsning.
Hvis det stod til os i Alternativet, skulle man jo også have ligestilling i forhold til værnepligt, som vi måske hellere ville have skulle være en form for borgerpligt, som ikke var militær.
Men det skulle gælde lige meget for mænd og kvinder.
Så det anerkender jeg fuldstændig.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-15:
Det er sjovt at bruge ordet diskrimination i den her henseende.
For det er jo et problem, der er afledt af, at kvinder har flere rettigheder end mænd, og det vil man så løse ved at give kvinder endnu flere rettigheder.
Er det ikke en omvendt måde at lave ligestilling på, at man giver den ene part endnu flere rettigheder end den anden part – sådan hvis vi nu skulle tale om lige stilling?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-15:
Tak for det.
Som det blev nævnt, er det med det her lovforslag hensigten at rette op på den forskelsbehandling, som Justitsministeriet i et svar til Sundheds- og Ældreudvalget har påpeget sker.
Det fremgår af svaret, at det er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention og FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder, at indsatte i Kriminalforsorgens fængsler og arresthuse ikke er dækket af patienterstatningsordningens dækningsområde, hvis de påføres skade i forbindelse med undersøgelse, behandling eller lignende.
Lovforslaget betyder jo, at indsatte og værnepligtige får mulighed for at få prøvet deres erstatningssag efter reglerne i klage- og erstatningsloven, der indeholder en mere favorabel erstatningsordning end den, der følger af dansk rets almindelige erstatningsregler.
Og hvis der er noget, der er vigtigt for os i Alternativet, så er det jo, at vi overholder de internationale konventioner, som vi har underskrevet og ratificeret.
Det gælder selvfølgelig menneskerettighederne, og det gælder også på andre områder som f.eks. FN's børnekonvention og FN's flygtningekonvention.
Så når regeringen har reageret her på et svar fra Justitsministeriet om, at vores nuværende regler strider imod bl.a. menneskerettighedskonventionen, ja, så vil vi gerne anerkende regeringen for faktisk at handle så resolut på det her område ved at fremsætte lovforslaget.
Derfor er det også helt entydigt, at Alternativet støtter lovforslaget.
Så langt, så godt.
Så er der sådan en lille problemstilling i forhold til kvinderne, der er ansat på værnepligtslignende vilkår.
Jeg vil ikke gentage, hvad der er blevet sagt, men udfordringen ligger jo så i, at de her kvinder nemlig ikke skal aflevere deres sundhedskort.
Alligevel opfordres de af deres arbejdsplads til at benytte militærets sundhedstjeneste, hvilket jo så betyder, at de ikke har de samme erstatningsregler efter det her lovforslag.
Det kan godt være, at det ikke er et formelt problem, fordi de ikke afleverer deres sundhedskort – formelt set har de stadig væk ret til behandling i sundhedssystemet – men reelt kan det godt være et problem for de her kvinder, i forhold til hvad der bliver forventet af deres arbejdsplads.
Og så er vi jo alligevel ude i noget, der ligner diskrimination.
Jeg anerkender også, at regeringen gerne vil arbejde med det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om perspektiverne i det arbejde, der foreligger, i forhold til hvordan man forestiller sig at kunne løse den udfordring.
Men med det vil jeg gerne sige, at Alternativet støtter lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-15:
Tak for det.
Indsatte og værnepligtige har i dag ikke samme muligheder som andre for at søge erstatning, hvis de fejlbehandles af autoriserede sundhedspersoner.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, og for indsattes vedkommende er det også i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det vil det her lovforslag rette op på, og det støtter Liberal Alliance naturligvis.
Af høringssvarene fremgår det, at forsvaret i Skive ikke er medtaget i dette forslag.
Ministeriet har imidlertid tilkendegivet, at forsvaret i Skive vil indgå i den igangværende analyse af dækningsområdet for patienterstatning, og jeg har fuld tillid til, at værnepligtige i forsvaret i Skive får samme adgang til patienterstatning som alle andre.
Kvinder ansat i hæren er heller ikke omfattet af det her lovforslag, og det forklares med, at kvinderne i modsætning til mændene bibeholder deres ret til at anvende det almindelige sundhedsvæsen.
Men det virker alligevel ikke særlig hensigtsmæssigt, at de ikke er omfattet, da de af praktiske hensyn i forbindelse med tilrettelæggelsen af det daglige arbejde ofte benytter forsvarets og Beredskabsstyrelsens sundhedspersoner og derfor nok burde være omfattet af det her lovforslag.
Men også her har Sundhedsministeriet tilkendegivet, at kvindernes adgang vil indgå i en igangværende analyse af dækningsområdet for patienterstatning, og også her har jeg tillid til, at loven tilrettes, så kvinder ansat i forsvaret og Beredskabsstyrelsen får samme rettigheder til patienterstatning som deres mandlige kolleger.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-15:
Jeg skal gøre det meget kort.
Det er rigtig positivt, at der bliver rettet op på den ulige behandling, der har været af indsatte og værnepligtige.
Vi vil også gerne anerkende, at i forhold til de få kritiske bemærkninger, der har været, har ministeren været villig til at se på dem, og de forhold, der ikke er indarbejdet, er der igangsat en analyse af for at få afklaret og udbedret.
Så Enhedslisten er klart positive over for det her forslag, og vi støtter det.
Jane Heitmann (V), 2016-04-15:
Tak for ordet.
I dag førstebehandler vi L 164, lov om ændring af lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet.
Med lovforslaget vil der ske en udvidelse af patienterstatningsordningens dækningsområde, så skader forvoldt af sundhedspersoner i Kriminalforsorgens fængsler og arresthuse samt på værnepligtige bliver omfattet af erstatningsordningen.
Det er naturligvis en helt uacceptabel ulighed, at indsatte i fængsler og værnepligtige hidtil ikke har været dækket af patienterstatningsordningen på samme måde som alle andre borgere i det danske samfund.
Justitsministeriet har gjort opmærksom på, at det forhold er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention og FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder.
Med lovforslaget her rettes der nu op på den ulighed, så dansk lovgivning på området følger konventionerne, så både indsatte i Kriminalforsorgens institutioner og værnepligtige, som jo afleverer deres sundhedskort ved tjeneste, omfattes af patienterstatningsordningen.
Det betyder, at skader forvoldt af autoriserede sundhedspersoner, f.eks. læger eller tandlæger, er dækket af ordningen.
Når lovforslaget vedtages, vil det være med tilbagevirkende kraft, og det giver god mening, at den tilbagevirkende kraft fastsættes efter de almindelige forældelsesregler i klage- og erstatningsloven, det vil sige 3 år efter at den erstatningsberettigede har fået eller burde have fået kendskab til skaden og en absolut forældelsesfrist på 10 år, fra skaden opstod.
Venstre kan bakke op om forslaget som fremlagt, således at vi opfylder konventionerne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-15:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg da lige give Socialdemokraternes ordfører ret i, at nogle tidligere burde have gjort noget ved det her problem, men det var der nogle der ikke gjorde tidligere.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for, at ministeren fremsætter dette forslag.
Vi har selv tidligere stillet spørgsmål om, hvordan det kunne være, at man ikke havde de samme rettigheder, når man enten var i militæret som værnepligtig eller blev behandlet i fængslet af en sundhedsperson.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at vi har tillid til sundhedsvæsenet samt de personer, der arbejder der, og det er, uanset hvor man befinder sig i det danske samfund.
Når en læge eller en anden sundhedsperson begår en fejl, skal man naturligvis kunne klage over forløbet samt modtage erstatning, hvis forløbet kunne eller burde have været anderledes.
Modtager man den forkerte medicin, bliver en blodprøve væk, eller får man ikke den nødvendige behandling, skal vi sikre, at det bliver indrapporteret, så vi kan forebygge, at det sker igen, og vedkommende skal selvfølgelig kunne klage over den fejl, der er sket.
Alle ansatte i sundhedsvæsenet er forpligtet til at indrapportere det, hvis de er vidne til en såkaldt utilsigtet hændelse i forbindelse med deres arbejde.
Det står i sundhedsloven, hvor det fremgår, at rapporteringspligten gælder alle steder, hvor der foregår sundhedsfaglig virksomhed, hvilket jo også vil være på landets infirmerier.
I dag er det sådan, at når man bliver værnepligtig, afleverer man sit sundhedskort, og man får så behandling i et af landets infirmerier – de ligger fem steder i landet – og ni andre steder kan de værnepligtige få lægekonsultation.
I fængslerne har man tilknyttet en fængselslæge eller en arresthuslæge, som normalt er en praktiserende læge fra lokalområdet, og visse fængsler har endda en egen sygeafdeling.
Og i de tilfælde er det ofte de samme læger, som behandler inden for institutionerne, som også gør det uden for institutionerne.
Og derfor bør der naturligvis ikke være forskel på, om man kan indberette en utilsigtet hændelse eller klage over sit forløb.
Så Dansk Folkeparti kan fuldt ud tilslutte sig forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-15:
Liberal Alliance har hele tiden stemt imod det her direktiv.
Det har vi gjort i Europaudvalget, og det har vi gjort hele vejen igennem.
Så vi har fra start til slut signaleret og fortalt meget tydeligt, at vi er imod det her direktiv – faktisk lidt i modsætning til Konservative, som fra starten også syntes, direktivet var for vidtgående, og var med til at opfordre Kommissionen til at minimere antallet af delegerede retsakter.
Men det har Konservative så åbenbart lavet om på undervejs.
Konservative var også imod forbuddet mod mentolcigaretter.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-15:
Jeg kan oplyse ordføreren om, at det ikke er valgfrit at implementere et direktiv, og hvis man ikke gør det, kan der blive anlagt sag mod Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvilke initiativer har Liberal Alliance taget for at bekæmpe det her direktiv fra EU, for det er jo i EU, kampen har stået?
Hvad har Liberal Alliance gjort for at bekæmpe det her?
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-15:
Vi er ikke her i Folketinget for at blåstemple EU-lovgivningen, men for at repræsentere Danmark og danskerne.
Og derfor stemmer vi selvfølgelig efter de principper, som danskerne har valgt os på.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-15:
Det her er jo implementeringen af et direktiv, så jeg vil godt høre, om Liberal Alliances ordfører ved, om det er valgfrit for Danmark at implementere et direktiv.
Jeg vil også godt høre, om ordføreren ved, hvilke konsekvenser det har, hvis Danmark ikke implementerer et direktiv.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-15:
Tak for det.
Liberal Alliance kan ikke støtte forslaget, som er en lang række af regler og en masse bureaukrati, som kun har det formål at beskytte os borgere mod os selv, og som belaster erhvervslivet med administration og økonomiske byrder.
Det mener Liberal Alliance hverken er nødvendigt eller i orden.
Vi mener, at raske borgere både har ret til og er i stand til at bestemme over deres eget liv og deres egne handlinger, så længe det ikke går ud over andre.
Sundhedsministeren siger, at det kun skal dække omkostningerne, men som vi så med e-cigaretter, er det åbenbart meget dyrere at registrere i Danmark end i f.eks. England, for e-cigaretters vedkommende faktisk hele 1.600 pct. dyrere.
Så måske er der noget med beregningen eller omfanget af indberetningen, som man burde se på igen.
Liberal Alliance mener, at de gældende krav om, at advarslen skal dække 30 pct. af forsiden og 40 pct. af bagsiden allerede sikrer synlig og iøjnefaldende information til forbrugerne.
Ingen er i tvivl om, at rygning er farligt.
Faktisk kan jeg oplyse til hr. Flemming Møller Mortensen, at ifølge en Epinionmåling ved 96 pct. af den danske befolkning, hvor farligt rygning er.
Ligeså er vi også imod, at mentolcigaretter forbydes.
Så LA, Liberal Alliance, er fortsat imod forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-15:
Hvad er ordførerens holdning til et forbud mod mentolcigaretter, og hvad er ordførerens holdning til EU's meget vidtgående direktiver?
Jane Heitmann (V), 2016-04-15:
Jamen jeg har jo netop gjort rede for, at Venstre støtter det lovforslag, som er fremlagt i dag.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-15:
I 2013 var Venstre imod forbuddet mod mentolcigaretter, og i 2013 syntes Venstre også, at EU gik for vidt i tobaksdirektivet.