runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Det er rigtigt, at hvis der er driftsforstyrrelser, er det også nødvendigt at tage hånd om det.
Det skal ikke være sådan, at der er nogle, der bliver ladt i stikken og ikke kan få udbetalt deres sygedagpenge eller ikke kan få deres refusion.
Det er jo selvklart.
Men man er nødt til at pege et eller andet sted hen, når man kan se, at der er driftsforstyrrelser.
Så mit spørgsmål, jeg stiller nu, er det samme, som da jeg var på talerstolen: Hvem er det reelt, der står til ansvar for det her?
Var man ikke dygtig nok, da opgaverne blev bestilt i sin tid, til at få formuleret, hvad det var for nogle krav, man skulle stille til det her it-system, eller er det simpelt hen er noget lovsjusk, vi har lavet her i Folketinget, fordi vi ikke dengang sørgede for at få skrevet ind i loven, at kommunen skal have mulighed for at dispensere?
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Jeg kan f.eks. sige, at der har været driftsforstyrrelser i forbindelse med planlagte opdateringer af løsningen.
Som eksempel kan der nævnes den 8. februar 2011, hvor der blev foretaget en opdatering fra kl. 19 og ca. 2 timer frem.
Det er en driftsforstyrrelse.
Endelig kan der også nævnes en lidt længerevarende driftsforstyrrelse, og et eksempel på det er perioden fra den 2. til den 7. marts 2011, hvor CVR- og CPR-registrene var periodisk utilgængelige.
Det betød, at løsningen var nede i hele perioden, men at nogle anmeldelser gik igennem løsningen, mens andre ikke blev accepteret.
Så det er sådan nogle typer driftsforstyrrelser som, hvis systemet opdateres.
Derfor synes jeg og regeringen, at det ville være rimeligt at tage højde for det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Den del af lovforslaget, der handler om, at arbejdsgiverne skal have lov til at indberette med mere end 1 måneds mellemrum osv., giver jo meget god mening, men jeg har et spørgsmål om den del, der så handler om driftsforstyrrelser.
Jeg var selv ordfører, da vi gennemførte digitaliseringen af indberetning af sygefravær, og det er ikke så lang tid siden.
Det, der undrer mig lidt, er, hvordan det kan være, at der åbenbart er så mange driftsforstyrrelser i det it-system, der sat op til at køre det her system.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om, hvilket omfang der er tale om, siden det er nødvendigt, at vi får det med ind i en lov.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-03-15:
De udfordringer, der er på børnefamilieområdet, har vi hele tiden taget op.
Vi har masser af eksempler på noget, hvor regeringen i hvert fald ikke kan påstå at have gjort så meget, mens vi virkelig har forsøgt og forsøgt at gøre det lettere for børnefamilierne.
Så jeg mener bestemt, vi kan sige, at vi har gjort, hvad vi kan – og det vil vi også stadig væk gøre, når vi kommer til – for at gøre det lettere for børnefamilierne derude.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-03-15:
Nu var det jo lidt en gratis omgang, vi fik her, i forhold til at gøre op med nulvækst, i forhold til børnefamilieydelsen osv.
Men jeg synes ikke rigtig, der blev svaret på, hvilke konsekvenser Socialdemokraternes ordfører vil tro det får for de her børnefamilier – som egentlig siger, at de har behov for mere tid til familielivet og har svært ved at få arbejdsliv og familieliv til at hænge sammen – at man vil have børnefamilierne til at arbejde 1 time mere om ugen.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Jamen jeg er meget indstillet på pragmatisme.
Jeg vil bare ikke være med til at smide barnet ud med badevandet.
Derfor er vores holdning helt klart i Socialdemokratiet, at vi ønsker, at der skal findes en vej til løsning på det her problem, og når jeg går så vidt som til at sige, at vi synes, det vil være godt at få det lagt ind i en landbrugskommission, for at man der kan være med til ligesom at sige, hvad det er, der skal forme vores fremtidige landbrug, så er det sådan set det, der er grundlaget for det, jeg har udtalt.
Jeg håber, at der er så meget forståelse for den her ordning, at man også godt kan se problemerne, men at man også kan finde løsninger på dem.
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Der er slet ikke nogen tvivl om, at der er andre ting, det vil jeg gerne medgive, end lige skat, der betyder noget for, om familier fra udlandet slår sig ned her i landet eller ej.
Der er bl.a. skoleforhold, der betyder noget; der er også forhold for den medfølgende ægtefælle, som betyder noget for, om man vælger at bosætte sig netop i Danmark.
Og det har selvfølgelig også en betydning for, om vi er i stand til at tiltrække udenlandsk arbejdskraft eller ej, hvilket jeg mener vi bliver nødt til at se nærmere på i de kommende år, hvis vi også vil have, at vi har et erhvervsliv, der er i stand til at tjene pengene hjem til den velfærd, som vi meget gerne vil have at der også er råd til fremover.
Men når vi skærer fuldstændig ind til benet og ser på det forslag, som ligger her, bliver jeg også bare nødt til at sige: Jeg har egentlig meget svært ved at se fleksibiliteten i forhold til f.eks. virksomheden i det her forslag, og derfor mener jeg ikke, at det i virkelighedens verden har nogen gang på jorden.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-03-15:
Når vi nu ser, hvad det er, der f.eks. får udenlandsk arbejdskraft til at vælge Danmark som arbejdsland,
er det jo ikke på grund af vores erhvervsbeskatning.
Når man ser undersøgelser, så viser det sig faktisk, at det er det, at man som boss måske et par gange om ugen kan gå hen og hente sit barn i fritidsinstitutionen.
Det, at der er plads til familieliv og arbejdsliv, er faktisk et konkurrenceparameter, som betyder meget i forbindelse med at tiltrække arbejdskraft.
Det her
kunne måske også være et skridt i den rigtige retning i forhold til at understøtte den udvikling.
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Jamen jeg synes jo, der skal være en fin balance mellem netop familieliv og arbejdsliv, og jeg mener også, at det skal være således, at man skal være i stand til at drive en fornuftig forretning her i Danmark, samtidig med at vi har nogle gode og ordentlige forhold for de private familier.
Men jeg ser stadig væk en del problemer ved det her forslag, det bliver jeg nødt til at sige til Kristendemokraternes ordfører på det her område.
Jeg bliver nødt til sige, at jeg har svært ved at se det som en del af løsningen på de udfordringer, som vi står over for.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-03-15:
Kristendemokraterne anerkender sådan set de – også – økonomiske udfordringer, vi står over for.
Vi har også vist, at vi er klar til at tage ansvar i den sammenhæng.
Det fine ved den her model er jo – på baggrund af de beregninger, som kommissionen fik foretaget – at den ikke har konsekvenser for arbejdsudbuddet; den vil faktisk på kort sigt få folk til at arbejde endnu mere, i hvert fald give incitament til det, og så vil den faktisk også give et større arbejdsudbud lige præcis på den lange bane, hvor der virkelig er behov for det.
Og med hensyn til økonomien er det jo også fint beskrevet i kommissionens rapport, at det heller ikke vil have økonomiske konsekvenser, fordi man dels vil få indtægter fra skat, dels vil spare penge på børnepasning.
Så med hensyn til lige præcis den udfordring er det jo faktisk flot, at vi kan skabe mere fleksibilitet og frihed for familierne.
Og det er egentlig det, der lige fik mig til at markere over for den konservative ordfører.
Ordføreren siger, at det bliver mindre fleksibelt for virksomhederne, men er ordføreren så ikke enig med mig i, at det giver frihed og mere fleksibilitet for børnefamilierne til gavn for virksomhederne?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-15:
Det er min klare overbevisning, at vi er nødt til at indgå i nogle trepartsforhandlinger, hvor den ene part selvfølgelig er politikerne på Christiansborg.
Vi har også set i forhold til barselregler, som faktisk er med til at frigive tid til børnefamilierne i forhold til deres små børn, at også her er det Folketinget, der er nødt til at gå ind og gå forrest med lovgivning.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-03-15:
Tak for de bemærkninger, der er faldet her.
Vi er jo ikke så konkrete i det forslag her.
Det, vi fra Kristendemokraternes side egentlig ønsker, er lidt handling i forhold til at imødekomme specielt det, vi hører børnefamilierne sige, nemlig at de har svært ved at få familie- og arbejdsliv til at hænge sammen.
Og det er sådan set også derfor, at det, vi egentlig lægger op til, er, at vi politisk – og det er jo egentlig der, jeg vil høre om SF er enig med ministeren, som siger, at det er arbejdsmarkedets parter, der har ansvaret for de her ting – prioriterer børnefamilierne og så sparker lidt til arbejdsmarkedets parter, så der bliver den her dialog.
Det er sådan set det, vi foreslår her.
Hvad mener SF om den sag?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-15:
Det var jo faktisk en gave til de samlede danske lønmodtagere generelt, til vores børn, til stressede småbørnsforældre, til bedsteforældre, til ligestillingen og til arbejdsmarkedet overordnet set, da Familie- og Arbejdslivskommissionen i 2007 kom med sine anbefalinger til, hvordan man kan skabe bedre balance mellem familie- og arbejdsliv i Danmark.
At regeringen så ikke har ønsket at følge anbefalingerne fra den her gennemgribende kommissionsrapport, er knap så gavepræget, men derfor er det også rigtig fint, at Kristendemokraterne nu tager et af forslagene op her i Folketingssalen, nemlig forslaget om flekskontoordningen.
Som det er i dag, betaler lønmodtagerne jo for fleksibiliteten på arbejdsmarkedet med et uforholdsmæssigt højt stressniveau, og derfor er SF også meget enig i intentionerne i forhold til at få sådan en flekskontoordning.
Det er klart, at de konkrete lovændringer, der skal ligge til grund for sådan en tidsbank eller flekskontoordning som den, vi diskuterer i dag, skaber en række udfordringer og rejser en række spørgsmål, som forslagsstilleren da også selv nævner i bemærkningerne til sit forslag.
Et spørgsmål kunne være den ændring af pensions- og skattelovgivningen, der lægges op til, og som nødvendiggør en diskussion af, om man vil ændre i efterløns-, folkepensions-, arbejdsløshedsunderstøttelses- og førtidspensionsreglerne.
Kan man f.eks. hæve af sin pension inden pensionsalderen til normal pensionsbeskatning og dermed udskyde sin folkepensionsalder på ubestemt tid?
Og sådan rejser der sig en lang række spørgsmål.
Men vi er altså indstillet på, at kan man finde fornuftige svar på de her spørgsmål, og kan man få nogle fornuftige forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter og politikerne her på Christiansborg om, hvordan sådan en ordning kan strikkes sammen, så vil vi være overvejende positivt indstillet.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Tak, hr. formand.
Det her beslutningsforslag, der er kommet fra Kristendemokraterne, er efter Dansk Folkepartis opfattelse et prisværdigt forslag.
Vi kan sagtens følge intentionerne i det, altså at man skal se på, hvordan man kan sikre forældrene mere tid til børnene.
Det skal jo så også være reel tid, når man skal se på, hvordan man som forælder planlægger, hvad man vil bruge tiden til.
Desværre kan vi så også se, at der er en hel del problemer i den måde, et sådant forslag skal strikkes sammen på.
En flekskontoordning går jo på, at man opsparer en sum penge, og at man kan tage dem ud på et senere tidspunkt.
Det er ikke så enkelt igen, for det har jo lidt at gøre med, hvordan ens arbejde er, og hvordan det passer ind i den virksomhed, hvor man har sit job, og om man i det hele taget kan planlægge efter det.
Det vil jo være meget sværere, hvis man står ved et produktionsbånd, at planlægge med, at man skal have en flekskontoordning, og at man så kan gå til arbejdsgiveren og sige: Nu vil jeg gerne have nogle timer her på det og det tidspunkt.
Det er ikke så enkelt igen, det er noget, der skal diskuteres godt igennem, og det er der, hvor det efter vores mening er nødvendigt at parterne kigger på, hvordan man skal tilgodese børnefamilierne.
Som hr. Leif Lahn Jensen nævnte, er der allerede i dag en hel del steder, hvor man kan planlægge efter at lave lidt flekstid af hensyn til børnene, og det bliver i vid udstrækning også brugt.
Det har også lidt at gøre
med: Hvad hvis man skifter job?
Vil den nye arbejdsgiver acceptere, at man har en opsparing på en konto, som man ikke har brugt?
Det er ikke givet.
Jeg er heller ikke sikker på, at sammenkoblingen med pensioner, kapitalpensionsordninger, er en model, der i den forbindelse er gangbar, overhovedet ikke.
Men jeg synes, det er meget prisværdigt, at Kristendemokraterne tænker på børnefamilierne.
Det gør vi også i Dansk Folkeparti, men jeg er ikke sikker på, at den måde her er den rigtige løsning.
Der er i hvert fald en hel del, der skal undersøges.
Men i bund og grund tror jeg, det bedste var, at arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationerne selv fandt ud af, hvordan det kan lade sig gøre.
Det kunne være, at man simpelt hen skulle overlade det til den enkelte virksomhed.
Så kunne man tage op over for virksomheden, om man kunne lave en eller anden form for flekskontoordning, som de har det mange andre steder, i stedet for at vi skal lovgive om det herinde fra Christiansborg.
Derfor kan vi desværre ikke støtte forslaget, selv om vi har stor sympati for det.
Men vi ved godt, at det med at have sympati for det ikke hjælper ret meget, når det har noget med lovforslag at gøre, og som sagt synes vi, der er for mange uafklarede ting i det, til at det er et forslag, som vi kan støtte.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-03-15:
Dengang jeg selv var tillidsmand, kom der en del ud til os, som havde små børn, og der fik jeg selvfølgelig etableret nogle ordninger, som kunne gøre, at de kunne arbejde noget længere på et tidspunkt, og at de, når de fik børn og blev børnefamilier, så også kunne få lov til at have mere fri efter barslen.
Det vil altså sige, at man derude, selv om der kommer de her 12 minutter, og selv om folk skal arbejde mere, så har mulighed for at lave de her ordninger, og det er det, vi bestemt ikke vil stoppe for.
Der skal stadig væk være mulighed for, at tillidsfolkene sammen med arbejdsgiverne kan lave nogle gode ordninger til de her børnefamilier, og det kan man sagtens, selv om man får de her 12 minutter.
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Jeg vil gerne takke for den behandling, som lovforslaget har fået her i Folketinget i dag.
Mere end to tredjedele af alle indberetninger kommer i dag via løsningen.
Det svarer til ca. 1 million indberetninger om året.
Der er generelt meget stor tilfredshed med løsningen både hos dem, som indberetter, og hos kommunerne, som modtager indberetningerne.
For at de digitale løsninger kan forblive et godt redskab for brugerne er det vigtigt løbende at sikre, at disse løsninger ikke indeholder unødige krav til brugerne.
Det er derfor, at vi nu stiller forslag om at ophæve kravet om, at der skal være mindst 1 måneds mellemrum imellem de to refusionsanmodninger, og reglen er blevet overflødig som følge af den digitale løsning.
En ophævelse af reglen betyder, at arbejdsgiverne får en øget fleksibilitet i forbindelse med anmodning om sygedagpengerefusion.
En driftsforstyrrelse i løsningen må ikke være skyld i, at der er arbejdsgivere, der mister retten til sygedagpengerefusion.
Ligeledes må selvstændige erhvervsdrivende og borgere ikke miste retten til sygedagpenge, hvis en overskridelse af anmeldelsesfristen skyldes driftsforstyrrelser i den digitale løsning.
Jeg vil endnu en gang gerne takke for behandlingen af lovforslaget, og jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Så blev der rejst et konkret spørgsmål fra Dansk Folkepartis ordfører med hensyn til Dansk Arbejdsgiverforenings forslag til ændring af anmeldelsesfristen fra 4 til 5 uger.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at Beskæftigelsesministeriet målrettet arbejder på at kunne rykke fristen for at anmelde sygefravær fra 4 til 5 uger.
Det sker både som følge af den digitale løsning, og fordi arbejdsgiverperioden udvides til 30 kalenderdage pr. 2. januar 2012.
Jeg forventer, at et forslag til ændring af anmeldelsesfristerne vil kunne fremsættes i begyndelsen af næste folketingssamling, således at ændringerne kan træde i kraft samtidig med udvidelsen af arbejdsgiverperioden, altså pr. 2. januar 2012.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-15:
Er ministeren enig i, at det er et nybrud, at man går ind og anlægger andre kriterier end det økonomiske indtægtsgrundlag og huslejen i forhold til udmåling af boligstøtten?
Nybruddet er her, at man sanktionerer folk i deres boligstøtte.
Er det for det andet ikke korrekt, at 70 pct. af de berørte her er kvinder, for hvem det gælder, at vi ingen krav kan stille til dem om aktiv deltagelse i beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, hvis de ikke får kontanthjælp?
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Under denne første behandling har oppositionen jo gentagne gange kritiseret regeringen for at fremsætte det her lovforslag.
Til det er der sådan set kun at sige, at regeringen hele tiden har sagt, at når vi taler om en aktiv beskæftigelsesindsats, betyder det altså, at vi ikke gør nogen som helst en tjeneste ved at overlade de ledige til sig selv.
Alle fortjener, at vi gør en indsats for at hjælpe dem ind på arbejdsmarkedet og væk fra offentlig forsørgelse.
Med til det hører, at vi stiller krav – krav om rådighed, krav om jobsøgning og krav om, at man skal gøre en indsats.
De nye regler, som betyder, at man efter at have modtaget hjælp i sammenlagt 1 år skal dokumentere 225 arbejdstimer inden for 12 måneder, vil efter regeringens overbevisning sikre en mere kontinuerlig tilknytning til arbejdsmarkedet.
225 timers arbejde i løbet af 12 måneder er stadig væk et beskedent krav for alle, og man skal jo huske på, at det er et krav, der kun stilles til mennesker med arbejdsevne.
Vi taler med andre ord om 6 ugers fuldtidsarbejde eller om ca. 5 timer om ugen.
Det er jo stadig sådan, at personer, der efter kommunens vurdering ingen arbejdsevne har, er undtaget fra kravet.
For rigtig mange kontanthjælpsægtefæller har reglen været med til at sætte gang i en positiv udvikling hen imod tilknytning til arbejdsmarkedet.
Vi ved fra en undersøgelse fra AKF, at reglen er blevet et godt argument for indvandrerkvinder, der på mandens opfordring er hjemmegående.
Med 300-timers-reglen i ryggen har disse kvinder nu en helt konkret model til at konfrontere ægtefællen med det faktum, at hvis hun nu ikke tager et arbejde, ja, så er det ensbetydende med en halvering af deres forsørgelsesgrundlag.
Det er min overbevisning, at de positive effekter, som vi har kunnet se af 300-timers-reglen som en øget tilskyndelse til at sikre en tilknytning til arbejdsmarkedet, vil blive ført videre med indførelsen af en 225-timers-regel.
Jeg opfordrer derfor til, at partierne i Folketinget støtter den her udvikling.
Vi har også diskuteret boligstøtte.
Forslaget indebærer bl.a., at boligstøtten ikke må kompensere for visse nedsættelser af kontanthjælpen.
Det er et vigtigt mål, at langt flere, herunder beboere i de udsatte boligområder, kommer i beskæftigelse, så familierne bliver i stand til at forsørge sig selv.
Derfor skal det også have yderligere konsekvenser, hvis kontanthjælpsmodtagerne ikke gør en reel indsats for at komme væk fra passiv forsørgelse.
Det skal også have yderligere konsekvenser i form af en reduktion af boligstøtten, hvis forældre ikke lever op til deres forældreansvar, eller hvis unge mennesker eller deres forældre ikke følger eller samarbejder om en uddannelsesplan.
Jeg ser selvfølgelig frem til udvalgsarbejdet og forventer også, at der vil blive stillet en række spørgsmål fra Folketingets partier, og dem vil jeg naturligvis svare beredvilligt på såvel mundtligt som skriftligt.
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Nej, det handler det ikke om, det kan jeg klart og tydeligt sige til SF's ordfører.
Det her handler ganske enkelt om, at vi ikke gør nogen en tjeneste, men en bjørnetjeneste ved at overlade dem til sig selv.
Og det er lige præcis det, som det her forslag går ud på.
Det går ud på, at vi sørger for, at vi får de mennesker, som i høj grad er på passiv forsørgelse, ud at være aktive.
Det er det, som det her forslag går ud på, og det er det, som vi kæmper for fra borgerlig side.
Jeg ved godt, at man fra venstrefløjens side har en hel anden tilgang til de her ting.
Der er man nærmest bange for at stille krav til mennesker – ja, man er faktisk nærmest berøringsangste over for det.
Det er vi ikke, for vi mener faktisk, at det hjælper.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-15:
Man kan altid diskutere, om det er en hjælp at gøre folk fattigere, om det er en hjælp at tage børneydelsen fra dem, om det er en hjælp at sige, at relationen mellem forældre og børn skal handle om økonomi.
Det kan man selvfølgelig altid diskutere, men det strider imod mit menneskesyn, at børn skal have et ansvar for, om forældrene er i stand til at skaffe mad på bordet.
Men det, jeg faktisk spurgte om, var dette: Når ordføreren er en så stor tilhænger af, at forældrene skal tage et forældreansvar for deres børn, betyder det så, at hvis der kommer et forslag, som går ud på, at det skal alle forældre gøre, det drejer ikke kun om dem i ghettoområderne, det skal forældre i Gentofte og på Strandvejen også gøre, er De Konservatives holdning, at der vil man også være villig til at gå ind at kigge på, hvordan man kan tage børneydelsen fra forældre, der ikke er i stand til at støtte op om børnenes uddannelse?
Eller handler det her i bund og grund ikke bare om, at fordi det er fattige mennesker, vi sidder og lovgiver om, er det langt lettere at kontrollere dem?
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Det er dem, vi primært tager hånd om her.
Derfor handler det om, hvordan vi kan hjælpe dem på bedst mulig måde, og en af de måder, hvormed vi gør noget i forhold til at hjælpe de her mennesker, er bl.a. at sørge for, at de i højere grad har nogle incitamenter til at tage hånd om deres børn og i det hele taget til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-15:
Det er meget interessant, at når ordføreren for Socialdemokratiet spørger om, hvor mange der vil komme i arbejde med det her forslag, så siger ordføreren fra De Konservative, at det kan man ikke direkte sige.
Det er lidt den samme tankegang, De Konservative har i forhold til skattelettelser, med, hvor mange der så vil komme i arbejde.
Det ved man faktisk heller ikke.
Men mavefornemmelsen siger, at det er en god idé.
Lad det nu bare ligge.
Vi synes, det er sådan en ret uansvarlig måde at regne ting ud på, men det er jo så sådan, regeringen kører i øjeblikket.
Jeg skal bare lige spørge om noget.
Når ordføreren siger, at det er rigtig vigtigt, at forældre tager et ansvar over for deres børn, så vil jeg gerne høre ordførerens holdning til de forældre, som ikke tager ansvar over for deres børn, som faktisk arbejder, om de ikke også burde få trukket i deres børneydelse, hvis det er, at de ikke er i stand til at være forældre for deres børn, som ikke vil tage en uddannelse.
Vil man gå skridtet så langt ud, eller gælder forslaget kun for folk, der er fattige?
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Nu var der jo adskillige spørgsmål eller kommentarer – jeg ved ikke, hvad man helt skal kalde det – i det, som hr. Morten Østergaard fremførte her.
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at det med, at mennesker bliver sat ud af deres bolig, er, som jeg sagde før, afhængig af en lang række faktorer.
En masse af de faktorer er faktisk noget, som socialministeren netop nu prøver på at tage hånd om ved at lancere en del redskaber, som meget gerne skulle være med til at tage hånd om de her familier, således at vi får færre familier, der ryger ud af deres bolig.