Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Det har tydeligvis været vigtigt for regeringen og for den tidligere økonomi- og erhvervsminister at finde en løsningsmodel, der tog hensyn til forbrugerbeskyttelsen, når det handler om håndværkeraftaler.
Resultatet af det blev AB-Forbruger-aftalen; det er den, vi har drøftet i forbindelse med dette forslag.
Spørgsmålet er så: Sikrer AB-Forbruger, at forbrugerne reelt stilles bedre?
Det kommer naturligvis ikke som en overraskelse for forslagsstillerne og for mig, at regeringen ønsker at afvente en evaluering.
Fair nok.
Men det må også være ganske tydeligt, at der her i Folketingssalen er et ganske stort antal partier, der omvendt mener, at den aftale, der ligger på nuværende tidspunkt, absolut ikke er den bedst tænkelige aftale.
Derfor vil jeg godt indlede med at takke SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten for de tilkendegivelser, der har været fra deres side.
Der er ingen tvivl om, at den detaljeringsgrad, der er i forslaget, naturligvis lægger op til nærmere diskussioner i udvalgsarbejdet – det er vi absolut ikke afvisende over for.
Med det foreliggende forslag er det jo meningen, at regeringen i sidste ende skal fremsætte et lovforslag, der sikrer, at der kommer klare regler på håndværkerområdet, og altså ikke alene regler, som kommer til at gælde for enkelte forbrugere, der hvor der er lavet en skriftlig aftale, men universelle regler.
Den frivillige aftale, der trådte i kraft 1. januar, sikrer efter vores mening ikke forbrugerne i tilstrækkelig grad, og derfor er der i stedet for denne standardaftale, som man kan indgå frivilligt, behov for lovregler, som vi kender det fra købeloven i øvrigt, hvor en del af reglerne ikke kan fraviges til skade for forbrugeren.
Standardaftalen bliver bl.a. ikke brugt – det er vores vurdering – fordi forbrugerne synes, den er for omfattende og medfører unødvendig meget papirarbejde, især i forbindelse med mindre opgaver.
Men det er omvendt også i de mindre opgaver, vi især ser, at problemerne kan opstå.
De fleste vil jo naturligvis sikre sig ekstra godt, hvis de er inde at lave en opgave, der måske koster flere hundrede tusind kroner, men er det en håndværksopgave til 10.000 kr., kan det være lige så relevant og væsentligt, at man sikrer sig på en god og ordentlig måde.
Man kan diskutere – og det kan man gøre længe – sandsynligheden for, at standardaftalen AB-Forbruger vil få stor udbredelse.
Jeg er ikke i tvivl om, at det også vil blive en debat, som kommer til at fylde i den kommende tid.
Alene det, at vi har debatten, kan være med til at sikre, at der kommer lidt mere fokus på den.
Jeg kan konstatere, at det ikke virker, som om økonomi- og erhvervsministeren er indstillet på at sikre, at der kommer større fokus på det, men så kan vi håbe, at alene det, at vi sætter fokus på det her i dag, kan give det mere opmærksomhed i den retning.
Det, vi i hvert fald mener er væsentligt, er, at der skal laves et egentligt lovgivningsmæssigt sikkerhedsnet, hvor der altså er nogle ufravigelige regler, men vi er ikke afvisende over for at diskutere, hvilke dele der skal være ufravigelige.
I de tilfælde, hvor en håndværker misligholder sin aftale med forbrugeren, vil et sikkerhedsnet sikre en palet af lovfæstede beføjelser, som stilles til rådighed for forbrugeren, og hvad for nogle beføjelser, der tages i brug, vil afhænge af misligholdelsens art og således også af, om der f.eks. er tale om en forsinkelse af arbejdets udførelse, om der er mangler ved det udførte arbejde osv.
Et sådan regelsæt vil være med til at skabe klarhed over parternes rettigheder og pligter til gavn for forbrugerne såvel som aktørerne i branchen.
Lad mig bare slå fast helt tydeligt: Vi er ikke i tvivl om, at hovedparten af de danske håndværksvirksomheder ikke vil have den mindste vanskelighed med at overholde de regler, som vi foreslår, og vi mener også, at branchen aktivt skal inddrages i det konkrete lovarbejde, der i givet fald skal laves på området.
Men – og her bliver det væsentligt – for de brodne kar, der også er i branchen, vil et sådant regelsæt, et sådant lovsæt, give udfordringer.
Men for at sige det ganske ærligt har vi faktisk ikke problemer med at gøre det lidt vanskeligere for entreprenører og håndværksvirksomheder, som ikke har rent mel i posen.
Tværtimod vil det være en fordel for de virksomheder, som rent faktisk udfører deres arbejde på en god og ordentlig måde.
De spørgsmål, som beslutningsforslaget beskæftiger sig med som muligheder, som kan indgå i et lovgrundlag, er bl.a. spørgsmål om risikoens overgang, spørgsmål om, hvad man gør i tilfælde af mangler, spørgsmål om, hvordan man håndterer reklamationsfrist, og spørgsmål om bevisbyrderegler.
Det er jo umiddelbart ikke områder, som burde være uforståelige at tage udgangspunkt i, og man kan sige, at det i hvert fald er noget, hvor det er væsentligt at have aftalegrundlaget på plads.
Det har jeg adresseret i forhold til ordføreren fra De Konservative, fru Carina Christensen, hvor jeg netop påpegede, at der jo altså er en mulighed for at lave en indefrossen konto eller tilsvarende.
Et andet spørgsmål, som også har været debatteret og drøftet her, drejer sig om prisoverslag, hvor det altså foreslås, at man indfører en bestemmelse, som slår fast, at når håndværkeren har givet et prisoverslag, må prisen ikke overstige overslaget væsentligt og højst med 15 pct.
Det skal jo dog slås fast, at her skal reglen sikre, at forbrugeren bliver gjort klart og tydeligt opmærksom på, at hvis der skulle opstå situationer, som er uden for håndværkerens herredømme – det kunne være, at han i forbindelse med en isoleringsopgave opdager, at der er råd og svamp i træværket eller tilsvarende – så er det klart, at der er nogle særlige bestemmelser, der skal træde i kraft.
Man skal i hvert fald som forbruger informeres om, at her er altså en udfordring.
Der er ingen tvivl om, at vi jo ikke får en afgørelse – i hvert fald ud fra de bemærkninger, der er afgivet her under førstebehandlingen – inden for kort tid i forhold til forbrugeraftaleområdet, men jeg har også hørt de tilkendegivelser, der er kommet fra forskellig side i forhold til den evaluering af AB-Forbruger, der skal finde sted i 2012.