Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-12-04:
Nu er det jo sådan set heller ikke det, der er debatten her, altså at alle skoler i landet skal være helhedsskoler.
Ordføreren gjorde i sin ordførertale utrolig meget ud af, hvor vigtigt det er med tid til familien, og hvor vigtigt det er, at børnene får mulighed for frie aktiviteter og leg.
Den holdning tror jeg vi alle sammen deler.
Når ministeren svarer, at det lige præcis er det, der er erfaringen fra helhedsskolerne de her 11 steder, så synes jeg, det er mærkeligt, at det ikke er noget, som Dansk Folkepartis ordfører under flere børn.
I forhold til at det skulle være stærkt problematisk for børn at opholde sig i offentlige institutioner, er jeg nødt til også at spørge ordføreren i den her sammenhæng: Er det ordførerens holdning, at vuggestuer og børnehaver fra nu af skal lukke kl. 13 eller kl. 14, eller er det helt i orden for ordføreren, at selv små børn i Danmark, hvis vi skal have det her samfund til at hænge sammen, er i daginstitution til efter kl. 13?
Vi har jo nu i flere omgange hørt, at Venstre forholder sig positivt til helhedsskoler, og det er vi i SF faktisk meget glade for at høre.
Vi ved godt nok også, at Venstre nok ikke lige umiddelbart er villige til at sætte så mange penge af til de her udviklingsprojekter, og så må vi håbe, at der i hvert fald ikke lægges op til mere forældrebetaling eller privat sponsorering af folkeskolen.
I SF mener vi i hvert fald, at vi til overflod har nået grænsen, hvad det angår.
Vi ved jo fra tidligere, at De Konservative har en stor og relativt unuanceret modstand mod helhedsskolen, og at det hos De Konservative er morgensang og niveaudeling, som nærmest er blevet religiøse størrelser i forbindelse med at løfte folkeskolen ind i fremtiden.
Derfor glæder jeg mig også til at høre, hvad den konservative ordfører har at sige til det her.
Det kan godt undre lidt, at Dansk Folkepartis ordfører ikke har fulgt erfaringerne fra de helhedsskoleforsøg, der har været, og hvorom undervisningsministeren i et svar til fru Marianne Jelved i august sagde, at tilbagemeldingen fra de mange skolestartsforsøg, der bl.a. har givet mulighed for udvidet lærer-pædagog-samarbejde om undervisningen på de første klassetrin, har været, at legen får bedre vilkår i løbet af skoledagen, at der opstår færre konflikter børnene imellem, og at der i meget højere grad er mulighed for frie og selvvalgte aktiviteter.
Der findes altså en klar indikation for, at børnenes konflikter nedtrappes, at der sker mindre mobning, for nu at skære det ud i pap, og det er jo sært, at DF, som tidligere har erklæret sig som modstander af mobning, ikke anerkender værdien af de erfaringer.
Men et er, hvad Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti siger om helhedsskolen, og noget andet er, hvad vi mener i SF.
Vi støttede i sin tid som det eneste parti Socialdemokraternes forslag om at genindføre kommunernes ret til at oprette helhedsskoler, og vi støttede forslaget om at lave et udviklingsarbejde på området.
Det er på tide at overveje nogle nye konstruktioner, nogle nye fagopfattelser og nogle nye samværs- og ledelsesformer – og alt det skal ske i respekt for enhedsskolen, hvor alle uanset baggrund udstyres med evnen til at begå sig i samfundet.
Det er vigtigt, at vi indretter skolen efter eleverne i stedet for at presse eleverne ned i en konform skole, hvor alt for mange skilles ud til specialundervisning, og hvor alt for mange efter endt skolegang er ude af stand til at tage en ungdomsuddannelse.
Der er brug for at sætte fokus på fællesskab, inklusion, motivation og begejstring som drivkraft og garanti for, at alle børn modtager læring, og her kan helhedsskolen være en helt afgørende faktor.
Det er simpelt hen afgørende, at vi får sat gang i udviklingsprojekter, som kan styrke bevægelsen hen imod en folkeskole, der passer bedst muligt til fremtidens vidensamfund.
Det betyder også, at vi skal slippe kommunerne fri, slippe skolerne fri, så de kan forsøge sig med, hvilke modeller for god skole der passer allerbedst, lige præcis hvor de er.
Vi har ministerens ord for, at erfaringerne er gode de 11 steder, hvor man har prøvet at lave helhedsskole.
Med den gode helhedsskole får eleverne en differentieret undervisning, en mulighed for fordybelse, en afveksling mellem leg og læring, synlige og nærværende voksne, der kan samarbejde på tværs af faggrænser.
Relationerne er voldsomt vigtige i dagens folkeskole.
Eleverne oplever færre konflikter, de får lov til at afprøve teorien i praksis.
De får en sammenhængende hverdag, som ikke forvirrer og giver utryghed, men som giver mening og selvtillid.
Helhedsskoler er mange ting og kan konstrueres på mange forskellige måder alt efter den enkelte kommunes behov og planer, men i det store hele er det aldeles fornuftigt at sammentænke undervisningen med fritidsaktiviteter og uddannelsespolitik med socialpolitik og da ikke mindst at give kommunerne friheden til at gøre det.
Vi har under den siddende regering set, at folkeskolen langsomt, men sikkert, er blevet udsultet økonomisk, og derfor er der også i SF's og S' fælles skatteudspil, som hedder »Fair Forandring«, afsat yderligere 2 mia. kr. årligt til drift af folkeskolen.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at man i skolen lærer at læse, skrive, regne og tale engelsk, men jeg må bare sige, at kravene til den enkelte, uanset om vi kan lide det eller ej, er blevet langt større og langt mere komplekse, og derfor er det også vigtigt, at vi med den føromtalte helhedstænkning omkring vores børn og vores skole giver mulighed for, at kommunerne kan indrette folkeskolen på forskellige måder.
Det er vigtigt med et udviklingsarbejde, og det er vigtigt med muligheden for helhedsskoler overalt, hvor kommuner, lærere, ledere, forældre og elever ønsker det.