runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-02-26:
Jeg vil gerne indledningsvis slå fast, at jeg på lige vilkår med så mange andre ønsker, at der er gode vilkår for jernbanegods i Danmark, og derfor fatter jeg sådan set også sympati for Enhedslistens forslag, som jo netop støtter, har til hensigt at fremme samspillet mellem havn og bane.
Og når det er vigtigt at fremme det samspil, er det, fordi en meget, meget stor del af vor import og eksport jo rent faktisk går over havne, og det er vigtigt, at der så er et ordentligt samspil her.
Vi ønsker fra regeringens side, at der skal mere gods over på jernbane, og jeg er derfor også enig i det, der ligger i forslaget her, nemlig at det er vigtigt, at opgraderingen af den jyske korridor til TEN-T-hovednettet medfører og skal medføre mere gods på jernbane, og at det kræver både nationale og internationale investeringer, og derfor er det også godt på EU-plan, at der er enighed om, at vi skal styrke det at få mere gods fra asfalt og fra lastbiler over på bane og søvej.
Når jeg så kigger på det i et dansk perspektiv, synes jeg også, det er vigtigt med en lokal forankring her, og det er selvfølgelig den måde, ejerstrukturen er på, når det gælder havnene, og derfor viser erfaringerne også, at hvis det her skal kunne flyve, er det vigtigt med den lokale opbakning.
Der skal være sikkerhed for, at de investeringer, der bliver anvendt, rent faktisk giver merværdi ikke bare på det område, vi taler om, men også for samfundet som helhed.
Jeg tror på, at projektet med jernbanegods fra Hirtshals Havn er et af de projekter, der er værd at satse på, og derfor er jeg også glad for, at min forgænger har været optaget af det, og at der med aftalen om en grøn transportpolitik helt tilbage fra 2009 rent faktisk blev afsat 10 mio. kr. til fremme af samspillet mellem bane og havn i Hirtshals.
Der er altså arbejdet videre med det projekt, og det projekt er stadig væk ikke færdigbearbejdet i forbindelse med de lokale forhold, og det ser også ud til, at det måske dyrere, end man havde regnet med dengang.
Men det, jeg synes er det vigtigste, er, at der arbejdes med projektet, og det er også mit indtryk, at der rent faktisk er fremdrift i projektet.
De to forudsætninger er selvfølgelig helt afgørende.
Jeg skal ikke afvise, at det på et tidspunkt kan blive aktuelt at udbygge dele af strækningen mellem Aalborg og Hirtshals, og der kan meget vel – måske på sigt – vise sig et behov for det.
På nuværende tidspunkt er behovet der ikke efter min mening, og der er det kedelige ved det, at der, som det så skal siges i en bisætning her, heller ikke er midler til det.
Så jeg synes sådan set, jeg har meget sympati for Enhedslistens forslag, men når jeg afviser det, er det sådan set udelukkende med det formål at understrege, at der er en god proces i gang i forhold til Hirtshals, som vi fra Transportministeriets side meget gerne vil understøtte.
Carsten Hansen (S), 2013-02-26:
Nu kan man jo aldrig give nogen garantier, og det tror jeg man skal være varsom med, men når det så er sagt, vil jeg sige, at regeringen er indstillet på at fastholde sommerhusreglen, og det giver jeg udtryk for her i dag.
I forhold til, om det her skulle have nogen betydning for det: Det kan jeg overhovedet ikke se at det har.
Jeg kan ikke forstå spørgsmålet på den måde, at det overhovedet skulle have nogen betydning.
For det er jo danskere, som får mulighed for at bruge en flexboligtilladelse i et yderområde, og jeg kan ikke rigtig se, hvordan det skulle kunne ændre på det.
Med hensyn til det første går jeg ud fra, at når kommunerne også i dag har givet de tilladelser, så er det sådan, at de følger med.
Og det er selvfølgelig meningen, at sådan en flexboligtilladelse følger boligen, og at man kan ændre status på den undervejs.
I forhold til sommerhusreglen vil jeg sige, at ja, det er regeringens holdning til det, og jeg ved, at også Dansk Folkeparti har den samme holdning til det.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-26:
Tak, formand.
Jeg skal lige høre ministeren om noget.
Betyder det med, at den ikke er bindende, hvis den gives, så, at man, når man har fået den, kan risikere, at den lige pludselig kan blive trukket tilbage?
Så skal jeg også lige høre om det med sommerhusreglen.
For er det hele regeringens holdning, at der ikke skal pilles ved sommerhusreglen, og at man ikke skal åbne op for, at udlændinge kan købe sommerhuse i Danmark?
Hvis ministeren vil redegøre for det, så vil jeg blive rigtig glad.
Carsten Hansen (S), 2013-02-26:
Jeg har ikke sagt, at det er de samme rettigheder, der knytter sig til det, som til den anden sommerhusregel, for der skal man jo have haft sommerhuset i mindst 8 år for at få lov til at kunne flytte derud.
Her er det sådan, at hvis man får en flexboligtilladelse, så kan man faktisk ændre status fra fritidshus til helårsbolig, hvis man ønsker det, eller den anden vej rundt.
Sådan må det være.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-26:
Jamen tak for svarene.
Men så må vi bare konstatere, at når det er som med sommerhusreglen, så følger der også de rettigheder med, som der gør i forbindelse med sommerhuse; det går jeg ud fra.
Altså, når pensionister efter 8 år kan flytte ud i sommerhuset og bruge det som helårsbeboelse, så er det det samme, der gør sig gældende her, og der tænker jeg selvfølgelig på de ydelser, som følger med.
Der er jo en stribe ydelser inden for kommunen, og jeg går ud fra, at det er de samme.
Så er det endelig også sådan, at pensionisterne jo har en ret til, at de må bruge det, hvis de har ejet det i 8 år – det er ikke noget, man skal ud at spørge om, men det har man ret til.
Er det også det, der bliver videreført her, altså at når man har det, så kan det ikke mere tilbagekaldes?
Carsten Hansen (S), 2013-02-26:
Så derfor er det også en parallel til det her, hvor det er en personlig tilladelse, når man får en flexboligtilladelse.
Det er det ene.
Det andet er, at det her giver klarhed.
Det giver kommunalbestyrelsen en bemyndigelse.
Det nye i det her er, at man, hvis man gerne vil bruge det til helårsformål igen, efter at man har brugt det til fritidsformål, så faktisk kan gøre det, uden at huset skal skifte isoleringsmæssige, bygningsmæssige standarder.
Det er det nye i den her del af det.
Men jeg synes da bestemt ikke, at man skal sætte det i stå de steder, hvor man bruger reglen i dag – det synes jeg er rigtig vigtigt – men man skal bare gøre sig klart, at det her giver lidt mere klarhed over det, det giver en ny mulighed.
Og så synes jeg da, at man ude i kommunalbestyrelserne skal gøre sig klart: Hvor er det, vi gerne vil have den her regel taget i brug?
Så fjerner det jo en del af den usikkerhed, der har været i forbindelse med weekendattester, som kommunerne har administreret meget, meget forskelligt.
Der synes jeg at der har været behov for at præcisere, hvad det er, der gør sig gældende.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-26:
Tak for det.
Vi støtter lovforslaget.
Vi synes, det er et fint initiativ, men jeg vil bare gerne vide, for at nogle kommuner ikke måske skal begynde at gå baglæns, at der vel ikke er noget i dag, der forhindrer kommunerne i at gøre det, som loven lægger op til skal ske i fremtiden.
Vi sender vel ikke et signal nu til kommunerne om, at de skal begynde at lade alt gå i stå derude, fordi det her først skal vedtages.
Hvis man som kommune selv ønsker at gøre nogle af de ting her, så kan man vel det.
Det var bare det ene.
Det, som optog mig endnu mere, var, at ministeren talte meget om sommerhusreglen for pensionister.
Skal man forstå det sådan, at det her forslag fuldstændig sidestiller den almindelige sommerhusregel for pensionister, altså i sommerhuse, og så de her boliger, vi taler om nu?
Det er de samme ting, der gør sig gældende, for at man kan benytte dem som helårsbolig osv. osv.
Det er fuldstændig parallelt.
Skal man forstå det sådan?
Carsten Hansen (S), 2013-02-26:
Nu startede hr. Leif Mikkelsen sit spørgsmål med at sige, at han var glad for, at han var medlem af Liberal Alliance.
Og her er jo forklaringen på det, for der er forskel på socialdemokrater og i øvrigt også Venstrefolk og så Liberal Alliance.
Vi har nogle andre synspunkter.
Og må jeg så ikke sige, at hvis man her sælger rigtig mange sommerhuse til udlændinge, vil der ske det – man har områder i England osv., der er købt af udlændinge – at der intet liv er.
Det giver intet liv i landsbyskolen.
Det giver ingen udlejning, fordi folk med mange penge, der har råd til at købe dem, ikke lejer dem ud.
Så det er også et spørgsmål om, hvad vi vil med vores yderområder.
Skal vi affolke dem og sælge dem til udlændinge, eller skal vi prøve at skabe liv på de vilkår, der er?
Jeg ved godt, at det retorisk set er lidt forenklet, og det er lidt unfair, men ellers kan jeg ikke nå det.
Men der er en forskel i synet på det.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-26:
Jamen tak for det.
Det viser sig, at det efterhånden bliver et vigtigt punkt i den her behandling af det her lovforslag.
Jeg er da glad for, at også den radikale ordfører sender nogle signaler om, at vi skal prøve at se på det her.
For ligesom at prøve at runde det hjørne af, vil jeg spørge: Kan den radikale ordfører ikke give mig ret i, at det virker en lille smule underligt, at man har haft mere fokus på sådan ligesom personen end på boligen i det her?
For det er jo sådan set de boliger – hvad kan man kalde det – boliger, der ligger i forskellige områder, hvor det er vanskeligt, som man skal prøve at gøre noget for.
Det er vi mange der gerne vil være med til.
Så er det ikke en lille smule underligt, at man med det her lovforslag faktisk har mere sådan fokus på en personlig tilladelse frem for på at få det til at hvile på bygningen?
For der kan jo også forekomme ejerskifte og sådan nogle ting.
Andreas Steenberg (RV), 2013-02-26:
Jamen jeg har haft den overvejelse, at det her følger den såkaldte sommerhusregel; ikke den, der har noget at gøre med, at EU-borgere ikke må købe sommerhuse i Danmark, men den regel, der eksisterer om, at hvis man har boet 8 år i sit sommerhus, må man få lov at bruge det som helårsbolig.
Den mulighed er også personlig.
Derfor synes jeg, at det giver meget god mening, at det her også bliver givet til en person i stedet for til boligen som sådan.
For det kan godt være, at man i kommuneplanen eller fra kommunens side har interesse i at gøre det om igen.
Det er derfor, vi kalder det en flextilladelse.
Jeg har også det grundsynspunkt, at man i den måde, man driver politik på, altid skal høre argumenter og overveje dem.
Vi skal have en udvalgsbehandling her, og jeg vil gerne være med til at diskutere fordele og ulemper ved det forslag, som hr. Erling Bonnesen kom med her.
Bjarne Laustsen (S), 2013-02-26:
Men så vil jeg da gerne have at vide, hvad det præcis er, Venstre gerne vil have der skal ske.
Altså, man har da mulighed for at komme med et ændringsforslag, man har mulighed for at komme med et beslutningsforslag.
Her kommer regeringen med et initiativ, som er veldokumenteret, som der er behov for, og som har været efterspurgt.
Så spurgte jeg i øvrigt også efter, om ikke Venstres ordfører kunne være en lillebitte smule glad.
På et område, hvor den tidligere regering ikke selv havde afsat penge, kommer der masser af penge til at gøre nogle ting.
Så kunne man jo godt lige have hævet stemmen lidt og smilet lidt og sagt tak, for det er jo et skridt i den rigtige retning, er det ikke?
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-26:
Jeg må sige til hr. Bjarne Laustsen, at der jo intet nyt er i det her forslag.
Det er jo blot en præcisering af eksisterende lovgivning.
Der er ikke sat flere penge af med dette lovforslag.
Der er jo ikke rigtig noget indhold i lovforslaget, og det, man godt kan være lidt frustreret over, er, at man har sat forhåbningerne op til, at nu sker der endelig noget.
Og så sker der ingenting.
Bjarne Laustsen (S), 2013-02-26:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Venstres ordfører, for det virker, som om man ikke er rigtig glad.
Her er der en række punkter i den pakke, der er kommet frem her, hvor man gør noget ved det, som Venstre ikke selv havde sat penge af til i finansloven.
Hvad er egentlig problemet her?
Jeg forstår simpelt hen ikke den modvilje imod det her forslag, og så siger man, at værktøjskassen skal åbnes op, og at der skal gøres noget mere.
Hvad er det præcis, Venstre foreslår, som man ikke selv kunne have gjort, da man havde regeringsmagten?
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-26:
Dette lovforslag er en præcisering af allerede gældende regler i forhold til kommunernes mulighed for at give dispensation fra bopælspligten.
Dette forslag giver altså ikke kommunerne nye redskaber til at undgå tomme boliger i tyndt befolkede områder.
Venstre er bekymret over den affolkning, som sker i yderområderne rundtomkring i Danmark.
Mange yderområder efterlades med et stort antal tomme og usælgelige boliger, som med tiden forfalder og skæmmer områderne.
Derfor har Venstre foreslået at genindføre nedrivningspuljen.
Efter at ministeren i månedsvis har afvist at genindføre nedrivningspuljen, har regeringen nu endelig foreslået at genindføre den.
Jeg vil gerne kvittere for, at regeringen nu endelig lytter til Venstre på dette felt.
Baggrunden for dette forslag er ministerens markante udmeldinger om, at det skulle blive lettere at få tilladelse til at bruge helårshuse som fritidshuse.
Ministeren påstod, at den hidtidige praksis med dispensationer fra bopælspligten var ulovlig.
Det lød, som om boligministeren ville gå mere vidtgående til værks.
Derfor kan man med dette forslag blive meget overrasket.
Lovforslaget giver nemlig ikke nye muligheder for kommunerne, men præciserer blot de eksisterende.
Det giver desuden dispensationerne et nyt navn, flexboligtilladelse.
Lovforslaget er med andre ord symbollovgivning, men der er heldigvis intet skadeligt i lovforslaget.
Venstre tvivler på, at lovforslaget vil gøre den store forskel.
Det er skuffende, for der er behov for flere værktøjer i værktøjskassen til kommunerne i yderområderne.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-26:
Jeg vil gerne have lov til lige at komme med en kort bemærkning til de ændringsforslag, Enhedslisten har stillet, og som vi skal stemme om her.
Selve lovforslaget er jo ganske udmærket.
Det er jo noget, der var efterlyst i mange år, nemlig at førtidspensionister på den gamle ordning får mulighed for at tilvælge den nye ordning.
Det er jo en udløber af skattereformen, der bestemt ikke var noget kønt syn, men den her del af den, er jo tilfredsstillende, og vi er da glade for, at vi kan få lov til at være med til at bære det igennem i Folketinget.
Vi har ikke desto mindre stillet nogle ændringsforslag, der skal hjælpe førtidspensionisterne til at træffe det rigtige valg, for vi synes ikke, at lovforslaget på det punkt er helt tilfredsstillende, som det er beskrevet i dag, idet det kun taler om, at der skal gives vejledning.
Der er to ting, vi gerne vil have slået fast.
Det ene er, at førtidspensionistens anmodning først skal blive en endelig anmodning fra det tidspunkt, hvor førtidspensionisten har modtaget vejledning eller rådgivning.
Det andet er, som man kan høre, at vi gerne vil have ordet rådgivning ind i lovforslaget, og det handler jo om, at det er en meget kompliceret sag at skulle tage stilling til, om man vil overgå fra den gamle ordning til den nye ordning.
Derfor har vi stillet de her ændringsforslag, og nu har de jo ikke fået
Så det er faktisk for at hjælpe disse borgere.
Og vi er altså ikke imponeret over ministerens og flertallets afvisning af det her, fordi det jo peger på en grundlæggende skavank ved, at man har oprettet Udbetaling Danmark og skilt sagsbehandlingen ad, fordi man direkte henviser til denne oprettelse af Udbetaling Danmark.
Der står: »Udbetaling Danmark og kommunen har ikke mulighed for at give egentlig rådgivning eller individuel konkret vejledning, der tager højde for mulige fremtidige forhold.«
Det er da et politisk valg, om man vil det.
Og man henviser til, at det, netop når man har opdelt de to institutioner og sagsbehandlingsfora, så vil give anledning til, at der skal indhentes ekstra oplysninger, hvor man så vil argumentere med, at det jo koster penge.
Ja, det koster penge at give borgerne ordentlig vejledning og rådgivning.
Derfor må vi også afvise argumentet om, at vi skulle være ude på at påføre det offentlige et erstatningsansvar.
Det er ikke det, der er sigtet, hvilket man kan se, når man læser formuleringen i selve ændringsforslaget.
Så jeg syntes lige, at jeg ville bemærke, at det, punkt 1, er nogle dårlige undskyldninger for at afvise det, og, punkt 2, at man altså er advaret, når der kommer nogle klager fra førtidspensionister, der ikke føler, at de fået en ordentlig orientering om konsekvenserne af at vælge at gå fra den gamle til den nye ordning.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-26:
Jeg er særlig positiv over for, at regeringen i dag har lanceret, at der skal genindføres en nedrivningspulje.
Det mener jeg jo er det, der batter.
Det er jo et af de steder, hvor VK-regeringen gjorde noget ved at indføre en nedrivningspulje, der skulle sikre, at man kunne gøre noget ved de der faldefærdige rønner, der stod rundtomkring i landskabet.
Så det synes jeg jo er en positiv ting at man gør.
I forhold til det her lovforslag vil jeg sige, at det undrer mig en kende, for hvis man læser høringssvarene, står der jo meget entydigt, at alle bakker op om, at der skal ske noget, men til gengæld er alle også frustrerede over, at der ikke rigtig sker noget med det her lovforslag.
Så jeg synes, at man skulle prøve at kigge lidt på de her høringssvar og se, om man kan imødekomme dem lidt.
Det kunne være rigtig tiltrængt.
Annette Lind (S), 2013-02-26:
Fraflytning fra land til by er virkelighed i mange dele af Danmark.
Mens indbyggertallet på landsplan i de senere år er steget, er det modsatte sket i vores landdistrikter.
Nogle steder har fraflytningen faktisk været helt oppe på 20 pct.
Det er derfor klart, at vi har behov for en ambitiøs landdistriktspolitik.
Vi vil vende udviklingen med tomme huse på landet, fordi vi ønsker et land i balance.
Vi arbejder hver dag for at skabe vækst, udvikling og arbejdspladser i hele landet og fremgang og nye udviklingsmuligheder i vores landdistrikter.
Derfor er jeg og Socialdemokraterne også rigtig glade for forslaget her i dag.
Med fleksboligerne giver vi nemlig mulighed for, at man kan købe et hus uden bopælspligt.
Så får kommunerne mulighed for at give tilladelse til salg af helårshuse til fritidsformål.
Det er godt for de små byer og for de familier, der f.eks. bor i byen, og som gerne vil have et hus i naturskønne omgivelser.
Tænk bare på vores kyster og skove, store vidder og rigtig flotte gamle landsbyer med forskellige geografier, som er en del af danskheden.
Realdania udgav sidste år en rapport, der tydeligt viser, at alle danskere – landsbyboere, byboere og landboere – holder meget af vores landområder og gerne vil nyde de unikke og rekreative områder.
Her er fleksboligerne et skridt i den rigtige retning.
Helt konkret ændrer vi på bopælspligten, så huse, der i dag står tomme, kan få nye ejere og en velfortjent istandsættelse.
I mange landkommuner er det derfor en stor del af boligerne, der er billigt til salg, og liggetiden er langt over et år.
Men fleksboligtilladelsen skal selvfølgelig kun gælde der, hvor de lokalt ønsker det og ser det som en mulighed for vækst og udvikling i lokalområdet.
Hvis det er tilfældet, kan fleksboligerne til gengæld både skabe nyt liv i landområderne og nye arbejdspladser.
Nye tilflyttere sætter skub i det lokale handelsliv og de lokale attraktioner.
Det samme gør udlejning af fritidsboliger.
Håndværksrådet har faktisk vurderet, at ordningen kan give mellem 2.000 og 4.000 arbejdspladser i de 5 første år alene til istandsættelse og renovering af boligerne.
Derfor synes vi, at det er god socialdemokratisk politik, og vi støtter forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-26:
Tak for det.
Jeg vil godt lige prøve lidt med det samme spørgsmål, som jeg var inde på til den socialdemokratiske ordfører.
Jeg kunne så også forstå på svaret fra den socialdemokratiske ordfører, at man, efter at vi fra Venstre rejste det, mente, at det var fint nok, at man skulle prøve at se på mulighederne for det.
Det var der en positiv tilkendegivelse af.
Hvordan ser den radikale ordfører på, om man kunne prøve at komme tættere på og sige, at det nok skulle gælde mere for boligen, enten den konkrete bolig eller boligerne i området, frem for det personlige?
Det kan jo også være et problem.
Hvilke overvejelser har den radikale ordfører haft om det her?
Andreas Steenberg (RV), 2013-02-26:
I vores landdistrikter og vores landsbyer findes der mange tomme boliger, fordi folk er flyttet fra byen.
I dag har regeringen meldt ud, at vi ønsker at fortsætte puljen til nedrivning af boliger i 2014 og 2015.
Det bliver til over 700 mio. kr., fordi kommunerne også skal afsætte penge.
Det her lovforslag omhandler de boliger, som ikke skal rives ned.
For der er jo rigtig mange boliger rundtomkring i vores landdistrikter, og det kan godt være, de ikke kan sælges som helårsboliger, men det kan være, at man kan bruge dem som fritidsboliger.
Lovforslaget ændrer boligloven, sådan at kommunerne får en øget mulighed for – eller muligheden bliver præciseret for – at kommunerne kan omdanne helårsboliger til fritidsboliger.
Det sker ved en såkaldt flextilladelse, som man kan give til boligejerne.
Det er vores håb, at det kan være med til at få endnu flere kommuner til at benytte sig af den her mulighed og være med til at få liv i vores landdistrikter og i vores landsbyer, fordi folk vælger at bruge en helårsbolig som fritidsbolig og på den måde får fyldt boligen ud og skabt noget vækst og udvikling i vores landsbyer.
Med de ord vil jeg sige, at vi kan støtte dette lovforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-26:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til gode investeringer i landdistrikterne og har også fremlagt vores eget program og rejst en forespørgselsdebat i salen om netop det at sætte fokus på, hvad vi i fællesskab kan gøre for at fremme landdistrikterne og øge tilflytningen.
I Dansk Folkeparti har vi fundet inspiration i Norges model, som de kalder tiltagszoner, hvor Norge har vurderet nogle zoner til at være yderområder.
Samtidig har vi anmodet regeringen om at finde en konkret definition på et landdistrikt.
Dansk Folkeparti er kommet med forslag, bl.a. i vores program, som at hæve bundfradraget for sommerhusejere, lave en portal, som skal samle småøerne a la VisitDenmark, og flere positive forslag, som man i øvrigt kan læse om på vores hjemmeside.
I Dansk Folkeparti finder vi dette forslag tiltalende.
Lovforslaget omhandler en præcisering af boligreguleringsloven, så det udtrykkeligt fremgår, at kommunalbestyrelserne kan meddele samtykke til, at en helårsbolig benyttes til fritidsformål og senere vender tilbage til helårsbolig.
Det beskrives samtidig i lovforslaget, at tilladelsen eller samtykket ikke kan gives, hvis det er i strid med planloven eller med bestemmelserne i en plan.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren kunne give eksempler på, hvordan og hvornår den kunne komme til at være i strid med planloven.
Kommunerne har i dag mulighed for at give weekendattester.
Kan ministeren beskrive, hvad forskellen er på weekendattester og flexboligtilladelser, som ministeren kalder det i dette lovforslag?
Dansk Folkeparti kunne godt have ønsket en samlet forbedringspakke for landdistrikterne, heriblandt en genindførelse af nedrivningspuljen og boligjobordningen og andre gode tiltag, som kunne hjælpe landdistrikterne, men når det ikke er regeringens hensigt, må vi tage det bid for bid.
Det skal dog siges, at der er noget, som tyder på, at regeringen måske har ændret holdning til dette, og så må vi se, hvordan og hvorledes det kommer til at gå fremadrettet.
Jeg kunne godt tænke mig også at få uddybet, om vi kan få en garanti på, at det ikke påvirker sommerhusreglen eller giver en åbning til EU for at åbne op for sommerhusreglen.
Men ellers ser Dansk Folkeparti rigtig gode elementer i det, og det er jo en præcisering af det, der i dag foreligger på det område.
Dog er der også kommet et høringssvar fra Nykredit, som siger, at det her forslag kan gøres endnu bedre, og jeg synes, vi i fællesskab skal arbejde med det i udvalget og se, om vi kan gøre lovforslaget endnu bedre.
Tak for ordet.