runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det er selvfølgelig en standarddiskussion, hvordan man ser på de forskellige elementer, der er, f.eks. grundskylden, som der jo er loft over.
Der er grænser for, hvor meget kommunerne kan sætte den op, men rigtig mange kommuner har benyttet sig af muligheden for at sætte den op.
Og så er der diskussionen om indtægterne til staten og om det skattestop, der har været på ejendomsværdiskatten.
For os at se er det vigtigt at gøre op med det stop, fordi vi mener, det har haft en skadelig effekt.
Det har været medvirkende til boligboblen, altså til nogle meget, meget store prisstigninger, som har gjort det svært for nye boligkøbere at komme ind, og som har gjort, at man har fået nogle priser, som var helt urealistiske, i forhold til det markedet i virkeligheden kunne bære.
Det er også et spørgsmål om at få et mere sundt boligmarked, specielt når alternativet ikke er at lægge pengene i statskassen, men derimod at anvende dem til lettelser i skatten på arbejde, hvilket jeg egentlig vil tro at Liberal Alliance og Det Radikale Venstre har tilfælles som ambition.
Det, vi så bare har iagttaget, er, at når Venstre, Konservative, S og SF kan finansiere en lettelse på ejendomsværdiskatten, så synes vi, at den finansiering lige så godt kunne gå til at lette skatten på arbejde, fordi vi tror, det har langt mere positive effekter, end at lette skatten på boliger.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre går meget op i, at det her med, at de rigeste boligejere får skattelettelser, skal stoppe.
Men er det ikke rigtigt, at indtægterne fra ejendomsværdiskatten er steget og steget hvert eneste år, at grundskyldskatterne er steget og steget hvert eneste år, og at man nu oven i købet tager fat på at forringe rentefradragsværdien?
Kan vi få et par eksempler på nogle rige boligejere, som er kommet til at betale mindre i skat?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det er næsten rituelt, at vi har den her diskussion mellem Det Radikale Venstre og Enhedslisten, hvor Enhedslisten plejer at mane det her billede frem om, at der er en lang, lang kø af arbejdsløse, og så skal de en ad gangen gives et job af en central, vel statslig institution, som så ligesom kan anvise arbejde.
Sådan ser vi ikke på det fra radikal side.
Vi tror faktisk, det er vigtigt, at arbejdsstyrken har en bestemt størrelse, gerne en voksen størrelse; det er det, der har været, man kan sige trenden i den økonomisk-politiske historie de sidste mange, mange år – at arbejdsstyrken har været stigende, og det har været en del af baggrunden for den vækst og velstand, der har været i Danmark.
Derfor er det vores opfattelse, at det at sørge for, at der er folk i arbejdsstyrken, i stedet for at den bare falder, som udsigten jo er, er med til at skabe den vækst, som vi tror er meget, meget afgørende.
Det er derfor, jeg ikke kan genkende det billede.
Men jeg deler da fuldstændig ærgrelsen over, at lige så snart Det Radikale Venstre er gået, så er det første, de partier gør, der bliver tilbage, at forgribe sig på de midler, der er sat af til at forebygge nedslidning og arbejdsskader.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Nu har jeg altid opfattet det sådan, at Det Radikale Venstre var et parti, som syntes, det var godt, at der var sammenhæng i politikken.
For det eneste, fru Margrethe Vestager får ud af at lave en aftale med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om at afvikle efterlønnen, er, at hun får øget arbejdsløsheden.
Hun og andre fra De Radikale har i dag gjort meget ud af at beskrive, hvordan der intet udviklings- og beskæftigelsesperspektiv er i regeringens politik, og så er det vel ikke særlig klogt at lave en aftale med de samme partier, som bare fører til øget arbejdsløshed.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Jeg har ikke haft lejlighed til at studere vismandsrapporten i detaljen, men så vidt jeg kan forstå, vil det, at der bliver en midlertidig stigning i ledigheden, også være gældende, hvis man laver en øgning af arbejdstiden i den gennemsnitlige arbejdsuge.
Det vil sådan set være en effekt, uanset hvordan man vender og drejer det.
Det, der er meget afgørende, er at se, hvordan vi får skabt et samfund, hvor vi ikke på den ene side har en meget lille, aktiv sektor, hvor folk pisker rundt i et hamsterhjul, og så på den anden side en meget stor del af befolkningen, som de facto er lukket ude fra arbejdsmarkedet.
Det, vi fra radikal side er optaget af, er et langt, godt, fleksibelt arbejdsliv i stedet for et kort, nedslidende og hektisk arbejdsliv.
Det er jo en af grundene til, at vi er meget optaget af at få en national innovationsstrategi, at få gang i offentlig-private partnerskaber og se, hvordan innovationen kan komme som noget, der også spirer i forbindelse med nogle af de store investeringer, som skal gennemføres i de kommende år.
For os er det ikke et spørgsmål om, at man enten er i den nuværende sektor eller udenfor, men om, hvordan vi kan skabe den vækst og de virksomheder, der gør, at vi alle sammen bliver rigere.
For det er sådan set forudsætningen for rigtig mange af de andre ting, vi gerne vil.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg synes, det er rørende, at Venstre og De Konservatives ordførere arbejder så hårdt på at forstå Det Radikale Venstre.
Det vil jeg afstå fra, mit ambitionsniveau rækker ikke til det, men jeg vil stille et enkelt spørgsmål til De Radikales politik.
Jeg kan forstå, at man er meget glad for og meget stolt af, at man nu har fået om ikke afviklet efterlønnen, så i hvert fald næsten fjernet den.
Der vil jeg bare spørge fru Margrethe Vestager, om det ikke gør en lille smule indtryk på hende, at vi i dag har fået at vide, at beskæftigelsen faktisk falder i det her land; at der er 265.000 i det, man kalder arbejdskraftreserven, altså 265.000 mennesker, der gerne vil have et arbejde, som ikke kan få et arbejde; at vismændene siger, at konsekvensen af det, fru Margrethe Vestager har aftalt med regeringspartierne og Dansk Folkeparti, er, at der kommer 20.000 flere arbejdsløse.
Hvordan skulle det ligesom løse de problemer, vi står over for, at vi skaber flere arbejdsløse?
Det er jo det, vismændene meget klart siger: 20.000 ekstra arbejdsløse på grund af den aftale, fru Margrethe Vestager har lavet.
Samtidig ved vi, at der er 265.000 i arbejdskraftreserven.
Hvor stor skal arbejdskraftreserven være, før fru Margrethe Vestager er tilfreds?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Ja, både og.
Jeg anerkender som sagt fuldstændig pointen, nemlig at det for nogle vil være meget vanskeligt og en grænse, som man ikke kan overskride.
Men for andre sker der jo alligevel det meget overraskende, at hvis børnebørnene kommer til at bo i et andet land eller langt væk, jamen så bliver det lige pludselig meget relevant at kunne betjene sig af det og få en video til at fungere, fordi det nu engang er gratis at foretage et telefonopkald over Skype.
Det viser sig, at fordi det bliver en hjertesag, fordi det handler om børn og børnebørns velbefindende og det at holde kontakten, så kan man også bryde nogle barrierer.
Jeg tror ikke, det bliver en hjertesag at komme i kontakt med kommunen, men det kan jo være, at det andet bliver en anledning til at få brudt nogle af de barrierer, som der selvfølgelig er.
Selv når man ser på Præsidiet i Folketinget, kan man jo se, at der er en meget stor optagethed af, hvad moderne teknologi kan.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Jeg synes ofte, at Enhedslisten er et kulørt indslag i debatten, som når man eksempelvis kræver, at økologiske skoler skal være repræsenteret blandt vismændene, og når man har været involveret i indsamling af penge til terrororganisationer og mange andre spændende tiltag.
Jeg synes også, at det er spændende at læse Enhedslistens principprogram på Enhedslistens egen hjemmeside, eksempelvis afsnit 8, »På vej mod en socialistisk samfundsomvæltning«, hvor der står, at da socialismen vil fjerne de økonomiske og politiske magthaveres magt og privilegier, kan den kun indføres i forbindelse med et revolutionært brud med kapitalismen og den herskende klasse under kapitalismen, borgerskabet.
Som konservativ og meget historisk interesseret synes jeg også, at det har en historisk værdi – det er et link til fortiden ved den måde, man beskriver virkeligheden og snakker om revolution på osv. – og at det på en eller anden måde er meget charmerende, men det er jo faktisk alvor, for Enhedslisten står til at få de afgørende mandater i et rødt flertal.
Derfor vil jeg gerne vide, om hr. Per Clausen faktisk går ind for de her temmelig rabiate ting, der står i Enhedslistens principprogram.
Går hr. Per Clausen ind for en revolutionær afskaffelse af kapitalismen og et revolutionært brud med borgerskabet?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Der er ikke nogen grund til at tro, at Enhedslisten skulle støtte en politik, der fører til større ulighed.
Og vi har jo heller ikke sagt, at vi er enige alt, hvad Socialdemokraterne og SF eller Det Radikale Venstre kunne finde på.
Det er helt klart, at vi vil kræve, at der ikke bliver større forskel mellem det, arbejdsløse får, og det, man får i løn.
Vi vil kræve, at der bliver ført en politik, der skaber større lighed og ikke større ulighed.
Jeg tror da også, man vil kunne se, hvis man læser lidt længere nede i de forskellige tekster, at både Socialdemokraterne og SF da har sagt, at de er enige med Enhedslisten i, at vi ikke skal skabe større ulighed, men at vi skal skabe større lighed.
Men jeg kan love fru Ellen Trane Nørby, at Enhedslisten ikke medvirker til en politik, der skaber større ulighed.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Nu har Enhedslisten jo tidligere slået sig op på sådan at være de store vogtere for de mest udsatte i vores samfund og har gjort meget ud af at tage debatten her i salen omkring ulighed, og derfor vil jeg spørge hr. Per Clausen, hvordan hr. Per Clausen har det med, at den plan, som SF og S har lagt frem, skaber øget ulighed i det danske samfund, og at der jo med initiativet om at arbejde 12 minutter længere ikke tilsvarende skal ske et løft i overførselsindkomsterne.
Jeg vil bruge hr. Henrik Sass Larsens ord direkte; han sagde til Information den 11. januar: »Vi vil ikke lave en ekstraordinær forhøjelse af overførslerne, hvis det ender med, at den gennemsnitlige arbejdstid måtte blive hævet.« Jeg vil sige, at hr. Ole Sohn siger det samme og også bekræfter, at det er en falsk måde at stille det op på.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg sagde jo, at vi ikke stillede nogen betingelser for at pege på fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister.
Så sker det sjove jo bagefter, nemlig når vi skal til at føre politik, og der er det da klart, at Enhedslisten vil stille krav.
Vi vil stille krav om, at de arbejdsløse ikke falder ud af dagpengesystemet.
Vi vil stille krav om, at der investeres i miljø og klima, nye arbejdspladser.
Vi vil stille krav om, at der sker en genopretning og forbedring i den offentlige sektor, både i form af flere penge til offentlig service og i form af større frihed.
Jo, jeg kan forsikre fru Carina Christensen om, at vi har mange, mange synspunkter på, hvilken politik der skal føres i Danmark, og dem vil vi fremføre, også under en ny regering.
Så det har jeg en stor forventning om vil ske.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Det må jeg sige; det er da fleksibelt at møde op uden nogen krav.
Man kommer bare med en blank side, og så kan fru Helle Thorning-Schmidt fylde den ud.
Det synes jeg er meget venligt af Enhedslisten.
Det skal så forstås sådan, at den udlændingepolitik, fru Helle Thorning-Schmidt vil føre og præsentere for Enhedslisten, vil man sige ja til.
Når der så bliver indkaldt til forhandlinger om efterlønnen, hvad fru Helle Thorning-Schmidt jo bliver nødt til – det ved hun og har nærmest erkendt selv – så møder Enhedslisten også frisk op og lægger stemmer til en forringelse af efterlønnen.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Enhedslisten vil efter næste valg pege på fru Helle Thorning-Schmidt som kommende statsminister.
I den anledning vil vi ikke stille nogen krav, for så ringe har den nuværende regering og den nuværende statsminister været, at der ikke er nogen grund til at stille ekstra krav for at få en ny statsminister.
Derudover vil Enhedslisten selvfølgelig forsøge at opnå politisk indflydelse, og jeg mener nu, at jeg antydede enkelte elementer vedrørende beskæftigelse, arbejdsløshed og den offentlige sektor, som godt kunne give fru Carina Christensen den tanke, at Enhedslistens indflydelse vil blive brugt til at føre præcis den modsatte politik af den, hun ønsker.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Hr. Per Clausen sagde jo noget meget interessant i sin tale, nemlig at hvis der kommer en ny regering under fru Helle Thorning-Schmidt, så får Enhedslisten de afgørende mandater.
Det er jo virkelig interessant for Danmark og danskerne.
Så vil jeg sådan set
bare spørge af interesse: Hvad vil Enhedslisten så bruge de her afgørende mandater til?
Det kom vi jo ikke så tydeligt ind på her i talen.
Der var noget med klima, og det var gode ting osv.
Men med hensyn til f.eks. boligskatter: Jeg kan forstå, at Enhedslisten går ind for, at vi skal hæve boligskatterne i det her land.
Er det et ultimativt krav, man vil stille til en ny regering under fru Helle Thorning-Schmidt?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jamen tak for bekræftelsen af, at den politik, som SF og S har lagt frem, er dybt usolidarisk, og at det ikke er noget, som Enhedslisten vil støtte.
Eller er Enhedslisten sådan set så ligeglad med det punkt, at det bare handler om at få fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister og dermed få en del af magten?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg må med beklagelse sige, at når jeg stiller de her forslag over for mine udmærkede venner hos Socialdemokraterne og SF, er de fuldstændig afvisende.
Det er jeg ked af, det synes jeg er urimeligt.
SF burde vide bedre, de er selv gået ind for det engang, men de er ikke til at hugge eller stikke i, og det samme gælder i øvrigt boligbeskatningen.
Så jeg skal afsløre en hemmelighed, hvis den kan blive mellem hr. Flemming Damgaard Larsen og mig, nemlig at der er mange udsigtsløse samtaler, jeg fører med mine venner i Socialdemokratiet og SF.
En af de ting, som er rigtig god i Socialdemokraterne og SF's politik, er, at de har besluttet at indføre bompenge, hvor man betaler en afgift for at køre i bil og bruger den til at skabe bedre og billigere kollektiv trafik.
Så tager man jo ikke noget fra nogle pendlere på Sjælland, nej, man træffer en beslutning om, at man vil sikre, at det fremover bliver sådan, at det bliver billigere og bedre at bruge kollektiv trafik og dyrere og forhåbentlig også dårligere at køre i bil, og det fører jo så til, at vi begynder at løse nogle af de klimaudfordringer, der er på transportområdet, hvor Venstre jo bare har det synspunkt, at man lader stå til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-05-31:
Det vil altså sige, at jeg kan konstatere, at vi kommer tilbage til den situation, vi havde i 1990’erne, hvor der virkelig blev lukket op for sluserne, så man kunne komme ind i Danmark som indvandrer, hvis Enhedslisten bliver parlamentarisk grundlag for en S-SF-regering.
Og det er jo meget godt at vide, at det er sådan.
Det andet spørgsmål, jeg har, er: S og SF regner i deres oplæg til en 2020-plan med, at pendlerne på Sjælland i fremtiden skal betale for at komme på arbejde i det storkøbenhavnske område, altså inde i Storkøbenhavn, og det er jo en ekstra rød skat, som alle arbejdstagere rundt omkring på Sjælland skal betale, når de skal på arbejde i København.
Er det noget, Enhedslisten vil støtte, altså at den her ekstra røde skat skal indføres?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Det er ikke sådan, at Enhedslisten har tænkt sig at lave sin politik om, fordi vi får et nyt flertal i Folketinget.
Et af dem – det, der omhandler starthjælpen – ved jeg i hvert fald positivt at vi får vedtaget efter et valg, hvis vi får et nyt flertal, nemlig at få starthjælpen afskaffet, og det er vi jo glade for.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-05-31:
Det er jo således, at Enhedslisten gentagne gange i forbindelse med udlændingepolitikken har krævet en afskaffelse af 24-års-reglen, af starthjælpen, af pointsystemet for familiesammenføring og af tilknytningskravet.
Jeg vil gerne høre, om det er nogle krav, som Enhedslisten også vil stille til en S-SF-regering, hvis det skulle blive tilfældet, hvad gud må forbyde, at Enhedslisten bliver parlamentarisk grundlag for en sådan regering.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg kan altså ikke forstå, at der skulle være nogen tvivl om, at Enhedslisten ikke støtter det krav, der handler om, at man skal arbejde 1 time mere om ugen.
Det har vi jo sagt hele tiden.
Det kan ikke være hemmeligt for nogen, at vi ikke støtter det.
Det er heller ingen hemmelighed, at vi har fremlagt klare bud på, hvordan man kan løse de økonomiske udfordringer, som Danmark står over for, på anden vis, f.eks. ved at fokusere på at skaffe arbejde til de 265.000 mennesker, der i dag står og gerne vil have et arbejde og ikke kan få det.
Det ville jo skabe betydelig mere værdi, end at der er den ene eller den anden, der arbejder 12 minutter eller 1 time mere på det ene eller det andet tidspunkt.
Lad mig bare sige omkring det med boligskatterne, som hr. Kristian Thulesen Dahl var inde på, at det er klart, at vi, når vi gennemfører en omlægning af skattesystemet, som også vil betyde, at rentefradragsretten vil forsvinde, så selvfølgelig vil se nøje på de fordelingsmæssige konsekvenser.
Og jeg kan love hr. Kristian Thulesen Dahl, at de rige oppe i Nordsjælland – Venstre og Konservatives kernevælgere – ikke vil slippe billigere, når Enhedslisten kommer igennem med de forslag, vi har til, hvordan det danske skattesystem skal være.
Det tror jeg i øvrigt godt de ved deroppe.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Bare lige for at forstå det fuldstændig rigtigt: Vil det sige, at Enhedslisten gerne vil afskaffe det nuværende beskatningssystem, hvad angår boliger, så der er ikke nogen løbende beskatning, og så man først i det øjeblik, man sælger boligen – eventuelt 20-30 år senere – betaler en skat af fortjenesten?
Det synes jeg er et interessant synspunkt, for det vil jo i en masse situationer gøre, at der vil være folk i ejendomskvarterer, hvor man har meget dyre ejendomme, der så vil slippe billigere.
Men det er da interessant, at det er Enhedslistens synspunkt.
Men så vil jeg gerne lige komme tilbage til det, fru Ellen Trane Nørby var inde på i forhold til, at man ikke vil støtte initiativer, der skaber større ulighed.
Vi kan konstatere, at det forslag, der handler om, at man skal øge arbejdstiden med 1 uge om året og ikke regulere overførselsindkomsterne tilsvarende, øger uligheden.
Kan vi få en antydning af, om det så betyder, at Enhedslisten ikke kan støtte det forslag?
For jeg synes, hr. Per Clausen taler med noget uld i mund og er svær at blive klog på her.
Kan vi finde ud af, om Enhedslisten dermed siger nej til det forslag, der jo isoleret set vil skabe større ulighed?
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Jeg har sådan set
selv nævnt det samme citat over for hr. Ole Sohn, og det gjorde ham ikke så glad.
Vi har så en lidt anden opfattelse af, hvordan det skal ske, end Det Radikale Venstre har, for vi mener, at det skal ske, når man realiserer værdien, og ikke løbende.
Men det er rigtigt, at den del af skattestoppet, som har omfattet boligerne, de sidste 10 år har været med til at skabe øget ulighed.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det havde hr. Ole Sohn ret i, og det har hr. Ole Sohn ret i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
For et par år siden sagde hr. Ole Sohn fra den talerstol, som hr. Per Clausen står på nu, at noget af det allermest ulighedsskabende i det her samfund var den måde, man beskattede boliger på med skattestoppet, og at han derfor var helt enig med Det Radikale Venstre, når de foreslog højere boligskatter.
Derfor vil jeg spørge hr. Per Clausen, om han er enig i det, hr. Ole Sohn sagde dengang, og om han dermed også er enig med Det Radikale Venstre i, at boligskatterne bør hæves.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Altså, nu har den her debat jo bekræftet mig i – hvis jeg skulle have været i tvivl i forvejen – at det vil være rigtig godt at få fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister i stedet for den nuværende statsminister.
Vi vil altså få en politik, der ligger meget tættere på den, Enhedslisten ønsker sig.
Men vi ved da godt, at det bliver hårdt arbejde at sørge for, at Enhedslisten også får omsat sine mandater til øget indflydelse, så vi faktisk kan få skabt yderligere forbedringer for de arbejdsløse, yderligere arbejdspladser, en yderligere forbedring i den offentlige sektor, men udgangspunktet er uendelig, uendelig meget bedre, hvis fru Helle Thorning-Schmidt bliver statsminister, end hvis vi skulle beholde den nuværende.
Frank Aaen (EL), 2011-05-31:
Der er i dag kommet en rapport fra vismændene, som vi jo i Folketinget heldigvis har haft nogle dage til at læse, før den udkom.
Den giver et meget interessant resultat.
Den siger, at på kort sigt vokser arbejdsløsheden med 20.000 personer, og så falder arbejdsløsheden, altså merarbejdsløsheden, gradvis frem til 2040 under den forudsætning, at reallønnen holder sig på 2 pct. lavere end det, den ellers ville have været.
Altså, højere arbejdsløshed frem til 2040 og en 2 pct. lavere realløn, siger vismændene er effekten af en gradvis fjernelse af efterlønnen.
Er fru Margrethe Vestager stadig væk stolt af den reform?
Henrik Brodersen (DF), 2011-05-31:
Jamen jeg er da i grunden glad for at høre, at der stadig væk er en lille dør, der har stået åben for, at hjemmeværnet kan have sin berettigelse, for det synes jeg helt bestemt det har.
Hjemmeværnet tager jo heller ikke stilling til, hvem der bliver væk, altså om det er lille Margrethe, lille Villy eller lille Helle.
De kommer uanset hvad og leder efter de folk, der er blevet væk, lige så vel som de leder efter alle de ældre mennesker, som desværre bliver væk fra plejehjemmene.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål om forsvaret.
Der må jeg bare sige, at det på intet tidspunkt kan være spild af tid at aftjene sin værnepligt, altså tjene sit land, stå vagt ved det danske kongehus og på alle mulige andre måder være til stede.
Det er en indsigt, man får, som man tager med sig for resten af livet, når man har været værnepligtig.
Så vil jeg bare spørge, om Det Radikale Venstre, når man vil afskaffe værnepligten, så går ind for en fuldstændig professionel hær i Danmark.
Mads Rørvig (V), 2011-05-31:
I Aarhus bor Kjeld.
Han er 51 år gammel, og han startede på arbejdsmarkedet, da han var 14 år.
Han arbejder som murer, og han døjer, som vi siger i Jylland, både med sit knæ og sin ryg.
Han er allerede i dag undtaget fra at løfte fliser og arbejde med fliser, fordi hans krop ganske enkelt ikke kan mere.
Sådan er Kjeld, og sådan er hans arbejdsliv.
Jeg synes, at han har gjort sit, næsten 40 år på arbejdsmarkedet er det allerede blevet til, og mange år venter forude.
Det var en kritisk indledning af fru Mette Frederiksen i en kort bemærkning til fru Pia Kjærsgaard tidligere i debatten i dag.
Fru Mette Frederiksen stillede nogle spørgsmål om, hvorvidt det kan være rigtigt, at Kjeld skal vente med at gå på efterløn, til han bliver 64 år, og om det kan være rigtigt, at han skal vente, til han bliver 67 år med at gå på folkepension.
Hvad er Det Radikale Venstres svar til Socialdemokraterne på det her område?
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det er selvfølgelig klart, at man skal overveje, på hvilken måde det skal fungere for erhvervsdrivende, som ikke har det som en transport til og fra arbejde, men som en del af deres erhverv.
Det er vi selvfølgelig meget åbne over for at diskutere.
Og med den interesse, som Dansk Folkepartis ordfører har for det, er det jo helt oplagt at sætte sig ned og finde ud af, hvordan det så kan lade sig gøre, for jeg må forstå det som en interesse for at sørge for, at der faktisk bliver gjort noget også på transportområdet.
Jeg kan engang imellem godt blive en lille smule i tvivl om, hvorvidt Dansk Folkeparti anerkender, at der skal gøres noget for at få CO2-udslippet ned, men jeg vil da tage interessen for Det Radikale Venstres udspil om »Vejen til grøn biltrafik« som et udtryk for interesse og et ønske om at arbejde med.
Det ser jeg meget frem til at vi kan komme længere med i klimaforhandlingerne, i hvert fald længere end det meget, meget uambitiøse forslag, som regeringen har lagt frem.