runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Jeg havde trykket på knappen.
Ja, med det her beslutningsforslag må man jo sige at Det Konservative Folkeparti lidt har skiftet mening i forhold til den aftale, vi lavede sidste år mellem regeringen, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti, hvor vi landede på en, synes jeg, ganske god balance på 50 pct. i forhold til pengetankreglen, og mit spørgsmål til hr. Brian Mikkelsen er: Har der været massiv debat i danske medier de sidste år om, at det her er et kæmpe problem?
Har der været masser af folk, der er kommet i Skatteudvalget og har sagt: Det her er virkelig et stort problem?
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Brian Mikkelsen, hvad det er, der gør, at Det Konservative Folkeparti er gået fra at mene, at 50 pct. var godt nok, til at man nu vil ændre det her til 75 pct.
Har der virkelig, virkelig været et ønske om det her fra offentligheden?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Det Konservative Folkeparti støtter selvsagt også beslutningsforslaget, da vi er medforslagsstillere.
Det er virksomheder, som genererer vækst; det er virksomheder, som sørger for at skabe innovation og udvikling af det danske samfund.
Når man ser på den krise, vi har været udsat for siden efteråret 2008, den finansielle krise, som startede med, at Lehman Brothers krakkede i USA og det hele væltede ned over resten af verden efterfølgende, så kan man se, at de virksomheder, som har klaret sig godt i Danmark, har været familieejede virksomheder.
Det har været virksomheder, hvor der har været kontinuitet og stabilitet, og som ikke bare har svinget fra side til side i lyset af de investeringsproblemer, der var.
Regeringen lagde jo op til i efteråret, da de kom til, at sætte det ned til 25 pct. Efter for øvrigt rigtig gode konstruktive forhandlinger med den nuværende skatteministers forgænger, den tidligere skatteminister, lavede vi en aftale om at hæve det til 50 pct.
Jeg synes, regeringen var meget konstruktiv i det forløb, og det var en god aftale, der blev lavet.
Derfor er vi medforslagsstillere på det her forslag.
Vi står ved, at vi lavede en god aftale med regeringen, men vi synes også, det bedste for Danmark og for dansk erhvervsliv og for arbejdspladserne i Danmark er at hæve det til 75 pct. igen.
Derfor mener vi, det er det rigtige beslutningsforslag at støtte.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Det kan vi konstatere er tilfældet.
Det er ikke noget, vi mener; det er noget, vi ved.
For det forholder sig jo sådan, at der kun er ganske, ganske få mennesker, som syr deres penge ind i madrassen, når de har nogle.
Langt, langt størstedelen, og det gælder også ejere af store virksomheder, sætter deres penge i investeringer, som de håber giver det størst mulige afkast.
Det med at få et afkast er jo udtryk for, at jo bedre man er til at investere i det, der øger værdiskabelsen, jo større et afkast får man.
Så alle incitamenterne er korrekte her.
Folk gør det, der er til gavn for dem selv, og det er så også til gavn for samfundet.
Derfor ønsker vi, at flest mulige penge bliver ude i virksomhederne, hvor de kan gøre gavn for dansk økonomi.
Regeringen har omvendt et andet syn på det.
Og derfor bakker vi også op om nu, at man med det her beslutningsforslag vil gøre det lettere at lave generationsskifte, så der kan være flere penge ude i virksomhederne, hvor de gør mere gavn, end hvis hr. Frank Aaen kan lege med dem i en eller anden finanslovforhandling.
Vi støtter.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Det her drejer sig om, hvorvidt man kan udskyde beskatningen af den fortjeneste i en virksomhed, som giver sig udslag i stigende aktiekurser.
Det synes jeg i forvejen er meget fordelagtigt, og det blev så strammet lidt med sidste års finanslov.
Så taler man hele tiden om, at det er virksomhederne, der skal betale.
Det er arvingerne.
Det er arvingerne til virksomheden, som slipper i skat, og det gør arvinger, hvis de bare ejer ganske få procent af den pågældende virksomhed.
Så diskussionen føres på et falsk grundlag.
For det går ud over arvingerne, og det gør det i alt for ringe grad efter vores opfattelse.
Grænsen skulle endnu længere ned.
Jeg kan til nød gå med til, at den, der har stiftet virksomheden og har udviklet den, får lov til at beholde ejendomsretten over virksomheden uden at skulle betale skat af sin kursavance.
Det er o.k.
Det kan man godt diskutere en anden dag, men det har vi så sagt er o.k.
Det er mig helt uforståeligt.
Men det er i hvert fald helt ved siden af og urimeligt at påstå, at det her er af hensyn til virksomhederne; det er af hensyn til arvingerne.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Ja, det er meget fristende, men sådan spiller klaveret jo ikke.
Altså, jeg foregøgler ikke nogen, at topcheferne for de familieejede virksomheder offentligt går ud og siger, at de hellere vil have 50 pct. end 75 pct.
Men når vi så har haft dialogen, som jeg også har haft med mange af topcheferne, har man udtrykt stor tilfredshed med, at vi landede det på 50 pct.
Men det er intet under, at de selvfølgelig godt kunne tænke sig, at det kom op på 75 pct., og al respekt for det.
Men jeg mener, at vi har fundet et godt leje, og jeg mener også, at familieejede virksomheder er et stort plus for dansk økonomi.
Det er også derfor, at jeg selv har kæmpet for, at det blev på 50 pct.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Det er meget flot, at ordføreren siger, at man lyttede til erhvervslivet, da vi behandlede forslaget, L 30, i december måned.
Men erhvervslivet ønskede jo ikke 50 pct., de ønsker at beholde de 75 pct.
Det er rigtigt, at man så indgik et kompromis med De Konservative, som endte på de 50 pct., og det var da selvfølgelig bedre end 25 pct.
Men hvis man ønsker at lytte til erhvervslivet, kan vi da godt prøve at opfordre nogle af de store virksomheder til igen at skrive ind til Skatteministeriet og til hr. Nadeem Farooq om, at de faktisk godt kunne tænke sig 75 pct.
For hvis man er så indstillet på at lytte til erhvervslivet, er jeg da ret sikker på, at vi kunne få dem til at sende en lille venlig hilsen igen.
Så vil jeg spørge hr. Nadeem Farooq, om regeringen, hvis man kunne få de samme virksomheder som Jysk, Foss, Grundfos, LEGO osv. til at sende en fælles henvendelse en gang til, så ville være indstillet på, at man hævede det til 75 pct.
Hvis de kan dokumentere, at det gør, at de får mange flere penge til investeringer, som kunne gavne Danmark og skabe arbejdspladser, var man så indstillet på det?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Nej, jeg tror, det er et spørgsmål om, hvordan man ser rækkefølgen.
Altså, vi gør det jo ikke mindre attraktivt.
I forhold til det initiale udgangspunkt, vi havde fra regeringens side sidste år, hvor vi valgte at sænke det fra 75 til 25 pct., så valgte vi netop at høre på de gode og konstruktive forslag fra erhvervslivet og i særdeleshed fra familieejede virksomheder.
Da efterkom vi det ønske om, at man nok burde lande det på et andet leje, og der syntes vi at 50 pct. var bedre og mere attraktivt for de familieejede virksomheder.
Og det havde vi jo ikke gjort, hvis ikke vi mente, at de familieejede virksomheder bidrager til dansk økonomi.
Det forstår jeg godt, men vi bliver også nødt til at prioritere midlerne, og det mener jeg vi har gjort på rette vis.
Det vil jeg gøre.
Men jeg mener stadig, at selv om man kan sige, at det kun koster et beskedent provenutab at gøre noget, jamen så er det trods alt et provenutab.
I den ideelle verden kan man sige at der ikke er knaphed på penge, og så kan man jo tilgodese alle, men vi bliver nødt til at prioritere, og jeg mener faktisk, at vi er landet på et rigtig godt leje på de 50 pct.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Grunden til, at jeg tager ordet, er hr. Thomas Jensens spørgsmål, for han spørger, om der nu har været mediestorm, om der nu har været en masse debat og ønsker om at sætte den op.
Jeg vil gerne prøve at vende spørgsmålet om og høre ordføreren, om ordføreren kan huske før december sidste år, om der har været nogen storm i forhold til at få den sat ned til 25 pct.
Har der været rigtig mange socialister eller Enhedslistens folk, der har henvendt sig og sagt, at nu skal den her ned, for alle de der rige virksomheder har alt for mange penge, de investerer i alt for mange ting, og de skaber for mange arbejdspladser, og det vil man ikke have?
Det er jo en fuldstændig tåbelig argumentation, hr. Thomas Jensen bruger, for der har jo heller ikke været storm den modsatte vej.
Kan hr. Brian Mikkelsen bekræfte, at han heller ikke har fået nogen henvendelser om, at man ønsker at få den sat ned fra 75 pct. til 25 pct.?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Det kan jeg helt sikkert bekræfte.
Der er ikke nogen, der har henvendt sig til mig om at ville sætte den regel ned fra 50 til 25 pct.
Det ville også være til stor, stor skade for Danmark.
Nej, jeg tror, at det, der sker – det er sådan en mere filosofisk bemærkning; jeg har selv siddet i Folketinget siden 1994 – er, at når man først ligesom har fundet en løsning på en sag, uanset hvor god den løsning er eller ej, går debatten videre til næste emne.
Det er blevet sådan noget hurtigt, hu hej, tv-agtigt noget også i det danske Folketing: diskutere en sag et kort øjeblik og så flakse hurtigt videre til noget andet.
Men det betyder ikke, at det ikke er nødvendigt at fastholde momentum eller fastholde fokus på en sag som f.eks. den her sag, hvor det rigtigste er at hæve det til 75 pct.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Jeg kunne godt høre, at hr. Karsten Lauritzen efter et år har lært det der med, hvordan man skruer retorikken op, når man er i opposition.
Selvfølgelig bliver det en udfordring for nogle virksomheder, når der bliver lavet en lov som den her.
Venstre ved jo godt, hvordan det fungerer.
Man har stået i spidsen for et skatteministerium i mange år.
Vi kan godt begynde at tælle, hvor mange virksomheder der er lukket som følge af forhøjede energiafgifter, virksomheder, der var i deputation, når Venstre lavede lignende afgifter, fordi Venstre mente, at de havde et godt formål med dem.
Her begrænser man mængden af reklametryksager.
Der er så nogle undtagelser i den lov, der gælder for ugeaviser.
Nogle, rigtig mange, bliver undtaget, hvis de udkommer en gang om ugen.
Og man må se, om det kan ende med at lade sig gøre at udkomme oftere, eller hvad der skal til.
Jeg vil ikke tale uden om, at det selvfølgelig har en konsekvens, når man laver sådan en lov.
Til det der med at karikere mig ved at sige det med held og lykke vil jeg sige, at jeg synes, det var en karikatur.
Jeg håber også, at hr. Karsten Lauritzen så i det mindste kan se det, jeg egentlig forsøgte at sige som argument før: Mon ikke, der vil ske det, at der faktisk er en øget mængde annoncering, der vil flytte til ugeaviser?
Det er muligt, at det ikke kommer til at gælde for LimfjordsNyt, og at det får den konsekvens, hr. Karsten Lauritzen taler om, men det kan så komme til at gælde for andre aviser, nemlig at det bliver muligt for dem at få et grundlag, der gør, at de kan udkomme oftere og så få gavn af den undtagelse, som regeringen har indført for præcis at komme nogle ugeaviser, der udfylder en vigtig rolle, i møde.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Man skal slet ikke tolke forslaget her så snævert, med hensyn til hvem der præcis får fordel af hvilke teknikaliteter i det her forslag.
Hvis man ser på det på den lange bane, kan man se, at det giver virksomhederne en likviditetsfordel, og det vil vi gerne give virksomhederne.
For det er med til at skabe vækst i Danmark, det er med til at fastholde familieejede virksomheder i Danmark, og det er med til at skabe arbejdspladser i Danmark.
Det er af de hensyn, vi fremsætter det her beslutningsforslag.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Det er dem, der får skattebegunstigelsen, for de skal ikke betale den skat, de ellers skulle betale, hvis man satte grænsen op.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Jeg synes simpelt hen, at hr. Frank Aaen skal tage skyklapperne af og så spille bolden længere op ad den lange bane.
Altså, vi driver jo ikke virksomhed bare for at drive virksomhed og understøtter det i Danmark.
Vi driver jo virksomhed for at skabe vækst og arbejdspladser, og vi fremsætter det her forslag for at lave gunstige konkurrencevilkår for virksomhederne – ikke for virksomhedernes skyld, altså for deres egen skyld, men fordi de bidrager til dansk økonomi, fordi de bidrager til at skabe arbejdspladser.
Så prøv lige at spille bolden op ad den lange bane, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, for det er faktisk det, der er intentionen bag det her forslag og en række andre erhvervsvenlige initiativer, som vi lancerer i Venstre.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Vi kan jo blive enige om, at dem, der har fremsat forslaget, ikke i fællesskab har peget på nogen finansiering, og der står slet ikke noget om det i selve forslaget.
Men så har jeg bare et enkelt spørgsmål.
Der bliver hele tiden sagt virksomhederne, men er vi ikke enige om, at den her skattebegunstigende ordning ikke gavner virksomhederne, men gavner arvingerne?
Og var det ikke mere præcist at sige arvingerne i stedet for at sige virksomhederne, når man omtaler det?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Jamen det opfatter jeg ikke som et gode for Det Konservative Folkeparti.
Altså, uanset hvor man er henne på den politiske skala, må man jo erkende, at værdier i det danske samfund skabes af private virksomheder.
Man kan ikke forestille sig en 100 pct. offentlig virksomhed, som skal skabe velstand i Danmark.
Velstand skabes af arbejdspladser og udvikling i den private sektor, så jo flere virksomheder og iværksættere vi har, jo bedre.
Så på den ene side er det smaddergodt, at vi har fjernet en afgift for nogle iværksættere – flot, det beholder vi – det er godt for os alle sammen, ikke bare for Det Konservative Folkeparti; på den anden side er det også godt, at man har gjort noget ved successionen, for det betyder, at flere virksomheder kan blive drevet videre i sund tilstand i stedet for at blive splittet op eller solgt til nogen, som ikke er interesseret i at drive virksomheden videre.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Og jeg forstod, at det gode, som Det Konservative Folkeparti fik i forbindelse med den her aftale om pengetankreglen, nemlig at få fjernet en registreringsafgift, der ramte iværksættere, og som var indført af De Konservative sammen med Venstre og Dansk Folkeparti, vil man bare beholde, så det er altså også ufinansieret.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Vi har jo lagt et utal af forskellige finansieringsforslag frem.
F.eks. kunne vi godt forestille os, at man havde en mindre stigningstakt i den offentlige sektor – vi har verdens højeste offentlige forbrug, verdens største offentlige sektor.
Og så er der jo også stadig væk nogle aftaler, vi har lavet med regeringen, og i den forbindelse ligger der nogle penge, som vi kan sidde og fordele sammen, hvis det endelig skulle være; vi har en aftale om noget kantinemoms, og i den forbindelse ligger der et par hundrede millioner kroner, man kan fordele sammen.
Så på den måde er der også penge, hvis man absolut vil bruge skattepenge til det.
Selvfølgelig vil sådan et forslag være finansieret, og når vi skal diskutere finanslovafstemningerne om præcis en måneds tid, vil der også fra konservativ side være et konkret forslag til finansiering til det her forslag.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Vi står ved det, vi var med til at aftale sidste år, men vi står faktisk med en anden problemstilling, der er i familie med den her, og som i virkeligheden er meget vigtigere, nemlig hvor lillebitte en del af en virksomhed man må arve og så komme ind under den her regel, hvor man slipper for at betale skat af sin arv.
Nu tager jeg det bare fra hukommelsen, men jeg mener, at man, hvis man arver 3 pct. af en virksomhed, er fritaget for almindelig arveafgift, når man arver de her aktiver.
Det har vi rejst flere gange før, og det skal vi også nok gøre igen, for vi synes, det er en regel, der er alt for lempelig.
Men jeg vil så lige spørge om noget.
Det her er jo igen et forslag, der ikke er finansieret.
Der er i hvert fald ikke noget fælles finanslovudspil fra de partier, der fremsætter forslaget, så det er ikke finansieret, og det var jo i øvrigt lagt sammen med en aftale om, at en afgift på registrering af iværksættere blev fjernet.
Betyder det, De Konservative gør i dag, så, at man vil have genindført den afgift for iværksættere, der skal registreres?
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Det er jo interessant i forhold til det der med at prioritere midler, for det eneste, vi prioriterer her på den varige virkning, er jo netop renteeffekten, for man udskyder bare skattebetalingen, og det er derfor, at det her er fuldstændig oplagt i forhold til det beskedne provenu, det koster at lave en ordentlig indsats.
For det betyder utrolig meget likviditetsmæssigt for de virksomheder, som vi forsøger at hjælpe her, i forhold til hvis hr. Nadeem Farooq skulle bruge 20 mio. kr. på at lette indkomstskatten.
Det kommer man nok ikke så langt med.
Men lige præcis her giver det enormt god mening, og det er derfor, jeg håber, at jeg på sigt kan få trukket hr. Nadeem Farooq i den helt rigtige retning og få den op på 75 pct. igen.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Jeg hørte godt, at hr. Mads Rørvig nævnte det her tidligere i debatten, men det ændrer jo ikke ved, at der i det forslag, vi behandler, ikke står noget som helst nævnt om finansieringen.
Der er bare en løs henvisning til finanslovforhandlingerne, som man så i øvrigt trak sig fra.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Hvis hr. Frank Aaen havde fulgt med i debatten og læst det udkast til finanslov, som regeringen havde fremlagt, det, som Venstre havde fremlagt, og det, som andre havde fremlagt, så ville man kunne se, at det som led i en finanslovforhandling var vores bud at finansiere det med det, som jeg tidligere har nævnt.
Det er bare en forbrugeroplysning, så man måske ikke bare tager det ud fra et enkelt stykke papir.
Hvis man havde forberedt sig lidt og læst det baggrundsmateriale, der var forud for debatten, havde man i hvert fald kunnet se det.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Nu er forslaget så kort, at man næsten bare ved at tage det i hånden kan læse det.
Og der står, at forslaget foreslås finansieret som led i finansloven for 2013.
Det er den oplysning, der ligger i det, vi behandler, og det synes jeg ikke er særlig konkret.
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Det er vedrørende finansieringen, som hr. Frank Aaen siger er en mangelvare i det her forslag.
Jeg ved ikke, om hr. Frank Aaen har læst forslaget til ende, men der er jo bl.a. en henvisning til, at vores finanslovudspil er finansieret bl.a. ved at aktivere midlerne fra den her kantinemoms, som ministeriet også har oplyst om.
Det er bare en oplysning; hr. Frank Aaen behøver ikke at svare på det.
Men forslaget er fuldt finansieret, og det er også noget, vi gør en dyd ud af i Venstre.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Det er jo meget interessant, at oppositionen gang på gang kommer med den helt fejlagtige udtalelse om, at venstrefløjen bare bruger penge uden at kunne skaffe dem, og at alt det, vi kommer med, er ufinansieret – hvilket ikke passer; vi har altid lagt finansieringen frem, når vi har fremsat noget i Folketingssalen – men her kommer oppositionen altså selv med et forslag, der er ufinansieret.
Det synes jeg da er interessant, og det er jo noget, vi må huske på: Den standard, man mener at kunne kræve af andre, behøver man ikke selv opfylde.
Så vil jeg sige, at vi ikke har noget imod, at man kan gøre noget for at forbedre turismeerhvervets vilkår i Danmark, overhovedet ikke, men bare at tage nogle penge til udgifter, der ikke er finansieret, og så strø dem ud på den måde, der bliver lagt op til her, bliver aldrig nogen sinde Enhedslistens politik.
Hvis vi skal gøre noget på det her område, bliver det meget mere målrettet.
Lad mig så sige til sidst, at jeg godt ved, at man, når man så ikke peger på en finansiering, vil sige, at det skal ske på finansloven.
Jeg vil så bare gøre opmærksom på, at Venstres holdning til finansloven jo var, at hvis der skulle bruges penge, skulle der bare skæres, så de penge, man her vil give til turismeerhvervet, skulle så i givet fald modsvares af nedskæringer på velfærden.
Det er yderligere en grund til ikke at støtte forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Tak for det.
Regeringen er meget optaget af at genskabe fremdriften i dansk økonomi.
Det er også derfor, at vi har taget en lang række initiativer såsom en kickstart af dansk økonomi.
Vi har gennemført en skattereform, og jeg kan i flæng nævne: energiaftale, boligaftale, klimainvesteringer, udviklingspakke for små og mellemstore virksomheder og så også investeringsvinduet med 115 pct. i fradrag for investeringer i op til 2 år.
Det er bare for at få sagt og fortalt, at regeringen er meget optaget af, at der kommer turbo på jobskabelsen og at erhvervslivet også skal prioriteres højt.
Turismeerhvervet er et vigtigt erhverv.
At forbedre rammevilkårene for erhvervslivet, herunder turismeerhvervet, er vigtigt for regeringen.
Vi vil meget gerne styrke turismeerhvervet, men det er også vigtigt at få sagt, at det ikke kun er politikerne, men alle gode kræfter, der ønsker at drage omsorg for erhvervet, som skal skubbe turismen og oplevelsesøkonomien fremad.
Og så er det vigtigt, at vi også fra Christiansborgs side kan gøre nogle ting, og det vil vi gerne tage en debat om, også fremadrettet.
Derudover vil jeg også betone vigtigheden af, at det ikke kun er økonomiske parametre, der betyder noget for turismeerhvervet.
Det handler lige så meget om organisationsændringer, om, hvordan man organiserer sig.
Det er vigtigt at huske på, og så er det også vigtigt at huske på, at man jo skal kende sin besøgelsestid, når der bliver lavet finanslov.
Det budskab vil jeg da gerne give til Venstre, og så håber jeg, at de kan leve op til det næste år.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Det her beslutningsforslag handler jo om, at man på finansloven for 2013 afsætter en pulje på 50 mio. kr., der målrettes turismeerhvervet.
Der foreslås specifikt, at pengene målrettes eksempelvis lempelser på energiafgifter, forhøjelse af fradrag for moms og lempelser i forhold til lønsumsafgift.
Det er alt sammen initiativer, som vi i Dansk Folkeparti synes lyder ganske fornuftige.
Man kunne godt forestille sig, at de f.eks. målrettes en nedsættelse af energiafgifter for campingpladser, men det står ikke sådan helt udførligt i lovforslaget, hvor de 50 mio. kr. målrettes hen, og jeg tror da, at det er nødvendigt, hvis man skal have dem til at give effekt, at de så målrettes ret præcist.
Men der er ingen tvivl om, at turismen er et utrolig vigtigt erhverv for Danmark.
Så vidt jeg er orienteret, var omsætningen i turismeerhvervet i 2010 omkring 75 mia. kr., og der kan man selvfølgelig diskutere, hvor meget de 50 mio. kr. batter i det samlede billede, men vi synes i hvert fald, at det er en god begyndelse på at hjælpe turismeerhvervet noget mere, for jeg synes det er vigtigt, at vi prioriterer turismen.
Det ser ud til, at vi sakker bagud i forhold til vores nabolande, som allerede gør en del – det kan være momsafløftning i forhold til restaurationer og hoteller og andet, og jeg ved, at bl.a. Sverige har halveret momsen på restaurationsbesøg til 12 pct.
Så der er behov for, at vi i Danmark også gør noget tilsvarende for at prioritere turismeerhvervet og også for eventuelt at sænke prisniveauet, for vi er et dyrere land at leve i i forhold til mange af vores nabolande og derfor også et dyrere land at besøge for turister.
Det er jo bl.a. alle de stigende afgifter, der er kommet på alverdens varer, som gør det, og der jeg tror at vi nødt til at kigge på at få nogle af de afgifter sat ned – om ikke andet så i hvert fald lave nogle særlempelser for turismeerhvervet, der, som jeg sagde, f.eks kunne være at lempe energiafgifterne på campingpladser for at gøre det mere attraktivt at tage på campingtur i Danmark.
Jeg tror også, at det er vigtigt, at vi prioriterer turismeerhvervet i forhold til vores udkantsområder.
Der er jo rundt omkring i Danmark flere af de øer, som vi har rigtig mange af, som stort set har turismen som det eneste erhverv.
Derfor er det jo altafgørende, at vi sørger for, at det er et konkurrencedygtigt erhverv, specielt i de områder.
Afslutningsvis kan jeg sige, at intentionerne i beslutningsforslaget er supergode.
Finansieringen er lidt mere uklar, må jeg sige, fordi der bare henvises til finansloven, men intentionen om, at vi skal gøre noget mere for udkantsområder, er vi i Dansk Folkeparti helt med på.