runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
WildCard-rabatten skal træde i kraft i forbindelse med rejser på tværs af kommunegrænserne.
Omlægningen forventes at være provenuneutral.
Dansk Folkeparti gør fremdeles opmærksom på, at fordi der er studiefrihed i Danmark, bør man som studerende vise samfundssind og naturligvis forholde sig til på kortest mulig tid at færdiggøre sin uddannelse.
Dansk Folkeparti konstaterer, som vi gjorde sidst, at DSB fastsætter de nærmere vilkår for rabatordningerne, herunder WildCard.
Endvidere har DSB oplyst, at baggrunden for den nuværende aldersgrænse bl.a. er, at den er enkel og billig at administrere.
Derudover tjener ordningen trafikpolitiske hensyn, idet unge mennesker vænnes til at bruge den kollektive transport.
Når dette er sagt, har Dansk Folkeparti noteret sig ministerens udtalelser til Ritzau den 17. januar dette år.
Ministeren er i henhold til Ritzau
således åben over for at ændre den nuværende ordning, så det ikke er en alder, men et studiekort, der afgør, hvem der kan få billige rejser med tog.
Dansk Folkeparti formoder, at den af regeringen nedsatte tværministerielle arbejdsgruppe, som ser på organiseringen af hele Socialministeriets betaling til DSB, herunder WildCard-ordningen, snart vil færdiggøre sit arbejde, og at et notat som konsekvensen af samme snarest vil foreligge.
Dansk Folkeparti formoder, at arbejdsgruppens notat vil indeholde flere interessante modeller for den fremtidige WildCard-ordning.
Dansk Folkeparti vil, når dette notat foreligger, positivt og konstruktivt forholde sig til det.
Dansk Folkeparti vil positivt overveje en udvidelse af den eksisterende WildCard-ordning til også at omfatte SU-berettigede studerende over 26 år.
Dansk Folkeparti kan på det foreliggende grundlag ikke støtte beslutningsforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Selvfølgelig har vi talt sammen.
Jeg bemærkede, at De Radikale, som jo har været på talerstolen, sagde, at det ikke er et vigtigt punkt for dem, og at man godt kan leve med det, hvis det ikke bliver tilfældet, og for SF er det bestemt ikke et hovedpunkt.
Men jeg taler kun for SF om lige præcis den detalje.
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Så vidt jeg er orienteret, kommer rapporten faktisk i næste uge, og når vi så har fået den gennemlæst, kan vi jo netop sætte os sammen og forhåbentlig blive enige om, hvordan ordningen skal se ud.
Sådan som jeg har hørt de ordførere, der har været oppe før mig, ser det ud til, at der er enighed om, at det, transportministeren malede – godt nok med den brede pensel – kan være en fornuftig ordning, så jeg glæder mig over, at som det ser ud nu, har det korte udsigter, og jeg håber da, at det kan blive om ikke her i februar, så dog i marts.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Som det fremgår, er det jo en genfremsættelse af et beslutningsforslag fra sidste år.
Dengang stod Socialdemokraterne alene med det, men efterfølgende har de lokket SF og os med til at støtte det, og jeg synes, der kan være grund til at starte med at kvittere for det store arbejde, Socialdemokratiet har gjort i denne sag, og som nu ser ud til at kunne bære frugt.
Når vi fra radikal side har valgt at støtte forslaget denne gang, skyldes det først og fremmest, at vi helt grundlæggende hylder det princip, at de, der har brug for at få støtte, også skal have støtte, uanset om vi snakker efterløn eller skattelettelser, eller vi snakker rabatordninger i den kollektive trafik.
Helt basalt er det sådan set det, som forslaget går ud på at sikre.
Det er muligt, at der kan laves nogle forbedringer i retning af det, transportministeren var inde på, og at det kan skrues sammen på en lidt anden måde end den, som fremgår af forslaget; det vil vi diskutere helt åbent.
Men det er vigtigt for mig at sige, at vores formål selvfølgelig også er at gøre den kollektive trafik mere tiltrækkende, og derfor synes jeg, det er vigtigt at få tal på, hvor meget man vil tjene ved, at der kommer flere passagerer, hvis ordningen udvides til at dække andre målgrupper, for så får man altså nogle indtægter, man ellers ikke ville have fået.
Jeg synes også, at det, som den konservative ordfører var inde på, er vigtigt.
Det skal overvejes, om ordningen skal udvides til at omfatte andre transportformer inden for den kollektive trafik end lige DSB, og hvordan det kan gøres på en omkostningseffektiv og god måde.
Dermed signalerer jeg altså, at hvis vi vil forbedre ordningen, så det batter noget for både de studerende og for den kollektive trafik, skal det for vores vedkommende ikke komme an på, om det kommer til at koste nogle millioner ekstra.
Under alle omstændigheder er det jo ikke store penge, vi snakker om, så vi ser frem til forhandlingerne og glæder os.
Jacob Jensen (V), 2007-02-06:
Jeg skal starte med at sige, at der altid er forskel på regeringen og så partierne.
Det er jo magtens tredeling.
Men jeg har også med glæde noteret mig, at det forslag, der nu blev fremsat her fra talerstolen for et øjeblik siden af ministeren, jo er konkret og præcist, så det kan jeg forholde mig til.
Så vil jeg sige med hensyn til lærlinge, at hvis vi udvider den eksisterende ordning, har man jo også som lærling, hvis man er under 26 år, mulighed for at opnå rabatten.
Så alle unge under 26 år har mulighed for at opnå rabatten, og det er vi sådan set meget godt tilfredse med.
Jeg bemærker så også, at lærlinge trods alt allerede får en fradragsmulighed ved kørsel til og fra studiested, så det er jo ikke, fordi de lærlinge bliver ladt fuldstændig i stikken.
Er du under 26 år, er du ligestillet med alle andre unge.
Vi siger så bare: Er du over 26 år, og er du stadig væk under en SU-berettiget uddannelse og stadig væk under modtagelse af SU, så synes vi, det kunne være en mulighed at overveje, om man skulle udvide ordningen til også at gælde den gruppe.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-02-06:
Jeg kan bekræfte, at vi ikke vil være med til nogen ordninger, hvor vi øger beskatningen på bilismen.
Beskatningen er steget gradvis over mange år, og argumentet har ofte været, at vi skulle have flere penge til at investere i veje og andre ting, som bilismen skal bruge.
Men pengene er jo brugt til andre ting gennem årene.
Derfor vil vi ikke være med til en øget beskatning.
Men vi vil da godt på længere sigt, når vi får nogle sikkert virkende erfaringer med systemer, være med til at kigge på, om man kan lave en omfordeling.
Men en klar forudsætning for os er, at det ikke må vende den tunge ende nedad for de mange titusinder af bilister, som er henvist til at bruge deres bil på arbejde hver eneste dag over store afstande.
Derfor ville det være forkert bare sådan ensidigt at gennemføre et kilometertakstsystem, men vi er da villige til at drøfte andre modeller, bare vi ikke malker bilisterne yderligere.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-06:
Først og fremmest takker jeg naturligvis ministeren for imødekommenheden, og jeg vil kommentere de forskellige tilbud, som ministeren er kommet med, i min egen ordførertale senere.
Men jeg har et par konkrete spørgsmål.
Ministeren anfører, at DSB har regnet sig frem til, at det vil betyde 40.000 ekstra brugere, hvis man laver en omlægning, som vi har foreslået fra socialdemokratisk side i det her beslutningsforslag.
Har ministeren og DSB taget højde for, at der i vores forslag jo også lægges op til, at der er nuværende brugere, som ikke fremover skal kunne bruge det, eksempelvis færdiguddannede med høj løn, som i dag har adgang til det, idet de er under 26 år?
Har man regnet det antal fra?
For ifølge den beregning, vi har lavet, ser det ud, som om der sådan set er en nettobrugergruppe, som er mindre end den, der er i dag.
Det er naturligvis et cirkatal, det kan være 38.000, det kan være 42.000, men det er det bud, vi får fra DSB.
Det må være en fordel, at flere bruger den kollektive trafik, ikke mindst i de her klimatider.
Men med hensyn til ministerens argument om, at det vil betyde en administrationsforøgelse, en betydelig administrationsforøgelse, vil jeg gerne stille et spørgsmål: Er ministeren klar over, at hvor der i den nuværende ordning er tale om, at man en gang om året henvender sig til sin lokale station for at købe et WildCard, hvor man i dag viser et sygesikringsbevis, som skal dokumentere, at man er under 26 år, vil man fremover skulle vise et studiekort – hvilket lærlinge i øvrigt også godt kan få på deres tekniske skoler?
Den eneste forskel er, at man en gang om året viser et studiekort frem for at vise et sygesikringsbevis.
Hvor er det, ministeren ser at der skulle være en betydelig administrationsforøgelse?
Før var det amtsgrænserne, der ligesom var grænsen for, hvornår man kunne få.
Som jeg beskrev et eksempel på, kunne vi risikere, at man ville kunne få rabat på en rejse mellem Valby og Rødovre, men ikke fra Ribe til Esbjerg, og det er sådan nogle ting, som jeg synes det er mest praktisk vi sætter os sammen om og prøver at finde en løsning på.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Jeg vil også gerne kvittere for ministerens invitation.
Jeg vil bare spørge, om jeg kunne lokke ministeren til, inden han indkalder til det, måske at fremsende det baggrundsmateriale – som han refererer til – om, hvordan man er kommet frem til de der forskellige økonomiske konsekvenser af forslaget.
Når jeg beder om det, er det jo, fordi vi alle sammen ved, at djævelen altid ligger i detaljen, og at lige præcis spørgsmålet om, hvilken effekt det har for passagerantallet at nedsætte taksterne, er noget af det, vi har haft lejlighed til at diskutere mange gange, og som de kloge, de lærde, jo skændes en del om.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg vil også gerne takke ministeren for den meget positive udmelding.
Ministeren havde en bemærkning om, at det ville blive meget administrativt tungt, og jeg forstår, at noget af begrundelsen var de omlægninger og de strukturtilpasninger, der er p.t.
Men er det ikke sådan, at de strukturtilpasninger også vil gælde den nuværende ordning?
Det var et spørgsmål til ministerens bemærkning om, at det var meget omkostningstungt, og at det var på grund af de strukturomlægninger, der er på vej.
Spørgsmålet er, om ikke også den nuværende ordning ville være ramt af de samme omkostninger på grund af strukturtilpasningerne.
Hvis vi bruger den model, jeg foreslår, hvor vi blot udvider til også over 26 år, bare man er på SU eller under SU-ordningen, så mener jeg ikke, det vil blive så administrativt belastende, som det er i forslaget.
Jacob Jensen (V), 2007-02-06:
Det er så anden gang, Socialdemokraterne fremsætter forslaget om WildCard-ordningen.
Denne gang har man luget ud i flere af de tidsler, der var i forslaget, da vi behandlede det sidste år, bl.a. har man nu fået defineret den geografiske betragtning, så det af forslaget kan ses, hvornår rabatten opnås.
Det var ikke tilfældet sidste gang.
Det er blevet rettet til nu.
De ændringer hilser jeg naturligvis velkommen.
Vi kan jo alle sammen blive klogere.
Jeg ved ikke, om det skyldes, at der nu er flere forslagsstillere med, fra De Radikale og fra SF.
Det skal være usagt.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at vi i Venstre støtter intentionen om at justere i WildCardordningen.
For med kommunalreformen bliver amterne som bekendt nedlagt, og dermed er det grundlag for at opretholde den nuværende ordning, altså amtsgrænserne som forudsætning for at få den rabat, ikke længere til stede.
Som jeg også sagde ved behandlingen sidste år, er vi i Venstre tilhængere af, at en eventuelt statsfinansieret rabatordning i udgangspunktet skal gives efter behov og ikke nødvendigvis efter alder.
Det beslutningsforslag, vi her behandler, nævner, at det forventes, at en ændring af WildCard-ordningen skal være provenuneutral.
Jeg vil gerne spørge forslagsstillerne – jeg skal nok vende tilbage til det i spørgerunden, men bruger alligevel lige lidt tid på det her i min tale – om det er en forudsætning for dem, at det skal være provenuneutralt.
For Venstre er det en forudsætning, at ordningen ikke skal koste skatteyderne ekstra penge.
Men vi ser positivt på en omlægning af ordningen, så flere med behov kan få mulighed for at udnytte den rabatordning.
Forslaget vil ifølge DSB, som vi hørte for lidt siden, betyde en tilgang af omkring 40.000 ekstra brugere.
Når man samtidig foreslår, at kommunegrænsen – mod den tidligere amtsgrænse – skal være skæringspunkt for udløsning af rabatten, må det jo betyde, at man vil få betydelig flere rejser, der vil være omfattet af ordningen.
Derfor må prisen for et WildCard også skulle sættes i vejret, hvis det forudsættes at være provenuneutralt for staten.
Men som vi allerede talte om sidste år, er vi fra Venstres side positive over for at diskutere en omlægning og gerne således, at studerende, der er SU-berettigede og over 26 år, eventuelt også kunne blive omfattet.
Vi vil dog gerne stadig væk give de studerende et incitament til at gøre det lidt hurtigere, så de kan blive lidt hurtigere færdig med deres studier: Der er brug for jer på arbejdsmarkedet.
Det skal kunne betale sig at gøre en indsats også som studerende.
Derfor mener vi i Venstre, at det er et forkert signal at sende, at man vil belønne de langsomme studerende og straffe de hurtige, som forslaget her lægger op til.
Vi håber derfor, at vi i udvalget kan blive enige om en udvidelse af den eksisterende ordning til også at omfatte studerende over 26 år, som vel at mærke er på SU.
Det er en forudsætning for os, at det også bliver en udgiftsneutral omlægning.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger her, men ser frem til konstruktive drøftelser i udvalget og med ministeren.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-06:
Det glæder mig jo, at Venstres ordfører endnu en gang er positiv.
For omkring et års tid siden, da vi sidste gang havde forslaget i salen, var Venstres ordfører også meget positiv.
Venstres ordfører har endda været på forsiden af Urban og sige, at man ville stemme for forslaget.
Nu er der så faktisk gået et år, hvor man ikke har kunnet tage sig sammen til noget som helst fra regeringens side.
Er det sådan, at Venstres ordfører vil give et håndslag på her, at hvis vi tager imod den invitation til forhandlinger, som ministeren har givet i dag, vil man skynde sig at få lavet en ordning, så studerende kan se frem til en ændring af WildCard’et hurtigst muligt?
Jacob Jensen (V), 2007-02-06:
Jeg hørte også med glæde ministerens kommentar for et øjeblik siden om, at det her kan gøres som et aktstykke.
Vores forudsætning for det her er, som jeg nævnte for et øjeblik siden, at det bliver en udgiftsneutral løsning – det kan jeg også forstå måske er forudsætningen fra forslagsstillernes side – og at det er til studerende eventuelt over 26 år, som vel at mærke stadig væk er SU-berettigede, sådan at man giver incitamentet til at gøre sig hurtigere færdig med sine studier, for der er brug for de studerende, når de bliver færdige, ude på arbejdsmarkedet.
Men kan vi finde en løsning i fællesskab, så er svaret ja.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-06:
Når jeg spørger lidt skeptisk ind til det med tidsplanen, er det jo, fordi vi, da vi senest havde muligheden for at debattere det her for et års tid siden, blev lovet, at der ville ligge et helt færdigt forslag fra regeringens side i juli 2006.
Nu står vi her i februar 2007, og der er ikke blevet lagt et konkret forslag frem endnu, så det er derfor, vi er lidt utålmodige.
Men når det så er sagt, vil jeg da gerne spørge lidt mere ind til det med, at det kun er til SU-berettigede, for jeg kan forstå, at både ministeren og Venstres ordfører lægger an til, at det kun er dem på SU, der skal have adgang til den her rabatordning.
Mener Venstres ordfører ikke, at der er en vis rimelighed i måske at trække elever og lærlinge, som jo også er en lavindkomstgruppe, og for hvem det kunne være relevant at køre med tog, til som kunder i DSB?
Kunne der ikke også være en mulighed for i de her forhandlinger at åbne op for og i hvert fald kigge på, at de også kunne omfattes af den her ordning, så DSB får endnu flere kunder?
Vi hørte den konservative ordfører nævne eksemplet med Abildskou Busrejser.
Det er jo sådan, at det er et privat busselskab, der helt af egen lomme har introduceret netop dette system, fordi de mener, det er en god forretning.
Kunne SF’s ordfører forestille sig, at DSB også kunne have den tilgang, at de faktisk kunne få mange flere kunder og derfor ville se det som en rigtig god forretning, og at det derfor er fuldstændig hypotetisk overhovedet at tale om, at det er noget, der kommer til at koste flere penge, fordi det netop vil være en knaldgod forretning for DSB?
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Jamen jeg kan ikke give ordføreren ret på det område.
Det er alene en ønskeliste, som Dansk Folkeparti har bragt frem; projekter, som vi vil initiere, men det vil jo altid ske i et samarbejde med de partier, som skaber et flertal for det.
Det er noget, vi vil tage op og har taget op med rege ringspartierne, men det afhænger jo altid af en forhandling.
Og forhandlingerne står jo stadig væk åbne, der kan jo ske meget – også vedrørende en eventuel finanslov for år 2008.
Det vil tiden vise.
Men hvorom alting er, skal vi jo altså afvente den her VVM-undersøgelse, den er et godt skridt på vejen.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg tror, formanden fuldstændig har ramt ordførerens mening.
Man kan jo vise de eksempler, der faktisk er i det virkelige liv, til andre operatører og sige: Se her.
Jeg er helt enig med spørgeren.
Morten Homann (SF), 2007-02-06:
Man kunne også vende det om og sige, at det jo er forfærdelig uforpligtende og grænsende til det populistiske, at en række partier har givet tilsagn om at støtte det her projekt – nogle har endda sat beløbet til 500 mio. kr. i offentligheden – og når det så kommer til, at man kan lave en håndfæstning her i Folketinget på, at det bakker man op om at staten skal forpligte sig til, så trækker partierne et efter et i land.
Sådan kan man også vælge at anskue det, og så tror jeg, at det må være op til vælgerne at finde ud af, om det er mest populistisk at love noget, man ikke kan holde, eller at prøve at holde de andre partier fast, som vi gør med det her forslag.
Jeg vil godt kvittere fru Henriette Kjær for, at hun giver tilsagn om, at staten bør støtte det her projekt, og spørge: Kan hun løfte lidt af sløret for, hvilken størrelsesorden vi taler om?
Er det alene et spørgsmål om, at man betaler lidt af VVM-undersøgelsen, som man allerede har tilkendegivet at man vil, eller er det f.eks. rimeligt nok, at de lokale myndigheder og staten slår halv skade, og at hver part betaler cirka halvdelen af udgifterne?
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Nu vil jeg slet ikke bruge udtrykket slår halv skade.
Det er vist noget, man gør, når man skal betale noget, der er gået gruelig galt, og man enes om at klinke skårene igen.
Og jeg vil over hovedet ikke komme ind på et beløb; det er jo det, jeg netop siger her: Vi skal selvfølgelig have den VVM-undersøgelse først, inden vi kan tage stilling til det.
Og så pågår der jo en forhandling.
Der kan være mange ting med i sådan en forhandling, og man kan diskutere mange forskellige modeller.
Derfor ville det da være rigtig dumt at lægge sig fast på et beløb allerede nu.
Så vil jeg godt sige til SF fra talerstolen, at jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at SF er ved at gøre letbaneprojektet i Århus til sådan et projekt, hvor man prøver at arbejde alle andre partier end SF ud af det.
Nu er det jo ellers sådan, at vi er mange partier, der har haft en positiv dialog med rådmanden i Århus netop om den her sag, og vi har ytret os positivt; der er opbakning fra mange forskellige politiske partier til, at det her bør være noget, der skal have en statslig medfinansiering.
Og så prøver SF at tage patent på den her sag, det synes jeg altså ganske enkelt er usmageligt.
Morten Homann (SF), 2007-02-06:
Det ville jo være dumt at fremsætte et forslag i Folketinget, hvis man var bange for, at andre skulle tilslutte sig ideen, så alene det, at vi prøver med et ganske minimalt forslag at skabe opbakning her i Folketinget, er jo tegn på, at vi ønsker at samle partierne om det her projekt.
Jeg kunne godt have fremsat et forslag, som forpligtede til at dele alle mine og SF’s visioner om, hvor vidtgående man kan lave et letbanesystem i Århus.
Og jeg er helt sikker på, at der kunne vi godt nå frem til nogle ting, hvor en stor del af Folketinget ville stå af, fordi man ikke ønsker en så massiv investering i den kollektive trafik.
Nu valgte jeg faktisk det modsatte.
Jeg sagde – og det er ganske minimalt – at vi ønsker, at staten skal forpligte sig med minimum 500 mio. kr., for det er det beløb og det tilsagn, som er kommet fra et bredt flertal i Folketinget via aviserne.
Og det kan godt være, at det er naivt, men det synes jeg i min logik er ganske rimeligt, for hvis man kan komme med et løfte til befolkningen gennem medierne, er det sådan set ganske rimeligt, at man også kan stå ved det løfte, når der skal stemmes i Folketinget.
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Altså, jeg vil ikke beskylde hr. Morten Homann for at være dum eller have manglende erfaring, og det er derfor, jeg siger, at det her er et lidt populistisk forslag.
Hr. Morten Homann ved godt, at man ikke bare siger ja til et forslag uden at kende finansieringen af det her forslag.
Hvis vi skal afsætte 500 mio. kr., hvordan skal vi så skaffe de penge?
Det skal man jo også være enige om hvor man gør henne, altså hvor man tager pengene fra.
Den sagsgang kender hr. Morten Homann godt, og derfor ved hr. Morten Homann også godt, at man ikke bare kan klaske sådan et forslag på bordet i Folketingssalen og så regne med, at det får en bred tilslutning.
Det foregår på en anden måde, og derfor kan jeg igen kun sige, at jeg betragter det her som populisme.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Som det vil være Folketingets partier og århusianerne bekendt, er en ny letbane i Århus noget af det, der står allerallerøverst på den radikale ønskeseddel for trafikinvesteringer i Danmark.
Det er derfor, vi har kæmpet for at få en letbane på landkortet igennem de sidste 3 år, og derfor, vi har kæmpet for at få det med i det sidste trafikforlig i forbindelse med finansloven 2007, og derfor, vi er utrolig glade for, at man nu er enige om at lave en VVM-undersøgelse, der kan skabe grundlag for en egentlig projekteringslov, så man kan påbegynde en letbaneudbygning i Århus, gerne med forbindelse ud på Djursland.
Det er helt indlysende for mig, at det er en rigtig og en klog og en fornuftig investering.
Og jeg vil også gerne sige, at jeg ikke tror, at den kommer til at koste under 1 mia. kr.
Jeg mener, at det er helt rimeligt, at staten medfinansierer cirka halvdelen eller noget i den stil – det bliver sikkert i størrelsesordenen 500 mio. kr.
Men der er mange hvis’er i det.
Det er muligt, den kommer til at koste 700 mio. kr., det er muligt, den kommer til at koste 1,2 mia. kr., det afhænger fuldstændig af, hvilke modeller man vælger og hvordan og hvorledes.
Selv om jeg synes, det er helt fair at starte valgkampen i Århus med et udspil fra SF af den her karakter, er det jo ikke helt seriøst trafikpoli tisk, for jeg kan sagtens forestille mig, at vi ender med at skulle medfinansiere med 500 mio. kr.
Det er jo sådan det bedste skøn, der ligger lige nu, så det er også det, vi er gået ud med.
Men der er jo pokker til forskel på at anslå noget helt overordnet og så få en egentlig projektering af projektet, hvor vi ved, hvad det koster, og hvor vi så i øvrigt kan snakke om, hvordan den kage skal deles.
Derfor må jeg sige til hr. Morten Homann, at lige så stor sympati, jeg har for håbet og intentionen i forslaget, lige så lidt kan jeg gå ind for på nuværende tidspunkt at sætte beløb på.
Jeg vil også gerne give hr. Morten Homann den garanti, at vi straks derefter vil kæmpe for, at det er en af de trafikinvesteringer, som står allerhøjest og kommer allerhurtigst på den trafikale plan i Danmark.
Med disse ord vil jeg sige tak for forsøget, havde jeg nær sagt, men spis nu brød til og tag én ting ad gangen.