runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Jamen det tilkommer jo ikke mig at sige, at investorer skal vælge en bestemt selskabsform.
Altså, der er fordele og ulemper for investorer ved at bruge kommanditformen, og der kan være flere, der går sammen om at købe via den form.
Det er det ene.
Men sådan kan man jo også sige om andre selskabskonstruktioner, altså at der kan være grobund for misbrug.
Risikoen for misbrug er der jo altid.
Den kan vi jo ikke altid eliminere.
Det andet er, at der faktisk findes en regel, som imødegår, at Danmark misbruges som skattely.
Den beskytter faktisk mod misbrugssituationer, hvor kommanditselskabet kontrolleres fra et skattelyland.
SKAT undersøger så, om der er nogen af de her virksomheder, som misbruger det.
Men jeg mener ikke, at vi bør gå ind og stramme yderligere.
Det rammer simpelt hen for bredt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Jeg vil gerne spørge hr. Nadeem Farooq om, hvad han mener om det faktum, at der i København alene på to adresser forefindes over 170 kommanditselskaber, som betaler 0 kr. i skat, selv om der hvert år ruller milliarder af kroner gennem de 170 selskaber på de to adresser i København.
For et års tid siden lavede P 1 Dokumentar en større udsendelse om de her kommanditselskaber, hvor det også blev afsløret, at vi faktisk har et fantastisk godt ry i Rusland og Ukraine og Baltikum som skattelyland.
Vi bliver nærmest solgt som det ideelle sted at lave gennemstrømningsselskaber, hvor man kan føre milliarder af kroner som hvidvaskpenge igennem Danmark.
Det er et ry, som jeg ikke ønsker Danmark skal have, og jeg synes, vi mangler i dag at få at vide, præcis hvilken samfundsfunktion kommanditselskaberne udfylder, som andre selskabsformer ikke kan udfylde.
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Det kan jeg ikke afvise finder sted.
Jeg vil heller ikke afvise, at der bliver spekuleret i forskellige sammenhænge, ikke bare i Danmark, men også andre steder.
Det, jeg også ved, er, at SKAT hele tiden gør en indsats på området og hele tiden har fokus på at undersøge de her forskellige konstruktioner.
Så det er jo ikke sådan, at jeg siger, at der, hvis det er sådan, at vi siger nej tak til SF's forslag, overhovedet ikke vil finde skattespekulation sted inden for det felt.
Det, jeg bare siger, er, at vi skal passe på med for at dæmme op for noget skattespekulation at komme til at ramme så bredt, at vi skyder os selv i foden.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-18:
Det er jo udgangspunktet i kystbeskyttelsesloven, at det er grundejeren selv, der har ansvaret for at beskytte sin ejendom mod havet og oversvømmelser.
Det er jo noget af det, der gør, at det er et dejligt land at leve i, og der er mange, der har glæde af at bo tæt på havet – det tror jeg at vi er mange der sætter pris på – men det gør jo også, at vi er ekstra udsatte, når der er tale om de voldsomme vejrbegivenheder, som vi har været vidne til med stigende hyppighed de seneste år, f.eks. de storme, som vi oplevede i januar.
Så det er jo på godt og ondt, at vi lever ved og med havet og elementernes rasen, kan man sige, i Danmark.
Men princippet i loven er altså den, at det er grundejeren selv, som er ansvarlig for at beskytte sin ejendom mod havet og mod oversvømmelser.
Kommunerne har også mulighed for i særlige tilfælde at pålægge grundejerne at lave kystbeskyttelse.
Det er dog en mulighed, de benytter sig af i begrænset omfang.
Kommunerne har også mulighed for at medfinansiere kystbeskyttelse.
Der er tale om principper, som et bredt flertal i Folketinget senest har holdt fast i ved ændringen af kystbeskyttelsesloven i 2006, altså under den tidligere regering, hvor man valgte at holde fast i det princip.
Jeg synes, at det er et godt princip, som også sikrer den rette incitamentsstruktur, hvor den enkelte grundejer er ansvarlig for at beskytte sin ejendom.
Vi taler om kystbeskyttelse, hvor vi prioriterer indsatsen efter forholdene i forhold til risikoen for tab af samfundsmæssige værdier, i forhold til økonomi, i forhold til politiske aftaler m.v.
Den analyse kan jo så danne grundlag for, at vi politisk tager en drøftelse af, hvordan vi sikrer en omkostningseffektiv kystbeskyttelse fremover.
Jeg anerkender fuldt ud, at der findes forskellige metoder at kystbeskytte på, og den bedste måde besluttes jo i det konkrete tilfælde på baggrund af en konkret ansøgning, som Kystdirektoratet så behandler med udgangspunkt i kystbeskyttelsesloven.
Det er jo den lov, der ligger til grund for den sagsbehandling, der finder sted der, og der er der forskellige afvejninger, man foretager, i sådan en afgørelse, men det er altså en konkret afvejning i det enkelte tilfælde med hensyn til, hvad det er for nogle metoder, der kan gives tilladelse til.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Vi kan måske godt gå i en debat, om det skal være kystsikring og kystbeskyttelse, men formålet er vel egentlig, at man sikrer de værdier, der er på landjorden, på en eller anden måde, og så kan vi diskutere, om ordet skal være det ene eller det andet, men når jeg spørger, om det skal være en national opgave, er det selvfølgelig, set i lyset af at vi trods alt har en udgift ovre på vestkysten, som måske er mere historisk betinget, end den er logisk – det har vi også på andre områder – men jeg spørger også ind til de her måder at kystsikre på.
Nu nævnte ministeren ikke selv nogen, men grunden til, at jeg spørger ind til måderne at sikre på, er netop set i lyset af det spørgsmål, jeg havde inden vinterferie, hvor det igen blev påpeget, at det jo er grundejerens eget ansvar.
Når grundejeren, eller det kan være en grundejerforening, så finder en måde at kystsikre på, kan de jo få afslag, og de kan få afslag på at sikre deres ejendom, deres værdier.
Det har vi set nogle steder, og det er derfor, at jeg spørger.
Jeg tror, at jeg holder der til at starte med.
Karin Nødgaard (DF), 2015-02-18:
Det er der da heller ingen der har sagt.
Det, Dansk Folkeparti ønsker at sætte fokus på, er de lukningstruede steder; det er det, vi prøver at gøre i dag.
Nu siger ministeren, at vi ikke skal tage sorgerne på forskud.
Jeg tror faktisk ikke, det gør noget, at vi er lidt bekymrede i dag, og det ville også være klædeligt, hvis ministeren måske også var bare lidt bekymret.
For det synes jeg faktisk ikke at jeg kan se nogen signaler på.
Og ved at have de her mandekrisecentre, ved at bruge den ekspertise, der er de her steder, kan vi sikre, at de faktisk ikke ender ude på det alleryderste i forhold til vores sociale system.
Kunne ministeren ikke sådan tænke den samme tanke som mig, i forhold til at det faktisk kan ende med, at det kan blive meget dyrere sådan rent samfundsmæssigt – altså også samfundsmæssigt ud over det personlige for den enkelte – hvis det er, at man egentlig ikke gør noget nu for at sikre det, altså når vi nu ved, at de mænd, der kommer igennem systemet på mandekrisecentre, faktisk kommer til at klare sig rimelig godt?
Det synes jeg kunne være rigtig, rigtig væsentligt.
Ellers vil jeg selvfølgelig sige tak for debatten osv.
Vi kunne have taget en hel lang debat om, hvorvidt det er en uskik eller ej i forhold til satspuljen, men det kan vi desværre ikke nå i dag.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at kystsikring bør være en national opgave, og anerkender ministeren, at der kan være flere måder at kystsikre på?
Det står i sådan et lille hæfte, jeg har fået under et besøg i Kystdirektoratet, nemlig »Kystbeskyttelsesstrategi«.
Der står, at formålsparagraffen fastlægger, at nødvendig kystbeskyttelse som udgangspunkt kan tillades, men ikke, at man som grundejer kan få lov til alt.
Det beskriver ministeren jo egentlig ganske glimrende.
Men så står der, at loven fastsætter, at kystbeskyttelse skal ske under fornøden hensyntagen til en række hensyn, som vurderes ud fra forholdene på den pågældende kyststrækning.
Når vi tager eksemplet med Nørløv Strand, hvor husene er faldet i vandet, anerkender ministeren så, at sandfodring, som man fik lov til deroppe, ikke har virket?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-18:
Når Kystdirektoratet kigger på, hvad der er fordele og ulemper, og hvad der så kan gives tilladelse til, er det jo netop en afvejning.
Den hårde kystbeskyttelse har nogle negative konsekvenser.
F.eks. forstår jeg også, at der jo lokalt har været en overvejelse over, hvorvidt man om sommeren kan have store ulemper ved den hårde kystbeskyttelse, sådan at man ikke kan anvende strandene til de rekreative formål, som jo også er noget af det, der er med til at trække turister til området.
Så der har også lokalt været en diskussion om, hvorvidt det så er ønskeligt eller ej.
Jeg har tillid til, at Kystdirektoratet forvalter loyalt på baggrund af loven og på den måde altså går ind i hvert enkelt tilfælde og ser på, hvad der er fordele og ulemper, og at de dermed altså også i det her konkrete tilfælde har set på, hvad der ville være den mest hensigtsmæssige kystbeskyttelse.
Sandfodring virker jo på den måde, at når der kommer en storm og der sker erosion, så er det jo det sand, man har fodret med, som i første omgang erosionsmæssigt bliver fjernet, kan man sige.
Men det, der skete med den seneste storm på Nørløv Strand, var meget voldsomt.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Det er meget voldsomt at se sit sommerhus falde i afgrunden.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Så vil jeg bare her til sidst vende tilbage til hovedspørgsmålet, for når man ikke kan garantere penge, hvilket jeg selvfølgelig udmærket godt er klar over at ministeren ikke kan, hvordan sikrer vi så med en pulje, som man søger fra, mandekrisecentrenes overlevelse og bevarelse af den viden og den erfaring, man har derude?
For det er jo egentlig det, vi brænder for: at de selvfølgelig overlever, at de eksisterer, altså at de kan hjælpe mænd i krise, netop det her store antal, som fru Karin Nødgaard også har nævnt.
Hvordan sikrer vi det?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-18:
Det er korrekt, at der er det på en af de kommunale strækninger i det her område; det kan ses på overvågningen allerede tilbage fra 2008, at der er hård kystbeskyttelse.
Det er ikke noget, Kystdirektoratet har givet tilladelse til.
Det er ikke mig bekendt, hvordan man har fået den tilladelse, det kan stamme tilbage fra amternes tid, men det er ikke noget, Kystdirektoratet har givet tilladelse til.
Så man kan ikke sige, at fordi det er en kommunal grund, har Kystdirektoratet givet tilladelse, og fordi det er private grundejere, har de ikke.
Altså, det er i overvejende grad sådan, at den bløde kystbeskyttelse bliver foretrukket frem for den hårde af hensyn til naturværdierne i området, og jeg forstår som sagt også, at der lokalt har været bekymring for, at hård kystbeskyttelse også kan have nogle konsekvenser i forhold til de rekreative værdier i området i sommerperioden, hvor det jo også er et område, som er meget besøgt af turister.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Jeg studser bare lidt, fordi ministeren siger, at de her professorer har sagt, at de her rør ikke har en tilstrækkelig effekt, og så vælger man sandfodring, og så må mit spørgsmål bare gå på: Mener man, at sandfodringen ved Nørlev Strand har haft en tilstrækkelig effekt?
For det tror jeg godt nok der er nogle husejere der vil være lidt undrende over for, specielt set i lyset af, at der, da de for 10 år siden købte et sommerhus, altså var 50 m strand, og der nu er ingenting.
Kan ministeren ikke fortælle, hvorfor kommunen kan få lov, når grundejerne ikke kan få lov?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-18:
Generelt mener jeg ikke, at sandfodring har fejlet.
Det har været nogle meget voldsomme storme, og ja, der forekommer erosion på den jyske vestkyst.
Det er et vilkår.
Vi gør rigtig meget for at forhindre den erosion, og der er også blevet givet tilladelse til blød kystbeskyttelse i området.
Det er som sagt i hvert enkelt tilfælde en konkret afvejning af fordele og ulemper ved de forskellige metoder.
Jeg må bare konstatere, at på baggrund af den videnskabelige evaluering, der er lavet, er der altså ikke baggrund for at sige, at der skal foretages flere forsøg med den her metode.
Men jeg anerkender fuldt ud, at der selvfølgelig er forskellige metoder til det, og at kommer der nye ideer, så skal vi selvfølgelig også afprøve dem.
Det mener jeg også er forekommet i det her konkrete tilfælde med den metode.
Kim Christiansen (DF), 2015-02-18:
Jeg kunne have sagt som en tidligere kollega, der desværre ikke er her mere, at der næsten ingen grænser er for ministerens uvidenhed på det her område.
Det var i øvrigt en rapport, der blev afleveret med over 1.400 faktuelle fejl.
Det er senere indrømmet af det daværende ressortministerium og dermed også af Kystdirektoratet på deres hjemmeside.
Men tilbage til spørgsmålet: Mener ministeren ikke, at der kunne være alternativer?
Sandfodring fungerer ganske enkelt ikke på det pågældende område.
Der skyller mere ud, end man kan nå at pumpe ind.
Kunne man så ikke gøre sig nogle overvejelser om, at Kystdirektoratet måske har taget fejl?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-18:
Jeg er også bekendt med, at der har været sådan et forsøg med de her drænrør, så vidt jeg er oplyst, fra perioden 2005 til 2008, hvor man altså lavede et forsøg med det her SIC-system, som jeg tror det hedder.
Der blev foretaget en grundig evaluering på det tidspunkt af to professorer, som var udpeget henholdsvis af Kystdirektoratet og Skagen Innovation Center, som stod bag den her løsning.
Konklusionerne på den videnskabelige evaluering var, at de her trykudligningsrør ikke havde en tilstrækkelig effekt til at være egnet som kystbeskyttelsesmetode på den jyske vestkyst.
Jeg henholder mig til, at der er foretaget en grundig evaluering på det tidspunkt af to uvildige professorer, som altså har konkluderet, at det ikke er en egnet metode det pågældende sted.
Kim Christiansen (DF), 2015-02-18:
Tak for det.
Nu bemærkede jeg jo indledningsvis, at ministeren talte om herlighedsværdi ved det at bo ved havet, og at det jo er pragtfuldt at bo ved kysten.
Ja, det er det jo i hvert fald, såfremt den ikke forsvinder, så ens herlighedsværdi ligger og svømmer rundt derude i form af ens sommerhus, som er skyllet væk på grund af fejlagtig kystsikring – eller kystbeskyttelse, om man vil.
Nu går spørgsmålet meget på det nationale, og om ministeren mener, at det er en national pligt at kystsikre, men nu er det her ligesom drejet ind på det nordjyske, hvor man jo tidligere har haft et forsøg – nu taler vi også om alternativ kystbeskyttelse – med drænrør.
Mens de drænrør lå der, var der sjovt nok rigtig langt – det kan billeddokumenteres, og hvis ministeren vil have det, skal jeg gerne oversende det – fra de her pågældende sommerhuse og ud til vandkanten, fordi der lå en god, bred sandstrand.
Efter at Hjørring Kommune så for år tilbage besluttede at rykke de her rør op, er stranden siden stille og roligt forsvundet.
Anerkender ministeren ikke, at det var en fejldisposition at pille de rør op?
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Det er både godt og ondt at være medspørger, når man har gang i en god debat.
Bare meget kort i forhold til den her viden og erfaring, som der er på de her mandekrisecentre, og som ligesom er udgangspunktet for spørgsmålet: Er der en garanti for – for nu er puljen åbnet – at de her mandekrisecentre så også rent faktisk får penge fra puljen?
Og det er et tricky spørgsmål, det kan jeg lige så godt indrømme, for normalt har man jo puljer, der er åbne for alle ansøgere.
Men det er jo vigtigt og væsentligt i forhold til netop de her mandekrisecentre og netop den her viden og erfaring, der er derude, for at de ikke lukker.
For det er rigtigt, som ministeren siger, at de ikke er lukkede endnu.
Nej, men de er lukningstruede, så derfor spørger jeg.
Tak for det.
Jeg er sådan lidt ked af, at ministeren blot kommer med den her henvisning til, at når man forhandler finanslov, har alle partier mulighed for at komme med et indspark.
Så jeg vil bare spørge meget direkte: Ønsker regeringen, at mandekrisecentre kommer på finansloven?
Karin Nødgaard (DF), 2015-02-18:
Jamen det er også rigtig fint, at der er nogle muligheder – der er åbenbart bare ikke tilstrækkelig med muligheder.
Jeg har prøve at finde nogle tal: De første tre kvartaler af 2014 var der 3.841 henvendelser til centrene i København og Aarhus.
Det er da et alarmerende højt tal.
Det var den ene del af det.
Det andet er, at ud af de her 3.841 henvendelser, var der faktisk 382, hvor mænd havde været udsat for psykisk eller fysisk vold.
Er det ikke også tankevækkende?
Er det så ikke vigtigt, at de steder, som faktisk har en ekspertise til at klare og håndtere de her ting, også gør det?
Jamen tak for det historiske rids af, hvordan det er forløbet med bevillinger osv., men faktum er lige nu, når vi står her i dag, at vi står i en situation, hvor vi hører, at de her mandekrisecentre er i fare for at lukke faktisk måske allerede en af de kommende dage, uger osv., og det er dér, jeg synes, jeg mangler lidt handling.
I forbindelse med en udtalelse, ministeren kom med for omkring halvandet år siden i Kristeligt Dagblad, hvor der faktisk blev sagt, at man ville gøre nogle ting, at det var meget vigtigt, at det var en alvorlig situation, at så mange mænd stod i en krise, at 80 pct. af de hjemløse var mænd, og at vi selvfølgelig skulle handle på det.
Og der er det, jeg egentlig gerne vil høre ministeren om, hvorledes ministeren egentlig så føler at det er gået med den måde, man har handlet på. For det er helt korrekt, at vi har afsat nogle midler – knap 10 mio. kr. over en 4-årig periode i satspuljen til mænd i krise osv., som der var bred enighed om – men faktum i dag er jo bare, at vi ser, at der er så mange mænd, som faktisk falder uden for.
Og selv om ministeren også siger om kvinderne, at de er i en yderst sårbar situation, og at det er derfor, man har kvindekrisecentre osv., jamen så er de her mænd i hvert fald også i en yderst sårbar situation. Vi ved, at de her mænd ofte er nogle, som det kommer helt bag på, at hustruen forlader dem.
De står uden bolig; de bliver ramt af depression; de har det svært med at agere som fædre til de børn, der eventuelt kan være osv.
Og der er det egentlig bare, at jeg gerne have svar af ministeren på det spørgsmål, jeg har stillet: Når vi tænker på, at vi har kvindekrisecentre, som gør en fantastisk indsats, og som er på finansloven, kunne vi så ikke også på en eller måde få forankret mandekrisecentrene på finansloven, sådan at de også er sikret i årene frem?
Og som det gælder så mange andre satspuljeting, ved vi jo, at det er svært at finde den der forankring uden for satspuljeregi, som ministeren siger der er lagt op til.
Så jeg synes, at ministeren må komme sådan lidt længere ud i forhold til fremtidsperspektiver på det her område.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at de lukningstruede mandekrisecentre overlever, og vil ministeren arbejde for at sætte mandekrisecentre på finansloven og dermed ligestille kvinde- og mandekrisecentre?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-18:
Jamen det var jo en meget flot tale fra ministeren, synes jeg, og det er jeg meget, meget glad for at høre.
Så jeg synes, det har været en god omgang, og jeg takker ministeren mange gange for svarene.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Når ministeren har taget initiativ til en kystanalyse af Danmarks 7.300 km lange kyststrækning, som skal være færdig i slutningen af i år, og som skal danne baggrund for en vurdering af, hvor risikoen for oversvømmelser og erosion er størst,
er Kystdirektoratet så ikke allerede bekendt med disse forhold, set i lyset af at direktoratet har eksisteret siden 2001?
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Det bliver sidste skud.
Det er jo egentlig det morsomme ved at stå hernede i salen, nemlig at man netop forventer at få et svar.
Jeg opfatter svaret, som at regeringen ikke har nogen ønsker om at sætte mandekrisecentre på finansloven.
Det er egentlig bare derfor, jeg spørger, om det også er et ønske fra regeringen.
Jeg står ikke og forhandler finanslov – jeg tror i øvrigt, det er meget sjældent, jeg har forhandlet finanslov med ligestillingsministeren – så det, jeg egentlig bare spørger om, er: Er det også et ønske fra regeringen?
Karin Nødgaard (DF), 2015-02-18:
Hvordan forholder ministeren sig til, at der kan gå mængder af viden og erfaring tabt ved lukningen af mandekrisecentre?
Men altså, det her drejer sig jo ikke om at forhandle finanslov.
Det drejer sig om nogle visioner for, hvordan man gerne vil sikre et område, og det synes jeg er helt legitimt at vi også tager på dagsordenen her.
Kan ministeren ikke meget kort sige: Er der en væsentlig stor forskel på mandekrisecentre og kvindekrisecentre?
Vil det ikke være et fint signal at sende fra en radikal minister, ligestillingsminister osv., at selvfølgelig er der ikke forskel?
Det kan godt være, at de ting, de kommer med i den personlige bagage, er forskellige, men det er mennesker i krise, og dem skal man hjælpe.
Så kunne det jo godt være, at ministeren havde en tanke i forhold til kommende finanslovsforhandlinger, at man syntes, det var noget, der skulle opprioriteres.
Så det er egentlig helt fredsommeligt at stille det spørgsmål.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-18:
Det er jo helt klart også for dårligt, at jeg ikke har lagt mærke til det, hvilket måske skyldes, at jeg ikke var miljøordfører dengang, og så kigger man måske efter andre ting; det skal jeg ikke kunne sige.
Så derfor vil jeg gerne have det på skrift, og så må jeg også stille nogle andre spørgsmål på skrift, kan jeg se.
Jamen så bliver vi nødt til at stille nogle skriftlige spørgsmål.
Altså, alle de her spørgsmål har sådan set været stillet.
De har bare været stillet til Transportministeriet.
Det er jo det, der er hele humlen og en af årsagerne til, at man måske bliver lidt irriteret over, at tingene lige pludselig er flyttet.
For så sidder vi nu og kan starte forfra en gang til.
Men det er så, hvad det er.
Så kan vi i samme omgang jo også spørge ind til det her brev fra den hollandske virksomhed, som faktisk har lavet et tilbud på sikring af vestkysten.
Hvis det skal være omkostningseffektivt, kan jeg godt komme lidt i tvivl, for det er ikke kun penge, vi snakker om, kan jeg høre.
Det er også et spørgsmål om, at ting skal være naturlige, og hvad ved jeg.
Altså, det er i hvert fald sådan, jeg forstår ministeren.
Og så er det jo lige pludselig ikke et spørgsmål om at kystbeskytte.
Jeg ved så ikke, hvad det er et spørgsmål om: at sætte folk i arbejde med at flytte sand eller sådan et eller andet?
Det virker sådan.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-18:
Fru Pia Adelsteen startede jo egentlig rigtigt med at sige, at der selvfølgelig er forskellige kriterier, der bliver kigget på, når man vurderer, hvilken kystbeskyttelsesmetode der vil være den bedste i et konkret tilfælde, og det kan være hensynet til naturen i området.
Men det er klart, at man ser på: Hvordan beskytter vi den her kyststrækning?
Og det, jeg lægger rigtig meget vægt på, er, at når Kystdirektoratet får en ansøgning, går man også ind i en dialog med de pågældende ansøgere om at få en fælles forståelse af, hvordan man bedst får skabt en god løsning for det område.
Kim Christiansen (DF), 2015-02-18:
Jeg vil lige tage tråden op der, hvor vi sluttede, nemlig at ministeren henholder sig til den her fejlbehæftede rapport, hvoraf de fleste oplysninger i øvrigt var leveret af Kystdirektoratet.
Og nogle af de andre øvelser var lavet hjemme i et badekar hos en af professorerne.
Det fremgår af rapporten.
Jeg vil i øvrigt anbefale ministeren at få oversendt alle de her papirer, også tilbuddet fra det hollandske firma, BAM, for så havde man jo en chance for at sætte sig ind i problemerne, og det er vel dybest set også en af ministerens opgaver.
Men afslutningsvis vil jeg godt sige, at der sådan set ikke er så meget mere at sige til det spørgsmål, ud over at en brumbasse normalt heller ikke kan flyve, i hvert fald hvis det er videnskaben, der skal underbygge det.
Men jeg vil anbefale ministeren at tage en tur til Skodbjerge og gå en tur på stranden derovre.
Og det vil jeg egentlig godt spørge om ministeren kunne være interesseret i – jeg skal gerne gå med – for så kan ministeren ved selvsyn se, at brumbassen altså kan flyve.
Der ligger sand derovre.