runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2014-02-05:
Den rapport, der henvises til, fra Rockwool Fonden bekræfter, at finanspolitikken samlet set er holdbar i Danmark.
Det glæder jeg mig over i mit job.
Der er jo ikke tale om, at det beløb, der spørges ind til her, er et finansieringsudestående, vi har i vores økonomiske politik.
Derudover er det jo sådan, at regeringen fører, hvad vi anser for at være en robust og retfærdig udlændingepolitik, og den fastholder vi.
Et af regeringens mål er, at beskæftigelsen for indvandrere og efterkommere fra mindre udviklede lande skal øges med 10.000 personer frem mod 2020.
Resultaterne i rapporten understreger netop, at det er vigtigt, at man fortsat arbejder på bedre integration af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande.
Det negative bidrag, der er opgjort i Rockwool Fondens rapport, bygger på en lang række beregningsantagelser, og tallet er behæftet med betydelig usikkerhed.
Det afspejler overordnet to ting: For det første at både indvandrere og til dels også efterkommere fra mindre udviklede lande i gennemsnit har en lavere beskæftigelsesgrad end personer med dansk oprindelse og i gennemsnit trækker mere på visse typer af offentlige udgifter, og for det andet at mange efterkommere aktuelt er unge mennesker, som endnu er under uddannelse, og det vil sige ikke er kommet ud på arbejdsmarkedet endnu.
Som nævnt er det regeringens mål, at beskæftigelsen for indvandrere og efterkommere fra mindre udviklede lande skal øges med 10.000 personer frem mod 2020, og indfrielsen af det må vel også som udgangspunkt give et positivt bidrag til de offentlige finanser.
Ud over de nævnte reformer af uddannelsessystemet har vi også gennemført en række andre reformer de senere år, som understøtter, at flere kan og vil forsørge sig selv fremadrettet.
Hvad det andet angår, altså det forhold, at mange efterkommere fra ikkevestlige lande aktuelt er unge mennesker, som er under uddannelse, så er det jo i sagens natur forhold, som vil ændre sig, efterhånden som unge mennesker bliver ældre og når den erhvervsaktive alder.
Mange flere vil da komme i beskæftigelse og betale skat og ikke længere trække på udgifter til uddannelse.
Peter Skaarup (DF), 2014-02-05:
Ja, der er blevet flyttet lidt rundt på tingene.
Tak til finansministeren for besvarelsen.
Vi har jo lagt mærke til i Dansk Folkeparti, at den enhed, som tidligere beregnede udgifter ved indvandring og ikke mindst ikkevestlig indvandring, hvor der er en udfordring, har regeringen nedlagt.
Så er det godt, at andre som eksempelvis Rockwool Fonden her sådan mere på privat basis finder ud af, hvad tingene koster – det må også være interessant for finansministeren som den, der skal holde på pengene og sikre, at der er balance i tingene, altså at der så er nogle gode kræfter, der sætter fokus på det her og fortæller os, hvad status er.
Det er rigtigt, som finansministeren siger, at der selvfølgelig altid er usikkerhed om de her ting, men alligevel er det jo sådan, at tendensen næsten altid er den samme, nemlig at ikkevestlige indvandrere – desværre – er en omkostning for vores samfund, og at vi skal gøre, hvad vi kan, for at få flere i beskæftigelse og få flere i gang, sådan at de bidrager til samfundet på lige fod med vestlige indvandrere og selvfølgelig også danskere.
En af de ting, som vi foreslår i Dansk Folkeparti, er, at man forbedrer integrationen kraftigt, og det er jo ikke mindst i forhold til nogle af de mellemøstlige lande, hvorfra der kommer personer, der står uden for arbejdsmarkedet – Tyrkiet, Irak, Pakistan, Somalia – at man skal sætte ind.
Et af midlerne kunne være at genindføre starthjælpen.
Starthjælpen var en succes.
En tredjedel af de indvandrere og flygtninge, der var på starthjælp, blev jo selvforsørgende, fordi der var et incitament, altså en lavere ydelse end kontanthjælpen, til at starte med.
Og det er langt flere end blandt de indvandrere, der var på kontanthjælp; der er det så kun hver fjerde, der er blevet selvforsørgende.
Så der er en klar jobeffekt i starthjælpen, som regeringen jo så desværre afskaffede, da den trådte til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre finansministeren, om det på baggrund af de her tal så ikke var en oplagt idé at genindføre starthjælpen, som altså har en klar jobeffekt.
Bjarne Corydon (S), 2014-02-05:
Tak, og også tak for at være blevet vist til min rigtige plads i Folketingssalen.
Jeg nåede på grund af tidsbegrænsningen ikke dele af min besvarelse i første omgang.
Et af de tal, der også fremgår af den rapport, spørgeren sigter til, viser, at det her negative nettobidrag fra ikkevestlige indvandrere forventes at blive reduceret fra de 16 mia. kr., der spørges til, til 6 mia. kr. over tid.
Altså, man går 10 mia. kr. ned, bl.a. i kraft af det her med, at mange af de mennesker, vi taler om, er unge mennesker, som vil få en uddannelse og komme i arbejde efterfølgende.
Svaret på det med starthjælpen er nej.
Altså, vi afskaffede starthjælpen, fordi vi anså det for at være en fattigdomsydelse.
Men vi har jo til gengæld lavet en kontanthjælpsreform, som går ganske hårdt til værks i forhold til at få folk i job og uddannelse i stedet for at være på kontanthjælp.
Peter Skaarup (DF), 2014-02-05:
Det har også Rockwool Fonden peget på i en undersøgelse, de lavede i 2009.
Det var sådan, at 30 pct. af de flygtninge, der var på kontanthjælp, var i arbejde, 4 år efter de kom til Danmark, mens det var 42 pct. af de flygtninge, der modtog starthjælp.
Så der er en klar effekt af de her ting, og derfor er det klart en opfordring fra Dansk Folkeparti om at genindføre starthjælpen, så vi sikrer, at dem, der gerne vil bidrage, og det er jo heldigvis mange, også får en motivation til at bidrage og til at tage et stykke arbejde.
Bjarne Corydon (S), 2014-02-05:
Bare så vi får slået helt fast, hvordan det ligger med det her: De tal, der spørges ind til i dag, fra Rockwool Fonden svarer stort set fuldstændig til det tal, vi kender i forvejen, der er ikke noget nyt i dem.
Området følges stadig væk løbende, og der er masser af politik, der er sat ind på at få sat de her grupper i arbejde.
Jeg nævnte kontanthjælpsreformen, der er en førtidspensionsreform, der er en reform af beskæftigelsessystemet; der er masser af initiativer i den retning.
De tal, vi har og kender, i forhold til afskaffelsen af fattigdomsydelserne viser, at der ikke ville være nogen meget stor samfundsøkonomisk gevinst ved at genindføre de ydelser, og derfor er der generelt jo ikke nogen grund til på nogen måde at gøre en stor politisk sag ud af, at den her regering ikke skulle være interesseret i at løse det her problem.
Tværtimod viser tallene jo også, at problemet såmænd ikke er blevet forværret i de senere år.
Det er relativt stort, men konstant, og nu gøres der noget for at løse det, og det er måske forskellen på før og nu.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-05:
Tak for det.
Nu ligger det lige over 16 mia. kr., så man kan jo godt tillade sig at sige, at der er sket en stigning i udgifterne, og det er jo nærliggende at få den tanke, at det måske hænger sammen med en for dårlig integrationsindsats.
Man kunne også frygte, at tallene vil stige fremadrettet, altså udgifterne, fordi der jo alt andet lige er lempet på udlændingepolitikken på en række områder, og derfor kommer der flere fra ikkevestlige lande.
Bjarne Corydon (S), 2014-02-05:
Tallet er stort set det samme, som det har været og har været kendt længe, også dengang Dansk Folkeparti jo bestemte store dele af den økonomiske politik i Danmark sammen med VK-regeringen.
Det får den slags tal til at stige.
Men når man ser på den rapport, Dansk Folkeparti selv holder af, henviser til og gerne vil diskutere, så kan man se, at forudsigelsen er, at det vil falde og falde markant fremadrettet.
Man kan jo ligesom ikke tage en rapport og så holde meget af et tal og glemme et andet.
Så jeg har det sådan, at det her tal bestemt er noget, der udtrykker et problem, og det er et problem, jeg gerne vil være med til at løse.
Men det skal selvfølgelig gøres i ordentlighed, og det prøver vi at gøre.
Det gør vi med en stram udlændingepolitik og så i øvrigt med en aktiv social-, beskæftigelses- og uddannelsespolitik.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-05:
Jeg synes, man skal lægge mærke til, at finansministeren siger, at det stort set er det samme.
Det er rigtigt, at der er lagt nogle forudsætninger ind i beregningerne, der viser, at det vil falde, men samtidig kan vi konstatere, at det så rent faktisk er steget i forhold til sidste gang, man lavede beregningerne.
Så er det jo nærliggende at få den tanke, når nu vi kan se, at det er konsekvensen af, at man har ikkevestlig indvandring: Var det så ikke en idé, uanset om man har en diskussion om starthjælp eller ej, at man kiggede på at begrænse den del af indvandringen, som vi kan se er en dårlig forretning for Danmark?
Det er jo et meget enkelt spørgsmål.
Når nu finansministeren siger, at vi fører en stram udlændingepolitik, så ved jeg ikke, om han vil bruge udtrykket, at vi stort set fører den samme udlændingepolitik, men man kan jo bare konstatere, at på en række områder, på asylområdet, på familiesammenføringsområdet osv. går tallene jo altså opad, og der må man antage, med de erfaringer, som vi har, at det så vil gøre, at udgifterne også vil stige i fremtiden.
Så hvad siger ministeren, uagtet diskussionen om starthjælp, til at have en politisk ambition om at begrænse den del af indvandringen, som vi ved er en dårlig forretning?
Bjarne Corydon (S), 2014-02-05:
Jamen jeg siger det helt enkle, at jeg synes, vi har en både robust, stram og retfærdig udlændingepolitik i Danmark, som der heldigvis også er forholdsvis bred enighed om, og det omfatter jo også Liberal Alliance.
Så man må se, om ikke den i virkeligheden er ret stabil.
Den her rapport viser, at vi har et problem med at få den her befolkningsgruppe i beskæftigelse.
Den viser også, at en del af problemet handler om, at mange af dem er unge og tager en uddannelse, og at det må forventes at ville bedre sig markant, hvis vi i øvrigt gør det rigtige i vores samfund.
Måske var det det, vi skulle stå sammen om i stedet for.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-05:
Det er jo sådan, at det, at der er færre borgere, betyder, at der sker en mindre udvikling: færre penge i kommunekassen, mindre handel, mindre omsætning, og det betyder igen, at de lokale dagligvarebutikker må lukke osv. osv.
Det skaber alt sammen en ond cirkel, som er meget svær for land- og yderkommunerne at komme ud af alene.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Er det ikke nødvendigt at sikre en bred udvikling for hele landet, så det ikke kun er attraktivt at bosætte sig i de 15 kommuner, men også i de andre 83 kommuner?
Og vil ministeren beskrive, hvordan han vil tage ansvar for at vende den her negative udvikling?
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Nu er det jo ikke første gang, vi tager den her snak, og hr. Flemming Damgaard Larsen ved godt, at vi sætter ind på en lang række områder: med kommunal udligning, 400 mio. kr. til landdistriktskommunerne; vi styrker vækstvilkårene for erhvervet i landdistrikterne; en vækstplan, som også Venstre er med i, med 94 mia. kr., hvoraf vi bl.a. over de næste par år giver samlet set 1 mia. kr. til oprydning i vores landsbyer og til byfornyelse; vi har lige præsenteret en vækstplan for turisme og en vækstplan for fødevarer, der skal understøtte rammevilkårene og forbedre den nye identitet i vores landdistriktsvilkår; og vi har styrket mulighederne for bosætning via planloven og kommunernes mulighed for at udnytte landdistrikternes boligmasse via fleksboliger.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Så der er sket rigtig meget på rammevilkårene.
Det ændrer ikke ved, at urbaniseringen, fraflytningen fra land til by, jo også foregik under den tidligere regering, uden at man tog alle de mange initiativer, vi har taget nu.
Anni Matthiesen (V), 2014-02-05:
Jeg kan så fortælle ministeren, at det, der står i landdistriktsprogrammet for 2014, er, at landdistrikter reelt er de steder, hvor der er færre end 45.000 indbyggere.
Jeg vil egentlig gerne have ministeren til at bekræfte, at det, vi går ud fra, når vi taler om landdistrikter, er, at det er alle de steder, hvor der er færre end 45.000 indbyggere.
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Jeg synes ikke, det er særlig teoretisk at fjerne den tidligere regerings kørselsafgift, der jo var en afgift på at drive forretning i landdistrikterne.
Det var jo 0,75 mia. kr., som vi fjernede som afgift fra de små virksomheder.
Jeg synes ikke, det er teoretisk at give nogle flere midler, så man kan byforny og landsbyforny.
Jeg synes ikke, det er teoretisk at give flere penge til udledning til vores landdistriktskommuner.
Jeg synes ikke, det er teoretisk, når man kommer med 21 punkter, hvor man forbedrer de digitale vilkår, også i landdistrikterne, herunder sikrer, at de 207 dårligst dækkede postnumre får it-udvikling.
Men jeg er fuldstændig enig med hr. Flemming Damgaard Larsen i, at vi skal sikre, at det er attraktivt at kunne bosætte sig i alle landets kommuner, og vi arbejder målrettet på det.
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Jeg er glad for spørgsmålet, for så får jeg lejlighed til at sige, at det selvfølgelig er kommunerne, der kender den lokale erhvervsudvikling bedst, og det er også dem, der ved, hvor skoen trykker.
Og det er selvfølgelig afgørende, at man kan sætte ind der.
Når jeg nævner de fire storbyer, er det, fordi de alle sammen er i gang med at lave et samarbejde med oplandskommunerne.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi prøver at se det som en forudsætning og ikke en modsætning imellem byer og vækst, uanset om de ligger uden for de større vækstcentre eller de ligger sammen med byerne.
Vi laver faktisk en stor konference sammen med oplandskommunerne og de store byer for at sikre den nye sammenhæng i forhold til den del af det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-05:
Nu er det jo ikke nok med nogle fine teoretiske planer.
Det betyder også, at vi er nødt til have noget konkret handling, for vi har jo at gøre med en generel negativ tendens, som jeg også tror at ministeren var lidt inde på, og den truer sammenhængen i et sammenhængende Danmark – et Danmark, hvor det både er muligt og attraktivt at bosætte sig i alle landets 98 kommuner og ikke kun i 15 kommuner.
Derfor skal vi sikre det gennem en konkret handling.
Arbejdspladser, infrastrukturer, stabil bredbåndsforbindelse har jo stor betydning, og det gælder også statslige arbejdspladser, altså at det har stor betydning, at de ikke kun bliver placeret i Københavns centrum.
Der vil jeg godt her til sidst spørge ministeren: Hvad har ministeren af helt konkrete forslag til, hvordan regeringen vil vende den negative udvikling, så vi får skabt et Danmark, der bedre kan stå sig i fremtiden?
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Det synes jeg ikke man kan uddrage.
Jeg synes, man kan uddrage, at der ligger landdistrikter uden for byer med 45.000 indbyggere.
Derudover bruger vi de kriterier, at der skal være mere end ½ times transport til de større byer.
Det er det, vi har lagt til grund.
Og så er det andelen af borgere i byer med mindst 3.000 indbyggere uden for byer med 45.000 indbyggere.
Men jeg vil da gerne gå tættere på det med fru Anni Matthiesen, når vi engang får tid, for at definere begrebet, så også fru Anni Matthiesen er helt med på, hvad vi mener.
Jeg vil bare sige, at det selvfølgelig er en øvelse, vi skal tage med.
Anni Matthiesen (V), 2014-02-05:
Vil ministeren redegøre for, om ministeren mener, at frivilligt arbejde har en betydning for landdistrikterne, og hvordan ministeren vil understøtte det frivillige arbejde i landdistrikterne?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-05:
Tak for svaret.
Nu taler ministeren meget om de store kommuner, altså Odense, Aarhus og Aalborg, og hvordan de gør tingene.
Men det, jeg taler om i mit spørgsmål, er yderområderne, f.eks. de fem økommuner.
Det er jo der, de helt store problemer er.
Der er jo en lang række barrierer, der gør, at det kan være mindre attraktivt at bosætte sig i yderområderne, de mindre kommuner og også økommunerne.
Det er dårlige lånemuligheder, og det er en dårlig og usikker mobil- og bredbåndsdækning.
Det er bare to eksempler, men der er også andre.
Hvis vi skal skabe vækst og udvikling i yderområderne, skal der være handling bag den der fine titel, der er i regeringsprogrammet »Et Danmark, der står sammen«, for udvikling kræver handling og investeringer.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Mener ministeren, at regeringen gør nok for at sikre, at balancen er der i de 83 kommuner ud af de 98 kommuner, hvor der er en stærk udfordring på baggrund af den fraflytning, der sker, og hvad ministeren konkret vil gøre for, at udviklingen vendes?
Det er ikke nok at skylde skylden på kommunerne.
De statslige initiativer, de statslige forhold har også en betydning, og der må ministeren og regeringen vise, at den altså også er regering for yderområderne og regering for de fem økommuner.
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Der er for mig ingen som helst tvivl om, at den store frivillige indsats, der ydes i landdistrikterne, er en helt uvurderlig ressource.
Jeg mener i virkeligheden, det er helt, helt afgørende, at der er frivillige, som vil påtage sig et ansvar i vores landsbyer for at sikre fremgang og øget bosætning.
Jeg har på mine ture rundt i landet mødt et væld af engagerede frivillige ildsjæle, og jeg kan se, at
de steder, hvor det jo også går godt – det gør det heldigvis i mange landdistrikter – er det de frivillige, der gør en forskel.
De investerer kræfter, de investerer tid i at realisere projekter, bærer en udvikling frem, og hver gang glæder det mig at se, hvordan deres indsats er med til at gøre en forskel.
Det frivillige engagement er med til at sikre den lokale forankring af projekter, og det er det, der er helt afgørende, hvis det skal blive en succes.
Ildsjælene ved populært sagt, hvor det er, skoen trykker, og de kan derfor udvikle gode og konstruktive projekter, der er tilpasset lokalområdet.
Og jeg kan ikke lade være med at pege på, at den seneste programperiode ude i LAG – på trods af de mange besværligheder, der har været – faktisk har skabt 1.000 nye arbejdspladser.
Det viser vores opgørelser, og det er baseret på helt lokale handlingsplaner opstillet af lokale ildsjæle.
Den frivillige indsats har også stor betydning for det fællesskab, der ligger i landdistrikterne.
Ildsjælene er dermed også et vigtigt supplement til de statslige og kommunale rammer og den regionale landdistriktsudvikling.
Hos os støtter vi igennem mange forskellige indsatser det frivillige samarbejde i landdistrikterne.
En af indsatserne er via de lokale aktionsgrupper.
Indsatsen bygger jo på frivillighed og mobilisering af lokale ressourcepersoner og på lokale frivillige aktører, der vil bruge deres tid og ressourcer på at skabe gode rammevilkår og vækst og beskæftigelse i deres lokalområde.
Og jeg skal også pege på, at områdefornyelsen i dag har et krav om, at borgerne involveres i processerne.
Anni Matthiesen (V), 2014-02-05:
Det kan så bekymre mig lidt at tænke på det bureaukrati, som mange ildsjæle er blevet udsat for i forbindelse med det seneste landdistriktsprogram og LAG-periode, for jeg ved godt, at ministeren sagde lige før, at der er skaffet omkring 1.000 arbejdspladser, men jeg kan ikke lade være med at tænke på: Gad vide, hvor mange arbejdspladser det ville kunne have skaffet ekstra, hvis man ikke havde udsat rigtig mange af de her LAG-koordinatorer og ildsjæle for det bureaukrati, som de har været udsat for.
Når det er sagt, kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om han mener, at man på en eller anden måde skal medregne ildsjælene i finansieringen, når man også snakker LAG-midler.
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Først vil jeg gerne sige, at vi jo overtog det, da der manglede godt og vel 2 år af den indeværende LAG-periode.
Vi har forsøgt i fællesskab at forbedre det, og jeg er i dag ikke ude på at placere et ansvar for det, for man startede et andet sted og kørte det ind.
Men jeg vil bare sige, at EU og ildsjæle er lidt som ild og vand.
Vi har hos os forsøgt at være offline på det; vi har forsøgt at forbedre bekendtgørelsen; vi har hele vejen igennem forsøgt at få ansøgninger behandlet og få dem igennem, så de nåede det inden jul til de tider, der skulle være for det.
Men jeg anerkender, at det er et stort og voldsomt bureaukrati, man har bygget op.
Vi ser nu på, om vi kan gøre det bedre i fremtiden, for det er helt afgørende og vigtigt.
Så vil jeg sige i forhold til, om de frivillige nu skal regnes med i det, at nu har vi sendt landdistriktsprogrammet i høring, og vi vil selvfølgelig forholde os til de høringssvar, der kommer ind.
Anni Matthiesen (V), 2014-02-05:
Jeg vil gerne spørge: Skal jeg forstå ministeren på den måde, at man afventer høringssvarene, inden man tager stilling til, om frivilligt arbejde kan anvendes som et element i finansieringen?
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Nu nåede jeg ikke helt at komme ind på det med de frivillige i mit svar, så det er godt, at fru Anni Matthiesen spørger igen.
Altså, jeg kan ikke komme med en detaljeret gennemgang af alle de specifikke administrative detaljer, der er i forslaget, men lad mig understrege, at set i lyset af de administrative udfordringer, vi har oplevet i den netop afsluttede programperiode, har vi anstrengt os for at forenkle det og tilrettelægge en mere omkostningseffektiv LAG-indsats.
Det er så det ene.
Og dermed siger jeg jo også, at der er forskellige muligheder, som vi skal kigge på, men der er nogle udfordringer i forhold til at finansiere frivillige arbejdstimer i LAG-projekter, som jeg synes vi skal diskutere åbent med hinanden.
Jeg vil sige, og det tror jeg at hr. Flemming Damgaard Larsen er enig med mig i, at det er tydeligt for enhver, at det danske samfund i de her år er præget af befolkningsforskydninger og en stærk urbanisering – og også en kraftigere urbanisering, end vi har set tidligere.
Det sker i forhold til befolkningsudviklingen, og det gælder i forhold til erhverv og beskæftigelse lokalt ude i vores kommuner.
Det gælder også i forhold til kommunernes vilkår for at løfte de grundlæggende velfærdsopgaver.
Oven i det har vi så set, at krisen – altså finanskrisen – har ramt rigtig hårdt i vores landdistrikter.
Urbaniseringen sker jo i alle lande, og den har sådan set fundet sted, siden industrialiseringen startede.
I Danmark har vi sådan set rigtig gode forudsætninger for at håndtere udviklingen.
Vi er jo et lille, homogent land med korte geografiske afstande.
Vi har også en struktur, der gør os i stand til at varetage omstillingen på både det statslige, regionale og kommunale niveau.
Og urbaniseringen er langtfra kun negativ, for det giver os nogle nye muligheder for at styrke Danmark i den internationale konkurrence, når væksten samles.
Også i landdistrikterne kan vi se, at der på trods af det generelle billede med en fraflytning fra land til by mange steder sker en positiv udvikling.
Og jeg ser som landdistriktsminister dagligt eksempler på, at der lokalt er en vilje og et engagement til at skabe udvikling lokalt og til at imødegå udfordringen.
Og jeg kan sige, at man rigtig mange steder i landet – f.eks. i Odense – nu er begyndt at samle oplandet.
Men jeg må også sige, at det er kommunerne, der skal håndtere de lokale konsekvenser og også omstillingen lokalt.
Det er også kommunerne, der har kendskab til de lokale ressourcer og de lokale potentialer, som skal sætte ind, samtidig med at vi forbedrer rammevilkårene.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-05:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at de 83 kommuner, der oplever befolkningstilbagegang, som hovedsagelig skyldes fraflytning til større byer, får standset denne negative udvikling og i stedet får styrket deres tilflytning og udvikling, så der sikres et sammenhængende Danmark, der ikke kun har liv og fremgang i 15 kommuner?