runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2008-12-11:
Nu er der lagt et loft over den betaling, der kommer til at gælde for beboere, der bor fast på et plejecenter eller et plejehjem.
Jeg er meget med på, at den udvikling, der sker med den betaling, der er, når man bor i eget hjem, skal følges meget nøje.
Og sådan som jeg ser den her implementering af et loft på maden på plejehjem og plejecentre, er det noget, der skal følges nøje, og det vil for mig være helt naturligt, at vi også går ind og kigger på den betaling, der er, når man bor i eget hjem, og følger den udvikling.
Men her og nu er vi gået ind og har sagt, at loftet først og fremmest gælder dem, der bor på et plejehjem eller et plejecenter.
Line Barfod (EL), 2008-12-11:
Det er jo ret absurd at skulle behandle sådan et forslag, og som andre også har været inde på, burde det slet ikke være nødvendigt.
Det skyldes jo, at regeringen og Dansk Folkeparti i den grad har lagt en økonomisk spændetrøje over kommunerne, har lagt loft over, hvad kommunerne må bruge af penge, har lagt loft over, hvilke indtægter kommunerne må have, og af en eller anden grund har man valgt, at der er nogle ting, der ikke er omfattet af skatteloftet.
Der er jo en række områder, hvor kommunerne ikke må prøve at sikre sig indtægter, selv om kommunens borgere gerne vil være med til, at de, der har penge, skal være med til at betale lidt mere for en bedre velfærd.
Det bedste ville jo være, hvis man sendte noget mere ud i bloktilskud, og hvis man sørgede for en ordentlig økonomi til kommunerne, så det ikke var nødvendigt konstant at lave nedskæringer og takstforhøjelser.
Men man har udformet sine lofter på en sådan måde, at når det virkelig rammer, især med den tunge ende nedad, siger man, at det område ikke er omfattet af skatteloftet.
Derfor er der mange kommuner, der har valgt, at det er de takster, de lader stige.
Samtidig har vi så oplevet stærkt stigende fødevarepriser i det seneste år, og derfor er der selvfølgelig rigtig mange, der er blevet ramt af de her urimeligt stigende madpriser.
Derfor kan vi også godt støtte den her nødløsning, men vi håber meget, at vi snart får et andet flertal herinde, at vi får sikret en ordentlig økonomi i kommunerne og et ordentligt kommunalt selvstyre, og at vi så kan ophæve den her slags regler igen, så det bliver helt naturligt, at man i kommunerne selvfølgelig ikke lader madpriserne stige så voldsomt.
Erling Bonnesen (V), 2008-12-11:
Status på sagen her og nu er jo, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har taget hånd om situationen og netop fået lagt loft over prisen på maden til beboerne på plejehjem på 3.000 kr. og dermed fjernet de uhensigtsmæssige tilfælde, som der var.
Det er status på sagen.
Så er det jo lidt interessant at følge den argumentation, som Socialdemokraterne bliver ved med at bruge på det område her, hvor de siger: Nej, vi skal prøve at overhale på en eller anden facon.
Og så sænker de loftet så meget, at man selv i socialdemokratiske kommuner jo begynder at spørge, hvad det egentlig lige er, der er gang i - og også vil prøve at udbrede det til den udbragte mad til de ældre i eget hjem.
Der kan jeg da undre mig over, at man nu vil gå ind med nogle priser, så man fjerner friheden i kommunerne.
Jeg synes da, det er godt, som det er nu, at kommunerne selv kan tilrettelægge efter lokale ønsker, om man skal have kold mad eller varm mad, og selvfølgelig sætte priserne lidt efter det.
Der er også det signal om, at man vil holde øje med priserne.
Så det er ikke et frontalangreb på det signal, som Socialdemokraterne selv har forsøgt at sende, om frihed til kommunerne.
Det kan man da hermed sige endelig er skudt ned.
René Skau Björnsson (S), 2008-12-11:
42 kommuner tager mere end 3.000 kr. om måneden - både socialdemokratiske kommuner og Venstrekommuner.
De prisstigninger, der har været de senere år, har været alt, alt for høje.
Det kan jo ikke passe, at pensionister skal betale 40 pct. eller mere end dobbelt så meget i prisstigning på deres mad som alle andre i det her land.
Der går et eller andet galt, og der er det så vi siger at vi bliver nødt til at gå ind og regulere - ligesom regeringen siger og Venstre siger.
Vi bliver nødt til at lave en regulering i forhold til kommunerne og de prisniveauer, de har, på ældremaden.
I den forbindelse udbygger vi så vores forslag med den udbragte mad.
Det vil Venstre desværre ikke være med til, men vi mener, det er vigtigt, at vi nu tager hele området og ikke bare et lille hjørne for at please, for at glæde en lille håndfuld pensionister, og så håbe på, at de ikke opdager, at det ikke gælder alle, og at det først gælder fra 1. juli næste år.
Karen Jespersen (V), 2008-12-11:
Jeg vil gøre min tale forholdsvis kort, for som det jo fremgår af finanslovaftalen for 2009, er det aftalt at indføre et loft over betalingen for mad i plejeboliger og på plejehjem på 3.000 kr. pr. måned.
Men en del af debatten kan vi jo så også tage i forbindelse med det lovforslag.
Forslaget her handler jo om, at ældre maksimalt skal betale 2.400 kr. om måneden i 2008-priser for fuld forplejning på plejehjem og 45 kr. om dagen for et udbragt måltid mad svarende til 1.350 kr. om måneden, også i 2008-priser.
Et loft kan være rimeligt og fornuftigt som en måde at forholde sig til det problem, at ældre nogle steder har måttet betale uforholdsmæssigt meget for maden.
Det er jo også det, der har fået flere partier til at reagere, både med det beslutningsforslag, vi behandler i dag, og med den finanslovaftale, regeringen har indgået med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Hvor man skal lægge niveauet for en egenbetaling, og hvem det skal omfatte, kan man jo altid diskutere, men helt grundlæggende skulle det selvfølgelig være en del af det kommunale selvstyre.
Men det fortæller os jo også, at noget af det, der er nødvendigt at arbejde videre med, er nogle modeller, der også kan skabe mere gennemsigtige prisniveauer og omkostningsniveauer, og som så også kan sikre en mere effektiv produktion, sådan at man sikrer, at man får noget for pengene.
Og her kommer også hele spørgsmålet om fritvalgsordninger og udbudsmodeller ind i billedet.
Regeringen er altså positiv over for tanken om at lave et loft over priserne på ældremad, men kan ikke støtte forslaget her og kommer med sit eget forslag.
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
Men jeg indledte også med at sige, at det på mange måder er et sympatisk forslag fra Socialdemokraterne, og at jeg også anerkender bestræbelserne på at finde noget, der har et omkostningsbestemt niveau.
Men jeg synes alligevel, at det er bekymrende, hvis vi også på det område reagerer ved at tage et område og et ansvar fra kommunerne og så lader Folketinget bestemme et niveau.
Jeg ville meget hellere gå en anden vej, som jeg sagde i mit indlæg.
Jeg synes, at det er dybt, dybt betænkeligt, hvis der foreligger en mistanke om, at kommunerne faktisk bruger den situation til at visitere de ældre til plejehjem eller til at modtage et måltid mad i deres eget hjemog skruer brugerbetalingen op for at tjene penge til f.eks. at lægge asfalt på gaderne.
Det mener jeg simpelt hen ikke engang kan være lovligt, men det har jeg ikke undersøgt.
Men det er jo det, der ligger i den socialdemokratiske ordførers spørgsmål til mig.
Jeg er enig i, at kommunernes økonomi er stærkt klemt.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det er jo altid bemærkelsesværdigt, at man, når man lige har indgået en aftale, som giver nogle forbedringer på et bestemt område, så efterfølgende skal diskutere med de partier, som ikke var med i den aftale, hvordan det så kan gøres endnu bedre, i stedet for, at de gik ind og var med i de forhandlinger, der lige har været.
Der afsættes 62 mio. kr. hertil i 2009 og 124 mio. kr. årligt i 2010 og 2011 fra kvalitetspuljen.
Hvis Socialistisk Folkeparti ikke mener, at det er godt nok, hvorfor gik Socialistisk Folkeparti så ikke med ind i finanslovforhandlingerne og forsøgte at presse regeringen til at gøre noget mere?
Det er derfor, Dansk Folkepartis sidder der.
Det er for at presse regeringen, og hvis andre partier gik med ind og forsøgte at presse regeringen sammen med Dansk Folkeparti, kunne det da godt være, at vi kunne være nået længere.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-11:
Jeg vil gerne takke for invitationen.
Hvis Dansk Folkeparti hermed siger, at de gerne vil være med til at presse regeringen, så ville jeg da være et skarn, hvis jeg afslog det.
Men på den anden side kan man sige, at der nu har kørt nogle finanslovforhandlinger, og vi må da gå ud fra, at de parter, der har været indblandet i dem, har taget dem seriøst.
Vi har stået uden for.
Vi vil altid gerne være med til at præge en udvikling og specielt en udvikling, som kunne bedre mulighederne for de borgere, som står svagest.
I den her situation handler det om de ældre, og når vi blander os i debatten nu, er det, fordi vi mener, at de aftaler, der er indgået, ikke er gode nok.
Dansk Folkeparti er jo nærmest et parti for de ældre, så det kunne da være ønskeligt, om vi sammen med Dansk Folkeparti kunne være med til at vække et fornyet håb hos de ældre om, at de vil kunne få deres økonomi til at hænge sammen fremover.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Jeg kvitterer for, at Socialistisk Folkeparti er enig med Dansk Folkeparti i, at Dansk Folkeparti er et parti for de ældre.
Det er Dansk Folkeparti bl.a., men vi er også et parti for så mange andre i det danske samfund.
Vi bryster os faktisk af at være et parti for alle danskere.
Men det, der jo var så absurd ved det, ordføreren sagde, var, at hvis ordførerens parti havde mulighed for at komme ind og få indflydelse, så ville man gribe den mulighed.
Det blev også sagt tidligere, at der faktisk var ældre, der sad derude og fulgte debatten, og det synes jeg er rigtig godt at de gør.
Men så skal man bare gøre de ældre og ordføreren opmærksomme på, at den mulighed lige har været der.
Den var der i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Den greb ordføreren fra Socialistisk Folkeparti ikke.
Man valgte ikke at gribe den mulighed, og fandt så nogle forklaringer på, hvorfor man ikke kunne være med.
Nu står vi med finanslovaftalen med en forbedring, i forhold til hvordan det er i dag.
Det er blevet bedre, i forhold til hvordan det er i dag.
Hvorfor var man så ikke med i forhandlingerne og forsøgte at presse regeringen til at gå endnu videre, hvis man ikke mente, at det var godt nok, i stedet for at man står her, efter at forhandlingerne er afsluttet, og peger fingre ad andre?
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-11:
Vi er sådan set mest optaget af at gøre de forhold, der er for de ældre, bedre, og vi er ikke interesseret i at stå og lave et spilfægteri om hvorfor og hvorfor ikke.
Vi konstaterer også, at det rammer de ældre, og uanset at Dansk Folkeparti sidder så tæt på at få indflydelse, som de gør, bliver forholdene bestandig dårligere for de ældre.
Konsekvensen af det her er, at man nu lægger et yderligere pres på kommunerne, sådan at det bliver ældremaden, som bliver taget som gidsel i den her aftale.
Det er vi ikke enige i, og så må vi lave et modtræk, der består i, at vi i hvert fald må sikre, at de ældre har råd til at få noget mad i den situation, de er i, hvad enten de nu skal have den bragt ud eller ej.
Det håber jeg også at Dansk Folkeparti kan forstå.
René Skau Björnsson (S), 2008-12-11:
Jeg synes jo ikke, at undskyldningen med, at vi stemte for finansloven i går, er god, i forhold til at vi taler om at lave forbedringer og ændringer.
Og her taler vi om en væsentlig forbedring, også i forhold til det forslag, som regeringen barsler med til næste år.
En af de forbedringer, som jeg gerne vil høre den konservative ordførers holdning til, er loftet over betaling for ældremad.
Ordføreren siger, at man er enig i sigtet med at lægge et loft, men hvad med et loft på den mad, der bliver bragt ud?
Det har jeg også har spurgt mange andre ordførere om.
Er ordføreren også enig i, at der skal være et loft over den del af de ældres madordning?
Vivi Kier (KF), 2008-12-11:
I de seneste år har vi desværre i nogle kommuner set voldsomme prisstigninger på de måltider, som naturligt hører med, når man bor på et plejecenter/plejehjem
; prisstigninger, som ikke bare kan forklares med baggrund i almindelige løn- og prisstigninger.
Derfor er jeg enig i det sigte, som Socialdemokraterne har med det her beslutningsforslag, et sigte, der skal fastsætte et loft over den egenbetaling, en beboer på plejehjem skal betale for kosten.
Jeg er også fuldt klar over, at vi ved fastsættelsen af et sådant loft bryder med kommunernes ret til selvstyre.
Når vi så alligevel ikke kan stemme for det her beslutningsforslag, skyldes det, som det er sagt af flere andre fra den her talerstol, at vi jo netop stemte finansloven hjem i går.
Og i finansloven er der indgået en aftale om at prisfastsætte et loft.
Loftet, vi har forhandlet på plads, hedder 3.000 kr., og den pris svarer til, hvad det koster at producere mad i de mest effektive kommuner.
For loftet må under ingen omstændigheder være med til at forringe madens kvalitet.
Som det sidste kan jeg sige, at vi er enige i sigtet med forslaget, men vi er ikke enige i den pris, man ønsker at fastholde fra Socialdemokratiet side og derfor stemmer vi nej til det her beslutningsforslag.
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
Jeg er bare en lille smule nysgerrig.
Derfor vil jeg gerne spørge den konservative ordfører, som måske ikke kan svare mig - og så er det også i orden - hvordan regeringen vil finansiere det loft over maden til de ældre i det kommende lovforslag.
Vivi Kier (KF), 2008-12-11:
Jeg ved ikke helt, om jeg forstår, hvad det er, jeg bliver spurgt om, men der er jo afsat nogle penge på finansloven - men det var ikke det, der blev tænkt på, eller hvad?
Der er afsat et beløb på finansloven, som går ind og er med til at dække udgifterne i forbindelse med den her del.
Marianne Jelved (RV), 2008-12-11:
Det vil sige, at det indgår i den stigning, som regeringen regner med at der skal komme til næste år generelt på de offentlige udgifter, må jeg forstå.
Men det, der er interessant, er jo: Skal man lægge det ind i bloktilskuddet, eller vil man gå ind og kompensere de enkelte kommuner, eller hvad vil man egentlig gøre, når der er så stor forskel på priserne?
Vivi Kier (KF), 2008-12-11:
Jeg erkender blankt, at her kommer jeg til kort.
Jeg ved, at man har forhandlet sig frem til det her loft.
Hvordan man har tænkt sig at kompensere - om det sker over bloktilskuddet eller hvordan og hvorledes - vil jeg gerne have lov til at gå hjem og spørge dem, der har forhandlet finansloven, om.
Så vil jeg gerne svare fru Marianne Jelved efterfølgende.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg tror, det bliver spændende, når vi fremover skal diskutere forskellige undersøgelser herinde, at høre Dansk Folkepartis holdning til dem, hvis det er sådan, at fru Karin Nødgaards holdning skal være udslagsgivende for, hvordan Dansk Folkeparti forholder sig til det fremover, for så vil det jo betyde, at de parter, der skal undersøges, også selv skal gennemføre undersøgelserne, og at vi vil være tilfredse med det.
Det ville jo have været interessant i forhold til DR og i forhold til TV 2, at de ligesom selv skulle have gennemført deres egne undersøgelser.
Vi har jo sådan et princip om, at det er en uvildig, der skal ind og kigge, når vi skal se, om tingene går rigtigt for sig.
Det er i hvert fald et princip, som jeg synes er godt at følge.
Så vil jeg lige rette en misforståelse: Socialdemokraternes forslag er til behandling her i december måned, og der står, at der skal ske noget i 2009.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Det er sådan lidt i forhold til hele den her forskrækkelse over for det med at have andre mennesker i folkeskolen, der måske også havde nogle kvalifikationer.
Jeg kan fortælle, at der også er nogle, der sidder og lytter til vores debat, for jeg har bl.a. fået en henvendelse fra en svigerfar til en musikterapeut, der er uddannet på Aalborg Universitet som musikterapeut, men hun må ikke undervise i den danske folkeskole.
Hun må gerne undervise i den norske folkeskole og også gerne i den engelske folkeskole.
Så det er altså en person med en universitetsgrad, der nu er flyttet ud af landet, og der vil jeg så høre ministeren, om ikke det var et af de steder, hvor vi måske også skulle sørge for at få fjernet nogle barrierer.
Bertel Haarder (V), 2008-12-11:
Det var dog et oplagt eksempel fra den virkelige verden, som jeg meget gerne vil tage med, når jeg nu skal prøve at få Kommunernes Landsforening og Danmarks Lærerforening til at samtale om disse ting.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Ministeren må medgive mig, at der er noget paradoksalt i, at man gennemfører en lovovervågning i foråret 2007, hvor man konstaterer, at alt er i orden, og i sommeren 2007 er der så en undersøgelse, der viser, at alt ikke er i orden.
På Fyn indhenter hver femte forening ikke en attest, og det virker jo altså klart, som om loven ikke er i orden.
Derfor er det jo lidt mærkeligt, at man skal høre, at ministeren så ikke vil være indstillet på at få lavet en ny runde med lovovervågning, som bl.a. går ud på at afdække det, som ministeren selv var inde på, nemlig om de tal, der er gældende for Fyn, også er gældende på landsplan.
Jeg forstår slet ikke, at ministeren ikke kan se, at det ville være rimeligt over for forældre, der sidder derude og kan være nervøse for, om pædofile nu vil trænge igennem det her lille sikkerhedsnet, vi har, der hedder en børneattest, fordi ministeren ikke handler i tide.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren vil udsætte det her med risiko for, at der er pædofile, der ansættes ude i foreningerne.
Jeg forstår det ikke.
Carina Christensen (KF), 2008-12-11:
Jeg bliver nødt til at sige, at det simpelt hen ikke er rigtigt, hvad hr. Mogens Jensen siger.
Det her handler jo ikke om, at regeringen ikke vil handle i tide.
Tværtimod handler vi hurtigere, end Socialdemokraterne lægger op til i deres beslutningsforslag.
Den eneste forskel er bare, at vi allerede gør det inden sommerferien 2009.
De, der har fingeren på pulsen, de, der virkelig ved, hvad der foregår ude i foreningerne, er ikke mindst organisationer som DIF og DGI.
De er lige nu i gang med en kæmpe landsdækkende undersøgelse, hvor de tager kontakt til alle de ca. 12.000 foreninger, der er under dem.
Den viden, der kommer tilbage fra dem, og den feedback, vi får her, er helt uvurderlig, og det synes jeg på ingen måde der er grund til at underkende.
Det, der jo er så vigtigt, er, at vi følger op, når vi nu får resultaterne fra DIF og DGI.
Og der lægger jeg op til at invitere alle Folketings partier til forhandlinger, så vi kan gennemgå resultaterne af undersøgelsen og se, om der er behov for ændringer af loven, og se, om der er behov for stramninger.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg vil gerne understrege over for ministeren, at vores forslag havde den hensigt, at ministeren med det samme kunne igangsætte det her nødvendige arbejde.
Men nu er vi i december måned, og det er klart, at så vi forventer ikke, at ministeren har gjort det i november, men at hun vil kunne starte det den 1. januar.
Men skal man lave en undersøgelse, som er repræsentativ , som ministeren selv var inde på, så mener jeg, at det bør være et uafhængigt forskerhold, som skal gennemføre den undersøgelse, som det er almindelig vane, når vi undersøger, hvordan tingene står til.
Det her vil jo handle om, at idrætsforeninger sådan set undersøger sig selv.
Bertel Haarder (V), 2008-12-11:
Nu har jeg taget fat i den barriere, der er, for at musikpædagoger kan kombinere en stilling på musikskolen med en stilling i folkeskolen.
Det andet vil jeg godt vente lidt med.
Jeg synes, at fru Pernille Vigsø Bagge har ret i det, og er der en håndværker, der gerne vil undervise i sløjd, så er der jo en merituddannelse, som er ganske oplagt for den pågældende.
Så kan han eller hun også slippe for at skulle undervise i sløjd hele tiden, for så kunne vedkommende jo tage et ekstra linjefag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Det er jo ikke bare musikpædagoger.
Musikpædagoger er garanteret rigtig gode til at undervise pædagogisk, men i forslaget til vedtagelse fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti nævnes der jo også kunstuddannede, håndværksuddannede osv.
Er det ikke alligevel vigtigt og fornuftigt at sikre, når man nu bryder de her barrierer ned, hvilket kan være meget, meget fornuftigt - og som der jo også allerede er mulighed for i forvejen - at man, hvis man som forhenværende tømrer skal ind og undervise i flere år i folkeskolen, så i det mindste lærer en lille smule om pædagogik og didaktik?
Er det ikke noget, der vil indgå i ministerens samtale med KL og Danmarks Lærerforening, når man skal snakke om de her barrierer?
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Ministeren sagde, at han næsten kunne være stemt for at støtte oppositionens forslag til vedtagelse, fordi der var mange elementer i det, som ministeren godt kunne se ideen i.
Han lovede i hvert fald at tage det med i det videre arbejde, der skal ske nu.
Det er vi selvfølgelig glade for i oppositionen.
Vi er med på, at det er dyrt, og derfor har vi jo ikke selv foreslået at finde en finansiering her og nu til rent faktisk at løfte f.eks. billedkunst og musik de resterende år.
Men det er med velberådet hu, at vi foreslår en model med ti skoler i en 3-årig periode med et beløb på 10 mio. kr. over 3 år.
For det betyder, at der faktisk er godt med penge til, at de skoler reelt kan give det løft inden for de praktisk-musiske fag, sådan at man kan få nogle erfaringer med, hvordan det spiller sammen med de øvrige fag.
For vi tror i virkeligheden, at det er integrationen med alle de øvrige kernefag, der er i folkeskolen, som for alvor vil kunne give et løft på dette område.
Vil ministeren give det en ekstra tanke, om man kunne lave det her begrænsede forsøg, hvor der faktisk er nogle ressourcer til relativt få skoler, sådan at det har en effekt?
Bertel Haarder (V), 2008-12-11:
Jeg vil ikke på forhånd afvise noget, men måske skulle vi først kaste blikket rundt og se, om der var et sted, hvor man allerede gør det.
Hvis jeg ikke husker forkert, har Sorø Privatskole interessante ting kørende, når det gælder musik.
Det kunne være, der var andre steder, der også havde det.
Lad os se på det, og så har jeg i øvrigt et åbent sind.
Når jeg sagde, at jeg næsten kunne stemme for det, altså det med videncenteret, vil jeg understrege, at det også kun er næsten.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Ministeren sagde på et tidspunkt, at der var kommet en del initiativer i debatten, og at han sådan set var for dem alle.
Det var noget i den stil, ministeren sagde.
Og hvis ministeren sådan set er for alle de initiativer, der er kommet i debatten, vil jeg bare høre, om vi kan se frem til et initiativ fra regeringens side, at regeringen sætter handling bag ordene, så der kommer obligatorisk morgensang i folkeskolen.
Det var den ene del af spørgsmålet.
Den anden del af spørgsmålet handler om, at det jo må være dejligt for regeringen, at oppositionen i dag i Politiken sådan set mener det samme som regeringen; og nu taler jeg om, at regeringen vil nedlægge sløjd og håndarbejde og sådan set også billedkunst og lægge dem sammen i ét fag.
Der vil jeg spørge ministeren, om ikke ministeren er enig i, at det kan virke mod hensigten, når man taler om at ville gøre noget mere for de praktiske elever i folkeskolen og så rent faktisk nedlægger nogle fag og sammenlægger nogle fag, som jo ikke er de samme fag, selv om de kan have berøringsflader, og om ikke ministeren kan forstå den bekymring, at man risikerer at sende et signal, som faktisk går i den modsatte retning af, hvad et flertal i Folketinget har givet udtryk for.