runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2012-10-10:
Jeg kan nu ikke forstå, at det er så overraskende, for vi har gang på gang redegjort for, at Danmark støtter og hjælper oppositionen.
Vi har været med til det, jeg omtalte, det er bl.a. foregået i den offentlige debat, men også andre steder.
Syriens kort er fantastisk broget, og forudsætningen for at få en fredelig tid efter Assads afgang er, at det lykkes at lave en inkluderende proces, som gør, at de forskellige befolkningsgrupper, de forskellige etniske, religiøse og politiske grupperinger, føler sig vel repræsenteret.
Det er for at fremme den inkluderende proces, at vi støtter og hjælper den syriske opposition.
Jeg er også enig i, at vi alle sammen er bekymrede over udsigten til en blodig borgerkrig.
Jeg tror, at forudsætningen for, at det ikke kommer så vidt, at det ikke eskalerer yderligere, er, at det lykkes at lave en bred, inkluderende syrisk opposition.
Søren Espersen (DF), 2012-10-10:
Nu står der ikke »støtter«, der bliver ikke sagt støtter oppositionen.
Det, statsministeren sagde i sin trontale, var, at nu hjælper Danmark den syriske oppositionen.
Selvfølgelig er udenrigsministeren klar over, at der er en blodig borgerkrig i gang, der er masser af grupperinger i Syrien, der er shiitter, der er sunnimuslimer, der er elamitter, der er drusere, der kristne, og derfor er det faktisk umuligt at sige, hvad det er, der er oppositionen.
Er det den opposition, som også i talrige tilfælde – også ifølge Amnesty International – har slagtet og myrdet på ligeså bestialsk vis, som Assad og hans styre har gjort?
Men når der bliver sagt »hjælp« og »hjælper«, derfor hjælper Danmark den syriske opposition, synes jeg, det er et langt stærkere ord end støtte.
Men det binder os i langt højere grad, når en statsminister i sin trontale siger, at Danmark hjælper den syriske oppositionen.
Derfor synes jeg, det skal konkretiseres lidt.
Hvor bliver hjælpen sendt hen?
Til hvilken konto bliver pengene sendt?
Jeg synes, det virker overraskende, når statsministeren bruger et sådant ord, nemlig at Danmark hjælper den syriske opposition.
Så jeg vil sige til udenrigsministeren, at det ikke er nok nu igen at komme med et svar om, at vi gerne vil se Assad forsvinde.
Det er jeg godt klar over, og det ønsker jeg også.
Villy Søvndal (SF), 2012-10-10:
Statsministeren refererede til støtten til den syriske opposition, og det ligger i direkte forlængelse af regeringens hidtidige linje vedrørende Syrienspørgsmålet.
Vi har fra regeringens side aldrig lagt skjul på, at vi ligesom i øvrigt EU, USA og en lang række andre lande ønsker Assads afgang, og derfor støtter vi op om den syriske oppositions bestræbelser på at skabe et alternativ til Assad.
I EU har vi flere gange understreget, at vi har set SNC som en legitim repræsentant for det syriske folk, og jeg har selv mødtes med repræsentanter fra både SNC og andre syriske oppositionsgrupper.
I de samtaler har jeg understreget behovet for, at den syriske opposition samler sig, og at de igangsætter planlægning af den transitionsproces, som må komme.
Danmark har i øvrigt også støttet en række konkrete projekter til støtte for den syriske opposition.
Senest lancerede jeg dansk støtte i september til det såkaldte Day After-projekt, der skal styrke den syriske oppositions samling og evne til at planlægge den kommende transition.
Danmark har også støttet andre projekter, herunder bl.a. en række seminarer med deltagelse af syriske oppositionspolitikere på Københavns Universitet.
Disse initiativer ligger i tråd med Danmarks generelle fokus på forberedelse af en fredelig transitionsperiode efter Assad.
Lad mig så for en god ordens skyld understrege, at den danske støtte til den syriske opposition ikke tager form af våben eller anden form for militær støtte til den væbnede opposition.
Den danske støtte er udelukkende målrettet den fredelige opposition og tager kun form af fredelige midler.
Det er, fordi vi fra dansk side arbejder på en politisk løsning på konflikten, og vores konkrete støtte understøtter den ambition.
Søren Espersen (DF), 2012-10-10:
Vil udenrigsministeren forklare, hvad statsministeren mente, da hun ved Folketingets åbning i sin trontale vedrørende Syrien udtalte, at »Derfor hjælper Danmark nu den syriske opposition«, samt ydermere forklare, hvori hjælpen består, idet det nemlig ikke er spørgeren bekendt, at Danmark har vedtaget at yde assistance til den syriske opposition i borgerkrigen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-10-10:
Jeg kan forstå, at statsministeren har samme taktik, som finansministeren havde i sidste uge, og jeg ville ønske, at det var mig, der skulle svare på spørgsmål.
Men det ville nok forudsætte, at placeringen her i salen fysisk var lidt anderledes, og jeg ville for landets skyld mene, at det da ville være befriende, hvis vi snart kom i en situation, hvor der blev byttet rundt på de fysiske placeringer af folk her i salen.
Det, der er det interessante, når statsministeren siger, at der ikke vil komme generelle afgiftsstigninger, er jo, at statsministeren sidste år var ude at sige, at der med sidste års finanslovaftale kom stigende skatter og afgifter for 5 mia. kr, og så var det det.
Så ville der ikke komme mere.
Men der gik jo ikke mange måneder, før regeringen – der var noget med en betalingsring, der blev kasseret – forhøjede afgifterne for de danske bilister med 1 mia. kr.
Det var så løftet fra sidste år, altså 5 mia. kr., men der kom 1 mia. kr. ekstra, og derfor er det jo også væsentligt – når statsministeren nu kommer med det løfte – om det så er mere værd end det, der kom sidste år.
Inger Støjberg (V), 2012-10-10:
Altså, jeg vil jo gerne sige, at hvis ministeren godt anede eller var klar over, at det faktisk var det, spørgsmålet handlede om, så synes jeg, at det er underligt, at ministeren ikke svarer på det i første omgang.
Men det her er jo helt principielt, vil jeg sige til ministeren.
Det er jo helt principielt, at man fra regeringens side dermed vil give mulighed for løndumping i Grønland.
Løndumping er ikke noget, der skal finde sted i Danmark med socialdemokratisk velsignelse, men hvis det bare er i Grønland, er det en helt anden sag.
Det er jo altså sådan, at det allerede er nævnt i lovprogrammet, så regeringen er jo bevidst om, at det her kan komme.
Derfor synes jeg, at det ville være på sin plads, hvis ministeren i dag er lidt mere principiel i sin tilgang til det her spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2012-10-10:
Spørgeren kan have mange holdninger til, om det er vigtigt, at vi har en beskæftigelsesminister i Danmark, der er optaget af ordentlige løn- og arbejdsforhold i Danmark – det er det, jeg er optaget af.
Derfor er det selvfølgelig også det, mit svar tager udgangspunkt i, for jeg synes, at det er vigtigt, at vi har et reguleret dansk arbejdsmarked.
Nu er det jo altså sådan, at bestemmelser om løn- og ansættelsesforhold på det private arbejdsmarked er et område, der er hjemtaget af det grønlandske selvstyre, og det har jeg selvfølgelig rigtig stor respekt for, for det, der ligger til grund – også for regeringens samlede politik i forhold til Grønland – er jo en respekt for de beslutninger, som grønlænderne ønsker at træffe selv.
Det er i øvrigt noget, jeg håber på opbakning til fra alle Folketingets partier.
Det er klart, at det, jeg har det ressortmæssige ansvar for som beskæftigelsesminister, jo også er det, jeg skal bruge min primære energi på.
Og jeg kan jo se, at der er stærke kræfter i det danske samfund, der ønsker at deregulere det danske arbejdsmarked til stor gene og bekymring for danske lønmodtagere.
Det gælder jo ikke mindst spørgeren selv, som ønsker at blokere for, at danske lønmodtagere i fremtiden vil kunne konflikte på lovlig vis.
Det synes jeg er dybt bekymrende.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-10-10:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Mærkningen af gulpladebiler er et af initiativerne i lovpakken rettet mod sort arbejde.
Baggrunden er, at mindre vare- og lastbiler på gule plader benyttes til udførelse af sort arbejde og optræder anonymt på stedet, hvor det sorte arbejde udføres.
Regeringen har gennemført lovpakken rettet mod sort arbejde, fordi regeringen prioriterer kampen mod skatte- og afgiftsunddragelser, herunder bekæmpelse af sort arbejde, meget højt.
Sort arbejde fører til, at betydelige midler unddrages fællesskabet; det er mange milliarder, vi taler om.
Det bidrager til en uretfærdig fordeling, fordi de, som unddrager sig betaling af skatter og afgifter, jo vælter byrderne over på loyale og lovlydige skatteydere.
Jeg har heldigvis også forstået, at der bredt i Folketinget er enighed om, at sort arbejde og afgiftsunddragelse ikke er acceptabelt.
Når det er sagt, er jeg helt enig med spørgeren i, at sikkerheden for chauffører skal være i orden, og at de ikke må udsættes for unødig fare.
Jeg mener dog, at reglerne om mærkning af gulpladebiler er udformet og også udmøntet på en sådan måde, at den enkelte virksomhed har adgang til at anføre virksomhedsnavn på bilen på en meget diskret måde, sådan at chaufførerne af de her biler ikke udsættes for unødig fare.
Det er op til den enkelte virksomhed, om der ønskes en mere diskret angivelse, eller om oplysningerne skal anvendes i forbindelse med en mere synlig markedsføring af virksomheden i gadebilledet.
Jeg mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at indføre en dispensationsordning af hensyn til transport af værdifuldt gods, herunder f.eks. medicin, der transporteres til apoteker.
Jeg har netop udstedt en bekendtgørelse, der nærmere fastsætter de enkelte krav til oplysningerne på vare- og lastbilerne.
I forhold til bekendtgørelsen, som har været i høring, er kravene til synlighed lempet, idet virksomhedsnavn m.v. som hovedregel blot skal anføres med 3 cm høje bogstaver og tal, og det er mindre end det oprindeligt foreslåede.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-10-10:
Spørgsmålet, jeg har stillet, lyder: Hvad er ministerens holdning til, at sikkerheden for chauffører, som transporterer medicin mellem apoteker, bliver udsat, når firmabiler i fremtiden skal udstyres med firmanavn?
Hvad er ministerens holdning til, at sikkerheden for chauffører, som transporterer medicin mellem apoteker, bliver udsat, når firmabiler i fremtiden skal udstyres med firmanavn?
Mette Frederiksen (S), 2012-10-10:
Jamen, altså, en håndtering af konkurrenceevnen kan jo aldrig være for sjov, for hvis ikke vi har en god konkurrenceevne i Danmark, kan vi ikke noget.
Vi er ikke en lille lukket økonomi, vi er ikke en planøkonomi, vi er en åben markedsøkonomi på et globalt marked, hvor der er en ekstremt hård konkurrence, og hvis ikke vi evner at indgå i den konkurrence – ligegyldigt om man måtte mene, at det er godt eller skidt – så har vi ikke danske virksomheder, så kan vi ikke eksportere, og så er vi ikke i stand til at sikre en ordentlig beskæftigelse, og det rammer den enkelte lønmodtager.
Jeg tror, at det er lige præcis den erkendelse, som står rigtig stærkt blandt danske lønmodtagerorganisationer.
Så bliver der spurgt til konkrete initiativer.
Altså, vi regulerer jo ikke aflønningen og lønspørgsmålet i dansk lovgivning, og derfor skal lønkonkurrenceevnen jo ses i meget, meget nær sammenhæng med, hvad der foregår på overenskomstområdet.
Det synes jeg udvikler sig på en rigtig, rigtig klog og forstandig måde.
Men i øvrigt vil jeg da også henlede opmærksomheden på den skattereform, som vi lavede bl.a. sammen med partiet Venstre i forsommeren, for der er jo ikke nogen tvivl om, at den skattereform også gavner den danske konkurrenceevne.
Inger Støjberg (V), 2012-10-10:
Jamen det der er jo en gang lirumlarum, må jeg sige til ministeren, for hvis man skriver det som et af sine ni mål til at sikre en god og sund og stabil dansk økonomi, kan man jo ikke bare skrive det for sjov.
Så må man jo have en mening med det.
Det var vel ikke for sjov, at man sad og skrev regeringsgrundlag for godt et år siden
Der er vel en mening med det, der står i regeringsgrundlaget.
Mette Frederiksen (S), 2012-10-10:
Jamen der er jo indgået overenskomster på det private område, som jeg synes der er grund til at værdsætte og sætte pris på.
For arbejdsmarkedets parter kunne jo i den henseende – især lønmodtagerorganisationerne – godt have valgt at gå til de seneste overenskomstforhandlinger på det private område med urimelige lønkrav.
Husk på, at lønkonkurrenceevnen jo blev ringere i 00'erne under den tidligere regering.
Man kunne jo godt have forestillet sig en situation, hvor lønmodtagerorganisationer helt havde ignoreret den økonomiske situation, som landet befinder sig i, og bare krævet eksplosivt højere lønninger.
Det havde da været skadeligt først og fremmest for danske lønmodtagere og selvfølgelig også for danske virksomheder.
Der har vi bare nogle parter, der er helt anderledes ansvarlige, og som ikke bruger tiden på at stå og råbe, men som går til forhandlingsbordet og lander et overenskomstresultat, som er til gavn for den enkelte, men som også er til gavn for samfundsøkonomien.
Så man må jo sådan set sige, at det faktisk går ret godt.
Inger Støjberg (V), 2012-10-10:
Det vil jo sige, at regeringen stadig væk har det som mål, og det er jeg meget glad for.
Det vil jeg bakke regeringen fuldstændig op i.
Jeg er i øvrigt også enig med ministeren i, at den danske model jo ikke forhindrer, at man kan arbejde med lønkonkurrenceevnen, og derfor vil jeg så også høre, hvordan ministeren synes det går med at indfri målet.
Nu er det jo ikke helt tilfældigt, at jeg stiller spørgsmålet.
Det er jo, fordi vi havde et samråd for ikke så lang tid siden i Beskæftigelsesudvalget med beskæftigelsesministeren, hvor jeg tror at jeg fem gange spurgte ind til punktet i regeringsgrundlaget om lønkonkurrenceevnen i forhold til udlandet.
Det ville ministeren helt overraskende ikke svare på den dag.
Når jeg nu spørger her igen, er det selvfølgelig for at give ministeren lejlighed til en ekstra gang at tænke over tingene, for det er jo ikke tilfældigt, at jeg spørger til det – det er jo noget af det, der står i regeringsgrundlaget.
Det er faktisk fremhævet i regeringsgrundlaget som et af de ni punkter, der skal være med til at forbedre dansk økonomi, og som betyder, at vi har en ansvarlig økonomi i Danmark.
Der står under punkt 6 blandt de ni punkter, at Danmark skal forbedre sin lønkonkurrenceevne over for udlandet.
Og derfor er det jo ret interessant at vide, om lige præcis det her helt ekstremt vigtige punkt er noget, som ministeren og regeringen har frafaldet sådan helt i tavshed og stilhed, for det vil jo netop stille Danmark i en ringere situation.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Har man frafaldet det, som man selv har skrevet i regeringsgrundlaget?
Mette Frederiksen (S), 2012-10-10:
Som spørgeren godt ved, har vi en lang og, synes jeg, vigtig dansk tradition for, at det er arbejdsmarkedets parter, der fastsætter lønnen i Danmark.
Det er en ordning, som mange rundtom i verden kigger på med beundring.
Den danske model har bidraget til – det er jeg ikke i tvivl om – øget velstand, fremgang og velfærd for det danske samfund.
Derfor bliver jeg nødt til at sige, at det, der er udgangspunktet for den her regering, selvfølgelig er, at vi står vagt om den danske model og grundlæggende respekterer, at det er arbejdsmarkedets parter, der fastsætter løn- og arbejdsforhold.
Samtidig med det er det selvfølgelig vigtigt, at vi kan konkurrere i Danmark og dermed indtage den globale position, som vi alle sammen er afhængige af, og derfor er det jo, synes jeg som beskæftigelsesminister, selvfølgelig også positivt, at vi i en rigtig svær økonomisk situation som den, vi befinder os i, har dybt ansvarlige parter på det danske arbejdsmarked, der indgår en overenskomst, som både tilgodeser dem, der er på det danske arbejdsmarked, og som samtidig bidrager til, at vi kan konkurrere.
Det har jeg i dag, og det vil jeg også fortsat have.
Inger Støjberg (V), 2012-10-10:
Mener ministeren, at de danske lønninger er for høje i forhold til i udlandet?
Mette Frederiksen (S), 2012-10-10:
Tænk, vi har en spørger i Folketinget, der står og siger, at grønlandske arbejdere er mindre værd end andre.
Tænk, at man overhovedet kan bruge den formulering i det danske Folketing.
Jeg har dyb respekt for det grønlandske samfund.
Jeg har dyb respekt for det grønlandske selvstyre.
Jeg synes, at det er et meget, meget afgørende element i det indbyrdes forhold mellem Grønland og Danmark, at vi ikke sidder i det danske Folketing og bestemmer alt, hvad der foregår i Grønland, og at det, der ligger til grund for Folketingets arbejde, selvfølgelig er en grundlæggende og dybtfølt, forhåbentlig, respekt for det grønlandske selvstyre.
Det er i hvert fald det, der er grundlaget for den her regerings holdning til samarbejdet med Grønland i rigsfællesskabet.
Hvis beslutninger, der træffes i Grønland, kommer til at få konsekvens i forhold til dansk lovgivning, så forholder vi os til det på det tidspunkt.
Men lige nu er der en uafklaret politisk situation i Grønland omkring lige præcis storskalaprojekterne, og vi har altså fra regeringens side valgt at respektere den politiske proces i Grønland, og det er den, vi afventer.
Inger Støjberg (V), 2012-10-10:
Jeg vil gerne fastholde mit spørgsmål til ministeren og ikke diskutere alt muligt andet med ministeren.
Det kan vi gøre ved en anden lejlighed, og det har vi også haft rig mulighed for hen over sommeren.
Så derfor, vil jeg sige til ministeren, er det jo stadig væk regeringens ansvar at få den her lov – hvis det kommer så langt – igennem det danske Folketing.
Det er jo det, ministeren siger, og det kan ikke tolkes på anden måde.
Men jeg kan jo se, at det er regeringen bekendt, at det her vil komme.
Det er også fagbevægelsen bekendt, og jeg kan jo ud fra det, jeg har læst fagbevægelsen sige om den her sag, sige, at man faktisk er lodret uenig med ministeren.
Den slåskamp, som må komme der, må ministeren jo så selv tage, men jeg kan jo ikke tolke det anderledes, end at ministeren ser det sådan, at grønlandske arbejdere vil være mindre værd en danske.
Mette Frederiksen (S), 2012-10-10:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at sige til spørgeren, at der altså ikke er nogen modsætning mellem at have en grundlæggende respekt for den danske model og samtidig søge at understøtte en god lønkonkurrenceevne i Danmark.
For når vi vurderer den samlede konkurrenceevne, indgår der jo rigtig, rigtig mange parametre – vores produktivitet, vores uddannelsesniveau, det danske lønniveau sammenlignet med lande omkring os, vores evne til at være innovative og opfinde nye produkter, vores mulighed for at eksportere og en række andre ting, som samlet set er det, der afgør, om vi evner at konkurrere.
Derfor er det klart, at spørgsmålet om lønniveau selvfølgelig er relevant, og noget af det, man kan gøre som regering i forhold til det – medmindre man ønsker at sætte lønningerne ned – er jo at sørge for at føre en økonomisk politik, der gavner den enkelte lønmodtager.
Sophie Løhde (V), 2012-10-10:
Ja, man må i hvert fald bemærke, at de centrale sundhedsaktører, Lægeforeningen og Danske Patienter, fuldstændig har misforstået, hvad det er, statsministeren har sagt i sin åbningstale.
Der er ministerens budskab: Gå hjem og læs på talen en gang til.
Det bliver sagt, selv om de er blevet spurgt, hvad de mener, når statsministeren bruger udtrykket alle patienter.
De mener, det er misvisende, og det er sundhedsministeren uenig i.
Fint nok, så lader vi det ligge, men der kunne måske være en enkelt eller to derude, som også synes, det er lidt mærkeligt, at man bruger udtrykket alle, når man ikke mener alle.
Men jeg stillede sundhedsministeren et spørgsmål om, hvad det med den her såkaldte udredningsret indebærer.
Er det ifølge sundhedsministerens egen opfattelse en pligt til udredning, en ret til udredning eller en garanti for udredning?
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Lad mig starte med så at citere mig selv fra den samme artikel – det har fru Sophie Løhde selvfølgelig læst, hvis hun har læst artiklen ud, nemlig den her artikel med citatet fra Danske Patienter: »Jeg synes, at statsministeren udtaler sig klart i forlængelse af vores lovforslag, så Danske Patienter og andre må lige læse talen igen«.
Den opfordring vil jeg også bare give til fru Sophie Løhde.
Hvis man læser talen i sin helhed, vil man altså se, at det er klart, at denne ret, vi snakker om, omhandler sygehusvæsenet.
Så kan jeg jo godt se, at fru Sophie Løhde i sit spørgsmål også snakker om det her med en garanti, der i øvrigt ikke er en garanti.
Og det, der er helt klart, er, at med udredningsretten får regionerne en pligt til at sørge for, at patienter er udredt inden for 30 dage, og en pligt til, hvis de ikke selv har kapaciteten til det, så at bruge kapaciteten andre steder.
Så det er en pligt for regionerne og en ret for patienterne.
Sophie Løhde (V), 2012-10-10:
»Når hun formulerer sig på den måde, så oversælger hun regeringens nye patientrettighed«.
»Det irriterer mig på patienternes vegne, når de nu bliver ved med at sige alle, når vi nu ved, at de mange patienter i almen praksis og hos de privatpraktiserende speciallæger ikke får denne nye rettighed«.
Det udtaler Lars Engberg, formand for Danske Patienter .
Nu havde sundhedsministeren jo før meget travlt med sådan at skose mig for, at jeg nok bare som oppositionspolitiker læste statsministerens åbningstale, som jeg selv havde lyst.
Altså, nu beder jeg bare sundhedsministeren om at forholde sig til, at der er en række centrale aktører på sundhedsområdet, som påpeger, at regeringen i sin åbningstale lover noget, den ikke efterfølgende leverer i forhold til det lovforslag, som er fremsat, og her citerer jeg blot Lægeforeningen og Danske Patienter.
Men når det bare preller sådan fuldstændig af på sundhedsministeren og det er alle andre, der misforstår, hvad det er, regeringen siger i sin åbningstale – det er åbenbart kun regeringen selv, der kan forstå, hvad det er, den mener – så vil jeg bare bede sundhedsministeren om at redegøre for, hvorvidt sundhedsministeren efter sin egen opfattelse synes, at man kan karakterisere det her, altså det her lovforslag, som en garanti eller en udredningsret for patienterne, en ret til udredning eller en garanti.
Hvad er der ifølge ministerens egen opfattelse tale om?
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Udredningsretten medfører en pligt for regionerne til at sikre, at patienterne i sygehusvæsenet udredes inden 30 dage, hvis det er fagligt muligt, og en pligt til at bruge kapaciteten andre steder i offentligt såvel som i privat regi, hvis det er nødvendigt.
Er det en ret, som omhandler sygehusvæsenet?
Ja, det fremgik, som vi lige har været omkring under det tidligere spørgsmål, også af statsministerens åbningstale.
Sophie Løhde (V), 2012-10-10:
Er sundhedsministeren enig med Lægeforeningen og Danske Patienter, der mener, at statsministeren oversælger den såkaldte udredningsgaranti, der i øvrigt slet ikke er en garanti, og herunder at det både er ukorrekt og misvisende ifølge organisationerne, når statsministeren siger, at den skal gælde alle patienter?
Er ministeren enig med Lægeforeningen og Danske Patienter, der mener, at statsministeren oversælger den såkaldte udredningsgaranti, der i øvrigt slet ikke er en garanti, og herunder at det både er ukorrekt og misvisende, når statsministeren siger, at den skal gælde alle patienter?
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Jeg er sikker på, at fru Sophie Løhde kan læse et hvilket som helst afsnit i statsministerens tale og så ved selektiv læsning – ved at tage enkelte elementer ud – kan forvrænge stort set hele talen, hvis hun vil.
Det synes jeg bare ikke er særlig interessant.
Jeg synes faktisk, at statsministeren udtrykker sig klart, nemlig at der her er tale om patienter i sygehusregi.
Sophie Løhde (V), 2012-10-10:
Jeg har jo haft æren af både at have hørt statsministerens åbningstale og også efterfølgende at have læst den, og her fremgår det jo ikke præcist, hvad man mener med udtrykket alle patienter.
Man står og lover, at alle patienter skal være garanteret og sikret en diagnose inden for 30 dage, og så mener man altså kun dem i sygehusregi.
Men man kan jo også spørge på en anden måde, altså om der er andre passager eller steder i statsministerens åbningstale, for så vidt angår sundhedsområdet, hvor man ikke skal tage bogstaveligt, hvad statsministeren siger, og at man dermed sådan skal læse tingene i sin helhed for at kunne forstå, hvad regeringen egentlig mener med sit eget lovforslag.