runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Jeg går selvfølgelig ind for, at politiet gør deres arbejde og sørger for at holde nøje opsyn med mennesker, de har mistænkt for at kunne begå kriminalitet, herunder terror.
Det skal de gøre.
Og det går jeg selvfølgelig ind for.
Men det er altså sådan, og det er uomgængeligt, at inden man putter folk i fængsel, skal der altså være et bevis og en dom for, at de gør noget ulovligt eller er på vej til at gøre noget ulovligt.
Man kan ikke dømme folk administrativt.
Det er et brud på menneskerettighederne at gøre det.
Vi er ikke spor bedre end dem, vi anklager for at bryde menneskerettighederne, og det er jo det, der er så fatalt.
Man kan ikke forsvare menneskerettighederne og vores demokrati ved selv at overskride de regler, der gælder for menneskerettigheder og demokrati.
Så enkelt er det.
Vi er nødt til at holde fanen højt, når det gælder menneskerettighedskonventionen og det, der står i forbuddet mod tortur.
Det er nogle bestemmelser, der gælder alle mennesker, og som ikke kan gradbøjes.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Der er ingen tvivl om, at jeg er fuldstændig enig i, at retssikkerhed skal gælde for alle, uanset hvilken nationalitet de har.
Men der er da, når vi diskuterer, om en udvisning er en straf, forskel på, om man er dansker, om man har boet i Danmark hele sit liv, eller om man er udlænding, som er her og har fået tilkendt ophold.
Der må da være forskel på, om man har fået borgerrettigheder, eller om man ikke har fået borgerrettigheder, i forhold til om man kan have ret til at opholde sig i landet.
Enhedslistens ordfører bliver ved med at sige, at der er problemer med de udvisningsregler, vi har, i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det vil jeg bare sige at der altså ikke er.
Vi har jo masser af papirer, hvori der står, at der ikke er nogen problemer.
Men Enhedslistens ordfører siger i stedet for, at hvis man ikke kan putte folk i fængsel, fordi man ikke kan bevise, at de rent faktisk havde til hensigt at sprænge nogle af os i luften, skal man bare lade dem være.
Ønsker Enhedslisten, at man skal lade være med at gribe ind, hvis man ikke kan bevise noget?
Justitsministeren har forklaret, hvorfor man griber ind, inden de, som er mistænkt for at lave bomber, står med sprængfærdige bomber.
Er det det, som Enhedslistens synes vi skal lade være med?
Skal vi for fremtiden lade folk komme så langt ud, at bomberne bliver lavet, før vi griber ind?
Er det det, som er Enhedslistens svar på det her problem?
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Vi taler om regler, der gælder for alle.
Derfor må der kunne svares på, og det må Socialdemokratiets ordfører også kunne svare på, om retssikkerheden gælder for alle mennesker, uanset hvor de er født, uanset hvilket statsborgerskab de har, og uanset i hvilket land de bor.
Det må man kunne sige ja til, og kan man ikke sige ja til det, er man ude på et skråplan.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Hr. Frank Aaen siger, at det her drejer sig om borgere, som har boet i Danmark hele deres liv, om danskere, der bare ikke har dansk indfødsret.
Der vil jeg bare spørge: Er det en viden, hr. Frank Aaen har?
Er der nogle af dem, som har været terrormistænkt, som har boet i Danmark hele deres liv, og som er danskere?
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Så det vil sige, at når de ikke er danske statsborgere, har de heller ikke et krav på retssikkerhed?
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Jeg synes da også, vi skal finde nogle løsninger, og jeg synes, at løsningen skal være, at de personer, som vi taler om her, selvfølgelig skal udvises af Danmark.
Men vi skal jo bare gøre os klart, at hvis man skulle hele den procedure igennem, som man normalt skal igennem, når vi taler om skyldig eller ikke skyldig i forbindelse med de rettigheder, der gælder for danske statsborgere, og hvis vi begyndte at lave sådan nogle restriktive regler for efterretningstjenesternes virke, så var det jo ikke sikkert, at de f.eks. ville haft haft mulighed for at gribe ind over for de planer, der var, om at slå tegneren Kurt Westergaard ihjel.
Alle de her spørgsmål kommer altså op: Skal man have lov til at gribe ind for at forhindre en forbrydelse, som man mener er på vej, eller skal man ikke osv.?
Der er en lang række spørgsmål, som kommer op, og som selvfølgelig kan diskuteres osv.
Men det, der bare må stå tilbage, er, at de her mennesker ikke er danske statsborgere; de er blevet vurderet til at være en fare for statens sikkerhed, og derfor er det afgørende, at vi har tillid til de mennesker, som kommer med den vurdering, og at vi også retter os efter den vurdering.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Jeg bliver jo nok nødt til at tage lidt til genmæle på kritikken af SF, og jeg vil sige, at vi ikke har det mindste imod udvisninger.
De skal bare ikke være administrative, der skal en domstol ind over.
Det er grundlæggende for SF, at retssikkerheden bliver sikret her.
I Dansk Folkeparti har man selv været med til at lave en konstruktion, hvor der ikke er en domstol ind over, og hvor man f.eks. ikke har mulighed for at inddrage Flygtningenævnet, så man rent faktisk ved, hvad der sker med de her mennesker efterfølgende.
Hvis man nu havde valgt at have en domstol ind over, kunne det være, at man kunne lave en konstruktion, hvor man kunne finde ud af, hvad der så skal ske med de her mennesker, så de ikke render rundt på gaden efterfølgende, og så de ikke er her på tålt ophold.
Altså, vi må finde nogle løsninger på de ting.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Jeg har simpelt hen svært ved at forestille mig, at Det Radikale Venstre kan blive klogere, men man skal selvfølgelig have øjnene åbne for, at der løbende kan ske nye ting.
Jeg synes også, det er interessant, at Det Radikale Venstre sådan set siger, at de i Folketinget laver panikløsninger i situationer, som pludselig opstår.
Altså, vi mener ikke, at det var en panikløsning, noget, som blev pustet op på grund af en bestemt hændelse.
Vi mener, det var en nødvendig lovgivning, og vi mener fortsat, det er en nødvendig lovgivning, og jeg synes, at de argumenter, der kommer frem her, bærer præg af en enkelt ting, nemlig at man ikke har et konkret svar på, hvordan samfundet skal håndtere de mennesker, som bliver vurderet til at være til fare for statens sikkerhed.
De partier, der er kritiske over for det her, har ikke et svar på det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg ved ikke, om det var et svar, men det går nok.
Jeg var selv medarrangør af en sympatidemonstration i forhold til USA samme aften, fordi det var en meget voldsom oplevelse, og jeg tror, det var meget voldsomt for store dele af den vestlige verden.
Jeg tror faktisk, at der er en lang række mennesker og i virkeligheden et stort flertal, der godt kan sætte sig ind i, at der var en helt særlig situation efter den 11. september 2001.
Der var en helt særlig stemning, der måske gjorde, at man kom til at udstrække lovgivningen lige vel langt nok.
Siden er vi blevet klogere, og derfor vil vi godt lave tingene om.
Jeg håber da også, at hr. Martin Henriksen på nogle punkter bliver klogere en gang imellem.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Her afslører Det Radikale Venstre jo igen fuldstændig, at der slet ikke er nogen konsekvens i Det Radikale Venstres linje på det her område.
Man har jo selv stemt for den lov, som vi administrerer efter i dag.
Jeg kan forstå, at det jo så må forholde sig sådan, at da Det Radikale Venstre stemte for loven, havde man altså en passende tillid til efterretningstjenesten, som man så tilsyneladende har mistet siden da.
Det må man jo have, eftersom man mener, at den lovgivning, man selv har stemt for, ikke længere er god nok.
Så man har vel mistet tilliden til efterretningstjenesten fra Det Radikale Venstres side.
Det synes jeg er trist.
Jeg synes, når vi nu taler om tillid, at det da ville være befriende, hvis Det Radikale Venstre havde lige så stor tillid til Dansk Folkeparti, som Dansk Folkeparti har til efterretningstjenesten.
Så kunne det rent faktisk være, at vi kunne opnå nogle resultater på det her område.
Altså, hvis man ikke er dansk statsborger, har man selvfølgelig ikke de samme rettigheder som danske statsborgere.
Sådan er det jo.
Når man bliver dansk statsborger, er der nogle rettigheder, der følger med, det er jo fuldstændig indlysende.
Ellers ville der jo slet ikke være nogen forskel på at være dansk statsborger og ikke at være dansk statsborger.
Men det er da helt klart, at det i mange andre sager vil være sådan, at man skal igennem retssystemet, uanset om man er dansk statsborger eller ej.
Det, man bare skal gøre sig klart, er, at det her er så alvorlige sager, at man simpelt hen bliver nødt til at skride ind, og hvis ikke man ønsker at skride ind, så må man komme med et alternativ til, hvad man så vil gøre, og der skal man bare gøre sig klart, at det alternativ vil være, at de her mennesker så går frit rundt i det danske samfund.
Og hvis ikke man har en bedre løsning end den, der ligger fremme her, så synes jeg, at man skal lade være med at puste sig op.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Det er jo næsten rørende at være vidne til al den tillid, hr. Martin Henriksen vil udøse over efterretningstjenesterne her i landet.
Man kunne nogle gange ønske sig, at hr. Martin Henriksen havde lige så meget tillid til landets lærere, når han gebærder sig som uddannelsesordfører, men det er der nok ikke nogen risiko for.
Jeg synes, det er helt utroligt, at man kan nære en så ubegrænset tillid til efterretningstjenesten.
Jeg tror, vi har en dygtig efterretningstjeneste, jeg tror, vi har en effektiv efterretningstjeneste, men ubegrænset tillid til, at efterretningstjenesten i samarbejde med andre dele af den udøvende magt kan vurdere, om folk i virkeligheden, som hr. Martin Henriksen kom til at sige, er skyldige, hvordan kan det hænge sammen med retsstaten?
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Jamen hr. Frank Aaen blander tingene sammen, og det er jo ikke første gang, så derfor kommer det ikke bag på nogen.
Men der er ikke tale om et skyldsspørgsmål - skyldig eller ikke skyldig.
Det er ikke det, vi diskuterer her i dag.
Det, der er tale om, er, at der er nogle folk, der er blevet vurderet til at være til fare for statens sikkerhed, og det er altså ikke at sammenligne med, at nogen er blevet dømt efter en voldsparagraf eller noget andet.
Det er simpelt hen ikke det samme.
Selv om vi kan være enige om, at det at blive dømt efter en voldsparagraf kan være meget alvorligt, er det her altså noget, der så at sige er større, fordi det vedrører statens sikkerhed, og det burde man altså have forståelse for i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Der er jo ikke nogen, der accepterer det som værende i orden, at terrorister bare går frit rundt.
Vi har bare den enkle opfattelse, at hvis nogen er terrorister, skal de for en domstol og idømmes en straf.
Det er jo hr. Martin Henriksen, der er ude på et skråplan, når han siger, at hvis politiet mener, at et menneske har begået voldtægt, tyveri eller drab, og måske ikke er dansk statsborger, så kan vedkommende bare idømmes en straf, herunder den straf at blive smidt ud af landet og forsvinde fra sin familie.
Det jo bare derfor, jeg spørger helt enkelt: Er det ikke sådan, at det helt universelt for alle mennesker gælder, at de ikke kan idømmes en straf, uden at det er sket ved en uafhængig domstol, for ellers er vi ude på et skråplan?
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Jamen det er jo sådan set ikke et skyldsspørgsmål, vi diskuterer her, og det skal Folketinget vel dybest set heller ikke diskutere.
Det er et spørgsmål om, at vores efterretningstjeneste har vurderet, at der er nogle personer, der er til fare for statens sikkerhed, og derfor har de anbefalet, at disse personer bliver administrativt udvist af Danmark.
Det er jo det, det handler om.
Jeg synes bare, at man skal gøre sig klart, at hvis man begynder at sige, at de her mennesker, som er blevet vurderet til at være til fare for statens sikkerhed, skal have de samme rettigheder som danske statsborgere, er resultatet bare, at vi så risikerer, at de ikke bliver udvist fra Danmark, og så render der mennesker, som er til fare for den danske stat, rundt i vores samfund.
Det er jo det, der er alternativet, og jeg synes, det er foruroligende, at der er nogen, der accepterer det som værende i orden.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Det er jo skræmmende at høre det blive sagt, at hvis mennesker af en myndighed er blevet vurderet til at være skyldige, så er de også skyldige.
Det er meget skræmmende.
Jeg må sige, at man bliver helt ked af at høre på, at det er blevet legalt og helt i orden at sige sådan fra Folketingets talerstol.
Jeg har to spørgsmål til hr. Martin Henriksen.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Ja, man må jo sætte sin lid til, at den embedsmandsgruppe, der nu bliver nedsat, har bedre og større fantasi end hr. Simon Emil Ammitzbøll, for den opgave, de lige præcis bliver pålagt, er at finde løsninger.
Og når hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke selv kan finde dem, må vi jo sætte vores lid til, at det udvalg, vi nu nedsætter, kan komme frem til det.
For der er behov for, at løsningerne bliver fundet, også selv om hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke personligt selv kan finde ud af, hvordan det skal være.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at det er krænkende, hvis der er terrorister, der går frit rundt i Danmark.
Så synes jeg, man skal putte dem i fængsel, hvis ikke man kan udvise dem.
Det er sådan et meget fornuftigt princip.
Det kan godt være, det er min fantasi, der ikke er god nok, men når jeg hører fra Socialdemokraterne og de øvrige partier bag dagens forslag til vedtagelse, at man skal have mere effektivitet i forholdet effektive udvisninger, kan jeg ikke komme i tanker om bare ét forslag til, hvad det er, man skal gøre.
Jeg synes ellers normalt, jeg godt kan komme i tanker om - selv når det er mine politiske modstanderes synspunkter hvad det måske er, de vil.
Men i det her tilfælde har jeg simpelt hen ikke den fjerneste anelse om, hvordan det er, man kan effektivisere.
For i dag adskiller det jo så smart, at hvis der er risiko for dødsstraf, tortur eller umenneskelig behandling, kan man ikke blive udvist; ellers kan man godt.
Hvis ikke man vil give køb på de tre principper, hvor er det så, man kan effektivisere?
Bare ét eksempel.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Det er min bedste overbevisning, at folk skal for en domstol.
Det er det retssikkerhedsmæssige princip, og det skal overholdes.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-10:
Jeg skal ikke trække det i langdrag, men jeg vil for en god ordens skyld gerne lige have Dansk Folkeparti til at bekræfte, at Dansk Folkeparti, herunder også ordføreren i den aktuelle debat, støtter forslaget til vedtagelse fuldt ud, og ifølge forslaget til vedtagelse lægges der op til, at arbejdsgruppen også skal beskæftige sig med retssikkerhed i forbindelse med de her spørgsmål.
Retssikkerhed og respekt for samtlige internationale aftaler og konventioner, Danmark har tilsluttet sig.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti står fuldstændig bag også den del af vedtagelsen.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Jeg vil bare lige spørge fru Karina Lorentzen, om ikke det er sådan, at en begunstigelse kan tildeles administrativt, og at den, der får den, bare kan sige nej til den, hvorimod man ikke kan tage en begunstigelse fra folk uden videre administrativt.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Det kan det da sagtens, men det, der er det springende punkt, er her, at der simpelt hen mangler en begrundelse.
Det nye er jo, at begrundelsen ikke skal være der, når man udviser administrativt.
Jeg mener bestemt ikke, at der er noget til hinder for, at PET kan arbejde, som de nu skal.
Og PET’s egen chef, Jakob Scharf, har faktisk meldt ud i medierne i går, at det somme tider er rigtig godt for PET og for PET’s omdømme og for tilliden til PET, at man har offentlige retssager.
Jeg synes, det er meget skadeligt for PET, at man hele tiden skal have en fornemmelse af, at de måske ikke har rent mel i posen.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Så vil jeg bare kort og klart spørge SF's ordfører, om en administrativt givet opholdstilladelse her i landet ikke kan fjernes administrativt.
Hvad har det i det hele taget med en domfældelse at gøre, med en retsprøvelse at gøre?
Det, der kan gives administrativt, kan det ikke også tages administrativt?
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Selvfølgelig skal de det.
Det er et meget, meget vigtigt arbejde, de laver, og selvfølgelig skal de have mulighed for at arbejde hemmeligt.
Men vi er samtidig også nødt til at være sikre på, at det ikke bliver en stat i staten.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Jeg vil såmænd bare ganske kort og helt klart spørge SF's ordfører, om SF går ind for og støtter, at vi har en efterretningstjeneste i Danmark, som skal have mulighed for at arbejde på den måde, som efterretningstjenester nu engang må arbejde på.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Jeg er overbevist om, at man kan køre de her retssager på en måde, så vi tilgodeser begge forhold.
Jeg stillede det her spørgsmål til en medarbejder fra PET på en konference, der lige har været om terrorbekæmpelse.
Hun ville ikke svare meget dybdegående på mit spørgsmål, men hun sagde: Vi kan det, politikerne beder os om.
Så selvfølgelig kan man det.
Jeg står naturligvis ikke her og siger, at de her retssager skal være offentlige.
Man har mulighed for lukkede retssager, man har bl.a. anvendt det i rockersager, og der er flere, som har arbejdet for PET, som siger, at man sagtens kan afholde de her lukkede retssager.
Det gjorde man sådan set også, før de fik de her beføjelser, og i øvrigt er der chefer for PET, der har været ude at kritisere det her.
De mener faktisk slet ikke, at man har behov for de her regler.
Tom Behnke (KF), 2008-04-10:
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre om konsekvenserne af SF's ædle motiver her, for hvis konsekvensen bliver, at Politiets Efterretningstjenestes arbejdsmetoder bliver afdækket og alverdens terrorister bagefter så kan gennemhulle systemet og vi dermed ikke kan dæmme op for terrorhandlinger, er det så en pris, SF vil betale?
Hvis konsekvensen er, at vi fremover ikke kan samarbejde med udenlandske efterretningstjenester og dermed ikke får nogen oplysninger og dermed ikke kan forhindre terrorhandlinger, er det så en pris, SF vil betale?
Hvis konsekvensen er, at de vidner, der står frem, bliver slået ihjel, 10 sekunder efter de har vidnet, er det så en pris, SF er villig til at betale for sine ædle motiver?
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Jamen jeg mener ikke, at jeg har givet udtryk for andet.
Jeg har tilmed henvist til internationale konventioner, hvor det faktisk står beskrevet, hvordan der er mulighed for eksempelvis at udvise mennesker administrativt.
Så fru Pia Christmas-Møller og de, som mener, at det er væsentligt at overholde internationale konventioner - og det er det jo sådan set også - kan sådan set være rolige, for det står beskrevet i de konventioner, at det, der er gældende i dansk lovgivning, er i overensstemmelse med disse.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-10:
[Lydudfald]…der er her i Danmark, naturligvis er beskyttet af retssikkerhedsprincipper af fundamental karakter.
Det er konsekvensen af det, vi lige har hørt fra ordføreren, og det er jeg tilfreds med.
Jeg forventer, at det bliver bekræftet.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Tak, hr. formand.
Så vil jeg bare gentage, hvad jeg har sagt før, at der naturligvis er retsprincipper, som også gælder for folk, der ikke er danske statsborgere, men man skal også gøre sig klart, at der selvfølgelig er en forskel på at være dansk statsborger og på ikke at være dansk statsborger.
Det er jo derfor, vi har den her diskussion, og det er derfor, at der er mulighed for, at man kan udvise administrativt, og det er jo derfor, vi i forslaget til vedtagelse vil have nedsat en arbejdsgruppe, der skal kigge på, hvordan man kan gøre det mere effektivt.
Tom Behnke (KF), 2008-04-10:
Jamen så er vi jo bare nået frem til, at det her er en gradbøjning af, hvordan man ønsker at indrette systemet.
For jeg kan forstå, at det, SF foreslår, altså er en form for retsmøder, hvor den person, som det hele handler om, ikke har adgang til at være til stede, hvor det ikke er sådan, at der kan være tilhørere, og hvor der ikke er nogen informationer, der kan komme ud.
Så er det altså et spørgsmål om, at man så alligevel har en anden måde at gøre tingene på.
Men så er det jo stadig væk en anden måde at gøre tingene på.
Så er det altså ikke et spørgsmål om at fordømme, hvad det er, som jeg f.eks. står for, så er det bare et spørgsmål om, at man har en anden model at køre efter.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Nu er det jo ikke altid, man er lige så kvik, som man burde være - det gælder i hvert fald for mit vedkommende - og jeg kom til at kløjes i det tidligere med hensyn til det her med længden.
Altså, det, der står fast, er, at der er tale om en klar forringelse for den ansatte, for den arbejdsløse, på begge punkter.
Hidtil har det været sådan, at man kunne få supplerende dagpenge i et antal uger inden for 1½ år.
Nu bliver det sådan ifølge det, som Det Radikale Venstre støtter, at man kan få supplerende dagpenge i et antal uger inden for 2 år, og først derefter kan man få en mulighed for en ny periode med supplerende dagpenge.
Hvordan kan det fremstilles som en forbedring?
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Jamen jeg tror, at hr. Eigil Andersen fuldstændig glemmer anledningen til den drøftelse, vi havde før, som gik ud på, at jeg prøvede at synliggøre for hr. Eigil Andersen, hvad man kan få ud af at have hænderne oppe af lommen og være i arbejdstøjet og søge indflydelse.
Regeringens forslag var oprindelig, at der skulle være en referenceperiode på 3 år, som så kom ned på 2 år.
Og der var det, jeg sagde, at jeg tror, at enhver lønmodtager vil være enig i, at det dog er bedre, at den er på 2 år, end at den var blevet på 3 år.
Det var bare for at illustrere over for hr. Eigil Andersen, som formentlig ikke er i vane hermed, at man altså kan få indflydelse ved at være med inde ved forhandlingsbordet.
Og det er jo bl.a. det, som vi har bidraget til og været meget glade for samtidig med de andre ting, jeg påpegede, om at kunne holde hånd i hanke med, at den trepartsaftale fører til flere fuldtidsstillinger i det offentlige.
Det er en del af aftalen, at vi holder øje med det og er klar til at tage initiativer, hvis det viser sig ikke at være nok.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Som stedfortræder for vores arbejdsmarkedsordfører, hr. Knud Kristensen, der ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at tilkendegive følgende: Jobplanen tager udgangspunkt i at øge udbuddet af arbejdskraft på det danske arbejdsmarked.
Ændringen af reglerne har til formål at understøtte den målsætning, herunder at skabe flere fuldtidsstillinger, at arbejdsgivere og arbejdstagere i samarbejde udvikler et fremtidigt arbejdsmarked med flere fuldtidsstillinger.
Lovforslaget fjerner ikke retten til supplerende dagpenge, men reducerer retten til 30 uger inden for en periode på 104 uger.
Det vil på landsplan kunne skabe ca. 1.700 fuldtidsjob på baggrund af lovforslaget, og det vil også medvirke til at fjerne den myte, at den nuværende supplerende dagpenge-ordning er med til at finansiere arbejdsgiverbetalt manglende planlægning.
Det er også et led i, at jo flere medarbejdere vi har i landet, jo færre arbejdstagere er der behov for at rekruttere fra andre lande.
Med de ord støtter De Konservative forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Jeg tror også her, at virkningen vil være meget, meget mikroskopisk.
I forhold til de store ulemper, man påfører lønmodtagere ved en væsentlig indtægtsnedgang, som der er tale om her, står den lille fordel slet ikke mål med den ulempe, der er.
For så vidt angår referenceperioden, som jo er den periode, inden for hvilken man kan få supplerende dagpenge, er det sådan i dag, at man kan få supplerende dagpenge inden for en periode på 70 uger.
Det bliver så ændret til 2 år - her kommer jeg lidt i tvivl tallene, må jeg så være ærlig at sige, men jeg mener ikke, at den ændring, der her er tale om, er en, som har nogen væsentlig betydning.
Det, som har den store betydning, er, hvor mange uger man kan få de her supplerende dagpenge, og det står fast, at det bliver sat ned fra 52 uger til 30 uger.
Så alt i alt er det en klar forringelse for lønmodtagerne.