runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-05-10:
Jeg vil også starte med at takke for det gode samarbejde med ordføreren her i alle mulige sammenhænge.
Ordføreren fremhæver det her med finansieringen af forslaget.
Til det vil jeg bare sige, at det kan være svært på forhånd at vurdere, f.eks. hvor omfattende et måleprogram man skal sætte i værk, især på det her niveau i et beslutningsforslag.
Jeg har lige brug for at sige, at der groft sagt findes to typer forureninger: dem, der kan nedbrydes, og dem, der ikke kan.
Når vi taler om tungmetaller, som det her er, er det jo stoffer, der bliver der altid, når man har placeret dem i miljøet.
De bygges op og lægges til over tid, og det vil sige, at det, vi taler om her, altså er, at vi ødelægger landbrugsarealer i Danmark, så man ikke på sigt vil kunne bruge dem til at producere fødevarer eller foder, fordi de simpelt hen bliver giftige arealer, som på sigt altså bliver ubrugelige.
Vil ordføreren i det lys ikke give mig ret i, at så er en mindre finansiering nu og her og over de kommende år af et måleprogram måske mindre vigtigt?
Simon Kollerup (S), 2016-05-10:
Lige præcis den her del af debatten understreger for mig, at vi har behov for at få lagt et grundlag frem, vi kan være enige om.
Jeg mener også at kunne huske undersøgelser fra Aarhus Universitet, der viser, at det generelle billede er, at når man anvender husdyrgødning i dag, så overholder man klart de grænseværdier, som gælder for slam.
Det er jo bare det, vi er nødt til at få belyst og have det rigtige grundlag for – kombineret med, som fru Maria Reumert Gjerding helt rigtigt nævner, at vi så også har nogle omkostningseffektive redskaber at kunne træde ind med.
De to ting følges i min verden ad, og der mangler vi bare et solidt grundlag at stå på for begge fundamenter.
Det er i hvert fald et godt aspekt at have med.
Jeg tror faktisk også, at jeg kan bladre tilbage i min ordførertale og remse de aspekter op, som jeg mener skal balancere hinanden i det her arbejde, vi skal i gang med, for at løse den udfordring, der er på det felt.
Der er dyrevelfærdsspørgsmålet afgjort en problemstilling.
Miljøspørgsmålet, jordbundsudfordringen, som hr. Søren Egge Rasmussen kom ind på, er det også, men erhvervslivet er også et aspekt, der skal balanceres i det her, i hvert fald når man er socialdemokrat og kigger på det her forslag.
Jeg mener, det er godt at tage stilling til det her.
Det afgørende for os er, at vi får kortlagt, hvor stor udfordringen i virkelighedens verden er.
Jeg er helt sikker på, som jeg sagde tidligere, at ministeren også har mulighed for at oplyse udvalget om bl.a. de undersøgelser, der er fra Aarhus Universitet og andre steder, om det generelle niveau for den gylle, der bliver kørt ud.
Hvor ligger det henne, når man sammenligner med grænseværdierne for slam?
Det overblik mangler vi bare i udvalgsarbejdet, og det er det, vi efterlyser.
Jeg synes, det er en god idé, at der bliver taget stilling til spørgsmålet, og at der bliver taget stilling til at undersøge problemets omfang.
Det er også det, jeg hører min kollega fru Maja Panduro, som her er gengivet i brudstykker, gå ind for.
Så i den forstand er der ikke noget nyt i det.
Jeg er bare nødt til at understrege, også over for SF, som vi også har et godt samarbejde med på det her felt, at vi ser udfordringen.
Vi ser den, men vi er ikke enige i, hvor akut problemet er.
Derfor er det bare, at vi tillader os at gøre os den umage at foreslå, at der skal grundigere undersøgelser til af det.
Det er jo også det, fru Maja Panduro har efterlyst i det samråd.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Jeg hører det, som om Socialdemokraterne tilbage i november mente, at det er vigtigt, at ministeren tager stilling til, om niveauet skal sidestilles med spildevandsslam.
Ministeren sagde jo dengang, at der ikke kommer til at ske noget, og at der bliver lavet nogle flere undersøgelser.
Nu siger ministeren, at der ikke kommer til at ske noget, og at der bliver lavet flere undersøgelser.
Mener ordføreren, at det burde være det samme niveau som spildevandsslam?
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-10:
Tak for det, formand.
Først vil jeg godt sige tak for beslutningsforslaget, om ikke andet for, at vi får debatten.
Da jeg i sin tid startede som miljøordfører og fik en opringning fra en journalist, der fortalte om det her med zink og kobber i jorden, tænkte jeg: Hvad i alverden er det, der foregår?
Om ikke andet er det da en øjenåbner.
Jeg synes, det er rigtig godt, vi får diskuteret det.
Jeg er meget på bølgelængde med den socialdemokratiske ordfører, hvad angår begrundelserne for et afslag på at tilslutte sig beslutningsforslaget.
Jeg vil godt sige, at jeg egentlig synes, at det er noget, vi skal tage rigtig alvorligt, og måske ikke kun, hvad angår landbruget, men også hvad angår spildevandsslam.
Som jeg forstår det, ophober zink og kobber sig gradvis, når man putter det ud i jorden, og det er meget svært at få til at forsvinde.
Så har jeg måske personligt lidt svært ved at forstå, hvorfor vi tillader en eller anden mængde overhovedet.
Hvis man virkelig synes, det her er et problem, så lad os gøre noget.
Lad os finde ud af, hvad vi kan gøre.
Jeg besøgte for 3-4 måneder siden en lille virksomhed i Nordjylland, som rent faktisk kan fjerne tungmetaller fra spildevandsslam.
Men det koster selvfølgelig nogle penge.
Hver eneste gang vi har sådan nogle forslag her, er det hele tiden en afvejning af, hvad vi kan gøre, hvad det koster, hvem der vil betale, hvem der kan betale, og hvordan vi får løst det her, når der er de her problemer.
Jeg må bare sige, at i mange af de beslutningsforslag, vi ser lige for tiden, synes jeg, man har meget fokus på problemet alene.
Det kan jeg sådan set godt forstå, og det har jeg stor respekt for.
Men nogle gange, når vi har de her debatter, glemmer man måske, at når vi skal finde en løsning, er der afsindig mange ting, vi skal tage højde for.
Jeg synes egentlig, at den socialdemokratiske ordfører indrammede det meget godt.
Vi har et erhverv, vi skal tage hensyn til; vi har noget dyrevelfærd; vi har simpelt hen så mange ting; vi har noget økonomi.
Derfor vil jeg godt på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi selvfølgelig anerkender, at det ikke er i orden, at der bliver problemer med jorden, og at der kommer tungmetaller ud i jorden.
Det synes jeg ikke er særlig rart.
Jeg synes også, vi skal gøre noget.
Så er det et spørgsmål om, om vi skal gøre noget i morgen, eller om vi har lidt tid at løbe på.
Sådan som jeg hører de vurderinger, der er, har vi lidt tid at løbe på, og vi skal gøre det rigtige.
Jeg vil klart anbefale, at man måske besøger den lille virksomhed, som ligger i Nordjylland, og prøver på at finde ud af, om det her rent faktisk teknologisk er noget, vi kan gøre noget ved.
Det gælder også spildevandsslam.
For hvis det uanset grænseværdier er et problem, hvorfor tillader vi det så overhovedet?
Så jeg synes, beslutningsforslaget er godt, men med stort set de samme begrundelser som Socialdemokraterne vil vi i Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, og det har også noget med finansieringen og mange andre hensyn at gøre.
Men jeg er meget positiv over for at tage problemstillingen alvorligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den imødekommenhed, jeg i hvert fald hører.
I forslaget lægger vi netop også en overgangsordning ind, for at man som landmand ikke skal komme i klemme mellem gamle og nye regler, og så må man jo diskutere, hvor lang tid den overgangsordning skal tage.
Da vi diskuterede det i efteråret, var der en række eksperter, som var ude at sige, at nu ville regeringen jo have mere gylle ude på markerne i forhold til landbrugspakken, og der sagde en af de her eksperter i tungmetaller og ekspert i antibiotikaresistens, professor Hans Jørn Kolmos fra Odense Universitetshospital: Hvis man vil sprede mere gylle, må det også være et krav fra samfundets side, at gyllen indeholder væsentlig mindre zink og kobber, så den samlede belastning i det mindste ikke forøges yderligere.
En anden sagde: Jeg er bekymret over regeringens plan om at tillade mere gylle på den danske agerjord.
Det vil øge miljøbelastningen af jorden, da svinegyllen er fyldt med tungmetaller.
Det var en anden ekspert i antibiotikaresistens, Henrik Westh, der sagde det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Jeg vil sige, at lige præcis i det her specifikke tilfælde er jeg faktisk enig med miljø- og fødevareministeren i, at det her er belyst ganske grundigt.
Der ligger mange, mange svar.
Der blev slået alarm; en række forskere kom på banen og sagde: Det her er et meget stort problem, som vi bliver nødt til at gøre noget ved.
Så vi ved jo godt, hvor mange overskridelser der er.
Vi ved godt, hvor grænseværdierne er overskredet.
Og vi ved også, hvor der er overskredet i forbindelse med foder.
For det er jo, fordi smågrisene fravænnes for tidligt.
Er det det, der mangler på nuværende tidspunkt?
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-10:
Jeg forsøger virkelig også på at fortælle, at jeg anerkender det problem.
Jeg anerkender det sådan set også i forhold til spildevandsslam.
Jeg forstår måske ikke helt forslagsstillerne, i forhold til at man kun problematiserer det fra landbruget, men ikke fra spildevandsslam.
Altså, forstå mig ret: Hvis man synes, det er et problem, hvis man ved, at zink og kobber ophober sig i jorden, er det vel et lige så stort problem fra spildevandsslam, og så bør vi da gøre noget i forhold til overhovedet at smide det ud.
Meget af det spildevandsslam, der er, bliver faktisk eksporteret til Norge, og så putter vi det ned i et eller andet fjeld deroppe.
Det er da rigtig godt, med tungmetaller og det hele – det giver ikke nogen mening, i min optik, hvis man gerne vil gøre noget for miljøet.
Så jeg forstår godt, hvad det er, fru Lisbeth Bech Poulsen siger, og jeg forstår godt, at når man putter mere gylle ud, er der også en risiko for mere zink og kobber i jorden.
Men jeg synes bare, at løsningen er en meget bredere vifte – hvis jeg får udtrykt mig korrekt – altså at man skal se på problemet som helhed.
Zink og kobber i jorden, tungmetaller i jorden er jo ikke i orden, og så er jeg sådan set ligeglad med, hvor det kommer fra.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
For et halvt års tid siden havde jeg den daværende miljø- og fødevareminister i samråd om selv samme spørgsmål, om zink.
Den daværende ordfører for Socialdemokraterne, fru Maja Panduro, sagde: Det er presserende, at Eva Kjer Hansen tager stilling til, om hun vil indføre grænseværdier for tungmetaller i gylle, og om hun vil afsætte midler til at analysere gylle for tungmetaller, ligesom det sker for spildevandsslam.
Det synes jeg ligger ret godt op af det, som vores tre partier ønsker os i det her beslutningsforslag.
Er der noget, der har ændret sig for Socialdemokraterne?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Tak for spørgsmålet.
Da regeringen er af den opfattelse, at vi ikke har et akut problem, men har tid til at løse den her problemstilling i EU-sporet, så mener vi, at den vej, vi bevæger os på, er den rigtige.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Synes ministeren, at grænsen for, hvad der må være af tungmetaller i spildevandsslam, er passende?
Jamen det er jeg egentlig enig med ordføreren i.
Altså, vi kan jo ikke have en nulgrænse, for zink og kobber er naturligt forekommende, men man kunne sagtens diskutere, om grænsen for spildevandsslam skulle være lavere.
Når vi har fremsat det her forslag, er det jo også for ikke at gå fuldstændig ud ad en tangent, hvor vi ikke kan mødes med resten af Folketingets partier, men sige: Er det ikke mærkeligt, at vi har en grænse for spildevandsslam, der ender ude på markerne, men vi har ikke nogen grænser for husdyrgødning, der ender ude på markerne?
Og det er jo ikke kun et miljøproblem, det er også et sundhedsproblem, fordi tungmetaller er så skadelige for os.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Det vil jo altid være en afvejning, i forhold til hvordan man anvender spildevandsslam.
Så det kommer lidt an på, inden for hvilke sektorer og i hvilke anvendelsesmetoder og -metodikker, men generelt set er det niveau, vi har i øjeblikket, passende.
Det er regeringens opfattelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Jeg tror godt, ministeren kunne regne ud, at jeg talte om det spildevandsslam, der bliver brugt som gødning på markerne.
Jeg forstår jo godt, hvad det er for en kattepine, ministeren er i, for vi har indrettet en landbrugsproduktion, hvor staldsystemer og alt muligt andet er indrettet til, at grisene skal tages fra så tidligt, men det er altså en sundhedsrisiko for alle os andre, at der bliver sendt så mange tungmetaller ud på markerne.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Tak for spørgsmålet.
Nu håndterer vi jo som regel den slags problemstillinger relativt godt i Danmark, fordi vi har kontrolsystemer til at håndtere det.
Vi har jo målinger af alting, vi fører kontrol med det, og naturligvis er vi i regeringen akkurat ligesom fru Lisbeth Bech Poulsen selv optaget af, at vi ikke får overbelastninger, bl.a. på vores jordbrugsarealer, i forhold til udbringning af slam og lignende.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne lægge mig lidt i forlængelse af de foregående to spørgere, for det er jo ikke, fordi vi ikke ved, hvad der skal til.
Vi ved, at problemet er, at svinene får for meget zink.
Det optages ikke i grisen, men det ender derimod i gyllen, som bliver spredt på landbrugsjorden, og noget af gyllen overskrider grænseværdierne, som findes for spildevandsslam.
Og der er meget alvorlige advarsler fra alle mulige, der har forstand på det her, om, at det er helt uholdbart, at der sker de her ophobninger med giftige tungmetaller i vores landbrugsjord.
Jeg vil bare spørge ministeren: Mener ministeren, at det, som EU er på vej med nu, som er en reduktion af tilsat zink i foderet, er tilstrækkeligt til at nedbringe zinkindholdet i gylle, så det her problem ikke øges, men derimod reduceres?
Men skal der yderligere initiativer til end det, som EU lægger op til nu, altså at reducere grænsen for, hvor meget zink der må være i foder, med 20 pct.?
Er det nok, også når man ser det i perspektiv af landbrugspakken, der jo øger antallet af dyreenheder, hvilket alt andet lige må medføre, at der kommer mere gylle ud på de danske marker?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Ja, det er det regeringens holdning at det er.
Men det er klart, at nu skal vi jo se, hvordan forslaget lander endeligt senere her i maj måned.
Men som udgangspunkt er det tilstrækkeligt.
Jeg vil da gerne sige, at ligesom fru Maria Reumert Gjerding også har en interesse i det her, er det jo væsentligt hele tiden at arbejde med modeller, hvor vi ser den minimale belastning.
Men det skal altså holdes op over for produktionsformer og lignende, og det er jo den afvejning, som regeringen har fortaget også i det her forhold.
Derfor mener vi, at det, som EU lægger op til, er tilstrækkeligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Der er jo en del forskere, der har udtalt sig om det her problem med tungmetallernes påvirkning af miljø og natur, bl.a. seniorforsker John Jensen fra DCE, Aarhus Universitet, som har udtalt: »Det er ikke bæredygtigt at fortsætte med at tilføre landbrugsjorden så store mængder zink og kobber, som det sker nu. Metallerne vil på sigt påvirke jordmiljøet og potentielt skade jordens funktionalitet og biodiversitet.
Zink og kobber, der er akkumuleret i jorden, kan ikke fjernes igen ...«.
Vi fik at vide, at der kunne komme et zinkproblem med tiden, og at man holder øje med den påvirkning af vandmiljøet, der sker.
Men i ministerens tale var der intet om, at man også holder øje med, hvad der kunne ske i jorden og med jordens frugtbarhed, og hvordan det kunne reducere den mangfoldighed, som der er i en frugtbar jord.
Jeg vil godt høre, om det er rigtigt, at der slet ikke foretages analyser af, hvad der egentlig sker under jordoverfladen.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Jeg er da glad for at høre, at Enhedslisten har en opfattelse af, at vi har noget frugtbar jord, for jeg har hørt spørgerens kollega tale om en biodiversitetsmæssig ørken et hav af steder i det her land, så det er da en fornøjelse, at der også er frugtbare jorder hos os.
Dertil vil jeg sige, at vi ikke mener, der er et akut problem, men vi følger det naturligvis, og det er vi også forpligtet til, og det lever vi selvfølgelig op til som regering.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Der findes frugtbar jord i Danmark, og det findes jo bl.a. ude hos de 7 pct., der er økologer.
De har et varieret sædskifte og tænker meget på, hvordan man dyrker jorden.
Så er der så andre dele af landbruget, som dyrker på en måde, som slet ikke tager hensyn til, at man skal leve på den jord i flere generationer.
Så det er ikke korrekt.
Jeg vil godt høre ministeren, om ikke han er bekymret for den tendens, der er, med, at der bliver produceret flere smågrise til eksport i Danmark.
For det vil jo sådan set medføre, at der er flere smågrise, der skal fravænnes, og dermed vil der være et større forbrug af zink og kobber.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Nej, regeringen er optaget af, at der kan produceres flere smågrise og slagtesvin i Danmark.
Det skaber arbejdspladser, det skaber eksportindtægter, og det er vi særdeles optaget af.
Så vil jeg bare sige til ordføreren, at der vel ingen er – landmænd, der skal videregive gården i generationer – der ikke er bevidste om, at man ikke skal udpine sin jord, men sikre en frugtbar produktion, for ellers gør man jo næste generation en bjørnetjeneste.
Så det tror jeg nok at spørgeren lige skal korrekse sig selv på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten er meget glade for det samarbejde, vi har med Socialdemokraterne på landbrugsområdet, bredt set.
Men jeg synes nu nok, at den her ordførertale lidt indeholdt noget lirumlarum.
Det er jo ikke, fordi vi ikke ved, hvordan det her problem opstår; det ved vi udmærket godt.
Det er, fordi der kommer for meget zink i foderet til smågrise, eller fordi zink bruges som medicin til smågrise og svin i det hele taget.
Vi ved også, at de koncentrationer, der er i jorden på nuværende tidspunkt, er alt for høje – i 45 pct. overskrider de de såkaldte nuleffektniveauer.
Hvad er det, Socialdemokraterne fortsat ikke mener vi ved, for at vi kan gå i gang med at løse det her problem, der jo bare vokser – også med den landbrugspakke, som vi jo heldigvis står sammen om at kæmpe imod?
Simon Kollerup (S), 2016-05-10:
Jeg kan bekræfte det gode samarbejde og vil også gerne kvittere for det – særlig jo i forbindelse med de udfordringer, som landbrugspakken giver.
Og der er også nogle aspekter, som rører ved det her element.
Men det, som det jo er værd at undersøge og få belyst, er selvfølgelig først og fremmest problemets omfang.
Og jeg er helt sikker på, at ministeren og ministeriet kan levere brugbare resultater til udvalgsarbejdet, så vi får et præcist billede af, hvor mange steder man overskrider grænseværdierne i forbindelse med de her gylleudfordringer.
Men den anden side af undersøgelser er jo også at få undersøgt, hvordan man omkostningseffektivt kan gøre noget ved problemet.
Det handler for mig om – og der er vi så måske en lille smule uenige i nuancerne omkring det her – at man, når man skal håndtere en udfordring, gør det på en måde, som også er under hensyntagen til erhvervet – sammen med de hensyn, vi gerne vil tage til vores sundhed, dyrevelfærd osv.
Så i min optik afventer vi stadig væk nogle omkostningseffektive redskaber.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Jamen al respekt for dem, som producerer økologiske varer, de skal såmænd bare gå til den.
Det er jo forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal i indkøbskurven, og jeg tror også, at vi begge to nogenlunde kender fordelingen af, hvem der køber, og hvor meget der bliver købt økologisk, og hvor meget bliver købt konventionelt.
For mig som Venstremand er alle fødevarer gode varer, når de bare overholder de regler, vi har på området, med hensyn til fødevarekvalitet og sikkerhed osv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Jeg undrer mig over, at Venstres ordfører ligesom kan italesætte, at der slet ikke er et problem, når vi har haft et samråd tidligere her i år, hvor Eva Kjer Hansen, den tidligere fødevareminister, kom frem med noget fakta om nogle undersøgelser, der havde været foretaget, der viste, at 27 pct. af gyllen var så forurenet af tungmetaller, at den burde være blevet kørt på kontrolleret losseplads, hvis den havde skullet overholde de regler, der var i slambekendtgørelsen.
Der havde vi nogle væsentlige overtrædelser af, hvad man ellers ville acceptere, hvis det var efter slambekendtgørelsen, man skulle køre det her gylle ud.
Så jeg har svært ved at forstå, at ordføreren forsøger at snakke sig helt udenom, at der er et problem.
Vi har sådan set konstateret, at der er et problem, og ordføreren vil bare have, at der bliver undersøgt endnu mere, mens der trædes vande og problemet ikke løses.
Jeg synes, det ikke er rimeligt.
Jeg vil godt høre ordføreren, om det ikke er korrekt, at vi allerede nu har et problem.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Jeg har tværtimod direkte i min ordførertale sagt – jeg tror, jeg brugte det udtryk – at der er en udfordring på området, og at vi skal have løst de her ting og fundet frem til de rigtige løsninger på dem.
Så det må ligesom bero på spørgerens egen misforståelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-10:
Og løsningen er jo meget simpel, og den findes allerede, og den har været praktiseret tidligere.
Man kan endda opnå en bedre dyrevelfærd.
Man kan bare lave en senere fravænning af smågrisene.
Altså, det er en systematisk dyremishandling, der foregår derude, som alle lukker øjnene for, fordi det foregår inde i en stald.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det ville løse meget, hvis man havde en senere fravænning af smågrisene.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Jeg må tage afstand fra spørgerens hentydninger til, at der foregår systematisk dyremishandling derude i staldene.
Det er ikke min opfattelse, at der gør det.
Tværtimod glæder jeg mig over, at Danmark er et af de lande, der har den allerbedste dyrevelfærd.
Er der så stadig væk nogle ting, der altid kan gøres bedre?
Ja, det er der altid.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvor ordføreren har den viden fra, at vi har en markant bedre dyrevelfærd i Danmark end i andre lande.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er: Det her forslag handler jo om at indføre grænseværdier for tungmetaller i gylle, der sådan set svarer til det, som man nu har i slam.
Hvorfor skulle det ikke være sådan?
Christian Poll (ALT), 2016-05-10:
Jo, men vi har en ret god vækst og beskæftigelse i det økologiske landbrug, og de har jo en senere fravænning og dermed også et mindre forbrug af zink og kobber.
Så på den måde kan man sige, at vi sådan set har en løsning, vi kan tage fat i, og at det er en af de gode løsninger, som løser problemet ved kilden, i stedet for at vi accepterer et problem og så forsøger at rydde op efter det.
Er det ikke den type løsninger, vi gerne vil have?
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Som jeg allerede har markeret i min ordførertale, erkender vi i Venstre, at der er nogle udfordringer, og da der ikke ligger nogen klare, præcise løsninger for, hvordan det kan håndteres i dag, så er måden at gøre sådan noget på at få det undersøgt og få fundet frem til, hvordan det kan håndteres.
Det er lige præcis det, som jeg har svaret på en række gange nu, og det kan jeg så gentage.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-10:
Men det er jo lige præcis det, der også ligger i forslaget, nemlig at vi holder øje med, hvor meget zink og kobber, altså tungmetaller, der bliver tilført landbrugsjorden, og hvor meget der ender i fødevarer, som ender på spisebordet, også hos danske familier.
Vi skal holde øje med det her – det er det, der ligger i beslutningsforslaget – og så skal vi finde ud af at indføre grænseværdier, fordi grænseværdier, også i slam, er der af en årsag.
Det er ikke tilfældigt, at man har indført dem.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at vi i hvert fald skal derhen, at der kommer grænseværdier, også for gylle?
Erling Bonnesen (V), 2016-05-10:
Derfor er det også sådan, at når der ligger nogle udfordringer, skal de undersøges, og så skal man finde en løsning og få det håndteret.