Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Vi er nået frem til tredjebehandlingen af den her meget omfattende skattereform.
Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti er vældig begejstrede og stolte, for de har fået flertal for en skattereform, som er pilskæv, som øger uligheden i Danmark, som er en forkert krisemedicin, og som ikke sætter ind der, hvor det ville være mest effektivt, hvis man skal gøre noget ved den voksende ledighed, de mange konkurser, de pressede virksomheder.
Man kunne have investeret i offentligt byggeri og andre ting, som ville give langt større effekt på beskæftigelsen end de her skattelettelser, man gennemfører nu.
Skattereformen tager heller ikke fat på at løse op for det enorme efterslæb, vi har i den danske velfærdssektor, hvor man gennem årene har ladet stå til, og hvor vi har et kæmpe investeringsefterslæb; skoler, ældreboliger, sygehuse bliver nedslidt, og man kunne her have løst flere opgaver med ét smæk, fået et bedre velfærdssamfund, flere i beskæftigelse og have gjort noget mere for virksomhederne for at løse krisen.
Det vil man ikke, men laver i stedet for en svagt finansieret skattereform, som er pilskæv, og man svigter både de ledige og det danske samfund.
Den her skattereform er skæv, selv om man febrilsk prøver at komme uden om det og forsøger at holde fast i, at den er vældig socialt afbalanceret, som man havde lovet det.
Men eksemplerne er fuldstændig tydelige i de papirer, som regeringen selv har lagt frem, over fordelingen.
Det er altså nettotal, og de viser, at de 10 pct. dårligst stillede får omkring 1.000 kr. i skattelettelse, de 10 pct. rigeste får omkring 16.400 kr., og nogle meget højtlønnede får over 100.000 kr. om året i skattelettelse.
Der bliver en stigning af afgifter i forbrugerpriserne, så hvis man er lejer, bliver de penge, som de lavtlønnede har, hurtigt spist op, for huslejen stiger, og mange priser kommer også til at stige.
Så reelt vil mange mennesker faktisk tabe på den her skattereform – men selvfølgelig kun dem i bunden.
De velstillede skal nok få en kæmpe skattelettelse.
Ser man lidt mere ud over puljen af penge, der bliver delt ud, viser det sig, at de 20 pct. rigeste danskere faktisk får 50 pct. af samtlige de skattelettelser, der bliver givet.
Man laver aktieskattelettelser, som entydigt gavner i toppen af samfundet, og alligevel bliver man ved med febrilsk at fastholde, at det her er vældig socialt afbalanceret.
Det har selvfølgelig ingen gang på jorden.
Man kan nu tage hjem til kernevælgerne i Champagnedanmark, som må være vældig tilfredse, tage hjem til Gentofte eller til spidsborgerne i Herning, der i forvejen har deres på det tørre, og fortælle dem, at de nu skal have nogle kæmpe skattelettelser.
Den borgerlige regering øger uligheden i samfundet, begunstiger de rigeste, giver forkert krisemedicin, svigter de ledige, og så går alt, som det skal, hvis man har en borgerlig indstilling til samfundet.
Derfor kan jeg godt forstå, at man er vældig begejstret og vældig stolt i Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, men det er vi ikke i SF.
Det er ikke, fordi vi ikke gerne ville have en reform af skattesystemet, det har jeg haft lejlighed til at sige heroppefra og i den offentlige debat masser af gange, vi ville gerne have en reform af skatten, hvor det blev dyrere at forurene, og hvor der kom mindre skat på arbejde.
Vi ville gerne tage ansvar for at få en bred skattereform.
Jeg tror faktisk, vi ville have fået en bedre reform, hvis vi havde været med.
Jeg tror også, det ville have været bedre for danskerne og for det danske samfund, hvis man havde fået en bred reform.
Men forudsætningen skulle jo være, at den var socialt retfærdig, at de afgifter, man indførte, var indrettet klogt, at man ikke skævvred samfundet, at man gav den rigtige krisemedicin.
Ingen af delene har regeringen villet være med til, og derfor er det jo ikke så mærkeligt, at vi ikke kan være med til den reform.
Selv om vi har haft den nogle gange nu – så sent som i går og altså igen i dag – viser det sig, at den afgørende forligspartner, som faktisk kunne have sørget for, at vi ikke fik så skæv en skattereform, nemlig Dansk Folkeparti, simpelt hen ikke har gennemskuet den eller set, hvad der er i den.
De er kommet frem med en helt ny læsning af den; de sætter plusser og minusser på andre måder i de opgørelser, der er over, hvad konsekvenserne må være.
I hvert fald siger man i modstrid med de svar, der er kommet fra Skatteministeriet, at ingen kommer til at tabe på reformen.
Man fastholder krampagtigt, at uligheden ikke stiger, selv om det står sort på hvidt i det, som man vedtager.
Man fastholder, at hjemmeserviceordningen ikke bliver forringet.
Det er et løfte, regeringen har givet, og det er en ordning, som hjælper de ældre.
Alligevel er Dansk Folkeparti med til at skære ned på den med den her skattereform, men man fastholder, at der ikke er noget i vejen.
Da man fandt ud af, at der faktisk var noget med hjemmeserviceordningen i skattereformen, og at man forringer den her, lod det i går til, at det kom som en stor overraskelse for fru Pia Kjærsgaard.
Nu har vi behandlet den i noget tid, og vi skal sådan set stemme om den lige om et øjeblik, så det ville have klædt en ret vigtig forligspartner i den her sammenhæng rent faktisk at have sat sig ind i tingene først.
Så siger man, at de rigeste selv betaler for de der store skattelettelser.
Det passer ikke.
Det var nettotal, jeg læste op før, som altså siger, at skattelettelserne er komplet skævt fordelt, også efter at vi har taget finansieringselementerne ind.
Det er energiafgifter, nogle afgifter på chokolade, slik og is, på cigaretter og på andre ting, der finansierer det, og det er forringelse af nogle fradrag, der finansierer det.
Så er der en enkelt ting om ratepensionsordningen, hvor der bliver sat en stopper for de meget, meget store fradrag, man har kunnet have der.
Det er en politik, der i lang tid har været oppositionens, og skatteministeren sagde så sent som i december, at det ville være forfærdeligt, hvis man lavede om på den, så den ville han sandelig fastholde.
Han glædede sig absolut ikke til den dag, hvor oppositionen fik smadret det fremragende system, man havde, med store fradrag på pensionsopsparinger.
Men nu gør man det så, og det er selvfølgelig godt nok, men det er så også en af de eneste ting, man kan sige de rigeste faktisk selv er med til at betale for.
At man skærer ned på bundskatten, gør sådan set kun de rige gladere, for så får de skattelettelser af en endnu større del af deres indkomst.
Hvis de så finansierede det selv, var det måske rimeligt nok, for så fik de dårligst stillede jo også noget ud af det.
Sådan ville jeg tænke, men man lader jo faktisk pensionister og lavtlønnede selv betale i det her fantastiske bluffnummer, som ingen sikkert opdager, for hvem dælen følger med i, hvad der sker med § 20 i personskatteloven, nemlig at man næste år lige lader være med at ændre på nogle fradrag, lader være med at regulere dem op.
Så det står sort på hvidt i svarene, der er givet fra skatteministeren: 1.900 kr. bliver personfradraget mindre.
Hvem går det hårdest ud over?
Pensionister og lavtlønnede.
Tillykke til Dansk Folkeparti.
Jeg ville altså ønske, at de havde læst det hele lidt bedre, inden de satte deres underskrift på den her reform.
Så har der været en masse diskussion om, hvorvidt det her nu er ærligt.
Er det ærligt af oppositionen at gøre, som vi gør, når vi tager os tid til at tænke os om, inden vi lægger vores skatteudspil frem?
Jeg må bare minde om, at før valget sagde oppositionen ærligt, at vi gerne ville have en Skattekommission og have et klogere skattesystem, end vi har i dag.
Da sagde regeringspartierne og Dansk Folkeparti, at det under ingen omstændigheder kunne komme på tale, og at det er nøjagtig det samme som at lukke op for kæmpe skattestigninger.
Der skulle altså ikke være nogen Skattekommission.
Regeringspartierne og Dansk Folkeparti turde inden valget ikke lægge klart frem, hvad de ville med skattepolitikken.
Det forstår jeg godt, for det er jo ikke populært at skævvride Danmark, det er ikke populært at øge uligheden, give kæmpe skattelettelser til de velstillede og lade mange lavtlønnede og pensionister få et minus.
Det lagde man ikke frem, for det turde man simpelt hen ikke.
V og K ville ikke have en bred aftale, V og K besluttede sig for, at der skulle gå valgkamp i den.
Et bredt flertal havde været bedst, men Venstre og De Konservative ville ikke og opførte et kæmpe skuespil for befolkningen og valgte at starte valgkampen med den her skattereform.
Sådan er det så, det er VK's valg.
Men man skal ikke komme bagefter og sige, at vi er uærlige, og at vi ikke ville have en bred aftale, for det ville vi faktisk gerne.
Det, der er uærligt, er, at man ikke lægger det, man har gjort, frem inden valget, og det er det, man har undladt her.
Det er uærligt over for danskerne, som ikke fik at vide, at den her regering havde tænkt sig at skævvride samfundet yderligere ved at lave en pilskæv skattereform.
Det er uærligt over for de ledige, når man lader, som om man vil gøre alt, hvad man kan, for dem, for det gør man faktisk ikke.
Det er uærligt over for de kunstnere, som man inden valget ikke fortalte skulle til at betale mere i skat, end de gør nu – det er folk, der typisk ikke tjener ret mange penge.
Det er uærligt over for de ældre, som man faktisk har lovet en udvidelse af hjemmeserviceordningen, men i stedet får de en nedskæring af den.
Det er ikke ærligt.
Det er ikke ærligt over for lejerne at give dem det indtryk, at der ikke skal ske noget med huslejerne, at huslejen altså ikke skal stige, hvorefter man så laver en skattereform, hvor lejerne er med til at finansiere skattelettelserne til de velstillede.
Det er uærligt over for miljøforkæmperne, som havde troet, vi virkelig skulle i gang nu, men det kommer vi ikke.
Det er uærligt over for dem, der gerne vil have et klogt afgiftssystem i forbindelse med sundhedsafgifterne – et afgiftssystem, der tog fat på forebyggelse og styrkede folkesundheden ved hjælp af afgiftssystemet.
Man bygger videre på et forældet system fra 1922 med fuldstændig tilfældige afgifter på en måde, der ikke kommer til at gavne det store.
På bundlinjen står: Champagnedanmark får store skattelettelser, almindelige mennesker får håndører eller et decideret minus, vi får et skævere Danmark, og vi får en ineffektiv krisemedicin, hvor man svigter de ledige, og den skattereform kan SF selvfølgelig ikke være med til.
Vi fremlægger efter sommerferien vores udspil, og det kan vi så få en ærlig debat om frem til valget i modsætning til den måde, Venstre og De Konservative har grebet den her sag an på.
Men tillykke til Champagnedanmark og tillykke med, at man sikkert får en masse genvalgsstemmer fra de velstillede i det her land.