runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Mange tak.
Ja, det er også en diskussion, som optager os og sådan set har gjort det hele vejen igennem.
For selvfølgelig skal det være sådan, at det kan betale sig at arbejde.
Og bare lige for at være sikker på, at jeg bliver forstået rigtigt, vil jeg sige, at jeg ikke har udelukket skattelettelser; jeg har bare sagt, at vi ikke skal bruge hver en fri krone til skattelettelser, fordi vi skal finde en balance, hvor vi også udvikler vores velfærd.
Og det er jo derfor, vi ikke mener, at nulvækst er vejen frem, men tværtimod mener, at man skal udvikle vores velfærd.
Men det betyder ikke, at vi for evig tid har udelukket skattelettelser.
Der skal selvfølgelig være en økonomisk fordel ved at arbejde.
Og det var også det, vi gik efter, dengang vi lavede en skattereform.
Vi lavede jo en skattereform i 2012 sammen med Venstre.
Den er ikke fuldt indfaset endnu, men der gik vi jo målrettet efter, at det bedre skulle kunne betale sig at arbejde.
Og det lykkedes jo sådan set også at komme godt i vej med nogle af de udfordringer, der var.
Så i forhold til alle de udfordringer, vi overtog fra den tidligere regering, f.eks. at der er en gruppe, for hvem det slet ikke kan betale sig at arbejde, har vi jo gjort noget; vi har forsøgt at nedbringe størrelsen af den gruppe, sådan at det nu for en større gruppe kan betale sig at arbejde.
Det, vi konkret gjorde – og det ved hr. Lars Løkke Rasmussen jo også godt – var, at vi øgede beskæftigelsesfradraget, og særlig for de enlige forsørgere øgede vi beskæftigelsesfradraget.
Man må jo huske på, at vi stadig er ved at indfase skattereformen, og når vi har gjort det, vil det øge gevinsten ved at være i arbejde med op til 3.000 kr. for helt almindelige danskere, og frem mod 2022, hvor det hele så er indfaset, vil der komme yderligere oven i det.
Så på den måde er det bestemt en problemstilling, som regeringen har taget alvorligt, og vi har også gjort noget ved det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-10:
Tak for det.
Og tak for den optimistiske redegørelse fra statsministeren, hvor det jo afslutningsvis blev slået fast, at skattelettelser i hvert fald ikke kunne komme på tale.
Det kunne måske så bruges som afsæt til at drøfte med statsministeren ét blandt flere emner, der har været meget i fokus i ugen, der er gået, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt det i tilstrækkeligt omfang kan betale sig at arbejde i det her land.
I Venstre udelukker vi bestemt ikke fremadrettede skattelettelser, tværtimod – vi synes, der er et udtalt behov for, at folk med små arbejdsindkomster får skattelettelser.
Og det hænger jo sammen med det forhold, at vi synes, det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Det er der en række grunde til.
Den ene er den helt oplagte – og det føler jeg mig sikker på at vi er enige om – at det jo har en selvstændig værdi for det enkelte menneske at arbejde og være en del af et aktivt fællesskab, at føle sig værdsat, at have kolleger.
Den anden del er jo, at det er godt for statskassen, hvis nogle flere arbejder.
Og vi har jo det udtalte problem i Danmark, at vi har op mod 800.000 i den arbejdsdygtige alder, som er parkeret på kanten af arbejdsmarkedet, og som er på offentlig forsørgelse.
Og det fører jo så i virkeligheden hen til det tredje, nemlig at hvis der er et opsving at gribe ud efter, skal vi også være i stand til det.
Og det fordrer – i hvert fald sådan, som jeg ser verden – at vi får flere af de mennesker, der befinder sig på kanten af arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet.
Så er vi jo ved den diskussion, som bl.a. mit eget parti har rejst, om, hvordan balancen er mellem offentlig forsørgelse og så lønarbejde, hvis det arbejde, man kan få, er til en relativt lav, men selvfølgelig overenskomstdækket løn.
Med det snit, der er lagt, niveauet for overførselsindkomster, skat m.v. mener statsministeren så at det i det her land anno 2015 i tilstrækkelig grad kan betale sig at arbejde?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Tak for det.
Det går fremad for dansk økonomi, det bekræfter de seneste væksttal fra Danmarks Statistik.
Vi har nu haft vækst i seks kvartaler i træk, og det ligner mere og mere en stabil fremgang.
Flere er kommet i arbejde; beskæftigelsen er steget med over 32.000 personer siden foråret 2013.
Færre er uden arbejde; ledigheden er nu lavere end i mere end 5 år.
Og det er ikke kun vækst og beskæftigelse, der er i fremgang.
Boligmarkedet er også i bedring, priserne er begyndt at stige igen, det samme gør investeringerne, og det samme gør eksporten.
Virksomhederne har fået mere at lave.
Udviklingen ude i verden betyder selvfølgelig noget for os, sådan vil det altid være for Danmark.
Det hjælper væksten på vej, at den højere dollarkurs gør det nemmere for danske virksomheder at sælge deres varer, og den lavere oliepris betyder, at danske familier skal bruge færre penge på varme og benzin, som de dermed har til andet forbrug.
Usikkerheden om økonomien er blevet mindre, men den er selvfølgelig ikke forsvundet.
Genopretningen i euroområdet har, som vi ved, skuffet flere gange.
Men selv om udviklingen i verden har betydning, er det regeringens opgave at sikre, at der er styr på dansk økonomi, og den opgave løser vi.
Vi fører en ansvarlig økonomisk politik.
Den vækst, som vi har så hårdt brug for i Danmark, skal hvile på et solidt grundlag; væksten skal være holdbar.
Danmark er et af de få lande i verden, der har en såkaldt AAA-rating, og det er vigtigt.
For udlandets tillid til Danmark er med til at sikre lave renter, og det hjælper også investeringerne og opsvinget på vej.
Samtidig styrker vores reformer grundlaget for, at væksten kan tage til i de kommende år, og at vi kan få et nyt holdbart opsving i dansk økonomi.
Vi har forbedret virksomhedernes konkurrenceevne, det har vi gjort med de store vækstplaner fra 2013 og fra 2014.
Kort sagt: Tegnene på fremgang i dansk økonomi er blevet tydeligere; vi er godt på vej til at lægge den økonomiske krise bag os.
Men det er fortsat vigtigt, at vi understøtter fremgangen.
De offentlige investeringer er historisk høje; vi gør simpelt hen så meget, vi kan, inden for ansvarlige rammer.
I 00'erne ved vi jo at budgetoverskridelser var reglen snarere end undtagelsen; VK-regeringen lod de gode tider løbe løbsk.
Nu har vi en budgetlov, som sikrer, at budgetterne holder.
Tiden er ikke til eksperimenter.
Derfor skal vi heller ikke have nulvækst.
Vi skal ikke bruge hver en fri krone på skattelettelser, vi skal tværtimod passe på og udvikle vores velfærd.
Det går fremad i Danmark.
Nu skal vi holde fast.
Vi skal passe på de resultater, vi har nået.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-03-10:
Tak for det.
Lad mig takke ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Som det er fremgået, er lovforslaget en del af udmøntningen af dele af aftalen om tilbagerulning af FSA m.v. og lempelser af PSO, som blev indgået mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten den 14. juli 2014.
Forslaget indebærer desuden, at en hidtidig lempelse af PSO-betalingen for virksomheder med et elforbrug på over 100 GWh om året ophæves.
Og med lovforslaget bliver 68 brancher støtteberettiget.
Det er de brancher, som Europa-Kommissionen vurderer er handels- og elintensive i en sådan grad, at det kan være relevant at lempe deres PSO-betaling.
I Danmark vurderes der at være virksomheder i langt de fleste af disse 68 brancher.
Der blev med aftalen afsat 185 mio. kr. om året.
De vurderes at kunne lempe virksomhedernes PSO-betaling med op mod 7 øre pr. kWh.
Da ordningen som bekendt ikke er trådt i kraft ved årsskiftet, vil der imidlertid blive givet et højere tilskud i 2015, så der opnås størst muligt afløb af puljen.
Ordningen skal, som det fremgår, godkendes af Europa-Kommissionen, inden den kan træde i kraft.
Mit ministerium er allerede i gang med at drøfte forslaget med Europa-Kommissionen, og det er på nuværende tidspunkt vurderingen, at en statsstøttegodkendelse vil kunne opnås i løbet af foråret 2015, således at ordningen vil kunne træde i kraft, umiddelbart efter at Folketinget har vedtaget lovforslaget.
Lovforslaget ophæver også 100 GWh-ordningen, hvorefter virksomheder med et elforbrug på over 100 GWh er undtaget for betaling af VE-andelen af PSO-betalingen for elforbruget over 100 GWh om året.
Det er her et krav, at eksisterende statsstøtteordninger skal tilpasses de nye retningslinjer.
Da det vurderes, at den gældende lempelse ikke kan videreføres under de nye regler, så foreslås det, at 100 GWh-lempelsen ophæves på samme tid, som statstilskudsordningen til elintensive virksomheder træder i kraft.
Der var i 2014 kun tre virksomheder, der var omfattet af lempelse i 100 GWh-ordningen, og disse tre virksomheder vil alle være støtteberettigede i lovforslagets nye tilskudsordning.
Jeg har noteret mig ordførernes forskellige kommentarer, herunder også opfordringen fra Venstre om, at vi skal gøre vores yderste, for at den aftalte støtte til gartnerierne vil kunne effektueres.
Det er vi helt på linje med.
Jeg er glad for den store interesse, Tinget i øvrigt har udtrykt for lovforslaget, og jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om de enkelte elementer i Klima-, Energi- og Bygningsudvalget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Det er jo rigtig nok, at der har været nogle voldsomme kontraster.
Den største kontrast har jo nok været, at Venstre, hver gang de haft muligheden for at gå ind og diskutere skat, sådan set ikke har koncentreret sig om dem, der har de laveste lønninger.
Da Venstre sad for bordenden som statsministerparti i 2009, lavede man jo en skattereform, som gav de største skattelettelser til de allerrigeste.
Da beskæftigede man sig ikke så meget med dem, der havde de laveste indkomster.
Næh, igen foreslog de lempelser i topskatten.
Så det er rigtigt, at der er store kontraster.
De ligger hos Venstre, fordi man, hver gang man har haft mulighed for at ændre på skatten, så har været koncentreret om de største indkomster og ikke de laveste indkomster.
Heldigvis var det så os, der sad i regering på det tidspunkt, og vi foreslog det med at øge beskæftigelsesfradraget, også for de enlige forsørgere.
Og det er jo derfor, det er der nu; det er ikke, fordi Venstre forlangte det på nogen måde.
Så har jeg godt lagt mærke til, at Venstre er gået ind i den her debat om, hvorvidt det kan betale sig at være på arbejdsmarkedet, når man er på kontanthjælp.
Jeg glæder mig over, at Venstre indser, når de har sagt forkerte tal.
I lang tid rejste Venstre jo rundt med, at man skulle tjene 35.000 kr., for at det kunne betale sig at arbejde.
Det passede så ikke.
Det passede ikke, at par, hvor begge var på kontanthjælp, skulle tjene 35.000 kr., for at det kunne betale sig at være på arbejdsmarkedet.
Det rigtige tal var 16.200 kr., immer væk en meget stor forskel.
Men det glæder mig, hvis Venstre nu igen, fordi man har et lidt afslappet forhold til nogle af de her tal, må æde et af sine egne tal og anerkende, at de 35.000 slet ikke var 35.000 – det var tværtimod 16.200.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-03-10:
Jeg tillader mig at tolke statsministerens ord sådan – det er der, hvor vi kan være enige – at der er tale om rigtige job.
Og jeg håber så også, at regeringen vil inddrage spørgsmålet om, hvordan man kan besætte nogle af de mange arbejdspladser, vi har i dag, og som netop er domineret af østeuropæisk arbejdskraft.
Det er bare en positiv tolkning.
Jeg vil sige, at den sidste ting, der fyldte i statsministerens nytårstale, var spørgsmålet om vækst.
Statsministeren indledte sin tale i dag med, at det ser positivt ud, og at det går bedre i Danmark.
Det er jeg enig med statsministeren i, ikke mindst på baggrund af en økonomisk politik, som SF jo også har haft ansvaret for.
Men der står stadig væk mange uden job i Danmark i dag.
Vi har for en måned siden fremlagt vores forslag til, hvordan man kan skabe nye job her og nu, men siden nytår har vi ikke hørt noget fra regeringen.
Statsministeren indledte sin tale med det, men vi mangler stadig væk en konkretisering af vækstplanen.
Så jeg vil spørge – i virkeligheden for at runde det hele af: Hvornår kommer regeringen med noget på vækstområdet?
Vi har brug for nye arbejdspladser.
Hvornår kommer regeringen med noget på børneområdet?
For der er ingen tvivl om, at vi har brug for at gøre det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Det er fuldstændig korrekt, at regeringen inden længe vil fremlægge et udspil, som skal få flere flygtninge og indvandrere ud på arbejdsmarkedet.
Og udspillet bygger selvfølgelig på de grundlæggende værdier, vi har, hvad angår rettigheder og ikke mindst pligter.
Mit udgangspunkt er, som jeg også sagde i min nytårstale, at de flygtninge, der kommer til Danmark nu, ikke skal gøres til klienter.
De kommer ikke som klienter.
De kommer som nogle mennesker, som regner med, at de skal bidrage til det danske samfund.
Nej, de skal tværtimod bidrage til fællesskabet.
Det betyder, at de hurtigst muligt skal lære sproget, altså dansk.
De skal opleve, hvordan vi gør tingene her i Danmark, og de skal bidrage til det danske samfund. Min indstilling og forhåbning er, at så mange som muligt kommer i gang på en dansk arbejdsplads.
Det bedste er selvfølgelig, hvis man kan få et rigtigt job, hvis ens kompetencer kan bruges på det danske arbejdsmarked så hurtigt som muligt.
Men der vil også være nogle, som måske kan løse nogle af de arbejdsopgaver, som vi alligevel skal have klaret i vores samfund, og vi vil så lægge en plan frem for, hvordan det kan ske.
Men det bedste er selvfølgelig, hvis man kommer ud på en dansk arbejdsplads og får nogle danske kollegaer.
Og så vil der også være nogle områder, hvor man skal arbejde og gøre nytte i samfundet – nogle områder, som egentlig ikke er almindelige arbejdspladser.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-03-10:
Det vil sige, at statsministeren i virkeligheden ikke vil svare på mit spørgsmål om, om det vil være en del af børneudspillet, at der f.eks. vil være flere voksne i vores daginstitutioner.
Jeg venter med spænding.
Et andet vigtigt område, statsministeren nævnte i nytårstalen, var spørgsmålet om, hvordan vi får flere flygtninge og indvandrere i arbejde.
Endnu en gang deler SF regeringens syn på, at det er vigtigt at få dem i arbejde med det samme.
Og vi må jo bare konstatere, at den tidligere, borgerlige regering jo intet gjorde for at få folk i arbejde.
Mange indvandrere og asylansøgere har stået uden for arbejdsmarkedet i over 10 år, og det skyldes en forfejlet asyl-, flygtninge- og integrationspolitik fra en borgerlig regering.
SF mener, det er et paradoks, at vi på den ene side ser, at rigtig mange job i dag er besat af udenlandsk arbejdskraft, og at vi på den anden side ser, at indvandrere og asylansøgere har rigtig svært ved at få arbejde.
Det giver jo ikke mening, at f.eks. en rumæner rejser helt til Danmark for at få arbejde, mens flygtninge og indvandrere her i landet i et meget stort antal står uden for arbejdsmarkedet.
Så vil man i det integrationsudspil, som jeg tror at regeringen sikkert også taler med interessenter om, og som stadig væk ligger på beskæftigelsesministerens bord, kunne finde en særlig indsats rettet mod at få indvandrere og flygtninge i job – selvfølgelig på overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår?
Vil det inddrages i regeringens udspil?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Jeg mener jo, at børneområdet er et af de områder, som vi heldigvis har tilfælles, og vi har efterhånden også brugt mange penge på børneområdet.
Så det er bestemt et prioriteret område.
Det er heller ikke helt rigtigt, som fru Pia Olsen Dyhr siger, at det her område har ligget helt stille, for der har faktisk været debatter med interessenterne om, hvad man kunne ønske for det her område.
Så jeg tror bestemt ikke, at dem, som er involveret i børneområdet til daglig, føler, at det her har ligget stille.
Men regeringen gør selvfølgelig, som vi har sagt.
Vi kommer med et udspil omkring vores børn, og det gør vi, når det er færdigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-03-10:
Statsministeren holdt jo en god nytårstale den 1. januar, men det er et stykke tid siden, vi rundede årsskiftet, og flere af de elementer, der var i talen – velfærd, integration og vækst – mangler vi endnu at se udkrystallisere sig i noget mere konkret.
Derfor vil jeg starte med at spørge statsministeren om hendes melding i talen om et kommende børneudspil fra regeringen.
Jeg tror, at statsministeren brugte ordene: Nu er tiden inde til de mindste.
SF og jeg deler selvfølgelig hundrede procent statsministerens fokus på de mindste, og jeg er også meget stolt af, at vi på finansloven lykkedes med at sætte 1 mia. kr. af til flere voksne i vores vuggestuer og børnehaver.
Derfor undrede jeg mig lidt i sidste uge, for efter der har været radiotavshed siden nytårstalen, melder børneministeren ud, at regeringen ikke har tænkt sig, at der skal afsættes midler til at ansætte flere voksne i vores daginstitutioner, og det sker, samtidig med at BUPL lancerer en større undersøgelse, som viser, at en tredjedel af pædagogerne oplever at være helt alene med børnene i daginstitutionerne.
Og bare for at give et billede på det, kan man jo tage en vuggestue, hvor der måske er 8-9 børn på en stue, hvor der sidder én pædagog, der jo indimellem er nødt til at skifte bleer.
Det betyder så, at der er børn, der er helt alene.
Det betyder altså noget, at der er flere voksne for vores børn.
Det er noget, vi har kæmpet for i finansloven både i 2012 og igen i 2015, men vi er ikke kommet i mål, og det er et problem, vi er nødt til at sikre løses.
Så derfor: Kan det passe, at regeringen mener, at der ikke skal gøres noget for at få flere voksne til vores børn i institutionerne, at et børneudspil slet ikke fokuserer på antallet af voksne, og at der blot bliver henvist til, at der bl.a. er gjort noget i forbindelse med finansloven i år?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Jeg opfattede virkelig ikke, det var et problem for hr. Kristian Thulesen Dahl at forstå, at vi selvfølgelig ikke vil ændre starthjælpen, for så havde vi jo foreslået det og gjort det.
Vi har ikke nogen planer om at ændre noget i forhold til starthjælpen, for der har vi jo en balance, som jeg kan forstå ikke betyder noget for hr. Kristian Thulesen Dahl, for vi er ikke sikre på, at mennesker, der bliver skubbet ud i fattigdom, har en bedre chance for at klare sig godt i Danmark, ude på det danske arbejdsmarked og for at blive en del af det danske samfund.
Det er jo en afvejning, som vi er optaget af, og som et flertal i Folketinget er optaget af, men fattigdom er heller ikke løsningen.
Så svaret er jo ganske enkelt: Nej, vi har ikke tænkt os at genindføre starthjælpen.
Vi synes, det var en dårlig idé, fordi det primært betød, at mennesker kom længere væk fra samfundet, blev fattige, og primært var det børnefamilierne, der blev fattige.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-10:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om vores politik, som jo er helt klart at sige, at der skal lægges et loft over kontanthjælpen.
Hvis vi nu tager eksemplet med flygtningefamilierne, som altså har haft en indkomstfremgang på 10.000 kr. om måneden – 10.000 kr. om måneden.
Jeg ved ikke, om statsministeren kan komme i tanker om andre familietyper, som har haft en indkomstfremgang i den her størrelsesorden, mens statsministeren har været statsminister, og som derfor er i en situation, hvor gevinsten ved at flytte fra sig fra det ud i et arbejde til en overenskomstmæssig mindsteløn er meget, meget lille – 6 kr. i timen.
Det synes vi ikke er i orden.
Det synes vi skal laves om, i kombination med at der lægges et loft.
Når vi snakker flygtninge, som er i en midlertidig situation, har vi jo peget på, at man kunne tage afsæt i de regler, vi har for vores SU-modtagere med forsørgelsesforpligtelse.
Vi har peget på, at man så burde give en sprogbonus, sådan at folk, der kommer til Danmark som flygtninge, hurtigere kan gribe ud efter det danske arbejdsmarked.
Jeg konstaterer bare, at man jo kan sammenfatte det, statsministeren har sagt her i dag, til, at en gevinst på 6 kr. i timen, jamen det er så den, man kan få, og det er den, man vil stille sig tilfreds med.
Det er et synspunkt, jeg ikke er enig i.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Det er pudsigt, for eksperten, som hr. Kristian Thulesen Dahl henviser til, siger faktisk også noget andet i interviewet.
Hun siger jo, at de stramninger, som regeringen har gennemført, formentlig også vil have en effekt på, hvor mange der søger asyl i Danmark.
Det skal jeg ikke gøre mig klog på, men det er i hvert fald det, hun siger, altså at de stramninger, som regeringen har gennemført, vil have en effekt, og det synes jeg egentlig ville klæde hr. Kristian Thulesen Dahl at få med.
Det ville jo så betyde, at han skulle rose regeringen for at gennemføre den stramning, og det ville måske være lidt vanskeligt.
Når regeringen har foreslået den stramning, som jo er den første stramning i 12 år, så er det, fordi vi også skal kunne følge med.
Der kommer mange mennesker til Danmark, og jeg tror, der er et væld af årsager til det.
Jeg tror, at den primære årsag er, at der er borgerkrig i Syrien, og at rigtig mange mennesker er på flugt.
Nogle af dem kommer så til Danmark.
Vores budskab er jo egentlig enkelt.
For det første har vi strammet reglerne for at få asyl.
Det næste, vi vil gøre, er at sikre, at mennesker, der kommer til Danmark, hurtigst muligt kommer ud på arbejdsmarkedet.
Noget af det, vi denne gang skal undgå, er, at de bliver klienter og kommer ind i det sociale system og aldrig kommer ud derfra.
De skal tværtimod ud på arbejdsmarkedet og hurtigst muligt blive en del af det danske samfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-03-10:
Man kan vel næsten ikke tolke det anderledes, og det følger jo i øvrigt også af det, som Socialdemokratiets integrationsog udlændingeordfører, hr. Ole Hækkerup, har været inde på, hvor han til Ritzau bl.a. har sagt: »Lige på dette område betyder signalerne også meget.
Det er desværre vores erfaring, at sådan fungerer det.
Der sidder menneskesmuglere i den anden ende, og slår mønt på, hvor det er lettest at få asyl.«
Lad os lægge de her ting sammen, altså at signalerne betyder meget, og at det – hvilket Mariana Stoyanova er inde på – bl.a. er de høje sociale ydelser, der er afgørende for, hvor mange der søger til Danmark, og at kommunerne nu skal boligplacere osv. og tage sig af alle de her udfordringer, så er det jo nærliggende at spørge statsministeren, om hun ikke vil ændre politik – det har hun jo gjort nogle gange her de seneste år – på et af de områder, som kunne gøre en forskel, nemlig at genindføre starthjælpen.
Starthjælpen var jo en ydelse, som var lavere end kontanthjælpen.
Den har regeringen ændret, sådan at man kommer ind i kontanthjælpssystemet med det samme, og dermed får en gennemsnitlig flygtningefamilie i Danmark en indkomstfremgang på over 10.000 kr. om måneden.
Det er jo nærliggende at tro, at det har haft en stor effekt på, hvor mange der søger hertil.
Vil statsministeren være med til at genindføre starthjælpen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Først og fremmest tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for også lige at vende det med terroren, det tror jeg er rigtigt at gøre.
Når der er mange flygtninge, der kommer til Danmark i øjeblikket, skyldes det, at der er rekordmange på flugt siden anden verdenskrig – 50 millioner mennesker er på flugt, det er rigtig mange mennesker.
Nogle af dem søger også til Danmark, og vi skal selvfølgelig sikre, at vi har nogle asylregler, som sikrer, at vi også kan håndtere det antal mennesker, der kommer.
Det er også derfor, at regeringen har lagt en stramning af asylreglerne frem – så vidt jeg husker, er det den første stramning i 10-12 år, vi lægger frem, og det er jo netop, fordi vi også ønsker, vi skal følge med.
Og det må være muligt at have en balance, hvor vi på den ene side selvfølgelig behandler de mennesker, der kommer til Danmark, ordentligt, sikrer, at de så hurtigt som muligt kommer ud på det danske arbejdsmarked og kommer til at bidrage til det danske samfund, men på den anden side også kan følge med.
Og det er jo bl.a. derfor, vi har foreslået en stramning af asylreglerne – den første i mange, mange år.