Karen Ellemann (V), 2009-05-14:
Tak for det.
Dagens forhandling handler om både den regionalpolitiske redegørelse og landdistriktsredegørelsen samt om de to forespørgsler, der er stillet i den anledning.
Jeg vil begynde med at redegøre for den regionale udvikling og for regeringens strategi på landdistriktsområdet.
Fødevareministeren vil efterfølgende redegøre for regeringens landdistriktsprogram.
I morgen er det præcis 1 år siden, at der her i Folketinget sidst var en debat om den regionale udvikling, og det er 2 år siden, at landdistrikternes udvikling var til debat.
Men når man kigger på verden udenfor, skulle man tro, at det var i en helt anden tid.
De foregående år har vi alle kunnet glæde os over en positiv regional udvikling.
Der blev hele tiden sat nye rekorder for, hvor langt ledigheden kunne komme ned.
Den lave ledighed slog igennem over hele landet, fordi alle områder af landet tog del i væksten.
Og særlig interessant var det, at ledigheden faktisk faldt mest i de områder, hvor den ellers lå højest, altså f.eks. i udkantsområder.
Faktisk er det sådan, at selv om der fortsat er regionale forskelle i fordelingen af indkomsterne, kan vi også se, at disse forskelle er blevet stadig mindre igennem en lang årrække.
Når vi står her i dag, må vi omvendt erkende, at udviklingen i øjeblikket bevæger sig i en anden retning med hensyn til ledighedsudviklingen.
De mørke skyer fra den internationale økonomiske krise er også nået til Danmark, og ingen landsdele går fri af den stigende ledighed, hverken Nordjylland eller Nordsjælland.
Og for de mennesker, der har fået nyheden om, at de har mistet deres arbejde, er det naturligvis en trist situation.
Det har været situationen for bl.a. borgere i Vestjylland, i Sønderjylland, på Lolland og andre steder i landet, hvor virksomheder har set sig nødsaget til at varsle store afskedigelsesrunder.
Geografisk er der dog store variationer i, hvor meget ledigheden er steget, og det er svært at forudsige, hvordan det vil påvirke de regionale forskelle på sigt.
Men vi må også huske på, at udgangspunktet var en rekordlav ledighed.
I de seneste statistikker ligger de fleste landsdele fortsat meget tæt på hinanden, f.eks. ligger ledighedsniveauet i Vestjylland og i Sydjylland, der har oplevet de største stigninger, endnu fortsat under landsgennemsnittet på 2,9 pct.
Regeringen har derfor også forbedret hjælpen til folk, som er blevet afskediget, eller som er på vej til at blive det, med uddannelse, omskoling eller jobsøgning.
Regeringen tager naturligvis den økonomiske udvikling og den stigende ledighed meget alvorligt.
Derfor har regeringen som bekendt også iværksat en hel række vækstfremmende initiativer.
Der er tale om initiativer, som både sigter på den økonomiske udvikling i landet som helhed og på regionale aktiviteter helt ud i lokalområderne.
Her vil jeg fremhæve igangsættelsen af en hel række anlægsinvesteringer, som vil have en positiv betydning for beskæftigelsen i alle landets kommuner, og det allerede i 2009, bl.a. fremrykningen af infrastrukturinvesteringer og løftet i de kommunale anlægsinvesteringer på mindst 2 mia. kr.
Indenrigs- og Socialministeriet har lige netop fordelt 860 mio. kr. i tilskud og lån til de kommuner, som vil få svært ved selv at finansiere et løft i investeringerne.
Jeg regner også med, at vi skal tale om investeringer ved de kommende økonomiforhandlinger med kommunerne, men det er selvfølgelig endnu for tidligt at sige noget nærmere om det.
Ud over disse initiativer er det også væsentligt, at vi har indrettet et økonomisk system for kommunerne, som sikrer stabilitet.
Kommunerne kan således føle sig trygge på trods af de mørke skyer.
De overordnede økonomiske rammer for den kommunale økonomi udgør et solidt bolværk, hvis stormen skulle blæse yderligere op.
Udligningssystemet sørger for, at de kommuner, der måtte opleve et uforholdsmæssig stort tab i de kommunale skatteindtægter, opnår et større udligningstilskud.
Regeringen har også lagt vægt på at sikre, at alle kommuner får de nødvendige ressourcer, når de fra 2010 overtager finansieringen af dagpengene og indsatsen for de forsikrede ledige.
Den særlige ordning, der etableres på området, vil også sikre, at hvis ledigheden stiger i løbet af året, vil kommunerne blive kompenseret for de øgede udgifter.
Set i et længere perspektiv er det væsentligt, hvordan levevilkårene udvikler sig mellem regionerne og mellem landdistrikter og byområder.
Her vil jeg særlig nævne den offentlige service, hvor der er sket meget store landvindinger i de seneste år.
Kommunalreformen har større skabt større og stærkere kommuner.
Det gælder særlig i de mere tyndt befolkede områder af landet, og finansieringsreformen har øget udligningen og sikret større lighed.
Det gælder særskilt for de kommuner, som er præget af befolkningstilbagegang, og som der specifikt er peget på i forespørgslen.
17 kommuner uden for hovedstadsområdet har i de seneste 5 år haft et gennemsnitligt befolkningsfald, men de kommunale nøgletal viser, at de samme 17 kommuner ikke desto mindre i gennemsnit har større nettodriftsudgifter pr. indbygger end kommunerne under et.
Det kommunale anlægsloft på mindst 2 mia. kr. vil primært gå til at forbedre rammerne i daginstitutioner, på folkeskoler og på ældreområdet.
I finansieringen af projekter på disse områder er der også taget hensyn til kommuner med en lav likviditet og andre vanskelige økonomiske vilkår.
Også med hensyn til den trafikale tilgængelighed og på sundhedsområdet tager vi i disse år tiltag, som skal forbedre kvaliteten af den offentlige service.
Den nye sygehusstruktur vil skabe bedre rammer for den faglige specialisering, og der kan her være en risiko for, at der kan opstå utryghed i nogle af de områder, der måske mister et lille sygehus, men det er netop en væsentlig prioritet for regeringen, at der også her bliver taget hånd om trygheden i udkantsområderne.
Når vi beskæftiger os med landdistrikter og regional udvikling, er befolkningsudviklingen et meget vigtigt element.
For nogle områder er det en altoverskyggende udfordring at fastholde et befolkningsgrundlag, og en række kommuner har over en årrække netto oplevet en fraflytning.
Borgere kan naturligvis lokalisere sig, hvor de ønsker, og derfor kan vi ikke undgå tendenserne til, at flytningerne sker i retning af byerne.
Det skal vi heller ikke, men vi ser gerne en spredt befolkning ud over landet.
Det er en værdi i sig selv for regeringen, og det er også derfor, vi lægger vægt på, at landdistrikterne er attraktive for bosætning.
Vi har i den regionalpolitiske redegørelse fået gennemført en analyse om bosætning og pendling.
Her er det interessant, at der ikke kan ses en meget snæver sammenhæng mellem placering af den økonomiske aktivitet, altså arbejdspladserne, og så bosætningen.
Det betyder med andre ord, at et landdistrikt udmærket kan satse på at være et godt bosætningsområde uden nødvendigvis at skulle have arbejdspladser sådan lige om hjørnet.
Det er en af fordelene ved, at vi er blevet langt mere mobile nu, end vi tidligere var.
Spørgerne vil gerne have mig til at uddybe regeringens strategi for at sikre vækst og gode rammer for bosætning, erhvervsudvikling og offentlige servicetilbud i landdistrikterne.
Jeg har allerede været omkring mange af de initiativer, som regeringen har igangsat for at sikre en afbalanceret regional udvikling.
Når det specifikt gælder landdistrikterne, er det regeringens overordnede målsætning, at det skal være attraktivt at bo og arbejde i alle dele af Danmark.
Denne målsætning kommer til udtryk gennem regeringens arbejde for at skabe gode rammer for erhverv, natur og bosætning.
Landdistriktsområdet er kendetegnet af mange interessenter, og landdistriktsudviklingen omfatter i praksis de fleste politikområder.
Regeringens rådgivende udvalg på landdistriktsområdet er i den sammenhæng et vigtigt forum.
Som det ses i landdistriktsredegørelsen tænkes landdistriktsudvikling løbende ind i regeringens arbejde på tværs af ministerområderne i alt lige fra præhospitale løsninger i yderområderne over særlige udkantstilskud til de almene gymnasier, strategien »Kultur i hele landet« og til forhøjede befordringsfradrag for langdistancependlere.
Regeringens målsætning om, at det skal være attraktivt at bo og arbejde i alle dele af Danmark, kommer derudover til udtryk ved en række centrale indsatser, der specifikt er målrettet landdistrikterne. Landdistriktsprogrammet og fiskeriudviklingsprogrammet, som fødevareministeren vil komme nærmere ind på, strukturfondsmidlerne, hvor mindst 35 pct. skal anvendes til gavn for yderområderne, svarer til ca. 350 mio. kr. om året til erhvervs- og vækstpolitiske initiativer i yderområderne.
Også når det kommer til de dårlige boliger på landet, har regeringen forbedret kommunernes muligheder for at gribe ind.
Hermed kan vi konstatere, at kommunerne har taget regeringens opfordring til sig om at tage et samlet ansvar for udviklingen i landdistrikterne og tænke på tværs af traditionelle sektorgrænser.
Redegørelsen viser også, at kommunerne er bevidste om de forskellige udfordringer landdistrikterne imellem.
Det er især kommuner med faldende indbyggertal, der har formuleret en landdistriktspolitik.
Regeringen vil bibeholde sit fokus på at understøtte gode muligheder for bosætning, vækst og erhvervsudvikling i hele landet.
Men afslutningsvis vil jeg nævne, at regeringen herudover yderligere vil undersøge mulighederne for at styrke dette fokus.
Derfor vil regeringen til efteråret fremlægge et nyt regionalpolitisk udspil, »Danmark i balance«.
Med udspillet vil regeringen sikre en fortsat sammenhængende regionalpolitisk indsats, der også tilgodeser
landdistrikterne.
I regeringen er der stor vilje til at skabe et godt resultat.
På samme måde er regeringen fast besluttet på at mildne konsekvenserne af den internationale økonomiske krise.
Der vil dog fortsat være skydække over Danmark i nogen tid endnu, men de mange regeringsinitiativer, jeg har redegjort for i dag, vil alle medvirke til at styre os sikkert igennem krisen.
Jeg ser frem til en god og spændende debat.
Det, jeg mener er meget væsentligt at have for øje, når man debatterer det her meget vigtige emne, er jo sådan set, at det på nuværende tidspunkt jo altså ikke ser ud til, at der er enkelte regioner, som rammes væsentlig hårdere af den økonomiske afmatning, end andre gør det.
Alle regioner har oplevet stigende ledighed, ja, dog er der lidt variation i ledighedsudviklingen, som vi talte om, på tværs af landsdelene, men det er altså for tidligt at begynde at konkludere på de regionale konsekvenser af både ledighed og økonomisk udvikling.