runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Der foregår sådan en skyggekrig her, jeg simpelt hen ikke forstår.
Enhedslisten angriber mig ud fra en betragtning om, at jeg ikke vil have PYD med i forhandlingerne.
Det har jeg intet problem med at de er – intet problem.
Hvis den syriske opposition havde sagt, at i vores samling af forhandlere tager vi nogle med fra PYD, så havde jeg accepteret det.
Det, jeg opponerer mod, er Enhedslistens idé om, at Enhedslisten og Alternativet og gennem dem det danske Folketing skal beslutte, hvem der skal forhandle for syrerne.
Det mener jeg ville være forkert og skadeligt.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Jamen jeg tror da, at hvis man havde ønsket, at det her forslag skulle være andet end et slag i luften og en markering af nogle principielle positioner, så havde man vel taget fat i nogle af os andre, før man gik i gang med behandlingen af spørgsmålet i salen.
Altså, jeg er ikke blevet kontaktet af Alternativet en eneste gang med et spørgsmål om, hvordan Socialdemokratiet ser på det her.
Enhedslisten sendte mig en mail med spørgsmål, ganske kort tid før vi skulle i salen.
Altså, det er jo ikke en måde at få dialogen til at fungere på.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan vi får gjort noget ved det her beslutningsforslag, sådan at ordføreren finder det rimeligt, at Danmark blander sig.
Hvordan kan vi gøre noget her, sådan at den militære aktion, vi sætter ind med – og hvor vi i høj grad tager ansvaret på os og blander os, som vi har hørt tidligere i dag – bliver ansvarlig?
Hvordan kan vi gå ind ad det spor, som vi bl.a. i Alternativet synes er det helt rigtige for Danmark, altså der, hvor vi går ind og er med i konfliktløsning og tager det på os, at det heller ikke er nemt, men siger, at vi ser et problem her, at vi eksempelvis ser, at Tyrkiet holder nogle uden for?
Det kunne være alle mulige andre.
Hvordan kan vi gå ind og gøre det her til et forslag, hvor vi prøver at skabe så bred opbakning om fredsprocessen, så vi får det rigtige resultat til sidst, altså tager det ansvar på os, at vi skal stille de svære spørgsmål og sige: Hov, mangler der ikke nogen?
Vi siger ikke, at I skal tage dem med, men vi synes, der mangler nogle.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Det udtryk synes jeg at hr. Christian Juhl skulle tage til sig.
Og efterfølgende gør man sig meget klog på, hvad der så ville være sket, hvis andre bare havde gjort sådan, som Enhedslisten nu havde sagt.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Det der udtryk kontrafaktuel har jeg aldrig lært at bruge ordentligt.
Altså, hvis ikke man lærer af sine erfaringer, bliver man jo ikke bedre til tredje forhandling eller fjerde forhandling, eller hvad for et nummer forhandling det lykkes i.
Jeg synes da, at det internationale samfund trods alt har lært noget af sin første Genèveforhandling.
Man har taget nogle af dem med, som man er nødt til at have forpligtet på det.
Det vil sige, at man jo er nødt til at prøve at stykke det sammen, sådan at det er realistisk, at der kan komme en fred ud af det.
Det er vel ikke noget med at snakke kontrafaktisk.
Det er jo noget med at sige, at man lærer af sine erfaringer, man lærer, mens man går.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Det sidste billede havde jeg simpelt hen lidt svært ved at følge.
Men jeg hørte det grundlæggende spørgsmål sådan, at hvis man havde lavet forhandlingsdelegationerne anderledes, havde man været længere fremme i fredsprocessen nu.
Det er jo altså, kan man roligt sige, kontrafaktuel historieskrivning, som man i givet fald bevæger sig ud i, hvilket vel ikke fører til noget.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg ser gerne, at flest mulige af de organisationer og partier, som ønsker en udskiftning af Assad og en transition, så vi får et frit Syrien, som ledes af en folkevalgt regering efter et frit og fair valg, deltager i forhandlingerne.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Det sidste er jeg lige ved at være enig i, når det drejer sig om at sende bombefly ind over Syrien.
Men det er jo ikke det, vi snakker om nu.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig i, at den første og anden Genèveforhandling kuldsejlede, fordi man først og fremmest var meget, meget afvisende over for sin modstander, sin fjende, altså dem, man ikke kunne lide, og at der derfor ikke kom noget holdbart ud af det?
Er ordføreren ikke enig i, at hvis man skal forhandle en fred, skal man jo have sin modstander til at forpligte sig på den aftale om fred, man kan lave ved det bord, man sidder omkring?
Jeg mener, at alt andet lige og uden at lave en sammenligning ville det have været ganske, ganske uhørt, hvis man efter den 5. maj 1945 havde sagt: Nu forhandler vi, der ikke har lavet noget og er politikere, fred.
Og De Konservative og kommunisterne og andre, der har været i modstandsbevægelsen, holder vi lige stangen, fordi der er andre, der mener, at nogle bestemte skal sidde ved bordet.
Så var der vel egentlig ikke kommet nogen god fredsløsning.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Jeg er glad for, at ordføreren ligesom anerkender, at der er et problem med, at der er nogle grupper, der ikke er inkluderet.
Det, vi foreslår her, er jo ikke, at Folketinget fuldstændig skal kunne bestemme, hvem der skal indgå i de her fredsforhandlinger.
Det, vi foreslår, er sådan set meget stilfærdigt, at vi her i Folketinget bliver enige om, at vi fra dansk side igennem EU og FN og i forhold til vores alliancepartnere kan være med til at tage nogle drøftelser og presse på for, at den her meget, meget store og vigtige gruppe, PYD, som altså er et parti, der repræsenterer et meget stort område Syrien, bliver inkluderet i fredsprocessen.
Hvorfor mener ordføreren ikke, at det kan være fornuftigt, at Danmark aktivt har de drøftelser de steder, vi har mulighed for det, for at opmuntre til, at der sker den inklusion?
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Er det ønske om, at vi skal blande os, ikke netop det, som man i begrundelsen af beslutningsforslaget kritiserer andre for at gøre?
Altså, som jeg læser beslutningsforslaget her, er noget af det, som man er ude efter, at der er andre – i det her tilfælde Tyrkiet – som blander sig i, hvordan forhandlingsdelegationen skal se ud.
Det synes jeg ikke er det samme som at mene, at forhandlingskomiteens sammensætning er uproblematisk.
Sådan som jeg har fået det oplyst, deltager der f.eks. en islamistisk oprørsgruppe, og i øvrigt, jævnfør det forslag, som vi sidder med, er det kurdiske parti PYD ikke med.
Men det, der er spørgsmålet, er, om det er legitimt, at Danmark selvstændigt begynder at blande sig i forhandlingskomiteens sammensætning.
Det må efter Socialdemokratiets opfattelse først og fremmest være den syriske opposition, der skal beslutte, hvem der skal indgå i deres forhandlingsdelegation.
Og mon ikke det skader mere, end det fremmer processen, hvis alle mulige skal blande sig i forhandlingskomiteens sammensætning, eller hvis de personlige præferencer, man nu har, skal spille ind?
Vi kan ikke støtte det forslag, som ligger, fordi vi ikke tror, at det er en hjælp til fredsprocessen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Problemet her er jo lige præcis, at Tyrkiet blokerer for, at den her store, vigtige gruppe kan deltage i fredsforhandlingerne.
Det, vi gerne vil have, er, at Danmark er med til at sige: Lad os åbne op for, at de centrale aktører kan være med i de fredsforhandlinger.
Vi mener sådan set, at det er meget, meget vigtigt, at der bliver åbnet op for det, for ellers tror vi ikke, at man kan få en bæredygtig og langvarig fred.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ordføreren ikke vil være med til, at vi ligesom kan åbne op for, at flere af de her centrale grupper kommer med.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Så god er verden desværre ikke – men det kan være, at den bliver det.
Nå, men i hele den fremførte argumentation er kernen jo igen, at der er nogle, der blander sig urimeligt.
Jeg siger bare, at jeg tror, vi står os bedst ved at lade være med at blande os.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Det, der er min opgave, er at sikre, at de uddannelser, som vi finansierer gennem vores skattekroner, lever op til et højt fagligt niveau.
Jeg skal ikke overhovedet gøre mig klog på, hvordan forskellige virksomheder i Danmark driver deres virksomheder.
Men der er, uanset hvordan man vender og drejer det, forskel på et uddannelsesmæssigt ingeniørfagligt miljø, altså det at formidle viden til studerende, forske osv., og så at drive en virksomhed, hvor man selvfølgelig skal bruge kompetencerne, udvikle kompetencer i relation til virksomhedsdrift.
Men uanset, hvordan man vender og drejer det, er der forskel på at drive en uddannelsesinstitution og det faglige miljø i forbindelse med en uddannelsesinstitution og så en milliardforretning som Novo Nordisk.
Kaare Dybvad (S), 2016-04-20:
Jeg bliver nødt til lige at tage fat i det her med ingeniørfagligheden, for hvis man så TV Øst den 11. april, kunne man se en repræsentant for virksomheden Novo Nordisk sige følgende:
Så når nu ministeren siger, at der ikke er et ingeniørfagligt grundlag for at lave en uddannelse, må ministeren jo vurdere, at hendes ministerium har bedre forstand på det ingeniørfaglige niveau, end vores nations og hele Nordens mest værdifulde virksomhed har, altså at ministeren herinde på sit kontor har større forstand på det end en virksomhed som Novo Nordisk, der jo, må man sige, driver deres virksomhed meget effektivt og succesrigt, og som i sidste ende skal ansætte de her ingeniører.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Adgangen til veluddannet arbejdskraft er naturligvis en vigtig betingelse for vækst og jobskabelse i hele landet.
Regeringen ser derfor også som udgangspunkt positivt på alle initiativer, som sigter mod at understøtte forsyningen af uddannet arbejdskraft til virksomheder i hele landet.
Regeringen lægger også vægt på, at de ingeniøruddannelser, der udbydes, har høj kvalitet og er baseret på solide faglige miljøer.
Det tror jeg også virksomhederne anser for at være væsentligt.
Det er en langsigtet og omkostningsfuld proces at bygge et nyt ingeniørfagligt uddannelsesmiljø op.
Men jeg har indbudt til dialog med de involverede parter på Kalundborgegnen for at give dem lejlighed til at belyse og også drøfte nøje, hvordan vi bedst understøtter forsyningen af veluddannet arbejdskraft i det vestsjællandske område.
Jeg har her til morgen haft møde med bl.a. borgmesteren fra Kalundborg og regionsrådsformanden, hvor vi havde lejlighed til at drøfte netop dette.
Jeg tror, at den bedste vej til at finde en bæredygtig løsning netop er at se på, hvad behovet er.
Kaare Dybvad (S), 2016-04-20:
Hvordan vil ministeren imødekomme det anerkendte behov for en ingeniøruddannelse i Kalundborgs industrisymbiose, når ministeren kræver et etableret ingeniørfagligt miljø, men ingen af de universiteter, der har en etableret ingeniøruddannelse, ønsker at etablere en uddannelse i Kalundborg?
Hvordan vil ministeren imødekomme det anerkendte behov for en ingeniøruddannelse i Kalundborgs industrisymbiose, når ministeren kræver et etableret ingeniørfagligt miljø, men ingen af de universiteter, der har en etableret ingeniøruddannelse, ønsker at etablere en uddannelse i Kalundborg?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg ønsker, som jeg sagde, at alle, der har de faglige forudsætninger for at kunne gennemføre en videregående uddannelse, også skal have mulighed for det.
Jeg er helt med på, at hensigten dengang netop var at sidestille pædagoguddannelsen med f.eks. læreruddannelsen.
Altså, det første skridt for mig er at bede dem, der har hands on med hensyn til selve ansøgningerne, om at se nærmere på, hvordan vi kan løse de her situationer.
For jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at intentionen med regelændringerne jo ikke har været at ekskludere mennesker, som i øvrigt kan gennemføre pædagoguddannelsen.
Så om det betyder, at vi skal ændre reglerne, eller om vi skal kigge på dispensationsmulighederne,
er jeg ikke i stand til at svare på.
I første omgang har jeg bedt styrelsen om at kigge på det, og når deres analyse foreligger, vender jeg gerne tilbage.
Kaare Dybvad (S), 2016-04-20:
Mange tak.
Det svar overrasker mig faktisk lidt, for samme dag, som det her afslag kom til ingeniøruddannelsen, havde ministeren selv et indlæg i avisen, hvor der stod, at man i højere grad skulle sørge for, at uddannelserne rettede sig mod erhvervslivet og deres behov, og at de studerende i højere grad skulle rette ind for at sikre, at de kunne få et job på det private arbejdsmarked.
Så mener ministeren, som ministeren skrev i avisen, at vi skal have et større samspil mellem erhvervslivet og uddannelserne, eller mener ministeren, som ministeren siger nu, at der ikke er nogen som helst sammenhæng mellem, hvad for et fagligt niveau man gerne vil have i erhvervslivet, og hvad for et fagligt niveau man gerne vil have på uddannelserne?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Der bliver jeg selvfølgelig nødt til at holde fast i, at vi skal efterleve de regler, som Folketinget har vedtaget.
Det, som jeg er åben over for at se på, er, om der er opstået nogle uhensigtsmæssige situationer forbundet med de regelændringer, som Folketinget har vedtaget.
Men jeg bliver selvfølgelig nødt til at holde mig til, at det er mest fornuftigt, at vi efterlever de regler, som nu engang er vedtaget i Folketinget.
Og jeg kan ikke umiddelbart gennemskue, om det, som hr. Jacob Mark her efterspørger, i virkeligheden ville kollidere med det, som er vedtaget i Folketinget.
Jacob Mark (SF), 2016-04-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad den pædagogstuderende – mens ministeren ligesom spørger styrelsen om det her og styrelsen arbejder med det – så skal gøre, hvis vedkommende får afslag fra styrelsen på nedsat tid, f.eks. i forbindelse med at vedkommende har en kronisk lidelse.
Man kan jo sagtens have det faglige fundament, men simpelt hen have en lidelse, der gør, at man bare ikke kan have de der 32½ time.
Kunne man forestille sig, at der blev lavet en eller anden overgangsordning, imens styrelsen undersøger, hvad vi kan gøre ved det her?
Jeg er rigtig glad for, at ministeren vil kigge på det her.
Hvis vi nu kunne samle et flertal, har ministeren så en intention om, at man kunne ændre det her, så den nye bekendtgørelse har den samme § 26 eller en ny paragraf, der rummer det samme som den gamle bekendtgørelse, så vi får skabt en mere rummelig uddannelsessektor?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Hvis vi nu vender tilbage til det, der var spørgerens udgangspunkt, nemlig afslaget til UCSJ i forhold til at kunne udbyde ingeniøruddannelser i Kalundborg, så vil jeg fastholde, at UCSJ er en glimrende uddannelsesinstitution, som er rigtig, rigtig god til at uddanne lærere, pædagoger og andre med kompetencer på det sociale område, men UCSJ har ikke det ingeniørfaglige uddannelsesmiljø, som er en forudsætning for at kunne starte op på bar mark, og derfor fik de et afslag.
Det betyder ikke – og nu kan jeg se, at jeg ikke har mere taletid, men jeg får formentlig lejlighed til at vende tilbage.
Jeg har overhovedet ikke sagt, at der ikke er nogen sammenhæng imellem vores uddannelser og virksomhederne og i det hele taget samfundet.
Det er jo den fornemste opgave for uddannelsessektoren at uddanne til samfundets behov.
Og der er det lige præcis, det halter; der er det, vi skal have skabt et bedre match imellem de uddannelser – altså det, vi bruger skattekroner på – og så det, der er samfundets behov, hvad enten det er behovet for ingeniøruddannede, behovet for læger eller behovet for andre kompetencer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-04-20:
Finder ministeren, at det er i overensstemmelse med danske værdier, at uddannelsesinstitutionen CBS tillader, at Islamic Academic Association afholder kønsopdelte møder i institutionens lokaler, som det beskrives i artiklen »Kønsopdelt koran-undervisning på dansk universitet skaber debat« fra tv2.dk den 15. april 2016?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor problemet så opstår, for et ingeniørjob hos en stor virksomhed burde jo alt andet lige være så attraktivt, at man valgte at tage det pågældende job, hvis det ellers var der.
Så jeg er ikke sikker på, at det er helt så enkelt, som hr. Kaare Dybvad forsøger at gøre det til her i Folketingets spørgetid.
Jacob Mark (SF), 2016-04-20:
Tak til ministeren, og tak for at ville undersøge det hos Styrelsen for Videregående Uddannelser.
For det var netop det næste, jeg ville spørge om, altså om ministeren er opmærksom på, at styrelsen kun kan bevilge dispensation til den studerende, hvis den studerende er akut syg eller er udsat for en uforudset sygdom, og at kroniske lidelser altså ikke går med ind der.
Kaare Dybvad (S), 2016-04-20:
Der må man jo så konstatere at ministeren i hvert fald er uenig med den største af de virksomheder, som vi snakker om her, og som siger – og nu citerer jeg igen fra TV Øst den 11. april: »Ved at få uddannelsen her i Kalundborg vil vi have en meget bedre fastholdelse.«
Det er jo i virkeligheden ret konkret.
Så ministeren mener, at vi skal sikre, at flere unge går direkte ud i erhvervslivet, og at vi skal sikre en større tilknytning til erhvervslivet, og Nordens mest værdifulde virksomhed siger, at det er det her, vi skal gøre.
Men hvis ministeren altså har nogle hemmelige løsninger, som vi ikke kender til endnu, og som så vil komme frem, så kunne jeg da egentlig godt tænke mig at høre, hvad de går ud på.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Nu siger jeg det igen, og jeg har også tidligere svaret på spørgsmål fra hr. Kaare Dybvad om lige præcis de samme
: Det, der skal snakkes om over kaffen, er, hvordan vi finder den bedst mulige løsning på de udfordringer, som virksomhederne i Kalundborg og i det hele taget på Vestsjælland har.
Den bedst mulige løsning var ikke ansøgningen fra UCSJ, for det er ikke den bedst mulige løsning at skulle starte på bar mark med at opbygge et ingeniørfagligt uddannelsesmiljø i Kalundborg.
Det er efter min opfattelse ikke den bedste måde at imødekomme det behov, som findes hos virksomhederne, på.
Kaare Dybvad (S), 2016-04-20:
Jeg tror nu nok, at folkestyret skal overleve, også efter i dag, selv om ministeren er meget trist.
Jeg beklager selvfølgelig, hvis jeg har ødelagt ministerens humør.
Men ikke desto mindre vil jeg spørge: Hvad er det konkret, der skal gøres, fru minister – ikke bare, hvad det er, der skal snakkes om?
For der ligger jo et konkret forslag.
Der er nogle konkrete ønsker.
Der er en masse konkret at tage stilling til.
Men hvis vi løfter os op over, hvad der skal snakkes om over kaffebordet i Kalundborg, hvad er det så, der skal gøres?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Så håber jeg, at jeg får lejlighed til at forklare det på en måde, så hr. Kaare Dybvad også forstår, hvad det drejer sig om.
Jeg ved ikke, om det måske er at stille for store forventninger.
Men ikke desto mindre handler det for det første for mig om at gå i tæt dialog med bl.a. Novo Nordisk, men også de øvrige virksomheder, om deres konkrete udfordringer med at tiltrække og fastholde ingeniører i Kalundborgområdet.
For det andet vil jeg gå i dialog med de uddannelsesinstitutioner, der uddanner ingeniører, og drøfte, hvordan vi bedst understøtter den fremtidige forsyning af veluddannede ingeniører til Kalundborg og det øvrige Vestsjælland.
Det er i øvrigt positivt, at Kalundborg Kommune og Region Sjælland bl.a. i tæt samarbejde med Novo Nordisk og en række videregående uddannelsesinstitutioner har sat sig i spidsen for et partnerskab, som skal pege på konkrete løsningstiltag til at styrke arbejdskraftforsyningen på det naturvidenskabelige og tekniske område.
Kaare Dybvad (S), 2016-04-20:
Hvilke konkrete tiltag, som ikke allerede eksisterer, vil ministeren sætte i gang for at afhjælpe ingeniørmanglen i Kalundborgs industrisymbiose?
Mange tak.
Nu er jeg altså meget forvirret, for på den ene side siger ministeren, og har skrevet det i avisen, at vi skal have et bedre match mellem virksomhederne og uddannelserne, men nu, hvor man rent faktisk har mulighed for at skabe et meget konkret match, og hvor den virksomhed, som vi taler om her, Novo Nordisk, endda har sagt, at de vil aftage op til 75 pct. af det optag, der i det hele taget er på uddannelsen – så med et vist frafald må man forvente, at de nærmest vil optage 100 pct. – vil man på den anden side ikke give tilladelse til det match.
Så regeringens holdning må jo være – og så må du rette mig, hvis jeg tager fejl – at man mener, at der skal være et bedre match, undtagen når det gælder, at man skal godkende en konkret uddannelse, for så mener man det alligevel ikke, når det kommer til stykket.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg synes, at det, som jeg her hører spørgeren give udtryk for, er rigtig, rigtig ærgerligt, nemlig at man ikke respekterer, at der selvfølgelig skal gå en politisk proces, forud for at der kan træffes politiske beslutninger.
Det kommer bag på mig.
Det ærede medlem er jo selv folkevalgt, så jeg synes, det er meget, meget trist for det danske folkestyre, at vi her hører et folketingsmedlem, som ikke er parat til at respektere og acceptere, at forudsætningen for, at der kan træffes brede, solide, holdbare politiske beslutninger, selvfølgelig er, at man har en drøftelse og en dialog, førend man når til at skulle træffe beslutningerne.
Ærgerligt!
Kaare Dybvad (S), 2016-04-20:
Der kan jo være mange forskellige opfattelser af, hvad udtrykket konkret betyder.
Jeg spurgte, hvilke konkrete tiltag ministeren vil tage, og det, jeg så får at vide, er, at man som det første vil i dialog med erhvervslivet.
Det er jo ikke på den måde nyt.
Der har i virkeligheden været dialog med erhvervslivet i Kalundborg i mange år – og via mange forskellige ministre før den nuværende minister.
Som det andet vil man gerne i dialog med universiteterne.
Nu er det jo ikke sådan, at dialog løser alt.
Jeg skal ikke kunne sige, om ministeren har nogle særlige evner, som ikke før har været bragt i spil, men i hvert fald er det sådan, at universiteterne allerede har sagt, at de ikke er interesseret i at udbyde uddannelser i Kalundborgområdet på det her område.
Så når ministeren forstår udtrykket konkret som dialog, altså at vi sætter den luftbårne dialogbrigade ind for at løse problemerne, hvad er det så egentlig, man mener med det?
Hvad er det egentlig, ministeren er interesseret i at opnå – altså ud over at man bare vil drikke kaffe med Kalundborgs borgmester eller regionsrådsformanden i Region Sjælland, hvilket mange ministre før den nuværende minister også har gjort?
Men hvad er det konkret, ministeren vil sætte i værk?
Hvilke konkrete initiativer, som ikke allerede er sat i gang, drejer det sig om?
For det er jo fuldstændig rigtigt, at der er en rekrutteringsalliance.
Der er en masse forskellige tiltag, der er en masse lokale bud.
Man har i virkeligheden gjort alt, hvad man kunne.
Man har stillet penge til rådighed for en eventuel ingeniøruddannelse.
Men hvad er det, den her dialog skal udmønte sig i?
Hvad er det, det skal slutte med?
Hvad er målet for ministeren?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, og jeg kunne godt tænke mig, at ministeren blev en lille smule mere konkret, end ministeren var i sit tidligere svar.