runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-20:
Der var ikke antydningen af et svar på mit spørgsmål.
Der var en masse andet; noget om, at demokratiet virker, at der er foregået en demokratisk dialog her.
Men mit spørgsmål til skatteministeren havde at gøre med, at regeringens egen opfattelse er, at regeringens eget forslag nu er blevet til et bedre forslag.
Men her har vi at gøre med et forslag, som efter regeringens egen opfattelse har gjort regeringens forslag bedre.
Hvorfor er det en forudsætning for, at regeringen gør sin egen politik bedre, at et andet parti vil være med – et parti, der ikke er en del af et flertal?
Altså, hvis jeg stod og havde muligheden for at få gennemført den politik, jeg tror på, og dagen efter havde muligheden for gennemføre min egen politik – altså nå endnu længere i retning af det, jeg selv ville – så ville jeg sådan set ikke sige, det var afhængigt af andre; så ville jeg sådan set bare gå i gang med det.
Så hvorfor er det en forudsætning for, at regeringen gør sit eget forslag bedre – som skatteministeren selv siger, han gør – at et bestemt andet parti deltager?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-20:
Jamen det er sådan, at regeringen og Dansk Folkeparti nok også ser lidt forskelligt på tingene.
Og jeg er helt med på, at der nok skal gå lidt tid, før vi helt vænner os til det.
Når regeringen siger, at vi ønsker at fremme det brede samarbejde, at vi faktisk ønsker at lytte – også til den borgerlige opposition – jamen så mener vi det.
Og man kan ryste nok så meget på hovedet ad det og synes, det virker nok så underligt, men det er nu engang sådan, at vi mener, at der i det brede, samarbejdende folkestyre rent faktisk opnås resultater til gavn for virksomheder og lønmodtagere.
Naturligvis var regeringens udgangspunkt, at det forslag, vi lagde frem, på de 25 pct., var fornuftigt, klogt og rigtigt.
På baggrund af indvendinger fra erhvervslivet og i kombination med en villighed fra Det Konservative Folkeparti opnåede vi faktisk en spændende dynamik, der førte frem til endnu bedre lovgivning.
Kristian Jensen (V), 2011-12-20:
Jeg tror, at Folketinget har fået en ny humorist.
Jeg kommer nemlig til at tænke på komikeren Buster Keaton, når jeg ser på skatteministeren.
Buster Keaton var udtryk for den såkaldte deadpan-humor, hvor man er ufrivillig morsom uden at fortrække en mine.
Den eneste beklagelige forskel fra Buster Keaton til skatteministeren er, at Buster Keaton er i stumfilmene, og det er skatteministeren desværre ikke, og derfor har vi været nødt til at lytte til en forfærdelig gang sludder gående på, at det er et parlamentarisk nybrud, og at man nu lytter til virksomhederne.
Undskyld, men hvilke af de mange henvendelser, der er kommet fra virksomheder på den her sag, har krævet, at der var et borgerligt parti med til at gøre regeringens skade mindre?
For jeg går ud fra, at skatteministeren i forbindelse med de mange forskellige holdninger nu er med på, at det er en skade, man har påført erhvervslivet ved at foreslå 25 pct., når man siger, man gør forslaget bedre ved at sætte det til 50 pct.
Så hvad er det for henvendelser, man har fået fra virksomheder, der siger: Vi skal have et borgerligt parti med for at gøre skaden mindre?
Nu nævnte jeg faktisk, at skatteministeren var ufrivillig morsom, og jeg ved ikke, om det er en ros, men det kan i hvert fald være et forsøg på at efterligne skatteministerens partiformand.
I det tilfælde, at det er sådan, at skatteministeren gerne vil fortsætte med at være ufrivillig morsom, kunne skatteministeren så ikke fortsætte med at fortælle lidt om, hvad det, når man har et lovforslag, man gerne vil ændre, og et parlamentarisk grundlag, en forligspart, der siger, at man sådan set ikke stiller krav om, at nogen borgerlige partier skal være med, så præcis er, der gør, at skatteministeren har stillet det krav?
Hvad er det, der gør, at skatteministeren mener, at der skal være en form for kvalificeret flertal for at gøre den skadepåvirkning, regeringens politik vil påføre dansk erhvervsliv, mindre?
Nej, virksomhederne har sagt: Forbedr lovforslaget, lad være med at sætte grænsen til 25 pct., sæt den højere.
Så hvad er det, der gør, at skatteministeren har valgt at tage den indgangsvinkel, at der skal være et borgerligt parti med?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-20:
Det var godt, at Venstre kunne moderere rosen til skatteministeren.
I forhold til spørgsmålet må jeg altså ærligt tilstå, at jeg finder det lidt specielt.
Vi er i en situation, hvor flere erhvervsvirksomheder oplever en regering, der lytter.
Regeringen tager initiativ til brede drøftelser, som ender med at kunne få det resultat, at regeringen og Det Konservative Folkeparti indgår en aftale, som justerer regeringens forslag på en 25-procents-grænse til fremover at være en 50-procents-grænse.
Hvorfor har regeringen syntes, det har været fornuftigt?
Det har vi, fordi vores hensigt fra starten af har været at sikre en rimelig balance, en fornuftig balance mellem på den ene side at gøre nogle meget lukrative regler mindre lukrative og på den anden side sikre gode vilkår for at drive familievirksomhed.
Og vi synes, at den nuværende grænse på 75 pct. er for lukrativ.
Så har vi vist konstruktiv forhandlingsvilje, og De Konservative har gjort det samme, og det har ført til resultater, og det mener jeg da bare man bør være glad for – også fra Venstres side.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-12-20:
Nu er det jo ikke første gang, skatteministeren og undertegnede diskuterer den her sag.
Det gjorde vi også den 16. november i salen, hvor skatteministeren syntes, det var helt forfærdeligt, at jeg nærmest overhovedet kunne tillade mig at stille spørgsmålet, om det her kunne give problemer for virksomheder, for det mente skatteministeren ikke på det tidspunkt.
Skatteministeren mente, at det kun var ret og rimeligt, at man sænkede grænsen til 25 pct.
Derfor undrer det mig egentlig, at skatteministeren nu siger, at det her er udtryk for, at skatteministeren har lyttet.
Altså, jeg står her med skatteministerens talepapir fra det samråd, vi har haft.
Der sagde skatteministeren: Det kommer dog ikke som en overraskelse, at de virksomheder, der får beskåret en skattebegunstigelse, er utilfredse med forslaget.
Alt andet ville så at sige være unaturligt.
Altså, det er jo ikke, fordi det indikerer, at skatteministeren har lyttet, og man må jo også tillade sig at spørge, om skatteministeren ikke har lyttet på skrømt,
når skatteministeren oppe fra Folketingets talerstol kan stå og sige, at man har lyttet, men at man ikke ville have støttet 50 pct., hvis det ikke var, fordi der havde været nogle andre partier, der havde støttet 50 pct.
Så er det jo ikke udtryk for, at man har lyttet til erhvervslivet overhovedet.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-20:
Hvis man ikke bliver kritiseret for det ene, så gør man det nok for det andet af den borgerlige opposition, og det sådan set også fint.
Altså, hvad angår det standpunkt, som jeg gav udtryk for i samrådet – og i øvrigt i svar på flere § 20-spørgsmål – så gælder det jo såmænd stadig, at den nuværende grænse på 75 pct. finder jeg og regeringen ikke rimelig.
Baggrunden for, at vi foreslog de 25 pct., var, at vi mente, det var det fornuftige nye niveau.
Så jeg synes sådan set ikke, at der er noget ændret ved begrundelserne for, at den nuværende grænse skal gøres mindre lempelig, men der er naturligvis sket det, at vi reelt lytter i processen og dermed har fundet et mere fornuftigt niveau.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-12-20:
Man kan sige, at det, der er ens ved 50-procents-grænsen og den oprindelige af regeringen foreslåede grænse på 25 pct., er, at begge forslag er udtryk for antivækst, og begge forslag er erhvervsfjendtlige.
Så på den måde ligner de jo hinanden i forhold til den 75-procents-grænse, vi har i dag.
Men når skatteministeren nu står og siger, at skatteministeren ikke har lyttet på skrømt, på trods af at skatteministeren adskillige gange har sagt, at han decideret var ligeglad med, hvad virksomhederne sagde – for man kunne jo kun forvente, at de sagde det, for det var deres skattebegunstigelser, som man talte om, så alt andet ville jo være unaturligt – så må det jo også være udtryk for, at skatteministeren har lyttet på skrømt.
Det siger skatteministeren så, at han ikke har, men at han har lyttet reelt.
Så derfor vil jeg gerne spørge: Hvorfor har skatteministeren så ikke lyttet til den store kritik af NOx-afgifterne, der er fra erhvervslivet?
Hvorfor har skatteministeren ikke lyttet til den store kritik, der er fra detailhandelen og fra erhvervslivet af de massive skatte- og afgiftsstigninger, som skubber arbejdspladser ud af landet som følge af øget grænsehandel?
Hvorfor har skatteministeren ikke lyttet til de virksomheder, der siger, at afgiftsstigningerne på chokolade og på sukker betyder, at danske arbejdspladser bliver nedlagt?
Hvis skatteministeren er så interesseret i at lytte til erhvervslivet, hvordan kan det så være, at skatteministeren ikke på en række andre punkter lytter til erhverslivet?
Er det ikke, fordi skatteministeren lytter på skrømt, og at det her ikke handler om andet, end at man fortsat har et antivækstforslag med de 50 pct.?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-20:
Jeg må sige, det er en dejlig debat, dels fordi den handler om noget vigtigt, dels fordi skatteministeren modtager så meget ros.
Nu er jeg af Venstre både blevet kaldt for et kvikt hoved og er endda også blevet rost for at have humor, og det sker sjældent, endda også i mit eget parti, så tak for det.
Men så stoppede det også der, for så blev jeg anklaget for at sige noget sludder og skulle hellere holde mig til stumfilm, og det tager jeg jo så til efterretning.
For at forsøge at svare på spørgsmålet er det da helt rigtigt, at der da ikke er nogen virksomheder, der er gået ind og har blandet sig i den parlamentariske proces.
Det er da ikke deres gebet.
De har haft konstruktive høringssvar og været i god dialog med regeringen, som det sig hør og bør.
Regeringen har så vurderet mulighederne, og vi har besluttet os for at åbne for brede drøftelser om det her spørgsmål.
Det har så faktisk ført til, at Det Konservative Folkeparti valgte at gå konstruktivt ind i forhandlingerne med regeringen og viste, at dialog også giver resultater.
Det, der undrer mig, er, hvor Venstre blev af.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-21:
Den socialdemokratiske ordfører undlod jo fuldstændig at forholde sig til det, jeg fremhævede i min ordførertale, nemlig at Enhedslistens hr. Per Clausen jo i Jyllands-Posten i mandags undsagde regeringens sundhedsargument.
Der var budskabet klart: Man skulle have nogle penge i kassen til at finansiere andre ønsker.
Og når det er så dårligt beskrevet, og det bliver vi jo bare i forhold til sundhedseffekten bekræftet i nu, er det jo helt åbenbart, at det er et finansieringsforslag.
Jeg forstår ikke, hvorfor den socialdemokratiske ordfører så nonchalant ser på det massive antal henvendelser, der er kommet til Folketingets Skatteudvalg, fra virksomheder, fra faglige organisationer, fra tillidsfolk, som er dybt, dybt bekymrede for deres beskæftigelse.
Men det er åbenbart ikke noget problem, for når regeringen samlet set ... og vi kender musikken.
Er hr. Thomas Jensen ikke bekymret for, at de reelle budskaber, vi er blevet mødt med i Skatteudvalget og sågar i dag, hvor LO i Aalborg er ude at opfordre regeringen til at tage forslaget af bordet, betyder, at det vil koste massivt på antallet af arbejdspladser i Danmark?
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Som jeg også sagde under min ordførertale, har vi i regeringen og i regeringspartierne lyttet, for der er jo et ændringsforslag om, at den her lov først skal træde i kraft den 1. juli 2012, og det har netop den gode adfærdsmæssige virkning, at virksomhederne kan nå at reducere NOx-udledningen, inden afgiften bliver pålagt, og på den måde kan man også nå at reducere den afgift, som man ellers skulle have betalt, hvis ikke man havde gennemført investeringen i det her.
Jeg sagde jo klart og tydeligt, at der er to formål med den her lov: dels at reducere luftforureningen, dels at finansiere mange af de tiltag, som regeringen lægger op til i finansloven for 2012.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-21:
Nu undsiger hr. Per Clausen sundhedsdelen i Jyllands-Posten, men det bliver nok svært at få den socialdemokratiske ordfører til at indrømme det.
Hvis det, hr. Thomas Jensen siger, skulle være korrekt, om, at man har lyttet til virksomhederne, så ulykkerne først rammer dem 6 måneder senere, så burde provenuet af NOx-afgiften jo blive lavere, for nu har virksomhederne haft tid til at omstille sig.
Kan hr. Thomas Jensen så ikke bekræfte, at i stedet for det fulde provenu ved at indføre afgiften i hele 2012 regner man nu med det halve provenu, fordi man indfører afgiften i halvdelen af 2012.
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Venstres ordfører bliver ved med at sige, at hr. Per Clausen har været ude at sige noget om sundhedseffekt, og som jeg sagde i min ordførertale, vil det føre til, at der er 75 mennesker færre pr. år, som dør af den her luftforurening.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig positiv sundhedseffekt, og det tror jeg også hr. Torsten Schack Pedersen mener, hvis det var sådan, at han skulle konfronteres med 75 mennesker, som var stærkt angrebet af gener fra luftforurening.
I forhold til provenuet er det jo sådan, at hvis virksomhederne nedbringer udledningen – det håber jeg så sandelig de gør – skal de jo heller ikke betale den samme afgift, som de skulle have gjort, hvis de ikke gennemførte den her investering i at reducere udledningerne.
Så jeg går da stærkt ud fra, at de provenuberegninger, som følger af det her lovforslag, er korrekte.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-12-21:
Jeg kan høre på Socialdemokraternes ordfører, at han er fuldstændig ligeglad med de op mod 10.000 mennesker, der kommer til at miste deres arbejde som følge af det her.
Jeg synes, at det er en hån mod de hårdtarbejdende danskere, der hver dag står op og gør en indsats her i landet, at ordføreren for Socialdemokraterne står og taler om sundhed fra Folketingets talerstol, til trods for at de her penge jo ikke føres tilbage til virksomhederne til at lave arbejdsmiljøinitiativer for, sådan som de gør i Sverige.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om det overhovedet ikke påvirker den socialdemokratiske ordfører og Socialdemokraterne, at LO massivt er ude at kritisere det, og at Dansk Metals formand, Thorkild E. Jensen, sagde til Børsen den 30. november, at det er decideret hul i hovedet at indføre en NOx-afgift for at fremme miljø og sundhed, som slet ikke virker, samtidig med at den vil gøre hårdtarbejdende danskere arbejdsløse.
Lytter Socialdemokraternes ordfører slet ikke?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-12-21:
Jo tak, men tager vi bare en af de virksomheder, der har været ude at kritisere, kan vi jo tage Aalborg Portland, hvor direktøren har sagt til Børsen den 30. november, at en udsættelse af betalingen på ingen måde gavner, fordi de, som han siger, allerede anvender den mest miljøvenlige teknologi, der findes.
Derfor handler det her jo ikke om miljø.
Det handler jo ikke om sundhed.
For hvis arbejdspladserne flytter fra Aalborg, Lolland-Falster, Randers og Fur og fra nogle af de andre områder af landet, hvorfra der jo har været deputationer herinde i udvalget, og det er både folk på produktionsgulvet og fra direktionsgangene, som har påpeget, at det her vil betyde, at virksomhederne lukker, og flytter til Polen eller Tyskland, gavner det jo ikke miljøet, når de virksomheder, der overtager produktionen, er langt mere miljøforurenende end de danske virksomheder.
Derfor hænger Socialdemokraternes ordførers argument ikke sammen.
Det er, som Thorkild E. Jensen, formanden for Dansk Metal, siger, en knyttet næve i et i forvejen blåt øje.
Derfor må jeg bare fastholde, at det, vi ser i dag, er, at regeringen vedtager det ene lovforslag efter det andet, der sender arbejdspladser ud af landet, og de eneste svar, vi får, er, at vi ikke kan få noget svar, fordi Socialdemokraternes ordfører er ligeglad med de danskere, der bliver arbejdsløse som følge af regeringens politik.
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Jeg er bestemt ikke ligeglad, og jeg har også lyttet.
Jeg har lyttet, lyttet og lyttet.
Jeg ved ikke, om fru Ellen Trane Nørby har brugt tid på at læse svarene.
Det er godt.
Så synes jeg, at fru Ellen Trane Nørby skal holde sine påstande i sine korte bemærkninger op mod det svar, der er kommet på spørgsmål 17.
Men i svaret på spørgsmål 17, handler det om det, der hedder best available technology, og der står der: »Med hensyn til BAT normerne skal man være opmærksom på, at de ikke udtrykker en uovervindelig nedre teknisk grænse for, hvor lave udledningerne kan blive.«
Det viser jo netop, at virksomhederne rent faktisk har et større potentiale for at nedbringe udledningen.
I øvrigt, dengang fru Ellen Trane Nørbys eget parti og egen regering gennemførte det her i 2009, var det jo også sådan, at vi hørte fra nogle af de selv samme virksomheder, at de heller ikke dengang mente, at de kunne reducere udledningerne.
Men alligevel, og det synes jeg at vi skal være glade for og takke dem for, har det jo vist sig, at de kunne nedbringe udledningerne betydelig mere, end de sagde, dengang lovforslaget var på vej.
Så jo, der er potentialer her.
Jacob Jensen (V), 2011-12-21:
Det afslører jo fuldstændig, hvad Socialdemokraterne og regeringen har gang i, nemlig at det intet som helst har med sundhed at gøre.
Det er kun et spørgsmål om, at man vil have flere skatteindtægter, penge op af lommerne på virksomhederne for at kunne finansiere andre formål.
Det er jo præcis det, hr. Per Clausen har været ude at sige: Det har intet med sundhed at gøre, det er kun et spørgsmål om at få penge i kassen.
Det kan jo dokumenteres klokkeklart, for når man kigger i det oprindelige forslag, vurderede man fra regeringens side, at provenueffekten var 730 mio. kr. på årsbasis, og når man så udskyder det med et halvt år, regner man i ændringsforslaget med – det fremgår af side 7 i ændringsforslaget – at man så får 365 mio. kr., altså præcis det halve.
Ergo er der ikke indregnet nogen som helst effekt af, at virksomhederne ved at kunne få den udskydelse på et halvt år kan nedbringe NOx'en.
Kan hr. Thomas Jensen ikke forklare, hvordan de to ting hænger sammen?
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
I forhold til provenuet er det jo sådan, at da regeringen lavede den her ændring, gik man ikke ind og finansierede det inden for det her forslag, men inden for et af de andre forslag, hvor der er kommet en beregning på, hvad der vil komme i øget provenu omkring pensionerne.
Der er det så rigeligt finansieret med den lempelse, som er kommet her.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-21:
Ja, ja, jeg tror, at en 1. klasses elev ville kunne regne ud, at har man en 12-måneders-afgiftsperiode og så kun får en 6-måneders-afgiftsperiode, er det, der kommer ind, mindre.
Sandheden er, at når man udskyder det et halvt år, er det, man regner med kommer ind, præcis halvdelen.
Det vil sige, at det, som hr. Thomas Jensen siger fra Folketingets talerstol, om, at virksomhederne har mulighed for at installere ny teknologi og slippe billigere, ikke er rigtigt.
Det er i hvert fald ikke det, man regner med i Skatteministeriet og i det ændringsforslag, som er lagt frem.
Derfor er det tom snak fra hr. Thomas Jensens side, når han siger, at virksomhederne har mulighed for at installere teknologi, der vil betyde, at de ikke bliver ramt af den her afgift.
Det forudsætter man i hvert fald ikke i det her ændringsforslag, for det er præcis halvdelen, og det vil sige, at man samlet set regner med, at de samme penge i virkeligheden kommer ind.
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Det er jo sådan, at virksomhederne nu får mulighed for at reducere deres udledning.
Derfor får de også mulighed for, når det her træder i kraft, at have reduceret udledningen, så det provenu, der kommer ind, selvfølgelig bliver mindre end det, der var forslået i det oprindelige forslag.
I hvert fald bliver provenuet ikke så stort, som det ellers ville være blevet, hvis det var trådt i kraft pr. 1. januar 2012.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-21:
Skal jeg forstå det, som Socialdemokratiets ordfører siger fra Folketingets talerstol med udskydelsen i et halvt år, at man har udskudt ikrafttrædelsen et halvt år, for så har virksomhederne mulighed for at installere ny teknologi, som udleder mindre NOx, og derved ikke bliver ramt af afgiften?
Hvis det, ordføreren siger, holder, skal der vel komme mindre end halvdelen af pengene ind, når man udskyder ikrafttrædelsen et halvt år.
Det er det, jeg vil høre ordføreren, om han kan oplyse om.
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Nogle gange er det nogle ting, man sådan let kan forholde sig til, fordi det ikke er særlig teknisk, og så kan man virkelig komme på banen med sin holdning.
Andre gange – og det vil jeg påstå i det her tilfælde med det her med best available technology – tror jeg, at hverken jeg eller fru Gitte Lillelund Bech sagligt ville kunne vurdere det.
Det er noget, som der er højt uddannede ingeniører rundtomkring, der sidder og arbejder med, folk på de højere læreanstalter, og der er ikke nogen af os, der er eksperter i det.
Når vi så sammenholder de udmeldinger, der kommer omkring det, og vi har det her i svaret på spørgsmål 17, at det rent faktisk er muligt at reducere noget mere, så er det også sådan noget, som der vil tjene til fru Gitte Lillelund Bechs ære, hvis fru Gitte Lillelund Bech svarede den her tillidsrepræsentant, at der rent faktisk er kommet svar fra Skatteministeriet på spørgsmål 17, hvoraf det fremgår, at det er muligt at nedbringe den her afgift ud over BAT-normen.
Derfor er det også et argument for, at den dommedagsprofeti, som er kommet fra mange direktionsgange, ikke helt holder vand.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-21:
Jeg må desværre sige, og det er noget, som jeg meget, meget sjældent siger i Folketingssalen, at jeg synes, at det svar var ufattelig arrogant over for landets tillidsrepræsentanter, over for de tillidsrepræsentanter, som er kommet i Skatteudvalget, og som har sagt: Vi frygter for vores arbejdspladser, vi kender til teknologien, vi sidder og arbejder med den teknologi hver dag, vi kan ikke komme videre.
Hr. Thomas Jensen får det til at lyde, som om at det er på direktionsgangene, man dikterer, hvad tillidsrepræsentanterne skal sige.
Jeg synes sådan set ikke, at den tillidsrepræsentant her fik et sagligt svar.
Det arrogante svar var: Tillidsrepræsentanten kan kontakte mig, så kan vi tage en dialog.
Er hr. Thomas Jensen villig til at ændre på det her NOx-afgiftforslag, vel vidende at det er til tredje behandling nu, men er hr. Thomas Jensen interesseret i og villig til at ændre på det i løbet af foråret 2012, således at man kan undgå, at danske arbejdspladser flytter ud af landet?
Den her tillidsrepræsentant fik ikke noget svar.
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
For det første går jeg meget gerne i dialog med den her tillidsrepræsentant, ingen tvivl om det, hvis den tillidsrepræsentant kontakter mig.
Derudover tror jeg også, at den her tillidsrepræsentant selvfølgelig er blevet bange, når virksomhedsejeren er kommet og har sagt, at det her er noget, som vil komme til at koste arbejdspladser.
Det fremgår jo tydeligt af mailen.
Når vi kigger på historien, vil jeg påstå, også med udgangspunkt i svaret på spørgsmål 17, at der rent faktisk er mulighed for at reducere endog meget endnu.
Derfor tror jeg ikke helt på og stoler ikke helt på de dommedagsprofetier, der er kommet fra direktionsgangene, og derfor tror og håber jeg også, at den her tillidsrepræsentant, når den her afgift er indført og vi ser, hvad effekten af den er, stadig væk er tillidsrepræsentant og stadig væk har sin arbejdsplads i Danmark.