runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Skau Björnsson (S), 2008-04-17:
Vi socialdemokrater synes, at det er godt, at vi med det her lovforslag får øget ligestilling mellem beboere, der længerevarende bor i boliger under serviceloven, og beboere i almene boliger.
Det er vigtigt for os, at beboere, uanset hvilken form for botilbud de her, har de samme grundlæggende rettigheder, som lejere i de almene boligorganisationer, så vi støtter forslaget.
Jeg har så også bemærket, at Danske Handicaporganisationer har indsendt et høringssvar, hvori de skriver, at beboerne i det, der hedder midlertidige botilbud, også bør have de samme rettigheder, hvis de har boet der i en længere periode, f.eks. i mere end 12 måneder.
Vi vil gerne have belyst, hvor mange beboere det drejer sig om.
Jeg synes, at det er rigtigt, at hvis man bor i de her botilbud i længere perioder, over 12 måneder, kan det ikke længere karakteriseres som midlertidigt, og derfor vil det også være naturligt, at de får de samme rettigheder, som de andre har.
Men det synes jeg som sagt at vi skal kigge på under udvalgsarbejdet og overveje, om vi ikke skal følge det forslag, som Danske Handicaporganisationer kommer med.
Vi mener også, at vi på sigt skal kigge på, om vi kan overføre alle botilbud under serviceloven til at være reguleret af almenboligloven.
Det vil både sikre klare rettigheder til beboerne og stille krav til byggeriet.
Endelig bliver vi også nødt til at sikre, at de boliger, som vi tilbyder, har en forsvarlig standard.
Det bliver også nævnt i nogle af høringssvarene.
Det er ikke anstændigt i 2008 at tilbyde voksne mennesker den slags boforhold.
Selv om vi jo med satspuljeaftalen for 2004 har bevilget nogle penge til det her område til at udbygge og forbedre boligerne, er meldingen altså, at der stadig væk er mange utidssvarende boliger.
Det synes jeg at vi skal give hinanden håndslag på at vi vil følge op på i de kommende måneder.
Med de bemærkninger kan vi støtte forslaget
Lise von Seelen (S), 2008-04-17:
Jamen det glæder mig meget, at der kan svares så kort og præcist på det, fordi det er meget afgørende - tror jeg - for, hvor mange mennesker der vil gøre brug af loven her.
Så vil jeg tage fat i, at der er en markant forskel, sådan som jeg hører ordførertalerne.
Nogle lægger meget vægt på, at vi nu giver nogle muligheder til de enkelte personer for, at de som pensionister eller førtidspensionister får nogle nye muligheder for at træffe nye valg for sig selv, og andre har opfattet, at det her altså er et stort bud på, at vi kan få flere hænder på arbejdsmarkedet.
Det er klart, at hvis der er flere, der benytter loven, vil der også være nogle flere hænder på arbejdsmarkedet.
Men vi skal jo ikke skyde os selv i skoene, at det her løser vores problemer på arbejdsmarkedet, for så mange arbejdspladser kan det her aldrig nogen sinde give.
Og der vil jeg gerne spørge, om ministeren er enig med mig i, at det her ikke er et spørgsmål om at give et stort bud på, at vi får mange flere hænder på arbejdsmarkedet.
Det her er et spørgsmål om, at vi giver muligheder til de enkelte borgere for, at man på den ene eller den anden måde kan vælge at være aktiv længere i sit liv.
Og det er et kolossalt gode for den enkelte.
Line Barfod (EL), 2008-04-17:
Det glæder mig, hvis Venstre under udvalgsarbejdet vil være med til at se på de problemer, som bl.a. døveforbundet har peget på der er i forhold til tolkning.
Det er fuldstændig afgørende for de her mennesker, at vi får lavet en ordning, der fungerer, så det håber jeg kan lykkedes under udvalgsarbejdet.
Det andet er til det sidste, som ordføreren var inde på, nemlig om hjælpere til personer med handicap.
Det er noget, som vi længe har diskuteret, hvor der klart er behov for at lave en ændring.
Men jeg kan ikke helt forstå, hvorfor Venstre ikke er parat til at sige, at det, der er afgørende, er, at personer med handicap selvfølgelig skal have retten til at bestemme, hvem der er i deres hjem, og hvem der tager sig af dem, men at selve arbejdsgiveransvaret, også i forbindelse med sygdom, graviditet, barsel osv., simpelt hen er for stor en byrde at lægge på den enkelte person med handicap.
Det må i stedet for ligge hos kommunen.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-04-17:
Vi har det sådan, at vi synes, at der skal være mulighed for, at den enkelte person med et handicap har mulighed for selv at være med til at definere, hvilke rammer der skal være om den hjælpeordning, der er for personen.
Der er rigtig mange mennesker, der er dybt afhængige af, at de har hjælpere 24 timer i døgnet, og der er mange, der egentlig ikke har lyst til at være arbejdsgiver 24 timer i døgnet.
Ændringerne i lovforslaget giver jo mulighed for, at man kan lægge det over til en pårørende, man kan lægge det over til en organisation, og man kan også få en privat aktør ind, der styrer arbejdsgiveransvaret.
Men der er også personer med et handicap - vi havde så sent som i sidste uge nogle af dem i deputation i Socialudvalget - som selv ønsker at være den, der har et arbejdsgiveransvar.
Den mulighed ønsker vi ikke at fratage dem.
Der skal være mulighed for, at man selv kan være med til at definere rammerne og selv kan være med til at tage ansvar i det omfang, man selv har lyst til.
Line Barfod (EL), 2008-04-17:
Det, som jeg gik ind og problematiserede, var slet ikke spørgsmålet om at kunne definere rammer.
Vi har set nogle sager, hvor hjælpere er blevet opsagt f.eks. i forbindelse med barsel.
Hvis man har brug for hjælp 24 timer i døgnet, har man altså et problem, hvis ens hjælper lige pludselig bliver syg eller skal på barsel eller andet, for så skal man have en anden.
Her er problemet, at hvis det er den enkelte person med handicap, der står med det økonomiske arbejdsgiveransvar, er det en meget voldsom forpligtelse lige pludselig måske at skulle betale en erstatning på 100.000-200.000 kr., eller hvor meget det nu er.
Derfor er spørgsmålet, om man ikke kan lægge det over til kommunen, så det ikke er den enkelte person med handicap, der pludselig står med det kæmpeproblem.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-04-17:
Nu er fru Line Barfod og Enhedslisten jo ikke med i satspuljeforliget, men satspuljepartierne har givet hinanden håndslag på, at en af de ting, som vi vil drøfte til efteråret, når vi skal fastlægge den nye satspulje, er, hvordan vi får sikret ordentlige ansættelsesvilkår for de hjælpere, vi har til vores handicappede medborgere.
Det er netop, fordi vi ved, at der også med den arbejdsmarkedssituation med den historisk lave arbejdsløshed, som vi har, er rigtig mange, der har svært ved at få hjælpere, der passer til dem, og hvor kemien også er, som den skal være, når man arbejder så tæt sammen, når man både får en personlig og praktisk hjælp.
Så det er noget, som vil vi kigge på, og det er noget, som vi allerede har aftalt med hinanden at kigge på, når vi skal i gang med satspuljeforhandlingerne.
Line Barfod (EL), 2008-04-17:
Jeg tror, at jeg har forstået ordføreren rigtigt, og at ordføreren er indstillet på, at vi skal se grundigt på det her med det sociale tolkeprojekt for døve og se på, om man ikke skal vente, til den store evaluering er kommet, som det fremgår af flere henvendelser.
Det synes jeg er rigtig godt, hvis det er rigtigt forstået, at det er Dansk Folkeparti med på, nemlig at vi prøver at se på, om vi kan komme igennem med det i udvalget.
Det andet, jeg så vil spørge om, er det her med hjælperne til personer med handicap.
Jeg vil høre, om Dansk Folkeparti ikke synes, det er rigtigst at sikre, at der er de økonomiske midler til, at de mennesker, der bliver ansat som hjælpere, også kan få løn efter overenskomsten, og sikre, at det ikke er den enkelte person med handicap, der risikerer at stå med et stort økonomisk problem i forhold til at skulle betale en erstatning for uberettiget fyring, eller hvad der nu kan være tale om, hvis der sker noget undervejs i ansættelsesforholdet, og at det er noget, vi er nødt til at se på frem for bare at gå ind og vedtage lovforslaget, som det ligger nu.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-17:
Jeg kan sige om tolkedelen, at så er det fuldstændig rigtigt, at vi synes, vi skal pille det ud af det her lovforslag og så vente med det, indtil vi har fået alle de her processer i gang, og så i stedet for komme med et forslag, når vi kommer hen til efteråret, sådan at vi får gjort det helt rigtige.
Med hensyn til overenskomsten til handicaphjælpere må jeg sige, at vi jo i Dansk Folkeparti gerne havde set, at det problem allerede var blevet løst under satspuljeforhandlingerne, men det, der blev aftalt, var, at satspuljeforhandlingspartierne sætter sig ned og kigger på det her område.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-17:
Overordnet vil vi gerne sige, at vi støtter forslaget - nu er vi jo også selv med i de her satspuljeaftaler.
Men i SF synes vi generelt, at det er meget godt, når man laver de her forslag, at de ikke er en blanding af alt.
Der er seks underpunkter i forslaget, og derfor har jeg tænkt mig at gå mere sådan pædagogisk til værks og prøve at tage dem et for et.
Når det handler om forslag, som vedrører børn, synes jeg, at det er enormt vigtigt, at vi ser tingene fra børnehøjde.
Et af de første forslag handler om, at børn, som bor på krisecentre, kan få tilbudt psykologhjælp.
I forslaget står der, at børnene skal være over 6 år.
Jeg ved godt som sygeplejerske, at børn under 6 år kan have det lidt svært med psykologer, men man kan gøre det på rigtig mange forskellige måder.
Man kan sagtens samle en gruppe børn og via legen gå ind og bearbejde nogle af de traumer, de har fået.
Man kan også gøre det, at man tager deres mødre med, så man sidder sammen med børnene og deres mødre og bearbejder nogle af de ting, de har været igennem.
Derfor har vi i SF en ambition om, at når man skal gå ind og gøre en forskel for de her børn, som har oplevet forfærdelige ting i deres meget korte liv, skal det gælde alle børn, dvs. både de børn, der er i krisecentrene, og som er under 6 år, og børn uden for.
Jeg ved godt, at aftalen går ud på, at det her handler om børn over 6 år, og at det foregår i krisecentrene, men ambitionen må vel være, at når børn bliver udsat for vold, uanset om de er i krisecentrene - hvor moderen trods alt har ressourcer til ligesom at sige: Nu tager jeg kufferten og går
eller om de er uden for, er det rigtig vigtigt, at vi kan sikre en ordentlig bearbejdelse af de ting, de har været igennem.
Det er en af de ting, som jeg synes man sagtens kan gå ind og arbejde videre med til næste år, eller når der er penge til det.
Med hensyn til mennesker, som har et handicap, og som skal inddrages, synes jeg, at det er meget vigtigt, at vi også går ind og kigger på de mennesker, som har under 20 timers hjælp om ugen.
Man kan se, at der er nogle kommuner, der f.eks. kun bevilger 19 timer, for på den måde bliver de ikke ramt.
Hvad gør vi f.eks. i forhold til børn og unge?
Og når det handler om de mennesker, som arbejder med de her handicappede, hvordan kan vi så sikre, at de har ordentlige løn- og arbejdsforhold?
Det ved jeg at både FOA og Danske Handicaporganisationer har påpeget i høringssvarene.
Det sidste, som der har været en del snak om, er de her mennesker med hørehandicap, og jeg kan forstå, at ministeren er gået i gang med at tage en snak med dem.
De siger, at forslaget er enormt dyrt, og de siger også, at der er masser af bureaukrati forbundet med det, og det kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Hvor langt er man i de diskussioner?
Overordnet set er det et lovforslag, som indeholder minimumskrav, og vi ønsker virkelig fra SF’s side et højere ambitionsniveau, når man skal ind og gøre en forskel for nogle mennesker, som i den grad har brug for støtte.
Det glæder vi os til at gøre til næste år, men som sagt er vi med i forliget, så indtil videre er det godt nok.
Line Barfod (EL), 2008-04-17:
De foregående ordførere har jo været inde på, at det er et meget blandet forslag, så jeg vil nu prøve at se, hvor meget af alt det, der er nævnt, jeg kan nå at sige noget om.
Først til det med kvindekrisecentrene vil jeg sige, at jeg synes, det er et klart fremskridt, men jeg er enig med fru Özlem Sara Cekic i, at vi skal se på aldersgrænsen for børn, for børn under 6 år kan i den grad have behov for og få gavn af at få noget hjælp til at få bearbejdet de ting, de har været igennem.
Så det håber vi at vi kan få ændret på under udvalgsarbejdet.
Hvis en døv ønsker at tage del i f.eks. skolebestyrelsesarbejdet, hvordan sikrer vi så, at der er nok tolkning, så man ikke pludselig støder på loftet på de 50 timer?
Eller det kan være døve, der ønsker at tage del i det politiske liv.
Som regel kan de kun være til stede på en enkelt dag af de tre dage, vi holder årsmøde i Enhedslisten, fordi der ikke er tolkning til mere end en dag, og det bliver en noget amputeret politisk deltagelse, hvis det kun er en gang imellem, man kan deltage; det sker også meget ofte, at de ikke kan deltage i de andre møder, vi holder, fordi det ikke er muligt at få tolkning.
Jeg ved ikke, hvordan det er i de andre politiske partier med hensyn til deres døve medlemmer, men jeg mener i hvert fald, at vi skal sikre, at de kan deltage almindeligt i både foreningslivet og det demokratiske liv i Danmark, og at det skal kunne ske fuldstændig ubureaukratisk.
Så er der spørgsmålet om handicaphjælpere.
Jeg er fuldstændig enig med fru Marianne Jelved i, at det er meget svært at forstå, at kommunerne ikke er nævnt som nogle af dem, der kan have arbejdsgiveransvaret.
Som jeg har været inde på i de korte bemærkninger, er det altså svært at forstå, at der med det her forslag ikke er taget fat på at løse det problem, der er med at sikre anstændige lønvilkår for handicaphjælpere, så vi kan sikre, at der også er et godt personale i fremtiden.
Jeg er fuldstændig enig i, at den enkelte borger skal have mulighed for selv at vælge, hvilke personer borgeren ønsker at have ansat.
Det er så intim og vigtig en opgave, at man selvfølgelig selv skal kunne sætte rammerne osv. Jeg mener, at det må være muligt at finde nogle ordninger for at sikre, at der er ordentlige lønvilkår og ansættelsesvilkår, for at sikre - hvis der opstår problemer, hvad enten det er samarbejdsvanskeligheder eller ting, der kan ske i alle ansættelsesforhold, nemlig sygdom, graviditet, barsel osv. - at det ikke pludselig er den enkelte borger, der skal føres sag imod, og at det ikke er den enkelte borger, der så af sin egen lomme skal betale, men at der er et arbejdsgiveransvar hos kommunen.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke kan få det på plads nu i forbindelse med det her lovforslag i stedet for det, som alle partierne siger og har sagt mange gange før: Det skal vi se på senere, og det skal vi se på senere.
Det er jo ikke et nyt problem, der lige er opstået, men det er noget, som har været på dagsordenen igennem lang, lang tid.
Så vi vil afvente udvalgsarbejdet og se, hvad der bliver fundet af løsninger på de forskellige problemer, før vi tager endelig stilling til, hvad vi vil stemme.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-17:
Det her forslag er jo et af de fornuftige, måske endda det mest fornuftige i satspuljeaftalen.
Der er også en række andre rigtig gode ting.
Men jeg har som andre ordførere hæftet mig ved det, der handler om problemerne i forbindelse med tolke for døve.
Jeg har lagt mærke til, at der er et forsøg i gang, som skal evalueres engang til august, og jeg forstår også, at det er tanken, at det her først skal gælde fra 2009.
Men jeg håber virkelig, at ministeren kan forsikre os om, at det her ikke ender i det, som man har meldt fra de forskellige foreninger om, at det er ved at ville æde sig op i bureaukrati.
Jeg håber virkelig, at det kan ordnes under udvalgsbehandlingen, så vi kan få sikkerhed for, at det ikke bliver noget overbureaukratiseret noget, der ender i administration.
Ellers er alt i det her forslag godt, og vi støtter det helhjertet.
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Tak for de mange positive ord.
Der har jo været forskellige spørgsmål til de temmelig mange forslag, der er samlet i det her enkelte lovforslag.
Det er jo, synes jeg, et rigtig godt forslag, der illustrerer vores ønske om, at også mennesker med handicap skal kunne leve et liv så tæt på det normale liv som muligt.
Derfor skal det jo helst være skruet sådan sammen, at det bedst muligt tilfredsstiller de behov, der er, og det er jeg selvfølgelig fuldstændig med på at diskutere under udvalgsbehandlingen, eller hvordan vi nu griber det an.
Det er noget, der skal komme mennesker med hørehandicap til gode, og derfor skal vi selvfølgelig lave det så godt som muligt, men det er jo ikke noget, vi har haft store erfaringer med ud over den forsøgsordning, der har været.
Dansk Folkepartis ordfører havde en lang række meget konkrete spørgsmål med hensyn til hjemmetræning af egne børn.
Der har også været spørgsmål om den brugerstyrede assistentordning, bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt kommunen kunne gå ind og være arbejdsgiver.
Jeg vil sige: Når det ikke står direkte i lovforslaget, afspejler det sådan set, at handicaporganisationerne, KL, også kommunerne, ikke har ønsket det, og jeg er åben over for, at det kan være en valgmulighed, altså at de handicappede selv kan vælge kommunen, hvis de ønsker det, men jeg tror, at bekymringen hos handicaporganisationerne har været, at kommunen kom for tæt på.
Det er jo alt sammen noget, vi kan afvente vil ske i god ro og orden.
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Det er selvfølgelig, som fru Lise von Seelen siger, begge dele, nemlig at det giver borgerne nogle valgmuligheder, og det er jo noget utrolig centralt.
Det kan så samtidig bidrage til, men selvfølgelig aldrig være det, der løser efterspørgslen efter arbejdskraft.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-04-17:
I Venstre kan vi fuldt bakke op om L 152.
Det er en udvidelse af ordningen vedrørende ældrechecken, og det er klart en forbedring af de økonomiske vilkår for mennesker på den gamle førtidspensionsordning, men også for mennesker, der i andre sammenhænge er afhængige af offentlige sociale pensioner.
I Venstre synes vi, det er enormt vigtigt, at regeringen, Dansk Folkeparti og Ny Alliance med det her års finanslov endnu en gang har sat fokus på de ældres forhold, og at forslaget også bliver en positiv økonomisk håndsrækning til den gruppe.
Det kan Venstre også bakke op om, og i det hele taget ser vi frem til den videre behandling af lovforslaget og de fordele, som lovforslaget vil sikre en lang række grupper med en stram økonomi i det danske samfund.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-17:
Men specielt på ældreområdet så vi jo gerne, at regeringen, Ny Alliance og Dansk Folkeparti var meget mere ambitiøse.
De senere år er der givet skattelettelser til rigtig mange i dette land.
Primært personer i beskæftigelse har fået skattelettelser, mens pensionisterne ikke har fået skattelettelser, og det har førtidspensionisterne heller ikke.
De skattelettelser, der blev vedtaget her af et flertal sidste år, er et tydeligt eksempel på det.
En almindelig folkepensionist fik stort set kun en skattelettelse, der svarer til pristalsreguleringen af de grønne afgifter - altså meget, meget lidt.
Så sent som i sidste uge diskuterede vi også et lovforslag fra regeringen, Ny Alliance og Dansk Folkeparti, som medfører, at der skal spares flere hundrede millioner kroner på boligstøtten til pensionister.
Derfor er den her beskedne stigning i ældrechecken et glimrende eksempel på, at regeringen og Dansk Folkeparti fører symbolpolitik og ikke for alvor vil gøre noget for pensionisterne.
Det er godt, at de svageste pensionister får et løft, men det er ikke godt, når man samtidig tager med den anden hånd gennem forhøjede madpriser, mindre boligstøtte, højere takster på den offentlige transport, nedskæringer i ældreplejen - og sådan kunne vi blive ved.
Man giver en lille smule med den ene hånd, men tager rigtig meget fra pensionister og førtidspensionister med den anden hånd.
Derfor har vi i vores finanslovforslag bl.a. foreslået at afsætte en ramme på 0,5 mia. kr. i år til forbedring af vores pensionisters forhold.
Det så vi jo gerne der var flertal for, men det er der desværre ikke.
Så er der to andre delelementer i forslaget her, som vi synes er gode: Vi udvider personkredsen, der kan få invaliditetsydelse, så den tilkendes alle førtidspensionister på den gamle ordning, der får gjort pensionen hvilende, så også førtidspensionister, der har ret til det, der hedder almindelig og forhøjet almindelig førtidspension, kan få invaliditetsydelse.
Vi synes også, at det er rigtig fornuftigt, at servicebetalingen afskaffes for dem, der bor i boformer efter servicelovens § 108 eller bor på plejehjem, og som får førtidspension.
Så med de bemærkninger støtter vi lovforslaget.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-17:
Jeg bad om en kort bemærkning, for jeg tror ikke, at hr. Christian H. Hansen helt hørte min ordførertale.
Han var måske beskæftiget med at se på pladsen udenfor, hvor der lige nu er rigtig mange mennesker, der demonstrerer.
Men det, jeg rent faktisk sagde, var, at Socialdemokraterne støtter det her forslag.
Vi synes, at det er godt, at nogle af de svageste pensionister i det her land, de, der har mindst, får et ekstra løft.
Jeg sagde så samtidig, at det ikke nytter noget at give det løft, når man samtidig tager pengene fra nogle af de svageste pensionister i det her land.
Dansk Folkeparti har lagt stemmer til at tage penge også fra pensionisterne.
I næste uge igen kommer vi til at stemme om et forslag, hvor man vil tage 217 mio. kr. af boligstøtten til nogle af de svageste pensionister, nemlig de kommende pensionister og førtidspensionister, der vælger at bo i en andelsbolig.
Maden er blevet dyrere for pensionisterne.
Heller ikke her har man gjort noget, heller ikke her, har vi hørt noget fra Dansk Folkeparti.
Socialdemokraterne har sagt, at vi gerne vil støtte det her forslag, men vi vil så meget mere for de pensionister, der i dag ikke har ret meget at gøre godt med.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-17:
Jeg kan sige til den socialdemokratiske ordfører, at jeg godt hørte, hvad ordføreren sagde.
Det, som jeg bare nævnte, var, at det er mærkeligt, at man ikke allerede har indført de her ting, at det først er nu, man går i gang med de ting, som den socialdemokratiske ordfører nu står og siger, at man vil forbedre.
Når vi taler om madordninger og sådan noget, er det jo ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti er ligeglad.
Men det er en opgave, der ligger ude i kommunerne, og vores kommunalpolitikere arbejder også konstruktivt for at forbedre forholdene for de ældre ude i kommunerne.
Det mener vi ikke er noget, som vi skal tage ansvaret for her i Folketinget.
Det er noget, som man kan ordne i forbindelse med de kommunale budgetter.
Så må jeg bare sige, at hvis man går ind og generelt kigger på forbedringer for de ældre, skal man ikke have gået mange år i skole, før man kan se, at det først var, da den borgerlige regering med støtte fra Dansk Folkeparti trådte til, at der virkelig skete forbedringer på ældreområdet.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-17:
Man får jo lyst til at sige: Hold nu op.
Dansk Folkeparti har haft regeringsmagten de sidste 7 år.
Man har haft 7 år til at gøre noget på det her område, til at sikre bedre forhold for de ældre.
Der er stadig væk ældre, der kun kan få gjort rent hver anden uge, der er stadig væk ældre, der kun kommer i bad hver anden uge, og der er stadig væk ældre, der betaler rigtig, rigtig mange penge for den kommunale mad.
Her siger vi: Vi vil gerne give ældrechecken, men vi vil også gerne bruge flere penge på at gøre maden billigere.
Kommunerne plukker jo ikke pengene på træerne.
Vi bliver nødt til at være med til at bevilge nogle penge.
Vi har et forslag, og hvis det, som hr. Christian H. Hansen siger, står til troende, kan Dansk Folkeparti altså støtte det forslag, som vi nu kommer med, om at bruge 300 mio. kr. på at gøre maden billigere i de kommunale madordninger.
Var der i dag et løfte fra hr. Christian H. Hansen til pensionisterne, der betaler rigtig mange penge for maden?