runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hanne Agersnap (SF), 2011-01-27:
Jeg er erstatning for ordføreren, for SF's retsordfører deltager i en høring i Retsudvalget, og hun har derfor bedt mig om at læse talen op.
Den lyder som følger: Vi har allerede behandlet en del beslutningsforslag om knivloven, og det var i sidste samling.
SF stemte som bekendt dengang nej til lovforslaget, dels fordi vi var bange for, at det ville skabe problemer med ordlyden af forslaget, dels fordi ministeren ikke kunne garantere, at unge ikke ville havne i fængsler.
Vores bekymring blev til virkelighed.
Gennem mange uger blev vi i medierne konfronteret med ulykkelige sager, hvor almindeligvis lovlydige borgere var kommet i klemme.
De havde simpelt hen medtaget en kniv på et sted, hvor det var forbudt, uden at de havde haft til hensigt at begå noget kriminelt.
Knive er arbejds- og husholdningsredskaber, og derfor medbringer vi dem overalt, og nogle gange glemmer vi at få dem lagt fra os efter brug.
Derfor er forslaget fra Liberal Alliance om at ophæve minimumsstraffen fornuftigt.
Vi er klar over, at Højesteret har været inde over og gennemset sagerne og lagt et niveau, men vi mener alligevel, at minimumsstraf i forbindelse med at medtage kniv skal ophæves, og at det vil være i god overensstemmelse med dansk retstradition.
SF støtter forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2011-01-27:
Altså, jeg mener jo, at der er en meget klar forskel på at glemme sit kørekort og at glemme, man har en kniv.
Det er ret vigtigt, at vi har den knivlov, og det er jo netop for at undgå de der situationer, hvor knivene ligger rundt omkring, og hvor det er nemt at få fat i dem, så man kan bruge dem som våben.
Det er jo det, vi vil undgå.
Det er nok lidt sværere med et kørekort.
Hvis man glemmer et kørekort, får man en bøde – ja.
Hvis jeg glemmer at kigge på mit speedometer, når jeg kører for stærkt, så kan jeg også risikere at miste mit kørekort.
Det kan jeg faktisk, hvis jeg kører stærkt nok, og så går det altså også ud over det liv, jeg har.
Afhængigt af, hvad jeg laver, kan jeg måske miste mit arbejde.
Jeg er godt klar over, at det virker voldsomt at få en bøde på 3.000 kr. og en betinget straf for at glemme en kniv i et handskerum, men det er vigtigt, at man så ikke glemmer det.
Der er nogle ting, der er vigtigere end andre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-27:
Problemet er jo, som vi også har diskuteret tidligere i dag, at det i mange tilfælde godt kan være, at den tiltalte umiddelbart slipper med en bøde, men i virkeligheden også får en betinget dom; altså at det er den måde, man ligesom klarer det på.
Og det giver jo stadig væk en eller anden form for ridse i lakken eller i straffeattesten, så at sige.
Er det ikke en utrolig stor ting at bebyrde folk med i forhold til en forglemmelse?
Altså, man kan ændre folks liv, ødelægge folks liv, fordi man vil lave symbolpolitik herindefra, bare fordi folk har glemt noget i et handskerum.
Pia Adelsteen (DF), 2011-01-27:
Man kan sige, at der er mange ting, der ville være dejligt, hvis man havde sund fornuft – altså, så var der rigtig mange ting, der kunne fungere meget dejligt.
Jeg mener også, at politiet i mange tilfælde udviser konduite.
Nu kender jeg ikke til specielle eksempler og slet ikke i forbindelse med knivloven.
Men det, vi indførte i forbindelse med den debat, som hr. Simon Emil Ammitzbøll henviser til, var en minimumsstraf.
Det var en strafskærpelse, det var ikke en ændring af reglerne, det var en strafskærpelse.
Og det, beslutningsforslaget går ud på, er at fjerne minimumsstraffen.
Jeg synes, at det er underligt, at man så ikke siger: O.k., hvad var formålet?
Formålet var helt klart at få knivene ud af nattelivet.
Det var det, der var formålet, og det var derfor, vi skærpede straffene.
Vi var godt klar over, at der kunne være nogle ting, som kunne ramme skævt, og derfor blev der også lavet undtagelser, og de virker.
Nu kan man vel godt sige, at vores tidligere ordfører, fru Marlene Harpsøe, blev reddet af Højesteret, som hr. Simon Emil Ammitzbøll udtrykker det, men jeg mener rent faktisk, at det viser, at vores system virker, at vores retssystem jo virker.
Det er også derfor, at det er godt, at den undtagelsesliste ikke er udtømmende.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-27:
Jeg er skuffet, men ikke overrasket over, at Dansk Folkeparti ikke ville støtte det her forslag.
Jeg havde jo også en vis debat med den tidligere ordfører, fru Marlene Harpsøe, under førstebehandlingen, da man lavede de her minimumsstraffe i sin tid.
Dengang gjorde fru Marlene Harpsøe det klart over for mig, at det ikke ville ske, at der ville komme fængselsdomme.
Det blev ret klart sagt fra Folketingets talerstol.
Der kan man sige at fru Marlene Harpsøe blev reddet af gongongen eller Højesteret, for det var sådan set det, der var lagt op til med den lov, vi vedtog.
Det er også derfor, at jeg er lidt nervøs for den samme skråsikkerhed, vi i dag hører fra flertallets side, om, at det nok går osv.
Er man slet ikke i Dansk Folkeparti – og især fru Pia Adelsteen, som jeg faktisk betragter som et ret fornuftigt menneske – bekymret over, at de ikke fra politiets side kan udvise den nødvendige konduite og lige sige: Hej, hej, det her var måske ikke så smart; husk nu, at næste gang falder hammeren?
Det kan de ikke rigtig med det system, man har indført.
Er det ikke ærgerligt, at sund fornuft ikke kan få plads?
Pia Adelsteen (DF), 2011-01-27:
Nu har der været en debat sådan lidt frem og tilbage.
Jeg vil sige, at jeg er meget enig med den socialdemokratiske ordfører.
Jeg synes egentlig, at den lovgivning, vi har i dag, er ganske glimrende.
Jeg synes, det er godt, at man fik indført en minimumsstraf, fordi vi netop sendte et meget kraftigt signal til de unge mennesker, der går i byen, og som synes, at det er helt normalt at tage en kniv med.
Der har været nogle problemer i starten.
Det blev også nævnt af justitsministeren.
Jeg synes, det er håndteret fint.
Jeg synes, at Højesteret med de to sager har fået lagt en linje, som er helt fin.
Der kan være formildende omstændigheder.
Jeg er helt sikker på, at man sagtens kan få slebet sine knive, hvis man ønsker det, også som folketingsmedlem, og ellers vil jeg da anbefale, at man køber en knivsliber.
Det har jeg da selv.
Det kan lade sig gøre.
Det, jeg godt kunne tænke mig at stille som modspørgsmål til det her beslutningsforslag, er: Man ønsker minimumsstraffen fjernet, og det er jo helt udmærket, hvis man har den holdning, men hvad er det så, man ønsker i stedet?
Hvad er det for en straf, man ønsker?
For det er helt klart, at minimumsstraffen er møntet på, at de unge ikke skal tage knive med i nattelivet, og hvad er det så, man ønsker i stedet for?
Det savner jeg faktisk lidt at der står noget om i beslutningsforslaget, for det står der ingenting om.
Det er ikke reglerne, vi diskuterer.
Det er ikke, hvornår undtagelserne er der, eller hvornår de ikke er der osv., men det, forslaget går på, er minimumsstraffen.
Hvad er det så, man ønsker i stedet?
Ønsker man, at det er helt o.k., at man har en kniv med i nattelivet, og at man så bare får en bøde, eller hvad?
Men det er jeg helt sikker på at ordføreren for forslagsstillerne af beslutningsforslaget kan svare på på et tidspunkt, om ikke andet kan jeg jo spørge, når vedkommende er på talerstolen.
Vi vil i hvert fald ikke støtte det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-27:
Det kan jeg svare meget klart på.
Den pågældende ordfører har udtalt offentligt, at vedkommende altid har været konservativ.
Det kan vi jo åbenbart også se i den pågældende ordførertale, og vi må således glæde os over, at vedkommende i dag slår sine folder i Det Konservative Folkeparti og ikke i et liberalt parti.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Naturen er værdifuld – værdifuld i sig selv og værdifuld for os mennesker, som lever i og af den.
Men desværre går det ikke så godt med den.
Vi har en natur, som bliver mere og mere forarmet; vi har vandløb og fjorde, der lider under landbrugets forurening med kvælstof; vi har et grundvand, som indeholder rester af sprøjtegift; vi har små pletter på Danmarkskortet med natur, som er under pres.
Ja, selv et almindeligt dyr som haren er på listen over truede arter i visse dele af landet.
Og så har vi en regering, som bare lader stå til.
Derfor har en samlet opposition – Socialdemokraterne, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten – indkaldt til denne debat.
Regeringen præsenterede os for snart 2 år siden for »Grøn Vækst«, og indtil nu har vi hverken set noget grønt eller nogen vækst.
Ikke en eneste arbejdsplads kan regeringen fremvise som resultat, og ikke ét grønt initiativ er blevet gennemført.
»Grøn Vækst« indeholdt en slags balance – ikke en balance, vi var enige i, og vi blev også hurtigt smidt ud af forhandlingerne, skal jeg sige, men dog trods alt en slags balance, hvor landbruget blev tilgodeset med skattelettelser, liberaliseringer og lempelser i landbrugsloven, og til gengæld skulle landbruget levere på især to områder: Mindre sprøjtegift og mindre forurening med kvælstof.
Alle gaverne har regeringen uddelt, men ikke ét eneste grønt forslag har vi set.
Når det kommer til kvælstofforureningen, står vi nu med nogle udkast til vand- og naturplaner, der som fugle på taget giver en reduktion på 9.000 t, mens spørgsmålet om de øvrige 10.000 t, der er nødvendige, er sendt i udvalg.
Og for at det ikke skal være løgn, står vi også nu med vand- og naturplaner, som indtil videre er mere end 2 år forsinkede.
Vi står med en fødevareminister, som vil kassere hele grundlaget for planerne, og vi står og stirrer lige ind i en EU-retssag, fordi vi ikke engang har levet op til EU's minimumskrav.
Spørgsmålene i dag er derfor: Hvordan vil regeringen leve op til EU's minimumskrav i 2015?
Hvordan vil regeringen måle resultaterne?
Og kan regeringen reelt nå at gennemføre den beskyttelse af naturen, som Danmark har lovet, og som den danske natur har så hårdt brug for?
Jeg vil sige, at det altid gør indtryk på mig, når jeg hører nødråb fra en branche, som er i krise, og det er landbruget.
Jeg prøver faktisk at komme med nogle løsningsmodeller i forhold til dansk landbrug.
Men når vi skal kigge på udledninger og konsekvenser for naturen af kvælstofudledning, siger jeg ikke »såkaldte eksperter«.
Det er faktisk også eksperterne, som har lavet grundlaget for regeringens egen »Grøn Vækst«.
Jeg synes, det er fuldstændig urimeligt at så tvivl om eksperternes udsagn, når regeringen selv har lavet en plan på baggrund af det, og når man i øvrigt har stillet krav om nøjagtig det samme fra EU.
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Allerførst vil sige, at jeg synes, det er en god idé med den her debat, men jeg vil også gerne spørge ordføreren, fru Mette Gjerskov, om ikke det gør indtryk, når landbruget meget vedholdende påstår, at de faktisk er meget længere fremme, end de her såkaldte eksperter siger.
Gør det slet ikke noget indtryk på fru Mette Gjerskov, at man måske har en baseline, der er højere, end eksperterne vil anerkende?
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Sagen er jo simpelt hen den, at eksperterne – eksperterne derude, dem, der ved noget om virkeligheden – faktisk har sagt 30.000 t, og det bliver vi nødt til at forholde os til.
Imidlertid er det efter en gennemgang i miljøcentrene og i regeringen havnet nede på 19.000 t, og det er det tal, der er besluttet.
Vi har imidlertid kun set planer for de 9.000 t, altså er vi nede under en tredjedel af, hvad der er behov for på nuværende tidspunkt.
Regeringen jonglerer frem og tilbage med deres tal, og ingen klare svar får vi.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Ja, nu er det mig, der stiller spørgsmål.
Problemet er, at der ikke kommer noget svar fra fru Mette Gjerskov, men det er jo ikke usædvanligt; det ved jeg godt, og derfor så stiller jeg spørgsmålet en gang til.
Jeg har forstået, at fru Mette Gjerskov klart har sagt, at Socialdemokratiet vil reducere kvælstofudledningen med 30.000 t.
Hr. Flemming Møller Mortensen har sagt 19.000.
Det er der også andre socialdemokrater der har sagt.
Kunne vi så ikke få et klart svar på, hvad det er Socialdemokratiet vil?
Vil man reducere med 30.000 t eller 19.000 t eller med 35.000 t, som også har været inde over fra Socialdemokratiets side?
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
I et af de numre af bladet Jæger, jeg har liggende derhjemme, står der faktisk, at bestanden af agerhøns er på vej i vejret.
Jeg kan ikke rigtig forstå, hvordan det passer sammen med, at fru Mette Gjerskov faktisk siger, at den er ved at være udrydningstruet, og at vi nærmer os en katastrofe for den fugl, når det faktisk af nogle eksperter er blevet gjort op rent talmæssigt, at den er i fremgang.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Det var flot.
Det var da en interessant tale.
Jeg kunne anbefale fru Mette Gjerskov og alle de andre i oppositionen at tage den tale med rundt i landet, når de er ude til møder med dansk landbrug, fordi det jo er en helt anden tale end den, der normalt falder, når socialdemokrater og de andre røde er ude at snakke landbrug.
Så er det jo noget med: Vi vil gerne gøre noget for jer.
Vi skal nok sikre, at det bliver godt, hvis vi engang kommer i regering.
Jeg vil godt give et eksempel, som jeg selv har oplevet for ganske kort tid siden i en stor hal i Aalborg, hvor der var 800 landmænd til stede, og hvor jeg fortalte dem, at regeringen lagde en plan frem om en reduktion på 9.000 t kvælstof i 2015.
Hr. Flemming Møller Mortensen fra Socialdemokratiet var til stede og sagde, at Socialdemokratiet da ville reducere med 19.000 t.
Fru Mette Gjerskov har gang på gang sagt, at Socialdemokratiet vil reducere med 30.000 t kvælstof.
Kan Socialdemokratiet rigtig finde ud af, hvad det er, man egentlig vil i den her sag?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-01:
Jeg glæder mig jo blot over, at det her hul bliver lukket.
Ordføreren har jo den mulighed at kalde beskæftigelsesministeren i samråd.
Jeg kan ikke redegøre for, hvilke overvejelser der har været.
Men jeg glæder mig over – ligesom ordføreren for Socialdemokratiet også burde gøre det – at vi får lukket det her hul.
Det kan godt være, at vi så laver lovgivning med tilbagevirkende kraft, men vi får lukket et hul, som uheldigvis er opstået.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-01:
Det her beslutningsforslag er vi i Dansk Folkeparti egentlig rimelig godt tilfredse med er kommet, fordi det pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, der skal samle op på de ofre, der udvikler lungehindekræft forårsaget af asbest, for asbest giver lungehindrekræft, og det skal der samles op på.
Da loven blev ændret i 2008, kunne vi nok egentlig konstatere – og det kan vi ikke komme uden om – at der blev begået en fejl dengang, og det var, at man netop lavede en forældelsesfrist for erhvervssygdomme og specielt med hensyn til lungehindekræft.
Men igen: Det er ikke så enkelt at vurdere, hvor lang tid en sygdom er om at udvikle sig.
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at der skal ske nogle ændringer, og vi sagde også i december måned, at det ville være ret og rimeligt, at der blev lavet en lovændring, der samler op på de her ofre, så de ikke kommer i klemme i systemet, men kan få tilkendt erstatning, på grund af at de har fået lungehindekræft efter at have arbejdet med asbest.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at det nu er kommet fra regeringens side, at den vil fremsætte et lovforslag, der skal ændre forældelsesfristen, og det er så blevet til, at der bliver lavet en generel fritagelse for forældelsesfristen for erhvervssygdomme.
Men vi er i hvert fald på den sikre side og ved så, at der ikke kommer nogen i klemme.
Det er rigtig godt, hvad ministeren siger, at det sker med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar, for ellers ville vi få et problem der.
Så i Dansk Folkeparti bakker vi fuldt og helt op om det lovforslag, der kommer fra regeringen.
Jeg er ikke helt hundrede procent sikker på, om der kommer nogen ændringer, men når det først er blevet sendt i høring, kunne det være, at der kom et eller andet, som ministeren synes skulle ændres, og det vil vi så også have fuld forståelse for, for forslaget skal leve op til, at der ikke kommer nogen i klemme.
Men vi vil i hvert fald i Dansk Folkeparti gå positivt ind i arbejdet med det lovforslag, der kommer.
Vi kan alle sammen blive klogere.
Man kan også undre sig over, at debatten om det her ikke kom allerede i 2009, måske i 2008, efter loven var trådt i kraft, men bedre sent end aldrig; det er tit, det først dukker op, i det øjeblik man ser den endelige ikrafttrædelse af loven.
Der er mange, der har fundet ud af, at der dengang blev begået en lille fejl, som vi måske burde have kunnet forudse var en fejl, jeg kan ikke mindes lige nu, at der er nogen fra sagkundskabens side, der har gjort helt vildt opmærksom på det problem, men nu bliver der rettet op på det, og som sagt ser vi frem til sagsbehandlingen.
Det er i hvert fald en god ting for dem, der er blevet ramt af lungehindekræft, og for dem, der har udsigt til måske at blive ramt af lungehindekræft, og så må vi bare håbe, at der ikke er alt for mange, der bliver ramt, for vi skulle egentlig helst undgå, at folk skal til at gøre brug af loven.
Det bedste er, at folk bliver ved med at være raske og rørige.
Men det her sikrer, at der ikke er nogen, der kommer i klemme på grund af deres sygdom.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Hr. Bent Bøgsted siger, at folk, der laver noget, også laver fejl.
Så er vi jo i samme båd, for der er nemlig rigtig mange af Folketingets medlemmer, der er kommet til at lave noget galt, og det skal jeg gennemgå lidt senere, når jeg får lejlighed til at få ordet.
Men grunden til, at jeg tager ordet, er, at hr. Bent Bøgsted den 11. december til Avisen.dk udtaler, at man ikke kan se, hvordan et beslutningsforslag vil kunne nå at ændre på den lovgivning, altså træde i kraft den 1. januar.
Jo, det kan det, for det er nemlig politisk håndværk.
Vi fik lavet et beslutningsforslag, dengang regeringen sagde nej, og hvis ikke regeringen var kommet med sit forslag, ville der jo være et flertal for at pålægge regeringen, at de skulle gøre det.
Så det har jo virket.
Så jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at det er politik, når det er bedst, nemlig at man kan se, at der er et problem, og at det skal løses, og der skal ikke opstå et hul fra den 1. januar, indtil en regering kommer med sit forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-01:
Jamen det tror jeg egentlig også var det, jeg sagde i min ordførertale.
Vedrørende det her citat fra Avisen.dk er det rigtigt, at den udtalelse faldt i forbindelse med, at jeg sagde, at hr. Bjarne Laustsen udmærket godt vidste, at et beslutningsforslag ikke kunne nå at blive vedtaget inden den 1. januar, og at jeg tvivlede på, at det kunne nå at blive fremsat inden den 1. januar.
Det var egentlig det, der lå i den udtalelse.
Avisen.dk har så ikke skrevet helt nøjagtigt, hvad man siger, men det ved hr. Bjarne Laustsen jo godt at journalister sjældent gør; det er ikke altid, de skriver det hele af det, man siger.
Jeg er også overbevist om, at hr. Bjarne Laustsen udmærket er klar over, hvor lang tid det tager, fra man får ideen til et beslutningsforslag, til man fremsætter det, og til det bliver vedtaget.
Det var egentlig det, jeg gav udtryk for til Avisen.dk.
Så jeg tror ikke, der var nogen egentlig uoverensstemmelse dér.
Tom Behnke (KF), 2011-02-01:
Jeg skal ikke forlænge den her debat unødig langt.
Fra konservativ side kan vi ikke støtte beslutningsforslaget her, som jo går ud på, at der skal være en dispensationsmulighed.
Grunden til, at vi ikke kan støtte forslaget, er såmænd ikke, at vi ikke ønsker at tage hånd om de her mennesker, for det gør vi, men vi ønsker at gøre det lidt mere konsekvent, nemlig med den løsningsmodel, som regeringen lægger op til, nemlig at vi helt fjerner forældelsesfristen.
Vi fjerner simpelt hen loftet på de 30 år, og det forslag har jeg ladet mig fortælle skulle komme inden for ganske kort tid, og det ser vi frem til, så vi får løst det her problem en gang for alle.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Jamen jeg vil gerne oplyse Avisen.dk's læsere og hr. Bent Bøgsted om, at vi faktisk har haft fat i det her tidligere, men af forskellige årsager blev det ikke realitetsbehandlet i Folketingssalen; det var fremsat som et beslutningsforslag på de tidspunkter, både i 2008 og 2009, som hr. Bent Bøgsted omtaler.
Men vi er jo så der nu fremme ved snorene, hvor vi kan konstatere, at uanset hvad der står i avisen, udtrykte hr. Bent Bøgsted skepsis over for Socialdemokratiets vilje til at finde en vej her.
Jeg synes, det er godt, at vi nu finder hinanden i, at det her problem skal løses.
For vi kan, som ministeren nu også kryber til korset og siger, her fra Folketingets side simpelt hen ikke være bekendt at have en lovgivning, der ikke sikrer, at nogen, når de har arbejdet med noget, der senere hen viser sig at kunne udvikle en dødelig kræftsygdom, så ikke kan få erstatning på lige fod med alle andre, fordi der er gået 30 år og 1 dag, inden sygdommen bryder ud.
Men det får vi rettet op på nu.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-01:
Jamen det er jo fint, at to nordjyske folketingspolitikere kan have sådan en diskussion og lidt drillerier af hinanden her.
For det korte af det lange var jo, at der, uanset hvad regeringen havde gjort i december måned, så ville være et flertal for, at der skulle laves en ændring.
Det har Dansk Folkeparti bakket fuldt ud op om.
Så hvis regeringen ikke selv var kommet med ændringerne, kunne vi have været sammen om et ændringsforslag.
Det er også derfor, jeg synes, det er et positivt forslag, og var regeringen ikke kommet med nogen ændringer, havde vi også stemt for beslutningsforslaget.
Så jeg skal egentlig kun slutte af med at rose regeringen for, at den har fulgt op på det, og at der kommer det lovforslag fra ministerens side.
At justitsministeren og beskæftigelsesministeren er blevet enige om, hvordan det skulle laves, skal de kun have tak for; det gav jo os andre lidt færre problemer at slås med her i det nye år.
Så hr. Eigil Andersen behøver ikke være nervøs af den grund, og Dansk Folkeparti skal til den tid så nok også stemme for det, hvis det skulle ende med det.
Men jeg tror så ikke, det bliver det problem, vi kommer til at stå over for.
Jeg tror, der bliver ved med at være en borgerlig regering.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-01:
Til gengæld tror jeg ikke, det bliver en borgerlig regering.
Jeg kan ikke dy mig for at sige til hr. Bent Bøgsted, at når hr. Bent Bøgsted somme tider citerer socialdemokrater og SF'ere for, hvad de har sagt ifølge medierne, så skulle man faktisk tro, at hr. Bent Bøgsted mener, at journalisterne altid refererer korrekt, men når det så drejer sig om udtalelser fra Dansk Folkeparti, kan jeg forstå, at der er et andet sæt regler, og så er det ikke sikkert, at journalisterne har refereret, sådan som man nu har sagt det.
Når det i en række tilfælde er sådan, at asbest fører til en sygdom som den meget, meget alvorlige lungehindekræft, som kan bryde ud 40 år senere, så er det klart, at man stadig væk skal kunne få erstatning, og derfor bør 30-års-grænsen for forældelse selvfølgelig slettes i den slags arbejdsskadesager.
Lungehindekræft er en stærkt livstruende sygdom, og selvfølgelig skal lovgivningen ikke fjerne muligheden for at få erstatning, bare fordi der er gået 30 år.
Jeg mener, det er helt oplagt, at vi selvfølgelig skal hjælpe de arbejdsskadede asbestarbejdere fra virksomheden Dansk Eternit Fabrik i Aalborg og andre steder i landet, og det samme gælder, hvis man har været udsat for kviksølv eller har været udsat for tungmetaller i trykimprægneret træ, f.eks. som medarbejder hos firmaet Collstrup, der i øvrigt har efterladt en række forurenede grunde forskellige steder i Danmark, men det er så en anden historie.
Efter SF's mening kan det ikke gå hurtigt nok med at genindføre muligheden for at få arbejdsskadeerstatning, også efter at der er gået 30 år, og derfor er det et godt initiativ, som Socialdemokratiet er kommet med, og det er positivt, at det også har medvirket til, at regeringen nu vil fremsætte et lovforslag.