runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Det bliver i hvert fald opfattet fuldstændig anderledes fra Kommunernes Landsforenings og fra flere fremtrædende Venstreborgmestres side.
Der er jo forskel på at have en ramme og på at have et fuldstændig nidkært loft.
Det, der sker, lige så snart man bevæger sig bare en lillebitte smule over det her loft, er, at regeringen står klar med en kæmpestor hammer.
Det betyder jo, at man i angst for at komme over det loft begynder at reducere meget mere på budgettet, end man ellers ville have gjort, og kommer langt under, hvad ens ramme egentlig er.
Det betyder, at rigtig mange gode velfærdsforslag bliver pillet af dagsordenen i øjeblikket.
De skoletoiletter, som Venstre har lovet skulle renoveres, bliver pillet af budgetterne, de skolerenoveringer, som Venstre har lovet, bliver pillet af budgetterne, og midlerne til svømmehaller, idrætsfaciliteter, plejehjem og andre ting bliver reduceret.
Det er helt konkret velfærd, der bliver reduceret.
Og det er da bekymrende, at det, at regeringen lige pludselig laver et aftalebrud, får de her ret voldsomme konsekvenser for den danske velfærd.
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Nu er det altså ikke noget aftalebrud, det er noget, der er indregnet i forudsætningerne.
For det første ligger niveauet jo højt i år, og for det andet er det jo stort set altid sådan, at det ikke er alle de budgetterede investeringer, der bliver til noget.
Man har lavet sådan en rullende investering i virkeligheden.
Det har altid været sådan, at den budgetterede anlægsramme er blevet delvis udfyldt med nogle anlægsinvesteringer fra det foregående år, som man ikke nåede i f.eks. 2007, og som man så har overflyttet til 2008.
Til gengæld er der nogle fra 2008, man alligevel ikke kunne nå, som man så overflytter til 2009.
Sådan har det altid været, og det har stort set kunnet lade sig gøre inden for rammerne af det, der lå i aftalen.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
For det første vil jeg gerne spørge ministeren, om ikke det forholder sig sådan i det danske arbejdsmarkedsaftalesystem, det fagretslige system, at der har man parterne imellem aftalt, hvilke sanktioner der sættes i værk, når en af parterne ikke overholder aftalen.
Så er det, man kan undre sig over, hvorfor det ikke er en del af det kommunale aftalesystem, at parterne har aftalt, hvad det er for sanktioner, der sættes i værk, hvis en af parterne ikke overholder aftalen.
Det var det ene korte.
« osv.
Hvorfor er det lige, at man ikke tør overlade det til kommunerne at håndtere de her ting selv?
De står jo til regnskab for vælgerne og har kun én interesse, og det er simpelt hen at levere mest mulig service for færrest mulige penge.
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Med hensyn til at aftale sanktioner - med det menes der formentlig det, der ligger i de tre lovforslag - så var udgangspunktet, sådan som jeg forstod det, at Kommunernes Landsforening slet ikke ville have nogen sanktioner.
De sagde: Vi er helt enige i, at aftalen skal holdes, men det skal baseres på, at vi lover at overholde den; vi ved godt, det har knebet, men nu skal vi nok gøre det.
Med hensyn til det andet, er det jo også, fordi vi kan se, at det ikke fungerer godt nok med at sikre borgerne mest mulig service for færrest mulige penge.
Der er nogle enorme effektiviseringsgevinster, der stadig væk ligger og mangler at blive samlet op ude i kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Jeg kan sige så meget, at jeg føler mig overbevist om, at man i kommunerne har gjort sit yderste for at sikre, at borgerne får den rigtige velfærd og den rigtige service, samtidig med at man har gjort, hvad man kunne for at overholde de her aftaler.
Vi vil gerne slå et slag for, at aftalerne bliver overholdt.
Vi tror ikke på, at det er tvang og straf, der skal føre til, at man overholder aftalerne; vi tror på, at det er det, at man giver hinanden et håndslag, og det, at man laver kollektive aftaler.
Det er det, der er vejen til et ordentligt aftalesystem.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Venstre har lavet topstyring.
Regionerne må ikke indgå en overenskomstaftale, uden at finansministeren har godkendt den.
Derfor er spørgsmålet, om Venstre ønsker, at regionerne skal kunne indgå en aftale med Sundhedskartellet, skal kunne få løst konflikten og have noget mere selvstyre, eller om Venstre vil holde fast i, at man ikke må løse konflikten ude i regionerne, og at finansministeren skal bruge sin vetoret til at sige nej.
Det er jo det, der er spørgsmålet.
Det er Venstre, der har indført topstyring, og derfor bliver Venstre også nødt til at svare på spørgsmålet her i Folketingssalen.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Vil ordføreren, hr. Rasmus Prehn, bekræfte, at kommunerne har overskredet økonomiaftalen otte ud af ti gange de seneste 10 år, og at det er ved at betyde, at kommunerne har vundet hævd, hvis man ikke gør noget ved det?
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen, om han synes, at det er fair og ordentlige konkurrencevilkår, der er imellem udkantsområderne og resten af landet.
Det er jo stadig væk således, at udkantskommunerne jeg har fundet nogle stykker af dem - er præget af en ekstrem høj skatteprocent og et ekstremt lavt serviceniveau.
Der er sket en lille udjævning som følge af kommunalreformen, men der er stadig væk meget store forskelle.
Synes ordføreren, at det er rimelige konkurrencevilkår, hvis målet er, at der skal ske en bosætning i udkantsområderne?
Det er jo det, der skal ske, for at vi kan skabe den nødvendige vækst.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Vi kan jo bare konstatere, at der er en stadig øgning af pendlingen.
Det betyder også, at der er mange, der gerne vil flytte sig efter, hvor arbejdspladserne ligger.
Nogle kører så at sige begge veje.
Kigger man lidt nøjere på det i forhold til udkantskommuner, er det jo også der, man netop har set en af de største stigninger i aktivitetsniveauet, så det går jo faktisk direkte imod det synspunkt, som spørgeren søger at give udtryk for.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Nej, det tror jeg nu ikke det gør.
Men lad os nu lige dvæle lidt ved pendlingen, når ordføreren selv kommer ind på det.
Synes ordføreren, det er rimeligt med den skævvridning, der er skabt i landet, at der er folk, som pendler 4 til 5 timer?
Det er umuligt at være almindeligt familiemedlem, have børn eller for den sags skyld få lavet nogle flere børn under sådan nogle ekstreme vilkår.
Kunne det ikke gøres bedre?
Kan ordføreren ikke se for sig, at vi flytter lidt rundt på nogle arbejdspladser, nogle virksomheder, i stedet for at mennesker skal ud på lange dagsrejser for at komme på arbejde?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Det er underligt at høre spørgeren fra SF tale om skævvridning, når man kan konstatere, at der er fuld tryk på kedlerne her i hovedstadsområdet.
Det er der på Fyn, det er der i Trekantsområdet, og i Nordjylland, hvor der på et tidspunkt var lukning af slagteriarbejdspladser, har stort set alle nu fået nye job.
Turismen på vestkysten og i det sydfynske blomstrer jo, så den med skævvridning holder ikke i mit billede.
Men det er rigtigt, at det jo ikke er ens overalt.
Derfor er det også, at vi forsøger at give nogle muligheder for, at man kan udvikle sig med de regionale og lokale forudsætninger, man har.
Lene Hansen (S), 2008-05-15:
Når nu en repræsentant for Dansk Folkeparti står på talerstolen, er det jo meget fristende at følge op på mit spørgsmål fra før om de supplerende dagpenge.
Dansk Folkeparti indtager jo en nøgleposition i dette Folketing, og jeg har forstået, at Dansk Folkeparti støtter den lovgivning, som forringer den, vi ellers har brugt i forbindelse med supplerende dagpenge.
Dansk Folkepartis repræsentant siger jo egentlig, at man vil bekæmpe de negative udviklingstendenser, som er nævnt i redegørelsen.
Man peger på mange forskellige problemstillinger, og Dansk Folkeparti ønsker altså at bekæmpe tendenserne til en ulige udvikling i det regionalpolitiske område.
Hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti kan støtte en lovgivning, som direkte forringer erhvervslivets muligheder for udvikling i yderområderne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Nu er det jo heldigvis sådan, at fru Lene Hansen tidligere har stillet det samme spørgsmål til en anden ordfører, som jeg egentlig synes svarede ganske fornuftigt, nemlig at udgangspunktet netop er, at vi skal udnytte de ressourcer, vi har til rådighed.
Lene Hansen (S), 2008-05-15:
Jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti lægger sig fuldstændig i slipstrømmen af regeringspartierne i det her spørgsmål og dermed i virkeligheden er med til at forringe erhvervsudviklingsmulighederne for bl.a. fiskeriet i yderområderne.
Noget helt andet er så, at næsten alle de landområder, som ligger i yderområderne, også er præget af stagnation og fraflytning.
Her nævner redegørelsen også en lang række problemstillinger.
Især er uddannelsesproblematikken utrolig vigtig.
Har Dansk Folkeparti en selvstændig politik på det område - en politik, der kunne redde, hvad reddes kan, så vi ikke fortsat skal se højtuddannede unge emigrere hjemmefra i stedet for måske at kunne tænke sig at vende hjem og finde et godt betalt job på hjemegnen?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jeg synes, det er godt, at der bliver set på de supplerende dagpenge, så man kan få en bedre udnyttelse af skattepengene.
Der er ikke behov for at bede om, at kvoterne bliver fordelt på den måde, som spørgeren beskriver det.
Det handler jo om, at man får en bedre planlægning hos arbejdsgiveren, således at man kan få tilrettelagt arbejdet i det flow, hvor der er brug for det.
Så vil jeg lige understrege, at de supplerende dagpenge ikke bliver fjernet.
Der bliver foretaget en begrænsning af dem, så man ikke kan udnytte dem, som det måske tidligere har været gjort.
Lene Hansen (S), 2008-05-15:
Nej, det tror jeg ikke vi er.
Forudsætningen for, at det, som ordføreren står og siger, skulle kunne lade sig gøre, er jo, at f.eks. fiskekvoterne blev fordelt over hele året, så fiskerne var på havet fra otte til fire hver eneste dag.
Man kunne pege på flere andre dele af redegørelsen, som kommer ind på nogle alvorlige problemstillinger, men det her er dog trods alt et redskab, som regeringen kunne vælge at lade være med at bruge, og Venstre kunne jo så støtte regeringen i det formål.
Karen J. Klint (S), 2008-05-15:
Ja, det kan da godt ske, at det går godt for det samlede Danmark, og det er jeg heller ikke selv uenig i, men hvad kan dem på Langeland bruge gennemsnitsbetragtninger til?
De kan jo ikke købe rugbrød for de gennemsnitspenge, som de ikke får, fordi de ligger så langt nede.
Så det der med gennemsnitsbetragtninger og helhedsbetragtninger er jo netop det, vi skal drøfte i dag: Hvem er det, der taber det spil?
For det er udkantsområderne, der taber det spil.
Så hvordan får vi løftet udkantsområderne op, sådan at de ligger tættere på det gennemsnit?
Hvordan vil regeringen, hvordan vil Venstre være med til at se på det?
Er det så skattefordelingspolitikken, vi skal se på for at øge interessen i at bo i udkantsområderne?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
I forhold til det med Langeland har spørgeren jo fuldstændig ret, og derfor er det jo også, at vi med glæde kan konstatere, at regeringen har lavet særlige udviklingsaftaler for eksempelvis Langeland og andre kommuner, der har særlige behov, således at man lige præcis med de forudsætninger, man har lokalt det eller de pågældende steder, har fået lavet nogle særlige aftaler, således at man også der får nogle muligheder for at udvikle sig på grundlag af de lokale forudsætninger.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-15:
Jeg både håber og tror, at der ude i de forskellige områder i landet sidder rigtig mange og lytter til den her debat og lytter til de synspunkter, som Venstre kommer frem med.
Jeg tror også, at disse mange mennesker, der sidder derude, vil have svært ved at genkende den rosenrøde måde, tingene bliver fremstillet på.
Hvis man tager uden for de større byer og kommer ud i landsbyerne, hvad ser man så derude?
Og når hverken købmand, brugs, skoler eller plejehjem eksisterer, flytter man bort fra disse områder, man centraliserer sig.
Det er jo det, der sker netop i disse år, og det sker i højere og højere grad.
Det synes jeg er det reelle problem, som man skulle komme med nogle bud på at få løst - ikke kun komme med den retorik, som kan leveres fra Folketingets talerstol, men virkelig prøve at sætte sig ind i, hvad det er, der sker ude i de dele af Danmark.
Det, vi kan se derude, er jo, at kun i de byområder, hvor der er nogle herlighedsværdier, ser man huse, der bliver renoveret som fritidsboliger, fordi velstillede folk inde fra byerne flytter derud.
Men alt det andet ser altså ikke særlig kønt ud, og det kan man se, hvis man bare gider at bevæge sig derud en enkelt gang.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Verden er jo ikke kun sort eller hvid, det kan vi hurtigt blive fuldstændig enige om.
Jeg synes bare også, det er værd at understrege, at vi skal lægge mærke til de mange gode og positive ting.
Ser vi på de gode og positive ting, kan vi se, at der jo er rigtig mange steder i landsbyerne, hvor man får lavet lokalråd, og hvor man får sat gang i en udvikling, der er helt lokalt baseret - det kan være små kulturhuse, det kan være netværker, det kan være en lang række forskellige andre initiativer omkring idrætsklubber og kultur- og fritidstilbud - således at man siger: Hvad er det, vi ønsker os i vores område med vores muligheder?
Det er jo lige præcis også det, man bl.a. har landdistriktsprogrammet til med de lokale aktionsgrupper, så man kan få sat noget handling bag ved ordene hos de lokale ildsjæle.
Så er det jo rigtigt, at der også er sket en forandring på f.eks. det lokale butiksområde, men det er nu engang sådan, at vi som borgere har de butikker, som vi handler i og benytter os af.
Vi kan da så også konstatere, selv om der rigtigt nok er en række butikker, der lukker, at der da også kommer en lang række nye.
Tag f.eks. mange af de små mikrobryggerier, som jo florerer landet over.
Det, jeg prøver at markere, er, at man ikke kun skal fokusere på det negative, der forsvinder, men også se på de mange nye muligheder og resultater, der kommer.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-15:
Jeg vil sige til hr. Bonnesen, at jeg synes, man skal forholde sig til virkeligheden, og det er jo der, der virkelig mangler rigtig meget.
Nu nævner hr. Erling Bonnesen netop landdistriktsmidlerne.
Jeg deltog i forhandlingerne, da der skulle laves en aftale på det område.
Venstre fastholdt, De Konservative fastholdt, og Dansk Folkeparti fastholdt, at landbruget skulle have de tilskud, det hidtil har fået, og til de øvrige landdistriktsområder kunne der kun afsættes, jeg tror, det var omkring 20 pct., hvoraf landbruget også skulle have en stor del.
Det er jo netop det, som man kan se, når man bevæger sig derud: De får ikke den hjælp, der skal til for at få renoveret kultursteder der - det kan være et forsamlingshus.
Jeg tror, at også hr. Bonnesen har set, hvor slemt det står til.
Man kunne godt gøre noget mere, hvis det var sådan, at man ville, men man har jo ikke viljen til det.
Det er derfor, det bliver, som det bliver, og det har udviklet sig værre og værre de seneste år.
Jeg kører faktisk ud - sådan det samme sted - i nogle af disse områder et par gange om året og ser, hvordan forfaldet breder sig.
Det kan man simpelt hen ikke være bekendt.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jeg kommer også meget rundt i landet og kan glæde mig over de mange positive ting, der er.
Spørgeren har da også ret i, at der indimellem møder mig et syn, der ikke er så glædeligt, så der vil altid være noget at tage fat på, altid noget at gøre, og derfor er det jo også lige præcis - som jeg har redegjort for i en række af mine svar - at der kommer og er gang i forskellige initiativer, så man har nogle lokale handlemuligheder, som man så heldigvis også og glædeligvis benytter sig af.
I forhold til første om tilskud til landbruget tror jeg nok, at man i forhold til EU lige skal have ind over, at der jo også et helt andet sted er en debat om på længere sigt at få en afvikling af landbrugsstøtten, så jeg ved ikke, hvor meget længere vi skal med det i dag.
Men det er i hvert fald også en debat, der føres.
Lene Hansen (S), 2008-05-15:
Både Venstres repræsentant og ministeren mener, at de vil gøre en hel masse godt for yderområderne for at fremme en ligelig udvikling i Danmark.
Jeg vil egentlig påstå, at det, der sker, sådan set er det modsatte, for hvis man virkelig mener, at man vil fremme en positiv udvikling i yderområderne, hvordan mon så det kan være, at man vedtager en så skadelig lov som den om supplerende dagpenge, som er til direkte skade for det erhvervsliv, som for størstedelens vedkommende centrerer sig netop i yderområderne?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Nu nævnte spørgeren allerede indledningsvis selv, at det var en påstand, man havde.
Så deri ligger måske halvdelen af svaret. I forhold til de supplerende dagpenge skal jeg lige minde om, at de jo ikke bliver fjernet. Ifald det bliver vedtaget, bliver der foretaget en begrænsning.
Man kan også stille spørgsmålet, om det er rimeligt, at man i en tid, hvor man har højkonjunktur og behov for arbejdskraft, skal bruge skattepengene lige præcis på, at nogle går ledige længere end nødvendigt.
Hvis der er mulighed for, at man ved at stille nogle krav og forudsætninger til arbejdsgiveren kan få en bedre planlægning, og man på den måde får flere hænder på arbejdsmarkedet, kan man få skabt en større samfundskage, så man kan give nogle flere penge til lokale udviklingsmuligheder.
På den måde kan vi få tingene til at hænge sammen, men det er vi tilsyneladende ikke helt enige om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Nu synes jeg, det er et meget vanskeligt spørgsmål at svare på, for jeg tvivler da selv på, at det er Socialdemokraternes politik, at man vil binde folk til bestemte geografiske egne af landet.
Det skal altså nu engang være lysten og motivationen, der afgør, hvor folk har lyst til at bo.
Derfor er det selvfølgelig også sådan, det rent politisk skal foregå her i Danmark.
Vi vil gerne understøtte en udvikling, og vi vil gerne understøtte en bibeholdelse af, at der ikke sker en for stor skævvridning af det danske samfund, så befolkningen f.eks. gennemsnitligt bliver ældre og ældre på Langeland og yngre og yngre i København eller for den sags skyld omvendt.
Men at lave en restriktiv lovgivning, som skal gøre det bindende for folk, hvilket erhverv de skal påtage sig, synes jeg vil være meget uhensigtsmæssigt.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Nu er det Dansk Folkeparti, der sammen med regeringen er ved at vedtage nogle regler, som forhindrer folk i at have et bestemt erhverv, medmindre de vil acceptere at gå 20.000 kr., 30.000 kr., 40.000 kr. eller 50.000 kr. ned i indkomst om året.
Så jeg vil gerne høre, om hr. Hans Kristian Skibby har den opfattelse, som jeg kan forstå Venstre har: Vi må bare sige, at vi ikke længere skal have havne og fiskeindustri og tagdækkere osv. i Danmark, for det hører en anden tid til, eller også må der importeres billig østeuropæisk arbejdskraft til at klare de job, og så må udkantsområderne klare sig ved at satse på, at de får billig østeuropæisk arbejdskraft, samtidig med at de danske medarbejdere så må rykke til Region Midtjylland, for vi hører gentagne gange, at man der kan blive fuldtidsansat som SOSU’er.
Er det det, der er Dansk Folkepartis ønske for udviklingen i Danmark, at de medarbejdere, der er i dag, skal flytte til Region Midtjylland og blive SOSU’er alle sammen, og så skal havneindustri og fiskeindustri enten nedlægges eller klare sig med billig østeuropæisk arbejdskraft?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Jeg har efterhånden et indtryk af, at hr. Flemming Bonne sådan set har en fast beslutning om, at det hele skal være negativt.
Sådan har vi det ikke i Dansk Folkeparti, vi oplever ikke det hele så surt og pessimistisk som det, der bliver givet udtryk for her, altså at folk ikke vil køre efter arbejde osv., og at der ikke er beskæftigelse i landdistrikterne.
Faktisk har det jo vist sig, at udviklingen er vendt
det er sådan set det, der er et af kendetegnene ved den redegørelse, som vi nu har fået - netop i forbindelse med beskæftigelse og indkomstgrundlag pr. indbygger.
Der er da stadig væk nogle problematikker, bevares; det er der i forbindelse med uddannelse, som hr. Flemming Bonne jo selv nævnte.
Men det kan man ikke lave om på, det tror jeg simpelt hen ikke.
Så kan man håbe på, at folk efterfølgende vil flytte tilbage til det sted, de kommer fra, og varetage et erhverv, men det kan man altså ikke tvinge folk til.
Det, vi kan gøre, er, at vi kan underbygge og stimulere, men vi kan ikke tvinge, og det synes jeg sådan set må være et klart signal i forbindelse med den her debat i dag.
Karen J. Klint (S), 2008-05-15:
Jeg forstår hr. Skibbys optimisme.
Vi har sådan et lidt tæt fælles lokalområde, og selv om vi er i hver vores region, har vi da sådan lidt naboskab og lidt fælles presse, og i den lokale presse derhjemme skriver de i dag fra Hedensted Kommune: Send flere penge ud på landet.
Det er overskriften.
Og hvorfor er det så, at man i lokalrådene i Hedensted Kommune gerne vil have, at vi skal sende flere penge ud på landet?
Så kunne spørgsmålet jo lyde, om hr. Skibby har en anden finansieringsmåde herinde til at sende flere penge ud på landet end den, man anbefaler lokalt, for der siger man, at et af buddene er at lave nogle kurser i fundraising.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Nu kan man jo altid diskutere, om vi skal gøre det her til en lokal debat om Vejle og Hedensted Kommuner.
Jeg har sådan set ikke noget imod det, men lad det nu være.
Og i forbindelse med den situation, at kommunerne i forbindelse med finansieringsreformen jo har kunnet se, at nogle kommuner har fået flere penge og andre har fået færre, vil jeg sige, at det ikke er nogen hemmelighed, at vi desværre har hørt mere fra dem, der har mistet nogle penge, end fra dem, der har fået nogle penge i forbindelse med den flytning af midler.
Men netop Hedensted Kommune, som spørgeren spørger til, er jo en af de kommuner, som ved finansieringsreformen faktisk mistede penge, så måske var det fair nok, at de så fik dem tilbage igen, kan man sige, hvis man sådan skal bruge lidt ironi.
Men lad det nu ligge.
Altså, pengene har det ikke kun bedst i borgernes lommer, men også decentralt, og der synes jeg bestemt også, at den nuværende ordning giver store muligheder via forskellige tilskudssystemer og fonde osv.
Der bruges utrolig mange penge på at udbygge vores lokale tilbud, også ude i yderområderne.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Vil hr. Hans Kristian Skibby så ikke gerne bekræfte - hvis han synes, det er fair, at man skal kunne stille det krav om 5 timers pendling hver dag for at hente et fuldtidsjob - at det så yderligere vil være med til at skabe en afvandring fra udkantsområderne?
Det er vel ikke det, der er tilsigtet i en regionalpolitisk debat.
Karen J. Klint (S), 2008-05-15:
Nu gik spørgsmålet jo ikke på en magtkamp mellem Vejle og Hedensted.
Jeg ved godt, at min kommune er rig, men derfor kan man jo godt føle noget for dem, som ikke har det så godt.
Og det er sådan set det, jeg forsøger at gøre her.
Spørgsmålet gik jo på, om det var ved fundraising, vi skulle hjælpe yderområderne, eller om det var ved realpolitik, vi skulle hjælpe dem.
Det er jo et rimelig klart spørgsmål, som man også må kunne svare klart på.
Så vil jeg også godt lige nå at stille et andet spørgsmål.
Hr. Skibby var jo meget inde på, at man helst skal arbejde, når man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det synes jeg også er godt, men så er det jo så bare, om folk kan få lov til det, for hvis man nu kun har råd til deltidsjob, så udbyder man jo ikke fuldtidsjob.
Så det konkrete spørgsmål - ud over det med fundraising - går på, om alle SOSU-hjælperne i udkantsområderne, nu da vi jo er tæt på jordbærsæsonen, skal plukke jordbær fra kl. 4 til 6, før de møder ude hos fru Hansen kl. 7.00.