runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-19:
Men i forhold til udviklingsbistand vil jeg bare spørge, om ordføreren ikke er enig i, at alle de lande, der skærer ned på udviklingsbistanden i øjeblikket med henvisning til stabilitets- og vækstkravene, er med til at påføre sig selv og alle andre en langt større udgift på kort sigt – ikke engang på lang sigt, men på kort sigt.
Hver gang man skærer ned på hjælpen til flygtningelejrene, hver eneste gang man skærer ned på muligheden for at opbygge stabile samfund i fattige lande eller i tidligere krigszoner, hver eneste gang siger man: Vi vil have flere flygtninge.
Og det kommer til at koste en bondegård.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Jeg synes jo, at det har været utrolig trist at se hele den debat, som vi har haft om ledsagerordningen, og derfor håber jeg, at vi kan finde en løsning på det, også i forhold til at man fra bostedet, som man også tidligere har gjort det, kan tage af sted til Sølund Musik-Festival, og så finde ud af, hvad det er for nogle konkrete barrierer, der netop er i forhold til hele problemstillingen.
Men jeg vil også gerne lytte til alle de henvendelser, jeg har fået om mennesker, som gerne vil have ret til at bruge deres egne penge, og som ikke vil have, at vi skal bestemme, hvad de skal bruge dem til.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jeg kan jo høre på debatten, at vi kan få en del debat om brugerbetaling på det her område.
Også det med, hvordan man definerer begrebet brugerbetaling, kan jeg høre at der kan blive brug for en diskussion om.
Men den sag uagtet vil jeg høre, om ordføreren ikke er enig med mig i, at uanset hvordan den diskussion måtte falde ud, er det helt afgørende, at vi med behandlingen i et sådant udvalgsarbejde når frem til et forslag, der sikrer, at de borgere med et handicap, der i dag er udgrænset fra retten til ledsagelse, fordi de ikke selv kan efterspørge den, har en lige ret til og adgang til at få ledsagelse svarende til den, som andre handicappede borgere har i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Jeg forstår godt ordførerens spørgsmål i forhold til det med at efterspørge ledsagelse, for det er jo rigtig, rigtig svært, hvis man ikke har noget sprog og ikke kan signalere, at man gerne vil ud på en tur eller man gerne vil deltage i en festival eller andet.
Så jeg synes helt klart, at vi dér har en udfordring, og det håber jeg jo også at vi får undersøgt til bunds i arbejdsgruppen.
Jeg er sikker på, at der vil sidde nogle kompetente folk, som kan give os et rigtig godt forslag til, hvordan vi fremadrettet sikrer de bedste muligheder og de bedste løsninger for mennesker med handicap og funktionsnedsættelse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-19:
Flygtningekrisen giver vore offentlige finanser en særlig udfordring, som skærper behovet for at prioritere, hvad vi bruger penge på.
Vores fælles EU-spilleregler for de offentlige finanser indeholder allerede fleksibilitet for såkaldte usædvanlige hændelser.
Kommissionen har oplyst, at man vil bruge denne fleksibilitet i forbindelse med flygtningekrisen.
Betingelserne skal sikre, at det centrale hensyn fortsat er at sikre sunde offentlige finanser.
Regeringen støtter, at merudgifter til flygtningekrisen håndteres fleksibelt inden for rammerne af betingelserne i reglerne.
SF's beslutningsforslag går derimod for langt i retning af en generel undtagelse for diverse udgifter, som ligger ud over reglerne.
Man ønsker således ikke blot fleksibilitet for de direkte udgifter til flygtningekrisen, men også at se bort fra f.eks. hjælp i nærområderne og udviklingsbistand.
Der vil jeg bare sige, at en krone er en krone, uanset om den går til merudgifter til flygtninge eller bruges på andre opgaver i samfundet.
Regningen skal betales, og betaler vi ikke nu, skal senere generationer betale.
Alle offentlige udgifter er grundlæggende vigtige til sundhed, uddannelse, infrastruktur osv., og der er ikke nogen udgifter, der er gratis.
Vi er derfor nødt til at prioritere.
Beslutningsforslaget går i retning af at lade, som om dette prioriteringsbehov ikke eksisterer.
Håndteringen af flygtningekrisen vil danne præcedens for fremtidige særlige udgifter.
Ellers får vi en glidebane med ønske om fratrækning af alle mulige såkaldt særlige udgifter.
Det giver ikke økonomisk mening, netop fordi en udgift er en udgift, den skal altid finansieres, og vi risikerer ny gældsopbygning og en potentiel gældskrise med store konsekvenser for vækst, beskæftigelse og velstand.
Så skal vi jo huske, at det ikke er for EU's skyld, at vi holder styr på budgetterne, men det er blot sund fornuft.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jeg vil sige det sådan, at vi, når der ikke er flertal for de forslag, vi netop har behandlet – og det har jeg jo kunnet lytte mig til – anser det for vigtigt, at der kommer et udvalgsarbejde i gang.
Vi vil ikke komme i den situation, at vi blokerer for et sådant udvalgsarbejde.
Det, jeg bare har villet give udtryk for, er, at det er meget vigtigt for os at sige, at vores forudsætning for et sådant videre arbejde er, at det ikke må føre til, at vi i stedet for at løse problemet og skabe lighed for borgere med handicap når frem til noget andet.
For det er jo det, der har været vores intention, nemlig at gøre noget for de borgere, der i dag er frataget samme ret som alle andre.
Men vi kan i virkeligheden komme i en situation, hvor vi står med et brugerbetalingsforslag i sidste ende, som gør, at man skaber ulighed i forhold til adgangen til ledsagelse bare på et nyt grundlag.
Men vi vil i de drøftelser, som jeg forventer man også har i udvalget, forsøge at gebærde os på en sådan måde, at det ikke bliver os, der blokerer for, at man kommer videre med den her sag.
Det tror jeg ville være rigtig dumt for os alle.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-19:
Tak for ordet, formand.
Der er jo ingen tvivl om, at flygtningekrisen på alle tænkelige plan udgør en kæmpe udfordring for Europa.
Det gælder også vores evne til at finansiere de udgifter, staterne skal afholde på den korte og på den lange bane.
Alene herhjemme vurderer Finansministeriet, at flygtningestrømmen frem mod 2020 både vil øge det demografiske træk samt øge de direkte udgifter på den korte og mellemlange bane.
Begge dele vil have en negativ betydning for råderummet i dansk økonomi.
Andre lande har endnu større udfordringer og endnu større udgifter.
Socialdemokratiet støtter grundlæggende op om EU's budgetregler, der bl.a. er nedfældet i stabilitets- og vækstpagten og i finanspagten.
De sikrer en økonomisk ansvarlighed i Europa.
Formålet med stabilitets- og vækstpagten er jo, som alle herinde ved, at medlemslandenes offentlige finanser ikke kommer derud, hvor de overskrider kriteriet om et budgetunderskud på maksimalt 3 pct. af BNP og en offentlig gæld på højst 60 pct. af BNP.
Selv om vi i Danmark har underskud på de offentlige finanser i disse år, er vi således ikke i fare for at få en henstilling fra EU.
Allerede tilbage i januar i år præsenterede Kommissionens formand, Jean Claude Juncker, en præcisering af de fleksibilitetsklausuler i pagten, som faktisk muliggør, at lande med ekstraordinært høje udgifter kan få mere tid til at leve op til budgetreglerne.
Et underskud bliver hverken mere eller mindre ansvarligt af, at man bruger for mange penge på en ting frem for en anden.
Enten har man nogle krav til, hvor store underskuddene må være, eller også har man ikke.
Der kan være mange gode grunde til at debattere, om vækst- og stabilitetspagten og finanspagten er skruet sammen på den rigtige måde, og derfor hilser vi også den her debat i dag velkommen.
Men vi finder, at der er tilstrækkelig fleksibilitet, som det foreligger nu, og de lande med ekstraordinært høje udgifter i forbindelse med flygtningekrisen har vi jo allerede her i Folketinget bakket op om at EU kan hjælpe ved at finansiere deres udgifter.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-19:
Jeg må tilstå, at jeg undrer mig lidt over Socialdemokraternes melding på det her område og også argumentationen for det.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen siger, at vi i Danmark ikke er i fare for at få nogen henstilling.
Nej, men hvad skyldes det?
Det skyldes jo, at man tager bevillingerne til asyludgifter fra ulandsbistanden.
Det er jo det, som er et af problemerne i alle de europæiske lande i øjeblikket.
Man underminerer ulandsbistanden – man DAC'er, som man kalder det med et teknisk udtryk, udgifterne til flygtninge.
Det mener jeg da også at Socialdemokraterne i andre sammenhænge har kritiseret ganske, ganske kraftigt.
Derfor kan jeg ikke forstå, at man ikke kan se, at der med hele den europæiske flygtningesituation foreligger noget, som kan begrunde, at man fører en lidt mere lempelig finanspolitik end den, man har ført indtil nu.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-19:
Jamen generelt synes jeg, som jeg sagde, altid godt der kan være grundlag for en diskussion, også med de øvrige medlemslande, om, hvorvidt vækst- og stabilitetspagten er skruet sammen på den rigtige måde.
Den kritik, vi jo også har rejst tidligere, af det niveau og omfang, man DAC'er bistand på, står vi sådan set ved – men i det her konkrete tilfælde, hvor man breder reglerne ud for alle europæiske lande, finder vi, at der er rigeligt med fleksibilitet i de nuværende regler, også efter den præcision, der kom i januar måned.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-19:
Det er jo en diskussion, der også foregår i andre europæiske lande og i Kommissionen.
Kommissionen medgav så sent som i går i en pressemeddelelse, at det her faktisk er et problem for mange landes økonomier.
Det er jo ikke kun i Danmark, at man DAC'er det her.
Altså, man risikerer jo simpelt hen fra europæisk side i den grad at underminere udviklingsbistanden, hvilket så også gør, at vi på længere sigt får endnu flere flygtninge.
Man kommer ind i en ond, ond cirkel.
Vil den socialdemokratiske ordfører ikke medgive, at det er en udfordring, man er nødt til at tage lidt mere offensivt fat i, end hvad man gør her?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-19:
Jeg medgiver, at det er en kæmpestor udfordring.
Bare i forhold til det her konkrete forslag fra SF har vi jo vurderet, at vi sådan set synes, at der er rigeligt med fleksibilitet inden for de gældende regler.
Hvis det er sådan, at man, som nogle lande har, har enormt høje udgifter i forbindelse med flygtningekrisen, er der jo rent faktisk den spændvidde, at man om ikke andet kan udskyde opfyldelsen af nogle af de krav, der stilles i pagten.
Så det er det, vi har vurderet i det her konkrete tilfælde.
Men det gør jo ikke, at vi undervurderer udfordringens omfang.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-19:
Det undrer mig, for det virker, som om ordføreren slet ikke lytter til det, hr. Holger K. Nielsen sagde om udviklingsbistanden.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke er enig i, at nogle gange kan det virkelig rigtig godt betale sig at optage gæld.
Det kan blive rigtig billigt og tjene rigtig mange penge ind fremover, hvis man optager noget rigtig stor gæld nu i modsætning til bare at lade tingene flyde med de konsekvenser, det så får.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-19:
Jeg anerkender, at det i nogle tilfælde kan betale sig både teoretisk og konkret – det har vi jo også vist i historien – at optage gæld for at finansiere enten store projekter eller store investeringer eller store udfordringer osv.
I det her konkrete tilfælde med det her beslutningsforslag har vi jo bare vurderet, at der er rigelig med fleksibilitet inden for de gældende regler, og at, som jeg også sagde i min ordførertale, vi generelt egentlig gerne ser og deltager i den diskussion, der er, og som jo også foregår rundtomkring i hele Europa, om, hvorvidt stabilitets- og vækstpagten er skruet sammen på en rigtig måde.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-19:
Jamen det er da en ulykkelig situation, at vi er nødt til at bruge så mange penge på flygtninge i Danmark, og jeg tror, hr. Holger K. Nielsen har hørt Venstre sige rigtig mange gange, at vi kunne komme meget længere med de samme midler ved at bruge dem i nogle flygtningelejre i nærområderne.
Det må bare ikke udfordre den samlede ramme.
For udfordrer vi den samlede ramme, får vi altså nogle problemer.
Det kan godt være, det på den korte bane kunne løse noget, men på den lange bane vil det skabe økonomisk ustabilitet.
Og inden for de nugældende regler i EU er der mulighed for, at man, hvis det alene skyldes en ekstraordinært opstået situation og man i øvrigt ikke har en gæld på mere end 60 pct. af BNP, kan overskride det her loft på de 3 pct.
Så de nuværende regler tager altså højde for, at man kan blive presset ekstraordinært, midlertidigt, kortvarigt af nogle udefra kommende begivenheder, som man ikke selv har så stor indflydelse på.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jeg kunne vil godt spørge ministeren, hvad der egentlig er sket, siden det er ministerens vurdering, at der er brug for yderligere undersøgelser, når det nu er sådan, at Venstre i sit udspil til finanslov for 2015 selv foreslog på side 14: Derfor foreslår Venstre, at alle med handicap, som ikke kan færdes på egen hånd, sikres ret til 15 timers ledsagelse pr. måned uden for deres bolig/tilbud.
Karen Ellemann (V), 2016-05-19:
Det, der skete efter vores finanslovsforslag fra 2-3 år tilbage, var jo, at vi netop aktivt gik ind i satspuljeforhandlingerne og fik afsat en ramme til lige præcis at få udvidet ledsageordningen.
Og i den forbindelse er det bare vigtigt at sige, at vi også er helt bevidste om, at vi skal have vurderet de økonomiske konsekvenser nøjere.
Der var meget divergerende vurderinger af, hvad det ville koste at lave den her faste 15 timers rettighed, og det er sådan set den del, vi også har forpligtet os til at blive klogere på og derfor, at jeg også tilkendegiver, at vi faktisk gerne vil have gravet lidt dybere i det her, så man ikke bare tager enkeltelementerne ud.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Det glæder mig sådan set, at ministeren giver udtryk for, at der er et problem.
Derfor vil jeg egentlig bare godt bede ministeren bekræfte, at det forekommer stærkt urimeligt, at der for rigtig mange borgere med handicap er en mulighed for at få 15 timers ledsagelse, men lige præcis de borgere, som må opfattes som de allersvageste, fordi de ikke selv er i stand til at efterspørge ledsagelse, som kunne siges at have et ganske særligt behov, er undtaget fra den generelle bestemmelse, der er om ledsagelse.
Karen Ellemann (V), 2016-05-19:
Helt grundlæggende er jeg enig i diskussionen om, hvordan man sikrer ledsagelse til mennesker, der har behov, men stadig væk er vi også nødt til at have en økonomisk vurdering med i det her.
Og det undrer mig, når man stiller forslagene, at der faktisk ikke er en diskussion om, hvor vi i givet fald finder finansieringen til at udvide eller ændre eller justere, for hvis man alt andet lige tog det her forslag, fuldstændig som det lå, så ville det være forbundet, tror jeg – og det er indtil videre kun min egen vurdering, og den må man jo grave dybere i – med ret betydelige udgiftsstigninger, og det er den diskussion, vi alt andet lige med en økonomisk ansvarlig tilgang er nødt til at have, hvis vi vil ændre på, hvilke grupper der har ledsagelse, hvilken type ledsagelse og i hvor stort et omfang og med hvor stor en fleksibilitet.
Orla Hav (S), 2016-05-19:
Tak for det.
Man kan jo sige, at de tre beslutningsforslag, vi skal beskæftige os med her først på dagsordenen, har et tema med variation over den ulyksalige praksis, der har udviklet sig for de borgere med handicap, der har behov for en ledsageordning, i forhold til det botilbud, som ofte er deres eneste aktivitet i hverdagen.
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne støtte udarbejdelsen af en beretning i Social- og Indenrigsudvalget, som har det formål at ændre den nuværende praksis.
Vi er glade for det udsagn, som ministeren er fremkommet med på talerstolen, om at medvirke til at få ændret på den nuværende praksis, så vi kan løse problemerne på en ordentlig og respektfuld måde i forhold til de brugergrupper, som i øjeblikket er fanget af den praksis, som har udviklet sig.
Det er ikke ordentligt, at vi fratager en gruppe borgere mulighed for at komme uden for deres bolig, blot fordi de har behov for ledsagelse eller ledsagelse af særlig indsigtsfuldt personale, som kender den enkelte borger.
Det er ikke respektfuldt at afskære disse borgere fra at kunne trække på det personale, der kender borgernes baggrund og specielle forudsætninger, fordi man ikke ønsker at lade botilbudspersonale medvirke i en ledsageordning.
Det nytter ikke at fornægte, at den her gruppe borgere har været udsat for en markant forringelse af deres vilkår som konsekvens af de opgaveflytninger, der fandt sted i forbindelse med kommunalreformen i 2006, de efterfølgende fortolkninger af deres regelsæt, som Ankestyrelsen og kommuner fik fastslået, efter en af interesseorganisationerne havde problematiseret den nye praksis.
Så vi ser med positive briller på at være med til at ændre på tingenes tilstand.
Vi anerkender, at der er en økonomi, men vi anerkender jo også, at der tidligere var en praksis, hvor man kunne imødekomme den her gruppe borgeres særlige behov for ledsagelse.
Så vi vil meget gerne medvirke positivt til at få skabt en bedre praksis end den, der er tilfældet på nuværende tidspunkt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jeg glæder mig over de positive bemærkninger om forslaget, men jeg undrer mig lidt over, at Dansk Folkeparti ikke umiddelbart kan støtte forslaget, som det ligger.
Der er jo som bekendt ikke tale om et lovforslag, men om et beslutningsforslag, og derfor tænker jeg: Var der ikke ved at stemme ja til dette forslag og få en lovproces sat i gang så en god mulighed for lige præcis at få belyst de forhold, som Dansk Folkeparti peger på?
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Tak for det.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er udfordringer.
Enhedslisten kunne ikke under den sidste regering få vedtaget det forslag, som de havde om netop det her, så jeg havde faktisk håbet, at Enhedslisten også havde taget det her til sig og tænkt, at det var en rigtig god idé, at vi i fællesskab fik set på at nedsætte en arbejdsgruppe, som netop kan vurdere tingene.
Men jeg synes da også, det er vigtigt, at arbejdsgruppen omfatter mennesker, som har erfaringer på det her område, og selvfølgelig også involverer nogle fra handicaporganisationerne.
Man kunne eventuelt også involvere den handicappolitiske tænketank, som vi på et tidspunkt har nedsat i satspuljeregi.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jeg er som sagt glad for, at der er en positiv holdning til, at vi nu skal have kigget på problemet.
Jeg synes bare, det er så åbenlyst, at der er et problem, en uretfærdighed.
Det er så helt åbenlyst, at der er en ganske bestemt gruppe handicappede borgere, der er særlig vanskeligt stillede, der pr. definition er holdt uden for retten til ledsagelse.
Jeg tænkte, at det her da kunne være et glimrende princip at få vedtaget som udgangspunkt for det videre arbejde.
Men ellers vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig med mig i, at det er ejendommeligt, at jeg på trods af flere spørgsmål til ministeren i den her sag ikke har kunnet få et bud på, hvad omkostningerne egentlig er ved et sådant forslag?
For det er jo vanskeligt, når man hverken er i stand til at få socialministeren eller finansministeren til at give et konkret bud på, hvad omkostningerne faktisk er.
Er det ikke ejendommeligt, at man ikke kan få oplyst det?
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Jeg synes jo altid, at det er frustrerende som ordfører, hvis man, når man stiller spørgsmål til ministrene – finansministeren, eller hvem det kan være – ikke får et svar, man kan bruge.
Derfor gælder det jo om at være vedholdende og stille nogle flere spørgsmål til ministrene, så man kan få et svar.
Men jeg tænker da i hvert fald, at hvis B 190, som Dansk Folkeparti fremsætter i dag, bliver vedtaget, så må der i hvert fald i det arbejde i forhold til de økonomiske konsekvenser indgå, hvor mange midler vi eventuelt skal sætte af.
Det vigtigste er, at vi i fællesskab finder en løsning, for der blev jo heller ikke fundet en løsning under den tidligere regering.
Det her er desværre ikke nogen ny problemstilling, og vi må bare erkende, at vi med de satspuljemidler, vi fik sat af, ikke har håndteret hele ledsageproblematikken.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Alternativet ønsker at tage ansvar for implementeringen og stemmer derfor for forslaget.
Men når det er sagt, mener vi, at vægtningen i forslaget er skæv, idet bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet ligger i bunden af prioriteringslisten for den maritime planlægning frem for øverst, og idet at loven ligger under Erhvervs- og Vækstministeriet og ikke under Miljø- og Fødevareministeriet eller Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet.
Derudover får ministeren beføjelser til begrænsning af høringsfrister og klageadgang til, og jeg citerer: »At fastsætte regler om adgangen til at påklage afgørelser, der er truffet, herunder at afgørelser ikke skal kunne påklages.«
Der gives også beføjelse til, at høringsfristen på 6 måneder kan fraviges i ikke nærmere definerede tilfælde.
Alternativet mener, at disse elementer skævvrider forslaget og undergraver de demokratiske processer, men vi stemmer altså for forslaget alligevel.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-19:
Tak for det, formand.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig kede af, at B 72 og ej heller det stillede ændringsforslag ikke møder tilslutning.
Det har vi jo netop stillet på baggrund af den kritik, der har været ved førstebehandlingen, og det går i særlig grad på hele fritidsområdet og det her med, at der vil blive udelukket en stor mængde medarbejdere fra at arbejde med børn.
Det imødegår det her ændringsforslag, og alligevel møder det ikke opbakning fra Folketingets partier.
Vi må bare sige, at det jo handler om børnenes sikkerhed.
Det er noget, man ikke kan.
Man kan gøre det med en blank børneattest, og for Dansk Folkeparti er det altså ikke nok med pædagogisk rundbordssnak og mentorordninger.
Jeg vil derfor en sidste gang appellere til, at man støtter ændringsforslaget, sådan at vi kan sikre vores børn på den bedst mulige måde.
For os i Dansk Folkeparti er der altså ikke nogen kompromiser på det her område.
Morten Marinus (DF), 2016-05-19:
Ved førstebehandlingen var vi jo flere partier, bl.a. Dansk Folkeparti, men også andre, der ønskede, at boligforeninger med et såkaldt sløjfeanlæg også var dækket af det her lovforslag.
Det var der nemlig ikke udsigt til i første omgang.
Siden hen har vi haft drøftelser med kulturministeren, og kulturministeren er nu indstillet på at komme med et ændringsforslag, så sløjfeanlæggene også bliver dækket af det her lovforslag – ganske vist først med virkning fra 1. januar 2018.
Men alt i alt synes vi, det er glædeligt, at de her ca. 130.000 husstande også kommer til at være omfattet af det her lovforslag, så de boligforeninger, der har sløjfeanlæg, også kan få frit valg af tv-distributører.
Så Dansk Folkeparti vil i hvert fald gerne kvittere for kulturministerens ændringsforslag på det her område.