runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Altså, jeg synes, at hr. Søren Krarup kommer for langt ud, i forhold til hvad det er, jeg har sagt.
Det, jeg har sagt, er, at vi ikke tror på, at det at nedsætte den kriminelle lavalder fra 15 til 12 år vil hindre kriminalitet, ligesom det ikke har hindret kriminalitet blandt de 15-18-årige, at de kan udsættes for straf, fordi de er over den kriminelle lavalder.
Hr. Søren Krarup må jo medgive trods alt, at det forholder sig sådan, at der også er kriminalitet i dag blandt dem, som kan straffes.
Derfor er det i hvert fald ikke nogen patentløsning.
Så vedrørende en videnbaseret indsats: Det er blot et spørgsmål om at tage udgangspunkt i det, vi i dag ved om, hvad man effektivt kan gøre.
Vi har, for at tage et helt konkret, banalt eksempel, haft meget interesse for dem, der har været ude at undersøge, hvem det er, der sidder på de sikrede institutioner.
Det viser sig, at der sidder mange, som selv har en baggrund som flygtninge, eller hvis forældre var flygtninge.
Derfor har vi jo foreslået, at man sætter rigtig tidligt ind for at sikre, at børn af flygtninge eller flygtningebørn ikke selv går rundt med ubehandlede traumer - at man altså dermed tager fat allerede meget tidligt og bruger de resultater til at rykke indsatsen frem og sætte ind, allerede inden de bringer sig selv i en situation, hvor de er potentielle kandidater til en sikret institution.
Det er jo det, der handler om at tage udgangspunkt i viden.
Det er jo fløjtende ligegyldigt, om man kører dem omkring domstolene eller ej.
Det, der er ønsket fra alle parter, uanset om det er Dansk Folkeparti eller Det Radikale Venstre, er jo, at vi helst griber dem, inden de har begået kriminalitet, og i hvert fald sikrer, at det har en konsekvens, og at det ikke gentager sig.
Søren Krarup (DF), 2009-02-17:
Jeg spørger mig selv, om hr. Morten Østergaard egentlig selv forstår, hvad det er, han siger.
Her står han over for et forslag, der altså sigter efter, vi kan godt sige at hindre kriminalitet ved at belægge visse handlinger med straf eller sanktioner.
Og så siger hr. Morten Østergaard: Næ, vi skal satse på viden eller det sociale system.
Det vil altså sige, at straf, sanktioner skal erstattes af videnskabelighed.
I straf og sanktioner er der respekt for den, der bryder loven.
I hr. Morten Østergaards udsagn er der foragt i den forstand, at han via videnskab, sociale systemer og andet vil forandre dem, sådan at de ikke begår de handlinger.
Det er en totalitær tankegang, der ligger i denne tilsyneladende humanitet.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Derfor er det, jeg siger, at det da var mere relevant, at man foreslog, at der skulle bygges nogle flere sikrede institutioner.
Jeg har ikke sagt, at Dansk Folkeparti vil sætte børn i fængsel.
Jeg siger, at det er tingenes tilstand, fordi de sikrede institutioner er overfyldte og der ikke er pladser nok, og at det måske er en af forklaringerne på, hvorfor det går så skidt med at bekæmpe ungdomskriminaliteten.
Der er ikke de ressourcer, der skal til for at yde en ordentlig indsats i det system, som skal tage fat i en 14-årig, der har begået noget, som ville være strafbart, hvis han var over 15, men som der alligevel skal være en konsekvens af; der er alle muligheder i lovgivningen for at gribe ind, men der er måske ikke ressourcer til at gøre noget ved det.
Se, det ville være et relevant forslag for Dansk Folkeparti.
Men der er ingen grund til at forlange, at man skal ændre den kriminelle lavalder, for at folk under 15 år, der begår voldtægt, kan havne på en sikret institution.
Der er masser af muligheder for at gribe ind, og det, vi jo ved, er, at langt de fleste af de her kriminelle er kendt af systemet på forhånd.
Og må jeg så ikke sige til hr. Jesper Langballe, at det jo ikke handlede om, at der var forskere eller konkrete resultater, man tog afstand fra.
Nej, det var om en hel gren af forskning, at man bare sagde: Det vender vi det døve øre til fremover.
Det er ikke kritisk, det er ideologisk, og det er helt fair, men så skal man bare ikke kalde sig tilhænger af fri forskning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-17:
Jeg synes ikke, jeg fik et særlig godt svar på mit spørgsmål.
Jeg tror faktisk, det er Dansk Folkepartis hr. Peter Skaarup, som har spurgt ind til, hvor gamle de der bandemedlemmer er.
Og der er faktisk ikke ret mange under den kriminelle lavalder, så jeg tror simpelt hen ikke, at argumenterne holder.
I øvrigt mangler jeg stadig væk en redegørelse for, hvordan det her spiller sammen med de forskellige aldersgrænser, som Dansk Folkeparti ellers introducerer: Vi kan ikke sætte valgretsalderen ned til 16 år, for da er man ikke i stand til at finde ud af, hvem man skal stemme på.
Men vi kan godt sætte den kriminelle lavalder ned til 12 år, for man kan godt tage ansvar for sine handlinger.
I forhold til piercinger skal man være 18 år, før man selvstændigt kan tage ansvaret for sin egen krop.
Altså, for mig hænger det slet ikke sammen.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Nu siger ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, at mit argument ikke holder vedrørende bander.
Altså, nu var det jo ikke mig, der brugte lige præcis de konklusioner, de ord, i min ordførertale.
Det var ordføreren fra Socialistisk Folkeparti, der brugte det her med, at bander bruger yngre personer til at begå kriminalitet; det var helt klart det, som ordføreren var inde på, netop rekrutteringen til bandekriminalitet - det var det, som jeg hørte.
I forhold til aldersgrænser vil jeg sige noget andet.
Ja, vi synes, det er godt med en aldersgrænse med hensyn til nogle forskellige ting.
Vi går ind for en valgretsalder på 18 år, sådan som der også står i grundloven, og vi går ind for en aldersgrænse på 18 år, hvis man skal have foretaget en intimpiercing.
Og jeg synes ikke, vi kan ligestille, sidestille, de ting med hensyn til, om man som 12-årig kan vurdere, at en kriminel handling er uacceptabel.
Hvis en 12-årig går ned og stjæler i det lokale supermarked, tager en pose Hariboslik ned i lommen og går sin vej med den og går ud gennem kassen uden at betale, så ved man godt, at det ikke er rigtigt, så ved man godt, at det er forkert, og så kan man selvfølgelig også tage konsekvenserne af det.
Dansk Folkeparti mener ikke, at der skal være formildende omstændigheder for en gerningsmand, hvis han indgår i konfliktmægling.
Det mener vi som udgangspunkt ikke er nødvendigt.
Samtidig vil jeg sige, at når man f.eks. frarøver gamle fru Hansen hendes pung, mens hun går der med sin rollator ned mod Brugsen, er der jo tale om en mildere form for kriminalitet, som straffes med samfundstjeneste - i hvert fald skal det i forhold til det, vi gerne vil, straffes med samfundstjeneste - og jeg kan ikke se noget underligt i, at der ikke skal være formildende omstændigheder.
Jeg synes tværtimod, det er utrolig vigtigt, at når man bliver idømt en sanktion, skal man, uanset om der så er konfliktmægling eller ej, tage den sanktion - den skal ikke på nogen måde være en formildende omstændighed.
Line Barfod (EL), 2009-02-17:
Nu er selve indbegrebet af konfliktmægling, at det er frivilligt, ellers giver det ligesom ikke så meget mening.
Der er aldrig nogen, der har talt for, at man skulle tvinge nogen, slet ikke ofrene, men heller ikke gerningsmændene, ind i konfliktmægling.
Men der er bare noget, jeg ikke kan forstå.
Fru Marlene Harpsøe siger, at det faktisk er en god idé, at fru Hansen, hvis hun gerne vil, får muligheden for at konfrontere den her 12-årige knægt med, hvad det er, han har gjort, og får muligheden for at diskutere med ham, hvad det så er, han skal gøre for at rette op på det.
Hvorfor er det så ikke bedre, at de to laver en aftale om, at han skal ud og have et lommepengejob og tjene nogle penge til at kunne betale det, han har taget fra hende, tilbage, og at han måske skal hjem og hjælpe med at rydde op hos hende eller andet, så hun holder op med at være bange, i stedet for at hun bare får et brev om, at han nu har været for retten og er blevet idømt, at han skal hen og vaske nogle biler på politistationen?
Det bliver hun jo ikke mindre bange af.
Så hvorfor ikke hellere se på nogle gode løsninger, nogle løsninger, der kan hjælpe, og hvor man måske samtidig kunne sætte ind med noget socialhjælp i forhold til familien, frem for bare at sende ham hen at vaske biler to gange, og så er det slut, og så kan han igen løbe rundt i gaderne og ikke have nogen forståelse af, at det, han gør, gør ondt på andre mennesker?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Det, som fru Line Barfod fra Enhedslisten henviser til, er den såkaldte konfliktmægling, og Dansk Folkeparti har sådan set ikke noget imod konfliktmægling, vi vil bare ikke have, at en gerningsmand, hvis han indgår i konfliktmægling, skal have en nedsat straf.
Vi vil heller ikke have, at et offer eller en gerningsmand skal tvinges ind i konfliktmægling.
Vi vil gerne have, at det er hundrede procent frivilligt.
Det er det, vi forstår ved konfliktmægling; det er den rette vej, og det går vi ind for.
I forhold til ofrene vil jeg sige, at jeg mener, vi skal give ofrene, hvad de har brug for, i høj grad, og jeg tror også, at den ældre dame, fru Hansen, som bliver slået ned i Borgergade, mens hun er på vej ned i Brugsen for at foretage sine daglige indkøb, vil synes om, at den person, som overfaldt hende, stjal hendes pung og slog hende, fik en sanktion.
Jeg tror, at det er det, som mange ofre netop også har brug for at der sker.
Line Barfod (EL), 2009-02-17:
For nu at holde fast i det eksempel, som fru Marlene Harpsøe kom med, om den ældre dame, der får frastjålet sine penge, synes jeg, vi skal se det fra den ældre dames synspunkt, for jeg er enig i, at det er rigtig vigtigt, at vi gør noget for at hjælpe ofrene, jeg tror bare, vi er lidt uenige om, hvad det er, ofrene har mest brug for.
Hun kunne få en ordentlig snak med ham om, hvor vigtigt det er, at han lader være med at begå den slags tyverier, og måske få at vide af ham, at han faktisk mangler penge derhjemme og i den grad lever i fattigdom, fordi hans familie er ramt af en række af de sociale nedskæringer.
Så kunne man måske finde nogle løsninger på, hvordan han kunne betale pengene tilbage, få et lommepengejob, så han kunne betale pengene tilbage til den gamle dame og hun dermed kunne få rettet op i forhold til det, hun havde været udsat for, og måske holde op med at være så bange for at gå på gaden, som hun ellers ville være, efter at hun havde været udsat for at få frastjålet sine penge.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Hvis jeg skal svare på det sidste først, vil jeg sige til den socialdemokratiske ordfører, at det er korrekt, hvad der står i beslutningsforslaget, og at den socialdemokratiske ordfører har forstået det helt korrekt, der er slet ikke noget der.
Jeg er bare, efter at det her beslutningsforslag er blevet fremsat, blevet opmærksom på, at Politiforbundet i medierne har sagt - jeg har bl.a. hørt det i Radioavisen - at man går ind for en lavere kriminel lavalder.
Derfor tager jeg det selvfølgelig med, fordi jeg synes, det er en interessant holdning, som de har til det her forslag.
Socialdemokraternes ordfører siger også, at det vil være fedt med voksne, som gider at være rollemodeller, og at vi skal sørge for, at den kriminelle unge møder voksne - voksne, der vil dem.
Det synes jeg er godt sagt, det synes jeg faktisk er rigtig godt sagt, og det er også derfor, vi mener, at de unge langt tidligere skal tages ud af deres kriminelle løbebane og f.eks. komme ind på en institution, hvor der kan blive taget hånd om dem, for så kommer de netop ind et sted, hvor den voksne tager hånd om dem, hvor de vil dem noget godt, hvor de unge kan lære om almen opdragelse, hvor de unge kan lære at have respekt for andre mennesker, og hvor de kan starte et ordentligt liv og komme ind på en uddannelse.
Det synes vi er positivt, og det er også der, voksenkontakten selvfølgelig vil foregå til gavn for den unge.
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Det ville da være dejligt.
Jeg tror måske i virkeligheden, at det er det, vi skal kigge på, nemlig hvordan vi får lavet nogle rollemodeller, hvordan vi får skabt nogle løsninger, hvor vi sørger for, at børn og unge, som er på vej ud i noget skidt, rent faktisk møder nogle voksne, som vil dem - og det kan også godt være en politimand.
Men jeg vil gerne slutte af med at sige, at jeg synes, der er en ting, som Dansk Folkeparti har sløset med, og det er de her kommentarer om, hvorvidt politiet selv anbefaler, man skal sænke den kriminelle lavalder.
Flere gange har forskellige ordførere sagt, at politiet har været ude og sige det.
Man henviser selv i beslutningsforslaget her til Lars Nicolai Jensen, som er leder af Københavns Politis kriminalpræventive afdeling, og som altså på en høring har sagt, at der er behov for, at man griber ind, og at der skal være nogle sanktioner.
Men han afviser faktisk at forholde sig til lige præcis spørgsmålet om den kriminelle lavalder.
Det synes jeg man skal huske i Dansk Folkeparti, når man hele tiden siger, at politiet kræver det her.
Det er ikke det, de gør, de kræver handling og konsekvens, og det tror jeg vi er mange der gør, vi peger bare ikke på den samme løsning som DF.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Når jeg har hørt ordføreren fra Socialdemokraterne stå heroppe på talerstolen og redegøre for Socialdemokraternes politik, bl.a. om at idømme samfundstjeneste, så hører jeg egentlig nogle toner om, at Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne egentlig ikke er så langt fra hinanden.
Vi mener i bund og grund, at det er udmærket, at unge mennesker, der begår kriminalitet, kan idømmes sanktioner, og det var også det, jeg hørte Socialdemokraternes ordfører sige heroppe - jeg ved ikke, om Socialdemokraternes ordfører kaldte det smarte sanktioner, men jeg tror, det var det, der blev sagt.
Vi tror også, at det at sænke den kriminelle lavalder vil medvirke til, at den unge vil blive idømt nogle rigtig smarte sanktioner, således at man, hvis man f.eks. begår tyveri mod en ældre dame nede på gaden - det er klart, det ved man godt som 12-årig ikke er acceptabelt - bliver sendt over i politigården, og så får man lov til at vaske politiets biler, så de ikke selv er nødt til at gøre det, man bliver sendt ned på stranden for at rydde op efter dem, der ikke kan finde ud af at rydde op efter sig selv, eller man rydder op f.eks. efter det hærværk, som man måske selv har begået.
Jeg synes, det er forfærdeligt, de ikke har fået det, for det er det, de har behov for; de har behov for at vide, hvor skabet skal stå, og når forældrene ikke kan fortælle dem det, så må vi gøre det på nogle andre måder.
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Jeg har lyttet til og deltaget i den her debat med interesse, og jeg tror bare, man må ende med at konstatere, at Dansk Folkeparti i virkeligheden vil det godt.
Dansk Folkeparti vil gerne, at der bliver mindre kriminalitet, Dansk Folkeparti vil gerne, at der bliver færre ofre.
Jeg tror så bare, man må konstatere, at det, Dansk Folkeparti tror virker, er noget, som jeg i al fald er overbevist om ikke virker.
Jeg tror så nok, at jeg som socialdemokrat og nogle andre, som i øvrigt også læner sig mere op ad forskning og viden på det her område, må sige, at vi har lidt mere hold i billetterne, når vi afviser den løsning, som Dansk Folkeparti peger på, fordi vi ved, at den ikke vil virke.
Vi har til gengæld fra forskellige sider her i salen påpeget en hel masse ting, som der er brug for, indsatser, som der er brug for, så der er ikke nogen tvivl om, at noget skal gøres.
Man må bare konstatere, at uenigheden altså simpelt hen går på, hvad der vil virke, og der tror Dansk Folkeparti åbenbart ikke på forskningen.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
I sagen fra Aalborg med den unge mand, Rasmus Popenda, syntes jeg, at det var helt frygteligt at se - og det har vi også set i fjernsynet i en dokumentar om sagen - at der ikke blev grebet ind.
Det er da klart, at det er frygteligt at se.
Derfor mener vi også, at hvis man sænker den kriminelle lavalder, vil man også i højere grad have mulighed for at gribe ind fra politiets side, fra Kriminalforsorgens side, fordi vi desværre nogle gange ser, at kommunerne ikke helt overholder det, som de egentlig skal.
Og det er jo egentlig frygteligt at se.
Det synes jeg det er.
Men i forhold til retsfølelsen og i forhold til, er der altså også skal ligge en sanktion, når nogle begår noget kriminelt, synes jeg, at det her forslag taler for sig selv: Det er en rigtig god idé at sænke den kriminelle lavalder.
I forhold til de sikrede institutioner er vi igen inde i en problematik - hvad jeg også nævnte i mine korte bemærkninger til ordføreren, da ordføreren stod her på min nuværende plads - som ministeren jo allerede er fuldstændig inde i, og hvor ministeren er klar til at gøre noget for at sikre, at unge ikke havner i fængsler, men at de selvfølgelig skal i de sikrede institutioner, hvis det er det, de er dømt til.
Selvfølgelig skal de det.
Det er jo en problematik, som man allerede er inde i, så det hænger ikke rigtig sammen med det her forslag.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Ja, det er jo så stadig væk på fornemmelses- eller trosplanet den her præventive effekt befinder sig, for fru Marlene Harpsøe kan jo ikke henvise til nogen form for dokumentation eller faktuel basis for synspunktet.
Men så vil jeg godt bare lige om den her sag fra Aalborg, hvor man siger, at der ikke var nogen mulighed for at gribe ind inden, sige, at jeg egentlig er lidt tvivlende over for det.
I virkeligheden vil jeg sige, at det undrer mig - i den sag som i så mange andre, man hører om, og det var også det nødråb, vi hørte fra Østjyllands Politi - at der ikke bliver grebet ind over for de her børn, som systemet kender.
Hvorfor bliver der ikke grebet ind noget før?
Det havde været lyksaligt for alle parter, hvis der var blevet grebet ind noget før.
Der er jo masser af muligheder for i det sociale system at gribe ind og også i sidste ende at tvangsfjerne folk og anbringe dem på forskellige typer af institutioner.
Men når fru Marlene Harpsøe siger, at det, der skal ske her, er, at man skal gribe ind og sætte folk i sikrede institutioner, vender jeg tilbage til den ordveksling, som vi havde tidligere, om, at det i dag er sådan, at selv dem, vi kan straffe, er der ikke plads til på de sikrede institutioner.
Så er det ikke et problem, man er nødt til at løse først, før man overhovedet begiver sig ud i en diskussion af det, som Dansk Folkeparti foreslår her i dag?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
I første omgang vil jeg gerne have lov til at sige, at vi rent faktisk ikke er de eneste, der efterspørger en lavere kriminel lavalder.
Jeg har også hørt Politiforbundet, dvs. politiets egen faglige organisation, utallige gange være ude at sige, at de rent faktisk ønsker, at der skal være flere sanktioner, og at der skal være en lavere kriminel lavalder, fordi de i dag netop har meget svært ved at gribe ind og gøre noget.
I forhold til, hvad det er, vi gerne vil med forslaget, vil jeg da bekræfte, at vi vil en masse ting.
Vi vil en masse positive ting.
Det, vi bl.a. vil gøre, er, at vi vil sænke den kriminelle lavalder for de potentielle kriminelles skyld - for deres egen skyld vil vi sikre, at vi sænker den kriminelle lavalder.
Hvis de begår kriminalitet, skal de tages ud af den kriminelle løbebane, som de er i, anbringes på en institution og bringes ind på den rette livbane.
Det er det, vi for det første gerne vil.
For det andet har det også en mærkbar virkning i forhold til ofrene.
Selvfølgelig skal ofrenes retsfølelse også tages med i betragtning i det her forslag.
Det var nr. 2. Som det tredje kan jeg også nævne det præventive, for det vil have en klar præventiv virkning, og det mener vi i Dansk Folkeparti er utrolig positivt.
Vi vil gerne forebygge, at der bliver flere ofre; vi vil gerne forebygge, at flere unge bliver ved med at havne i en kriminel løbebane, hvor tingene eskalerer.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Jeg synes i hvert fald, at svarene eller mangelen på samme til SF's ordfører viser, at det jo er en fornemmelse, Dansk Folkeparti baserer sig på, eller måske en ideologi om, at det her med en sænkning af den kriminelle lavalder vil have en præventiv effekt.
Og det er ikke en fornemmelse, man selv tror ret meget på i DF, for fru Marlene Harpsøe gjorde jo et stort nummer ud af, at det var for ofrene skyld, det var for retsfølelsens skyld, at man skulle kunne straffe 12-15-årige.
Jeg går ud fra, at det fortsat vil være sådan, at for at man kan straffe nogen, skal der lige være en eller anden form for kriminalitet, og dermed kan det præventive sigte jo ikke være det mål, man har.
Tror man på, at det vil have en præventiv effekt, så der sker mindre kriminalitet, eller er det her af hensyn til retsfølelsen og dem, der har deltaget i afstemningen på bt.dk?
Jesper Langballe (DF), 2009-02-17:
Altså, personligt synes jeg, at det er betydelig mere absurd, at man fuldstændig kobler hovedet fra og accepterer alle, der kalder sig forskere.
Så er de det selvfølgelig også, selv om det måske er nogle, der svinger med et pendul over folks maver eller sådan noget.
Der er jo ikke grænser for, hvem der kan gå hen og kalde sig forskere.
Og så skulle det være lidet stuerent at sige, at det er de ikke, eller sige som den lille dreng i H.C. Andersens eventyr: Han har jo ikke noget tøj på!
Men må jeg så sige, at jeg synes, det er lidt for billigt, at hr. Morten Østergaard ligesom hr. Tom Behnke bliver ved med at køre frem med, at Dansk Folkeparti vil have børn i fængsel, til trods for at vi har sagt, at det vil vi ikke - det må da være nok, at det bliver sagt én gang.
Hr. Tom Behnke sagde, at det tilsyneladende var de helt traditionelle retsprincipper, vi ville gå frem efter.
Javist, men ikke de traditionelle straffesanktioner.
Vi kunne forestille os samfundstjeneste som en god ting.
Men lad være med at komme med det billige sludder om, at Dansk Folkeparti vil have børn i fængsel, for det vil vi ikke.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-17:
Jamen det er jo fænomenalt, og hvis ikke det var, fordi Dansk Folkeparti havde så relativt stor indflydelse, var der jo mest grund til at grine ad det, hr. Jesper Langballe sagde.
Men det er jo et problem, at man som parti tager en hel gren af forskningen og siger, at man overhovedet ikke betragter det som videnskab eller forskning.
Det viser jo bare, at når Dansk Folkeparti normalt - og egentlig meget fornuftigt, synes vi - taler om armslængde og er med til at kæmpe for fri forskning, så stikker det måske ikke så dybt, som man lige skulle tro.
For der er i hvert fald visse dele af forskningen, som man ikke respekterer, uanset at den er nok så videnskabelig.
Det er helt absurd at skære kriminologi ud og sige, at det ikke er forskning, men pseudoforskning.
Det er fuldstændig absurd, og det er vel også nogenlunde dækkende for den kvalitet, der er i det beslutningsforslag, vi behandler.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-17:
Nu er jeg jo ikke så gammel, at jeg kan huske 1968, så jeg er lykkeligt uvidende om, hvordan tiden var derefter.
Jeg synes ikke, det her er et enten-eller.
Selvfølgelig har man ansvar, og gerningsmænd har ansvar for deres handlinger, men vi er jo nødt til at sikre, at der ikke sker noget igen, og vi er nødt til at sikre, at de gerningsmænd bliver i stand til at løfte deres ansvar fremover og opfører sig som gode samfundsborgere.
Her kommer vi ikke udenom, at det kræver en indsats af en eller anden art, om det så er behandling, eller om ansvarlige voksne skal kigge efter de pågældende.
Man har gode erfaringer med forældrekurser, og det er da det allerallerbedste, hvis vi bare kan sende forældrene på et kursus og problemerne så bliver løst.
Det er jo først og fremmest forældrene og de unge, som i samarbejde skal tage det fælles ansvar.