runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Nu var det ikke helt det, jeg spurgte om, for det er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal have aftaler af den art eller ej.
Det er et spørgsmål om hvornår.
Jeg synes bare, at fakta taler for, at hvis og såfremt og ifald vi så får en parallelaftale – hvordan den så end måtte komme til at se ud – vil det komme til at tage et stykke tid.
Vil hr. Søren Søndergaard anerkende, at det kommer til at tage et stykke tid?
Det er ikke af ond vilje eller af mangel på begejstring, men simpelt hen på grund af forløbene omkring de her forhandlinger.
Vi kan jo se det med en række lande, både os selv og i øvrigt også nordmændene, at det tager bare tid, for det er 28 lande, der skal ratificere den aftale, når man måtte komme frem til den.
Det har taget 9 år for nordmændene at få aftalen om arrestordre.
Vil hr. Søren Søndergaard anerkende, at det tager så lang tid?
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Jeg tror for det første, at det er meget svært at basere sig på fakta i denne sag, alene af den grund at det, vi snakker om Danmark skal tilslutte sig, overhovedet ikke er vedtaget endnu.
Altså, det er slet ikke vedtaget, og vi ved ikke, hvad der kommer til at stå.
Det kan godt være, at hr. Morten Løkkegaard har en krystalkugle og tror, at han ved det, men det er faktisk slet ikke vedtaget.
Så det, man ønsker, er, at vi skal tilslutte os noget, der slet ikke er vedtaget.
For det andet ved vi ikke, om de andre EU-lande vil opsige den gamle forordning.
Det ved vi faktisk ikke.
Det kan være, at den fortsætter på de områder, der vedrører Danmark.
Og jeg har stillet spørgsmål til justitsministeren om – det var måske det, justitsministeren underskrev i morges – hvorvidt der er en mulighed for at gå en anden vej.
Det får vi at se.
Men det korte af det lange er, at hvis der er en vilje til at lave en løsning, kan det gå hurtigt.
Det har EU i hvert fald vist på en række områder.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Jeg kunne godt tænke mig at tage lidt fat i det der principielle om indgåelse af parallelaftaler, for jeg forstår på Enhedslisten, at det kan man bare gøre i stedet for på alle de områder, som vi nu ellers ønsker at tilslutte os gennem retsakter.
Er det ikke nemmere at være med i et samarbejde i stedet for at lave de der parallelaftaler?
Altså, en parallel, hvis jeg må tillade mig at bruge det ord, kunne jo være, hvis der var en venstrefløjsfraktion, som ønskede at have et samarbejde med Enhedslisten.
Er det så ikke nemmere, at de er med i Enhedslisten, frem for at man sidder og laver særaftaler om samarbejde om en hel masse forskellige ting?
Kan man ikke også sige det samme her, nemlig at det nok er nemmere at være med i et samarbejde end at skulle lave 22 forskellige parallelaftaler, som kan tage mange år at forhandle på plads?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Det forekommer mig, at det er Dansk Folkeparti, der driller lidt i øjeblikket.
Altså, det, jeg sagde, var, at det, som LO måtte skrive i sit høringssvar, har jeg ikke nogen baggrund for at kunne imødegå.
Kim Christiansen (DF), 2015-10-20:
Det synes jeg var et fantastisk svar, og nu synes jeg også, at De Konservatives ordfører skal lytte efter – og andre, der måtte være tilhængere af EU.
For social dumping er nemlig ikke nævnt med et eneste ord i LO's høringssvar, og det var egentlig bare det, jeg ville nå frem til.
Jeg synes, det er forkasteligt, at man misinformerer et Folketing plus de måbende tv-seere.
Social dumping er ikke nævnt med et eneste ord.
Så det var rart lige at få det fastslået.
Hvis vi f.eks. tager FOA's høringssvar, ser vi, at der jo oven i købet står deri, at man er meget betænkelig, og at man faktisk i forbindelse med lovgivningen ønsker at få undersøgt, hvilke arbejdsretlige konsekvenser det her ville kunne have.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt.
Det fremgår af forarbejderne til det her, at der er tale om suverænitetsafgivelse.
Det fremgår en række forskellige steder, hvor enhver borger kan slå op og se, hvad de her 22 retsakter går ud på.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvad bekymringen går ud på; det må jeg bare sige.
Det hele er fuldt og åbent belyst.
Rune Lund (EL), 2015-10-20:
Jeg synes egentlig, at afstemningen er meget klar.
Det handler om: Skal vi afskaffe retsforbeholdet, eller skal vi ikke afskaffe retsforbeholdet?
Det handler om: Er retspolitik noget, vi grundlæggende beslutter i det danske Folketing, eller er retspolitik noget, der fremover grundlæggende skal besluttes af EU med flertalsafgørelser?
Det er det grundlæggende spørgsmål.
Så er der en lang række konkrete retsakter, vi står og diskuterer her i dag, og jeg vil gerne igen nævne familieretten.
For på det område bliver der også indført gensidig anerkendelse.
Jeg nævnte det jo før over for den socialdemokratiske ordfører, hvor jeg sagde, at andre EU-landes domstole kan komme med domme, som vi så efterfølgende her i Danmark skal følge, uden at de kan afprøves ved danske domstole.
Er det ikke i den sammenhæng så et problem, at der findes forskellige regler inden for familieretten?
Er der f.eks. fælles forældremyndighed i Rumænien?
Hvor stort ægtefællebidrag tilkendes normalt i Polen?
Så vil ordføreren ikke anerkende, at vi har et problem her?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
I forhold til den der gamle traver om, at vi afskaffer, vil jeg lige sige, at det gør vi altså stadig væk ikke.
Vi omdanner.
Det er ikke ord, vi finder på, det er ord, der fremgår af ministeriets egen tekst.
Vi omdanner til en tilvalgsordning, og lige meget hvor mange gange man taler om at afskaffe, er der ikke tale om at afskaffe.
Så er der det med familieretten.
Jeg deltager ikke i den almindelige mistænkeliggørelse af andre staters retssamfund eller retstilstand – det gør jeg ikke.
Jeg lægger ikke skjul på, at jeg er erklæret EU-tilhænger, og i det indgår selvfølgelig også, at når man laver aftaler af den her art, anerkender man andre nationalstaters retssystemer og måder at håndtere tingene på.
Det er rigtigt, at vi ikke har ensartede systemer,
det vil jeg godt anerkende.
Men det er jo ikke det samme, som at man nødvendigvis behøver at stille et skræmmebillede op af, hvad der foregår.
Jeg hæfter mig ved, at det her – og det fremgår jo også af høringssvarene, der er givet – er en stor gevinst for de danske familier i den forstand, at det kan være med til at sørge for, at kvinder eller mænd, som får et tilhold, kan tage det med til andre lande, hvilket nogle af de tidligere talere også har været inde på, og at man også i sager om bortførelse af børn kan være sikker på, at man kan gøre sin ret gældende i andre lande.
Igen: Det er jo give and take.
Det vil jeg godt anerkende.
Men jeg er bare nødt til at sige, at der altså er væsentlig mere på plussiden.
Rune Lund (EL), 2015-10-20:
Så kom vi faktisk lidt af vejen: Det er give and take.
Men jeg synes ikke, at man bare skal lave give and take her, når det drejer sig om helt centrale problemstillinger inden for bl.a. familieretten.
Det vil jo være et problem, hvis der kommer en dom om fælles forældremyndighed i et af de lande, som vi så i Danmark bliver nødt til at følge, selv om vi faktisk i Danmark har fælles forældremyndighed, når der er tale om to kvinder.
Så er det også sådan, at forældremyndigheden i Danmark jo som hovedregel faktisk bliver delt mellem forældrene ved skilsmisse.
Sådan er det ikke i andre lande.
Der er det sådan, at fædrene typisk står dårligere.
Synes ordføreren ikke, at vi også har et problem her?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jamen jeg er nødt til at forstå det sådan, at Enhedslisten altså ikke ønsker give and take i de her sammenhænge, og det illustrerer måske meget godt, hvad forskellen på Venstres og Enhedslistens opfattelse af det europæiske samarbejde er.
Det er altså Enhedslistens opfattelse, at man ikke skal give noget for at få noget, det anerkender jeg da, og det er måske derfor, vi står så langt fra hinanden i de her spørgsmål, som vi gør.
Til de konkrete ting, der bliver nævnt, må jeg igen henvise til, at hvis hr. Rune Lund lagde tingene sammen og så på bundlinjen, ville der komme et kæmpe plus ud.
Og jeg er igen nødt til at henvise til høringssvarene, hvor det fremgår, at de mennesker, som professionelt beskæftiger sig med de her sager, er glade for, at det her bliver indført.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Først vil jeg være sikker på, at jeg hørte rigtigt.
Ordføreren sagde, at det handler om Europol og 22 retsakter – det er det, vi stemmer om.
Jeg vil gerne spørge, om det ikke handler om Europol og 22 retsakter, og at vi flytter alle fremtidige retsakter fra folkeafstemninger til Folketinget?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Det kommer an på, hvad det er for retsakter, vi taler om.
Nu har vi diskuteret, efterhånden længe, at man på asyl- og indvandringsområdet jo altså nu er blevet givet en garanti for, at der kommer en folkeafstemning, og det synes jeg man skal hæfte sig ved.
Der er jo allerede tilbage i 2007 en gang for alle, som det også er blevet sagt tidligere, lavet en § 20-øvelse, som det hedder, hvor juristerne har blåstemplet det, der foregår.
Så på den måde kan man jo tale om, at, der bliver afgivet suverænitet, ja, men det er altså inden for rammerne af grundloven.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Nu skal jeg da lige trække vejret, for at jeg kan følge med.
Det var ordføreren, der sagde, at nejsigerne lægger røgslør ud, men jeg skal da lige love for, at det ordføreren selv, der gør det i øjeblikket.
Det betyder altså, at vi stemmer om Europol og 22 retsakter og stort set alle kommende retsakter på nær én.
Hvorfor er den ene så ikke med i lovforslaget?
Ordføreren har jo i øvrigt selv sået tvivl om den, idet hans partiformand siger, at aftalen holder, indtil solen brænder ud, hvorimod hr. Lykketoft siger, at den holder, indtil hr. Lars Løkke Rasmussen går af som formand.
Det er da virkelig at så tvivl om en aftale.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Angående røgslør vil jeg sige, at mit navn er Løkkegaard, men skidt nu med det.
Det, der er sagen her, er jo, at der kommer et ændringsforslag, og det ændringsforslag synes jeg vi skal vente på og se, før vi tager stilling til, hvor løst og fast det er med de her ting.
Jeg ved, at der er blevet arbejdet med det – forhåbentlig for at tilgodese så mange parter som muligt – så lad os nu se ændringsforslaget, før vi dømmer det bort, sådan som det sker her.
Til det første er jeg nødt til at melde pas.
Der må jeg bare sige, at det spørgsmål har jeg, om jeg så må sige, ikke haft lejlighed til at forholde mig til.
Det er første gang, jeg støder ind i det, så der bliver jeg bare nødt til helt ærligt at sige, at det melder jeg pas på.
Til det sidste, altså spørgsmålet om rigsfællesskabet, vil jeg sige, at den debat jo også var oppe i forbindelse med åbningsdebatten, og jeg synes, der kom nogle begavede betragtninger om det.
Jeg tror, at man må se sådan på det – det vil jeg godt personligt anerkende – at der er en problemstilling, som jeg synes er svær at løse.
Det må i sidste ende være et spørgsmål om, hvad Færøerne selv ønsker i den forbindelse.
Man er bare nødt til at anerkende, at inden for rammerne af et rigsfællesskab er der selvfølgelig visse spilleregler, som man er nødt til at overholde.
Men jeg anerkender, at det er en vigtig problemstilling.
Jeg mærkede også i Bruxelles, da jeg sad som medlem dernede, mens den her fiskekonflikt kørte, at det var en svær en at få grejet.
Og jeg tror, vi kommer til at skulle forholde os til det fremadrettet.
Ja, det var netop en kommentar og ikke et spørgsmål, så det noterer jeg mig bare.
Kim Christiansen (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
Jeg ved godt, at det normalt ikke er noget, der optager Venstre så meget, men det optager altså Dansk Folkeparti, og det optager også rigtig mange danskere, tror jeg, som har mistet deres job til underbetalte udlændinge, østeuropæere.
Jeg vil bare spørge, om hr. Morten Løkkegaard er enig med fru Trine Bramsen fra Socialdemokratiet i LO's høringssvar, som siger, at en fjernelse af retsforbeholdet vil være et middel mod social dumping.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Det er rigtigt, at det er et område, som i den her forbindelse selvfølgelig er et mindre område.
Jeg, som jeg står her, har ikke nogen baggrund for at kunne hævde det modsatte eller imødegå det, som LO skriver.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Hr. Holger K. Nielsen har åbenbart ikke store ambitioner på sit eget partis vegne, ej heller på Det Radikale Venstres eller Alternativets, så det må hr. Holger K. Nielsen jo så selv ligge og rode med.
Jeg stoler ikke på de ting, som Socialdemokratiet og Venstre kommer med på EU-området – det synes jeg ikke der er nogen grund til.
Og i forhold til antallet af retsakter, som Dansk Folkeparti ønsker at tilslutte sig, så har jeg sådan set svaret hr. Jakob Ellemann-Jensen på det spørgsmål, men jeg vil da gerne gentage det for hr. Holger K. Nielsens skyld.
Det er sådan, at vi mener, at det er afgørende, at Danmark kommer med i Europol, og det er den retsakt, som for os er den helt centrale at være med i.
Om det så skal være med en parallelaftale, hvad vi håber, eller i form af at vi anvender tilvalgsordningen i begrænset omfang, må vi jo finde ud af, men udgangspunktet er en parallelaftale om Europol.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Jeg venter stadig væk på at få et svar på det spørgsmål, som hr. Jakob Ellemann-Jensen stillede.
Hvad er det for retsakter – af dem, som fremlægges her – som Dansk Folkeparti er imod?
Kan vi ikke godt få et helt, helt præcist svar på det?
Så er der i øvrigt en ting, der har undret mig meget i Dansk Folkepartis argumentation.
Man kører meget på, at man jo ikke kan regne med, at partierne bagefter ikke vil snyde os med i asylsamarbejdet osv.
Hør her engang: Sagen er jo den, at Socialdemokraterne og Venstre har taget hinanden i ed på, at vi ikke skal med i det samarbejde.
Det har de jo gjort, fordi de i høj grad er bange for Dansk Folkeparti.
Der sker ikke noget som helst på det område – det kan jeg da garantere for – så længe S og V holder hinanden i skak.
Så Dansk Folkeparti burde da være glade for, at man på en eller anden måde har haft den indflydelse på andre partier her i Folketinget, at der ikke sker noget som helst på det område – desværre, synes vi rent faktisk.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Modsat hr. Finn Sørensen lytter jeg, når LO kommer med et så entydigt høringssvar, som de gør, hvor de direkte peger på, at det vil blive lettere med de aftaler, som vi bliver en del af, at bekæmpe en del af den sociale dumping, der desværre pågår.
Kan det står alene?
Nej, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, det kan da ikke, og det er derfor, vi stadig væk bliver nødt til at have fokus på det i det danske Folketing.
Det er derfor, vi stadig væk bliver nødt til at have en solid politisk debat herhjemme om, hvordan vi sikrer os mod social dumping.
Det er derfor, vi ikke skal afskaffe medarbejderkort på byggepladserne.
Det er derfor, vi skal blive ved med at have initiativer, som vedtages her i det danske Folketing.
Men faktum er altså, at det vil gøre det lettere at inddrive feriepenge, pension og overtid, og det er det, LO peger på i deres høringssvar.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-20:
Nu var det altså ordføreren, der slog det op som et stort slagnummer at tiltræde de der forordninger.
Det er altid en god idé at tænke selvstændigt og lytte til fagbevægelsen.
Det skulle ordførerens parti så måske have gjort igennem 4 lange år, hvor vi gerne ville have lavet dagpengereglerne om.
Men jeg kan åbenbart ikke rigtig få noget svar på det.
Ordføreren vil ikke forholde sig til virkeligheden, og så må jeg lige spørge på en anden måde: Kan ordføreren bekræfte, at hvis vi tiltræder de retsakter, som man foreslår, så vil det vende begge veje, og så skal vi her i Danmark også anerkende de krav, som f.eks. udenlandske konkursbegærere rejser imod en dansk virksomhed, og som kan medføre, at danske lønkrav rykker ned på listen, fordi det er nogle andre konkursregler, der gælder i de andre lande?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Hr. Finn Sørensen fra Enhedslisten siger, at man både skal lytte til LO og alligevel ikke gøre det.
Altså, der er kommet et entydigt høringssvar i den her sammenhæng, der peger på, at det her vil være med til at bekæmpe social dumping, og jeg syntes egentlig, jeg svarede meget entydigt på det foregående spørgsmål, nemlig om det kan stå alene.
Nej, det kan det selvsagt ikke, så vi skal fortsat have fokus på det i det danske Folketing.
Det er korrekt, at når man tilslutter sig aftaler, gælder de gensidigt.
Men det er jo fagbevægelsens vurdering, at det her samlet set vil styrke danske lønmodtagere, og det synes jeg der er grund til at lytte til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-20:
Tak, fru formand.
Fru Trine Bramsen var i sit ordførerindlæg inde på, at det her lovforslag ikke er et spørgsmål om for eller imod EU, og det vil jeg da sådan set give ordføreren ret i.
Men det er da i hvert fald i den her folkeafstemning et spørgsmål om mere eller mindre EU.
Det håber jeg også ordføreren vil anerkende, for det er jo sådan, at det for det første helt konkret er de 22 retsakter, som vi så tilslutter os, hvilket betyder mere EU, men det er for det andet også det mere grundlæggende – og det er jo det, som flere har været inde på før mig – som er selve grundpræmissen, og det, som er den store udfordring med det her, nemlig det demokratiske underskud, der er i, at man fjerner et retsforbehold, og at man derved sådan set også afskærer den danske befolkning fra på længere sigt at kunne bestemme, hvis et flertal her i Folketinget skulle få den skøre idé, at man eksempelvis skal tilføre endnu flere retsakter til det her område end de 22, eksempelvis på asyl- og udlændingeområdet.
Det vil jeg gerne have ordføreren til at forholde sig til.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Vi omdanner det til en tilvalgsordning, som også er et forbehold.
Så vil jeg sige, at vi Socialdemokrater er optaget af at sikre den størst mulige tryghed for danskerne, og de redskaber, der er de bedst mulige til det – de bedst mulige redskaber til at bekæmpe kriminalitet, opklare sager om pædofile netværk, forfølge grænseoverskridende indbrudsbander og give danskerne større rettigheder – ser vi positivt på.
Og der har vi altså valgt de her 22 retsakter ud, som samlet set giver danskerne langt større tryghed, og som styrker kampen mod kriminelle.
Og det er det, der er udgangspunktet.
I forhold til den anden del af spørgsmålet om udlændingepolitik vil jeg sige, at jeg har svaret på det to gange.
Jeg gentager det gerne igen: Udlændingepolitik er ikke en del af det, vi diskuterer i dag.
Vi diskuterer det gerne alle mulige andre steder, men det er ikke en del af det, vi diskuterer i dag.
Som vi klart har forstået det, fremlægger regeringen senere i dag et ændringsforslag, der adresserer det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-20:
Jeg takker for svaret, men nu skal ordføreren jo ikke bestemme, hvad det er, vi debatterer her i Folketinget.
Det er mig bekendt et folkestyre, vi har i Danmark, og vi tager udgangspunkt i det lovforslag, som ministeren velvilligt har fremsendt.
Og vi må bare konstatere, at der med det her lovforslag er tale om, at man tager en suverænitet væk fra den danske befolkning.
Man giver en kompetence til et almindeligt simpelt flertal her i Folketinget, hvis det bliver et ja den 3. december.
Derfor er det en afskaffelse af et forbehold.
Så prøver ordføreren at gøre sig festlig i forhold til at lave en ny definition af, hvad et forbehold er.
Altså, ordføreren kan ikke komme her en højhellig tirsdag eftermiddag og påstå, at det her ikke er et forbehold, der bliver fjernet.
Det er det da så sandelig, og det håber jeg også at fru Trine Bramsen vil anerkende, altså at når man fjerner et forbehold og så gør det til noget andet, er det selvfølgelig en fjernelse af et forbehold.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Må jeg ikke helt stilfærdigt igen gentage, at vi omdanner det eksisterende retsforbehold til en tilvalgsordning, og det er altså også et forbehold.
Så det er ikke korrekt, når Dansk Folkeparti igen og igen siger, at forbeholdet bliver fjernet.
Som sagt tager vi gerne diskussionen om udlændingepolitik, men det er bare ikke en diskussion, der er omfattet af det her lovforslag.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Jeg forstår på ordføreren, at Danmark nærmest synker i havet retspolitisk, hvis det er sådan, at vi ikke følger ordførerens indstilling, og det er jo alvorlige perspektiver.
Så er det, jeg tænker: Hvordan er vi dog kommet i den situation, at Danmark kan synke i havet, hvis vi ikke siger ja til en afskaffelse af retsforbeholdet?
Altså, hvad er det, der har gjort, at vi er kommet i den situation?
Et andet spørgsmål, jeg har til ordføreren, handler om noget, ordføreren selv bragte på banen, nemlig den her aktuelle sag om pædofili fra Randers, er det vist, hvor det jo, så vidt vi kan forstå på pressen, er sådan, at 23 personer fra hele verden er blevet anholdt.
Derfor vil jeg bare høre, om ordføreren har viden om, at alle 23 er fra EU-lande, eller om der også er nogle fra lande uden for EU-området, der er blevet anholdt.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Synker Danmark i havet, såfremt det bliver et nej?
Nej, forhåbentlig ikke, det håber jeg da ikke.
I hvert fald skal vi ikke skubbes ud over nogen ræling, hvis det står til Socialdemokraterne.
Men det, der er spørgsmålet her, er jo, om vi styrker trygheden i Danmark, og der er Socialdemokraternes holdning klar, nemlig at det, der kan styrke danskernes tryghed, skal vi selvfølgelig gøre brug af.
Der er det her altså rigtig solide redskaber, hvis vi i fremtiden vil sikre, at man kan leve trygt i Danmark.
Den anden del var det her med pædofilisagen.
Lad os afvente de endelige domsudskrifter, før vi gør os til dommere over den.
Men det, jeg jo kan konstatere, og som jeg også sagde i min tale, er, at alene hvad angår misbrug af børn, registrerede Europol i 2014 330 sammenfald mellem mistænkte gerningsmænd og registreret optagelsesudstyr, og der var 25 operationer.
Det synes jeg da er værd at tage med.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Ordføreren ved vel godt, at der foregår et meget effektivt samarbejde, som også i denne sag har medvirket til at finde en heldig løsning.
Nu er den hovedmistænkte jo placeret i Danmark.
Tror ordføreren virkelig på, at hvis befolkningen skulle være så fornuftig at stemme nej til en afskaffelse af retsforbeholdet, så vil Tyskland og Holland og Sverige ikke være interesseret i, at vi er med i et samarbejde, der gør, at den pågældende kan blive afsløret?
Tror ordføreren på, at de andre lande ville være interesseret i, at vi var sådan et helle for en sådan person, som der er tale om i Randers?
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Nej, heldigvis er det jo sådan, at dansk politi i dag har et godt og solidt samarbejde med politiet i andre lande, og det er netop baggrunden for, at vi skal til den her afstemning.
For som ordføreren nok også er bevidst om, overgår Europol jo til et overstatsligt samarbejde, og derfor er vi altså tvunget til at tage stilling til det her, hvis vi fortsat ønsker at være med.
Må jeg så ikke også sige, at jeg synes, det er værd at lytte til, når Norge, der har en anden form for aftale, advarer Danmark kraftigt imod at stå på sidelinjen i det her samarbejde.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Det synes jeg var spændende, altså at Norge som land advarer Danmark kraftigt imod at stå uden for samarbejdet.
Jeg ved det ikke, men måske er det de samme artikler, fru Trine Bramsen har læst, som jeg har læst, men deri er der en justitsminister, der bekræfter, at Norge ikke har direkte adgang til alle databaserne.
Men hvis man kan få det til at blive en kraftig advarsel, Norge som land giver Danmark, så er det måske lige voldsomt nok.
Men det kan være, fru Trine Bramsen kan finde den rigtige henvisning, hun lige var inde på.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det spørgsmål, hr. Finn Sørensen kom med lige før, og som fru Trine Bramsen ikke svarede på.
Fru Trine Bramsen sagde nemlig, at det var rigtig vigtigt for bekæmpelsen af social dumping, at vi tiltrådte konkursforordningen.
Jeg kunne godt tænke mig, om fru Trine Bramsen ikke kan bekræfte det, som hr. Finn Sørensen også bad hende bekræfte, nemlig at det også kan medføre, at danske lønkrav bliver rykket ned ad prioriteringslisten ved en konkurs, fordi andre landes regler kan være anderledes end Danmarks, og fordi vi skal anerkende dem.
Er det ikke korrekt?