runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Inden begejstringen breder sig alt for meget omkring det her forslag, synes jeg da, at Socialdemokraternes ordfører, hr. Torben Hansen, skal erkende, at den lettelse, som de store virksomheder får, betales af almindelige forbrugere, og den betales af mindre virksomheder.
Det var det første.
Det andet, som vel også er værd at tage med, er, at det, der jo reelt sker, er, at når man lemper betalingen for de store vandforbrugere, reduceres deres motiv til at begrænse deres vandforbrug.
Det er jo det, som bl.a. virksomheder, der arbejder inden for miljøteknologi, påpeger, nemlig at det faktisk bremser den teknologiske udvikling og derfor bremser beskæftigelsesmulighederne og udviklingen inden for den grønne del af industrien.
Så måske er det her ikke så godt for miljøet og heller ikke så godt for beskæftigelsen, som hr. Torben Hansen siger.
Torben Hansen (S), 2013-06-03:
Jeg er meget overbevist om, at det her er rigtig godt for beskæftigelsen.
Det er også derfor, det fremgår af regeringens vækstplan for vand-, bio- og miljøløsninger.
I forhold til betalingen vil jeg sige, at samlet, under et for landet, vil den betaling, der er for de private forbrugere, være det samme.
Men det er klart, at der er nogle af dem, der er forbrugere i en kommune, hvor der har været nogle ganske få og meget store vandforbrugere, der vil kunne mærke en lille stigning.
Men så kan man sige, at de jo så i tidligere år har betalt for lidt i forhold til det, de reelt skulle.
Men samlet set, under et på landsplan, vil regningen for den enkelte være den samme.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Altså, nu kan man jo altid påstå, at nogle har betalt for lidt, og at nogle har betalt for meget.
Hvis man nu havde gennemført et seriøst stykke arbejde med at ændre satserne, kunne man jo have ændret på den faste betaling f.eks., som måske kunne have givet et rimeligt udgangspunkt.
Men er realiteten ikke bare, at her har man haft behov for at demonstrere, at man vil gøre noget for nogle ganske få meget vandforbrugende virksomheder?
Prisen betales så af mindre virksomheder, og prisen betales af den almindelige forbruger, f.eks. som slagtermestrene påpeger i deres høringssvar, hvor de jo meget præcist beskriver, hvad det her betyder for konkurrencen inden for fødevareproduktion i Danmark, nemlig at nogle få store virksomheder stilles meget bedre i konkurrencen mod de små virksomheder.
Det kan også få negative konsekvenser for beskæftigelsen, at konkurrenceforholdene ændres til ugunst for små virksomheder.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-06-03:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan også hilse velkommen, at man nu faktisk laver det, som vi egentlig har efterlyst i lang tid, altså en trappemodel for, hvor meget det skal koste at komme af med sit spildevand.
Derfor hilser vi det velkommen, og vi ser det jo også som en effektivisering.
Vi har fået at vide af regeringen, at det kan lade sig gøre at finde de her 700 mio. kr., og vi vil gerne hænge regeringen op på, at de her penge kan findes.
Vi har jo før hørt en lille sang om, at man kunne finde en besparelse på en milliard på vandsektoren ved at selskabsgøre det.
Den milliard er der ikke rigtig nogen der kan finde i dag, i hvert fald siger man bare, at vi ikke har fået de prisstigninger, som der ellers ville have været.
Jeg vil jo gerne have, at det er rigtige penge, vi går ud og får fat i her.
Så jeg er glad ved, at vi på den her måde er enige om at tro på, at den her model vil gøre, at der kan skabes flere arbejdspladser i Danmark.
Dem, der er med til at skabe arbejdspladser, er måske ikke dem, der belaster meget i forbindelse med rensningsanlægget – nu tænker jeg på omkostninger ved at etablere det – så de får en rabat, ved at de er store kunder.
Det er selvfølgelig også godt, at man en gang om året i kommunalbestyrelsen skal godkende de her priser, så det ikke bare er noget, man sidder og beslutter i et eller andet selskab et eller andet sted, og at der også bliver holdt øje med det.
Det skal nemlig helst ikke være sådan, at det er alle mulige andre forbrugere, der kommer til at betale for det her, og det tror vi heller ikke det ender med, for vi håber på, at vi, når vi engang får evalueret hele vandsektorloven, så finder nogle steder, der skal justeres lidt, så man kan justere priserne nedad for den almindelige forbruger, også for de store forbrugere, så alle kommer til at mærke, at vandprisen og vandafledningsprisen bliver lavere.
Så det, vi har sagt vi gerne vil være med til, er som sagt ikke alene at have den her effektivisering, men også, at det ikke er forbrugerne, der skal stå med den egentlige regning, og altså at man kan finde de her millioner, 700 mio. kr., netop i effektivisering.
Så trappemodellen er vi enige i, og vi håber, at det her kommer hurtigt igennem, så vi kan se, at arbejdspladserne bliver i Danmark, og ikke, som vi har set det sidste stykke tid, at der er nogle, der er forsvundet ud af landet.
Vi kan jo også konstatere, at nogle af de store slagterier har problemer med at holde omkostninger nede, så derfor kigger de også efter, hvor de kan spare henne.
Så alt i alt har vi en forpligtelse til at sørge for, at priserne er på et konkurrencemæssigt niveau, og det vil vi i Dansk Folkeparti i hvert fald gerne være med til.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Der er en enkelt sætning, som hr. Jørn Dohrmann siger, som jeg faktisk ikke forstår meningen med, og det er, når hr. Jørn Dohrmann siger, at han vil forhindre, at det bliver de andre forbrugere, der kommer til at betale.
Hvem skal så betale?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-06-03:
Det er jo sådan, at vi skal kigge på hele det her område under et, kan man sige, og derfor er vi også nødt til at forholde os til det, når regeringen har sagt, at de her penge kan findes ved effektiviseringer, og så holde regeringen op på det.
Det vil altså i min verden sige, at når det er effektiviseringer, finder man de penge, der skal bruges til det, et andet sted.
Jeg kan jo ikke lige stå og sige, hvor det er henne, for det er noget, man har regnet sig frem til.
Jeg siger bare, at jeg ikke ønsker, at vi kommer i samme situation, som vi gjorde, dengang vi vedtog hele vandsektorloven, hvor man jo sagde vidt og bredt, at der var 1 mio. kr., man kunne effektivisere for, som man kunne finde og spare her.
Så derfor lader jeg det være op til regeringen at finde de 700 mio. kr.
Torben Hansen (S), 2013-06-03:
Jeg tror ikke, at det her kommer til at være til ugunst for beskæftigelsen, tværtimod.
Noget af det, som jeg også sagde i min ordførertale, og noget af det, der gennemsyrer hele vækstplanen, er jo rent faktisk, at vi skal sikre, at der kommer vækst og beskæftigelse ud af det her.
Jeg vil også sige, at når det gælder eksempelvis Danske Slagtermestre og så nogle af de meget store vandforbrugere, der vil få en lettelse, så tror jeg reelt ikke, de konkurrerer om de samme kunder.
Den slagtermester, jeg går ned og køber pølser ved lørdag formiddag, konkurrerer altså ikke på salg af pølser i detailleddet med eksempelvis Tican eller Danish Crown.
Det har jeg meget svært ved at se for mig.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Der er faktisk ikke noget, man hellere må, og derfor er vi i Enhedslisten også meget optaget af, at der er tid til fordybelse på studiet.
Jeg skal blot lige her til sidst spørge fru Vivi Kier, om den belønning, vi så med de her to lovforslag giver eliten, ikke sker på bekostning af de andre studerende, de hjemmeboende, som får forringet deres SU.
Vivi Kier (KF), 2013-06-03:
Jeg er overhovedet ikke enig.
Jeg må sige, at det lillelillebitte hjørne, vi laver med en bonus til dem, som er ekstremt hurtigt færdige, er en meget, meget lille del af hele det her forslag.
For mig er det rigtig vigtigt, at uanset hvem vi er, så kan vi alle sammen, når vi er færdige med folkeskolen, komme videre i uddannelsessystemet, og at vi får fuldstændig de samme muligheder, hvis vi har evnerne for at læse videre, og at vi får den samme SU.
Jeg synes faktisk, at vi har et generøst system.
Vi kan tage en gratis uddannelse, og vi får oven i købet penge for at læse videre.
Så jeg synes, at der både er tid til fordybelse og tid til at tage et studiejob ved siden af sin uddannelse.
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Ordføreren er citeret for i forbindelse med indgåelsen af aftalen at skulle have sagt, at det er helt o.k. at styrke eliten.
Og det er jo helt legitimt og i orden at sige det – så får vi da også set, hvilken forskel der kan være på de politiske partier.
I dag har det jo været et tema, at det her gør man ikke af ondskab, men for at skaffe arbejdspladser, og det er der vist ikke rigtig nogen som kan argumentere imod; det er der rigtig god brug for.
Men lige fra SF og helt over til De Konservative – hvis der egentlig er så langt – har man argumenteret for de her arbejdspladser.
Nu har jeg jo spurgt nogle gange undervejs, men jeg synes ikke, at jeg har fået svar endnu, men det kan være, at den konservative ordfører kan belyse, hvad det er for nogle arbejdspladser, man får for de 2 mia. kr., som beskæres på området for de unge under uddannelse.
Vivi Kier (KF), 2013-06-03:
De mere end 2 mia. kr., der nu er fundet, når det her lovforslag bliver vedtaget, er jo alle sammen penge, som skal bruges på vækstinitiativer – mange forskellige vækstinitiativer – som tilsammen gør, at vi i det her land får skabt nogle vilkår, så der kommer nogle flere private arbejdspladser.
Ja, som konservativ har jeg et stort socialt hjerte, og vi har sikret os, at alle unge kan få SU.
Og vi siger så, at der er en lille gruppe, som er eliten, og at dem må vi også godt forkæle i det her land.
For vi skal ikke bare konkurrere i Danmark, vi skal konkurrere med hele verden, så selvfølgelig skal vi også gøre noget helt særligt for den gruppe studerende.
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Jeg ville egentlig gerne have, at det kunne konkretiseres lidt mere.
Altså, for en konservativ er der måske ikke noget galt i at sige: fra danske uddannelsessteder til de mest velaflagte selskaber i Danmark.
Er det det, der ligger bag de her initiativer?
Er det det, der også er De Konservatives motivation for at indgå i den sammenhæng med bl.a. vækstpakken, som hedder vækstpakken, selv om der ikke er vækst i den?
Der er heller ikke hund i hundekiks, så ting kan godt hedde noget andet end det, det giver sig ud for at være.
Er det det, der er sammenhængen?
Vivi Kier (KF), 2013-06-03:
Jeg står meget gerne sammen med alle de øvrige partier ved, at vi med den her SU-reform er med til at finde lidt mere end 2 mia. kr., som alle sammen bliver brugt på forskellige vækstinitiativer, bl.a. også en lempelse af selskabsskatten – det har hr. Lars Dohn helt ret i.
Alle de forskellige tiltag, vi gør, er jo for at få gang i væksten herhjemme, for at få skabt nogle nye arbejdspladser i det private erhvervsliv, for det er der, vi har brug for arbejdspladser, så vi stadig væk kan have et velfærdssystem, så vi stadig væk om nogle år har råd til at give SU, altså også i fremtiden.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi også tør stå ved, at vi skal finde nogle arbejdspladser, altså at vi ikke bare kan stå og dele ud med rund hånd.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Dygtige og veluddannede medarbejdere er vigtigt – så langt er jeg enig med ministeren.
Bliver man dygtigere af at være hurtig?
Ministeren siger, at det ikke kan være en selvstændig målsætning at være langsommere, altså at læse i mere end normeret tid.
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i, men kan det være en selvstændig målsætning, at man er hurtig?
Er det det, der skaber dygtige medarbejdere?
Jamen hvis ministeren er så enig med Enhedslisten i det forslag, som vi præsenterede, hvorfor er de elementer så ikke med?
Der er nogle af dem med, men de er jo ikke alle sammen med.
Det kan jeg jo da undre mig over at de ikke er, hvis vi er så enige.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Skaber det en bedre og mere veluddannet arbejdskraft, at vi forringer den lige adgang til uddannelse?
Den her SU-reform betyder jo, at de elever og studerende, som har svært ved at finde vej igennem uddannelsessystemet, som har brug for lidt mere tid – enten til fordybelse eller til at tænke sig om i forhold til hvad for en vej, de skal – bliver straffet.
Altså, de får SU i kortere tid, og alle studerende får sådan set udbetalt mindre SU.
Og så bliver det sværere at klare sig.
Nu kan jeg oplyse ministeren om, at det jo ikke er alle studerende, der kan hente økonomisk hjælp hjemme hos mor og far.
Vivi Kier (KF), 2013-06-03:
Jeg kan bekræfte, at vi stadig væk har et fantastisk flot SU-system til alle.
Og ja, jeg har været med til at sikre, at en ganske lille del af vores studerende, som vi nok må kalde elitestuderende, faktisk får en lille bonus for at være hurtigere færdig, både fordi jeg synes, at vi skal se på bredden, og fordi vi får flere og flere ind at studere.
Det er, som om man ikke må være en dygtig studerende i det her land, men jeg vil gerne også belønne studerende, der ligger i eliten.
Mette Reissmann (S), 2013-06-03:
Det beklager jeg.
Jeg var så optaget af, hvad ordføreren sagde, så derfor undgik det lige min opmærksomhed at få trykket på knappen.
Men jeg vil sige til fru Rosa Lund, at med 1.000 kr. mere om måneden oven i SU'en, som den er i dag, får man pludselig SU'en op på 6.753 kr. før skat.
Nu har jeg beskæftiget mig en del med privatøkonomi og også studieøkonomi, og jeg kan bare oplyse fru Rosa Lund og Enhedslisten i øvrigt, at det altså ikke er tilstrækkeligt, med mindre man netop kun vil leve af pastaskruer, og bogudgifterne på jurastudiet og andre budgetmæssigt bogtunge studier er der altså ikke plads til.
Så noget erhvervsarbejde skal der altså til, hvis man, som fru Rosa Lund antager, ikke har forældreopbakning hjemmefra også økonomisk.
Og hvis man lægger det til grund, skal man så sige, at studerende også skal have dobbelt så meget i SU, såfremt produktiviteten stiger, selv om de ikke er produktive med det, de gør?
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Tak, og tak for talen.
For et stykke tid siden, faktisk et ret kort stykke tid siden, nemlig i Politiken den 13. april 2013, udtalte ordføreren selv: Vi tror grundlæggende ikke på, at man får de studerende hurtigere igennem ved at skære i deres SU.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, hvorfor man så alligevel er gået med til at forringe SU-systemet, når ordføreren for 2 måneder siden sagde, at det ikke ville få de studerende hurtigere igennem at forringe det.
Og nu siger man så, at de her forslag hjælper til at få de studerende hurtigere igennem.
Jeg taler ikke om nogen svage studerende.
Det er sådan set dem, jeg taler om, og dem, jeg ville ønske regeringen tog udgangspunkt i, når regeringen med sin forligskreds laver politik.
Hvornår har man nok SU?
I Enhedslisten mener vi, at SU'en skal hæves med 1.000 kr., og det gør vi ud fra det synspunkt, at vi ved fra undersøgelser, at det er det beløb, de studerende så at sige mangler for at kunne få tingene til at løbe rundt uden at få hjælp af enten deres forældre eller ved at have et arbejde ved siden af.
Derfor mener vi, at SU'en skal hæves med 1.000 kr., men vi kan da sagtens se, at det ikke lige er tiden til det lige nu.
Men vi mener bestemt heller ikke, det er tiden til at indføre besparelser.
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Jeg vil spørge, hvordan ordføreren har det med, at den her milliardbesparelse skal anvendes til at nedbringe beskatningen af de bedst aflagte selskaber i Danmark.
Og jeg vil også gerne spørge, om det er en rigtig retorik at anvende at kalde vores uddannelsessystem for generøst.
Hvad er det for en vogn, man skubber på, når man bruger den slags betegnelser om nødvendige bidrag til at afskaffe den sociale barriere, den sociale skævhed i uddannelsen, som jo netop ordførerens parti har været medvirkende til sammen med venstrefløjen at mindske?
Mette Reissmann (S), 2013-06-03:
Når jeg har været rundt at tale med studerende i det forgangne år i forhold til at skulle etablere en sund studieøkonomi, og jeg har i øvrigt også talt med de studerendes organisationer, og når jeg har talt med andre, som allerede er kommet ud og har været heldige som dimittender at få et job, så er der én ting, de her unge mennesker er interesseret i, og det er at få et job.
Derfor er der slet ikke tvivl hos mig om, at hvis vi netop ved at indgå aftaler i »Vækstplan DK«, på den måde som der lægges op til, kan medvirke til at skabe job, er det det, vi skal.
Jeg ved ikke, hvorfor Enhedslisten har sådan en ubændig trang til med deres retorik hele tiden at skulle fastholde unge mennesker i en og anden form for ...
Jeg tror, at jeg afslutningsvis var ved at sige, at hvis der var noget, som de unge mennesker var interesseret i, var det at få et job i stedet for at blive kørt ind på den parkeringsplads, som Enhedslisten holder af, netop at skulle fastholde unge mennesker og folk generelt i passiv forsørgelse.
Om det er SU eller det er andre former for overførselsindkomst, er det åbenbart der, hvor Enhedslisten holder mest af, at folk opholder sig.
Det er ikke dér, Socialdemokraterne mener at folk skal være.
Vi skal sætte folk i stand til ved at give dem nogle faste rammer at kunne komme ud og bl.a. være en del af et aktivt arbejdsmarked.
Med hensyn til generøsitet vil jeg sige, at hvis man sammenligner, og det er muligt, at hr. Lars Dohn har gjort det, med bare de omkringliggende lande, i forhold til hvad studerende får i SU der, så er Danmark faktisk i top.
Hvis man sammenligner det med OECD-landene, er vi tilsvarende i top.
Der er nogle af de nordiske lande, som tilbyder, at de unge mennesker, når de læser, skal have lån.
Det gør vi ikke kun i Danmark.
Vi giver dem faktisk et sikkerhedsnet, som trods alt er et vist afsæt økonomisk i forhold til at kunne leve et ganske almindeligt, sundt studieliv, også hvad angår det økonomiske råderum.
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Jamen jeg konstaterer da også, at Danmark skal og bør ligge i top, og derfor undrer det mig, at det parti, som har været med til at bygge Statens Uddannelsesstøtte op, har den holdning.
Jeg var i al beskedenhed medlem af Rådet for Statens Uddannelsesstøtte i 1969-70, da tingene blev etableret, så jeg har fulgt med hele vejen og er stolt over den udvikling, og der vil jeg da advare ordføreren mod at bruge en retorik, som de, der vil nedskære og ødelægge det her system, bruger.
Jeg vil også spørge, om det her så er sidste gang, at de uddannelsessøgende, som åbenbart ikke er helt så tilfredse, som ordføreren var i gang med at tilkendegive, eftersom nogle af dem demonstrerer herinde i dag, vil være udsat for, at Socialdemokraterne medvirker til nedskæringer i SU'en. Når vi taler om job, er det jo sådan, at hvis man skulle skabe job til den kommende generation, skulle man netop ikke anvende nedskæringerne i SU'en til at lette skatten for de rigeste af selskaberne, fordi det giver netop ingen job.
Mette Reissmann (S), 2013-06-03:
Jeg synes, at Enhedslisten optræder usolidarisk i forhold til kommende generationer af studerende.
Jeg synes, at Enhedslisten og Enhedslistens repræsentant ved hr. Lars Dohn her giver udtryk for at skulle opfordre de studerende, der er i systemet nu, til at maksimere deres egen økonomiske indkomst til fordel for kommende generationer.
Det, som Socialdemokraterne og regeringen og de øvrige aftaleparter arbejder på, er faktisk at sikre, at der også er SU til dem, der i fremtiden, både om 5 år og om 10 år, også kan få en uddannelse uden at skulle til lommerne, sådan at lige præcis de grupper af socialt svage, såkaldte svage studerende, som Enhedslisten er meget interesseret i at beskytte, faktisk også i fremtiden har en mulighed for at kunne komme ind på en uddannelse, sådan at vi får den bedst uddannede generation også i fremtiden.
Det kaldes bæredygtighed, det kaldes også økonomisk ansvarlighed, men det er ikke det, jeg hører, når Enhedslisten har ytret sig om de her ting.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jamen hvis man sidder med ved forhandlingsbordet, fordi man gerne vil undgå SU-forringelser, mener ordføreren så ikke, at Dansk Folkeparti har klaret det rimelig dårligt, eftersom de to lovforslag, vi diskuterer i dag, er værre, strammer mere op og forringer mere end det, regeringen først havde spillet ud med?
Mette Reissmann (S), 2013-06-03:
Desuden er det også sådan, at man har ment, at det så er på alle niveauer, den brobygning er nødvendig, sådan at de børn, der måske ikke finder det naturligt qua deres forældres job og uddannelse selv at skulle søge en vej hen imod en videregående uddannelse, netop kan få bistand fra vejledere, både i folkeskolen, på ungdomsuddannelserne og helt op på universitetsniveau.
Det er der, hvor det qua aftalens ordlyd er et tydeligt signal til uddannelsesinstitutionerne om at opprioritere lige præcis den opgave.
Så derfor er jeg fuldstændig betrygget ved, at også børn, der kommer fra hjem, hvor forældrene ikke har en lang videregående uddannelse, er i stand til både at komme ind og i øvrigt at gennemføre på normeret tid.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg sætter da også stor pris på, at det her ikke er tvangsudskrivning til arbejde.
Det ville jo kræve, at der var ledige studiejob i det her land, men det er der jo ikke.
Jeg vil gerne have et helt klart svar: Hvordan hjælper en reform, som fjerner 2 mia. kr. fra SU-systemet, de børn, de elever og de studerende, som ikke kan få økonomisk eller faglig hjælp derhjemme?
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg kan forstå på hr. Mads Rørvig, at det er en god dag for Venstre med de her lovforslag, som sender Danmark ind i fremtiden.
Jeg skal bare spørge hr. Mads Rørvig helt kort: Mener Venstre, at det her lovforslag sikrer kvaliteten af de danske uddannelser?
Mener Venstre, at det her lovforslag betyder, at danske elever og studerende bliver dygtigere?
Mads Rørvig (V), 2013-06-03:
Jeg tror faktisk ikke, at man bliver dygtigere at tage en 5-årig uddannelse på 6 år.
Så jeg synes, at det her forslag er perfekt målrettet til det uddannelsessystem, som vi ønsker, nemlig hvor en universitetsuddannelse som hovedregel tager 5 år og støtten bliver målrettet til ikke at have incitamenter til at trække uddannelsen i langdrag.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Hvis Venstre ikke mener, at man bliver dygtigere af den her reform, så har jeg meget svært ved at se, hvordan den her reform sender Danmark ind i fremtiden.
Jeg kan forstå på Venstre, at man har et ønske om, at elever og studerende skal blive hurtigere færdig med deres uddannelser.
Ser Venstre ikke en bekymring for, at når de studerende mister penge, som de gør med det her lovforslag, og samtidig får muligheden for at arbejde meget mere, så vil de rent faktisk blive langsommere, at der altså er nogle modsætninger i det her lovforslag?
Der er på den ene side nogle incitamenter til, at man skal blive hurtigere, og på den anden side nogle incitamenter til, at man skal blive langsommere, ved at fribeløbet hæves og man så at sige ikke længere skal være fuldtidsstuderende, men skal bruge meget tid på at arbejde ved siden af.
Er det ikke modsigende i Venstres øjne?
Mads Rørvig (V), 2013-06-03:
En ting, der i hvert fald ikke sender Danmark ind i fremtiden, er Enhedslistens forslag om at sikre, at SU'en bliver på 15.000 kr. til alle studerende – et forslag, vi i øvrigt ikke har set skyggen af finansiering til.
Så det kan i hvert fald bombe dansk økonomi et stykke tilbage i tiden, kan man sige.
En vigtig ting at slå fast i forbindelse med det her forslag er jo, at provenuet går til en målrettet sikring af danske arbejdspladser.
En bekymring, der er lige nu blandt de studerende, som ordføreren for Enhedslisten også bør bekymre sig om, er: Er der et arbejde til de studerende, når de er færdige?
Det er der rigtig mange der bekymrer sig om.
Og provenuet i den her reform går jo målrettet til at sikre, at der bliver skabt job i Danmark.
Det er også en problemstilling, som jeg synes Enhedslisten skulle tage at overveje lidt.