runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Må jeg ikke sige to ting.
Først vil jeg sige, at arbejdskraften heldigvis ikke er stavnsbundet, så det er jo ikke sådan, at hvis man i Gribskov Kommune, hvor jeg bor, ikke sætter gang i flere anlæg, så udelukker det, at enhver tømrer, snedker eller murer, der bor i Gribskov, kan få glæde af, at man i f.eks. Halsnæs Kommune sætter gang i noget offentligt anlæg.
Lad mig bare sige det til en start.
Indfaldsvinklen til de her drøftelser er selvfølgelig den, at kommunerne har en økonomi, og at kommunerne har tilkendegivet, at inden for den økonomi kan de faktisk noget mere.
Det er jo sådan set det, jeg har måttet stå og høre på meget længe, nemlig at hvis bare kommunerne fik lov, kunne man næsten redde hele verden, og det vil jeg jo gerne teste.
Men jeg vil da gerne tillægge, at jeg selvfølgelig er meget opmærksom på, at ikke alle kommuner er i samme situation, og det er sådan set baggrunden for, at jeg skal mødes med Kommunernes Landsforening i dag.
Det er også baggrunden for, at dagen i dag ikke vil blive en dag, hvor der bliver sat et punktum i den her sag, for hele øvelsen går sådan set ud på at finde ud af: Hvis man skaber fuld frihed på det kommunale anlæg, hvad er det så egentlig, der kommer ud af det?
Hvor er det, aktiviteten kommer?
Det er det, spørgeren spørger til.
Spørgsmålet er også: Hvad er det egentlig for en type anlæg, der kommer ud af det, og med hvor hurtigt tilløb kommer de?
Vi skal jo slå mange fluer med et smæk her.
Og så er der også det geografiske arbejdsmarkedspolitiske argument, som jeg også har øje for.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Nej, for der er en værdi i at have et afdelingskontor i forhold til borgerne i den del af Danmark.
Morsøområdet og Thistedområdet har en kolossal fordel af, at der er et afdelingskontor.
Det er jo årsagen til, at man sådan imod sædvanlig praksis har valgt at have et afdelingskontor i Thisted, det er af hensyn til borgerne.
Og der er intet i forarbejderne til domstolsreformen, som tilsiger, at de sager, som i øjeblikket behandles i Thisted, ikke også fremover vil blive behandlet i Thisted.
Så vil der ske en anden form for arbejdsdeling, ja.
Det kan være, at der er nogle grundlovsforhør, der så flytter til Holstebro, men stadig væk vil der være en masse almindelige sager, som vedrører almindelige menneskers liv, som vil blive behandlet på kontoret i Thisted.
Det var det, der var forudsætningen for domstolsreformen, som der er en utrolig positiv holdning til i dag i hele miljøet, og det er også det, der vil gælde fremover.
Der vil være et bemandet afdelingskontor i Thisted, også i årene fremover.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Tak for svaret, forstået på den måde, at jeg ikke går ud fra, at svaret skal tolkes sådan, at den ledige bygningsarbejder på Lolland skal tage til Gentofte for at få arbejde.
Altså, jeg går ud fra, at vi prøver at skabe arbejde de steder, hvor ledigheden er voksende, og selvfølgelig kun med projekter - derfor er jeg ikke så meget for det der med asfalten - som der er fornuft i, og som vi gerne vil have, f.eks. renovering af skoler, som regeringen jo i sin tid lovede vidt og bredt i valgkampen.
Derfor vil jeg igen spørge: Kan jeg forstå det svar, jeg fik fra ministeren sådan, at de udkantsområder, der er hårdest ramt, også får penge til, at de kan sætte gang i aktiviteter, der kan modvirke arbejdsløshed, på fornuftige områder?
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Hvad agter ministeren at gøre for ikke at fjerne grundlovsforhør/indskrænkninger ved retsafdelingen i Thisted?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Man kunne forstå svaret sådan, at nu mødes jeg med Kommunernes Landsforening for at få deres bedste bud på: Hvor kan kommunerne lave noget mere, som virker med et relativt kort tilløb?
Hvad er det for nogle kommuner, der kan gøre det, og under hvilke givne omstændigheder kan det ske?
De informationer har jeg brug for at få, for at jeg kan tage stilling til, hvordan det så er, vi øger de kommunale anlægsaktiviteter i indeværende år.
Og jeg har meget øje for, at ikke alle kommuner er i samme situation.
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-12:
Jeg synes, det er fint, at SF med det her forslag peger på en problemstilling, som ligger skjult i det danske samfund.
Og eftersom det er ministeren, der siger det, skal vi jo også regne med, at det bliver til noget, at der bliver iværksat noget forsøg, sådan at vi kan få mere viden om det her og selvfølgelig også derigennem afdække, hvor stort behovet er.
Jeg hører ikke til dem, der vil tale fast om, at det er den ene, den anden eller den tredje løsning, der er den rigtige; det tror jeg ikke der er så mange mennesker der ved.
Og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi prøver at få iværksat sådan et forsøg, og hvis det kan være udkommet af det her, synes jeg, vi er nået et godt skridt på vejen.
Så skal jeg i øvrigt ikke kaste mig ind i den dialog, der har været her i Folketinget, og som jeg synes trods alt visse steder er præget af, at man ved utrolig meget mere end de eksperter, der arbejder med området.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Jeg synes også, det er rigtig godt, at SF har fremsat forslaget, og at det ser ud til, at det kan betyde, at vi får iværksat et forsøg med anonym behandling.
Så jeg tror, det er rigtig godt, at vi får sat gang i det.
Man kan sige, at egentlig burde man jo efter lovgivningen altid som borger have ret til at møde op på socialkontoret og få anonym vejledning, men det er meget, meget få kommuner, der har deciderede steder, hvor man kan komme, og det er meget få borgere, der ved, at den mulighed eksisterer.
Det fungerer derfor ikke særlig godt i praksis, og det er også mere den generelle rådgivning, man kan få, hvis det overhovedet findes, end det er den specifikke rådgivning, vejledning og behandling, som ligger i SF's forslag.
Men jeg forstår simpelt hen ikke den afvisning, der har været fra et par af ordførerne, over for ideen om mulighed for anonym rådgivning og behandling.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke primært er optaget af, at nogle af de mennesker, der har store problemer, vil kunne få noget hjælp.
Det synes jeg må være det, vi er optaget af.
Det må være det, som er det vigtige, og så må vi se på, hvilke metoder der er, og have en bred palet af forskellige metoder.
For mennesker er forskellige, og der skal forskellige metoder til for at nå forskellige mennesker, for at give dem det, der skal til, så de kommer ud af de problemer, de har.
Og der er tilbuddet om anonym rådgivning, vejledning og behandling et tilbud, der kan hjælpe nogle mennesker, og derfor bør vi have det med i den brede palet af forskellige tilbud, vi skal have. Så jeg håber meget, at vi så hurtigt som muligt kan få gang i sådan et forsøg, og at det kan vise sig at give gode resultater, så vi kan få flere mennesker i behandling og få hjulpet nogle flere af dem, der i dag har det virkelig svært.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-03-12:
I SF ønsker vi, at behandling og rådgivning af stofmisbrugere skal kunne ydes anonymt, hvis stofmisbrugeren ønsker det.
Tilbuddet om anonymitet skal omfatte både den sociale og den sundhedsmæssige behandling af stofmisbrugere.
En voksende gruppe af misbrugere med et skjult misbrug af hash, kokain, ecstasy eller amfetamin er tilsyneladende velfungerende mennesker med arbejde og familie.
Mange af disse misbrugere går ikke i behandling, fordi de ikke oplever sig selv som de rigtige stofmisbrugere.
Dertil kommer, at de pågældende ikke ønsker at være en sag i en kommune.
Selv mennesker, som åbent har erkendt, at de har et misbrug, undlader at søge behandling, når de bliver gjort opmærksom på, at de kommunale forvaltninger vil få indsigt i deres misbrugsproblemer.
Begrundelsen for denne reaktion kan være manglende tillid til, at tavshedspligten overholdes i den kommunale forvaltning.
De er bange for, at informationer om dybt personlige forhold havner det forkerte sted, og frygter reaktionen fra omgivelserne.
Uanset begrundelsen kan man konstatere, at der er mennesker, der gerne vil være stoffri, men som ikke beder om hjælp i det offentlige system, fordi de ikke kan blive behandlet anonymt, og de får derfor ikke den hjælp, de har brug for, således som misbrugsekspert og psykiater ved Hvidovre Hospital Henrik Rindom påpegede i Nyhedsavisen den 10. januar 2008.
Vi i SF mener derfor, at der er brug for et tilbud om anonym behandling, så flere misbrugere kan komme i behandling og få hjælp til at komme ud af deres misbrug uden risiko for, at deres liv med familie, sociale relationer og arbejde i øvrigt bryder sammen.
I SF er vi opmærksomme på de problemer, der kan opstå, og som har vist sig i nogle situationer på andre områder med tilbud om anonym behandling.
Så har jeg hørt ministerens svar med hensyn til selve beslutningsforslaget, og jeg synes, at det er enormt positivt, at ministeren går ind og foreslår en model, som vi kan afprøve.
Det synes jeg er et meget, meget stort skridt i den rigtige retning.
Det synes jeg at ministeren skal have ros for - det er sjældent, at jeg roser velfærdsministeren herfra.
Jeg syntes også, at det var rigtig spændende at høre alle de andre ordførere gå ind og kvittere og sige, at det er vigtigt, at der er en eller anden form for anonym behandlingsgaranti for de her mennesker.
Der vil jeg gerne nævne ordførerne fra Venstre, De Konservative, Socialdemokratiet, De Radikale og Enhedslisten.
Men jeg glæder mig rigtig meget til, at vi i satspuljekredsen skal diskutere det her videre, og at vi får skabt noget viden om det her, så vi kan hjælpe de her mennesker
bedst muligt.
Tina Petersen (DF), 2009-03-12:
Jeg kan sige så meget til fru Özlem Sara Cekic, at jeg selv sad i byrådet i 1998 i Svendborg og var med til bl.a. at køre nogle projekter på det her område.
Jeg var også med til at åbne det, der hedder forbehandling, behandling, efterbehandling og døgnbehandling osv.
Lad os nu bare i forbindelse med det om det ulovlige sige det, som det er, at det i dag er ulovligt at indtage de stoffer og i det hele taget at have dem på sig.
, men når det, man foretager sig, er ulovligt, og hvis man nu f.eks. har et sidemisbrug - hvis man indtager amfetamin ved siden af at have et heroinmisbrug, eller hvis man har et amfetaminmisbrug, hvor man måske indtager andre stoffer ved siden af - og hvis man så får udleveret sådan noget som metadon, som i dag skal være på recept, når man modtager det fra et behandlingssted, så vil jeg sige, at der ikke kan være anonymitet på området, for det er nødvendigt, at det bliver registreret, når der bliver uddelt recepter.
Vivi Kier (KF), 2009-03-12:
Så blot et enkelt lille spørgsmål mere: Ønsker fru Özlem Sara Cekic og hendes parti, Socialistisk Folkeparti, at hash skal legaliseres?
Det er jo altid dejligt, når vi kan finde ud af at blive enige om noget.
Jeg har bare et lille kort spørgsmål, for der er nævnt nogle stoffer i det her beslutningsforslag, og jeg vil spørge, om fru Özlem Sara Cekic anerkender, at hash, som er et af de stoffer, der er nævnt, er et stærkt vanedannende og afhængighedsskabende stof?
Jeg svarede netop, at vi jo ikke skal sige, at vi gør det her på vores mavefornemmelser og på vores tro.
Vi skulle jo gerne vide, hvad der ligger af viden om det her.
Og det er jo lige nøjagtig derfor, jeg siger, at jeg meget gerne vil være med til et modelforsøg, der så viser, om det i virkeligheden er det, der er barrieren for, at man ikke søger en hjælp til at komme ud af sit misbrug.
Så hør efter, hvad der bliver svaret.
Tina Petersen (DF), 2009-03-12:
Nu skal jeg se, om jeg har forstået Enhedslistens spørgsmål.
Helt konkret, altså som jeg forstår det, er det, der bliver sagt, at det kun påvirker personen, men ikke omgivelserne.
Det er jo ikke korrekt, alle undersøgelser viser, at når mennesker er på stoffer i kortere eller længere perioder, er det sådan, at jo længere perioder det er, jo mere koncentreret bliver afhængigheden og dermed også påvirkningen af ens omgivelser, ens børn.
Det står lige så tydeligt i de papirer, jeg har fået til sagen her, at børn møder op i uvasket tøj osv. på grund af depressioner hos den, der nu indtager stoffer.
Mit største ønske ville da være at få det menneske fuldstændig ud af et misbrug, helt ud, ikke over på noget, der er receptordineret, så man kan køre på metadon i 30 år bagefter, nej helt ud.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-03-12:
Det er jo rigtig skønt.
Der er noget, jeg rigtig gerne vil vide.
Når ordføreren siger, at ordføreren har været der, har hørt og har oplevet det og ikke rigtig kan forstå det der med, at tavshedspligten kan være et problem, betyder det så, når ordføreren ikke har oplevet det og hørt det og mærket det, at problemet er ikkeeksisterende?
Men der bliver bare oprettet et fiktivt cpr-nummer, og så kan man udlevere til et antal dage, men man kan ikke udlevere en recept, som gør at vedkommende kan gå ind på apoteket og købe det.
Hvis man spørger en af de førende eksperter på området Henrik Rindom, vil han bekræfte de ting, jeg siger.
Jeg forstår simpelt hen ikke logikken i det, ordføreren siger.
Ja, det er ulovligt, det er vi da fuldstændig enige om, men vi ønsker jo ikke, at familier skal splittes, at mor og far skal gå fra hinanden, og at socialforvaltningen skal overtage børnene, fordi der er et misbrug i familien.
Altså, vi skriver 2009, og det må da være muligt, at man kan komme ind og bede om en anonym behandling, så man kan blive fri for sit misbrug.
Tina Petersen (DF), 2009-03-12:
Vi bliver simpelt hen nødt til at være helt præcise med det her.
Vi snakker om kokain, amfetamin, heroin, hash og sådan nogle ting, og alle ved, at det påvirker.
Der er da ikke nogen herinde i salen, tror jeg, som ikke ønsker at hjælpe.
Jeg så da helst, at folk kunne komme et sted hen, hvor de kunne få en døgnbehandling og komme helt ud af et misbrug uden at skulle hænge på metadon og alle de andre præparater, man nu kan få tildelt.
Man skal ikke tro, at de her rusmidler ikke påvirker, for det står der lige så tydeligt i de papirer, vi har fået, og det ved alle mennesker i dagens Danmark at de gør.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Altså, så vidt jeg har forstået, var begrundelsen for, at man for, ja, 40 år siden det er det vel efterhånden - forbød de her forskellige stoffer, at man syntes, at det var synd for de mennesker, der blev afhængige af dem.
Man ønskede at hjælpe de mennesker, der blev afhængige, og derfor forbød man stofferne.
Det var sådan set det, der var baggrunden for, at man forbød dem.
Det var det, der var begrundelsen, og det er derfor, at vi også har behandlingstilbud.
Men mit spørgsmål til ordføreren er: Mener ordføreren, at baggrunden for, at de her stoffer er forbudt, er, at vi ønsker at hjælpe de mennesker, der kommer ud i et misbrug af dem?
Jeg er med på, at hvis et menneske har problemer, påvirker det også det menneskes familie.
Det er, uanset om det er det ene eller det andet stof, om det er alkohol eller andet.
Det, jeg spurgte til, var, at baggrunden for, at politikerne for omkring 40 år siden - tror jeg det er - valgte at forbyde nogle stoffer,
var, at man mente, at der var nogle mennesker, der blev for afhængige af dem.
Indtil da var det jo fuldt legalt at tage opium og alt muligt andet, ligesom det stadig er legalt at misbruge alkohol, selv om det også giver voldsomme skader og det klart er det største misbrugsproblem, vi har i Danmark.
Dem, vi ønsker at ramme i forhold til stofferne, er dem, der sælger stofferne.
Vi ønsker at forhindre, at de stoffer kommer i omløb, og at nogle bliver misbrugere af dem.
Men det er jo ikke misbrugerne, som det har været intentionen at vi hele tiden skal gå efter.
Intentionen er at hjælpe misbrugerne.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren er enig i, at intentionen er at hjælpe misbrugerne.
Tina Petersen (DF), 2009-03-12:
Jamen jeg synes egentlig, at vi siger det ganske klart, nemlig at vi selvfølgelig ønsker at hjælpe misbrugerne med det allerbedste tilbud, de kan få, og det er en behandling med en forbehandling og en efterbehandling, altså det, man kalder et decideret døgntilbud.
Jeg må sige, at som du stiller spørgsmålet, handler det jo sådan lidt om, med hvilke øjne man ser.
Nu er jeg 43 år, og du nævner noget, der er sket for 40 år siden, så det er helt umuligt for mig at svare på.
Jeg ved, hvordan min holdning og Dansk Folkepartis holdning er til det i dag, og det er, at det, vi snakker om her i dag, er nogle præparater, der er ulovlige.
Man anfægter det ved at sammenligne med alkoholisme og alkohol generelt, som det er lovligt at indtage i Danmark.
Det er det ikke at indtage de stoffer, vi snakker om, og derfor er der ligesom noget, der skal klargøres og defineres: Skal vi gå over den streg, hvor vi begynder at tilbyde noget, der faktisk er ulovligt?
Er det det, jeg hører Enhedslisten sige?
Vivi Kier (KF), 2009-03-12:
Desværre ser vi en stigning i antallet af mennesker, der kommer ud i et misbrug.
Man kan have et misbrug på rigtig mange områder, men især er det i forbindelse med alkohol og euforiserende stoffer, og rigtig mange har endog et blandingsmisbrug.
Fra konservativ side skal der ikke herske nogen tvivl om, at vi ønsker, at alle, der gerne vil ud af deres misbrug, også får hjælp til at komme ud af deres misbrug.
Som der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, er der faktisk en del mennesker, der formår at fastholde deres position på arbejdsmarkedet, selv om de er ude i et misbrug.
Så der er altså rigtig mange mennesker, som har et skjult misbrug, og på den måde figurerer de så ikke som socialsager i den pågældende kommune.
Jeg vil også gerne tilkendegive, at jeg mener, der bliver gjort et meget stort og meget flot stykke opsøgende arbejde ude i kommunerne for at sikre, at den enkelte misbruger kan komme ud af sit misbrug.
Men så er det, at der i det her beslutningsforslag står noget om, at en af de ting, der gør, at man ønsker en anonym stofbehandling, som vi kender det fra alkoholområdet, drejer sig om tavshedspligten, og mange er bange for det her brud på tavshedspligten.
Jeg er åben over for, om det kunne være det, der gør det.
Jeg hæfter mig bare ved, at når jeg søger rundt og lytter og hører, så finder jeg ikke nogen sager, hvor der har været brud på tavshedspligten i sådanne sager.
Der er vel rundt regnet 200.000 alkoholikere i det her land, og vi har anonym alkoholbehandling, men jeg hæfter mig samtidig ved, at det jo ikke er sådan, at alle søger hen til tilbuddet.
Når jeg så siger det, siger jeg jo ikke noget om, at der ikke kan være et behov for en anonym stofbehandling.
Kunne det være det middel, der gjorde, at vi fik endnu flere til at søge ud af deres stofmisbrug, så vil jeg da meget gerne være med til at kigge på det.
Men der er jo en række problemstillinger i det her.
Vi ved jo, som vi før har hørt det, at kommunerne er dybt, dybt bekymrede for den her anonymiserede del.
De står over for nogle udfordringer og nogle problemstillinger i forbindelse med det.
Derfor vil jeg som konservativ gerne hilse ministerens forslag velkommen.
Vi vil meget gerne indgå i en dialog om, om vi kunne lave et modelforsøg, og ad den vej finde ud af, om det i virkeligheden er det, der skal til, for at vi får endnu flere misbrugere til at søge hen og få hjælp til at komme ud af misbruget.
Som forslaget ligger her, kan vi ikke sige ja, vi ved faktisk ikke, om det er det, der skal til, og der er en masse komplikationer og udfordringer i det.
Men det skal ikke afholde os fra at ville gøre et forsøg, og det vil vi meget gerne være med til.
Men jeg hæfter mig meget ved ministerens oplæg, der gik ud på, at vi kunne lave et modelforsøg, og den dialog indgår vi Konservative gerne i.
Sophie Løhde (V), 2009-03-12:
Jeg vil så bare spørge, om SF's ordfører kan bekræfte, at Socialistisk Folkeparti går ind for at afkriminalisere hash?
Kenneth F. Christensen (S), 2009-03-12:
Det kan da kun ærgre mig, at ministeren er i tvivl om, hvorvidt spørgsmålet rent faktisk var til dette lovforslag.
Det kan jeg så forsikre ministeren om at det var.
Det ene, som jeg spurgte om, fik vi jo så bekræftet, nemlig at der kommer en øget udgift til den enkelte kommune.
Det var sådan set det ene spørgsmål, og det fik jeg svar på, og det må vi jo så som parti forholde os til.
Det andet spørgsmål er direkte afledt af en situation i Frederikshavn med et privat firma, der måske har tjent lidt godt på AMU-grundlaget, og det var sådan set lidt det, jeg fiskede efter, så en lignende tilstand ikke skal opstå på det her punkt.
Det sidste, som jeg spurgte om, var med hensyn til brugerbetaling på det, og det har ministeren også bekræftet.
Der vil være et gebyr for det, og det forholder vi os naturligvis også til, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Så det var egentlig sådan set til det her lovforslag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-03-12:
Jeg kan godt bekræfte, at SF og undertegnede går ind for en afkriminalisering af hash.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Nu lå der en rent politisk markering, da jeg sagde, at det var lidt socialdemokratisk, at man spurgte, om det bliver gratis.
Vi har sagt til kommunerne, at der kan komme nogle.
Vi ved endnu ikke, hvor mange der kommer, og om det er noget større problem.
Jeg tror personligt ikke, at det er så mange, og de nærmere mellemregninger med os, må man jo så prøve at kigge på.
Det tør jeg ikke gøre rede for her, men lad mig få helt præcise tekniske spørgsmål, så skal jeg nok svare på det.
Meningen er selvfølgelig, at borgernes ret betyder en ret til at få undervisning og alene betale gebyret.
Kenneth F. Christensen (S), 2009-03-12:
Det glæder mig, at vi i hvert fald er enige om, at det er det samme lovforslag, vi taler om.
Jeg synes, jeg kan høre, at ministeren siger, at man er parat til at kompensere kommunerne for, hvis der er øgede udgifter, og det glæder mig også.
Kan ministeren bekræfte dette?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Vi har også selv været opmærksomme på det, og vi har talt med kommunerne om det.
Men jeg tør ikke stå og love noget præcist her.
Vi har ingen anelse om, hvor mange det egentlig drejer sig om.
Så vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, at det bestemt ikke er ringere, at det er noget, man har tænkt ved tankens egen kraft.
Jeg vil godt sige tak for, at man også - selv om vi andre mener, at det er EU-ret, og jeg vil også kvittere for det - kan nå til det samme resultat ved tankens egen kraft.
Det er jo i virkeligheden måske næsten finere.
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-12:
Ministeren bragte Søren Kierkegaard og H.C. Andersen ind i billedet, og hvis man har kigget på de sager, ved man, at der er en hel del mærkelige folk, folk, af hvem man ikke havde forventet det, der pludselig har givet sig til at lære dansk, fordi de virkelig ønskede at læse Søren Kierkegaard og/eller H.C. Andersen på dansk.
Jeg vil spørge til, hvad ministeren forestiller sig.
Og der er ikke nogen perfidi eller noget andet i det, men ministeren sagde selv: Sådan er det jo, når man får adgang til internettet, så giver det nogle nye muligheder.
Jeg tror ikke, lovforslaget vedrører kinesere eller japanere, eller hvad?
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man ikke godt kan arbejde for, at de mennesker også får adgang.
Så det, der har fået mig til at tage ordet var dette spørgsmål: Var det det, der lå i ministerens tale om folk, der interesserer sig for Kierkegaard og H.C. Andersen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Som jeg har forstået det, vil det blive konstrueret på en sådan måde, at det kan bruges videre i undervisningen, når de pågældende kommer til Danmark.
Jeg mener, man kan læse et sted i lovforslaget, at i det omfang, det ligger ude på internettet, er det selvfølgelig åbent for enhver.
Det er jo også derfor, jeg siger, det er en styrkelse af det danske sprog.
Fru Karen Ellemanns indgangsbøn, kunne man næsten kalde den, handlede jo også om det danske sprog som sådan, og det er egentlig også sådan, jeg hører flere sige.
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-12:
Det var sådan set positivt ment.
Det er rigtigt nok, at det her er etableret efter en ganske bestemt aftale her i Folketinget om arbejdstagere, der kommer til Danmark, men man kunne jo godt tænke lidt videre, når det nu i virkeligheden bliver udviklet.
Ellers kunne man spørge, om ministeren vil tænke lidt over det.