René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jo, men vi kan godt tale om den her folder.
Det er den samme folder, som vi i sin tid lavede, og hvori vi skrev, at vi gerne ville have en ældrecheck, og hvor alle spurgte: Hvornår kommer den her ældrecheck?
Den kommer aldrig, det ønsker vi ikke.
Vi har lykkedes fantastisk godt med vores politik gennem at sætte en dagsorden, der siger, at det vil vi gerne.
Her har vi sat en dagsorden med flere parametre på ældreområdet, bl.a. på transportområdet, hvor vi siger, at der vil vi faktisk gerne have, at transport er gratis for de ældre, og det vil vi gerne arbejde frem imod.
Og der har jeg da været glad for at høre, at flere partier også har været fremme med, at offentlig transport skal være billigere.
Der sker godt nok det modsatte, men sådan er det jo.
Det her er jo nogle politiske ønsker, man arbejder frem imod.
Det, vi så har lavet i forhold til finansloven, er jo, at vi har fremsendt vores ændringsforslag nu, hvor vi ikke er med i aftalen, om, hvad det er, vi gerne vil ud fra den økonomi, der er til stede.
Og der siger jeg bare, at den finanslov, vi laver i år, jo er et meget, meget vigtigt redskab i forbindelse med, hvordan vi servicerer borgerne.
Det her Folketing er jo faktisk det, der forvalter fællesskabets penge.
Finansloven for 2014 har haft et bemærkelsesværdigt forløb.
Vi startede jo med at få finanslovforslaget udleveret, og i dagene op til kunne man høre i pressen, at nu skulle der virkelig ske noget.
Vi kunne også få at vide, at der nu kom et markant løft på bl.a. sundhedsområdet og retsområdet.
Det var rigtig interessant, og derfor gik Dansk Folkeparti jo ind til de her forhandlinger, der skulle være omkring finansloven, med et åbent sind, og vi syntes, at det var et rigtig spændende finanslovforslag, der var lagt frem, og vi så faktisk, at der var nogle muligheder i det.
Desværre oplevede vi også ret hurtigt, at det var et produkt, der var blevet voldsomt oversolgt.
Det er desværre ikke første gang, vi har set, at man fra regeringens side er god til at oversælge sin politik, og det har man sådan set fortsat med med det her.
Vi var dog trods alt til forhandlingerne i noget længere tid, og vi kunne også se på finansministeren, da han kom ud efterfølgende og stod foran kameraerne, at han var noget forvirret over, at Dansk Folkeparti ikke havde haft ultimative krav med.
Hvorfor havde vi så ikke det?
Det var faktisk, fordi vi gerne ville have været med i en finanslovaftale omkring finansloven for 2014.
Hvad er det så for en finanslovsaftale, det så er blevet til, som Dansk Folkeparti desværre ikke er en del af?
Det er en finanslovaftale, hvor der er nogle meget positive ting, som er kommet med.
Der er kommet det med omkring, at beskæftigelsesfradraget er steget.
Det synes vi er virkelig positivt.
En anden ting, som vi synes er utrolig interessant, er det omkring en naturfond.
Hvorfor fremhæver vi lige det?
Fordi vi synes, at en naturfond måske kan være det, der kan være med til at skabe noget vækst i vores landbrugssektor.
Vi mener faktisk, at en naturfond kan være med til at få en harmoni mellem natur, vækst og miljø ude i vores provinser, hvor vi har landbruget.
Derfor synes vi også, at en naturfond er utrolig interessant.
Omkring det oversolgte må vi sige, at det, at man havde afsat 1,5 mia. kr. som et løft på sundhedsområdet, jo ikke holdt stik, og det kan vi også se nu, når vi står med finanslovsaftalen i hånden.
Det var kun de her knap 500 mio. kr., som der var ekstra i forhold til sundhedsområdet, og ikke 1,5 mia. kr.
Det, vi også kan sige, er, at social dumping var Dansk Folkeparti utrolig glade for havde fået et afsnit for sig selv.
Vi har i hvert fald kunnet høre, at regeringen har brugt rigtig mange kræfter på at kigge på social dumping, tale om social dumping, men hvad er det så, vi står med her i dag?
Det er det bestemt ikke!
Det, vi kan se der er kommet ud af det, er, at der er blevet sat 74 mio. kr. af til social dumping.
Det er vi sådan set rigtig glade for i Dansk Folkeparti.
Det vil sige, at der reelt ikke er nye penge til social dumping.
Og når man taler om social dumping, vil jeg spørge: Hvor er så velfærdsturismen henne?
Vi er utrolig kede af, at den her regering og for den sags skyld også Venstre og Konservative ikke fik det her med i den her finanslovsaftale.
Det er jo sådan, når de her mennesker kommer op og arbejder i Danmark, kigger de jo ikke meget på deres faktiske timeløn, de kigger på rådighedsbeløbet, ligesom alle andre mennesker gør, og derfor kan en timeløn på 45 kr. være attraktiv, hvis man samtidig får adgang til børnecheck, SU for sine børn og andre velfærdsydelser.
Vi havde virkelig håbet på, at regeringen mente noget med, at man ville gøre noget ved social dumping.
Det er et af de store problemer, vi står over for, særlig med de kæmpe store anlægsinvesteringer, vi skal i gang med lige om lidt.
Dér blev Dansk Folkeparti igen skuffet.
Omkring sundhed vil jeg sige, at vi også havde håbet på, at der var kommet et virkelig løft på sundhedsområdet, for det var det, der blev sagt – nemlig 1,5 mia. kr.
Der er dog kommet noget løft, også på nogle meget positive områder.
Der, hvor der dog mangler noget, er på genoptræningsområdet.
Det fylder intet i finansloven!
Der er blevet lavet en lille aftale, som Dansk Folkeparti også er med i, hvor der bliver sat 10 mio. kr. af om året til det specialiserede område, men det er nu ikke kun det, der får det her til at fungere.
Hvad er det så, vi ser ske, når kommunerne får de her meget specialiserede genoptræningsforløb?
Så ser vi – og vi har alle sammen set det – nogle unge mennesker, der bliver sendt ud på plejehjemmene til nogle genoptræningsforløb, men som simpelt hen ikke er gode nok.
Der havde vi håbet på, at man i den her finanslov havde fået kigget på det og fået sat nogle midler af, så vi kunne have understøttet det gode arbejde, som der har været, men som vi desværre kan se mange steder er faldet fra hinanden, fordi kommunerne har hjemtaget de her opgaver.
En anden ting, som vi syntes var meget interessant, var ældremilliarden.
Der må vi sige, at da den kom på bordet – også med det forslag, der lå fra Enhedslisten – syntes vi, at finansloven virkelig nu begyndte at være interessant.
Hvordan kunne man gøre, så vores ældreområde virkelig kunne opleve et løft ude i kommunerne?
Det er jo sådan, at ældreområdet selvfølgelig har måttet stå meget for, fordi det er et af de områder, hvor kommunerne er meget fri.
Derfor har man desværre set, at det også er et område, som har bidraget til de økonomiske udfordringer, som kommunerne har haft.
Derfor hilste vi meget velkommen, at der nu kom 1 mia. kr. til det område, og håbede også på, at de skulle være øremærkede.
Det var også det, Enhedslistens forslag gik ud på, nemlig en øremærkning af pengene til ældreområdet.
Det, vi så kan se det er endt med, er jo også, at man har sagt, at den her milliard skal gå til ældreområdet, men er det en reel øremærkning?
Det, man kan se, er, at om 2 år vil forligspartierne så lave en status – ikke en evaluering, men en status – over, hvordan det er gået med den her ældremilliard.
Hvis Dansk Folkeparti havde været med, skulle det have været en evaluering, og vi ville sikre os, at den her milliard, der kommer en gang om året, var gået til ældreområdet.
Vi tvivler på, at den her milliard nu er øremærket til ældreområdet, og jeg kan da også sige så meget, at vi jo også har talt med finansministeren om det i et samråd, og vi kunne heller ikke der få nogen tydelige svar på, om det her betyder, at ældreområdet nu får en øget ramme på 1 mia. kr., som også skal udmøntes i forhold til de ældre.
Det, vi også havde håbet på, var, at der var kommet en pulje til landdistrikterne og øerne.
Det havde vi i hvert fald forlangt, hvis vi skulle have været med.
Vi har i vores forslag afsat et lille, beskedent beløb på 200 mio. kr. til at kigge på, hvordan vi kan få vores landdistrikter og øer til at hænge sammen.
Hvorfor betyder det så meget for Dansk Folkeparti, og hvorfor betyder det ingenting for regeringen?
Den her regering har centraliseret – om nogen – i forhold til de statslige arbejdspladser, der har været ude i vores landdistrikter.
Selv jordbrugskommissionerne, som har med landbrugsjord at gøre, ligger i dag i København – den kommune, der har allermindst landbrugsjord.
Man skal selvfølgelig administrere det fra København også på det område.
Regeringen kan simpelt hen ikke være sin politik bekendt, når man kigger på den måde, man centraliserer de offentlige opgaver på i hovedstaden, København.
Man burde have sat en pulje af til at kigge på, hvordan man kan støtte op om de initiativer, der er i vores landdistrikter.
Man burde have sat en pulje af til at hjælpe de kommuner, som er så heldige at have nogle smukke øer i deres kommune, men så uheldige at have nogle meget store udfordringer med færgedrift, i forhold til at de øer også skal være beboede.
Det burde man have gjort.
Der er en anden ting, som vi også har spurgt ind til, og det er jo ret interessant – også i forhold til den ældremilliard, som nu skal udmøntes – og det er måske derfor, finansministeren ikke kan være så klar i mælet og sige, at der nu kommer 1 mia. kr. til ældreområdet.
Det er jo de 12 mia. kr., som man nu vil finde frem til 2020.
2020 er jo blevet sådan et magisk årstal.
2020 kommer nærmest aldrig til at ske, vi har talt om det så længe, og alting skal ske engang i 2020, for det er om lang tid.
Men nu står vi altså med en finanslov, der er for 2014.
Nu begynder 2020 faktisk at komme tæt på.
2020 er om 6 år, og 12 mia. kr. over 6 år er sådan set 2.000 mio kr. om året, der skal rationaliseres for.
Tro mig, det gør man ikke, uden at det bliver opdaget, vil jeg sige til finansministeren.
Det er der nogle der vil lægge mærke til: Nu skal der til at omrokeres for 2.000 mio. kr. om året.
Er det, fordi kommunerne selvfølgelig skal have lov til – når nu Moderniseringsstyrelsen kommer og siger til kommunerne, at de nu kan bruge noget it, og så kan de gøre det meget bedre og spare 500 mio. kr. – at tage dem fra bloktilskuddet?
Kan man så sige: Ja, ja, men nu er bloktilskuddet jo hævet, for nu kommer der jo 1 mia. kr. ekstra ud, når man har lavet de her ansøgninger om at få lov til at bruge dem på ældreområdet?
Er det det, vi ser her: at man giver lidt med den ene hånd, og så tager man det med den anden?