runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Det kan man jo godt tage stilling til, selv om man er havnearbejder eller jord- og betonarbejder.
Ministeren mente, at ledige skal tåle at køre land og rige rundt i deres biler og forurene kloden.
Pendlertrafikken i Danmark udgør i dag en meget væsentlig belastning af klimaet.
Hvad er ordførerens standpunkt, i forhold til om ikke vi skulle prøve indrette f.eks. jobcentrene, så de hele tiden sørgede for at anvise det nærmeste arbejde og ikke sendte de ledige rundt på hele kloden.
Jeg kan fortælle ordføreren, at der fra Silkeborg kører ca. 4.000 silkeborgensere til Aarhus om morgenen, og at der er 3.500, der kører fra Aarhus til Silkeborg om morgenen, og så skifter de retning og kører hjem igen, når de er færdige med arbejdet.
Langt de fleste af dem kunne have arbejde i deres egen by, for deres arbejde er ikke specialistarbejde.
Det er ganske almindeligt arbejde.
I enhver købstad findes der folk, der kan lave det, jeg kan lave.
Det er et spørgsmål om planlægning.
Er det ikke på tide, at vi stiller krav til jobcentrene om, at de planlægger lidt mere seriøst i forhold til klodens klima og i forhold til familielivet?
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Jeg kan forstå på hr. Hans Andersen, at Venstre er meget opsat på at lukke jobcentre.
Jeg kan tage et eksempel fra min egen region, Region Nordjylland.
Det vil sige, at det er Thisted Kommune, det er Fjerritslev Kommune, det er Vesthimmerlands Kommune, der forøvrigt er en god konservativ kommune, Rebild Kommune, Mariagerfjord Kommune og Brønderslev Kommune, som hr. Hans Andersen ikke mener skal have et jobcenter.
Det er syv ud af ti kommuner
Der er godt nok langt fra det sydlige Thy og så ind til Aalborg Kommune.
Morsø Kommune er også med der, hvor alle jobcentrene skal lukkes.
Og så siger hr. Hans Andersen, at jamen så kan man have en lille satellit.
Men det er ikke det.
Det var måske bedre, at man kunne se på, hvordan man lavede et mere formelt samarbejde i stedet for at gå ud og sige til kommunerne, at nu skal I lukke de her jobcentre, som I har bygget op.
Mig bekendt er der nogle centre i de her kommuner, der fungerer rigtig godt.
I Rebild Kommune fungerer det godt, så vidt jeg ved.
I Vesthimmerland fungerer det også godt.
I Thisted Kommune fungerer det, så vidt jeg ved, også rigtig godt.
Man vil lukke nogle velfungerende jobcentre, bare fordi man har fået en idé om, at man måske kan spare lidt og så genere en masse mennesker.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Ja, nu vil jeg da på det bestemteste anbefale ordføreren for Venstre at læse Enhedslistens materiale på det her område, da det er skrevet af rigtige specialister, nemlig arbejdsløse, a-kasse-folk og fritænkere.
Og på den måde er der mulighed for at få en vældig god inspiration af det.
Jeg kan ikke helt forstå, at ordføreren mener, at arbejdsmarkedspolitikken ikke skulle kunne blive bedre af det.
Hvordan i alverden kan han mene det, når han ikke har læst det?
Jeg skal personligt sørge for, at han får overdraget et eksemplar af vores rapport.
Så drejer det her sig jo ikke så meget om geografi – det gør det også – som om, hvem der skal styre jobcentrene, og det tager Venstre og forslagsstillerne slet ikke stilling til.
Det er essensen: Hvem styrer dem, og hvilke hensyn bliver der taget?
Der har jeg prøvet i mit oplæg at fortælle, hvor vi står i de spørgsmål.
Og det vil sige, at man jo er nødt til at tage det indholdsmæssige med, når man vil diskutere og lave om på jobcentrene.
Man kan ikke bare sige, om der skal være færre eller flere, for så kunne man jo bare nøjes med Kochudvalgets foreløbige rapport; den er forfattet i den sammenhæng.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Enhedslistens råd er, at Kochudvalget leverer supplerende materiale, som man kan læse, hvis man når det, og så skal man i øvrigt prioritere først og fremmest at læse Enhedslistens materiale.
Det tror jeg ikke beskæftigelsesindsatsen bliver bedre af.
Men jeg må jo lytte til Enhedslistens ordfører hr. Christian Juhl, der siger, at vi har alt for mange jobcentre, og sige: Ja, det er jo sådan set derfor, vi i dag drøfter et beslutningsforslag, der går ud på, at vi skal have færre jobcentre.
Derfor skal jeg høre hr. Christian Juhl, hvordan man kunne håndtere det med færre jobcentre og lokal forankring.
Er det lokalafdelinger, hr. Christian Juhl tænker på, når han taler om færre jobcentre, men med lokal forankring?
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Jamen hr. Joachim B. Olsen ved jo lige så godt som mig, at ca. 95 pct. af dem, der bliver ledige, ikke bruger jobcenteret særlig meget; det er måske kun én gang, de skal det.
Men så er der altså en gruppe tilbage, de svageste af dem, vi gerne skulle have hjulpet ud på arbejdsmarkedet, og jeg synes, at det er rimeligt, at de ikke skal bruge 4-5 timer om dagen for at komme til et jobcenter.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi ser på, at alle skal have mulighed for inden for en rimelig tid at komme til et jobcenter.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Nu bliver det meget specifikt; nu bliver folk med handicap også inddraget i den her diskussion.
Altså, det her er jo et helt generelt spørgsmål; jeg spørger til ordførerens holdning til, om det er så urimeligt, at man bruger 3-4 timer på transport for at komme til et jobcenter, i det tilfælde at man er ledig.
Forhåbentlig – og det er jo det, vi skal sørge for, når vi begynder at forhandle om den fremtidige beskæftigelsesindsats – bliver der også noget nytteværdi i at komme til sådan en samtale på et jobcenter.
Det kan vi måske diskutere om der altid er i dag, og den diskussion skal vi have, men i det tilfælde, at det faktisk hjælper den ledige at komme til en samtale, er det vel ikke urimeligt, at man bruger nogle timer på at komme dertil.
Det kan jeg næsten ikke tro er ordførerens holdning.
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Jamen jeg synes faktisk, det er rimeligt, at de svageste ledige ikke skal have en vanskelig vej til jobcenteret.
Men når det gælder dem, der virkelig har brug for hjælp, dem, der er svage, dem, der er på kontanthjælp, dem, der har problemer på mange måder, dem, der har problemer i forbindelse med handicap, og som skal på et jobcenter, så er det rimeligt, at der er et jobcenter i nærheden, så de ikke skal ud på en rejse, der kan tage 4-5 timer, og hvor de skal vente en time på en bus, og hvis de ikke lige når den ene bus, går der måske halvanden time, inden den næste bus går, hvis ikke den først går næste dag.
Det er rimeligt, at der ikke er for langt til et jobcenter, ja.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Jeg vil høre, om hr. Bent Bøgsted virkelig mener, at det er så urimeligt, at man bruger 3-4 timer på at komme til et jobcenter for at få hjælp til at komme i beskæftigelse, hvis det er sådan, at man er ledig.
Altså, det er jo trods alt ikke hver eneste dag, man skal til samtale i et jobcenter.
Er det så urimeligt, at man, de gange, man har en samtale på et jobcenter, bruger nogle timer på at komme dertil?
Er det ikke lidt udtryk for, at hr. Bent Bøgsted måske også gør folk svagere, end de i virkeligheden er?
Jeg kommer også fra Nordjylland, og det er ikke mit indtryk, at vi nordjyder skulle være så specielt svage.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-01-28:
Jeg vil sige, at det godt kan være, at det har kikset lidt med mine ører.
Det får jeg en gang imellem at vide derhjemme at det gør, men jeg synes ikke, at jeg hørte ministeren sige, at de skal rejse land og rige rundt.
Jeg ved, at der er nogle regler for, hvor meget man skal køre, og hvor meget man ikke skal køre.
Jeg vil også sige, at det jo ikke kun er eksperter, vi hører, for nu er det altså ude ved parterne, det sker.
Jo, de er også eksperter, og det er dem, der sidder med det til daglig.
Det er fagforeningsfolk, det er arbejdsgiverne, det er dem, der har med det at gøre til daglig, så det er også de eksperter, vi hører.
Så er der altså bare forskel på de holdninger, jeg har, og de holdninger, Enhedslisten har.
Jeg vil på intet tidspunkt – og det mener jeg er en god socialdemokratisk holdning – bestemme, hvor folk skal bo, og hvor folk skal arbejde.
Hvis der er rigtig mange fra Silkeborg, der har lyst til at køre til Aarhus, så lad dem dog gøre det, og omvendt.
Jeg har boet i Grenaa stort set hele mit liv og har kørt 17 år til Aarhus Havn, hvilket også var nogle lange ture, og det gjorde jeg, fordi der dér var et arbejde, jeg kunne lide.
Hvad er der galt i det?
Skulle Enhedslisten og hr. Christian Juhl så komme og sige til nogen: Du har valgt at bo i Grenaa, så du må kun arbejde i Grenaa?
Det synes jeg da er noget vrøvl, og det kan jeg på ingen måde være med til.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-01-28:
Tak for det.
Som ministeren også lige har redegjort for, er det for en socialdemokrat meget centralt ikke alene at tænke uddannelse som et redskab i vores beskæftigelsesindsats, men også som en helt central del af indsatsen for at give mennesker muligheder, for at skabe lighed og for at sikre, at man kan skabe det liv for sig selv, man gerne vil, og ikke mindst forsørge sig selv.
Når vi tænker uddannelse i beskæftigelsesøjemed, er det – også når vi fremadrettet skal til at lave reform – selvfølgelig et spørgsmål om, at uddannelsen skal være målrettet mod steder, hvor der er job.
Og vi skal også tænke over, hvordan vi sikrer uddannelse til de grupper, der har det største behov.
Uddannelse er et centralt element, men vi skal selvfølgelig gøre det så klogt som muligt.
Vi skal tænke den måde, vi gør tingene på i hele beskæftigelsesindsatsen, anderledes – også når det kommer til uddannelse.
Alligevel er det her forslag et utidigt forsøg på at lave et enkeltelement af den store samlede pakke, vi meget gerne skulle frem til.
Med øje for, at det vigtige for os er at få en samlet løsning og tage en meget kvalificeret diskussion af det, siger vi nej til forslaget i dag.
Vi kan ikke støtte det, men til gengæld ser vi rigtig meget frem til gode forhandlinger.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Den diskussion tager jeg gerne, men der tror jeg så enigheden mellem Venstre og Enhedslisten hører op.
Vi mener, at det helt centrale er, at den er kommunalt forankret, og det er sådan set det udgangspunkt, vi har, for at forbedre vores beskæftigelsesindsats, og ikke – som jeg lytter mig til at man siger – at man igen vil fjerne jobcenterindsatsen og beskæftigelsesindsatsen fra kommunerne og overlade den til arbejdsmarkedets parter, der i øvrigt ikke har noget økonomisk ansvar.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Jeg vil sige: Det var da som pokker!
Har arbejdsgivere ikke noget økonomisk ansvar, når de leder efter arbejdskraft?
De er dybt afhængige af at få en god arbejdskraft til en god pris, som de plejer at sige.
Har arbejdsløse ikke noget at være afhængige af, når de skal sælge deres arbejdskraft?
Det har de da i den grad.
De er afhængige af i en familie at få en ordentlig indtægt og få et ordentligt arbejde og helst så tæt på, hvor man bor, som muligt.
Så jeg mener, at de to parter, der er mest afhængige af, at jobcentrene fungerer, dog er arbejdsgiverne og a-kasserne – eller de arbejdsløses repræsentanter for at sige det på den måde.
Det er ikke kommunerne.
Kommunerne er der selvfølgelig som et mellemled, som skal tage sig af folk, når de ikke kan få arbejde og har været for længe i systemet og kommer over i det sociale system.
Så jeg mener bestemt, at der er objektive og saglige argumenter for, at det er parterne, der skal styre indsatsen, og at det er parterne, der har forstand på, hvornår der mangler arbejdskraft, og hvornår der mangler nogle arbejdspladser.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-01-28:
Tak for det.
Da den konservative ordfører, fru Mai Mercado, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: En forudsætning for et velfungerende beskæftigelsessystem er, at der er tillid til kommunernes opgaveløsning på området, men i dag har kritikken fået en form, der i sig selv fungerer som en barriere for, at jobcentrene kan udføre deres arbejde.
Det er blot vigtigt, at alle i salen i dag gør sig klart, at en stor del af kritikken bunder i rammer, der er fastlagt centralt i lovgivningen.
Derfor er der god grund til at sætte jobcentrene mere fri, herunder at vurdere jobcentrenes størrelse i en kommende beskæftigelsesreform.
I dag eksisterer der 91 jobcentre, og det er mange.
Færre, men stærkere jobcentre kan bedre udnytte stordriftsfordele, ligesom netværket af potentielle arbejdsgivere også vil vokse betydeligt.
Derfor ser vi positivt på beslutningsforslaget fra Venstre og Liberal Alliance, og vi ser frem til at drøfte forslaget i de kommende forhandlinger til beskæftigelsesreformen.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
I Liberal Alliance vil vi gerne sænke skatten for alle, ikke kun for folk, som betaler topskat i dag.
Jeg mener nu ikke, at de alle sammen er rige mennesker.
Topskattegrænsen går ved 450.000 kr.
Jeg mener ikke, at man er rig, fordi man tjener 450.000 kr., men vi vil også gerne sænke skatten for dem, der har lavindkomster, og derfor har vi foreslået, at man ikke betaler skat af de første 7.000 kr., man tjener. Som jeg sagde tidligere, vil vi gerne fjerne meningsløs kontrol, men vi synes også, at det er rimeligt, når man får udbetalt – i internationalt sammenhæng – meget generøse overførselsindkomster i Danmark, at der er en vis kontrol med, at man så også står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Der må man bare konstatere, og det har ordføreren meget svært ved at slippe uden om, at der hjælper det altså at komme til samtaler, og der må være en vis kontrol med det.
Men det skal selvfølgelig ikke være meningsløst.
Med hensyn til om det skal bruges på uddannelse, vil jeg sige, at ja, uddannelse er godt, hvis det fører til et job, men vi kan jo konstatere, at mange af de milliarder, man har brugt på uddannelse til ledige, ikke har medført, at de er kommet i beskæftigelse.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Jeg tror også, at ordføreren har lagt mærke til, at der ikke er noget kontrolur her i Folketinget.
Det er jo, fordi frie og voksne mennesker helst vil styre deres egen tid og helst vil leve med et ansvar over for deres arbejde i stedet for med en kontrol.
Så jeg synes, at der er masser af kontrol, man kan fjerne, også i det her system.
Det andet er: Hvis vi så kan blive enige om at fjerne noget af kontrollen og noget af den meningsløse aktivering, kan vi så blive enige om at investere pengene i uddannelse for arbejdsløse i stedet for måske ekstravagant at kaste dem ud til skattelettelser til rige mennesker?
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Under den borgerlige regering blev der indført et system, hvor der var uforholdsmæssig meget meningsløs kontrol.
Der var meningsløse forløb; lidt af det er da pillet ud.
Og der var især en holdning: Det er din egen skyld, skam dig.
Den holdning duer ikke i et arbejdsløshedssystem, som har med mennesker at gøre, som skal videre i deres liv.
Så til spørgsmålet, som også blev rejst, om, hvorfor det er parterne.
Kommunen ved en vigtig ting, og det er: Hvad giver størst refusion?
Det har bl.a. skabt de tåbelige ting, som er sket de sidste 15 år, inden for det her system med netop meningsløse forløb osv.
Og derfor mener jeg, at parterne skal have meget stor indflydelse på det her system.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Jamen det er jeg faktisk langt hen ad vejen enig i.
Jeg er også overbevist om, at der er mennesker, der kommer ind i det her system og bliver nedbrudt af systemet.
Det kan jo føre til sådan en stor diskussion om, hvorfor man overhovedet får sådan et system her.
En af grundene til, at man har fået det, er jo, at man har kunnet konstatere sådan historisk set, at da man ikke havde et system, der var lige så barskt – nu bruger jeg ordførerens ord – havde vi altså en langt højere andel af befolkningen, som var på overførselsindkomst.
Altså, man konstaterede simpelt hen, at det, at der var høje ydelser, også betød, at der var flere, som var på overførselsindkomst, og det kostede dyrt.
Derfor har man altså også indført sådan et system, som jeg medgiver på nogle måder er uhensigtsmæssigt og også er barskt, men det er jo det, som vi helst skulle få gjort noget ved, og den intention deler vi vel alle sammen.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Jeg skal gerne kvittere med Enhedslistens rapport.
Den er meget tættere på virkeligheden, end Kochudvalgets udkast er.
Så kan det være, at den også kommer lidt tættere på virkeligheden.
Nej, det er ikke særlig farligt at komme tæt på virkeligheden.
Jeg har set mennesker systematisk blive ødelagt af det nuværende beskæftigelsessystem.
Det betyder, at når ledige går ind af døren i systemet og måske har en smule selvtillid og selvbevidsthed – den, som man skal bruge, når man skal ud at sælge sig selv og finde et nyt job – så skal jeg garantere ordføreren for, at når de går ud af døren 2 år efter, har de næsten ingenting tilbage, fordi systemet i den grad piller al selvbevidsthed og tro på egne kræfter ud af en.
Det er det, der er det alvorligste problem ved det system, vi har, for arbejdsløse nutildags, nemlig at man simpelt hen bliver ydmyget og kommer i en situation, hvor man ikke engang selv har troen på egne kræfter.
Det er det, vi skal have lavet om på, og jeg synes, at vi netop skal bygge et system op, hvor vi bygger mennesker op og får dem til at føle større selvbevidsthed og større mod til at turde søge arbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Jeg vil sådan set gerne læse den rapport, som Enhedslisten har lavet.
Der er ikke noget farligt i at læse det, andre laver, og det kan godt være – det kan jeg jo ikke sige noget om – at man kan hente inspiration fra det.
Det er jo selvfølgelig noget sludder, og det fører i hvert fald ikke til, at vi kommer til at snakke os nærmere hinanden.
Så det vil jeg opfordre til at man lader være med.
Så vil jeg også gerne lige anføre, at selvfølgelig har kommunerne og staten da også noget på spil.
Altså, så længe det er sådan, at det er staten, der udbetaler de overførselsindkomster, som man er på, når man er ledig, så har man vel også en meget stor del i og ansvar for og interesse for, at de ledige kommer i beskæftigelse.
Og man kan sige, at de penge, som staten udbetaler, har de ledige jo kun, fordi staten har opkrævet dem hos folk, som er i beskæftigelse.
Dermed er det også mennesker i beskæftigelse, der har en stor interesse i, at det her system kommer til at fungere.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Jeg kunne tænke mig, at vi sparede nogle milliarder på den tåbelige del af kontrollen og den meningsløse del af aktiveringen.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-01-28:
Jeg lover, at næste gang, jeg går herop, er det rent faktisk som ordfører.
De seks største byer har i et udspil sagt det så fint: Langt de fleste ledige kan selv finde et job, og de skal derfor fremadrettet have bedre mulighed for selv at tage ansvar.
I dag bruger jobcentrene meget tid på ressourcestærke borgere.
De frigjorte ressourcer skal i stedet bruges på tæt opfølgning og aktive tilbud til de borgere, der har brug for en indsats – borgere med risiko for langtidsledighed.
Når landets seks største kommuner går forrest og selv fremsætter forslag om, at jobsøgning for arbejdsmarkedsparate ledige skal gives fri, gør det indtryk, for det er kommunerne, der sidder med den konkrete opgave, og det er kommunerne, som har den største viden om de ledige.
Jeg tror, det er gået op for de fleste, at beskæftigelsesindsatsen i dag er for standardiseret – alle ledige behandles ens, og det bliver de i høj grad, fordi det er lovbestemt fra Christiansborg.
Samtidig er systemet meget bureaukratisk og virker uoverskueligt for den ledige.
Beskæftigelsessystemets helt afgørende ressource er den enkelte ledige borgers eget engagement og ansvarlighed.
Hovedparten af de ledige kan og vil selv, og jobcentrene skal have bedre rammer for at understøtte borgerne i at være aktive, så vi ikke spilder gode kræfter på de stærke ledige, som faktisk kan selv.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Det vigtige her er, at dem, som byder ind, også har et økonomisk ansvar.
Altså, de skal også have noget på spil, således at de har et incitament til at lykkes med den opgave, som de bliver stillet.
Jeg tror, at incitamentsstrukturen både for de offentlige og de private udbydere ikke altid er lige god.
Det er en lang og stor debat, og den skal vi jo snart have – det glæder vi os til – men det er sådan set det, det handler om.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Meget interessant.
Der skal være fri konkurrence, siger ordføreren.
Tak skal I have.
I 1990'erne havde vi en form for fri konkurrence.
Da kunne a-kasserne og fagforeningerne byde ind på at være anden aktør.
Det blev afskaffet, da de borgerliges regime kom til, og da de skulle lave en ny arbejdsmarkedsordning.
Det er ikke muligt i dag, at a-kasserne byder ind på anden aktør-opgaver, så hvis I mener noget ærligt med fri konkurrence – det tror jeg ikke at I gør – så var det mindste, man kunne gøre, da at sige, at der var tale om fri konkurrence.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Jamen det vil vi ikke, og det tror jeg heller ikke at Venstre vil.
Den undersøgelse, som ordføreren, hr. Christian Juhl, refererer til, drejer sig om et konkret projekt.
Der er jo masser af andre projekter, som er gode, altså private udbydere, som løfter opgaven rigtig godt, præcis som man kan finde offentlige jobcentre, som gør det rigtig godt.
Jeg mener, at f.eks. jobcenteret i Skive har gjort det rigtig godt, men man kan også finde jobcentre, som gør det dårligt.
Jeg tror, det er svært at argumentere for, at konkurrence ikke er en god idé.
Det er det, også for den enkelte, både fordi det altså medfører, at der kommer nye løsninger, og fordi det medfører, at man kan spare nogle penge.
Og det er jo det, som det hele handler om.
Der er ikke nogen dokumentation for, at a-kasserne er bedre.
Nogle a-kasser gør det godt, nogle gør det dårligt.
Og det er jo det, det handler om, det her beslutningsforslag, nemlig at vi bruger dem, som er bedst, uanset hvilke.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Ordføreren sagde, at det var et ideologisk standpunkt at have, at a-kasserne var de bedste.
Jeg skal ikke afvise, at det er et ideologisk standpunkt, men det er også et standpunkt, der har rod i virkeligheden.
Som undersøgelserne viser, er de private aktører dyrere og dårligere, og jeg ved ikke, om det at komme med et forslag, hvor man siger, at de private skal ind og arbejde på det område – det er de i øvrigt i forvejen – og at det bliver dyrere og dårligere, vel dybest set ikke også er et ideologisk liberalt synspunkt. Jeg har intet imod, at der findes ideologiske debatter i Folketinget – hvad pokker skulle vi ellers basere vores debatter på? – men det undrer mig, at et parti som Liberal Alliance, der i den grad taler om, at vi skal spare på de offentlige ydelser, nu vil til at vælge dyrere ydelser, selv om ydelserne ikke er bedre end dem, a-kasserne kan levere.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Frit valg og konkurrence er godt for den enkelte og for samfundet som helhed.
Konkurrence medfører nye løsninger og medfører, at dårlige og ineffektive ordninger forsvinder.
Det vigtige er, at incitamentsstrukturen for udbyderne af en ydelse er på plads.
Man kan finde private udbydere, som ikke løfter opgaven, og man kan finde private udbydere, som løfter opgaven rigtig godt, præcis som man kan finde jobcentre og a-kasser, som ikke gør det godt, og man kan finde det modsatte.
Vi synes, det er en rigtig, rigtig god idé, hvis de ledige får frit valg til at benytte sig af de udbydere, som kan løse opgaven godt.
Vi hæfter os ved, at ministeren var åben over for at se på elementerne i det her beslutningsforslag, og det glæder vi os til – præcis som med de andre beslutningsforslag.
Vi er meget glade for, at ministeren ikke, som man må forstå Enhedslisten gør, tager et ideologisk udgangspunkt og siger, at private overhovedet ikke skal kunne komme ind og løfte nogen af de her opgaver.
Det, Enhedslisten gør, synes vi er kedeligt, og vi kan ikke forstå, at det skulle være i de lediges interesse, at der ikke skulle være en højere grad af frit valg i forhold til at vælge dem, der rent faktisk kan få en i beskæftigelse.
Vi glæder os til debatten, når vi skal forhandle om det her, og det her er i hvert fald noget, som vi sammen med Venstre vil tage med.