Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Der er jo tale om en genfremsættelse af et beslutningsforslag, som vi førstebehandlede for 5 måneder siden.
Jeg vil derfor ikke gentage mig selv ord til andet, men kort opsummere regeringens holdning og redegøre for udviklingen siden sidst.
Lad mig indledningsvis slå fast, at det er uden for enhver tvivl, at begge grupper af arbejdstagere bidrager til den danske økonomi og dermed til den danske velfærd.
Derfor har vi også i løbet af de seneste år ændret fokus, så vi nu aktivt arbejder for international rekruttering.
Lad mig nævne nogle af dem.
Forslagsstillerne lægger op til, at regeringen skal arbejde for at ændre EU-reglerne, så konfliktretten sikres og udstationeringsdirektivet gøres til et minimumsdirektiv.
På den baggrund har regeringen fremsat et lovforslag om ændring af udstationeringsloven, og lovforslaget er jo tidligere førstebehandlet i dag.
For det andet kan jeg oplyse, at jeg den 9. oktober i Bruxelles var til et møde om udstationering med kommissæren og berørte ministerkolleger som opfølgning på EF-Domstolens domme.
Selv Luxembourgs minister, som var kraftig fortørnet over EF-Domstolens dom mod Luxembourg, ønskede ikke at åbne en diskussion om ændring af udstationeringsdirektivet, og det var i erkendelse af, at medlemslandene er delte i dette spørgsmål.
I mit indlæg i Bruxelles prøvede jeg at skabe forståelse blandt tilhørerne for den danske model, og jeg understregede, at konfliktretten ikke er et middel til protektionisme.
Jeg opfordrede samtidig til, at medlemslandene fortsætter diskussionerne og det administrative samarbejde med henblik på at løse problemer vedrørende udstationering.
Nu afventer vi denne analyse, men med den forestående ændring af udstationeringsloven har vi fra dansk side taget hånd om udfordringerne i Lavaldommen.
Så er der forslagsstillernes forslag om, at udenlandske arbejdstagere, også udstationerede, som en ufravigelig betingelse skal være omfattet af en overenskomst eller overenskomstmæssige vilkår.
Så vidt jeg ved, støtter forslagsstillerne den danske model, og jeg spørger bare, om forslagsstillerne virkelig mener, at de gør fagbevægelsen en tjeneste med dette forslag.
For regeringens vedkommende kan jeg sige, at vi overhovedet ikke vil gå ind i en drøftelse af et sådant forslag, medmindre parterne kommer på banen først.
Et tredje forslag fra forslagsstillerne er at forpligte regeringen til at rejse krav over for EU, der kan sikre, at udenretlige forlig i det fagretlige system ikke kan underkendes af domstolene i andre lande.
Som jeg sagde sidste gang, så kan Danmark ikke stille et sådant krav, så længe Danmark har et forbehold for det retlige samarbejde i EU.
Når det så er sagt, vil regeringen sørge for, at spørgsmålet om håndhævelse over grænserne bliver diskuteret i den gruppe om udstationering, som Kommissionen nu vil nedsætte.
Jeg vil ikke dvæle ved de andre forslag, som beslutningsforslaget lægger op til, men i stedet komme ind på, hvad regeringen gør i samarbejde med forligspartierne.
Først og fremmest mødes vi jo jævnligt, dels i forligskredsen, dels i regeringens omgåelsesgruppe.
Vi drøfter her status og forslag vedrørende reglerne og myndighedernes kontrolaktioner.
Både SKAT, Arbejdstilsynet og politiet gennemfører aktioner målrettet illegalt arbejde.
Og som noget nyt har Arbejdstilsynet og SKAT foretaget en fælles kontrolaktion, hvor de to myndigheder sammen var ude på byggepladserne i det syd- og sønderjyske område samt på Fyn og føre tilsyn.
Begge myndigheder har meldt tilbage, at forløbet fungerede godt, og der er derfor et mere permanent samarbejde i støbeskeen.
Vi har også senest i forligskredsen drøftet det såkaldte RUT-register, altså registeret vedrørende udenlandske tjenesteydere.
Der er enighed om, at vi skal arbejde videre med at udbrede kendskabet til forpligtelsen til at lade sig registrere, og at vi skal arbejde målrettet på at kontrollere, om udenlandske tjenesteydere rent faktisk er registreret.
Og hvis de ikke er, ja, så skal sagen gå sin gang i det strafferetlige system.
Samlet set er det regeringens opfattelse, at vi med det nuværende regelgrundlag har tilstrækkelige muligheder for at imødegå social dumping.
Med de bemærkninger skal jeg tilkendegive, at regeringen ikke kan støtte det fremsatte forslag.
Jeg synes, det er en meget mærkelig diskussion, fordi både regeringen og Socialdemokratiet stemmer for det lovforslag.