Mette Reissmann (S), 2015-05-21:
Tak for ordet.
I dag debatterer vi beslutningsforslag nr. B 145, som er fremsat af Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Det handler om, hvordan vi skal forvalte de danske vandløb, og hvordan balancen skal være mellem naturen og landmænd og ejere af ejendomme.
Vandløbene gavner lodsejernes grunde, fordi de afvander den jord, der omgiver dem, og på den måde forebygger oversvømmelser.
Det har især været brugt i forbindelse med landbrug, hvor oversvømmelserne selvsagt kan have store økonomiske konsekvenser.
Igennem historien er mange naturlige vandløb derfor blevet udrettet, uddybet for dernæst at blive tilpasset landmændenes behov.
For ligesom at kaste blikket langt tilbage i historien er det særlig, efter at Danmark mistede Slesvig-Holsten og Lauenburg.
Så blev en stor del af de jyske heder opdyrket ved hjælp af bl.a. vandløb, så der kunne kompenseres for det tabte landbrugsareal.
Det har betydet, at to tredjedele at Danmarks areal er landbrugsjord, og det er en del af baggrunden for, at landbruget i 2013 eksporterede for over 82 mia. kr.
Vi har altså en stærk landbrugssektor i Danmark, og den skal vi selvfølgelig værne om.
Men reguleringen af vores vandløb har imidlertid også haft store konsekvenser for det dyre- og planteliv, der hører til i vandløbene.
Siden 1983 har det i forvaltningen af vandløb derfor været pålagt at tage natur- og miljøhensyn med i betragtning, når de skulle vedligeholdes.
Vandløbene er beskyttet af naturbeskyttelseslovens § 3, som betyder, at der ikke må ske ændringer uden dispensation fra kommunen.
Men højrefløjens partier ønsker, at vandløbene ikke længere skal være indbefattet af naturbeskyttelseslovens § 3. De er åbenbart ikke indstillet på, at vi skal beskytte vores skrøbelige natur, og hvis det står til de borgerlige partier, skal det tværtimod være sådan, at vandløbene skal kunne reguleres, hvis der er økonomiske eller erhvervsmæssige forhold, der taler for ændringer, også selv om det sker på bekostning af naturen.
De ønsker, at det skal gøres klart i lovgivningen, at det er naturen, der må holde for, når vandløbene skal forvaltes.
Vandløbene skal være til for landmændene, også selv om de er en vigtig del af det danske landskab og er hjemsted for en stor mængde forskellig flora og fauna.
Socialdemokraterne er af den holdning, at vi godt kan sikre en stærk landbrugssektor, selv om vi passer på vores vandløb.
Der er andre virkemidler at gøre brug af.
F.eks. afsatte vi i april 4 mia. kr. til det danske landbrug frem til 2018, som bl.a. skal støtte miljøvenlig landbrugsteknologi og investeringer i moderne stalde.
Vi vil gerne støtte landmændene i at producere fødevarer af høj kvalitet både til gavn for danske maver og udenlandske eksportmarkeder, men ikke, hvis man går på kompromis med miljøkravene.
At slække på naturbeskyttelsen af vores vandløb vil være et tilbageslag for det arbejde, der er blevet gjort igennem årtier, og det kan have voldsomme konsekvenser for et økosystem, der er skrøbeligt i forvejen, og som først lige er begyndt at komme sig efter flere hundrede års misligholdelse.
Det betyder ikke, at vi skal tage bekymringerne om risikoen for oversvømmelse af landbrugsområder mindre alvorligt, for vi ved jo godt, at vi med klimaforandringerne risikerer voldsommere og hyppigere regnfald, og derfor har vi også gennem flere år haft startet initiativer op, som netop forsker i klimatilpasning, også når det kommer til forebyggelse af oversvømmelse af vores landbrugsarealer.
De borgerlige partier ønsker med beslutningsforslaget, at vandløbene først og fremmest skal tjene til at afvande den omkringliggende jord.
Men vandløbene skal ikke i højere grad betjene økonomiske interesser end naturens.
Så når vi diskuterer vandløb, er der mange interesser på spil, som bliver repræsenteret af en bred vifte af interesseorganisationer.
Alle de interesser skal naturligvis tages i betragtning og vægtes imod hinanden, men én gruppes interesse skal ikke pr. definition vægtes højere end en andens, og vi skal også i fremtiden have den balance mellem natur og samfund, som vi har arbejdet på siden 1983.
Derfor er Socialdemokraterne også af den holdning, at vandløbene fortsat skal være en del af naturbeskyttelseslovens § 3, som selvfølgelig tillader almindelig løbende vedligeholdelse, men som kræver dispensation for større ændringer.
Med forslaget viser de borgerlige partier, at de ikke ønsker at prioritere en rig og varieret natur i det danske landskab, og at de snarere mener, at vores dyr og planter nu må ligge under for den økonomiske profit.
Socialdemokraterne er ikke enig i den holdning, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.