runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2008-12-05:
Tak for det.
Vi vil gerne medvirke til lovforslagets gennemførelse.
Det er jo ikke hver dag, man nedlægger et erhverv, og derfor synes vi, at det er indlysende, at man ud fra de grundlovsmæssige bestemmelser, der er fastlagt, tager et behørigt hensyn til erhvervet.
Når det er sagt, er det jo også tydeligt, når man hører debatten her, at det er tidsfaktoren, det hele handler om.
Og der undrer det mig på en eller anden vis, at vi alene skal høre om de juridiske elementer, nemlig spørgsmålet om, hvor lang den her tidsfaktor skal være.
For mig at se er en ting, at der er noget, der handler om jura, en anden ting er jo, om man kan få afviklet det på en ordentlig og anstændig måde.
Det har været fremført, at kan man gå ind og hjælpe de i øvrigt meget få farmere, det handler om, så de ikke kommer i en investeringsklemme, er det jo langt, langt mere fornuftigt frem for at skulle tænke i retssager.
Det blev sagt, at vi kan forvente en føljeton af retssager.
Hvis man kan tælle antallet af farmere på én hånd - det lyder jo næsten, når man hører debatten, som om at det er vindmølleindustrien, vi er ved at afvikle - så er det meget, meget få, det handler om.
det er jeg enig i at vi skal gøre - og så på den anden side sige, at hvis nogle vil afvikle tidligere, har vi en lillebitte pose penge, eller hvad man kan finde på, til at understøtte muligheden for at komme ud af erhvervet så hurtigt som overhovedet muligt?
Så vil vi altså ikke være i en situation, hvor det varer 15 år, før vi får den her rigtig gode sag, som det jo egentlig er, gennemført og får afviklet det her hurtigst muligt, får det implementeret.
Så jeg ser altså lidt et misforhold i diskussionen - det er meget store proportioner, der er oppe - for hvis det er ganske få penge, det handler om for at få en frivillig ordning, synes jeg bestemt, at det er værd at undersøge i udvalgsarbejdet.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Nu har jeg godt bemærket, at hr. Knud Kristensen gerne vil skelne mellem etik og dyrevelfærd.
I nogle tilfælde er det rigtigt, at man kan bruge etik til at opnå resultater, som man ikke kan med henvisning til dyrevelfærd.
Men pointen er jo, at hvis vi ser på, hvad der er Det Dyreetiske Råds begrundelse for at sige, at produktionen er etisk uacceptabel, kan vi se, at det jo er den manglende dyrevelfærd.
Så derfor handler Det Dyreetiske Råds udtalelse om det her om dyrevelfærd.
Det ville jo også, synes jeg, være underligt at gå ind og beskrive etikken i en produktionsform, hvor man bruger levende dyr, uden at et væsentligt element i det var spørgsmålet om, hvordan dyrevelfærden er.
Derfor må hr. Knud Kristensen acceptere, at han er uenig med Det Dyreetiske Råd i, hvordan den her produktion er.
Det Dyreetiske Råd siger, at den er etisk uacceptabel, og det er jo et udtryk for, at dyrevelfærden simpelt hen er alt for dårlig.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Hr. Per Clausen har jo deltaget i Folketingets arbejde i mange år.
Er det ikke rimeligt, at man udbygger lovgivningen i forhold til - i den situation her - noget, der hedder dyrevelfærd, i stedet for i forhold til noget, der hedder etik?
Der er en væsentlig forskel på de to ting.
Kunne hr. Per Clausen ikke forklare forskellen og så ligesom bekræfte, at det er dyrevelfærd, det her handler om?
Det er i hvert fald dyrevelfærd, hr. Per Clausen anfører, når hr. Per Clausen taler om dyr her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Nej, må jeg sige til hr. Knud Kristensen, for hvis jeg havde dokumentation for det, ville jeg melde dem til politiet.
Det, jeg har dokumentation for, er, at det ifølge Det Dyreetiske Råd foregår på en etisk uacceptabel måde.
Det er nok for mig.
Og det er jo også derfor, vi laver lovgivningen om, for vi må konstatere, at den nugældende lovgivning ikke er tilstrækkelig.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
Vi arbejder hele tiden for at presse systemet, så vi får nogle skrappere regler.
Vi er i front på dyrevelfærdsområdet i Danmark, og det vil vi blive ved med at være.
Derfor er, hvad skal man sige, regeringens principielle position sådan set klar nok - kortest mulig transporttid, helst gerne slagtning på nærmeste slagteri, hvis der er kapacitet til det.
Men udgangspunktet er, at vi overholder, efterlever, gældende EU-regler.
Og så vil vi inden for det demokratiske system, som vi opfatter at EU er, arbejde for, at man får nogle skrappere, nogle mere håndfaste regler, så man tager hensyn til dyrevelfærden og minimerer transporttiden.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Nu er der vist ikke nogen tvivl om, at vi, når vi snakker om transport af udsættersøer, har med et særlig alvorligt dyrevelfærdsproblem at gøre.
Det kan man jo også se af, at Enhedslisten springer ud som et EU-reformparti ved at foreslå, at der skal arbejdes for at lave ændrede regler i EU.
Det er - skal jeg sige til justitsministeren - fordi vi vil have det her problem løst.
Så synes jeg til gengæld, at justitsministeren skulle sige, at problemet skal løses, og at det også skal løses i Danmark, indtil vi får EU-reglerne igennem, for selv om Enhedslisten nu på det her område er blevet et EU-reformistisk parti, så ved vi jo alle sammen godt, at det kan tage tid nede i EU.
Derfor synes jeg, at det ville være dejligt, hvis justitsministeren sagde: Vi vil sørge for, at det problem bliver løst i Danmark, så vi ikke skal se den dyremishandling.
Jeg tør vel godt på trods af hr. Knud Kristensens sarte nerver kalde det her dyremishandling.
Hvis justitsministeren siger det, behøver vi ikke at vedtage det her beslutningsforslag, men hvis han ikke siger det, må vi hellere få det vedtaget for en sikkerheds skyld.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at vi skal sørge for, at udsættersøer får en så god og så kort transport som overhovedet muligt.
Men vi bliver nødt til at arbejde for det her inden for den ramme, som et flertal i EU har sat op.
Og vi arbejder også for at ændre den ramme, men vi vil ikke være med til at lave civil ulydighed, for det er ikke at respektere grundpræmissen i det fælleseuropæiske samarbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Ja tak.
Jeg kan forstå, at vægtningen er forskellen mellem mennesker og dyr, og der vælger Venstre så menneskene.
Menneskene kunne så i det her tilfælde være Dansk Folkeparti.
Metockdommen var fuldstændig korrekt i henhold til det, vi selv har sagt ja til, men når Dansk Folkeparti siger, at vi skal ændre EU’s regler, fordi bl.a. Dansk Folkeparti synes, at dommen er forkert, så er vi nødt til at arbejde på det. Når det drejer sig om udsættersøer, er vi ligeglade, så skal vi ikke arbejde på det.
Jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen.
Synes hr. Karsten Lauritzen ikke, at vores udsætterdyr, som har så hårdt et liv, på den sidste rejse skal have så kort en transporttid som overhovedet muligt?
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Ja tak.
Der er jo mange forskelle på Metockdommen og den her sag.
Metockdommen handler om mennesker, og det her handler om dyr, og der er trods alt forskel.
Det er nu engang sådan, at vi har meldt os ind i et fællesskab i Europa, som Socialdemokratiet mig bekendt også bakker op om, og når vi har meldt os ind i et fællesskab og afgivet noget suverænitet på nogle områder, må vi også acceptere, at flertallet ikke altid vil det, som vi vil.
Og flertallet inden for EU vil desværre ikke stramme reglerne for dyretransporter og transport af udsættersøer lige så meget, som vi gerne vil i Danmark, og som vi vil i det her Folketing.
Men hvis man accepterer demokratiets grundpræmis, må man acceptere det, som flertallet beslutter, og det er desværre noget, der går imod det, vi vil i Folketinget på det her område.
Så vi må arbejde for at ændre holdningen hos de andre europæiske lande og regeringer, så de vil det samme som os, og indtil da må vi indordne os under det, som flertallet har besluttet.
Det håber jeg da også at Socialdemokratiet vil være med til, for det mener jeg at man bliver nødt til som et parti, der bakker op om EU.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Jeg må jo forstå det sådan, at hr. Karsten Lauritzen siger, at det, som hr. Per Clausen er ude i, er noget drilleri, og at man derfor ikke kan støtte det.
Den tidligere justitsminister har sagt, at udsættersøer er nogle af dem, der har haft et hårdt liv - 180.000 af dem dør eller bliver skudt, inden de når til slagteriet - og man kunne spørge, om ordføreren ikke er enig i det, og om ikke det er rimeligt, at de bliver slagtet på det nærmeste slagteri.
Hvad er baggrunden for, at de skal fragtes rundt på Europas landeveje?
Jeg vil også gerne spørge: Hvad er forskellen på Metockdommen og en eventuel dom på det her område, hvor Danmark ikke kan gå enegang, fordi der er nogle regler, som vi helt klart har tilsluttet os og synes er rimelige?
Vi vil gerne have, at Danmark bruger den mulighed, at vi presser på i forhold til EU.
Vi er enige om, at vi skal have fælles regler, men vi vil bare gerne have transporttiden længere ned.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Det er jo et interessant beslutningsforslag, B 14, som Enhedslisten har fremsat.
Intentionen i beslutningsforslaget har vi i Venstre absolut intet at udsætte på.
Vi har i det seneste par år haft en ophedet debat på baggrund af en massiv mediedækning af dyretransporter, som klart har været dyrevelfærdsmæssigt uforsvarlige og derfor også har sat sindene i kog.
I Venstre ligger dyrevelfærden os meget på sinde, og derfor er vi også enige i, at vi skal arbejde for at få ændret reglerne i EU, og det er vi faktisk, som justitsministeren lige har redegjort for, allerede godt i gang med.
Når vi ikke kan bakke op om beslutningsforslaget, er det, fordi der på alle leder og kanter er tale om, ja, en slags ballademagerpolitik fra Enhedslistens side, og vi vil på ingen måde medvirke til at gennemføre særlige regler for Danmarks vedkommende, som Enhedslisten foreslår, der strider så fundamentalt mod EU-retten.
Danmark kan og skal ikke vedtage særlige regler, der strider mod EU-retten og det fællesskab, vi har meldt os ind i på europæisk plan, fordi vi tilfældigvis ikke er enige i de beslutninger, som fællesskabet træffer.
Transport af dyr er jo et fælleseuropæisk anliggende; det er et totalharmoniseret område inden for EU, og det betyder, at Danmark ikke kan indføre regler, der er strengere end dem, der følger af EU-retten, medmindre EU-retten tillader det, som sagt.
Det er et område, vi i Venstre tager alvorligt, og hvor vi også fortsat har tilpasset lovgivningen lige så langt, som man nu kan tillade sig inden for de regler, som EU-retten har sat, men absolut ikke længere end det.
Når man indgår i et fællesskab, er man med på godt og ondt, og de aftaler og fælles regler, som man når til enighed om, skal vi naturligvis respektere og efterleve.
Alt andet ville fuldstændig underminere det europæiske samarbejde.
Så i Venstre vælger vi at se forslaget fra Enhedslistens side som en provokation mod EU-samarbejdet, og vi bliver nødt til at forholde os sådan, at vi ikke kan støtte det, fordi det ville stride mod EU-retten på trods af at intentionerne er gode.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
Det har vi klart tilkendegivet at vi vil.
Vi vil gerne have stramme regler på det her område.
Vi prioriterer dyrevelfærden meget højt.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Jeg vil gerne stille et meget præcist spørgsmål: Hvis der nu er andre ting, der kunne indebære, at vi kunne stoppe den her transport af søer, som vel at mærke ligger inden for EU-lovgivningens rammer,
vil ministeren så være klar til at benytte sådanne redskaber?
Det klare spørgsmål er altså: Forudsat at det er inden for EU's rammer, er ministeren så klar til at gå det skridt, der kan indebære, at vi undgår de her lange transporter?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
I forbindelse med evalueringen af den struktur, vi har nu, og de regler, der er, vil vi jo også vurdere - som jeg nævnte før - om der veterinærfagligt og EU-retligt er et tilstrækkeligt grundlag for at revidere den gældende regel om transport og udsætning af søer.
Og der er hele problematikken om omlæsning af søer også meget relevant, for det er her, vi kan se, at der er lidt divergens i forskellige kloge menneskers holdning til, hvad det har af betydning og konsekvens for udsætning af søerne.
Så hele det EU-retlige vil vi også tage med ind i overvejelserne i det her perspektiv.
Men udgangspunktet er, at den danske regering - og det vil jeg også klart opfordre et flertal i Folketinget til - arbejder efter at vedtage love, som overholder gældende regler i EU.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Jeg har forståelse for, at ministeren siger, at vi skal følge EU-reglerne.
Nu har jeg det så også sådan, at jeg har registreret, at det en gang imellem kan blive nødvendigt at gå ind og udfordre og udforske disse regler for at se, om de nu også er så entydige, som de umiddelbart kunne se ud til.
Det får mig til at spørge, om det var en mulighed, at ministeren ville gå et skridt videre her - et skridt, som den tidligere justitsminister vel egentlig er gået på det her område - og så sikre, at vi får nogle bedre forhold i praksis og ikke kun i teorien og altså i ordene her i Folketinget.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Nu kommer vi jo langt rundt i den - kan man sige - produktive verden.
Med hensyn til rævefarmene nævnte jeg et eksempel på det, som er kendetegnende for, at der netop har været en positiv udvikling og dyrevelfærd af en standard, som netop gør det muligt.
Rævene får kun ét kuld om året, men det, der er tilfældet inden for svineproduktionen, er jo netop, at man har frembragt den løsning, at man tager grisene fra søerne noget tidligere, så de kan få flere kuld pr. år.
Det er det, der gør, at antallet af grise er forøget, også fordi kuldstørrelserne er forøget.
I hvert fald efter hvad jeg har forstand på det, har en so to rækker patter, en i hver side, og det gør jo selvfølgelig, at soen kan ligge med et kuld af netop den størrelse.
Det tror jeg er meget fornuftigt forklaret.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
Det er jeg sådan set enig i, men vi er et demokrati, som samarbejder med andre demokratier, og Folketinget og den danske befolkning har jo besluttet, at vi er medlem af EU, og det bakker jeg ret kraftigt op om.
Vores udgangspunkt er altså, at vi overholder gældende EU-regler.
Men så kan vi jo arbejde for, at de gældende EU-regler bliver strammet op, og for, at vi får nogle mere konkrete og eksplicitte regler på det her område, som tager mere hensyn til dyrevelfærd og transporttid.
Det er det, vi hele tiden vil arbejde for.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Jeg er sådan set enig med justitsministeren i, at vi, i hvert fald så længe vi nøjes med at sige, hvad vi mener, ikke er så uenige.
Men det, som jeg gerne vil spørge justitsministeren om, er, om det, når det kommer til stykket, er sådan, at hvis justitsministeren ikke kan finde en løsning, som han er sikker på ligger inden for EU-rettens rammer, vil han leve med, at vi har de tilstande i samlestaldene, som vi har i dag, indtil han får ændret EU-reglerne.
Det er en forskel, vil jeg gerne sige, på Enhedslisten og justitsministeren.
Vi ser gerne en løsning inden for EU-rettens bestemmelser, men hvis den ikke kan findes, må vi lave en anden løsning.
Jeg tror sådan set ikke, at det er en rigtig vindersag for EU.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
Jeg opfatter det ikke, som om der er stor politisk uenighed om det her spørgsmål.
Vi har dyrevelfærd som prioritet et.
Jeg opfatter det, som om Folketingets partier er enige med regeringen i, at det er vigtigt at prioritere dyrevelfærden, og at man prøver at se på det, så vi ikke får for lange transporttider, samtidig med at der er samlestationer, hvor dyrene så at sige omlæsses.
Det er det udgangspunkt, vi har.
Vi vil gerne have skrappere og mere håndfaste regler i EU-systemet, og det arbejder vi på og med hele tiden.
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Jeg kan bekræfte, at det ikke var en fortalelse, og jeg kan bekræfte, at jeg ikke har været med Fødevareudvalget på tur til Nordjylland, hvor Fødevareudvalget i januar besøgte en rævefarm, men jeg kan også bekræfte, at jeg godt ved, hvor stor en ræv er; jeg har set ræve både i fangenskab og i andre sammenhænge og også i vild tilstand, så jeg ved godt, hvor stor en ræv er, og jeg ved også godt, hvor meget 1,5 gange 2 m er.
Så de to ting holdt sammen viser for mig, at man plager et dyr unødvendigt, hvis man anbringer en voksen ræv på et areal, der er 1,5 gange 2 m.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Jeg vil gerne spørge fru Bente Dahl: Har fru Bente Dahl selv været på rævefarme og konstateret, at der foregår noget af det, som jeg netop nævnte i mit første spørgsmål, med hensyn til at de skal behandles ordentligt og anstændigt, og så at der foregår dyrplageri?
Det vil jeg gerne have at fru Bente Dahl bekræfter eller afkræfter.
Det var måske en fortalelse?
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Dokumentation af dyrplageri er jo ikke noget, man sådan krydser af på et skema, hvis det er det, hr. Knud Kristensen efterlyser.
Det er en subjektiv oplevelse af at se, hvordan et dyr har det.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Jeg hører fru Bente Dahl udtale i sin ordførertale, at man skal behandle dyrene ordentligt og anstændigt, og fru Bente Dahl udtrykker også, at der foregår dyrplageri.
Jeg vil gerne have at vide, hvor fru Bente Dahl har de oplysninger fra, og om det kan dokumenteres, at der foregår noget sådant.
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Lovforslaget handler om ræve- og dyrevelfærd.
Det handler om, at vi her i landet skal bedre forholdene for de dyr, der senere skal bruges til pelse. Når vi har med dyr at gøre i produktionen, med dyr at gøre som kæledyr, med dyr at gøre i det hele taget, må vi kræve en anstændig behandling af dem.
Det er et helt fundamentalt krav i et civiliseret samfund at behandle alle ordentligt, både dyr og mennesker.
Der har været forhandlet og snakket meget både her på Christiansborg og rundt i landet om rævefarmene.
Det har stået på i mange år efterhånden, og det sidste år, hvor jeg har været ordfører for mit parti, har jeg fået rigtig mange mails - det har andre ordførere også talt om - fra bekymrede mennesker og breve fra bekymrede mennesker.
De er bekymrede over den måde, vi tillader at ræve bliver behandlet på under den nuværende lovgivning.
Jeg er nødt til også at sige, at det er helt klart, at rævefarmning, som det er i dag, er et fuldt lovligt erhverv, men for mig er der ingen tvivl om, at de store dyr lider i de små bure: De kan ikke være der, de kan ikke bevæge sig rundt.
Derfor er det, vi må tage det store skridt, det er at forbyde erhvervet.
Når det forbydes, foreslås det i lovforslaget, at det skal ske med 8 års udfasningstid for deltidsfarmere og 15 år for fuldtidsfarmere.
Vi har i Det Radikale Venstre to bemærkninger.
Det ene er vedrørende rævefarmernes retssikkerhed; den skal selvfølgelig tilgodeses og sikres.
Det andet er vedrørende udfasningstiden.
Det er efter vor opfattelse alt for lang tid, der foreslås i lovforslaget.
I høringssvarene - andre ordførere har også nævnt det - bliver der gjort opmærksom på en række domme, hvor indgreb i næringsrettigheder ikke blev betragtet som ekspropriation, og sager såsom jobklausulerne, hvor der for de eksisterende jobklausuler alene blev fastsat en overgangsperiode på 1 år.
Jeg vil derfor foreslå, at vi under lovforhandlingen får belyst muligheden for afkortning af udfasningsperioden.
Det Radikale Venstre er meget opsat på at få stoppet det her dyrplageri så hurtigt som muligt.
Vi er positive over for L 80 af dyreetiske og dyrevelfærdsmæssige årsager, og vi vil arbejde hårdt under lovbehandlingen for at få afkortet udfasningsperioden.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Nu er jeg bekendt med, at den her produktion har foregået i 70-80 år i Danmark, og jeg er bekendt med, at den tidligere justitsminister og den nuværende justitsminister har lagt meget grundlæggende arbejde i at finde ud af, hvor kort en tid man kan udfase tingene på.
Det har noget at gøre med, om det er en hovedproduktion, eller det er en bibeskæftigelse.
Der er man kommet frem til, at 8 år er minimum, og så kan man give en dispensation til 15 år.
Det er præcis det, som jeg støtter hundrede procent, og jeg kan ikke forestille mig, at man ændrer på den årrække, at den skulle nedsættes til et andet antal år.
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Vedrørende retssikkerheden har vi med en lov at gøre, hvor der er foreslået en udfasningstid på 15 år med begrundelse i retssikkerheden for rævefarmerne.
Kunne ordføreren forestille sig en kortere årrække for sådan en udfasningsperiode?
Og i givet fald, hvor få år kunne ordføreren forestille sig at vi kunne komme ned på?
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Jeg vil ikke være fortaler for, at vi i Danmark skal have importforbud vedrørende ræveskind.
Jeg har givet udtryk for her, at den film, som er optaget, er optaget i Kina, og at man netop ser nogle ganske forfærdelige scener fra en aflivning.
Jeg må sige, at det er noget, som jeg på ingen måde kan støtte, men hvis folk gerne vil gå i ræveskind fra Kina, er det fint for mig.
Med hensyn til at tilgodese retssikkerheden må jeg sige, at retssikkerheden selvfølgelig er i orden, når nu lovforslaget er bearbejdet i Justitsministeriet og alle mulige kloge mennesker har været inde over det, så det har jeg fuld tillid til.
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Med baggrund i ordførerens tale har jeg to små spørgsmål.
Det ene er: Mener ordføreren, at både menneskenes retssikkerhed og dyrenes velfærd er tilgodeset i det her lovforslag?
Nu kommer ordføreren ind på det med Kina, at så flytter produktionen til Kina.
Det er ikke længe siden, at vi her i Tinget lovgav om forbud mod salg af katte- og hundeskind, så mit andet spørgsmål til ordføreren er, om ordføreren vil være med til, hvis vi ser en udvikling, som ordføreren frygter, at lovgive her i Danmark - for vi kan naturligvis ikke lovgive i Kina - om et muligt forbud mod ræveskind, hvis rævene er blevet opdrættet under meget kritisable forhold.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Nu var det ikke ligefrem i forsamlingshuset, som hr. Bjarne Laustsen henviste til.
TV2/Nord havde fået et interview om netop ræveavlen.
Men jeg må da sige, når hr. Bjarne Laustsen har bidt så meget mærke i det, at vi jo netop gentagne gange har set hr. Bjarne Laustsen optræde med mange forskellige kasketter på, alt efter hvor han optræder.
Hvis han optræder på rævefarme i Nordjylland eller hos købmanden i Voerså eller andre steder, har hr. Bjarne Laustsen jo mange gange givet udtryk for lige præcis den holdning, som passer lige bestemt til den situation, han netop står i.
Der er ingen diskussion om, at Knud Kristensen hele vejen igennem - hele vejen igennem - som ordfører for Det Konservative Folkeparti været imod den fremgangsmåde, man netop bruger over for ræveavlerne.
Ræveavlerne har jo ikke på noget tidspunkt henvendt sig på hverken socialkontoret eller andre steder.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Jeg vil gerne forholde mig til en ganske bestemt ting, og det er: Kan jeg få at vide, hvad hr. Knud Kristensen mener?
Når han er hjemme i Nordjylland, og TV2/Nord stikker en mikrofon op, siger hr. Knud Kristensen, at han ikke støtter regeringen, at han er imod lovforslaget, og at der ikke skal laves nogen ændringer for rævefarme; det er sagt fuldstændig klart og tydeligt af hr. Knud Kristensen, og det kan man have respekt for.
Men det, man ikke kan have respekt for, er, at når hr. Knud Kristensen flytter sig 400 km sydøstpå, står han og siger det stik modsatte.
Hvad mener hr. Knud Kristensen?
Han er jo en ordfører, der taler på sit partis vegne, men han har også fået et mandat af vælgerne, og det er da ikke rimeligt, at han hjemme i Nordjylland siger noget og her i Folketinget står og siger noget andet.
Jeg mener ganske simpelt, at hvis man vil betragtes med værdighed og respekt, skal der være overensstemmelse mellem det, man siger i forsamlingshuset i Nordjylland, og det, man siger i Folketingssalen her på Christiansborg.