runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-10-29:
Baggrunden for lovforslaget er noget så sjældent som en utilsigtet fejl.
Fejlen betyder, at der ikke er hjemmel til, at gravstedkapitaler indbetalt til stiftsmidler kan udbetales til de lokale kasser.
Der har historisk været et ønske om at maksimere omfanget af stiftsmidler for at sikre tilstrækkelige midler til udlån, men som følge af stærk vækst af gravstedskapitaler i de seneste årtier er dette ikke længere et problem.
Fra 2007 blev kapitaler af nye vedligeholdelsesaftaler udbetalt efter et serieprincip over vedligeholdelsesaftalens løbetid.
For tidligere aftaler bliver hovedstolen først udbetalt, når vedligeholdelsesaftalen er udløbet.
Denne omlægning vil alt andet lige betyde en reduktion af gravstedskapitalerne med cirka en tredjedel, når den er fuldt implementeret, men på grund af væksten af de nye aftaler forventes gravstedskapitalerne uanset omlægningen fortsat at vokse i de kommende år.
Der vil således være rigeligt med midler til at dække lånebehovet, så hvis fejlen rettes nu ved ændringer i økonomiloven, vil vi inden jul kunne udstede en ny bekendtgørelse, og der kan ske udbetaling af gravstedskapitaler, der hjemfalder i december 2010.
Vi ophæver således den utilsigtede virkning på menighedsrådenes økonomi og giver hjemmel til, at kirkeministeren igen kan fastsætte regler om udbetaling af gravstedskapitaler.
Men her skulle man måske lige som nævnt i høringssvarene tænke over, om der skal betales moms af gravstedskapitaler.
Det er en slags handel med byggegrunde, og de er ved at blive rigtig dyre, dem på kirkegårdene.
Men økonomien er i orden, og vi får en administrativ forenkling.
De Konservative vil derfor støtte forslaget.
Søren Krarup (DF), 2010-10-29:
Lad mig blot sige ligeud, at dette jo er en bagatel, som ikke bør tage mange minutter af Folketingets tid.
Der er tale om, at Kirkeministeriet retter en fejl, som Kirkeministeriet selv har begået, og fejlen bliver heldigvis rettet så betids, at menighedsrådene ikke kommer til at lide under den.
Vi behøver ikke at uddybe, at det handler om de såkaldte gravstedskapitaler, og disse gravstedskapitaler har henhørt under menighedsrådenes myndighed, således at kirkeskatten kunne sættes ned.
Tillykke med det.
Vi gratulerer kirkeministeren og tillige de menighedsråd, som også for fremtiden får lov at disponere over de penge, som indbetales for grave og gravpasning i deres egne sogne.
Karen J. Klint (S), 2010-10-29:
Jeg kan lige følge tråden op og i øvrigt også lige sige velkommen til Venstres ordfører her i salen.
Jeg skal også hilse fra Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten og sige, at alle tre partier går ind for, at vi retter en utilsigtet fejl i en lov.
Jens Arne Hedegaard (V), 2010-10-29:
Det lovforslag, som Folketinget nu skal arbejde med, er en konsekvens af, at der ved vedtagelsen af lov om folkekirkens økonomi, som trådte i kraft den 1. januar i år, opstod en utilsigtet fejl, som, hvis den ikke bliver rettet, vil betyde, at der ikke vil være hjemmel til, at gravstedskapitaler, som er indbetalt til stiftsmidlerne før den 1. januar 2007, kan blive udbetalt til de lokale kasser.
Og hvis Folketinget vedtager loven inden jul, vil der kunne finde udbetaling sted den 31. december i år, hvorved den utilsigtede virkning for menighedsrådene ophæves.
Lovforslaget har været i høring hos de relevante parter, og samtlige høringssvar har været positive.
Jeg skal på Venstres vegne anbefale lovforslaget til godkendelse og i øvrigt sige, at jeg faktisk føler, at ministeriet har udvist rettidig omhu ved at komme med forslaget nu.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-29:
Man skulle jo tro på regeringsordførernes taler, at regeringen havde en klimapolitik og en egentlig plan for, hvordan Danmark bliver fri for energi produceret på kul, olie og gas inden 2050.
Sådan er det jo som bekendt ikke.
Vi har jo ventet længe, og jeg kan høre, at læringskurven er ret stejl, for regeringsordførerne har aflært sig at sige: Vi må jo vente på Klimakommissionen.
Det siger man ikke mere, for Klimakommissionen er jo kommet med sin rapport, og efter at have arbejdet grundigt og omhyggeligt med området må regeringen nu bruge endnu nogle måneder på at gøre sin egen holdning op.
Så da jeg læste det her lovforslag, tænkte jeg: Hvad skulle vi dog gøre uden EU?
Havde det ikke været for EU, havde vi slet ikke være her i dag.
Så havde der slet ikke været noget på dagsordenen.
Så havde vi kun haft regeringens noget flyvske ønsker, Klimakommissionens konkrete forslag og den insisterende opposition, som jo for meget længe siden har gjort sin stilling klar.
Jeg er meget positiv over for forslaget, om end man kunne have ønsket sig, at det var mere ambitiøst: 6 pct. er ikke alverden.
Jeg synes, at klima- og energiministeren kan øge ambitionsniveauet ved at fastsætte delmål så hurtigt som overhovedet muligt og så tæt på den nuværende dato som overhovedet muligt.
Jeg kan forstå på lovforslaget, at ministeren har mulighed for at fastsætte delmål på henholdsvis 2 og 4 pct., og man kan sige, at jo hurtigere delmålet på 4 pct. er opnået – selv om vi kun skal nå 6 pct. i 2020 – desto hurtigere er vi dog så i gang og på det rigtige spor.
Jeg håber også, at ministeren i europæisk sammenhæng vil gøre sit for, at det samlede mål bliver sat op til 10 pct. i stedet for.
For jeg kan forstå på lovforslaget, at det ikke er noget, vi selv er herre over, men at det afventer nærmere overvejelse i EU.
Og jeg håber, at ministeren klart vil tilkendegive i dag at ville påvirke disse overvejelser i EU i positiv retning, således at vi kan nå op på 10 pct. Jeg glæder mig til at høre ministeren svare både på spørgsmålet om at fastsætte delmål og på spørgsmålet om strategien for at få en forhøjelse til 10 pct.
Vi går meget konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-10-29:
Jeg takker for debatten.
Der er jo næsten et mønster i de spørgsmål, der er blevet stillet, nemlig at man gerne vil vide, hvordan den garantiordning har fungeret, hvor mange som har draget, skal vi sige nytte af den, og hvor mange gange det er kommet til en udbetaling.
Det er sådan, jeg forstår det.
Vi skal selvfølgelig gøre, hvad vi kan for at bidrage med de oplysninger, vi har, men det er klart, at det selvfølgelig er vanskeligt at sige, i hvilket omfang den har virket præventivt.
Så spurgte Dansk Folkeparti ved hr. Martin Henriksen om forskellige ting vedrørende videregivelse af oplysninger.
Og det er rigtigt forstået af hr. Martin Henriksen, at vi kan bede om samtykke.
Men alt i alt vil jeg sige tak for debatten.
Jeg er også glad for, at fru Schmidt-Nielsen gør opmærksom på, at vi altså har lyttet til det, der står i høringssvarene.
Vi lytter altid til det, der står i høringssvarene, men det er ikke sikkert, at vi retter os efter det.
Men det har vi så gjort denne gang, og fru Schmidt-Nielsen ved sikkert også, at jeg i mit tidligere liv som retsordfører har været meget optaget af loven om databeskyttelse, så sådan er det.
De øvrige spørgsmål falder meget godt i tråd med dem fra andre ordførere, så dem vil vi selvfølgelig grundigt svare på, når vi får de skriftlige spørgsmål.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-10-29:
Som bl.a. Institut for Menneskerettigheder skriver i deres høringssvar, bør sådan en praksis naturligvis kun finde sted, såfremt der er meget, meget stærke argumenter for det, og som instituttet også skriver, bør det i dansk ret ikke være et tilstrækkelig tungtvejende argument, at det er mere besværligt at indhente samtykke end at lade være.
Det undrer mig lidt, at det element overhovedet kom med i lovforslaget i første omgang, men som sagt er det jo vældig positivt, at man lytter til kritik, og at man har droppet den del af forslaget.
I Enhedslisten støtter vi op om forslagets første del, nemlig at udlændinge, som har ophold i et andet Schengenland med baggrund i et langtidsvisum, skal kunne færdes frit på lige fod med personer, der har opholdstilladelse i et Schengenland.
Forslagets anden del om, at man fjerner garantiordningen, er vi sådan lidt mere kritiske over for.
Det er ikke, fordi vi synes, garantiordningen er en god idé – altså, det mener jeg sådan set bestemt ikke; jeg synes, det er meget mystisk, at man har bedre adgang til visum, hvis man tilfældigvis har en ven, der har 50.000 kr., end hvis man ikke har en ven, der har 50.000 kr. – så selve indholdet i den her garantiordning synes vi det er vældig fint at fjerne, og vi er også meget positive over for intentionen om at gøre sagsbehandlingstiden så kort som overhovedet muligt.
Når vi så alligevel er kritiske over for afskaffelsen, skyldes det jo det, som både Socialdemokraterne, De Radikale og SF også har nævnt i de foregående ordførertaler, nemlig at afskaffelsen vil betyde, at en gruppe ansøgere fremover ikke vil have adgang til visum, nemlig de ansøgere, hvor der i dag – og jeg citerer fra den skriftlige fremsættelse – »konkret er risiko for, at udlændingen vil søge om asyl, men hvor risikoen er så lille, at der i dag kan gives visum mod sikkerhedsstillelse«.
Altså, helt ærligt, man skriver selv, at risikoen for, at de her mennesker søger asyl, er så lille, at man i dag giver visum mod en økonomisk sikkerhedsstillelse.
Man skriver samtidig i afsnit 3.3.1 i bemærkningerne til lovforslaget – og jeg citerer – at »Udlændingeservice har endvidere oplyst, at det erfaringsmæssigt er et lille antal sager, hvor der sker inddrivelse på baggrund af, at visumindehaveren indgiver en ansøgning om asyl i Danmark eller et andet Schengenland.«
Når nu vi har de to oplysninger, er spørgsmålet jo: Hvorfor så lave den her stramning?
Altså, hvad skal den til for?
Hvad er formålet med det?
Vi vil se nærmere på den her del af forslaget, og vi vil meget gerne have lidt mere konkrete oplysninger om, hvor mange personer det drejer sig om.
Og jeg kunne vældig godt tænke mig at høre ministerens svar på, hvorfor man vælger at indføre den her stramning i et ellers vældig fornuftigt forslag.
Erika Lorentsen (RV), 2010-10-29:
Da den radikale ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg gøre rede for Det Radikale Venstres holdning: Vi går ind for det første element i L 18, som giver personer med et langtidsvisum de samme rettigheder, som de havde før den 5. april i år.
Vi er dog kritiske over for det andet element i lovforslaget, da det jo vil udelukke nogle, som i dag vil kunne få visum, fra at få et visum af hensyn til sagsbehandlingstiderne.
Vi synes faktisk, det er lidt svært at gennemskue forslagets andet element, så Det Radikale Venstre vil gå kritisk spørgende og åbent ind i forhandlingerne.
Naser Khader (KF), 2010-10-29:
Lovforslaget indeholder, som flere ordførere har nævnt, to elementer, som vi Konservative støtter.
For det første er der tale om gennemførelse af en forordning, der ændrer Schengenreglerne.
Der er tale om en mindre ændring, der betyder, at en udlænding, der har ophold i et andet Schengenland på baggrund af et langtidsvisum, har ret til at færdes inden for Schengenområdet på samme måde som en person med opholdstilladelse i et Schengenland, og det synes vi er fornuftigt.
Garantiordning i visumsager betyder, at det i visse tilfælde er muligt at få visum til Danmark, mod at den herboende reference stiller økonomisk sikkerhed for, at visumansøgeren overholder visumbetingelserne.
Så alt i alt synes vi faktisk, det er et fornuftigt lovforslag, som vi støtter.
Meta Fuglsang (SF), 2010-10-29:
Jeg behøver heller ikke at gennemgå faktadelene af det lovforslag, der ligger her, og det er jo også et overskueligt forslag, der ligger foran os, som det ser ud nu.
Der er tale om konsekvenser af Schengensamarbejdet, og umiddelbart ser de ændringer, der er her, fornuftige ud.
Den del, der vedrører den tekniske ændring angående status for visum og opholdstilladelse, er for mig at se uproblematisk.
Det er nærmest en forbedring, at man fører tilbage til det, der har været før.
Lovforslaget giver nogle forenklinger; det kan man se af både bemærkningerne og de høringssvar, der ligger.
Selvfølgelig er det velkomment, at der sker forbedringer, når de har karakter af en eller anden form for afbureaukratisering, men det, man skal være opmærksom på, er selvfølgelig, om det, når der sker forenklinger eller afbureaukratisering, giver anledning til problemer omkring retssikkerhed, fordi en del af de regler, det kunne være fristende at skære væk, jo faktisk også er nogle, som er vigtige rent retssikkerhedsmæssigt.
Det, der oprindelig har givet bekymringer angående persondataloven, er jo taget væk, så her er der ingen bekymringer tilbage.
Det, der er tilbage, er så denne gruppe, der berøres af ændringerne om reglerne om visum på baggrund af sikkerhedsstillelse.
Det fremgår, at der vil være en gruppe, som efter de gældende regler kan få visum mod sikkerhedsstillelse, som ikke kan få det fremover, og vi vil selvfølgelig stille nogle spørgsmål om det og spørge ind til, hvem det er, der berøres af det her, og specielt hvad det er for en gruppe, der fremover tilsyneladende ikke vil kunne få et visum mod økonomisk garantistillelse.
Vi håber, vi kan få nogle mere præcise svar på, hvem det er, det vedrører, og hvad konsekvenserne kan være.
De spørgsmål vil vi selvfølgelig stille under behandlingen af lovforslaget, men som det umiddelbart ser ud, har SF ikke problemer med at støtte lovforslaget, som det ligger her.
Martin Henriksen (DF), 2010-10-29:
Der er et par gange blevet redegjort for, hvad indholdet i lovforslaget er, så derfor vil jeg sige noget om nogle af de ting, som vi finder interessante fra Dansk Folkepartis side.
Vi synes godt, der kan være visse problemer forbundet med, at man opstiller det som det altoverskyggende kriterium, at man skal afbureaukratisere det her område.
Vi synes, det er vigtigt, at der er styr på, hvem det er, der får visum til Danmark, og der vil vi i udvalget selvfølgelig stille nogle spørgsmål i forbindelse med elementerne i lovforslaget.
Det er klart, at hvis man kommer fra et land, hvor der ikke er nogen problemer med, at man kommer til Danmark som turist, eller hvad det kan være, skal der selvfølgelig ikke være de store forhindringer.
De personer, som der er risiko for f.eks. søger om asyl eller andet, afskæres dermed fra at komme ind i Danmark eller fra på anden vis at søge ophold i Danmark på et visum og fra dermed at bryde betingelserne for deres visum.
I forhold til at sammenligne en opholdstilladelse i et andet EU-land med et langtidsvisum i et andet EU-land, vil jeg sige, at det sådan set kan være meget fornuftigt.
Vi synes dog, det er lidt mystisk, at man i Udlændingeservice er begyndt at administrere efter nogle af de her regler i lovforslaget, inden lovforslaget er blevet vedtaget.
Vi vil godt stille nogle spørgsmål til det, for umiddelbart virker det selvfølgelig lidt urimeligt, at man begynder at administrere efter nogle regler, som ikke er vedtaget endnu.
Der er det vigtigt, at vi ikke forringer myndighedernes mulighed for at søge i de forskellige registre osv. Jeg kan så forstå, at hvis man fra myndighedernes side mener, der er behov for at søge i forskellige registre, kan man så bede udlændinge om at give tilladelse til det, og hvis udlændingen så ikke giver den tilladelse, er det jo så noget, der kan tale imod, at man får en visumansøgning til Danmark.
Jens Kirk (V), 2010-10-29:
De to lovforslag på energiområdet, vi skal behandle i dag, L 21 og L 22, drejer sig om, hvordan vi i Danmark mindsker CO2-udledningen og kommer til at bruge en mindre mængde fossile brændstoffer.
Det er en plan, man har i regeringen og i Venstre.
Konkret er hovedformålet med det lovforslag, vi nu behandler, at reducere de vugge til grav-emissioner af drivhusgasser, der foranlediges af virksomheder, der importerer eller producerer benzin, diesel eller gas til transport.
Dette formål er udledt af det faktum, at brændstoffer til vejtransport i dag står for op imod 20 pct. af drivhusgasudledningen i Danmark og i EU som helhed.
Lovforslaget fastsætter en forpligtelse for virksomheder til at reducere deres vugge til grav-emissioner af drivhusgasser med 6 pct. fra 2010 til 2020.
Procentsatsen på de 6 pct. kan forhøjes til 10 pct., men det skal først være forelagt Europa-Kommissionen i en rapport.
Reduktionen af vugge til grav-emissioner af drivhusgasser kan ifølge lovforslaget ske på flere måder.
Det kan ske som en reduktion i selve produktionsprocessen, ligesom der kan ske en ændring i produktsammensætningen, herunder at der anvendes olie, hvortil der er brugt mindre energi i indvindingen.
Det forventes dog, at størstedelen af reduktionen vil ske ved anvendelse af biobrændstoffer i transportsektoren.
Hvis virksomhederne vælger at lade deres reduktion finde sted ved anvendelsen af biobrændstoffer, skal disse biobrændstoffer være bæredygtige.
Der er i EU-direktivet fastsat kriterier til biobrændstoffers bæredygtighed.
Disse kriterier er allerede implementeret i Energistyrelsen.
Biobrændstoffer er således et centralt element i opfyldelsen af forpligtelsen i lovforslaget.
Lovforslaget må forventes at nedsætte Danmarks udslip af CO2 og derved hjælpe til at opfylde den danske målsætning om CO2-nedbringelser.
Det kan til slut nævnes, at direktivet er et totalharmoniseringsdirektiv, hvorfor Danmark ikke kan fravige direktivets bestemmelser.
Med disse ord kan Venstre tilslutte sig det samlede lovforslag.
Karen J. Klint (S), 2010-10-29:
Jeg vil da også indlede med at sige, at vi ikke har problemer med at støtte lovforslaget.
Vi har så nok et par spørgsmål under udvalgsbehandlingen, for jeg synes, det lød, som om Venstres ordfører havde lidt flere konkrete tal, end vi kan læse i lovforslaget.
Så det kan godt ske, at vi er lidt nysgerrige, nej, vi er faktisk lidt nysgerrige med hensyn til den anden del af forslaget.
Men for lige at holde den kronologiske rækkefølge i lovforslaget er det jo rigtigt, at den første del af lovforslaget handler om en genindførelse af en tidligere regel om, at hvis man har fået en længerevarende opholdstilladelse i et Schengenland, skal man også kunne bevæge sig til andre lande.
Og det synes vi er helt fint, så det er der ingen problemer i for os.
Vi synes også, det er rigtig godt, at der nu bliver lagt et loft over sagsbehandlingstiden, for når man skal have visum til Danmark fra et tredjeland, kan det jo godt nogle gange være, fordi der er nogen med en alvorlig sygdom i Danmark.
Og så er det jo meget rart, at man kan få et hurtigt visum, få det hurtigt overstået.
Så er vi jo nede ved det, hvor vi har nogle spørgsmål.
Det er ikke, fordi vi synes, det har været godt at have de der 50.000 kr., man skulle deponere for at få besøg af familie eller andre.
Jeg synes faktisk, det er fint, at vi får det fjernet nu, så det er den, der misligholder et visum, der bliver udsat for en sanktion, i stedet for den, der har en gæst.
Så selve endemålet er vi enige i.
Men vi synes, der er nogle gummiord i teksten, når der f.eks. står »en mindre gruppe«, så vi kommer med nogle spørgsmål om at få det konkretiseret til nogle talværdier: Hvor mange er det egentlig, der har været udsat for at få konfiskeret det beløb, som er indbetalt?
Og sådan har vi nogle andre konkrete spørgsmål om, hvor mange mennesker det er, og hvor mange man gætter på nu vil få afslag på visum, fordi man ikke mere har den mulighed for at kunne deponere et beløb.
Men ellers er der opbakning til selve lovforslaget.
Per Husted (S), 2010-10-29:
Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, har på udmærket vis gennemgået den tekniske del af lovforslaget, hvorfor jeg vil gå direkte til vores indstilling. Man kan jo sige, at lovforslaget gennemføres som en del af EU's brændstofkvalitetsdirektiv, hvorfor det egentlig er en bunden opgave, vi er på her.
Så lad mig slå fast, at det er et forslag, som vi støtter.
Vi ser det som et nødvendigt forslag på den korte bane i bestræbelserne på at nedbringe udslippet af drivhusgasser, men med Klimakommissionens rapport i frisk hukommelse og den store opbakning, som vi fornemmer fra alle partier om et fossilfrit Danmark inden 2050, helst før, er det et lovforslag, som vi ikke skal tærske særlig meget langhalm på.
Lovforslaget vil forhåbentlig ikke have sin gang på jorden i særlig lang tid i et fossilfrit Danmark – og også gerne EU.
I høringsfasen er der flere af høringsparterne, der er kommet med gode og meget konstruktive høringssvar.
NOA samt Landbrug & Fødevarer har samme bekymring over, at biobrændsler vil fortrænge produktionen af fødevarer og foder.
NOA kritiserer i forlængelse af det lovforslaget for ikke at tage tilstrækkelig højde for den eventuelle øgning i udledningen af drivhusgasser, som indirekte ændringer i arealanvendelsen kan medføre.
Energistyrelsens svar på det er, at det fremgår af brændstofkvalitetsdirektivet, der ligger til grund for det hele her, og direktivet om vedvarende energi, at Kommissionen skal udarbejde en rapport, der vurderer indvirkningen af de indirekte ændringer i arealanvendelsen, og hvordan udledningerne kan minimeres.
Den rapport skal forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 31. december 2010.
Vi ville selvfølgelig have haft et bedre udgangspunkt for behandlingen af L 21, såfremt vi havde haft resultatet af den rapport, og det havde været til rådighed nu.
Også Rigsrevisionen er kommet med et høringssvar, der umiddelbart kan virke som lidt ordkløveri.
De gør sig nogle overvejelser over udtrykket vugge til grav-emissioner og vugge til grav-udledning og anfører, at det kan være et upræcist begreb i den her sammenhæng, og foreslår, at man bruger ordet total i stedet for.
I Socialdemokratiet har vi selvfølgelig stor respekt for Rigsrevisionen, og vi synes faktisk, at de i den her sag har en meget vigtig pointe, for hvad er vugge til grav-princippet egentlig?
Det er et ret nyt begreb, som i sådan en idealverden dækker over, at et produkt produceres, benyttes til sit formål og så til slut indgår i produktionen af nye produkter uden forurening af nogen art.
At anvende det begreb i forhold til fossile brændstoffer er nok lidt fortænkt; måske vi indtil andenbehandlingen skulle overveje, om vi skulle følge Rigsrevisionen og ændre det til »total« i stedet for.
Den samlede konklusion er, at vi er positive over for det, så lad os komme i gang og komme videre med forslaget og så hurtigst muligt få taget fat på det, som kan gøre den her lov helt overflødig, nemlig et fossilfrit Danmark.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-10-29:
Det er nogle voldsomme konklusioner, men det er så dejligt, når man kan tale om noget, der ikke er politik, men er fakta.
Jeg er helt enig, men jeg vil blot påpege, at vi også har muligheden for at lave biobrændstof både på basis af ting, som er fødevarer, og på basis af ting, som ikke er fødevarer, men som er affald.
Vi kan muligvis endda afhjælpe en del af landbrugets forureningsproblem med gylle ved at lave det til biogas.
Per Husted (S), 2010-10-29:
Nu rettede den konservative ordfører en misforståelse, og så vil jeg rette en anden misforståelse vedrørende mit indlæg.
Der blev nævnt en bekymring om, at biobrændstoffer vil fortrænge produktionen af fødevarer og foder, men det var en bekymring fra høringssvarene, som NOAH og Landbrug & Fødevarer har udtrykt, jeg nævnte.
Og der synes jeg da, at det er ret vigtigt, at vi lytter til de høringssvar, der er, og undersøger det ordentligt.
Vi er jo ikke eksperter herinde, så jeg synes, det er ret vigtigt, at vi tager de her høringssvar alvorligt.
Er den konservative ordfører ikke enig i det?