Ole Hækkerup (S), 2008-02-05:
Næsten 40 pct. af danskerne har slet ingen eller kun svage it-færdigheder, og det bliver værre i 2012, hvor hele 71 pct. af danskerne ikke vil kunne leve op til de krav, der stilles i fremtiden.
Det var konklusionerne i den rapport, Teknologisk Institut kom med i foråret 2007, og det er det, der er baggrunden for beslutningsforslaget.
På mange måder kom regeringens svar for en måneds tid siden, og svaret var et barometer til løbende at måle danskernes færdigheder, en oplysningskampagne, en hjemmeside, hvor man kunne tjekke sine færdigheder, og andre initiativer for - så vidt jeg kan se - 11 mio. kr.; kort sagt: nye tiltag, der på ingen måde modsvarer opgaven.
Lad os tage skolen først.
I Danmark forlader næsten 20 pct. folkeskolen uden at få nogen videreuddannelse.
Samtidig mangler der kvalificeret arbejdskraft, særlig når det gælder it, og det hænger jo ikke sammen.
Det er en forudsætning for at klare sig i fremtiden, at de næste generationer også er med på alle de nye muligheder.
Desværre viste en undersøgelse, der blev omtalt i Computerworld i det sene efterår, at det går i den stik modsatte retning.
Færre brugte pc’er i undervisningen, og det går altså slet ikke.
Som det kører nu, skaber man uden at blinke et A- og et B-hold i fremtiden.
Den udvikling vil vi gerne vende.
Vi har foreslået, at digitale kompetencer bliver en del af folkeskolens afgangseksamen, bl.a. for at styrke lærernes fokus på it i undervisningen. At det går så galt, kan vi se af, at det faktisk ikke er første gang, Teknologisk Institut har lavet en rapport til videnskabsministeren om danskernes færdigheder.
I 2005 kom en tilsvarende rapport, der viste, at 31 pct. ikke kunne leve op til datidens krav.
Det er så nu steget til knap 40 pct.
Så var problemet trods alt ikke vokset.
En del af årsagen er, at it-politik i mange år bare har været at tælle maskinerne i klasselokalet.
Nu handler det efterhånden om meget mere end bare hardware.
It skal være en del af undervisning, ikke bare i it, men i alle fag.
Det er et stort problem for et land som Danmark, der gerne vil være med i globaliseringen, og det er et stort problem for et land som Danmark, som netop gerne vil kendes på, at der ikke er kløfter, heller ikke digitale kløfter.
Det handler om, at når arbejdet i denne verden bliver mere og mere globalt, skal vi ikke ende med skraldespanden, og det handler om, at vi ikke på forhånd kan sige, at nogle nok aldrig kommer med.
Derfor anbefaler rapporten fra Teknologisk Institut da også en national handlingsplan.
Gør vi ikke noget, bliver uligheden også på dette område endnu større i fremtiden, netop fordi vi kan se i rapporten fra Teknologisk Institut, at der allerede i dag er store forskelle på, hvem der har it-kompetence, og hvem der ikke har det.
Så afsætter regeringen de famøse 11 mio. kr. til at vende skuden, og det er vel at mærke, før finansministeren har indefrosset penge i ministerierne.
Jeg tror kort sagt, at vi bliver nødt til at sørge for at følge nogle af rapportens anbefalinger.
Hvor står vi om 10 år, hvor står vi om 20 år, hvis vi ingenting gør, hvis vi bare lader tingene passe sig selv?
Det svarer rapporten på: Så vil vi være et land, der har tabt mulighederne udadtil, og som er blevet delt indadtil.
Hvis ministeren om 2 år bestiller en ny undersøgelse på Teknologisk Institut, er et godt gæt desværre, at behovet for initiativer er blevet endnu større.
Socialdemokraterne vil gerne tage fat på udfordringerne allerede nu.
Det her lovforslag omhandler to ting.
Først er der en del om den fælles telefonlinje til det offentlige, og med dette forslag behøver det ikke præcis at være et firecifret nummer, der skal være telefonlinje til det offentlige, men det kan eksempelvis også være et trecifret nummer.
Det støtter vi selvfølgelig.
Lovforslaget indeholder derfor en række tiltag med krav om udarbejdelse af beredskabsplaner for ejere af kommunikationsnet, og særlig det vil formentlig styrke beredskabet.
Derudover indeholdes en række ændringer vedrørende organiseringen af styringen af it- og teleberedskabsområdet, tilsyn på området, sikkerhedsgodkendelse af medarbejdere og endelig nogle sproglige præciseringer.
Det sker alt sammen med det formål at få en mere systematisk overvågning af sårbarhed og risici fremover og bedre blive i stand til at handle efter det.
Også den del kan vi selvsagt støtte.
I bemærkningerne til lovforslaget henvises der til regeringens overordnede strategi for beredskabet i Danmark.
Jeg gjorde mig derfor lige den ulejlighed at kigge den overordnede strategi igennem for initiativer, der handlede om kommunikation.
Det står der jo selvsagt en del om i en sådan strategi, da kommunikation jo er afgørende i krisesituationer.
Strategien er fra juni 2005, og et af de initiativer, regeringen lægger op til, er etableringen af www.kriseinfo.dk.
Der kan borgerne få information i tilfælde af krisesituationer.
Her må man jo sige, at der faktisk har været enkelte situationer siden juni 2005, hvor det kunne have været relevant - måske under oversvømmelserne sidste sommer.
Men går man ind på kriseinfo.dk, kommer der et skærmbillede op om, at siden er under konstruktion, og det er jo på en eller en måde helt surrealistisk, at det der med at kommunikere med borgerne på nettet også i krisesituationer, her 2½ år efter at planen blev lanceret, ikke er på plads endnu.
Den politiske pointe her er, at det ikke skal skorte på vores opbakning til at sørge for, at rammerne i lovgivningen er i orden, men at man, hvis man virkelig vil gøre noget for at forbedre beredskabet i Danmark, skal se på regeringens arbejdstempo.
Vi kan selvfølgelig støtte det forslag, der ligger på bordet.
Det er alt sammen fornuftige initiativer.
Men der er en del at se på, når det gælder regeringens evne til at give lovgivningen fylde: Hvor mange hits har der været på kriseinfos hjemmeside?
Hvordan går det med at få alle de andre initiativer, der er i beredskabsplanen, til at fungere?
Det skal vi også have set på.
For tænk, hvis der faktisk var nogle borgere, der havde taget regeringen alvorligt.
De ville så i givet fald have opdaget, at regeringen ikke tager borgerne alvorligt.