runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2008-05-28:
I en tid med kraftigt øget velstand er det helt naturligt, at der bliver mange flere, der ikke kan betale, så man derfor ikke får de penge ind, som man skal -
det synes jeg lyder noget underligt.
Med hensyn til borgernes retsfølelse må jeg også følge lidt op på svarene.
Jeg er ikke imponeret.
Medarbejdere henvender sig til os politikere, deres fagforeninger skriver selv i deres blad, at de mangler efteruddannelse, og systemerne, ministeren omtaler, virker ikke, der mangler folk.
Borgerne skal kunne regne med, at enhver svarer sit, et godt princip, når man selv betaler til tiden og sørger for at betale de forskellige bidrag og det, man skal, i skat.
Så skal man jo være sikker på, at alle andre også gør det.
Det er da demoraliserende at se, når man selv betaler sine skatter og sine bidrag, at man så ikke kan regne med, at andre også gør det, at de bare får kredit hos SKAT.
Og kommunerne skal kunne regne med at få pengene ind.
Jeg har umiddelbart foreslået, at man sagtens kunne bruge 1.000 medarbejdere mere i SKAT, og at det også vil kunne tjene sig ind, fordi der jo er de her problemer med inddrivelsen.
Det er blevet taget pænt imod af medarbejdernes fagforening, og jeg vil bede ministeren om at overveje det.
Og hvis han har brug for hjælp til at få bevillingen igennem i regeringen, så stiller SF gerne op.
Hvor slemt skal det stå til med inddrivelsen, før skatteministeren vil tage problemet alvorligt og sikre retfærdighed for borgerne og kommunerne, så de får deres penge til tiden?
Kristian Jensen (V), 2008-05-28:
Bare lige kort: Det er ikke en voldsom overraskelse for mig, at en fagforening mener, at der skal ansættes flere på deres område.
Derimod kan det være lidt overraskende, at hr. Jesper Petersen tør stå hernede og sige, at han gerne vil have flere ansatte, når SF på intet tidspunkt i deres finanslovoplæg eller i de finanslovændringsforslag, man har stillet, har afsat flere midler til skatteopkrævningen - på intet tidspunkt, heller ikke det seneste, vi havde her.
Så det er igen tomme løfter, SF kommer med, og vi må gentagne gange se, at der udadtil bliver lovet, men når der skal stilles forslag her, hvor SF jo selv kunne komme med forslaget, sker der intet.
Måske skulle hr. Jesper Petersen tage en snak med sin finansordfører om sagen.
Om selve sagen vil jeg sige, at vi er i gang med at strukturere det anderledes.
Vi sagde åbent fra starten af, da vi dannede inddrivelsesmyndigheden under SKAT, at der de første år vil være et produktionstab, men at de effektiviseringsgevinster, vi kan se, og som vi er i gang med at høste ind, vil gøre, at vi kan indhente det.
For jeg er enig med hr. Jesper Petersen i, at det er vigtigt for retssikkerheden, at enhver betaler sit.
Når så mange danskere betaler til tiden, er det nedgørende for deres retssikkerhed, hvis ikke de andre også kommer til at betale.
Det er derfor, vi er i gang med at lave en af de mest effektive organisationer overhovedet for at inddrage gæld i Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-28:
Forleden dag modtog vi indtægtslisterne for perioden fra den 1. januar i år og indtil den 1. april, og af dem kan vi se, at der i skatter og afgifter i år er indbetalt 113 mia. kr. af danskerne.
Sidste år var tallet 133 mia. kr. Når man prøver at dykke ned i tallene for at se, hvor det er, der ikke er de indtægter, som svarer til det, der var niveauet sidste år, kan man se, at det i høj grad er de frivillige indbetalinger af personskatter, det halter med.
Der er 4,7 mia. kr. mindre inde end sidste år, eller kun omkring en femtedel af det beløb, som var inde sidste år.
Tilsvarende er der i overskydende skat ikke udbetalt 8,2 mia. kr. som sidste år, men 13,5 mia. kr., altså alt i alt en difference, hvis man lægger de to tal sammen, på 9,9 mia. kr., små 10 mia. kr., som på nuværende tidspunkt af året tyder på, at der er færre indtægter i statskassen, end tilfældet var sidste år.
Hvad er ministerens vurdering af årsagerne til, at der er den her udvikling?
Kristian Jensen (V), 2008-05-28:
En gang imellem bliver vi beskyldt for at svare for langt, for upræcist og for uklart, når vi fra ministrenes - bl.a. min egen - side forsøger at fortælle om alle de gode gerninger, vi gør.
Men nu kan jeg forstå på hr. Jesper Petersen, at det også er et problem, hvis vi svarer kort og klart.
Når der bliver spurgt til, om jeg mener, at SKAT har tilstrækkelige ressourcer til at løfte sin opgave, så er svaret: Ja, jeg mener, at SKAT har tilstrækkelige ressourcer.
Jeg mener også, at man skal prøve at sammenholde tallene i forhold til, hvilke måltal der er blevet sat op i finansloven, og der er det sådan, at hvis man tager måltallet for skatter og afgifter, så har vi ligget lidt over det i forhold til den normale udvikling, men hvis man tager den 1. januar 2008, så var restancerne på 9 mia. kr., hvor vi havde sat måltallet til 9,5 mia. kr.
Vi lå altså under vores egentlige måltal.
Hvis man tager de øvrige restancer, som de kommunale restancer udgør en del af - ikke det hele, men en del af dem - så var vores udgangspunkt ved udgangen af fjerde kvartal 2007, at der var restancer for 13,8 mia. kr., og at måltallet for slutningen af året - altså den 31. december 2008 - maksimalt skal være 14 mia. kr. Så det er altså det leje, vi ligger i.
Men der er nogle skift undervejs, for vi har som skattemyndighed opgaven at inddrive restancerne bredt i samfundet, herunder både de kommunale og andre restancer.
Det gør det ikke i nær så høj grad, som man umiddelbart skulle tro, og det er også dér, at borgmestrene langt hen ad vejen går galt i byen, for på langt de fleste af de restancer, der er, er der 100 pct. statslig refusion.
Det vil sige, at det sådan set er staten, der bærer ansvaret for, om vi er effektive nok til at inddrive midlerne.
Derfor er det jo også så utrolig væsentligt for os i SKAT, at vi har en handlingsplan klar til at blive endnu bedre til at inddrive restancerne, for det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende, at der er en stor gæld og en høj restance i samfundet.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-28:
I det svar ligger også, at det er skatteministerens forventning, at den udvikling, vi ser nu, vil rette sig op i løbet af det år, som vi er inde i nu.
Der findes ikke andre forklaringer.
Nu påpegede hr. Jesper Petersen før de ressourcer, der er til rådighed i SKAT osv., men er det ministerens vurdering, at det her til fulde vil udligne sig i løbet af året?
Kristian Jensen (V), 2008-05-28:
Det er min klare vurdering, at de ekstraordinære bevægelser, der har været i de første måneder her - og herunder kan vi også tage de ca. 10 mia. kr., der er i tilbagebetaling til pensionsselskaberne - netop er ekstraordinære.
Når man kigger på både den økonomiske redegørelse, som regeringen lige har lagt frem, de forventninger, vi har i Skatteministeriet, og den løbende overvågning af indbetalinger og skatter, er der ingen grund til at tro, at det her har nogen som helst varig virkning.
Dansk økonomi er sund og stærk på det her område.
Vi har fortsat høje skatteindtægter.
Nogle borgere mener endda, at vi har for høje skatteindtægter, og jeg ønsker sådan set også på et tidspunkt at kunne sætte dem ned.
Men det er ikke et tegn på, at vi vedvarende hvert kvartal har 20 mia. kr. mindre i indtægter, end vi havde i 2007.
Ekstraordinære bevægelser her i første omgang, vi er på sporet, og dansk økonomi på det her område er helt sund.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-28:
Giver det så formodninger om, at det skattegab, som vi har oplevet der er vokset over de seneste år, og som ligger et stykke fra måltallet på de 3,1 pct., også vil blive indsnævret eller måske ligefrem lukket i år, sådan at vi kommer i hus med det?
Kristian Jensen (V), 2008-05-28:
Skattegabet, som er beregningen over skatteunddragelsen i Danmark, er vores ledestjerne i SKAT.
Det er simpelt hen det, vi arbejder på at få minimeret, helst ad frivillighedens vej, altså at folk betaler den rigtige skat første gang, men hvis ikke de vil frivilligt, så gennem vores kontrolaktioner.
Og der har der været, ligesom der har været på inddrivelsesområdet, en periode, hvor vi har reorganiseret SKAT's indsats.
Jeg er af den klare overbevisning, at medarbejderne arbejder benhårdt for at få inddrevet de rigtige skatter, og jeg synes, at de gør et fremragende stykke arbejde.
At vi kommer helt i mål med at få skattegabet ned på 3,1 pct. her for 2008, er svært for mig at love i dag, men det er min klare overbevisning, at vi er i den rigtige retning, og det er også noget, vi vil nå.
Og det vil være både historisk i Danmark og især internationalt et rekordlavt niveau for skatteunddragelse.
Det ligger langt højere i landene omkring os, og derfor er det tegn på, at skattemedarbejderne i Danmark gør deres arbejde fremragende.
Min vurdering af udviklingen er det, der står i fodnoten til listen, som man jo kan undersøge, nemlig at f.eks. de frivillige indbetalinger i 2007 var ekstraordinært store, da en datomæssig betalingsregel gjorde, at man den 2. januar 2007 kunne betale med virkning for 2006.
Derfor var indbetalingerne af frivillig skat i 2007 ekstraordinært store, mens vi i år er kommet ned på det normale niveau.
Det er sådan set ganske klart.
Til spørgsmålet om den overskydende skat og tilbagebetalingen kan jeg sige, at det ikke er muligt at lave sådan en enkel fodnoteforklaring, men der har simpelt hen været en større skatteindbetaling løbende i løbet af 2007 end ellers, og derfor har vi haft en større tilbagebetaling af skat.
Og det er jo et engangsbeløb, det er jo ikke sådan, at vi tilbagebetaler skat løbende over hele året.
Det er noget, der foregår i marts måned, og derfor er det en engangsbevægelse netop på marts måned 2008, fordi skatteopkrævningen i 2007 var højere end det, skatteborgerne egentlig skulle betale.
Derfor skal de naturligvis have deres penge tilbage.
Julie Rademacher (S), 2008-05-28:
Jeg vil stille et helt anderledes spørgsmål til undervisningsministeren, end han måske er vant til at høre, eller i hvert fald tage fat på et emne.
Det er ikke noget problem for pigerne at sidde stille og lære udenad, hvad der står på side 9, men rigtig mange fyre vil måske hellere lave projektarbejde og have noget mere fysisk aktivitet, og derfor vil jeg starte med at spørge ministeren, om han mener, at de normer og den kultur, der er i uddannelsessystemet, favoriserer piger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Jeg må altså en gang til erklære mig enig.
Jeg vil så sige, at uanset hvor store eller små kompetencer det enkelte menneske har, er det vigtigt, at udlændinge, når de har fået en opholdstilladelse her i Danmark, mødes lige præcis der, hvor de er, og at man så ud fra der, hvor de er, og de muligheder, de har, prøver at finde ud af, hvordan de bedst kan komme videre.
Men der er altså meget stor forskel på kommunerne.
Jeg har nu rejst rundt, og jeg kan se, at der er private firmaer, der har specialiseret sig i det her og ikke bare får folk i skånejob, men i egentlige job.
Men hr. Morten Østergaard tilhører jo et parti, der ikke kan prale af, at det var bedre i dets tid.
Jeg er altså bare nødt til at sige, at tallene viser, at det går langt bedre.
Det er mit indtryk, at de resultater, der nu er forbedrede, begynder at have en selvforstærkende virkning, fordi der er gjort en jætteindsats.
Selvfølgelig kan den blive bedre, og der er nogle kommuner, der er bedre end andre; der er nogle sprogskoler, der er bedre end andre; og der er nogle kommuner, der er mere kreative netop med hensyn til at få hjulpet folk i gang med en efteruddannelse.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-28:
Man kan jo spørge sig selv, hvad vi skal med et integrationsministerium, når det er sådan, at hvis det ikke går godt, er det enten, fordi noget ikke blev rigtigt i 1990'erne, eller fordi, noget ikke er godt ude i kommunerne.
Men når spørgsmålet er, hvilke initiativer ministeren vil tage på baggrund af en kritik fra Rigsrevisionen, er ministeren os svar skyldig.
Lad mig så vende tilbage til det med den værdimæssige eller holdningsmæssige integration, som ministeren indledte med.
Der synes jeg bare, at det klinger en lille smule hult.
Man har under dække af en voldsom værdikamp, hvor der bliver lavet erklæringer om det ene og det andet, som gud og hvermand skal skrive under på, om ting, de muligvis aldrig nogen sinde havde overvejet at forbryde sig mod alligevel - jeg tænker her på medborgerskabserklæringer og erklæringer i forbindelse med fribyordninger og andre ting - siden 2003 ikke konkret været i stand til at omsætte dem til målsætninger for integrationsindsatsen.
Er det ikke sådan, at man enten må fjerne den målsætning eller omsætte ordene til handling?
For ellers bliver det jo bare til hykleri.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Jeg er komplet uenig med hr. Morten Østergaard, og jeg er ikke hr. Morten Østergaard svar skyldig, for jeg kan fremlægge tal på tal om, at det går langt bedre med integrationen.
Sådan er det.
Der er jo jævnligt historier i dagspressen, som stammer fra vores tal fra de undersøgelser og de evalueringer, vi og andre foretager.
Det går langt bedre.
Det nytter ikke noget, at man siger, at vi er svar skyldig, eller at vi ikke har foretaget os noget, eller at der ikke er grund til at have et Integrationsministerium.
Jo, det er der, men der er lang vej endnu, for vi overtog altså et bo, hvor der skulle gøres et hovedrengøringsarbejde, før vi overhovedet kunne komme i gang.
Jesper Petersen (SF), 2008-05-28:
Jeg stillede den 8. maj et § 20-spørgsmål, nr. S 1503, til skatteministeren, hvor svaret gav anledning til en del opmærksomhed på forskellige nyhedsredaktioners hjemmesider - det var nemlig på to bogstaver.
Jeg ved godt, at der bliver rationaliseret i SKAT for tiden, og skatteministerens svar er nu også barberet helt ind til benet.
Jeg synes, at det er fint med præcise svar, men julelege er ikke altid på sin plads, og slet ikke når problemet er så alvorligt, som det er tilfældet her.
Det drejer sig nemlig om, at de kommunale restancer vokser drastisk, hvilket kritikken fra medarbejdere i SKAT og kommunalpolitikerne også gør.
Alene sidste år var der en stigning i restancerne til kommunerne på 700 mio. kr. - fra 4,5 mia. kr. i januar til 5,2 mia. kr. i december.
Kvartalsrapporten fra første kvartal 2008 er lige kommet, og der kan vi se, at takten fra stigningen i de kommunale restancer er steget med endnu mere, så det nu er 191 mio. kr. bare på det første kvartal.
Så siden fusionen i SKAT i november 2005 er de kommunale restancer steget fra 2,3 mia. kr. til over 5 mia. kr., altså en stigning på mere end 3 mia. kr. og mere end en fordobling.
Der har ført til, at flere borgmestre, f.eks. Henning G Jensen fra Aalborg, kritiserer SKAT kraftigt, fordi der mangler penge i de offentlige kasser.
Aalborg Kommune er simpelt hen bange for at måtte fyre folk - pædagoger, hjemmehjælpere og andre - fordi restancerne stiger så voldsomt.
Derfor vil jeg prøve at stille spørgsmålet igen og se, om det mundtlige svar denne gang bliver en anelse længere end det skriftlige på to bogstaver: Er ministeren tilfreds med inddrivelsen, og mener ministeren, at SKAT har de tilstrækkelige ressourcer til at varetage opgaven med inddrivelse af de kommunale restancer?
Mikkel Dencker (DF), 2008-05-28:
Jeg vil gerne indlede med at spørge skatteministeren, hvordan regeringen forholder sig til de stærkt stigende brændstofpriser, vi har oplevet det sidste stykke tid.
Alene i de sidste måneder er prisen på en liter benzin eller dieselolie steget meget kraftigt, og som en følge heraf oplever staten jo sikkert også meget stigende momsindtægter på den konto, i og med at momsen udgør 25 pct. af prisen.
På den baggrund indkasserer staten et stort provenu alene på grund af de stigende brændstofpriser.
Kristian Jensen (V), 2008-05-28:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at ramme en tyk pæl gennem den myte, at statskassen får flere afgiftskroner ind, når benzinprisen er høj.
Så er det korrekt, som hr. Mikkel Dencker nævner, at momsen da må stige, når prisen er høj.
Det er også korrekt, at momsen på lige præcis benzin stiger.
Men eftersom hverken hr. Mikkel Dencker eller jeg får flere penge til forbrug, når benzinprisen er høj, betyder det, at vi bliver nødt til at skære ned på vores forbrug et andet sted.
Et andet sted, som også vil være momsbelagt, altså tøj, fødevarer, møbler eller noget af alt det andet, som vi bruger vores rådighedsbeløb til.
Det betyder, at det, vi så at sige vinder på gyngerne, sætter vi til på karrusellen, eller mere direkte: Det, vi vinder på høje benzinpriser, mister vi på momsindtægter andre steder.
Som sådan, hvis man kigger på momsindtægter og på benzinafgifter, så får statskassen ikke mere ind.
Der, hvor vi har et så at sige positivt bidrag til statens økonomi, er af vores andel af nordsøolien, hvor vi får en højere indtægt nu og her, men hvor vi jo skal gøre hinanden klart, at det er en indtægt, som løber ud.
Når der ikke kan presses mere olie ud af Nordsøen, så mangler vi det i vores statsbudget.
Derfor er den økonomisk ansvarlige - og jeg undskylder, måske lidt kedelige - måde at bruge engangsindtægter på altså at nedbringe vores gæld, og det er det, som er regeringens linje.
Mikkel Dencker (DF), 2008-05-28:
Jamen jeg er helt enig med ministeren i, at borgerne selvfølgelig ikke kan bruge deres penge mere end en gang.
Det er klart.
Hvis man har købt benzin eller diesel for pengene, så kan man ikke købe mad i stedet for.
Derfor kunne vi jo godt se på en løsning på, hvordan man kunne give borgerne mulighed for ikke at bruge alle deres penge på brændstof, men i stedet for bruge pengene på andre livsfornødenheder.
Derfor har Dansk Folkeparti jo foreslået, at man lægger et loft over momsen på brændstof, sådan at momsen på en liter brændstof højest kan udgøre 2 kr. og 25 øre.
Dermed får statskassen så ikke en ekstra momsindtægt, bare fordi brændstofpriserne stiger.
Jeg kan så forstå på ministerens argumentation, at så kan folk bruge de sparede momspenge på at købe andre vigtige ting.
Det synes jeg lyder rigtig fornuftigt, nemlig at folk i stedet for kan bruge pengene på madvarer, som også er steget meget det sidste stykke tid - eller på tøj for den sags skyld.
Synes ministeren ikke, det er en god idé?
Kristian Jensen (V), 2008-05-28:
Det ville i hvert fald ikke statsfinansielt være en god idé, for det, vi ville give afkald på, ville være 100 pct. af en momsstigning, men af det rådighedsbeløb, folk får ekstra til at gå ud at købe noget, som er momsbelagt med 25 pct., ville vi kun få 20 pct. tilbage af salgsprisen.
For hver krone, vi så at sige mister med det der momsloft, hr. Mikkel Dencker foreslår, vil vi kun få 20 øre tilbage.
Hvis det endelig er sådan, at vi skal ud og give borgerne en skattelettelse, synes jeg, det ville være klogere at give en skattelettelse i form af at sætte skatten ned på arbejde.
Hvis vi kigger på, hvor der er størst problemer for dansk økonomi og for det danske samfund, er det efter regeringens og min opfattelse, at vi beskatter arbejdskraft så højt, som vi gør.
Det er korrekt, at vi i øjeblikket har høje benzinpriser, og jeg ærgrer mig også personligt, hver gang jeg er nede og fylde min bil op, over, at det er sådan, at der skal afleveres så mange kroner.
Men hvis jeg havde et rådighedsbeløb til at sætte skatten ned og skulle kigge på, hvor vi samfundsmæssigt ville få størst gavn af det, er det i min optik at sætte skatten ned på arbejde.
Mikkel Dencker (DF), 2008-05-28:
Nu må jeg så sige til ministeren, at der jo ikke er tale om nogen skattelettelse, hvis vi lavede et momsloft, fordi der jo er tale om nogle ekstra indtægter, som der aldrig har været kalkuleret med, som man så blot giver afkald på.
Derfor vil jeg tillade mig at sige, at der jo ikke er tale om nogen skattelettelse, her er alene tale om, at man undgår at få et merprovenu hevet op af lommerne på nogle borgere, som er dybt afhængige af at kunne køre i bil til arbejde og til andre vigtige ting.
Jeg synes, at ministeren skal revurdere sit standpunkt og så overveje, om ikke det var en god idé at lave det her momsloft, sådan så folk ikke kommer til at betale ekstra i moms, bare fordi brændstofpriserne stiger.
Kristian Jensen (V), 2008-05-28:
Jeg skal prøve at sige det tydeligere, for jeg var i første omgang ikke god nok til at forklare, at hvis man giver afkald på momsindtægterne ved at lægge sådan et momsloft ind over, så vil vi, med de ekstra forbrugsmuligheder, som danskerne har, for hver gang vi så at sige mister en krone på momsloftet kun få 20 øre tilbage.
Så det vil de facto være en skattelettelse, det vil være et tab for statskassen.
Så siger jeg blot: Hvis vi skal sætte skatten ned og give danskerne flere penge mellem hænderne, så kan vi gøre det klogere ved at sætte skatten ned på arbejde.
Med hensyn til det andet spørgsmål, som jeg i øvrigt deler hr. Mikkel Denckers bekymring over, nemlig at høje benzinpriser kan virke skadende for mobiliteten på arbejdsmarkedet, har jeg med stor tilfredshed noteret mig, at Skatterådet, som er den myndighed, der har kompetencen til at afgøre det, har bebudet, at de på deres næste møde vil drøfte, om de høje benzinpriser skal give anledning til, at befordringsfradraget og satserne for det skattefri kørselstillæg bliver justeret op.
Jeg tror, at man skal gøre sig klart, at benzin- og dieselpriserne kun er en lille del af deres samlede beregning, men jeg synes alligevel, at det er tilfredsstillende, at der bliver givet et signal om, at når der er så store prisstigninger, så er man i Skatterådet også klar over, at det er en ekstraordinær situation, og at man vil overveje, om man skal lave en ekstraordinær regulering.
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Jeg synes, at det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg er enig i alt, hvad der blev sagt.
Og hvad angår spørgsmålet, om der er en form for feminisering i skolen og uddannelserne, som rammer nogle af drengene, vil jeg svare: Spørg dem, der færdes der.
Jeg vil helst ikke fælde en dom.
Jeg har godt hørt andre gøre det.
Jeg har hørt Weekendavisens chefredaktør Anne Knudsen holde blændende taler om den tiltagende feminisering af skolerne og uddannelserne.
Jeg synes, at vi skal lade hendes ord stå.
Jeg har ikke belæg for at sige, om det er rigtigt eller ej.
Men der er et andet problem, som er helt generelt for drenge såvel som piger, og det er, at der nogle steder er en unødig akademisering, en unødig teoretisering.
Man kan også sige, at vore gymnasiale uddannelser desværre nok er blevet præget af en vis humanistisk-samfundsvidenskabelig overdominans, som gør, at der ikke rigtig er plads til dem, der bare gerne vil have lov til at være gode til matematik og fysik og fransk.
Det er noget, vi drøfter i gynmasieforligskredsen, eller i hvert fald skal drøfte.
Man kan læse om det i den offentlige debat.
Jeg vil hellere have, at det handler om, at nogle altså er mere til eksakte fag, og andre selvfølgelig skal have lov at dyrke tværfaglige perspektiveringer og synopser.
Julie Rademacher (S), 2008-05-28:
Jeg har læst mange overskrifter i aviserne om det her de sidste måneder.
Den ene lyder, at kvinderne har overtaget på gymnasier og universiteter, og nu nævner ministeren selv, at der er sket en øget akademisering og teoretisering.
Det er helt sikkert noget, vi går op i som socialdemokrater, at vi skal have alle med, at uddannelserne skal være brede.
Og ministeren nævner også, at der er en dominans af humaniora, og samfundsfag til dels.
Det mener jeg ikke der er tendens til i samfundet.
Jeg mener, at det er noget af det, vi skal leve af i fremtiden, men den helt anden diskussion.
Jeg vil gerne holde fast i, at f.eks. på medicinstudiet ser vi i dag, at helt op imod 80 pct. af dem, der kan blive optaget, er piger og kvinder, fordi det er dem, der har en optagelseskvotient, der er høj nok.
Er den påstand korrekt, at kvinder generelt har et højere karaktergennemsnit end drenge eller mænd?