runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-19:
Nu var jeg ikke justitsminister, da lovforslaget om knivstraffene blev vedtaget, men jeg har læst forhandlingerne, og der så jeg, at i hvert fald den socialdemokratiske ordfører var meget ihærdig og meget eksplicit med at sige, at der skulle være en minimumsstraf på mindst 7 dage, og at det skulle gælde så godt som alting.
Sådan har jeg læst det i forhandlingerne fra dengang, da man behandlede lovforslaget i Folketinget.
Med hensyn til selve lovforslaget her har det den virkning, at der vil være fredeligere og roligere i København og andre byer fremover.
Politiet får nogle bedre redskaber til at stoppe urolighederne og til at stoppe ulovlighederne.
Og selvfølgelig er der også en beredskabsplan, som sikrer, at fængslerne vil kunne tage imod de folk, som bliver anholdt, hvis der kommer uroligheder.
Det håber vi selvfølgelig at der ikke gør, men nu får politiet nogle bedre redskaber i hånden, og der vil selvfølgelig også være plads i fængslerne til at rumme de varetægtsfængslede, som vil blive arresteret, som følge af at de overtræder lovgivningen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-19:
Jamen det er jo dejligt, at vi har fået ministeren til at slå fast, at det her lovforslag ikke handler om dem, som bruger vold, at det ikke handler om dem, som deltager i uroligheder, for det har vi godt nok kæmpet noget med de andre regeringsordførere om at få slået fast.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvor har ministeren den viden fra?
Det er i hvert fald ikke det, ministeren har svaret os.
Faktisk har man ikke nogen tilgængelig viden.
Man har heller ikke nogen eksempler på domme, som kan belyse strafniveauet, og som gør det muligt at vurdere, om det her overhovedet skal give en strafskærpelse.
Men nu til mit spørgsmål, og det er vedrørende Dommerforeningen, som har været ude at sige, at den her lovgivning kræver præcisering.
Jeg vil høre ministeren, om han ikke synes, at det er et godt princip, at lovgivningen skal være klar, gennemskuelig og forståelig, og at det må gøre indtryk, når Dommerforeningen – altså de mennesker, som bagefter skal sidde og fortolke og vurdere den her lovgivning – allerede på nuværende tidspunkt mener, at det vil give dem problemer.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-19:
Jeg synes, at SF's ordfører sætter sig mellem to stole her.
Vi har tit en principiel diskussion om, at vi ikke skal være alt for eksplicitte i vores lovgivning, at vi ikke skal alt for eksplicitte, i forhold til hvilke krav vi stiller til domstolene om præcise straffe osv.; sådan har jeg hvert fald også hørt SF's holdning tidligere.
Men her har vi lavet et lovforslag, der som eksempel i udgangspunktet siger, at man kan få 40 dages varetægtsfængsling.
Men det er et udgangspunkt, som man både kan gå under og over.
Vi har selvfølgelig også svaret på Dommerforeningens henvendelse, ligesom vi har svaret på Østre Landsrets henvendelse, og de fleste af de ting, som Østre Landsret siger, er sådan set nogle, som vi har tænkt os at sørge for kommer til at træde i kraft, og som man også vil gennemføre.
Så der er ikke nogen grund til bekymring.
Det her vil betyde, at politiet får nogle bedre redskaber til at sikre, at topmødet kommer til at forløbe i god ro og orden, men altså også at andre store arrangementer vil kunne foregå stille og roligt, uden at byen kommer i brand.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-19:
Jamen det handler jo ikke om, at Dommerforeningen har beklaget sig over strafudmålingen.
Det handler om, at Dommerforeningen beklager sig over, at lovgivningen ikke er klar, gennemskuelig og fornuftig.
Når de siger, at det her vil give problemer i fremtiden, og at det ikke handler om selve strafudmålingen, men om det grundlag, lovgivningen er skruet sammen på, så gør det indtryk på mig.
Jeg troede, at ministeren var indstillet på at hjælpe dem, der hjælper os.
Og i det her tilfælde tror jeg faktisk at vi ville hjælpe dommerne, hvis vi fik lavet en lovgivning, der var mere klar, præcis og tydelig.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-19:
Nu er det jo også sådan i vores generøse retssystem, at hver gang der er tvivl, tilkommer den jo altså den sigtede.
Så hvis der skulle være nogen som helst tvivl om formuleringerne i lovforslaget, er det jo til gavn for de sigtede, som SF's ordfører her problematiserer på vegne af.
Sagen er den, at vi selvfølgelig er fuldstændig krystalklart sikre på, at de formuleringer i lovforslaget, vi har sendt ud, holder i virkelighedens verden.
For der foregår ikke nogen nykriminalisering af handlinger, som bliver foretaget af demonstranter osv.
Og derfor er der heller ikke brug for, at man sådan problematiserer formuleringerne, for de ting, der i dag er kriminelle, vil også i fremtiden være kriminelle, og ingen nye ting vil blive kriminelle som følge af forslaget her.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Det har indtil nu hverken været muligt i forbindelse med de mange spørgsmål, vi har stillet, eller i forbindelse med den debat, vi har haft her under andenbehandlingen, at få et klart svar på, hvorfor det er nødvendigt med denne indskrænkning af forsamlings- og ytringsfriheden.
Jeg håber, at vi snart får et meget klart svar fra ministeren på, hvad det er for nogle eksempler, man har, på, at den nuværende lovgivning ikke er tilstrækkelig.
Vi har ikke kunnet få et eneste eksempel på, at der har været konkrete sager, hvor man ikke har kunnet anvende den nuværende lovgivning.
Vil ministeren give en garanti for, at denne lovgivning ikke kommer til at ramme faglige aktioner, at vi ikke kommer til at se præventive anholdelser, sådan som vi har set det en gang for nylig ved skraldemændene blokade ude på Vestforbrændingen, og at man ikke vil give de forhøjede bøder for overtrædelse af ordensbekendtgørelsen osv. i forbindelse med de faglige aktioner?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-19:
Der sker ingen som helst indskrænkning af forsamlings- og ytringsfriheden med det her forslag.
Men det står heller ikke skrevet nogen steder i den danske grundlov – og jeg kan heller ikke se noget flertal for det i det danske Folketing – at det i det danske samfund skal være lovligt at lægge hindringer i vejen for politiets arbejde, at det skal være lovligt at begå hærværk, at det skal være lovligt at sætte ild til forskellige ting.
Det er ikke lovligt, og det vil det heller ikke være fremover, så der vil ikke ske nogen som helst nykriminalisering af ting, som i dag er lovlige.
Det, vi sørger for nu, er at skærpe straffene for dem, som lægger hindringer i vejen for politiets og redningspersonalets arbejde, for vi vil nemlig hjælpe dem, der hjælper os; vi skærper straffene for hærværk, hvis det er blevet begået i forbindelse med omfattende uroligheder.
Så det er strafskærpelser, vi lægger op til her, for at give politiet nogle bedre redskaber i hånden til at kunne stoppe optøjer og hærværk i forbindelse med omfattende uroligheder.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Ministeren er stadig væk ikke kommet med et eneste eksempel på, at der er behov for den her lovgivning, at der har været en konkret situation, hvor man ikke kunne klare sig med den nuværende lovgivning.
Vi har masser af strafbestemmelser, og ministeren er ikke kommet med et eneste eksempel på, at de ikke kan anvendes.
Ministeren har heller ikke her villet garantere, at de strafskærpelser, der kommer, ikke rammer de faglige aktioner.
Derfor er der behov for, at ministeren garanterer, at de her strafskærpelser ikke kommer til at ramme dem, og at dem, der står og laver blokader, ikke bliver præventivt anholdt og ikke bliver truet med at få de stærkt forhøjede bøder.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-19:
Det er jo en myte, som nogle – heldigvis ikke alle, men måske en mere yderligtgående del af fagbevægelsen – har sat i hovedet på nogle af ordførerne, at der skulle være ændringer i forhold til faglige blokader og til fagbevægelsens arbejde.
Der er ingen ændringer, for der er jo ikke tale om en nykriminalisering af nogle handlinger, som i dag er lovlige.
Så som led i arbejdskampe kan man jo gøre de ting, man i dag må gøre, og der er som følge af det selvfølgelig også ting, der er ulovlige.
Derfor er der fra fagbevægelsens side ikke nogen som helst grund til at være bekymret over forslaget: Fredelige faglige aktioner og demonstrationer vil selvfølgelig ikke blive berørt af lovforslaget.
Og selv hvis der f.eks. skulle blive lagt hindringer i vejen for politiets arbejde – og det er jo i dag også strafbart – vil strafskærpelserne som nævnt kun omfatte tilfælde, hvor der foregår omfattende uroligheder.
Så der er altså ikke tale om nogen ændring, faglige blokader vil blive behandlet på samme måde, som de blev i går, og det vil de blive både i morgen, og når det her forslag bliver vedtaget.
Jamen det viser jo lidt om Socialdemokratiets problem med det her forslag.
Jeg tror, at man nok er gået med på den her galej, fordi man vil være gode venner med SF og med Enhedslisten, og så siger man: O.k., her laver vi et kompromis med SF og Enhedslisten, og så står vi sammen med dem om den her sag.
Sagen er den, at vi her kommer med et forslag, som vil hjælpe politiet med at skabe ro i gaderne.
Det vil i det hele taget også hjælpe fredelige demonstranter til at sikre, at når de vil demonstrere – og det giver vi jo generøst alle mulighed for i det danske demokratiske samfund, vi finansierer sådan set også en del af demonstrationerne, ved at vi har afsat penge til nogle af de ting, der kommer til at foregå i København i december – bliver de ikke overfaldet.
Vi vil sikre, at man ikke lægger hindringer i vejen for politiet.
Vi vil i det hele taget sikre, at man i vores demokrati får mulighed for at sige, hvad man vil, uden at der kommer hærværk, uden at der bliver lagt hindringer i vejen for politiets arbejde, og det har altså ikke noget at gøre med Kriminalforsorgens ressourcer.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2009-11-19:
Tak til fru Liselott Blixt for at have rejst den her forespørgselsdebat.
Jeg synes, det er et utrolig vigtigt emne.
Nu har fru Liselott Blixt og jeg jo tidligere haft lejlighed til at tale om de her spørgsmål, og derfor vil jeg godt høre, om fru Liselott Blixt er åben i sit sind over for en idé om også i Danmark at gennemføre et sundhedscertifikat, sådan som man har gjort det i bl.a. Madrid og Rom, som betingelse for aktiviteter, hvor offentlige kroner indgår.
For der er jo ingen tvivl om, at der også er et offentligt ansvar for, hvad der sker på det her felt, og når sundhedsfaglige eksperter siger, at der er tale om et åbenlyst usundt sundhedsideal fremmet af modebranchen, så er det jo et signal, vi ikke bare kan sidde overhørig på vegne af de mange, mange unge piger, der bliver ledt ind i den falske verden, og dermed måske også bliver ledt til en sygdomsmæssig tilstand, der er dybt alvorlig.
Jeg vil høre, om fru Liselott Blixt på Dansk Folkepartis vegne vil signalere en åbenhed over for den slags ideer også i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-19:
Det sidste var jo næsten det mest interessante: Hvis der ikke sker noget i forbindelse med klimatopmødet, er der ikke brug for den her lovgivning.
Vil det så sige, at hr. Kim Andersen vil rulle den tilbage, hvis der ikke sker noget?
Det er da lidt interessant.
Det er i hvert fald noget af en indrømmelse af, at der i virkeligheden er tale om en særhastelovgivning i forbindelse med klimatopmødet.
Når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig, at hr. Kim Andersen ville prøve at forklare, hvorfor man egentlig vil hæve muligheden for administrative tilbageholdelser fra 6 timer til 12 timer.
Og det kunne også være interessant at vide, hvad der er det særlige liberale princip bag at bryde med hele traditionen i den liberale retsstat, som handler om, at man netop ikke bliver tilbageholdt, bare fordi politiet siger det, men bliver arresteret, fordi der er en mistanke, og så bliver man stillet for en dommer, og så er det domstolene, der træffer beslutningen.
Kim Andersen (V), 2009-11-19:
Jamen naturligvis skal vi da satse på en fredelig afvikling af klimatopmødet i København.
Selvfølgelig skal vi det.
Vi vil fred hertillands.
Men vi kan jo bare se til udlandet, med hensyn til hvad vi der har været vidner til.
Der har der været meget, meget alvorlige og tilspidsede situationer.
Jeg sidder ikke inde med en speciel viden, og jeg kan ikke sige, at der er brug for det her.
Får vi ikke de situationer her i Danmark, ja, så er der ikke brug for den her skærpede lovgivning, og så er det jo også problemfrit.
Men det er udmærket, at politi og anklagemyndighed har de her værktøjer at benytte sig af, hvis vi kommer i den situation.
Men jeg er sikker på, at muligheden for at benytte sig af disse skærpede paragraffer i sig selv har en præventiv effekt, som vil være gavnlig.
Orla Hav (S), 2009-11-19:
Tak for det.
Jeg bliver spurgt om, hvorfor vi har skiftet holdning til det her.
Vi synes, det er en glimrende idé at sikre børnene et sundt måltid mad i forbindelse med deres ophold i daginstitutioner, vi synes bare, at den måde, man vælger at gøre det på, er aldeles tudetosset.
Men regeringen og flertallet har forkludret tingene godt og grundigt med det resultat, at 90 pct. at landets forældre til børn i daginstitutioner står derude og protesterer og siger: Vi bryder os ikke om den her ordning.
Vi vil meget gerne have en ordning, som tilgodeser den dagligdag, børnene har, den dagligdag, som pædagogerne har, og den dagligdag, kommunerne har, og på den baggrund sikrer nogle frihedsrettigheder.
Det gør man ikke med det her forslag.
Og derfor kan vi ikke støtte andet end udsættelsen af det.
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-19:
Man må sige, at der virkelig har været en zigzagkurs fra Socialdemokraternes side.
Først, under førstebehandlingen, fremgik det, at man syntes, at det var fornuftigt at putte flere penge i det og udsætte det, men nu vil man heller ikke stemme for det.
Man har også sagt, at man gik ind for et gratis måltid mad i alle daginstitutioner, også vuggestuer.
Derefter går ordføreren så ud og siger, at man ønsker, at det skal være frivilligt, hvorefter han siger, at man ikke ønsker, det skal være frivilligt.
Og nu ønsker man at gå tilbage til den oprindelige model, hvor kommunerne selv kan beslutte det.
Det vil sige, at man ikke går ind for et gratis måltid mad i daginstitutionerne.
Orla Hav (S), 2009-11-19:
Det er en lidt underlig form for logik, som Venstres ordfører benytter sig af, nemlig at det, at man ville forsøge at gøre en ordning spiselig og acceptabel, skal udlægges, som om man har skiftet holdning.
Vi går efter at sikre børn et sundt måltid, men den måde, som flertallet i dag vil sikre det på, er aldeles uspiselig både for børnene, forældrene og pædagogerne – og for kommunerne.
Det eneste og i den her sammenhæng det vigtigste er, at man har sikret en indtægtskilde i form af nogle forældre, som i forvejen betaler en rigelig høj takst.
Humlen i, at vi er stærkt kritiske og havde håbet på, at regeringen ville komme til fornuft, er jo, at vi havde troet, at regeringen også ville være med til at finansiere sine egne gode forslag.
Det er jo det, forslaget falder på, og det er dybt ærgerligt.
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-19:
Havde Socialdemokraterne ønsket at sikre et sundt måltid mad i daginstitutionerne, havde ændringsforslaget jo ikke lydt på at afskaffe ordningen.
Så havde ændringsforslaget lydt på, hvordan de havde tænkt sig den.
Men det ønsker Socialdemokraterne ikke at sige; Socialdemokraterne ønsker at afskaffe ordningen.
Det må man bare tage til efterretning: Den velfærdsrettighed holder simpelt hen ikke.
Så hvor mange af velfærdsrettighederne holder?
Lovforslaget går ud på at sikre 400 mio. kr. ekstra til kommunerne for at sikre, at den her ordning bliver en succes, samt på at rykke ikrafttrædelsestidspunktet.
Så hvis man overhovedet synes, det er en god idé med et sundt måltid mad i daginstitutionerne, må man jo ligesom gå ind for det her lovforslag.
Men jeg kan jo se, at det gør Socialdemokraterne ikke, til trods for at det står i deres velfærdsrettigheder: et gratis sundt måltid mad i alle vuggestuer og børnehaver.
Men Socialdemokraterne mener det åbenbart ikke.
Det kan godt undre mig, og jeg gad vide, hvor mange af deres velfærdsrettigheder der så holder nu.
Man går tilbage til den ordning, der var før, hvor kommunalbestyrelsen selv kunne beslutte.
Samtidig med det fjerner man i øvrigt ikke det her med, at de ikke må hæve betalingen, så de kan stadig hæve betalingen og lade være med at give madordningen.
Samtidig med det må jeg jo sige, at ordføreren har taget fuldstændig fejl.
Altså, vi skriver jo helt klart, at det er et sundt måltid mad, og der er blevet sendt retningslinjer ud til kommunerne om, hvordan de skal gribe det her an, så vi sikrer, at det her er et sundt måltid mad.
Det er utrolig vigtigt, at børnene får et sundt måltid mad i daginstitutionerne – det synes vi i hvert fald.
Vi er så bare kede af, at det er noget, som oppositionen vælger at hoppe fra.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-11-19:
Ja, altså
For det andet vælger Venstres ordfører at læse SF's ændringsforslag, som fanden læser biblen, men det kan jo så være, at det er blevet en ny politisk folkesport.
SF's ændringsforslag går simpelt hen ud på at gøre den her ordning frivillig for kommunerne i en tid, hvor kommunerne er så økonomisk trængte, at de hverken har mulighed for at lave de anlæg eller servere den gode, sunde mad, som vi synes er nødvendig.
Skulle der være kommuner, der har råd til det her, skulle der være kommuner, som har så meget overskud i kassen, at de er i stand til at tilbyde et godt, sundt og nærende – gerne økologisk – måltid mad, så lad dem gøre det.
Men når kommunerne er under det økonomiske pres, som vi ser i dag, er den her lovgivning udelukkende med til at hæve forældrebetalingen for en ydelse, forældrene får – oven i købet med det her forslag for en ringere ydelse fremover.
Det er ærgerligt, at Venstres ordfører ikke har lyst til at svare på spørgsmålet.
Vi kan kun konstatere, at det der med at kradse penge ind er vigtigere end sund, god mad til vores børn.
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-19:
Jeg er da glad for, at ordføreren slog fast, at det, som ændringsforslaget går ud på, er at man vil fortsætte med at lade kommunalbestyrelserne bestemme, om daginstitutionerne skal servere et måltid mad.
For det er jo netop det, der også er tilfældet i dag.
Dermed ændrer man jo ikke på den ordning, der er, og man ønsker ikke et frokostmåltid midt på dagen i daginstitutionerne.
Vi har sikret, at det her skal være et sundt måltid mad, så den debat kan vi lige så godt lukke med det samme.
Vi sikrer et sundt måltid mad til alle børn i alle daginstitutioner.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Derfor vil jeg gerne høre, hvornår Venstre foreslår, at det samme skal indføres i Folketinget, sådan at den mad, vi har i Snapstinget, bliver erstattet af en stor stak madpakker i et køleskab, som man så kan gå og tage af.
For det må være Venstres holdning, at det ville være en meget bedre madordning, også for folketingsmedlemmer.
Hvornår kommer så forslaget om, at vi skal holde op med at give en milliard i tilskud til private virksomheders kantineordninger, som vi har i dag, og at disse kantiner i stedet skal erstattes af, at også de voksne rundtom i dette land skal have færdigsmurte vacuumpakkede madpakker leveret en gang om ugen?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-11-19:
Det, der er så interessant ved det oprindelige forslag, er jo, at der ikke står så meget som et lillebitte afsnit om, hvordan kvaliteten af den her mad skal være.
Der står ikke noget om sundhed; der står ikke noget om gode råvarer; der står ikke noget om krav til tilberedning; der står ikke noget om, hvordan man pædagogisk kan gøre brug af den her madordning, så det bliver i en pædagogisk god læringssituation, at børn og voksne tilbereder mad sammen i daginstitutionerne, og så man får duften af frisk og nytillavet mad.
Der står udelukkende noget om, hvordan man hæver forældrebetalingen for en ordning, som 80 pct. af vuggestueforældrene har i forvejen, og som de kan have udsigt til bliver forringet med den her lovgivning.
I SF er vi som sagt meget positive over for, at man har udskudt ikrafttrædelsestidspunktet, og såmænd også, at man har smidt flere penge i, men vi er meget, meget betænkelige ved, at loven overhovedet ikke siger noget om sundhed, om kvalitet, om tilberedning, om god, sund og nærende mad til vores børn.
Kan ordføreren svare på, hvorfor man ikke har skrevet så meget som et lille stykke om det i lovforslaget?
Orla Hav (S), 2009-11-19:
Det at sikre børn og unge et sundt måltid mad i forbindelse med deres hverdag er en rigtig god idé.
Regeringen og folketingsflertallet fastholder desværre deres skråsikkerhed om modellen for, hvordan en sådan ordning skal gennemføres.
Vi synes, at det er ærgerligt, at man misrøgter en chance for at sikre børn et godt måltid mad i forbindelse med deres dagligdag i institutionsverdenen, men den centralistiske model, som regeringen og flertallet har valgt at gennemføre ordningen efter, gør det altså umuligt at støtte den.
Man vælger at se bort fra forældrenes engagement i deres børns kost, man vælger at se bort fra den faglighed, der er til stede i kommunernes børneinstitutioner, og man vælger at se bort fra, at kommunerne kan forpligtes til at sikre kvalitet og leverance og samtidig finde deres egen måde at udmønte det på.
Vi har stillet en række spørgsmål til ministeren og V, K og O og er blevet afvist.
Man ønsker ikke i den pause, der vil opstå, ved at man støtter udsættelsen af forslaget, at tænke sig om og gøre den her ordning mere spiselig.
Vi er sammen med SF om et forslag om at give kommunerne mulighed for selv at vælge deres måde at udmønte ordningen på.
Vi bliver afvist.
Vi synes, det er ærgerligt, at et godt indfald får så skidt et udfald.
Derfor vil vi undlade at stemme i forbindelse med spørgsmålet om udsættelse, når den tid kommer.
Klaus Hækkerup (S), 2009-11-19:
Tak for det.
Der står i betænkningsbidraget, at Socialdemokratiet og SF vil redegøre for deres holdning til lovforslaget ved anden behandling.
Når vi skrev det i betænkningen, var det, fordi vi havde stillet et spørgsmål, som der ikke var kommet svar på, da der blev afgivet betænkning.
Svaret er fremkommet nu, og med forbehold for, at vi nu lige skal have nærlæst det en gang til, så ser det ud til, at vi kan medvirke til lovforslagets gennemførelse ved tredje behandling.
Derfor vil vi gerne have lovforslaget tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling, og det skulle der også være givet meddelelse om.
Jesper Petersen (SF), 2009-11-19:
Ja, det har været nødvendigt at få en række svar, og nu er vi ved at blive klogere på, hvordan forholdene er på det her lidt komplicerede område.
Vi mener fortsat, at det er vigtigt at få lukket det hul, som man også gør med den her lov.
Vi forventer nu at stemme for lovforslaget, men vil også støtte, at vi får det tilbage i udvalget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-19:
Det er jo ikke noget stort forslag.
Det drejer sig om 5 mio. kr., som nogle selskaber skal have i skattelettelse.
Det er jo småtterier for skatteministeren.
Derfor er det heller ikke noget, vi behøver at gå meget op i.
Jeg vil bare sige, hvad lovforslaget rent principielt drejer sig om.
Jo, det drejer sig om at fremme oppumpning af olie ude i Nordsøen.
Det er vi sådan set imod.
Vi synes, man skulle lade olien ligge.
Man skulle i hvert fald pumpe den meget langsomt op, i forhold til hvad man gør, i stedet for at udtømme den ressource så hurtigt som muligt, hvilket det her lovforslag er et udtryk for, om end i meget lille grad.
Noget andet er: Hvis den så skal pumpes op, støtter vi så, at det er private selskaber, der pumper den op?
Nej, det gør vi ikke.
Der skulle man i givet fald bruge DONG til at pumpe den op i stedet for at fremme, at private selskaber gør det.
Så det er to gode argumenter, og jeg vil sige, at det er nok til, at vi stemmer imod det her lovforslag.
Det her er en meget lille en, men den tæller selvfølgelig også med på nejsiden, så der er tre gode grunde til ikke at stemme for det her lovforslag.