runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Stockholm har jo en størrelse og kulturkreds – hvis vi kan sige sådan – som ligner bl.a. København, og deroppe er det faktisk med et borgerligt flertal vedtaget med et positivt resultat.
Gør det ikke indtryk på ministeren?
Det bør det også gøre.
Men jeg synes ikke, at fordi Sverige foretager sig noget, er vi nødt til at kopiere det.
Jeg mener personligt ikke at det er godt.
En anden ting, der er kommet frem siden sidst, vi snakkede om det, er, at når man ser på London, som er det andet sted, hvor det her kører i stor skala, har transporterhvervet fra start af meldt ud – ikke fra start af, fra start af meldte de negativt ud, men efterfølgende har de meldt ud – at det faktisk var en god idé, fordi de sparer tid ved, at fremkommeligheden er blevet større.
Men erhvervslivet inde i byen havde problemer med en tilbagegang, og den tilbagegang er nu også vendt, så også erhvervslivet inden for Londonringen har fået en positiv påvirkning.
Det må også, forestillede jeg mig, påvirke ministeren i positiv retning for det her forslag.
Jeg tror, at det var 70-75 kr., hr. Hedeboe sagde, og jeg tror, hr. Hedeboe vil medgive mig, at det er mange penge.
Det er ganske mange penge, og det er de samme penge, om man har mange penge til rådighed, eller om man ikke har.
Så det giver en klar uretfærdighed.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg glæder mig virkelig over, at tonerne fra Socialdemokratiet er blevet meget mildere siden sidste gang, vi havde debatten.
Det viser jo også, at tiden er gået og forslaget er blevet mere relevant.
Ordføreren, hr. Klaus Hækkerup, snakker om, at hvis indtægten fra betalingen af bompenge kan bruges uden for byen, er det mere positivt.
Betyder det, at hvis vi går ind i nogle aftaler om at fortolke forslaget sådan, så vil Socialdemokratiet være positive, hvis vi altså kan bruge det provenu længere uden for byen?
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Jeg er glad for, at SF roser os for, at vi har vist en blidere holdning.
Jeg vil også gerne rose SF.
Men det, der er hovedproblemet i det her, er, at mens vi år efter år behandler et beslutnings forslag, der ikke vinder flertal i Folketinget, er den nye teknik omkring roadpricing, den nye teknik, der udvikles med satellitbaseret vejledning og overvågning og opkrævning, under udvikling i hele Europa.
Det spørgsmål, som SF da også må stille sig selv, er, hvor længe man kan blive ved med at basere sig på et system, og om man ønsker et system, der ikke passer ind i det almindelige europæiske system.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg er glad for, at hr. Klaus Hækkerup går ind for roadpricing, for det gør vi også, og det er derfor, det er taget med i forslaget.
Men det er et spørgsmål, hvordan den tidsramme, som man kan se frem til for roadpricing, er.
Hvis vi nu siger, at den er som i Holland, hvor man har vedtaget noget, så snakker man der om 10 år fra nu af.
Hvis vi snakker om en 10-års-periode, hvordan vil hr. Klaus Hækkerup så vurdere indførelsen af bompenge i den mellemliggende periode – for at man gør noget?
Er det ikke en rimelig tidsramme, eller hvordan skal tidsrammen være?
Skal det være 6 år, skal det være 12 år, skal det være 15 år?
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Det kan jeg ikke give noget præcist bud på.
Jeg har set en beregning fra DTU, tror jeg det er, der siger, at hvis det er over en 30-årig periode, er der god økonomi i det, og så kunne det være sådan.
Men hvis man inden for den periode indfører roadpricing, og det håber jeg bestemt på at man gør, bliver økonomien dårligere og dårligere, jo tidligere man indfører et system med roadpricing.
Roadpricing overvejes i en række europæiske lande.
Så mit svar vil være, at vi vil se på de konkrete beregninger i en konkret sag, inden vi lægger os fast på et præcist åremål, hvad man sagligt set efter min mening ikke kan gøre i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Jeg tror ikke, at jeg er den eneste i Folketingssalen, der føler sådan et vist deja-vu i dag, altså, at vi har oplevet tingene før.
SF kommer jo hvert år med sit beslutningsforslag, og det er vi nogle der takker for, og hvert år siger Socialdemokraterne nej, fordi de hellere vil have roadpricing på landsplan.
Men der er jo en forskel, nemlig at den socialdemokratiske ordfører her siger, at Socialdemokraterne nu selv vil komme med et forslag om roadpricing.
Det kommer jo, og det får vi lejlighed til at behandle, men jeg bliver alligevel utrolig nysgerrig efter at vide, om det er roadpricing også for personbiler, eller om det kun er for lastbiler, som det tidligere har været fremme.
For hvis det kun er for lastbiler, kan det jo ikke være et argument for at afvise det her forslag.
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Det forslag, vi fremsætter, om indførelse af roadpricing er i første omgang for lastbiler.
Hvorfor er det det?
Det er også, fordi vi gerne vil se erfaringerne fra, hvordan det virker i praksis, inden vi tager beslutning om, hvorvidt det også skal gælde for personbiler eller ej.
Hvorfor har det så relevans for det her?
Fordi det her forslag om en bomring gælder for al transport ind i byen – formoder jeg da.
Der er vel ingen idé i, at man skal slippe de meget forurenende og meget tunge lastbiler ind i de centrale dele af København og Århus og så holde de lidt forurenende og de meget lette personbiler ude – dem, som slider meget lidt på vejene.
Og så vil jeg godt sige til hr. Martin Lidegaard, som, forstår jeg godt, glæder sig til at se vores forslag, at det er afleveret til Folketingets Administration, og jeg formoder faktisk, at det er på vej igennem systemet, om jeg så må sige.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-06:
Jeg har desværre også en svær og sær fornemmelse af, at forventningens glæde i lige præcis det her tilfælde er den største.
Det er ikke, fordi vi ikke er enige med Socialdemokraterne i, at der skal indføres roadpricing eller kørselsafgifter for lastbiler; det er vi fuldstændig enige i.
Men det er bare en ufattelig dårlig undskyldning for at stemme imod det forslag i dag, for der er sket én ting, siden vi stod her sidst: Køerne og ventetiden på de københavnske indfaldsveje er blevet endnu længere – og det gælder fortsat hvert eneste år.
Jeg tror heller ikke, vi kan gøre det før, hvis jeg skal være helt ærlig.
Spørgsmålet er: Skal hele Københavnsregionen sejle sin egen sø, indtil andre har fundet ud af teknologien og gennemført det?
Det mener vi ikke.
Vi mener faktisk, det er fair at gøre det nu.
Og så er jeg i øvrigt enig i, at pengene skal gå til hele regionen, og at der skal laves ordentlig kollektiv trafik for pengene osv.
Jeg er helt enig med hr. Klaus Hækkerup.
Men er det ikke en lidt for behagelig sovepude at sige: Vi venter, til den helt store løsning kommer om 10, 20, 30 år?
Klaus Hækkerup (S), 2007-02-06:
Han siger, vi skal vente 10 år, indtil andre har fundet ud af systemet.
Af et svar, som transport- og energiministeren har været så venlig at afgive til Trafikudvalget, fremgår det jo, at man allerede er i udbud i Tjekkiet med et system.
Man har endda spurgt flere tilbudsgivere om, hvad det ville koste at indføre roadpricing i Tjekkiet.
Og når Tjekkiet kan, hvorfor kan vi så ikke i Danmark?
Behøver vi virkelig at sidde og vente 10 år på, at Tjekkiet ligesom Tyskland, ligesom Schweiz, ligesom Østrig har draget nogle erfaringer, inden vi tager stilling?
Kan vi ikke bare udnytte de erfaringer, der ligger for øjeblikket, og så basere os på det?
Per Clausen (EL), 2007-02-06:
Det undrer mig lidt, hvorfor regeringen ikke benytter sig af den mulighed, når der nu er kommet den her indstilling fra Ungdomsparlamentet, til at afskaffe et forbud mod gruppeeksamen i uddannelsessystemet, når man nu har kunnet konstatere, at de studerende har protesteret imod det, lærerne har protesteret imod det, og institutionerne har protesteret imod det.
Altså, alle de, der har med det at gøre til daglig, har protesteret imod det, for de siger, at det er et handicap, at man ikke kan tilrettelægge eksamensformerne sådan, at de svarer til uddannelsesforløbet.
Vi ved også, at der er masser af virksomheder, som klart har givet udtryk for, at de ikke begriber det her forbud mod gruppeeksamen.
Så hvad er grunden til, at regeringen fastholder det her synspunkt?
Oven i købet kunne Mandag Morgen i mandags – sjovt nok – afsløre, at det også er i modstrid med Venstres egne vælgere.
Hvad er grunden til, man så stædigt holder fast i det her absurde synspunkt om, at der ingen sammenhæng må være mellem eksamensform og uddannelsesform?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg kan supplere med at sige, at begge store partier i Danmark har et problem lokalt kontra centralt for deres ledende borgmesterkandidater.
Det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg forstod på hr. Kristian Pihl Lorentzen, at han var optaget af det sociale aspekt i det her forslag, og at det var synd for de mindrebemidlede.
Hvis nu hr. Kristian Pihl Lorentzen tænker forslaget lidt frem og ser en rigtig godt udbygget kollektiv trafik, som er billigere at bruge end biltrafik – det skal vi jo sørge for, det hører med – så kommer det her til at ramme dem, som vil dyrke den bekvemmelighed at køre i en nu hurtigere bytrafik, men de skal altså betale for det.
Så er det socialt balanceret.
Hvis det bliver den model, kan hr. Kristian Pihl Lorentzen så gå ind for den i overensstemmelse med sine borgmesterkandidater i de store byer?
Rasmus Prehn (S), 2007-02-06:
Forleden kunne man i det britiske dagblad The Guardian læse, at en tænketank, der hedder American Enterprise Institute, og som er finansieret af den amerikanske oliekoncern ExxonMobil, har udloddet en dusør til forskere, der vil beklikke det forskningsresultat, der ligger i den FN-klimarapport, som netop er blevet offentliggjort.
Er det sådan, at den danske videnskabsminister har noget overblik over, om også danske forskere er blevet kontaktet med hensyn til at få bestikkelse for at sige noget andet end det, der står i FN’s klimarapport?
Helge Sander (V), 2007-02-06:
Men det er ikke noget, jeg overhovedet har hørt gengivet i det danske forskningsmiljø, og jeg vil da også sige, at hvis det er korrekt, som det er beskrevet i den danske udgave af den engelske artikel, ville jeg tro, at man ville komme galt af sted med at fremstille det på den måde – i forhold til de danske forskere i hvert fald.
Men jeg må sige, at jeg ikke har hørt om noget som helst dansk eksempel i den retning.
Nu tror jeg, det ville være uklogt, hvis jeg begyndte at lave en bedømmelse på grundlag af den fremstilling, der kommer her, for så detaljeret et kendskab har jeg overhovedet ikke til det.
Så det vil jeg slet ikke indlade mig på.
Men jeg kan bekræfte, at jeg ikke har hørt danske eksempler svarende til dem, som er gengivet i England.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-06:
Det glæder mig, at videnskabsministeren ikke kender til eksempler.
Det kan selvfølgelig være udtryk for, at der ikke er nogen.
Men er det sådan, at videnskabsministeren på foranledning af den her historie vil prøve at få undersøgt, om der rent faktisk er situationer, hvor danske forskere har fået et tilbud – eller måske endda har taget imod det – om at bidrage til kritikken?
Helge Sander (V), 2007-02-06:
Hvis hr. Rasmus Prehn spørger helt generelt, om der i de danske forskningsmiljøer har fundet noget sted i retning af det, som hr. Rasmus Prehn har gengivet her i dag, så ved jeg ikke rigtig, hvor jeg skal starte og slutte.
Det forekommer mig at være en temmelig omfattende undersøgelse.
For så vidt angår Institut for Miljøvurdering, var det selvfølgelig forholdsvis let at spørge, om der var nogen der, som kendte til det.
Men jeg vil gerne gentage, hvad jeg allerede sagde i min anden besvarelse, at jeg ikke tror, man ville komme godt af sted med at give et sådant tilbud.
Jeg tror også, at det lynhurtigt ville komme i de danske avisers overskrifter, for det er så udansk, at jeg ikke kan forestille mig, at det ville vinde gehør i noget som helst forskningsmiljø.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-06:
Vi hører ministeren give udtryk for, at det er udanske metoder.
Det kan jeg kun give ministeren ret i.
Men det er jo også på grænsen til korruption og bestikkelse, og det er derfor, jeg gerne vil have, at ministeren noget kraftigere tager afstand fra de her metoder.
Helge Sander (V), 2007-02-06:
Hr. Rasmus Prehn må forstå, at på grundlag af en meget kortfattet dansk gengivelse og et ordvalg fra hr. Rasmus Prehn her i salen i dag, som jeg ikke går ud fra er et direkte citat eller direkte fra den opgave, som er blevet stillet, vil det måske være lidt letsindigt at begynde at tale om korruption og bestikkelse, og derfor vil jeg afholde mig fra det.
For så vidt angår en undersøgelse må jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg ikke lige ved, hvordan jeg skulle gå i gang med sådan en undersøgelse.
Når vi tænker på, hvor mange hundrede forskere der er i Danmark i mange, mange forskellige miljøer, synes jeg, det ville forekomme noget uoverskueligt.
Det er jeg helt tryg ved.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 78
Per Clausen (EL), 2007-02-06:
Der skete jo det i går, at statsministeren deltog i en spørgetime hernede i salen, som var både inspirerende og konstruktiv ifølge statsministeren.
Det betyder, at Ungdomsparlamentet måske har nemmere ved at trænge igennem til regeringen, end oppositionen har her i salen.
Det synes jeg, man skal benytte sig af, og jeg vil bare spørge videnskabsministeren i forbindelse med, at Ungdomsparlamentet i går vedtog, at der igen skulle være mulighed for gruppeeksamen, om han tror, at den indstilling kunne påvirke regeringen til at genoverveje, om det var en rigtig beslutning, man traf i sin tid, da man forbød gruppeeksamen.
Helge Sander (V), 2007-02-06:
Jeg kan kun bekræfte hr. Per Clausens indledning, at vi var nogle stykker, der i går havde fornøjelsen af at deltage i dele af Ungdomsparlamentet, som igen forekom at være en ganske solid succes.
Det er dog ikke ensbetydende med, at jeg vil give beslutninger, der blev truffet af Ungdomsparlamentet, en tilsvarende positiv karakter, for hvad angår gruppeeksamen er min holdning uændret.
Jeg mener, at det var en rigtig beslutning, vi traf, fordi vi jo ikke ser ret mange grupper, der bliver samlet ansat hverken på et offentligt kontor eller i en virksomhed, og derfor må det være rigtigt, at man får en individuel vurdering af den enkelte studerende, når vedkommende forlader universitetet.
Per Clausen (EL), 2007-02-06:
Det er da ærgerligt, for jeg troede, vi var kommet til, at ministeren og regeringen i hvert fald i forhold til Ungdomsparlamentet gerne ville være lidt dialogorienteret.
Jeg vil spørge ministeren, om det stadig intet indtryk gør på ministeren, at universiteterne siger, at det er en dårlig idé at afskaffe gruppeeksamen, fordi de gerne vil have eksamener, som afspejler den måde, undervisningen foregår på.
De studerende har sagt, at de synes, det er en dårlig idé.
Nu kommer Ungdomsparlamentet og siger, det er en dårlig idé.
Her insisterer regeringen altså på at gennemføre noget, på trods af at alle, som det her direkte vedrører, siger, at det er en usædvanlig dårlig idé.
Synes ministeren ikke, at det her ville være et godt eksempel på, at regeringen ønsker dialog og ønsker at give universiteterne frihed, hvis man ændrer den beslutning?
Helge Sander (V), 2007-02-06:
Jeg synes ikke, hr. Per Clausen kan beskylde regeringen for ikke at have indgået i dialog om gruppeeksamen.
Jeg synes da, at vi havde en meget indgående og også forholdsvis langstrakt debat om gruppeeksamen, så det er i hvert fald blevet debatteret.
Jeg synes, det er vigtigt at sige til hr. Per Clausen og også til alle andre, at det nogle gange bliver fremstillet, som om regeringen ikke bryder sig om gruppearbejde.
Det er ikke tilfældet.
Vi synes, at det er helt naturligt, at man på universiteterne har gruppearbejde, fordi det er noget, der bliver anvendt ude i virksomhederne og i den offentlige sektor, så selvfølgelig skal vi have gruppearbejde.
Men jeg synes stadig væk, at det er en rimelig udgang på det hele, at man så tester den enkelte individuelt, således at man virkelig får en karakter, som svarer præcis til det, som den enkelte studerende formår.
Det synes jeg stadig væk er en god idé, og det mener jeg også at der er en udbredt erkendelse af.
Det gør vi, og det synes vi er helt naturligt også i Aalborg, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2007-02-06:
Det er sjovt, at ministeren siger, at stridsspørgsmålet er, hvorvidt den enkelte skal bedømmes individuelt.
Det er det jo ikke.
Det er ikke det, der er stridsspørgsmålet.
Det er så sket i en gruppesammenhæng.
Præcis som det jo sker, når man er på en arbejdsplads og er med i en projektaktivitet, så bedømmes ens indsats ud fra det, man yder i forhold til projektet, altså i fællesskab.
Det er ministeren, der vil fjerne eksamensformen fra den virkelighed, der findes uden for uddannelsesstederne, og han vil også fjerne den fra den virkelighed, der foregår på uddannelsesstederne.
Hvad er grunden til, at man ikke må afspejle den måde, undervisningen foregår på, også i eksamensformen, når det svarer nøje til den måde, der også arbejdes på i moderne virksomheder?
Helge Sander (V), 2007-02-06:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at hvis det var således, at en gruppe på f.eks. fem fra Aalborg Universitet alle blev ansat i en nordjysk virksomhed efterfølgende og skulle fortsætte i den samme gruppe, så kunne jeg se, der var ræson i den fremstilling, som hr. Per Clausen giver af gruppeeksamen.
Det synes jeg er både logisk og meget, meget naturligt.
Som sagt har det ikke spor at gøre med, at vi ikke synes, at det er naturligt, at man arbejder i grupper på universiteterne, og også konstaterer, at man selvfølgelig også gør det ude på arbejdspladserne efterfølgende.
Men det er jo en helt anden snak.
Jeg vil gerne have lov til at sige til hr. Per Clausen, at med hensyn til den utilfredshed, som hr. Per Clausen måske refererer til blandt virksomhederne, ved jeg i hvert fald, at rigtig mange og også den store gruppe af virksomheder, som var på banen på et tidligt tidspunkt, havde indtrykket af, at vi ville afskaffe gruppearbejdet på universiteterne, og det er derfor, jeg gør så meget ud af at understrege forskellen på meget gerne at sige o.k. til gruppearbejde, men nej til gruppeeksamen, for det har der virkelig været en misopfattelse af.
Så fremstiller hr. Per Clausen det igen og igen, som om alle er imod, at vi afskaffer gruppeeksamen, både de studerende og professorerne og universiteterne og erhvervslivet, og det er ikke rigtigt.
Det er jo ikke rigtigt.
Der er mange, som er vældig begejstrede for det, og nogle synes sågar, det er en fordel, fordi man bliver presset ind i nogle grupper, selv om ikke man ønsker det.
Det er der jo en række studerende, der har fremført.
En af censorerne ringede til mig, mens debatten var på sit højeste, og fortalte, at han skulle eksaminere op til otte-ni stykker på en gang.
Det er jo ikke individuel eksamination, som hr. Per Clausen forsøger at fremstille det.
Derfor er jeg meget tilfreds med den afgørelse, vi har truffet, og jeg er også helt sikker på, at det kommer til at fungere vældig fint ude på universiteterne, efterhånden som det nu bliver dagligdag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-06:
Alle, der har en forskertitel, og som vil stå frem og beklikke resultatet, er på forhånd sikret 10.000 dollar, altså 57.000 danske kroner, i honorar.
Det må da være bestikkelse.
Kan videnskabsministeren ikke bekræfte det?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-06:
Jeg skal lige forstå, at jeg faktisk har hørt rigtigt.
Jeg forstår på hr. Walter Christophersen, at problemet med trængsel på indfaldsvejene til byerne skal løses ved at lave flere parkeringspladser og så åbne Rantzausgade for Københavns vedkommende.
Men mener hr. Walter Christophersen helt ærligt, at problemet med trængsel på indfaldsvejene til København kan klares ved at bygge flere parkeringspladser inde i byen?
Var det rigtigt forstået?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-02-06:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at jeg hørte fru Henriette Kjær være en meget varm fortaler
for det frie valg.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at spørge: Hvis det er sådan, at det frie valg fører til, at andre mennesker bliver skadet på deres helbred på grund af den massive forurening, som jo er en følge af den massive biltrafik i bl.a. København og Århus,
mener fru Henriette Kjær så, at det frie valg bør være et valg, når det indebærer, at andre mennesker bliver skadet på deres helbred?
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Jamen det gør vi jo på en lang række områder i dag, og det ville blive et meget, meget trist samfund at leve i, hvis vi skulle forbyde alt, hvad der var forurenende eller usundt.
Vi skulle forbyde brændeovne; vi skulle forbyde al bilisme, indtil der kom noget mere miljøvenligt, end vi har nu; vi skulle forbyde transport med lastbil; vi skulle give folk madrationer, så de fik de rette fødevarer hver eneste dag, så de undgik for fede fødevarer og alt det her.
Det er klart, at sådan et samfund tror jeg ikke der er nogen af os, der ønsker, og så er der forskellige virkemidler, vi kan bruge for at lede borgernes valg hen i en bestemt retning, og det er så det, vi prøver at gøre herindefra.
Der har vi forskellige nuancer på det, og jeg mener altså ikke, en afgift ville være det rette i den her forbindelse.
Jeg mener, der er andre veje at gå.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-02-06:
Nu går det her forslag jo ikke ud på at forbyde bilisme.
Det går ud på at kunne begrænse, det går ud på den mest effektive form for begrænsning af biltrafikken i København og Århus for at være helt præcis.
Den indfaldsvinkel, fru Henriette Kjær har, undrer mig lidt.
Vi er jo netop i gang med at vedtage en lovgivning om rygning, som jo i princippet drejer sig om fuldstændig det samme spørgsmål.
Altså, lige så vel som vi vil beskytte folk mod passiv rygning, mener jeg, at det da også må være på sin plads at beskytte folk mod, hvad man kunne kalde passiv bilisme.
Er fru Henriette Kjær ikke enig i det?
Og hvad er alternativerne for københavnerne og århusianerne i dag til det her forslag?
Henriette Kjær (KF), 2007-02-06:
Jamen den argumentation hænger jo slet, slet ikke sammen.
Altså, det, man siger her, er jo det samme som at sætte prisen på en pakke cigaretter op til 200 kr. og så sige, at de rygere, der har råd til at betale det, gerne må ryge.
For det er jo det, vi siger her: De, der har råd til at køre ind og betale betalingsafgiften, må godt køre ind.
Det er jo det, det her forslag går ud på.
Og vedrørende dem i Odense er det synd for dem, at de bliver udsat for de udledninger, der kommer fra bilerne.
Så det hænger slet ikke sammen.
Vi er altså alle sammen enige om, at vi skal prøve at begrænse privatbilismen.
Jeg mener, at vi skal prøve at gøre det med positive virkemidler, og SF og Enhedslisten mener, at vi skal gøre det med mere pisk.
Og det er så den debat, vi har nu.
Men den argumentation, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr kommer med, kan jeg ikke bruge til noget.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-06:
Når vi taler om betalingsring omkring København og Århus, har ordføreren så ikke en gang imellem tænkt på, at man faktisk for forholdsvis små penge – i gåseøjne – kunne forholde sig til at løse trængselsproblematikkerne i og omkring hovedstadsområdet f.eks. ved at udbygge KøgeKøbenhavn, Hillerød-København med overhalingsspor på det eksisterende S-togs-net og samtidig tænke en letbane ind fra Lyngby til Ishøj?
Jeg mener, at vi, når vi taler om de her betalingsringe, som jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører heller ikke er partiets kop te, skal se fremad og se på implementering af roadpricingssystemet.
Mener Det Radikale Venstre så ikke, at det kunne være et kærkomment tiltag, således at man skød betalingsringen ud, implementerede overhalingssporene HillerødKøbenhavn, Køge-København og så fik sat en VVM-undersøgelse og et projekt i gang fra Lyngby til Ishøj?
Mener Det Radikale Venstre ikke, at det virkelig på kort sigt vil neddrosle trængselsproblematikkerne lige omkring København?