runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2014-08-27:
Tak til udenrigsministeren for besvarelsen.
Jeg vil godt følge lidt i samme fodspor, som hr. Søren Espersen startede på.
Jeg anerkender fuldt ud, at en handlingsplan typisk er noget, som mange dele af regeringen er med til, og at udenrigsministeren jo ikke kan stå og i detaljer redegøre for, hvad andre ministre har af forslag.
Men noget af det, man i hvert fald diskuterer blandt EU's udenrigsministre, er jo EU's terrorliste.
Noget af det, som Det Konservative Folkeparti foreslog fra talerstolen lige før, var jo, at vi sikrer os, at alle de oprørsgrupper, der er i Syrien, og som er ekstremistiske, kommer på EU's terrorliste.
Derfor vil jeg gerne spørge udenrigsministeren ind til, om udenrigsministeren kan redegøre for, hvor langt man er med at få sat nogle af de grupper på terrorlisten.
Det betyder jo, at man kan retsforfølge også unge mænd fra Danmark, der rejser derned – ikke kun hvis de begår mord, men faktisk bare hvis de på Facebook siger, at de rejser derned, hvad mange af dem jo gør.
Det er dybt provokerende, at de fortæller, at de skal ned til ISIL og kæmpe med dem.
Så jeg vil høre, hvor langt man egentlig er med at få sat de grupper på EU's terrorliste.
Martin Lidegaard (RV), 2014-08-27:
Vi tror og håber, at vi kan præsentere vores handlingsplan i september måned.
Jeg vil nok også i dette spørgsmål formulere mig anderledes end hr. Søren Espersen.
Det er mål nummer et til at få stoppet tilgangen til ISIL.
Mit mål nummer to er, at de mennesker, der er dernede, vælger at stoppe deres kamp i det hele taget og vælger at komme tilbage.
Derfor må det vigtigste jo være at stoppe deres bidrag til ISIL.
Søren Espersen (DF), 2014-08-27:
Altså, målet for mig er, at de ikke kommer hjem til Danmark igen, men at de bliver væk.
Det er mit mål.
Jeg vil da også være ked af det, hvis de rejser til London eller Oslo eller Berlin, men mit primære mål som dansk parlamentariker er altså at sørge for, at vi ikke har de mennesker i vores land, og at vi skal tage deres statsborgerskab fra dem.
Det er mit mål.
Vi venter altså på en handlingsplan – og jeg har stor forståelse for, at det ikke er udenrigsministerens ressort, det er i høj grad justitsministerens – men så må jeg spørge: Hvornår kommer den plan?
Personligt vil jeg så spørge udenrigsministeren: Ønsker han de folk hjem til Danmark igen, eller ønsker han dem hen, hvor peberet gror?
Nicolai Wammen (S), 2014-08-27:
Jeg vil også gerne understrege, at det ikke må betragtes som en ufarlig mission.
Vores transportfly skal udføre opgaver i en konfliktzone, hvor der er risiko for vores soldater, og også derfor er det vigtigt, at vi står sammen om udsendelsen.
Og jeg håber ligesom andre i dag, at det vil være et enigt Folketing, der i eftermiddag giver grønt lys for, at flyet kan sendes af sted.
Danmark har som bekendt modtaget en anmodning om et bidrag bestående af et C-130-transportfly og et mindre logistikhold til operationen i Irak.
Forsvaret har kapaciteten til at stille det efterspurgte C-130-transportfly og et mindre logistikhold til rådighed i perioder af op til ca. 14 dage ad gangen.
Hertil kommer bl.a. forbindelsesofficerer i relevante hovedkvarterer, og der kan også blive behov for, at bidraget indeholder et mindre antal sikringsfolk til varetagelse af sikkerheden snævert omkring flyet.
For Danmarks vedkommende er der tale om transportopgaver til støtte for en amerikansk ledet operation i Irak.
Disse inkluderer som udgangspunkt transport af personel, våben, ammunition, materiel og forsyninger til de irakiske og kurdiske styrker og til øvrige samarbejdspartnere.
Såvel transportflyet som logistikholdet er i højt beredskab, og de er helt klar til at løse opgaven, så snart Folketinget har vedtaget beslutningsforslaget og planlægningen er færdig.
Jeg er meget tilfreds med, at forsvaret endnu en gang kan bidrage til, at Danmark kan tage ansvar, når der er brug for det på verdensscenen, og det må man i allerhøjeste grad sige er tilfældet i denne sag, hvor vi har set et uhørt eksempel på manglende respekt for menneskeliv og også en kynisme, som man troede hørte et andet århundrede til.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-08-27:
Det er bare en lille ting.
Det sidste er rigtigt, nemlig at vi igen gør en stor indsats internationalt, og så vil jeg høre forsvarsministeren: Var det ikke noget, han kunne bruge som argument, når nu der på NATO-topmødet kommer et pres for, at vi skal levere mere, at der skal flere penge til forsvaret, og at vi er nødt til at sætte forsvarsudgifterne op, altså bruge det her som argument for, at selv om vi har det nuværende forsvarsbudget og der faktisk er skåret ned, er vi i stand til at præstere ganske meget?
Nicolai Wammen (S), 2014-08-27:
Jeg vil meget gerne benytte lejligheden til at udtrykke stor tak til Folketinget for, at samtlige partier kan bakke op om udsendelsen af ikke alene fly, men også de 55 fra forsvaret, som vil deltage på Danmarks vegne.
Det er ikke nogen risikofri mission, vi sender dem ud på, og derfor er det også meget vigtigt, at de har hele Folketingets opbakning til det arbejde, der nu ligger forude.
Det er samtidig også en god lejlighed til at gøre opmærksom på, at der allerede i dag er folk fra Danmark, der gør et stort stykke arbejde i forhold til Nordirak.
Allerede i sidste uge tog den første ekspert fra Beredskabsstyrelsen til Erbil i Nordirak, og der er også andre folk på vej.
Dermed er det en bred dansk indsats, der bliver leveret, både i forhold til det, forsvaret kan bidrage med, men også i forhold til det, Beredskabsstyrelsen kan stille med.
Med de ord vil jeg sige, at den opbakning, der er i det her Folketing, er vigtig, og at når vi om et øjeblik trykker på de grønne knapper, ja, så er flyet klar til afgang, i det øjeblik det får den opgave, det skal løse.
Martin Lidegaard (RV), 2014-08-27:
I går morges havde jeg lejlighed til at tale med min irakiske kollega over telefonen.
Han er som udenrigsminister i Irak netop vendt tilbage, efter at have trukket sig i 2 måneder i protest mod den tidligere irakiske regering, og er den ledende forhandler for den kurdiske delegation, der er ved at forhandle et nyt regeringsgrundlag i Irak.
Han forsikrede også om, at man i Irak er på vej til at lave den regering, som vi har bedt om, og som jeg tror er forudsætningen for, at vi kan håbe på en fredelig fremtid for det irakiske folk; en regering, der både bliver en regering for sunnier, shiaer og kurdere.
Jeg nævner det, fordi vi alle sammen ved, hvor forfærdelig situationen er i Irak, fordi vi ved, at det ikke er overstået med det her bidrag, men også fordi det er vigtigt for os alle sammen at vide, at det gør en forskel.
Derfor vil jeg gerne kvittere for det meget seriøse og gode samarbejde, som alle Folketingets partier har bidraget med ved det her beslutningsforslag.
Jeg er glad for og stolt over, at det et fuldstændig enigt Folketing, der kan sende det her afsted.
Det betyder noget for de 55 soldater, som vi sender afsted med vores fly, og det betyder noget for det politiske signal, som vi sender til Irak og til resten af verden, at det er et enigt Folketing, der står bag.
Tak for det.
Nicolai Wammen (S), 2014-08-27:
Og Danmark ligger helt i top sammen med USA, når det gælder evnen og viljen til at bruge vores materiel og dygtige soldater i konkrete sammenhænge.
Eller man kan sige det på en anden måde: Det er ikke alene et spørgsmål om, hvor meget man har stående i garagen, men også, om man er parat til at tage det i brug.
Martin Lidegaard (RV), 2014-08-27:
Som sagt vil jeg egentlig nødig ind i en meget konkret debat om, hvad regeringens handlingsplan kommer til at indeholde, dels fordi den ikke er færdig, dels fordi det ikke er mit område.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at det at fratage de folk, der er dernede nu, deres statsborgerskab, jo ikke i sig selv er noget, der forhindrer andre i at tage derned.
Det er bare, så vi lige får skilt målene fra midlerne her.
Jeg ønsker ikke her at stå og hverken give et tilsagn eller frasagn, om jeg så må sige, til forskellige virkemidler, for den tid kommer, når vi har lavet en samlet indstilling.
Men det er ikke sådan helt hen i vejret, synes jeg, at man lidt overvejer, hvad andre lande gør og har brugt af metoder, for formålet er jo, at de her mennesker helst ikke skal tage nogen steder hen, om jeg så må sige, men gerne skulle stoppe deres krig og komme tilbage og blive almindelige mennesker.
Søren Espersen (DF), 2014-08-27:
Jeg spørger om de folk, der er der, og som vender hjem.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke bare kan sige – i stedet for som udenrigsministeren så gør, nemlig at det her skal ses som en stor samlet indsats, måske med andre lande, hvor man skal se på, hvad de gør, og sådan noget – at Danmark for en gangs skyld skal tage et eget ansvar for egne statsborgere og sige, at det her altså er vores problem.
Hvorfor kan Norge og Storbritannien melde ud, som de gør – uden alle de her falbelader om, at nu skal vi lave en samlet indsats, og vi skal snakke med alle mulige?
De har besluttet sig i Norge, og de har besluttet sig i Storbritannien.
De vil tage statsborgerskabet fra de folk.
Hvorfor kan Danmark ikke gøre det samme?
Hvorfor er der hele tiden de der lange forklaringer og alle mulige ting, der skal ordnes først, og nu må vi se, og der kommer en kommission, og vi skal snakke med nogle?
Gør dog noget nu!
Det er det, jeg opfordrer til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-08-27:
Det er jo ikke et holdningsspørgsmål, om vi er enige i det.
Det er et faktum, at det er en amerikanskledet operation.
Der er ingen tvivl om, at vi i Enhedslisten helst så, at det var FN, der ledte an i det her spørgsmål, at det var FN, der tog teten.
Vi opfordrede regeringen til at få FN ind over.
Vi er glade for, at det, der sker nu, er i tråd med folkeretten, og vi ønsker at støtte kampen mod ISIL.
Forsvaret af civilbefolkningen, minoriteter og kvinders rettigheder i Irak og Nordirak sker lige nu i samarbejde med amerikanerne, og det er vi glade for, men det er også klart, at vi selvfølgelig er kraftigt imod, at amerikanerne har forsynet israelerne med bomber, mens de har bombet uskyldige civile i Mellemøsten, og vi vil være kraftigt imod det, hvis amerikanerne allierer sig med Assad, den brutale diktator, for at bekæmpe ISIL.
Så der er ingen tvivl om, at Enhedslisten selvfølgelig er kritiske over for amerikanerne, men at vi i det her tilfælde erkender, at vi har en fælles interesse i at hjælpe kurderne.
Derfor er vi positive over for at bidrage til, at de får våben, så de kan forsvare sig og matche ISIL.
Søren Espersen (DF), 2014-08-27:
Enhedslistens ordfører brugte meget energi på ligesom at afsværge sig amerikanerne.
Det kan jeg godt forstå med den historie, Enhedslisten har.
Zenia Stampe (RV), 2014-08-27:
Tak for det.
Jamen jeg havde glemt, at Venstre var det største parti, så jeg var helt ærgerlig over, at det var dem, der startede i dag, og nu var SF på vej foran mig, så vi har været længe på sommerferie.
Der er jo ellers ikke nogen grund til at grine heroppefra i dag.
Ligesom alle andre er vi i Radikale Venstre også ganske forfærdede over det, der sker i Irak lige nu.
ISIL's fremfærd har jo skabt en frygtelig, forfærdelig humanitær krise i Nordirak, og derfor er vi rigtig glade for det humanitære bidrag, som Danmark allerede har ydet.
Men ISIL's fremfærd er også en trussel mod hele Irak.
Det er en trussel mod hele den regionale sikkerhed i Mellemøsten, og det er også en sikkerhedstrussel mod os.
Derfor bakker vi op om det militære bidrag, der i dag bliver lagt op til i regeringens beslutningsforslag.
Det er for os ret vigtigt at understrege nogle ting i den forbindelse, fordi det her med at blande sig i konflikter udefra jo ikke altid er helt let, men det har været meget vigtigt for os at vide, at når vi bidrager med at transportere noget som våben, ved vi også, at dem, de kommer i hænderne på, er nogle, vi faktisk kan stole på. Det tror vi på at amerikanerne har sikkerhed for, og derfor tør vi også godt være med til lige præcis den her leverance, selv om jeg synes, at det er noget, der altid påkalder sig nogle overvejelser.
Men det er også vigtigt for os at understrege det, som jeg tror flere har understreget før os, nemlig at vi ikke kan nedkæmpe ISIL alene.
Vi giver et bidrag til den meget akutte situation, der er opstået lige nu, men den langsigtede løsning og den langsigtede kamp mod ISIL er en kamp, som irakerne skal føre.
Derfor er vi også meget opmærksomme på, at vores bidrag sker i lyset af de bestræbelser, som irakerne lige nu gør sig på at lave en samlende regering, for vi er slet ikke i tvivl om, at en del af årsagen til, at ISIL har kunnet marchere frem med den hast, det er sket, er, fordi man ikke har tilgodeset alle grupper i Irak i den regering, der hidtil har regeret.
Derfor følger vi selvfølgelig meget nøje regeringsdannelsen, og vi håber på, at der kan blive en bred regeringsdannelse, som kan repræsentere alle grupper, og som dermed kan fjerne grobunden for ISIL og skabe en stærk irakisk hær, som rent faktisk står op mod truslen fra ISIL og ikke bare løber bange bort.
Så vi er enige i det militære bidrag, men vi synes også, at det er meget vigtigt at have øje for den politiske udvikling, og vi tror på, at det er der, den langsigtede løsning i virkeligheden skal findes.
Vi bakker op om beslutningsforslaget.
Søren Espersen (DF), 2014-08-27:
Det er bare lige for at få det slået helt fast: Altså, det, som Enhedslisten senere på dagen formodentlig stemmer ja til, er en amerikanskledet militær operation.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-08-27:
Der er ingen tvivl om, at det er amerikanerne, der står for koordineringen og ledelsen af den operation, som hjælper med at få våben frem til de kæmpende kurdiske styrker, og det er det, som vi drøfter i Folketingssalen i dag.
Enhedslisten vil gerne bidrage til det.
Der er ingen tvivl om, at vi er skeptiske over for amerikanerne.
Vi så helst, at det var FN, der ledte, men såfremt der er klar sikkerhed for, at det her ikke udvikler sig til, at Danmark skal indsætte kamptropper, kampfly, blive inddraget i en ny Irakkrig eller i en borgerkrig i Syrien, så ønsker vi at støtte op.
Martin Lidegaard (RV), 2014-08-27:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg er hundrede procent enig i, at man selvfølgelig også skal komme efter de kræfter, der finansierer og støtter ISIL økonomisk, militært eller på anden vis.
Det formål er jeg hundrede procent enig i.
Så kan man diskutere, om det er Danmark alene, eller om det er Danmark gennem FN og sammen med FN, der er det mest effektive middel mod det.
Men at det er afsindig vigtigt at komme efter de mennesker, der står bag det her, er jeg meget enig i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-08-27:
Det er selvfølgelig klart, at det kan være vanskeligt hundrede procent at afgøre, hvem der sanktionerer hvad.
Samtidig må man også sige, at det jo er tankevækkende, at en mand, som FN's Sikkerhedsråd åbenbart kan være vidende om har støttet ISIL, har gået frit rundt i Qatar, og at man ved noget i New York, som man måske formentlig jo hundrede procent har vidst i Qatar.
Så jeg vil bare opfordre til, at vi aktivt arbejder for at finde ud af, hvad der er.
Personligt har jeg tænkt mig at foreslå Forsvarsudvalget, at vi holder en lukket høring, hvor vi får det undersøgt og kommer til bunds i det her, altså hvem der står bag ISIL, så vi kan have en aktiv dansk indsats.
Der håber jeg at regeringen vil bakke op, og at vi kan få en fælles front i Folketinget om at slå hårdt ned og ramme de her bagmænd og sikre, at de bliver straffet og sanktioneret.
Tak for det, og tak til ministeren.
Det er selvfølgelig klart, at vi alle sammen i Folketinget, tror jeg, tager afstand fra danskere, som tager ned og kæmper for ISIL, og er enige om, at begår de forbrydelser, skal de straffes.
Samtidig synes jeg, at det er bemærkelsesværdigt, at da FN's Sikkerhedsråd navngav de fem konkrete personer, som man sagde havde støttet og finansieret ISIL, blev en af dem dagen efter anholdt i Qatar.
Jeg er sikker på, at udenrigsministeren også har bemærket det.
Det tankevækkende i den sammenhæng er, hvorfor Qatar ikke lang tid forinden havde anholdt ham.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre udenrigsministeren, om han er enig i, at enkeltpersoner og lande, der direkte eller indirekte støtter ISIL, skal retsforfølges og rammes af internationale sanktioner, lige meget om de er vores NATO-allierede som Tyrkiet eller de er vores nære allierede som Saudi-Arabien og Qatar, der alle tre bliver mistænkt for at stå bag og finansiere ISIL.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Ja, det er korrekt forstået.
Altså, vi ser jo sådan på det, at vi mener, at der generelt hen over hele den offentlige sektor kan ske en effektivisering af produktionen, ligesom regeringens Produktivitetskommission påpeger.
Men det er sådan set ikke forskelligt fra, hvad regeringen gør, og hvad der er blevet gjort i Danmark siden Dyremoses tid som finansminister.
Man kører jo en 2 pct.s grønthøster hen over alle ministerområder og styrelser i Danmark.
Det kaldes omstillingsbidraget.
Så kommer pengene så bare ind i finansministerens kasse, og så bruger han dem på de ting, som han synes de skal bruges på.
Det er sådan set det samme, vi står for.
Vi ønsker bare at bruge pengene på at lette skatten.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Man svarer jo ikke på spørgsmålet.
For hvis man roser den indsats, som regeringen vil gøre, vil jeg sige, at den jo ikke handler om frit valg.
Så er det bare mundsvejr og tomme løfter, når Liberal Alliance roser det, regeringen vil, eller mener man det på en måde, så man faktisk også agter at prioritere midlerne til det?
Det er jo rigtigt, at vi hele tiden effektiviserer i den offentlige sektor, også sådan som det er nu.
Men jeg har noteret mig, at Liberal Alliance ifølge Berlingske Nyhedsbureau faktisk roste, at regeringen vil prioritere 5 mia. kr. til bedre kræftbehandling og bedre behandling af kronisk syge.
Så jeg vil høre, hvordan Liberal Alliance agter at finansiere det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Vi har afsat 1,375 mia. kr., så vidt jeg husker, i vores økonomiske program til øget frit valg i sundhedsvæsenet.
Det øgede frie valg betyder bl.a., at patienter i Danmark skal have ret til at få behandlinger i udlandet, som man ikke giver tilskud til i Danmark, men som i udlandet er godkendte behandlinger.
Det gælder f.eks. kræftpatienter.
Hvis det danske sundhedssystem endnu ikke er up to date med det nyeste inden for strålebehandling, kan patienten tage til England, hvis de der er bedre up to date, med nogle penge fra det offentlige Danmark, som de får med derover til at betale behandlingen.
Det er også derfor, vi roser regeringen.
Vi siger: Vi vil gerne være med til at bruge mere på sundhedsvæsenet, men vi håber jo så, at det kan bruges på en måde, som vi synes er den bedste.
Jan Johansen (S), 2014-09-09:
Tak, nu går den igennem.
Liberal Alliance, har jeg forstået, vil liberalisere sundhedsydelser og sende dem i offentligt udbud.
Så vil jeg gerne spørge: Er det alle sundhedsydelser, der skal sendes i offentligt udbud?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Offentligt udbud er jo, hvor man siger: Vi har nogle operationer, som skal foretages – hvem kan lave de operationer på en god måde til den bedste sum penge?
Det gør regionerne allerede i dag.
Altså, ved sådan nogle standardoperationer som knæoperationer osv. spørger regionerne jo i dag: Kan vi få dem billigere andre steder?
Jan Johansen (S), 2014-09-09:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge vedrørende brugerbetaling: Skal der være brugerbetaling på de her sundhedsydelser, ordføreren nævnte, når man får det udført?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Nej, vi foreslår ingen brugerbetaling på ydelser fra sygehusvæsenet – operationer, behandlinger og den slags ting.
Vi har én brugerbetaling på programmet på sundhedsområdet, og det er, at vi mener, at der skal betales et beskedent beløb for at gå til praktiserende læge.
Det kender vi fra Sverige, hvor det betyder, at svenskerne søger den praktiserende læge lidt mindre og lige tænker sig om en ekstra gang, om det nu er nødvendigt med alle de besøg.
Det er godt for den svenske økonomi, og det er godt, fordi der er mindre kø hos den privatpraktiserende læge.
Jamen det var jo det, jeg svarede, altså at vi har prioriteret midlerne til, at der kan gøres mere.
Så er spørgsmålet bare, hvordan de midler bruges bedst.
Regeringen har så nogle andre bud, hvor de sikkert vil sidde inde på Slotsholmen og diktere regionerne, at de skal gøre det på en bestemt måde.
Vi siger, mere frit valg er det bedste.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Så hr. Ole Birk Olesen anerkender den logik, at når man gerne vil bruge flere penge på sundhedsvæsenet, på trods af at man altså samlet set vil spare 1½ pct., så må de penge findes på nogle andre velfærdsområder – og som årene går, øges udfordringen med at finde de andre penge, fordi der er de stigende udgifter, som hr. Ole Birk Olesen selv taler om.
Er det korrekt forstået?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Vi har ikke lagt os fast på, præcis hvor den skal være.
Men jeg mener, der er mulighed for også at effektivisere i sundhedsvæsenet.
Men ved siden af det har vi sat ekstra penge af til at øge produktionen i sundhedsvæsenet, fordi vi jo ved, at der kommer flere ældre i de kommende år, og de flere ældre gør, at der skal sættes flere penge af til sygehusvæsen og til hjemmepleje og til plejehjem.
Regeringen anslår, at det kommer til at koste 11,3 mia. kr., og de 11,3 mia. kr. har vi puttet ind og skaffet finansiering til i vores samlede økonomiske program, og en del af de 11,3 mia. kr. kommer jo til at gå til sundhedsvæsenet.
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Jeg synes, der er mange selvmodsigelser i det, som spørgeren kommer ind på.
Man skal kunne forsørge sig selv, hvis ikke man kan forsørge sig selv ved et arbejde.
Det er jo det, spørgeren spørger ind til.
Det giver jo ærlig talt ikke nogen mening.
Jeg tror sådan set, de fleste er interesseret i at have et job, så de kan forsørge sig selv.
Så kan nogle have den der teori, at man bare kan sælge huset.
Det er sådan set rigtigt, at man måske kan sælge sin ejendom, hvis man er så heldig at have noget ejendom, og så leve af det.
Det skal man jo i øvrigt, inden man kommer på kontanthjælp;
sådan er det i dag.
Vi er bare i den situation, at der altså er nogle steder i landet, hvor man ikke kan sælge sit hus så hurtigt, som man kan her i Københavnsområdet.
Jeg synes, det viser en manglende forståelse for de kæmpemæssige sociale udfordringer, der altså er, når man ryger ud af dagpengesystemet og i den grad falder i indtægt.
En social- og sundhedshjælper, som går fra dagpenge og videre ned på den arbejdsmarkedsydelse, som regeringen sammen med SF og Enhedslisten har været med til at sikre for at holde hånden en lille smule under folk, går ned på 40 pct. af sin løn.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Joachim B. Olsen forestiller sig det er at leve for 40 pct. af sin løn.
Jeg tror godt, han ville kunne mærke det, også i sin dagligdag.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
SF er meget bekymret for de mennesker, der mister retten til at modtage dagpenge i – må man vel egentlig gå ud fra – uendelig tid.
Det er vel også for galt, hvis de mister deres dagpenge efter 4 år.
Jeg mener, det var Poul Nyrup Rasmussen, der indførte en grænse på 7 år.
Før det var der vist ikke rigtig nogen grænse – ikke i virkeligheden i hvert fald.
Skal vi tilbage til det, at vi ikke har nogen grænse for, hvor lang tid man må være på dagpenge?
Eller skal grænsen bare tilbage til 4 år?
Og hvis grænsen er på 4 år, er det så ikke også et problem, at der er nogle dér, der mister dagpengene?
Mener SF ikke det?
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Det ene er at halvere genoptjeningsperioden, altså det arbejde, man skal have for at genoptjene retten til dagpenge.
Den foreslår vi at man gør til ½ år, ligesom den var tidligere, i stedet for det ene år, den er i dag.
Og så foreslår vi som det andet, at man permanentgør den her arbejdsmarkedsydelse, som er sådan en kontanthjælpslignende ydelse, som man kan få i det tredje år, efter at man har haft dagpenge i 2 år.
Det er det, der er SF's forslag.