runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2015-12-18:
Til det der med, om det er en meget væsentlig del af aftalen: Jeg tror nu nok, at de pensionister, som i forbindelse med finansloven var ude at hænge på kanten, syntes, at det var en ret væsentlig del af aftalen.
Der kunne man åbenbart godt ændre det, også selv om der ikke var meget tid.
Derfor spørger jeg bare: Hvordan synes Dansk Folkeparti at det her harmonerer med den måde, som man ellers arbejder på?
For hvis der kommer et lille hjørne, kan man godt udskyde det, men i den her situation vil man ikke være med til at lave en aftale.
Jesper Petersen (S), 2015-12-18:
Altså, der er det forhold, at vi, mens vi lavede aftalen, fik besked om, at det var fuldstændig i overensstemmelse med reglerne, og at vi godt kunne gennemføre det, som det lå, og siden har fået en anden besked.
Det er der så ikke en endelig afklaring på, det er korrekt.
Det kan sagtens være, at vi kan gennemføre det, som vi har aftalt det eller som en variant af det.
Jeg er lige så forbløffet som hr. Alex Ahrendtsen og andre over, at Kommissionen kan nå til den konklusion.
Sagen er bare, at hele aftalen falder på gulvet, hvis ikke man gør noget nu.
Der er undervejs i forhandlingerne taget store hensyn til Dansk Folkepartis ønsker.
Det må man sige der er.
Nu er der så en sag, hvor hele den aftale, hvorunder der også er taget store hensyn til Dansk Folkeparti, ikke kan gennemføres, hvis ikke vi om et øjeblik stemmer for det her ændringsforslag.
Derfor mener jeg, at Dansk Folkeparti fuldstændig trækker tæppet væk under den aftale, man har lavet.
Hvorfor man ikke kan løse sådan noget her om en så relativt lille del af den her aftale med regeringen i mindelighed, kan de politiske kommentatorer jo så bruge juleferien på at finde ud af.
Jeg tror, at svaret rimer på boligydelse.
Det er jo det, der er tilfældet.
Man har før skruet sig vældigt op og har villet føre sager om forskellige ting, men man gør det så ikke i den her konkrete situation.
Det er den pragmatiske løsning, vi må finde.
Aftalen består jo nu i, at vi stadig søger at gennemføre en variant af loftet eller præcis det her loft, når sagen er afklaret med Europa-Kommissionen.
Men hvis man gjorde, som Dansk Folkeparti gør nu, ville der altså være fuld afgift på dem den 1. januar, og det mener vi er forkert.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-18:
Jeg må sige, at jeg synes, det er en mærkværdig logik, man udtrykker fra talerstolen.
Nu er der et ændringsforslag på banen i dag, som gør, at lovforslaget ikke længere er i overensstemmelse med det, vi har aftalt.
Så skulle det være Dansk Folkeparti, der bringer det ude af trit med aftalen!
Det er altså en fuldstændig omvendt logik og modsat sund fornuft.
Vi holder sådan set bare fast i en væsentlig del af den aftale, vi lavede, nemlig at der skal være et loft over det, så de dyreste elbiler får et skalaknæk, som vi har for alle andre afgifter på biler.
Det synes vi da er en god aftale, og den holder vi fast i.
Det burde Socialdemokraterne sådan set også gøre i stedet for at lægge sig fladt ned for EU.
Jesper Petersen (S), 2015-12-18:
Altså, opgaven har hele vejen igennem været at tage ansvar for at få lavet en løsning omkring elbilerne.
Det er det, vi har gjort ved at lave en aftale, og det er også det, vi gør ved at få den igennem Folketinget.
Når man så springer fra den og siger, at man vil stemme imod den, så er konsekvensen jo, at der bliver en fuld afgiftspålæggelse den 1. januar.
Det er vi ikke indstillet på.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti løber fra det ansvar.
Regeringen og Dansk Folkeparti må jo egentlig selv ligge og rode med, hvad det er, der gør, at stemningen er så dårlig, at en så relativt lille økonomisk ting, som der er tale om her, ikke kan ordnes.
Jeg ved ikke, om det er diskussionen om boligydelsespakker, almene fonde og nu også udligningsskatten for pensionister, der gør, at Dansk Folkeparti har så stor trang til at sige fra over for regeringen, at man hverken vil hjælpe ministeren med at afskaffe åbne skattelister eller med at løse det her problem.
Det må I selv ligge og rode med.
Men forholdet er i hvert fald, at hvis vi ikke gør det her, er der fuld afgift fra den 1. januar, og det mener jeg ikke er at tage ansvar for den situation, vi er i.
Jeg tror nu ikke, at vi kommer til at være det eneste land, der har det.
Men når det for os haster lidt mere end for andre lande med at finde en form for løsning på, hvordan man får elbiler ind i det almindelige registreringsafgiftssystem, så er det jo, fordi vi har så relativt høje bilafgifter, som vi har.
Mig bekendt har SF, muligvis til en isoleret 1-årig løsning, fundet nogle penge, man kunne foreslå at finansiere det med.
Men hvis man så siger, at der skal være en fritagelse i de næste 3 år eller de næste 5 år, så taler vi om et markant milliardbeløb, som alle andre skatteydere skal lægge, og som man ikke kan bruge på velfærd, som man ikke kan bruge på alle mulige andre klimatiltag.
Det vil man skulle, og den finansiering har vi ikke rigtig set noget til.
Man må ligesom tænke sit argument til ende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-18:
Er ordføreren ikke enig i, at det er et faktum, at når det her lovforslag bliver endeligt vedtaget, bliver Danmark det første land i verden, der reelt lægger afgifter på elbiler?
I Finland har man en mikroafgift, men vi bliver reelt det første land i verden, der siger: Vi har lige haft klimatopmøde, vi vil gerne have den grønne omstilling, vi ved, at transportsektoren står for en meget stor del af vores CO2-udslip; det, vi gør, er at lægge afgifter på elbiler som det første land i verden.
Jesper Petersen (S), 2015-12-18:
Jamen jeg vil give fru Lisbeth Bech Poulsen ret i, at det egentlig havde været at foretrække, at vi var i gang med at diskutere en større omlægning af bilbeskatning i Danmark, der, for så vidt angår både elbiler og alle mulige andre biler, ville skabe et beskatningssystem, et afgiftssystem, som ansporede mere til at få mere miljø- og klimavenlige biler på vejene.
Det er det, vi fortsat skal søge at opnå.
Det mener jeg stadig.
Men i det her tilfælde handlede det jo alene om at løse en udfordring vedrørende elbilerne, og vi syntes, at vi var nået dertil, hvor vi lige så langsomt skulle have indfaset dem i det almindelige registreringsafgiftssystem.
Det giver så også en regning de næste 5 år, men jo en noget mindre regning, end hvis man havde fortsat med afgiftsfritagelsen, hvilket ville have betydet, at alle andre bilkøbere af en almindelig familiebil i Danmark fortsat skulle lægge et endda meget stort beløb for, at der var en fuldstændig fritagelse på elbiler.
De er stadig væk gunstigt stillet, men selvfølgelig ikke så gunstigt, som hvis der var en fuld fritagelse.
Så vil jeg bare kvittere for, at SF støtter ændringsforslaget.
Det er rigtigt forstået, at det bør man gøre, hvis man faktisk vil elbilerne det godt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-18:
Nu behandler vi jo ændringsforslagene i dag, og jeg vil bare for god ordens skyld gerne sige, at SF støtter op om ændringsforslagene, så diskussionen er en anden, end den måske er med Enhedslisten og i hvert fald med DF.
Det her er i hvert fald et bizart og rodet forløb.
Det er ikke kønt.
Når hr. Jesper Petersen siger, at de partier, der ikke sluttede op om aftalen, ikke havde sikret finansiering, så passer det jo ikke.
Der var finanseringsforslag, bl.a. med hensyn til afgiftsknækket.
Vi sagde, at der ikke var nogen grund til at holde fast i en antikvarisk model, hvor man faktisk sender en check af sted til de bilejere, der køber biler, der kører mindre på literen end en ny gennemsnitsbil.
Det alene ville give 500 mio. kr. om året før tilbageløb, så det ville kunne finansiere det her.
Så var der også en lang række forslag fra både Alternativet og Enhedslisten, så finansieringen var på plads.
Vi tager jo den store diskussion om elbilerne nu, men jeg synes bare, at det også er på sin plads at sige, at der var politiske uenigheder om, hvor langt vi skulle gå, og hvem der skulle betale, og ikke om finansieringen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-12-18:
Jeg ved næsten ikke, hvordan jeg skal forholde mig til denne julekomedie, der udspiller sig oppe på talerstolen.
Men lad os lige prøve at skrue tiden lidt tilbage.
Er vi enige om, at Dansk Folkeparti indgik en aftale med en lang række partier?
Er vi enige om, at en tilfældig embedsmand i den belgiske byjungle i Bruxelles ringer til ministeriet og siger: Den går ikke?
Og er vi så ikke også enige om, at partierne bortset fra bl.a. Dansk Folkeparti siger, at vi så bliver nødt til at lave det om, og dermed springer fra den aftale, som Dansk Folkeparti har indgået med bl.a. hr. Jesper Petersens parti?
Er det ikke en fair beskrivelse af hele forløbet?
Josephine Fock (ALT), 2015-12-18:
Jeg havde egentlig ikke påtænkt at tage ordet, men det, jeg vil sige, er, at vi altså grundlæggende er imod den her aftale.
Jeg er helt enig med SF, jeg syntes, vi havde fundet andre finansieringsforslag.
Der var også en debat om, hvor lang tid den her indfasning skulle tage, og det var jo regeringens udspil, at finansieringen skulle findes inden for elbilerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-18:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg synes, det er en smule plat, og at man hiver debatten ned, når man prøver at gøre det til, at Dansk Folkeparti har brudt en aftale og regeringen ikke har styr på sit parlamentariske grundlag.
For i Dansk Folkeparti står vi fuldt ud inde for den aftale, vi har indgået, inklusive loftet, som jo var en væsentlig del af aftalen.
Det, der bare er sket efterfølgende, er, at Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og regeringen har valgt at gå i en anden retning end den, vi har aftalt.
Det er sådan set den taler, der står på talerstolens, eget parti, der har gjort det.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at Dansk Folkeparti sådan set bare står fast på det, vi har aftalt, og ikke har brudt nogen som helst aftale?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-12-18:
Altså, der indgås en aftale, hvor vi er en af aftaleparterne.
Der bliver lavet et papir, og det papir står vi ved ord for ord, punkt for punkt.
Ordføreren har ikke været i stand til at komme med et eneste eksempel på, at der er noget, vi er gået fra.
Alligevel står ordføreren hernede og påstår, at det er Dansk Folkeparti, der er gået fra en aftale.
Det er jo det rene volapyk!
Der er simpelt hen ingen logik i det, ordføreren siger, og det synes jeg ordføreren skal prøve at forklare.
Giv dog et eksempel på, hvad det er i den politiske aftale, vi er gået fra!
Jesper Petersen (S), 2015-12-18:
Svaret er egentlig enkelt, for det er jo ikke ét punkt, det er hele aftalen, Dansk Folkeparti er løbet fra.
Man har ikke tænkt sig at stemme for den, som jeg forstår det.
Det er da fuldstændig rigtigt.
Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme imod det ændringsforslag nu, og som jeg forstår det – det kan man jo korrekse, hvis ikke det er rigtigt – har man også tænkt sig derefter at stemme imod hele lovforslaget på mandag, så det ikke bliver gennemført.
Det er da at løbe fra en aftale.
Vi havde en aftale om, hvordan man skulle føre elbilerne ind i det almindelige registreringsafgiftssystem, og den vil blive gennemført.
Så er der et element i det, der ikke umiddelbart kan indføres, men som vi har en aftale med hinanden om skal indføres senere, og så må man jo håbe, at Dansk Folkeparti til den tid er indstillet på at gøre det.
Men det er egentlig så udmærket, at vi får afdækket her, at hvis det stod til Dansk Folkeparti og Venstre og vi ikke var gået ind i at lave en aftale, havde der været fuld afgift den 1. januar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-12-18:
Jeg synes, den form for logik, ordføreren kommer med, er ret besynderlig, når ordføreren nu gentagne gange har sagt, at Dansk Folkeparti er gået fra en aftale.
Det må da være sådan rimelig nemt for ordføreren at gøre.
Jeg synes i hvert fald, det er en besynderlig form for logik, at det skulle være Dansk Folkeparti, der er gået fra en aftale, når det er andre partier, der bevæger sig væk fra det aftalepapir, som vi har indgået.
Så siger man til dem, der ikke vil være med til at bevæge sig væk fra aftalen: Nå, men så er det jer, der er gået fra aftalen.
Der synes jeg ordføreren skylder os alle sammen en rimelig god forklaring.
Jesper Petersen (S), 2015-12-18:
Det, der en gang blev betragtet som et nødvendigt fradrag for at have radio i sin bil, hvad der vel nu må betragtes som standardudstyr, bliver så mindre.
Vi synes, at det er en okay finansiering af den her aftale, som gør, at elbilerne altså fortsat kan rulle ud på markedet.
Jeg er glad for, at fru Merete Riisager er bekendt med Liberal Alliances politik.
Jeg synes bare, hun var ved at fremføre en anden bekymring og en anden politik end den, der egentlig er Liberal Alliances.
Og det var derfor, at jeg følte behov for at præcisere, hvad det var, vi debatterede.
Som jeg lige sagde, er man gået fra det hele, eftersom man ikke stemmer for det.
Der er et lille element af det, der handler om den her grænse for, hvor man indfaser, og hvor der er fuld afgift med det samme, og det drejer sig alene om 25 mio. kr. af aftalen.
Det vil vi fortsat gøre, men problemet er bare, at vi lige nu står i en situation, hvor det hele, hvis ikke vi foretog os noget og alle sammen gjorde som Dansk Folkeparti, ville falde på gulvet.
Dermed mener jeg faktisk, at man har sat det hele på spil og løber fra hele aftalen.
Merete Riisager (LA), 2015-12-18:
Nu spurgte jeg jo ikke til Liberal Alliances politik.
Den kender jeg rigtig godt.
Og årsagen til, at vi ikke er med i aftalen om elbilerne, er faktisk, at man udhuler fradraget for bilradioer, så den helt almindelige bilkøber skal betale mere for sin bil.
Nu spurgte jeg helt specifikt: Hvis man nu fjerner det her loft, så man i en periode skal betale mindre i afgift af de dyre biler, hvordan har ordføreren det så med, at den udgift skal betales af almindelige bilkøbere, altså også af folk, der køber mindre biler?
Jesper Petersen (S), 2015-12-18:
Jeg vil starte med at sige, at hvis det var sådan, at Liberal Alliance syntes, at det var små biler, man ville tilgodese, så havde man jo indrettet sit forslag til finansloven anderledes.
Der målrettede man det på en måde, hvor det giver så stor en rabat som muligt til de største biler.
Så jeg køber ikke, at fru Merete Riisager på nogen måde skulle være særlig optaget af, hvordan forholdene er for folk, der gerne vil købe en lille bil.
Det handler om, at de dyreste biler bliver billigere, og det var derfor, champagnepropperne røg af flaskerne i Liberal Alliances gruppeværelse.
Tillykke med den gevinst i finanslovsforhandlingerne.
Her vil jeg bare sige, at uanset hvilken form for elbil der er tale om, uanset hvilket segment den ligger i, hvor mange penge den koster, så vil den jo være en del af den her aftale og den indfasning af registreringsafgift på elbiler, der bliver over de kommende år.
Man kommer til at betale en mere rimelig pris og bidrage med den afgift, og der er så nogle ganske få modeller, som lige vil blive knap så meget dyrere, som de ville være blevet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får aftalen igennem Folketinget og sørger for, at der er ordnede forhold på det her marked.
Så det lever jeg fint med.
Merete Riisager (LA), 2015-12-18:
Ordføreren har tidligere været forfærdelig meget imod det her med at reducere registreringsafgiften for dyrere biler.
Hvordan vil ordføreren have det med, hvis der nu skal betales mindre i afgift på meget dyre elbiler, hvorimod det ser ud til, at der kan pålægges en yderligere udgift til almindelige bilkøbere, altså folk, der har brug for en mere beskeden bil?
Hvordan har ordføreren det med det?
Jesper Petersen (S), 2015-12-18:
Jeg synes, det er godt, at Alternativet bakker op om ændringsforslaget.
Det er også det, der så gør det muligt at gennemføre det på mandag og lave den her aftale.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-21:
Jo, det gør det jo, for det, der tidligere har været fremme i debatten, også da vi debatterede det her i salen, var jo netop, at man efterlyste, at der skulle nogle helt faste begrænsninger på – om det var kubikmeter eller kvadratmeter, nåede jeg aldrig helt frem til – sådan at kommunerne ikke bare stuvede en masse mennesker sammen, der lå i bunker
Jeg har stor tiltro til, at danske kommuner kan løse den her opgave på en ordentlig og en værdig måde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-21:
Jamen det tror jeg også sagtens at de kan.
Jeg har også opholdt mig på højskoler og efterskoler og diverse og delt værelse.
Jeg tror også, at nogle flygtninge sagtens kan dele værelse i en periode.
Det gør jeg heller ikke.
Og netop derfor havde det været så fint, hvis regeringen havde ønsket at sætte sig ned og være sammen på tværs af Folketinget og spørge: Hvordan sætter vi rammerne for det her?
Det handler på ingen måde om mistillid til kommunerne, det handler faktisk om at hjælpe kommunerne med at løfte den opgave, de står over for.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-21:
Tak for det.
Når jeg tager ordet for et spørgsmål, er det bare, fordi den mistillid, som jeg synes at jeg fornemmer til kommunernes evne til at håndtere situationen, ærgrer mig lidt.
Og spørgsmålet om, hvorvidt der kan være mere end en person på et værelse, synes jeg også er blevet kørt helt op.
Lad mig bare som illustration nævne, at min datter netop har fået brev om, at hun er blevet optaget på Oure Efterskole, og det er vi rigtig glade for hjemme hos os.
Da vi var på besøg, var noget af det, vi hæftede os ved, netop hvor dejlige bofaciliteter der var.
Men bare lige for god ordens skyld: De bor altså fire personer på et værelse, og det synes de er rigtig, rigtig fint.
Så jeg forstår ikke, hvorfor eksempelvis fire enlige mænd eller to ikke også skulle kunne bo på samme værelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-21:
Med det her lovforslag giver regeringen nu kommunerne lov til at dispensere fra en række love.
I Radikale Venstre vil vi meget gerne være med til at give fleksible muligheder for at indkvartere flygtninge.
Det har vi sådan set allerede gjort ved at dispensere fra planloven, så man kan indkvartere på højskoler, nedlagte plejehjem og skoler.
Vi vil rigtig gerne være med til at hjælpe kommunerne med den opgave.
I Radikale Venstre har vi også foreslået regeringen straks at indkalde boligforligskredsen og sætte gang i arbejdet med billige boliger og fritage kommunerne fra at skulle bidrage til det.
Men med den her lov fjernes begrænsningerne, rammerne for, hvordan kommunerne kan indkvartere flygtninge.
Man kan være et ubegrænset antal mennesker i samme værelse i et ubegrænset antal måneder eller år.
Det mener vi ikke er den rigtige måde at sikre håndteringen af den store opgave, vi står med i Danmark, den store opgave, som kommunerne står med.
Vi skal tage helt alvorligt, hvad det er for en opgave.
Når det er midlertidigt, så bliver vi nødt til at have ordnede forhold, med hensyn til hvordan vi håndterer den her opgave.
Vi kan ikke sætte traumatiserede familier ind på køjesengsværelser i årevis.
Det er ikke en måde at løse problemerne på.
Vi løser det kun, hvis vi håndterer det med den alvor, som opgaven faktisk kræver.
Det er mennesker, familier og børn, der kommer.
Vi er nødt til at sætte grænser for, hvor længe de kan opholde sig på værelser, og hvor længe vi kan opgive alle de rammer, som vi normalt sætter for os og for, hvordan vi behandler mennesker.
Derfor er vi i Radikale Venstre imod det her lovforslag.
Vi synes, det er ærgerligt, at vi ikke har kunnet sætte os sammen på tværs af Folketinget og finde nogle ordentlige måder at gøre det her på.
Der er faktisk forslag derude.
Kommuner, organisationer og virksomheder er klar til at hjælpe med.
Derfor stemmer vi imod.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-21:
Jeg tror, at alle i det her rum har ét ønske, nemlig at de flygtninge, som kommer hertil, bliver integreret så godt som overhovedet muligt og allerhelst får et arbejde og bliver en del af det danske arbejdsmarked.
Men jeg tror ikke på, at mennesker kommer i arbejde af, at man tager pengene fra dem.
Og det er jo i virkeligheden ikke bare et spørgsmål om tro; vi har klokkeklare erfaringer med den såkaldte starthjælp fra 00'erne.
Resultatet var entydigt: Ganske få kom i arbejde, og langt de fleste blev bare fattigere.
De isoleres, de skubbes væk fra at deltage i samfundet.
Antallet af børn, der voksede op i fattigdom, eksploderede i den periode.
Marcus Knuth (V), 2015-12-21:
Jamen jeg lyttede efter og hørte udmærket, hvad ordføreren sagde, herunder også kritikken af vores integrationsydelse.
Og for at kigge på den del vil jeg sige, at hvis ordføreren er enig i, at integrationen sker bedst på arbejdsmarkedet, må ordføreren da også være enig i, at integrationsydelsen jo netop har til formål at få folk ud på arbejdsmarkedet.
Og det er der, jeg tror at en af vores store værdimæssige forskelle er.
Det lyder, som om ordføreren gerne vil have, at alle flygtninge bare permanent skal være på offentlig forsørgelse, hvor vi mener, at integrationsydelsen skal have folk ud på arbejdsmarkedet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-21:
Jeg synes jo, at fru Sofie Carsten Nielsen sagde det så ganske udmærket, nemlig at det ikke er mærkeligt, at kommunerne har behov for at få en større grad af fleksibilitet i en situation, hvor der kommer flere flygtninge end normalt.
Jeg vil så samtidig sige, at vi jo ikke skal være blinde for, at opgaven med at skaffe boliger til flygtninge selvfølgelig er blevet markant sværere af, at regeringen har indført den såkaldte integrationsydelse.
Og når jeg siger »den såkaldte integrationsydelse«, er det, fordi den ydelse absolut intet har med integration at gøre, tværtimod – man spænder jo ben for integrationen, når man isolerer mennesker i fattigdom.
Men som sagt er der ikke nogen tvivl om, at opgaven med at skaffe boliger til flygtninge selvfølgelig bliver markant sværere for kommunerne, når man placerer dem i en økonomisk situation, som er så trang, at det bliver rigtig, rigtig svært at finde en husleje, som kan betales på så lille et budget.
Men det ændrer ikke på, at kommunerne står i en ekstraordinær situation.
Når vi ikke kan støtte det her forslag, skyldes det det, som jeg synes fru Sofie Carsten Nielsen også påpegede så fint, nemlig at man jo absolut ingen grænser har for denne midlertidighed.
Og dermed er der jo en risiko for, at midlertidigheden bliver mere eller mindre permanent.
Der er ikke nogen øvre grænse for, hvor længe mennesker kan bo i de her midlertidige boliger og være flere på et værelse.
Privatliv er afgørende for alle mennesker, tror jeg, og hvis vi ønsker, at de flygtninge, som kommer hertil, skal have en god start og skal blive en del af det danske samfund og komme ud på det danske arbejdsmarked, skal vi selvfølgelig også sørge for, at de boligforhold, der er for flygtninge, er stabile og giver mulighed for privatliv, altså skaber den ro og stabilitet, som vi alle sammen har brug for, og som flygtninge, der jo som oftest har levet meget ustabilt og meget usikkert i meget lang tid, i allerhøjeste grad har brug for.
Så stillede Radikale, SF, Alternativet og Enhedslisten faktisk et ændringsforslag, hvor vi siger: Men så lad os da ophæve det her efter 3 måneder eller sige, at så er det en midlertidig situation; altså, så tager vi regeringen på ordet og siger, at lige nu er der sådan en akut situation, og så lad os se nærmere på det senere, hvor man også har mere tid til at få en ordentlig lovbehandling.
Det blev afvist.
Som sagt synes jeg faktisk ikke, man tager integrationsopgaven alvorligt med det her lovforslag, og det synes jeg er et stort problem.
Vi stemmer imod.
Marcus Knuth (V), 2015-12-21:
Mange tak.
Er ordføreren opmærksom på, at allerede tilbage i sommer gik over halvdelen af Danmarks borgmestre ud og sagde: Vi har ikke mere plads, vi har ikke flere nedlagte skoler, vi har ikke flere nedlagte plejehjem?
Og hvis ordføreren er opmærksom på det, hvordan kan det så ikke være sund fornuft netop at give vores kommuner mere fleksibilitet, således at de bedre kan håndtere det store pres, de står under?