runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Selvfølgelig skal vi også lave en klimastrategi inden for transportsektoren, og den kommer regeringen jo også med og præsenterer efter sommerferien, og den skal følge den trafikinvesteringsplan, der skal laves.
Når jeg kaldte det langhåret, så var det det her med, at der skulle afsættes specielle parkeringspladser til delebiler.
Det er der allerede København, og de står i øvrigt altid tomme, så jeg ved ikke, hvor stor en succes det er.
Der var et par andre forslag, som jeg ikke tror batter ret meget i CO2-reduktionen.
Men ellers var det da et kærkomment indspark i debatten.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-06-11:
Jeg har også noteret mig, at statsministeren har udtalt på et af sine tirsdagspressemøder, at CO2-udslippet for trafikken skal mindskes med 25-30 pct. i 2030 i forhold til 1988.
Det er det pejlemærke, regeringen indtil videre har haft i sin strategi »Grønt ansvar«.
Jeg har så samtidig også noteret mig, at De Konservatives ordfører flere gange har sagt, at det er totalt urealistisk og slet ikke muligt.
Er det i virkeligheden, fordi De Konservative ikke er interesseret i at sammenkæde klima og trafik?
Kim Mortensen (S), 2008-06-11:
Man kan selvfølgelig ærgre sig lidt over, at vi som forligsparti kan konstatere, at på hele den indholdsmæssige del af folkeskolen har regeringen sammen med Dansk Folkeparti foretaget besparelser på 1,2 mia. kr.
De penge er fjernet fra folkeskolerne, men skulle have været hele grundlaget for det løft, vi skal have.
Det, vi kan lytte os frem til nu, er, at turen nu er kommet til erhvervsskolerne.
312 mio. kr. skal taxametrene nu reduceres med på ungdomsuddannelserne, heraf halvdelen på erhvervsskolerne.
De penge skulle løfte en stor del af den uddannelsesopgave.
Så ikke nok med, at man lægger op til stigende centralisering, man fjerner også pengene.
Det er vel svært at komme uden om, at det er rigtigt - uanset alle de gode intentioner - at 1,2 mia. kr. for folkeskolen er mange penge, og at 312 mio. kr. alene for næste år er mange penge at spare på de ungdomsuddannelser, som skulle løfte en meget større del af uddannelsesindsatsen.
Det, der ville være rart, var jo, hvis den Konservative ordfører nu her i debatten ville være imødekommende og sige: Vi synes, det er meget vigtigt, at der investeres i fremtidens uddannelser, og derfor vil vi godt være med til at finde nogle af de penge, der skal finansiere fremtidens uddannelser i stedet for at tage dem fra uddannelsesinstitutionerne.
Det er ikke særlig svært at sige.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Nu er jeg selvfølgelig klar over, at Berlingske Tidende ikke har så mange læsere, som Berlingske Tidende kunne ønske sig, men ligefrem at kaste et indforstået blik via Berlingske Tidende falder måske ikke helt inden for definitionen.
Nu var fru Henriette Kjær jo mildest talt manipulerende over for mine udtalelser i forbindelse med vores forslag til sikkerhedspolitik, og derfor håber jeg, at fru Henriette Kjær kan forklare, hvad det er, der foregår mellem Venstre og Konservative, for så vidt angår samme diskussion, og dermed kaste det indforståede blik ud over Folketingssalen.
Astrid Krag (SF), 2008-06-11:
Jeg ved ikke helt, hvad det er for en virkelighed, ordføreren henviser til, når hun siger, at der er det personale, der er brug for til at løfte vores velfærd og vores omsorg.
På det område, hvor jeg selv er ordfører, nemlig ældreområdet, hører jeg tilbagemeldinger om, at 80 pct. af vores kommuner har ubesatte stillinger.
Det bekymrer i hvert fald mig.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, ligger lidt i forlængelse af hr. Morten Bødskovs spørgsmål om regeringens økonomiramme - det vil sige den 2015-plan, som ordføreren også selv har været inde på.
Nu er jeg ikke økonom, men så kan ordføreren måske gøre mig klogere.
Men som jeg forstår det, er der en tilladt vækst på 4,7 mia. kr. Kloge hoveder har sat sig ned og regnet på det, bl.a. har Reuters Finans påvist, at de 3,2 mia. kr. af de her kroner er afsat til kvalitetsreform, til trepartsaftale og til globaliseringsindsats.
Med lidt hurtig hovedregning efterlader det jo omkring 1,5 mia. kr.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren om, hvilke ting der skal prioriteres fra.
Ordføreren var selv lidt inde på det.
Ordret citeret, sagde hun, at det betyder, at der vil være længere mellem de gyldne løfter.
Men hvilke af de gyldne løfter, som regeringen kom med under valgkampen, er det så, der må luges ud for at få regeringens regnestykke til at gå op?
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Vi synes, det hænger rigtig godt sammen.
De skattelettelser, der er blevet givet, har været nødvendige.
Det sagde jeg i min ordførertale, og det mener jeg.
Der var behov for at øge arbejdsstyrken ved at få flere ud på arbejdsmarkedet.
Det er der kommet som effekt af begge de skattelettelser, der er blevet gennemført, mens vi har haft en borgerlig regering.
Det betyder, at vi har flere sygeplejersker, der kan hjælpe til på vore sygehuse.
Og det betyder, at vi har det personale, vi har brug for i hele velfærdssektoren, så vi kan passe vores syge ældre og vores børn.
Der er simpelt hen behov for de skattelettelser.
Hvis vi ikke havde lavet dem, så havde vi gevaldigt stået og manglet arbejdskraft.
Og det havde også været et meget, meget stort problem.
Halvdelen af finansieringen af disse skattelettelser kommer jo fra skattesystemet selv, hvor det var penge, der skulle føres tilbage til borgerne.
Det var der ingen vej udenom - og det var i øvrigt en lov, som Socialdemokraterne selv havde lavet.
Jeg synes ikke, jeg er manipulerende i forhold til den radikale udenrigspolitik.
Altså, vi må være enige om, at fru Margrethe Vestager har krævet, at der kommer en ny udenrigspolitisk kurs som følge af bomben, der blev sprængt ved den danske ambassade i Pakistan.
Nogle dage senere kommer den radikale forsvarsordfører, hr. Morten Helveg Petersen, med et forslag om, at man skal lave en sikkerhedspolitisk strategi.
Til det siger udenrigsministeren, at det er vi da parat til at diskutere.
Det er da ikke så dumt, at man ser på de trusler, der er generelt.
Ud over terrortruslen er der fødevarekrisen, der kan betyde, at der kommer folkestrømme hertil, og der er klimakrise, der også kan have indflydelse på sikkerheden osv., så lad os se på det.
Det tror jeg så at hr. Søren Pind har blandet lidt sammen med det, fru Margrethe Vestager sagde tidligere på ugen, og ser det, som om udenrigsministeren nu er ude og bakke op om synspunkterne fra fru Margrethe Vestager om at føre en mindre aktivistisk udenrigspolitik.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Det er jo selvfølgelig meget muligt.
Til gengæld kan jeg betro fru Henriette Kjær, at fru Henriette Kjær også er gået galt i byen.
Jeg har gjort mig den ulejlighed at få lagt det interview med News, som tilsyneladende har været årsag dels til statsministerens bestyrtelse, dels til andres - hvad skal man kalde det?
- løftede øjenbryn,
så fru Henriette Kjær ved selvsyn vil kunne se, hvad det er, den her sag drejer sig om.
Det, som vækker til eftertanke i hvert fald hos mig, er den indforståethed, der skulle være mellem Venstre og Konservative, når den udfoldes over Berlingske Tidendes avissider.
Jeg synes egentlig, at hr. Rasmus Prehn havde fat i noget, for det er jo ikke ligefrem sådan enstemmighed og fælles tone, der præger det, og ville det ikke have været tjenligt, når De Konservative også er meget optaget af, at den her situation bliver håndteret på en måde, som varetager Danmarks interesser, at man ikke havde haft den diskussion på Berlingske Tidendes forside?
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Jo, det ville da have været det bedste, at man ikke havde haft den diskussion i avisen.
Men som jeg sagde før: Rigtige venner finder ud af det.
Og det er kun de mennesker, man egentlig kan lide og holder af, man også gider skælde ud på
Og det er det, der er tilfældet her.
Line Barfod (EL), 2008-06-11:
Jeg går ud fra, at Konservative har bakket op om Venstres plan om at skabe et nyt Danmark, som beskæftigelsesministeren tidligere har beskrevet det, og at Konservative derfor er enig i, at det private forbrug skal vokse langt, langt mere end det offentlige, så vi får en langt større privat sektor end offentlig sektor.
Men hvor voldsomt mener man det?
Fru Henriette Kjær siger, at hvis der opstår akutte problemer ude i kommunerne, skal man finde nogle løsninger.
Klimaforandringerne, kan man sige, er jo ikke et akut opstået problem, men noget, kommunerne faktisk gerne vil gøre noget ved, men mange kommuner er nu blevet tvunget af regeringen til at stoppe de klimaprojekter, de ellers var i gang med.
Det, at børn bliver udsat for misbrug, omsorgssvigt osv., kan man jo heller ikke lige sige er akut opstået.
Det er noget, vi godt ved foregår, og hvor kommunerne har lagt planer om at lave forebyggende arbejde og i nogle tilfælde skride ind med anbringelse.
Men det mener Konservative måske heller ikke at der skal være penge til?
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Det er en absolut klar konservativ mærkesag, og vi mener også, at kommunerne har mulighed for det inden for rammen.
Så absolut, ellers driver de ikke deres kommune godt nok.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Men fru Line Barfod bliver også nødt til at erkende, at vi slet ikke har nok penge i det her samfund, hvis vi ikke holder fast i økonomien.
Hvis vi vælter penge ud og pumper penge ud i forbrug, så vil priserne stige, så vil lønningerne stige, og det vil blive endnu dyrere, end det er i dag, at finansiere de ting, vi gerne vil have, og så har vi ikke råd til den velfærd, vil gerne vil have, og derfor bliver vi nødt til at styre økonomien og holde igen.
Rammerne er jo ikke blevet indskrænket.
Der er jo blevet pumpet penge ud i kommunerne.
De bruger flere penge end nogen sinde før.
Til gengæld flyver myterne jo rundt her i salen.
Tidligere i dag sagde hr. Magnus Heunicke, at man i Gentofte overvejede besparelser på ældreområdet, så der nu kun blev vasket gulv hos de ældre hver anden måned.
Jeg gik fluks ud og ringede til Gentofte Kommune.
Det er ganske usandt.
Der bliver vasket gulv hver uge hos de ældre i Gentofte Kommune, og i øvrigt er der blevet lavet en besparelsesplan, hvor man har sparet på de forbedringer, man vil lave på idrætsanlæg og andre ting, og på nybygninger.
Det kan åbenbart godt lade sig gøre.
I øvrigt var den spareplan blevet vedtaget med SF's stemmer.
Så helt galt er det nok ikke.
Morten Bødskov (S), 2008-06-11:
Jeg tror, vi alle sammen hørte, at fru Henriette Kjærs karakteristik af forholdet mellem Dansk Folkeparti og De Konservative, og hørte, at det var som mellem venner, hvor man er i stand til - også gennem aviser - at give hinanden et indforstået blik.
Jeg lagde mærke til, da jeg kiggede over på de tilstedeværende her i salen fra Dansk Folkeparti, at det ikke ligefrem var glæden, der stod ud af deres blik.
Vi, der har fulgt forholdet mellem De Konservative og Dansk Folkeparti, synes nu også mest, at blikket ofte er karakteriseret af raseri.
Når vi taler om usandheder, der flyver gennem luften, som fru Henriette Kjær sagde i sin sidste sætning, vil jeg gerne bede fru Henriette Kjær om at kommentere de besparelser, som er på vej i flere kommuner, og som man kunne læse om i Politiken i går.
En af kommunerne er nu så langt ude, at de må reducere den gennemsnitlige tilstedeværelse af ældrepleje hos de ældre med 40 min. om ugen, fordi de er blevet tvunget til at genåbne budgetterne for at spare penge på det her års budget - altså i direkte modstrid med det løfte, som regeringen gav kommunerne før valget, hvor man sagde, at der ikke var nogen grund til, at budgetterne skulle åbnes i år.
Der var ingen grund til at frygte for velfærden; der kommer ingen besparelser.
Hvordan harmonerer det med den situation, som flere kommuner oplever nu, hvor både borgerlige og socialdemokratiske kommuner og Venstrekommuner er ude i store besparelser?
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Jeg bliver meget nervøs for, hvad der skal ske, hvis Socialdemokraterne kommer ind og får regeringsmagten igen.
Altså, det, vi gør, er jo at følge den år 2010-plan, den socialdemokratisk ledede regering lagde sporene til og fulgte.
Vi har nu ført den videre til en 2015-plan med plads til begrænset vækst.
Vi laver en aftale med kommunerne, hvor der endda er plads til stor vækst.
Den aftale sprænger de - også i sådan en grad, at man må sige, det er abnormt.
Det er da klart, at de så bliver nødt til at køre tilbage.
Og der må de jo så finde nogle fornuftige besparelser - det vil sige nogle besparelser, der ikke går ud over de ældre, for det er selvfølgelig uholdbart, og det synes jeg ikke er kloge besparelser.
Det lyder, som om vi har en blankocheck, vi kan sende ud til kommunerne.
Det har vi ikke.
Det vil jeg gerne vide om vi har, og i givet fald hvor de penge skulle komme fra.
Jeg kan ikke se dem nogen steder.
Morten Bødskov (S), 2008-06-11:
Det er jo klart, at fru Henriette Kjær ikke kan se, hvor pengene skal komme fra, for med især De Konservatives hjælp er pengene jo brugt til skattelettelser.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Det er derfor, at de kommunale topforhandlere i øjeblikket sidder og styrtsveder i Finansministeriet.
De vil undgå at skulle indfri alle de enorme løfter, som den her regering har givet befolkningen om 50 mia. kr. til megainvesteringerne i offentlig velfærd og om en kvalitetsreform, der skulle være det 21. århundredes velfærdsmodel.
Alt det her er jo faldet på gulvet.
Og nu sidder kommunerne rundtomkring med en befolkning, der håber på, at alle de løfter, som regeringen har givet dem, vil blive til noget, men med kommunalbestyrelser, som nu offentliggør den ene opstramning efter den anden og den ene besparelse efter den anden på deres budgetter.
Vi taler nu om kæmpe besparelser rundtomkring i kommunerne i indeværende år - modsat det, som regeringen lovede.
Altså oplever de ældre, børnene i daginstitutionerne og eleverne folkeskolerne besparelser - modsat det, regeringen lovede med De Konservatives hjælp.
Hvordan hænger det sammen?
Hvordan synes De Konservative, at man lever op til de løfter, som man har givet befolkningen i valgkampen?
Line Barfod (EL), 2008-06-11:
Nu er det regeringen, der pumper penge ud til privatforbrug.
Det private forbrug er steget med næsten 23 pct. i de sidste 6 år.
Men samtidig vil regeringen ikke lade det offentlige forbrug stige særlig meget.
Fordi der har været så store folkelige protester mod den lave vækst, er det så alligevel lykkedes at få en stigning i det offentlige forbrug på 11 pct.
Men det er begrænset.
Jeg kan bare ikke forstå det, når fru Henriette Kjær siger, at kommunerne skal tage sig af det hele inden for rammerne.
Det svar får vi jo, hver gang vi spørger til et område, men der er ikke plads til det hele inden for rammerne, og derfor må fru Henriette Kjær jo sige, hvad det ikke er, kommunerne skal tage sig af efter konservativ opfattelse.
Hvis det ikke er klimaet, så sig det.
Hvis det ikke er de udsatte børn, så sig det.
Hvis det ikke er de ældre eller skolerne, så sig det.
Man bliver nødt til at være ærlig og sige, hvad det er, man ikke mener skal løses inden for rammerne, når man hele tiden indskrænker rammerne.
Frank Aaen (EL), 2008-06-11:
Jeg kan ikke forstå, at vi ikke bare ganske enkelt kan få en garanti for, at det ikke er noget, der skal køres igennem på få uger.
Det, vi jo ikke ved, er, hvor mange forbehold og hvilke forbehold der skal til afstemning.
Det får vi først at vide i starten af august.
Det grundlag, regeringen vil udskrive folkeafstemning på, en statsbestilt rapport, får vi også først i starten af august.
Derfor er det nemt at sige i dag, at man ikke bare lige kan køre en debat over nogle få uger - så må alle andre også have mulighed for at gå ind i debatten og komme med modindlæg inden den egentlige folkeafstemning.
Kan vi ikke bare få et tilsagn om, at det ikke bliver nogle ganske få uger, der bliver inden en folkeafstemning, men at der vil blive ordentlig tid.
Vi taler om måneder.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Først og fremmest tror jeg altså, at det er vigtigt - det er det i hvert fald for os, for vi oplever det som en radikal idé - at der bliver lavet en vurdering af forbeholdenes betydning, altså den DIIS-rapport, som vi venter på.
Det kan godt være, at den er bestilt herfra, men det er uafhængige forskere, der laver den.
Det er i hvert fald med det blik, jeg har tænkt mig at læse den.
Jeg tror heller ikke, at de går nogens ærinde, for det er sådan set deres forskningsmæssige uafhængighed, der er lagt ind i det arbejde, de laver.
Det andet er, havde jeg nær sagt: Hvor svært kan det være?
Diskussionen om euroen bliver jo ikke anderledes af, at vi ved, hvornår vi skal stemme om den.
Den diskussion er der lige nu.
Diskussionen om forsvarsforbeholdet bliver jo ikke anderledes af, at vi ved, hvornår vi skal stemme om det.
Jeg håber, man kan regne med, at regeringen som lovet i regeringsgrundlaget vil sætte det til afstemning i den her valgperiode.
Det synes jeg er vigtigt.
Det er sådan set alt nok for os, og derfor glæder vi os til at tage debatten.
Derfor havde jeg det med i dag, derfor skriver jeg ugebrev om det, og derfor vil vi gøre vores i de kommende uger - og selvfølgelig også på den anden side af juli måned for at få gang i den debat, så den ikke bare bliver afhængig af, om der er en afstemningsdato eller ej.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Jeg vil først og fremmest godt sige om det med mangel på personale, at det - desværre, havde jeg nær sagt det - ikke kun er et problem på sygehusene, det er jo et problem overalt i samfundet, hvad enten vi taler om private virksomheder eller offentlige institutioner, og det skyldes jo ganske enkelt, at det nu er de store årgange, der går på pension, og at det er små årgange, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det er over det hele.
Derfor drejer det sig om at få mere arbejdskraft til rådighed, og regeringen har fremlagt en jobplan, som går ud på at skaffe mere arbejdskraft, også ved at tage arbejdskraft ind fra udlandet.
Det er det, der er den langsigtede løsning på det.
Det er jo ikke nogen langsigtet løsning at indlede en lønkonkurrence mellem den offentlige og den private sektor til stor skade for konkurrenceevnen og dermed med risiko for at skabe arbejdsløshed.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-11:
Jeg mener ikke, at jeg har fået svar på, hvorfor regeringen ikke vil give regionerne flere penge, så de kan tiltrække mere personale, for det er en vigtig faktor.
Jeg har stadig væk en frygt for, at der i morgen kommer et regeringsindgreb over for de her konflikter, og jeg har i dagens løb hørt andre rygter, der siger, at det kan blive i næste uge.
Under alle omstændigheder ville det være meget sørgeligt, når problemet kunne løses frivilligt ved forhandlingsbordet, hvis regeringen viste en større åbenhed, herunder også over for det forslag om en ligelønskommission, som SF har fremsat.
Jeg kunne høre på det, som statsministeren sagde tidligere, at der tilsyneladende hersker en manglede viden om offentligt ansattes lønninger.
De bliver reguleret med 80 pct. af det, man får i lønstigning på det private arbejdsmarked.
Der mangler altså 20 pct., og når det har gjort sig gældende i 10 eller 15 år, så bliver der et lønefterslæb, og jeg kan forstå, at regeringen ikke vil dække det, og det undrer mig meget, at man ikke ønsker f.eks. at give regionerne mulighed for at afslutte de her forhandlinger frivilligt ved overenskomstbordet på den måde, jeg her har skitseret.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Jeg ønsker bestemt, at alle mennesker skal have en løn, der svarer til det arbejde, de udfører.
Så absolut.
Jeg under alle mennesker en ordentlig løn for det arbejde, de gør.
Men jeg er nødt til at sige til hr. Eigil Andersen, at det ingen løsning overhovedet er, at den offentlige og den private sektor begynder at konkurrere ved at skrue lønningerne i vejret.
De 12,8 pct., som størstedelen af det offentlige område selv har forhandlet på plads, svarer i store træk til, hvad man har forhandlet på plads på det private arbejdsmarked, og det er jo det, der er den holdbare samfundsøkonomi, for hvis lønningerne i Danmark stiger væsentligt mere, end de gør i andre lande, så kan vi ikke sælge vores varer, og så bliver der bare arbejdsløshed, og det ville være en meget, meget uansvarlig politik.
Når hr. Eigil Andersen så siger, at han har hørt rygter om, at vi vil gribe ind i de offentlige konflikter i morgen, så kan jeg afvise det.
Når hr. Eigil Andersen siger, at regeringen så nok vil gribe ind i næste uge, så må jeg sige, at hr. Eigil Andersen mere og mere minder om en meteorolog, som lover al mulig slags vejr for at være helgarderet.
Marianne Jelved (RV), 2008-06-11:
Jeg fik på et tidspunkt lyst til at støtte statsministeren lidt, for jeg synes egentlig, at hr. Anders Samuelsen var lidt uretfærdig.
Nu vil jeg gerne hjælpe lidt med et godt eksempel, for jeg mener ikke, at regeringen er uliberal, i hvert fald ikke i alt.
De skal levere og leve op til behandlingsgarantien for de penge.
Hvis de ikke kan det, er der heldigvis en liberal vej, for så kan patienten vælge et privathospital, og så må regionen betale for det.
Det synes jeg er fair nok.
Men når vi nu kommer til oktober eller måske til november, har regionerne brugt deres penge op, og så gælder behandlingsgarantien stadig væk.
Det er en privatisering, der vil noget.
Er statsministeren ikke enig i det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Nej, den udlægning er jeg bestemt ikke enig i, og det er heller ikke regeringens sigte, at det danske sundhedsvæsen skal være baseret på private sygehuse.
Men vi anser eksistensen af privathospitaler som et udmærket supplement, der kan være med til at sikre, at patienterne får en ordentlig behandling inden for det offentlige sundhedsvæsen.
For vi synes altså ærlig talt, at det er rimeligt at sige, at hvis man ikke kan få en behandling inden for 1 måned på et offentligt hospital, skal man have ret til at gå et andet sted hen.
Og for at den ret skal være lige for alle, skal pengene følge med patienten derhen, hvor vedkommende så bliver opereret.
Ellers er det kun de rige, der har råd til det.
Fra 2001 til nu er der blevet afsat 13 mia. kr. ekstra til sygehusvæsenet.
Jeg er bare nødt til at sige til fru Marianne Jelved, at det ikke er en retvisende beskrivelse af, hvordan det fungerer, for pengene følger med patienten.
Fru Marianne Jelveds eksempel bygger på, at der ikke er flere penge i regionen, men så kan der jo heller ikke følge penge med patienten.
Pengene følger med patienten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-11:
Jeg vil gerne tilbage til spørgsmålet om en dato for den folkeafstemning om undtagelserne, som statsministeren har fortalt os kommer.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om ikke han kan bekræfte, at han har skiftet holdning til det her med at skulle fastlægge en dato for en folkeafstemning.
Før statsministeren blev statsminister og vi havde en debat om, hvorvidt vi skulle have en folkeafstemning om euroen, sagde statsministeren på et tidspunkt - jeg ved, at statsministeren ofte googler, så derfor er det jo nemt for ham at gå ned og finde det frem efterfølgende - og jeg citerer: Ud fra en demokratisk synsvinkel er det farligt at sjakre med datoen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-11:
Nej, der sjakres ikke med nogen dato.
Det er jo samtidig startskuddet til en debat, og alle kan kaste sig ind i debatten om for og imod.
Og så overvejer vi godt og grundigt: Hvordan er nu den rigtige måde at gribe det an på?
Vi vil også gerne have, at der i Folketinget står et bredt flertal bag den beslutning, der nu skal træffes.
Og jeg synes ærlig talt, at det er en god og seriøs måde at gribe det an på.
Hr. Thulesen Dahl har jo kunnet deltage i debatten med liv og lyst, siden regeringen annoncerede sine hensigter tilbage i november måned.