runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er en udfordrende tid for dansk politi.
Jeg var selv i Nordjylland forleden dag, bl.a. i Brønderslev, og hørte på nærmeste hold om nogle af de udfordringer, der er.
Jeg var ude at køre med Københavns Politi forleden dag, som jo nu er efterladt i en situation, hvor alt jysk mandskab og fynsk mandskab er sendt tilbage igen, hjem til både Jylland og Fyn, og hvor Københavns Politi nu alene på den sjællandske side sammen med Sjælland skal varetage bl.a. bevogtningsopgaver og lignende.
Så der er tryk på de forskellige steder i landet.
Der må man jo sige, at dansk politi ikke var forberedt på den situation, der opstod i forbindelse med februarangrebet i København.
Det har vi så prøvet at rette op på med et bredt forlig mellem en række af Folketingets partier.
Men det er altså ikke sådan, at Nordjyllands Politi er forfordelt i forhold til andre politikredse, tværtimod.
Pr. 1. april er en del politifolk sådan set kommet tilbage igen.
Det er jo også derfor, vi har den her svære diskussion, som er i offentligheden nu, om bl.a. at anvende andre ressourcer.
Jeg er mig meget bevidst, at der i Nordjylland og andre steder i landet er en svær situation, og vi gør alt, hvad vi kan, og inden for en ganske kort tidsramme vil Folketingets partier, dem, som deltager i politiforliget, blive indkaldt til et møde, hvor vi vil prøve på at komme med nogle alternative muligheder.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Jeg anerkender, at det politiske pres, der har været igennem de seneste måneder, rent faktisk har hjulpet, så justitsministeren også har ændret nogle ting, og at der nu er blevet lavet om på prioriteringerne.
Det er positivt.
Jeg skal bare høre: Er det sådan, at ministeren finder det acceptabelt, at folk, der føler sig truet på liv og helbred af kriminelle, kan henvende sig til politiet og så få at vide, at det er der ikke tid til at prioritere?
Og er det sådan, at ministeren finder det rimeligt, at færgeselskabernes personale alene skal håndtere desperate flygtninge ved grænsen ved Hirtshals Havn?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Altså, jeg har meget respekt for hr. Rasmus Prehns ihærdige indsats, men jeg vil nu ikke sige, at årsagen til, at der blev truffet en politifaglig beslutning om at overgive bevogtning til Sjællandssiden, var politisk pres.
Det skyldtes en politifaglig vurdering om, at nok er nok, og at nu måtte man fordele byrderne på en anden måde.
I forhold til folks følelser vil jeg gerne sige, at jeg har dyb empati med folk, der føler sig forulempet, men det er jo ikke sådan, at jeg som justitsminister bare kan sige, at så løser vi det med et knips, når jeg har overtaget en situation, hvor Danmark har været udsat for et terrorangreb, og hvor der er pres på grænsen.
Til det vil jeg sige, at vi prøver – i øvrigt i fællesskab – at gøre alt det, vi overhovedet kan, for at afhjælpe situationen, men sagen er, at det kommer til at kræve noget hjælp.
Synes jeg så i øvrigt, at det er acceptabelt ...
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Ja, vi er jo desværre lidt klemt på tiden, men tak for besvarelsen fra ministerens side.
Jeg anerkender også den indsats, der er blevet gjort, for at rette op på tingene.
Men i de to konkrete situationer, altså at man bliver truet f.eks. med kniv eller med andet, fordi man skylder penge, og at man så ikke kan få hjælp af politiet, og med hensyn til grænsekontrollen ved Hirtshals Havn, er det ikke sådan, at man skal kunne regne med politiet?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-13:
Lige præcis det synes jeg jo man var meget forudseende med, dengang man reviderede grundloven sidst, hvis man ser på de muligheder, der er, for netop at slå ned på foreninger som dem, vi taler om her.
Lad mig minde ministeren om, at det er en organisation, der trykker løbesedler med billeder af ligkister med danske soldater i.
Det var det, der vakte forargelse for nogle år siden.
Jeg kan undre mig over, at vi stadig væk – faktisk en del år efter – skal diskutere den her organisation, og at den frit kunne florere i vores samfund, uden at der var ansvarlige politikere, der dengang slog ned på den og sagde: Nu er bægeret fuldt, nu vil vi ikke finde os i den her undergravende virksomhed mere.
Jeg tror, at danskerne tørster efter politikere, der siger, at nu er grænsen nået, nu er tidspunktet kommet til at handle.
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Jeg vil sige, at man skal tænke sig godt og grundigt om, før man påbegynder processer, hvor den lovgivende magt stiller sig i spidsen for at gribe ind over for enkeltforeninger.
Man så det danske Folketing gøre det i 1941 over for Danmarks Kommunistiske Parti, hvor man ved lov opløste den pågældende forening.
Jeg synes ikke, det er en præcedens, som nødvendigvis inspirerer til efterfølgelse.
Men det er jo en del af de drøftelser, vi må have med hinanden.
Jeg vil sige, at jeg, når det kommer til foreningsopløsning, klart foretrækker en model, hvor det sker på basis af grundlovens ord, og hvor man konstaterer, at grundlovens ord og f.eks. regeringsmagtens forpligtelse til at opløse en forening, der virker ved vold, er det, der danner rammen, så det også kan holde for en efterprøvelse ved domstolen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-13:
Jeg vil sige, at grunden til, at jeg rejser det her spørgsmål, er, at Hizb ut-Tahrir åbenbart viser sig at være enormt aktive, i hvert fald i dele af landet.
Ikke sådan aktive i al almindelighed, men særlig foran skoler og uddannelsesinstitutioner, hvor man aktivt forsøger at rekruttere nye medlemmer til det her, må jeg sige, meget, meget ekstremistiske netværk.
Det synes jeg er så forkasteligt.
Men jeg vil egentlig gerne tage ministeren med tilbage til en dag for nogle år siden, hvor samme forening holdt et meget stort møde, et debatarrangement i Den Sorte Diamant, her tæt på, og jeg kan bare sige, folketingsmedlemmer stod i kø for at brøle af den her organisation fra talerstolen af, stod i kø for at fordømme Hizb ut-Tahrir, sagde grove ting og mente, at nu måtte det have en ende.
Men intet er sket!
Den her organisation lever videre, selv om den blev fordømt, selv om der var skåltaler, selv om der blev stillet en talerstol op, hvorfra der blev sagt hårde ord.
Jeg synes, det er enormt frustrerende at vide, at de kan få lov til at fortsætte deres aktivitet, uden at nogen på noget tidspunkt sætter foden ned og siger, at nu er nok bare nok.
Vil regeringen stille sig i spidsen for en proces, der sørger for det?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Jeg kan i hvert fald garantere, at vores formål med de indsatser, som er ydet, er at få sagsbehandlingstiden kraftigt ned, og det gør vi alt hvad vi kan for.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-13:
Finder ministeren det rimeligt, at en organisation som Hizb ut-Tahrir lovligt kan operere i Danmark med den dagsorden, de arbejder efter, og har ministen til hensigt at kræve organisationen forbudt, eventuelt med en lovændring?
Finder ministeren det rimeligt, at en organisation som Hizb ut-Tahrir lovligt kan operere i Danmark med den dagsorden, de arbejder efter, og har ministeren til hensigt at kræve organisationen forbudt, eventuelt med en lovændring?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Jamen jeg beklager, jeg holder mig meget gerne til anvisningerne.
Jamen, altså, jeg vil jo ikke gå ind i de konkrete sager.
Det, jeg kan sige, er, at der er tryk på over hele linjen for nærværende, og jeg kan godt forstå, at lokale folketingsmedlemmer rejser det, for det er sådan set rimeligt nok.
Og synes jeg, at – havde jeg nær sagt – kriminelle handlinger etc. er acceptable?
Nej, det synes jeg jo så selvsagt ikke.
Jeg synes, at enhver kriminel handling er en forkert handling og bør imødegås.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen tager kraftig afstand fra Hizb ut-Tahrirs holdninger og dagsorden.
En forening som Hizb ut-Tahrir repræsenterer et menneskesyn, som ikke hører hjemme hertillands, og vi skal ikke acceptere, at antidemokratiske kræfter forsøger at undergrave vores kultur og vores værdisæt.
Der pågår så for nærværende mellem regeringen og Folketingets partier en forhandling om, hvordan vi kan sætte ind over for religiøse forkyndere, der søger at undergrave dansk lov og danske værdier og understøtter parallelle retsopfattelser.
Der ligger samtidig i det spor på lidt længere sigt også en indsats over for de radikaliserede miljøer, som jeg forventer bliver forankret i Justitsministeriet.
Det er et vigtigt emne, og derfor ser jeg også frem til de fortsatte drøftelser med partierne.
Et af de temaer, vi skal drøfte, er spørgsmålet om opløsning af foreninger.
Jeg finder det rigtigst, at vi holder de drøftelser i forhandlingslokalet, indtil vi måtte være fremkommet med et resultat.
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Det er klart.
Jeg har jo forståelse for, at man ikke bare sådan her kan give løfter til højre og til venstre, den er jeg helt med på, men målsætningen må jo et eller andet sted være, at sagsbehandlingstiden kommer ned på, hvad den var tidligere, inden man lagde de her 12 forskellige administrationscentre sammen fra som sagt 12 til 2.
Det var de jo også førhen, men som sagt håber jeg da bare på, at man hurtigst muligt vil nedbringe sagsbehandlingstiden i forhold til, hvad den var før sammenlægningen til Administrativt Center Øst og Administrativt Center Vest.
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Som jeg startede med at sige med hensyn til det der med en rimelig sagsbehandlingstid, har jeg det sådan, at i en konkret kørekortsag skal sagsbehandlingstiden være så kort som overhovedet muligt.
Det, som så er udfordringen i forhold til kørekortsager, er, at de er meget forskellige med hensyn til kompleksitet og forløb.
Der er sager, som kan færdigbehandles inden for ganske få dage – det tror jeg at jeg nævnte – og så er der sager, hvor man må afvente, at borgeren f.eks. gennemfører en vejledende helbredsmæssig køretest eller indhenter speciallægeerklæringer med henblik på at få fornyet forelæggelse for Sundhedsstyrelsen.
Så altså, selve sagsbehandlingstiden for den enkelte kørekortsag afhænger jo af både sagens karakter og det antal sagsskridt, der skal foretages i den enkelte sag.
Så en meget konkret sagsbehandlingstid på alle sager kan jeg ikke fremkomme med, men jeg kan sige, at der er tilført ressourcer og ansættelser for at få nedbragt sagsbehandlingstiden.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-13:
Som det ligger i mit svar, har vi kontakt med forskellige typer erhvervsdrivende, herunder iværksættere.
Vi ønsker at forbedre deres vilkår.
Men jeg vil igen advare imod, at man stirrer sig blind på en antidiskriminationsordning, altså denne barselsudligningsordning, i forbindelse med ansættelser.
Det er formentlig på andre områder, de helt store problemer ligger.
F.eks. er der jo for kvindelige iværksættere, som går på barsel, ganske kraftige barrierer for, at de overhovedet kan få barselsdagpenge; der er også indkomstbarrierer for, at de overhovedet er i stand til at få glæde af en barselsudligningsordning, og de kan pr. definition ikke være udsat for en diskriminationsrisiko, som kvindelige lønmodtagere kan være det.
Hvad er så egentlig ideen med, at andre iværksættere skal betale?
Altså, en form for lønudligning til selvstændige har jeg svært ved at se meningen med, når der ikke er diskriminationsrisici.
Men det er reelt, når jeg siger, at vi ønsker at få flere kvindelige iværksættere.
Vi ønsker at forbedre deres opstarts- og deres erhvervsmuligheder, og vi vil også se på, om de vilkår, de har, når de skal gå på barsel, er sådan, at de selv anser dem for at være attraktive, og som vi som regeringen synes er fair.
Yildiz Akdogan (S), 2016-04-13:
Tak for det.
Ministeren bliver ved med at fokusere på, at man har fjernet en afgift, der har ramt de forkerte.
Man kunne også have sagt, at man måske skulle have forbedret loven, så man i hvert fald hjalp de rigtige mennesker.
Jeg synes ærlig talt, at det også at være solidarisk med kvindelige iværksættere ikke er så dårlig en ting.
Men 326 kr. om året skulle man betale, og det svarer til under 1 kr. om dagen.
Kunne ministeren vitterlig ikke have fundet en løsning?
Min opfordring er, at ministeren bl.a. også lytter til Virksomme Kvinder, der netop er selvstændige og ved, hvor skoen trykker.
Er ministeren også lydhør over for det – de små og mellemstore virksomheders opråb om, at der er brug for en barselsudligningsordning for få flere kvindelige iværksættere?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-13:
Nej, og der er i hvert fald et par ting, jeg er enig med spørgeren i.
Det er det ene.
For det andet har vi ikke løst nogen problemer for de selvstændige kvinder eller mulige selvstændige iværksættere ved at afvikle den barselsudligningsordning, som den tidligere regering etablerede.
Det eneste problem, vi har løst ved at afvikle denne ordning, har været at fjerne en afgift for et meget, meget stort antal mennesker, som ikke under nogen omstændigheder ville acceptere den afgift, og som protesterede voldsomt, fordi de slet ikke reelt var selvstændige.
Det er det ene.
Som det andet har vi også fjernet en ordning, som ikke var duelig i forhold til at give en reel kompensation eller løse reelle problemer for kvindelige iværksættere, og det er her, man skal være opmærksom på: Hvad er egentlig den største udfordring for de kvindelige iværksættere?
Og her har regeringen igangsat et tværministerielt arbejde med henblik på at få input fra iværksættere fra forskellige brancher med henblik på at søge at løse de problemer, de selv peger på.
Yildiz Akdogan (S), 2016-04-13:
Tak for det.
Men ved at fjerne en lov er det jo ikke sådan, at man løser de udfordringer, der er ude i samfundet.
For man kunne have forbedret loven.
Man kunne have lukket de huller, der måtte være, man kunne have lavet en forbedring og på den måde også sendt et signal til de potentielle selvstændige eller kommende selvstændige og iværksættere, også kvindelige iværksættere, der faktisk netop har efterspurgt sådan en ordning.
Det er jo sådan, at tallene taler for sig selv.
Ministeren vil jo gerne have, at der skal være selvstændige, og siger, at Danmark har brug for private arbejdspladser og selvstændige, og det er jeg enig i, og jeg synes også, det kunne være rigtig fint, hvis man kunne se på tallene, at det gik den rigtige vej.
Det gør det bare ikke.
I 2014 og 2015 var der kun 11.000 selvstændige kvindelige iværksættere.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er ærgerligt, at der ikke er flere kvinder, der vælger at blive selvstændige.
For Danmark har jo brug for flere private arbejdspladser, og derfor ønsker regeringen også at forbedre rammevilkårene for iværksættere og selvstændige i Danmark.
Det skal være billigere og lettere at drive virksomhed i hele Danmark, men efter min bedste overbevisning gør vi ikke det ved at pålægge over 200.000 mennesker en afgift til en barselsudligningsordning for selvstændigt erhvervsdrivende.
En analyse i efteråret 2015 af de 200.000 personer viste, at kun ca. 45.000 var i den gruppe af selvstændige, som ville kunne få gavn af ordningen, nemlig dem, der tjente mere end ca. 216.000 kr. om året, som er kravet for at få udbetalt barselsdagpenge og dermed kompensation fra ordningen.
Det vil sige, at ca. 150.000 personer, hvoraf en stor del faktisk slet ikke var selvstændige, skulle betale en afgift til en ordning, som de aldrig ville kunne få glæde af.
Det hverken kan eller vil jeg forsvare, og derfor traf regeringen beslutningen om at lukke ordningen.
De ordninger, som blev etableret af arbejdsmarkedets parter for godt 10 år siden, havde til formål at modvirke diskrimination af kvinder i forbindelse med ansættelse.
På den måde forfølger man to mål på samme tid.
Dels vil alle arbejdsgivere have et større incitament til at ansætte både mænd og kvinder, dels er der en større tilskyndelse til at give ret til løn under barsel, fordi udgifterne i forbindelse med barsel bliver reduceret.
Men man kan ikke overføre disse forhold til selvstændige.
Der findes ikke diskrimination
selvstændige imellem
Det er ikke den selvstændige revisor eller tandlæge, der begrænser andres muligheder for at nedsætte sig som selvstændig, og det er heller ikke andre selvstændige, der bestemmer eller dikterer en iværksætters valg af branche.
Den form for solidaritet eller medansvar kan man efter min bedste overbevisning ikke forlange af selvstændigt erhvervsdrivende.
Yildiz Akdogan (S), 2016-04-13:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er problematisk, at andelen af kvindelige iværksættere er nået til et nyt lavpunkt, og kan det hænge sammen med fraværet af bedre barselsmuligheder for selvstændige?
Mener ministeren, at det er problematisk, at andelen af kvindelige iværksættere er nået til et nyt lavpunkt, og kan det hænge sammen med fraværet af bedre barselsmuligheder for selvstændige?
Der henvises til artiklen Avisen, den 29. marts 2016 »Mændene spæner fra kvindelige iværksættere«.
Marie Krarup (DF), 2016-04-13:
Hvad er ministerens holdning til, at Det Islamiske Trossamfund i København, som var en af de otte moskeer, som blev portrætteret i TV 2's Moskeerne bag sløret, efterfølgende har fået tilladelse til en ændring af lokalplanen, af bl.a. ministerens eget parti, til at opføre en ny og større moské?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Det er jo sådan set noget af det samme, vi taler om; det er den samme ideologiske påvirkning, vi her taler om.
Man kan selvfølgelig diskutere graden og voldsomheden.
Men jeg kan garantere hr. Peter Kofod Poulsen for, at skulle det nærme sig en sådan situation, vil jeg få besked om den, og så vil hr. Peter Kofod Poulsen også høre nærmere, absolut.
Yildiz Akdogan (S), 2016-04-13:
Jamen tak for svaret.
Der er ikke nogen, der snakker om diskrimination i det her tilfælde.
Det, jeg snakker om, er at give nogle muligheder og nogle rammer for, at vi kan få flere kvindelige iværksættere.
Det er jo godt for kvinderne selv, men det er i allerhøjeste grad også godt for samfundet, at vi får nogle flere selvstændige.
Så det, jeg egentlig efterspørger, er, om ministeren ikke kan se, at det her er så vigtigt et område at prioritere benhårdt, fordi vi netop derved giver kvinderne mulighed for ikke at skulle stå og tage det her meget ubehagelige valg, om man skal være selvstændig, eller om man skal have et barn.
Det burde kunne lade sig gøre med begge dele.
Mit opråb til ministeren er bare, om ministeren ikke vil prøve at sætte denne proces i gang hurtigst muligt nu, hvor han har været med til at afskaffe den lov, der skulle have forbedret forholdene, om han i det mindste ikke kan forsøge at få gjort processen lidt hurtigere, så vi kan give de her kommende iværksættere alle de rammer og muligheder, der skal til, så vi kan få nogle flere selvstændige kvindelige iværksættere, hvilket er godt for samfundet?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-13:
Jeg er helt enig i spørgerens illustration af det ønskelige i at udvikle dette område og det værdifulde i at få flere kvindelige iværksættere.
Jeg er også enig i, at det aldrig må blive et spørgsmål om, hvorvidt man kan drive virksomhed eller få børn.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men derfra og så til at sætte fokus på, at en barselsudligningsordning er løsningen, er forkert.
Vi har lavet et fejltrin ved at gennemføre en barselsudligningsordning, der kollapsede, som vi var nødt til at afskaffe eller omdanne, men vi valgte altså at afskaffe den, fordi der var så massive protester imod den, som der var.
Nu skal vi tænke os om og sørge for at skaffe nogle reelle løsninger på de udfordringer, som de selvstændige, herunder de kvindelige iværksættere, selv peger på i forhold til os.
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Tak for det.
Er der nogen tidshorisont for, hvor lang tid vi så kan forvente at der går, før sagsbehandlingstiden kommer langt nok ned til, at Dansk Kørelærer-Union ikke får flere sager på bordet?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Jeg har fuld forståelse for, at medlemmet rejser problemstillingen.
Det er jo en lidt kedelig sag at skulle stå og sige, at selve reglerne om kørekorterhvervelse henhører under en anden minister.
Det, jeg kan sige, er, at der i forhold til sagsbehandlingstiden og i relation til politiet er taget fat om problemstillingen; der er tilført ressourcer, og der er sket de ansættelser, som spørgeren også har omtalt.
Så jeg synes, det er helt berettiget, at spørgsmålet bliver rejst, og jeg håber så, at de tiltag, som er gjort, kan afhjælpe problemet.
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Mange tak for svaret.
Der har jo tidligere været personer, der har fortalt os her i Folketingssalen, at der manglede at blive ansat de rette personer i administrationscenteret.
Og der er jeg selvfølgelig glad for at høre, at der allerede nu er indført nogle tiltag, og at ministeren også er bekendt med, at der selvfølgelig er nogle problemer i det her.
For det er jo en dum situation at sidde i, når man gerne vil ud på arbejdsmarkedet.
Man har de rette kompetencer, og man har fået den rette uddannelse, og lige pludselig står man så i en situation, hvor sagsbehandlingstiden er længere end 7 måneder, og dermed bliver ens erhvervskørekortsag forældet.
Og det betyder jo sådan set, at man skal starte forfra.
Det virker jo totalt molboagtigt, at der på den måde er skabt en situation, hvor der er postet en masse ressourcer i nogle mennesker, som gerne vil ud at arbejde, men som ikke rigtig kommer videre, fordi vi har et problem med ressourcer til Administrativt Center Øst og Administrativt Center Vest.
Hvad er ministerens holdning til, at borgere, der bl.a. af Lolland Kommune har fået betalt undervisningen til et erhvervskørekort, risikerer at skulle starte undervisningen forfra, fordi sagsbehandlingen ved Administrativt Center Øst i forbindelse med udstedelse af kørekortet er så lang, at undervisningen bliver forældet, inden borgerne får deres erhvervskørekort?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-13:
Hvilken holdning har ministeren til, at politiet bliver bistået af forsvaret med at løse opgaven ved grænserne, så politiet kan opretholde deres daglige beredskab og de borgernære servicer igen kan blive opprioriteret?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
For så vidt angår regler om og spørgsmål vedrørende undervisning til erhvervskørekort, må jeg henvise spørgeren til transport- og bygningsministeren, som er ressortminister for kørekortområdet.
I forhold til politiets sagsbehandlingstid i forbindelse med behandling af konkrete kørekortsager er jeg opmærksom på, at der har været en sagsophobning ved Administrativt Center Øst og Administrativt Center Vest, og at dette har medført en øget sagsbehandlingstid.
Uanset hvilken type kørekortsag, der er tale om, er det selvsagt min holdning, at sagsbehandlingstiden bør være så kort som muligt.
Som det fremgår af min besvarelse af spørgsmål nr. 312 fra Folketingets transport- og bygningsudvalg, har Rigspolitiet også meget stort fokus på at nedbringe sagsbehandlingstiden i de administrative centre.
Rigspolitiet har således iværksat en række tiltag, der skal nedbringe sagsbehandlingstiden, ligesom der er tilført begge centre ekstra ressourcer her i 2016.
Tilsvarende har Administrativt Center Vest i samme periode nedbragt antallet af verserende sager med ca. 2.800.
Myndighederne har således iværksat en række initiativer med henblik på at nedbringe sagsbehandlingstiden i forhold til kørekortsager.
Marie Krarup (DF), 2016-04-13:
Hvad er ministerens holdning til, at Det Islamiske Trossamfund i København, som var en af de otte moskeer, som blev portrætteret i TV 2's »Moskeerne bag sløret«, efterfølgende har fået tilladelse til en ændring af lokalplanen, af bl.a. ministerens eget parti, til at opføre en ny og større moské?
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Jeg er også bekymret, og jeg mener også, at det har taget alt for lang tid.
Jeg kan også være bekymret for, hvornår vi får det til at fungere optimalt, ogom det kommer til at fungere optimalt i forhold til Europa.
Det er jo derfor, at vi ikke har ventet, men tværtimod har gennemført markante opstramninger, opstramninger, som man endda også må sige har givet genlyd og stadig væk gør det rundtomkring i verden.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Jeg sidder for at sige det ærligt altså bare med den umiddelbare fornemmelse, at den fælles løsning, som man hele tiden taler om, aldrig kommer.
For der er så stor forskel i synet på det, bl.a. i Polen og Tjekkiet og andre lande, som virkelig værger for sig.
Det er sådan set min eneste pointe.