runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Knakkergaard (DF), 2010-12-02:
Med hensyn til det her brede forlig: Det ville vi jo også gerne have haft, men når man stiller store krav til en minister og gerne vil have flere milliarder, end der egentlig først blev regnet med, vil det vel være meget naturligt, at man så kommer uden for på området.
Men vil hr. Morten Østergaard så ikke også give mig ret i, at da vi var færdige med forhandlingerne, blev der givet det tilbud til SF og Socialdemokraterne, om de ikke ville være med til det forlig, vi havde indgået, og da var svaret også nej.
Kan hr. Morten Østergaard bekræfte det?
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Jamen jeg synes da, at hr. Frank Aaen i forbindelse med udvalgsbehandlingen skulle stille et udvalgsspørgsmål om, hvordan regnestykket ser ud for alment nybyggeri, og så ville han jo se, at der i den grad er tale om, at det er støttet byggeri.
Men der er nogle, som sådan lidt usolidarisk, synes jeg, mener, at hvis man er lejer, skal man alene tænke på sig selv og ikke tænke på, at der også var nogle, der på et eller andet tidspunkt finansierede, at der blev bygget de lejeboliger, man selv bor i, og det kunne jo være, at der var andre, der havde lyst til at blive lejere og derfor også syntes, det var fornuftigt, at der blev finansieret noget nybyggeri inden for den almene sektor.
Og i alt det, vi er gået efter, har vi forsøgt at give den almene sektor de videst mulige rammer for at drive deres virksomhed – det gælder også den afbureaukratiseringsreform, som var en del af den seneste boligaftale – og det er, fordi vi ønsker, at sektoren i videst muligt omfang skal være selvbærende og have de største handlemuligheder for at løse de problemer, som der er for beboerne, men altså også kunne udvikle sig og dermed få nybyggeri.
Så jeg synes, det i hvert fald er en forkert udlægning at sige, at nyt alment byggeri alene er finansieret af lejerne, for det vil ethvert regnestykke vise ikke er tilfældet.
Frank Aaen (EL), 2010-12-02:
Lejernes Landsorganisation er i hvert fald enige med os i, at det her er et tyveri; dem, der bor i boligerne, og deres repræsentation siger, at det her er tyveri.
Jeg er uenig i, at Landsbyggefonden altid har haft det formål, som det er blevet forvansket til nu.
Altså, det har igennem tiderne været sådan, at staten giver støtte til boliger, til private boliger gennem rentefradragsretten og til almene boliger gennem indskud.
Og det, der er sket med Dansk Folkepartis hjælp, undskyld, det var en grim fortalelse, det, der er sket med Det Radikale Venstres hjælp er, at staten har kunnet spare sine indskud i de almene boliger, samtidig med at man har givet skattelettelser til dem, der bor i ejerboliger, altså en skævvridning af boligmarkedet og statens tilskud til boligbyggeriet.
Og jeg kan ikke forstå, at Det Radikale Venstre vil være med til her at tage yderligere 2 mia. kr. fra lejerne, som staten sparer.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Man kan altid diskutere niveauet, og oprindelig foreslog vi jo også, at man suspenderede refusionen af ydelsesstøtte til nybyggeri for at give rum til i Landsbyggefondens økonomi at klare noget mere renovering.
Men princippet om, at man også fra Landsbyggefondens side medfinansierer nybyggeri, har vi ingen problemer med, og det har vi ikke, fordi det sådan set for det første ligger i Landsbyggefondens formål, at man også skal bidrage til det, og for det andet er det jo heller ikke sådan, at dem, der i dag bor i den almene sektor, selv har finansieret nybyggeriet af de boliger, de sidder i – særlig ikke dem, der flytter ind steder, hvor lånet stort set er betalt ud.
Og derfor synes vi, det er klogt, at man har en almen boligsektor, der i videst muligt omfang klarer sine forhold selv, herunder også en del af nybyggeriet.
Og så er der selvfølgelig også det kommunale tilskud.
Så i princippet har vi ingen problemer med at synes, at etiketten om, at det skulle være tyveri, efterhånden er noget slidt.
Frank Aaen (EL), 2010-12-02:
Det Radikale Venstre og Enhedslisten er fuldstændig enige om at kritisere L 60, fordi man dér bruger det etniske som begrundelse for, at nogle områder skulle have særlige problemer.
Det er vi fuldstændig enige om at afvise.
Jeg vil også sige, at det er meget fint, at der med L 61 er lagt op til, at der kommer mere skub i renoveringer ude i den almene sektor – det skulle være sket for lang tid siden – men der, hvor kæden hopper af, er, at Det Radikale Venstre fortsætter med tyveriet af lejernes penge fra Landsbyggefonden; samlet set er det ca. 10 mia. kr. Og man kan jo også se i det lovforslag, der er lagt frem i dag, L 61, at tyveriet fra Landsbyggefonden har som konsekvens, at staten sparer 2 mia. kr.
Altså, jeg mener simpelt hen, det er fuldstændig urimeligt at deltage i at tage penge fra lejerne, tage penge fra et område, hvor der i øvrigt er meget brug for pengene til renovering og forbedring af lejeboligerne, og så sørge for, at der kommer en besparelse i statskassen.
Hvorfor det?
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Jeg tror, at det er afgørende, at man betragter den venteliste som en pukkel, som skal høvles af.
Den skyldes jo altså også, at der er en lang række boligområder, som er bygget i samme periode og derfor også har et nogenlunde ensartet forfald.
Men det er et klart tilsagn om at holde meget nøje øje med det, fordi det også står klokkeklart i aftalen, at vi over en rimelig tidshorisont ønsker at nedbringe den her venteliste.
Så håber jeg som sagt bare, at man fra SF's og også fra Socialdemokraternes side her vil se en lejlighed til at stemme for lovforslaget i modsætning til, hvad man gjorde sidst.
For jeg tror, at det også er noget af det, som man vil have respekt for ude i boligbevægelsen, nemlig at de på den måde slutter op om et initiativ, som i hvert fald samlet set har fået en meget pæn modtagelse, bl.a. af Boligselskabernes Landsforening.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Det er jo rigtigt, at vi foreslog, at man satte yderligere gang i renoveringerne med 1 mia. kr. fra staten allerede næste år, og det gjorde vi sådan set, fordi vi så det som et win-win-forslag.
For det første ville vi få høvlet renoveringskøen endnu længere ned i det første år, og jeg ved, ordføreren er enig med mig i, at det ville have været endnu bedre, om vi havde kunnet få sådan et resultat.
Det, jeg vil tillade mig at sige kan give problemer senere hen, er jo netop, at man har afsat 5 mia. kr. ekstra, men ordføreren har jo også anerkendt, at der er en kø svarende til 8 mia. kr., som der sidst i perioden ikke vil være ekstra midler til at afhjælpe.
Så jeg vil bare opfordre ordføreren til at følge sine ord op, når vi når dertil, at vi kan konstatere, at køen desværre er ved at bygge sig op igen.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Som jeg har forstået S og SF's udspil, gik det ud på, at man ønskede, at staten skulle finansiere renoveringen.
Det mener jeg ikke, og jeg synes sådan set, at det fine ved den måde, vi har indrettet den almene sektor på, er, at den måde, økonomien fungerer på, hvor man bliver ved med at betale ind til Landsbyggefonden, når lånene er betalt ud,
gør, at lejerne bliver ved med selv at kunne finansiere, at den almene sektor er velfungerende
Det synes jeg er den rigtige måde gøre det på.
Det, vi havde ønsket, var, at den sociale indsats blev finansieret af staten.
Men derudover er det, jeg synes man skal lægge vægt på altså, at det jo er aftalt, at vi nu holder snævert fokus på den her venteliste, også med årlige redegørelser.
Det gør vi selvfølgelig med det ene sigte, at hvis det går den gale vej, kan vi drøfte det i forligskredsen.
Det er måske også derfor, at jeg vil opfordre til, at man fra S og SF’s side trods kritikken stemmer for lovforslaget, for det kan jo måske gøre det lidt nemmere for os på et senere tidspunkt at lirke døren op ind til forhandlingslokalet.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Jeg er utrolig glad for at høre, at vi slår den samme grundtone an – De Radikales ordfører og jeg selv – nemlig at det her primært er udtryk for sociale problemer, og at det er et samfundsansvar at få dem løst.
Jeg synes også, det er klædeligt, at De Radikale har foreslået, at der skulle matches med 400 mio. kr. fra statskassen.
Vi havde så foreslået 1 mia. kr., men lad det nu ligge.
Det er i hvert fald den samme filosofi.
Jeg er også fuldstændig enig med ordføreren i, at ordføreren sikkert har kæmpet en brav kamp for at få tilført flere midler til renovering og forbedring af de udsatte boligområder.
Jeg havde jo gerne kastet mig ind i den kamp og hjulpet til på vores side af tovet, når der skulle trækkes, og det er jeg sikker på at Socialdemokraterne også gerne havde, hvis vi havde fået lov at komme med til forhandlingerne.
Så kunne vi altid have vurderet, om resultatet havde været godt nok.
Det er det, jeg vil spørge ordføreren om, for det er ganske rigtigt, at der bliver øget i starten af perioden, men sidst i perioden når vi jo tilbage på det nuværende niveau i renoveringsrammen.
Ordføreren har jo tidligere sagt, at man vil være meget opmærksom på, om der opstår en kø, men hvis man ikke har midler til at sætte ind, når opmærksomheden bliver vakt, så hjælper det jo ikke så meget.
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-02:
Nej, det handler om, at vi anerkender, at der er et problem i nogle af de her områder, og det er jo ikke kun noget, De Konservative gør.
Det er, som jeg var inde på, noget, man også kan læse i de udspil, som er kommet fra andre partier.
Thomas Jensen (S), 2010-12-02:
Tak for det.
Det er lige det, at når der bliver svaret hurtigt, skal man også trykke hurtigt på knappen for at anmode om ordet.
Det har der ikke været, og det vil jeg også godt sige er meget beklageligt.
Både S og SF fremlagde et fælles udspil.
Vi lagde op til, at vi kunne være med til at lave et bredt forlig om at få løst de her udfordringer, så derfor er det egentlig bare en kommentar her til, at de ord, ministeren har været ude og sige, nemlig at S og SF ikke vil være med, ikke er sande.
Der har været en vilje til at lægge vores politik frem og finde nogle løsninger.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Det, jeg kan sige, er, at det fra Det Radikale Venstres side helt fra starten i forhandlingerne har været et ønske, at man forsøgte at skabe så bred en tilslutning til aftalen som overhovedet muligt.
Og jeg mener, at regeringen kunne have tilrettelagt processen på en sådan måde, at det var lykkedes, men må jo konstatere, at det havde man ikke viljen eller evnen til.
Det beklager jeg.
Jeg mener, det havde været godt og formålstjenligt, om man havde fået et bredt forlig om det her, og jeg mener, at det lå på den flade hånd, lå lige for at gøre det.
Selvfølgelig er det altid vanskeligt at forhandle med flere partier end med få partier, men når resultatet, synes jeg, lå så snublende nært for, som det gjorde, mener jeg, at det helt oplagt havde været forsøget værd.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-12-02:
Det må bero på en konkret vurdering i det enkelte tilfælde.
Det, jeg synes er vigtigt i den her sammenhæng, er at holde fast i, hvad det er, der skal til.
Hvis man skal følge Enhedslistens forslag her, så skal vi jo føre lister, vi skal føre tilsyn, vi skal kontrollere også fanger, som vi ikke selv har tilbageholdt.
Jeg er ikke enig med dem, som måtte mene, at i den del af Helmandprovinsen, som er vores operationsområde, skal vi sådan set overtage ansvaret for alle de tilfangetagne, der er der – inklusive dem, der er taget af afghansk politi, fordi de har stjålet en bil, eller hvad det nu måtte være; inklusive dem, som er taget af den afghanske hær, fordi den afghanske hær rent faktisk har vurderet, at det her er nogle, man skal tage til fange.
Jeg mener sådan set ikke, at vi skal tage et fuldt ansvar for alle dem, som tilbageholdes i vores område.
Som jeg også nævnte som en grund til at forkaste beslutningsforslaget, er der bl.a. samarbejdet med andre lande.
Jeg mener sådan set ikke, at vi fra dansk side bare kan gå ud og kræve, at vi skal have oplysninger om tilbageholdte, som er i andre samarbejdspartneres varetægt.
Jeg mener ikke, at vi kan kræve, at vi skal have orientering om, hvor de personer måtte befinde sig, eller kræve, at vi skal gennemføre tilsyn.
Det er derfor, vi afviser forslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-12-02:
Nu er der faktisk folkeretseksperter, der siger, at hvis to stater i fællesskab tager en fange, så har begge stater ansvaret for vedkommendes videre skæbne.
Så det er ikke så ukendt, som ministeren står og siger.
Men det, vi i virkeligheden har foreslået, er jo, at hvis vi er med til at tage en fange, så har vi også ansvaret for at følge med i, føre tilsyn med, hvad der sker med den fange efterfølgende.
Det fratager ikke f.eks. Afghanistan deres ansvar.
Det er bare et ansvar for os, for Danmark at føre tilsyn med dem, vi er med til at tage til fange, særlig i et land som Afghanistan, hvor der er udbredt mishandling og tortur og fanger, der forsvinder, i fængslerne.
Så er det jo vigtigt at føre tilsyn.
Må jeg så vende tilbage til spørgsmålet, jeg stillede før: Hvordan forestiller ministeren sig – hvis vi har et medansvar, som ministeren nu erkender kan være tilfældet – at det medansvar skal forvaltes?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-12-02:
Altså, folkeretten er meget klar, som jeg også nævnte både i min afslutning og i min indledning.
Det er sådan, at det er den stat, der har den tilbageholdte i sin varetægt, som har ansvaret for den pågældende person.
Det er også fuldstændig korrekt – det har vi også diskuteret tidligere i dag på et åbent samråd – at der kan være tilfælde, hvor der er fælles operationer, og hvor man efter en konkret vurdering kan spørge: Har vi et medansvar?
Det, der er vigtigt for mig i forbindelse med det beslutningsforslag, vi diskuterer her, er bl.a. det med, om man skal sprede ansvaret ud på mange forskellige stater.
Det er jo det, Enhedslistens forslag lægger op til, og det mener jeg rent faktisk er at gå skævt i byen, for i henhold til folkeretten er det som sagt den stat, der har den tilbageholdte i sin varetægt, som har ansvaret for den person.
Derfor betyder det ikke nødvendigvis, at hvis der er flere stater, der fører lister, eller flere stater, der skal holde øje, eller flere stater, der skal føre tilsyn, at de tilbageholdte personer bliver bedre beskyttet.
Det kunne sådan set også føre til en ansvarsforflygtigelse fra nogle stater, og det ønsker jeg bestemt ikke.
Frank Aaen (EL), 2010-12-02:
Det er korrekt, at det er en genfremsættelse af et tidligere forslag, som desværre blev afvist her i Folketinget.
Det er så blevet lidt ændret siden da.
Det, der gør, at vi fremsætter det igen, er selvfølgelig de oplysninger, der nu er kommet frem, om, at fanger, som Danmark har været med til at tage, senere blev mishandlet og i nogle tilfælde dræbt.
Det er jo den problemstilling, som det her drejer sig om.
Når vi hjælper et andet land med at tage en fange eller vi i samarbejde med det andet land tager en fange, kan vi så sige, at vi ikke har noget ansvar, fordi det så lige er det andet land, der putter vedkommende i fængsel?
Eller har vi et medansvar?
Jeg er selvfølgelig ked af, at ministeren ikke kan acceptere vores beslutningsforslag.
Men jeg lytter mig dog til, at ministeren nu i modsætning til tidligere erkender, at det ikke kan udelukkes, at Danmark har et medansvar.
Hvis vi har et medansvar for fanger, der bliver taget i en koordineret aktion, hvordan skal det medansvar så udfyldes?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-02:
Uanset hvordan hr. Peter Westermann vender og drejer det, er det relative fattigdoms-begreb, som hr. Peter Westermann læner sig op ad, et med blot 40 pct. af medianindkomsten.
I forhold til hvem jeg havde samtaler med, synes jeg heller ikke, det var just befordrende, at der på det tidspunkt, hvor vi var i vores spæde opstart med forhandlingerne, skete det, at hr. Peter Westermanns formand, hr. Villy Søvndal, gik ud og faktisk proklamerede, at han for det første syntes, at Dansk Folkeparti skulle smides ud af forhandlingerne, og dernæst syntes han egentlig, at det nok også kunne gælde Det Radikale Venstre.
Jeg kan sagtens finde artiklen til hr. Peter Westermann.
Med hensyn til det med, om der bliver brug for flere midler i forhold til at afvikle ventelisten, vil jeg blot sige, at jeg da selvfølgelig har tænkt mig at leve op til den aftale, som er indgået med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, og det gælder også den passus, der står om, at vi følger ventelisten meget tæt, og at vi også er interesserede i, at den bliver afviklet.
Det er også baggrunden for, at vi har aftalt, at vi skal kigge på det hvert år.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Jo, det hørte jeg skam godt; jeg er bare stadig uenig.
Og jeg mener heller ikke, der er særlig meget relativt i at have 81.000 kr. om året.
Det har man jo, uanset hvad andre har, og jeg tror ikke, man har særlig nemt ved at få det beløb til at strække.
Men lad nu det ligge, for det, vi skal diskutere, er de tre lovforslag, som regeringen har fremsat om sin ghettoindsats.
Jeg synes jo ikke, lovforslagene er ambitiøse nok, og jeg havde gerne set, at vi var blevet inviteret med i konkrete forhandlinger, så vi kunne have gjort vores politik gældende.
SF havde gerne set, at Landsbyggefonden kunne renovere for endnu flere penge, så vi kunne komme af med den renoveringspukkel, vi har set.
Jeg har tidligere spurgt De Radikales ordfører, om han ville kæmpe for flere midler, når nu renoveringskøen bliver genopbygget i slutningen af perioden.
Hvad vil ministeren gøre, når vi når tilbage på det samme niveau, som vi har nu, og som altså har betydet, at vi får et efterslæb på 8 mia. kr. i renoveringsprojekter?
Hvad vil ministeren gøre, når man efter de første 3 år er tilbage på det nuværende niveau, som jo altså ikke giver en forøgelse af renoveringsindsatsen?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-02:
Vi går da ind fra statens side og løfter ansvaret med nogle af de tiltag, vi i øvrigt sætter i gang.
Men i forhold til det, som hr. Peter Westermann fremfører, er det da netop det relative fattigdoms-begreb, som hr. Peter Westermann begynder at tale om, når han taler om de 106.000 personer, der lever for under 81.000 kr. om året.
For det første er det 40 pct. af medianindkomsten, for det andet siger det her tal, som hr. Peter Westermann kommer med, intet om de personer.
Det kunne lige så godt være nogle personer, der havde rigtig mange penge på bankbogen, for dem kan det relative fattigdoms-begreb ikke sortere fra.
Det kan også være, at det er nogle, der har valgt at rejse ud i verden på en jordomrejse.
I det hele taget indeholder det relative fattigdoms-begreb, som hr. Peter Westermann læner sig op ad, rigtig mange svagheder.
Det var derfor, hr. Peter Westermann og jeg havde en lang diskussion omkring det i går, men jeg kan forstå, at ordføreren åbenbart ikke har hørt, hvad jeg har sagt.
Thomas Jensen (S), 2010-12-02:
Det er jo sådan, at vi over de sidste par år har haft skiftende ministre på området, og jeg må erkende, at da jeg så, det blev en konservativ, der fik ansvaret for boligområdet, blev jeg optimistisk.
Men nu hvor vi har været igennem den her proces, eller nogle har været igennem en proces om at få en boligaftale på plads, og vi kan se resultatet af det, og det er det, vi forhandler i dag, må jeg desværre sige, at det, der karakteriserer nogle konservative politikere, nemlig et socialt engagement, desværre ikke er noget, der er kommet til udtryk i den boligaftale, der er indgået, og det er heller ikke noget, der vil ske fremadrettet, sådan som konturerne tegner sig med det, der bliver sagt.
Jeg står her med et notat fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd fra august 2010.
Titlen er »Børnefattigdommen i storbyernes ghettoer er eksploderet på få år«.
Så mit spørgsmål til socialministeren er: Er det virkelig tilfredsstillende for en konservativ socialminister, at man, kort tid før man skal sidde og forhandle en stor boligaftale på plads, kan se, at børnefattigdommen er eksploderet i løbet af få år?
Når man så indgår en boligaftale, er der ikke nogen svar på spørgsmålene, i forbindelse med at man virkelig skal have taget hånd om det her og sikre, at de her børn kommer ud af fattigdommen.
Frank Aaen (EL), 2010-12-02:
Jeg synes alligevel, at når et afgørende kriterium i det, man har fremsat her i dag, er, at der skal tages stilling til, om der bor for mange, der har en anden etnisk baggrund, så må man jo også have en holdning til, at det er et stort problem, hvis der bor mange med en anden etnisk baggrund i samme område. Jeg må indrømme, at jeg synes, det lyder noget svævende.
Det lyder mere som en indrømmelse fra De Konservative til Dansk Folkeparti, end det er et udtryk for en analyse, som Det Konservative Folkeparti har gennemført.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-02:
For det første synes jeg, at ordføreren tager munden for fuld, når ordføreren siger, at jeg som socialminister ikke har noget socialt engagement.
Det vil jeg vælge at lade stå for sig selv.
Med hensyn til at jeg ikke har taget hensyn til en rapport, der er kommet fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd i august 2010, kan jeg bare vende den tilbage til boligordføreren og hæfte mig ved, at de her udtalelser, der kom fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd her i august 2010, på ingen måde figurerer i det oplæg, som kommer fra boligordførerens eget parti, om en indsats i ghettoområderne.
Så jeg synes, det er noget hyklerisk at dadle mig for ikke at have taget Arbejderbevægelsens Erhvervsråds rapporter ind i en ghettostrategi, når man ikke engang selv har gjort det.
I øvrigt vil jeg også henvise til, at den her boligaftale jo ikke er det eneste, der kommer til at foregå i de udsatte boligområder eller i ghettoområderne.
Der vil også være en massiv indsats i forhold til nogle af de aftaler, der er lavet gennem satspuljeaftalerne, og andre tiltag.
Thomas Jensen (S), 2010-12-02:
Jamen jeg håber da, at socialministeren følger lidt mere med i dansk politik, end det svar giver udtryk for.
I forhold til hvad Socialdemokraterne har af politik på det område – det vil ministeren vide, hvis hun følger med i, hvad der kommer af udspil fra andre partier på området – vil jeg sige, at Socialdemokraterne er kommet med et klart og tydeligt udspil i oktober måned, der hedder »Opgør med fattigdom«, hvor det bl.a. slås fast, at vi skal afskaffe de lave sociale ydelser, varighedsbegrænsningen på sygedagpenge skal væk, akut hjælp til fattige børn, og ingen børnefamilier skal sættes på gaden.
Det var bare nogle af overskrifterne i udspillet.
Der er for Socialdemokraterne et stift fokuseret blik på det her med, at vi skal sørge for, at fattigdommen i Danmark skal afskaffes.
Nu har vi en unik mulighed for forud for boligaftalen at sætte os ned, alle partier, og sørge for at arbejde på, at vi løfter de børnefamilier, der er i de her områder, fra fattigdom og ind til at få en bedre tilværelse.
Men alligevel kan vi se, at den konservative minister ikke engang byder boligordførerne fra de forskellige partier i Folketinget med ind til bordet, og ministeren kommer desværre ikke med nogen konkrete realistiske krav til, hvordan man kan løfte de her fattige familier, så de får flere penge på bordet.