runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Vestager (RV), 2012-06-07:
Jeg siger tak for citatet.
Det må jo betyde, at det liv, vi lever, sådan er lidt nødtvungent, og måske er det nok ikke helt sådan, som vorherre vil have det, ifølge Paulus i hvert fald.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Det er fuldstændig rigtigt, at Paulus sagde, at man helst ikke skulle gifte sig, men han tilføjede jo: Kan man ikke lade være – altså holde sig fra mand eller kvinde – så er det bedst at gifte sig.
Hans Vestager (RV), 2012-06-07:
Med hensyn til alt det dér, der siges om kristendom, må jeg jo sige, at jeg altså ikke har taget det nye testamente med.
Men hr. Alex Ahrendtsen kan jo alt det der med kristendom, så kunne han ikke sådan forklare os Paulus' syn på ægteskabet?
Jeg erindrer en eller anden bemærkning hos Paulus om, at det slet ikke er godt at gifte sig, for gudsriget er jo nært forestående, og når gudsriget kommer, skal man altså ikke have bøvl med koner og børn og den slags.
Så drejer det sig om at sige ja til Jesus, der kommer på himlens skyer.
Det synes jeg faktisk der er noget mere liv i end at blive ved med at snakke om det her med mænd og kvinder.
Gudsriget må dog være større end dette!
Så det vil jeg godt have en forklaring på, altså Paulus' syn på ægteskabet, set i en teologisk sammenhæng.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jamen jeg har jo svaret på det.
Jeg sagde jo, at vi er et nationalt parti, og jeg sagde også, at den diskussion, hvor ordføreren citerer fru Pia Kjærsgaard, må han tage med min formand.
Hun er ikke i salen, og derfor kan hun heller ikke svare på det.
Jeg ved ikke, hvornår hun har sagt de ting, men jeg kan bare sige, at Dansk Folkeparti er et nationalt parti.
Dele af det borgerlige Danmark vil stemme for den her lov, og derfor er jeg i min gode ret til at spørge: Er de så virkelig borgerlige, når de gør det?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-07:
Det kan ikke passe, at jeg skal spørge hr. Alex Ahrendtsens partiformand om, hvad det er for en slags parti, hr. Alex Ahrendtsen er medlem af.
Det er hr. Alex Ahrendtsen, der stiller sig op på talerstolen og forsøger at belære os andre om, hvad det vil sige at være borgerlig.
Jeg påpeger blot ganske stilfærdigt, at hr. Alex Ahrendtsen er medlem af et parti, som hans egen partiformand siger er et socialdemokratisk parti.
Hans egen partiformand siger, at hun er en ægte socialdemokrat.
Dette mummespil, hvor Dansk Folkeparti gerne vil lade, som om det både er borgerligt og socialdemokratisk, må få en ende på et tidspunkt.
På et tidspunkt må der være nogen, der siger i Dansk Folkeparti: Vi er enten et socialdemokratisk parti eller et borgerligt parti.
Og det kunne passende begynde nu med hr. Alex Ahrendtsen, som gerne vil belære os andre om, hvad det vil sige at være borgerlig.
Mette Bock (LA), 2012-06-07:
Tak for det.
Nu skal man jo passe rigtig meget på med at argumentere med Bibelen i hånd.
Jeg har ellers tidligere med glæde lyttet til, at flere fra Dansk Folkeparti, netop når det drejer sig om islam, siger, at der er meget stor forskel på, om det er en lovreligion eller det ikke er.
Hvis man argumenterer med Bibelen i en hånd, så nærmer man sig jo faktisk en lovreligion.
Men med den store entusiasme og det store engagement, hr. Alex Ahrendtsen så voldsomt argumenterer for, at ægteskabet er funderet i kristendommen, vil jeg gerne spørge, om hr. Alex Ahrendtsen faktisk mener, at ægteskabet bør være et sakramente, ligesom det er for katolikkerne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-06-07:
Det, vi blander os i, er en borgerlig ordning – eller noget, man kunne kalde en ægteskabslovgivning – både inden og uden for kirken.
Og kirkens budskab om kærlighed er flere tusind år gammelt, og det er også gældende, i og med at vi gennem tiden har tolket de skrifter, som har ligget der, og har ændret det hen ad vejen, sådan som samfundet også ændrede sig.
Hvor kirken tidligere fuldstændig gik imod homoseksualitet, er det sådan, at der heldigvis kommer et kæmpe skrig, når en præst i vores danske folkekirke f.eks. nægter at begrave en homoseksuel kvinde.
Så jeg synes, at man også bliver nødt til at se fremad og se på, hvad det vigtigste budskab i den danske folkekirke er.
Det er kærligheden, og det er også det budskab, vi kommer med i dag: Kærligheden mellem andre end kvinder og mænd, nemlig mellem folk af samme køn.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Nu lovgiver vi jo ikke om kærligheden, og ja, kristendommen er andet end ægteskabet.
Men kristendommens definition af et ægteskab er meget klar, det er mellem mand og kvinde – intet andet.
Og hvis fru Sophie Hæstorp Andersen mener at kunne påpege, at kristendommens definition ikke er, at et ægteskab er mellem mand og kvinde, så lader jeg mig gerne belære.
Det ville være en stor overraskelse.
Ægteskabet i kristen forstand er mellem mand og kvinde, og folkekirken er en kristen kirke.
Den hviler på de kristne skrifter, hvor det også er nedfældet.
Og det, der er så sørgeligt, er, at man fra verdsligt hold vil gå ind og pålægge en definition på et ægteskab, som ikke hører hjemme dette sted, nemlig i kirken.
Og det er egentlig det, der er så sørgeligt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Jeg synes, det er sådan, at når staten har valgt at lægge en vielseskompetence ud i en institution, nemlig folkekirken, er det meget mærkeligt, hvis man ikke anerkender, at den vielseskompetence selvfølgelig skal gælde både personer, der gifter sig med en af deres eget køn, og personer, der gifter sig med en af et andet køn.
Det synes jeg egentlig er meget simpelt og ligetil.
Martin Geertsen (V), 2012-06-07:
Med fru Johanne Schmidt-Nielsens forhold til folkekirken, som jo ligger meget tæt op af Liberal Alliances, altså at der skal være en adskillelse mellem kirke og stat, havde det da ikke været mere formålstjenligt, hvis det er sådan, at man ønsker at lægge en statslig distance til folkekirken og i virkeligheden ikke blande sig i kirkens indre anliggender, at man havde ophævet et forbud i stedet for at fortælle folkekirken, hvad den i virkeligheden skal foretage sig?
Der er vel en gradsforskel mellem at pålægge kirken noget og så ophæve et forbud med hensyn til, hvad folkekirken kan foretage sig.
Kan fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke se forskellen på fritagelse fra et påbud og ophævelse af et forbud?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
I praksis er der vel ikke.
Hvis en præst ikke ønsker at vie to personer af samme køn, kan en præst lade være med det.
Så ville jeg nok melde mig ud eller sige til præsten, at det forstår jeg ikke.
Men det er jo op til medlemmerne af folkekirken at tage den diskussion. Som sagt fjerner man et forbud.
I dag er det ikke muligt at vie homoseksuelle.
Det er vel sådan en rimelig fredelig model.
Martin Geertsen (V), 2012-06-07:
Jeg skal måske i parentes bemærket
sige, at hr. Søren Pind og jeg sådan set er nået til forskellige konklusioner i den her debat.
Men ikke desto mindre vil jeg spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen: Er der en forskel på et påbud, som man kan blive fritaget fra, og så ophævelse af et forbud?
Er der ikke en forskel i de to modeller?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Der var vist ikke rigtig noget spørgsmål, men jeg vil godt understrege, at jeg aldrig har kaldt Dansk Folkepartis medlemmer og heller ikke hr. Langballe for intolerante galninge på den yderste højrefløj.
De ord kom ud af hr. Langballes egen mund.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Jamen jeg er altid interesseret i partier, som vil have nedlagt militæret og politiet.
For os i Dansk Folkeparti har det helt klart været et spørgsmål om, hvad et ægteskab er.
Og jeg kan så forstå, og jeg ved, at fru Johanne Schmidt-Nielsen vil have skudt mig og andre i skoene, at vi er sådan nogle intolerante galninge ude på den yderste højrefløj.
Det, vi jo egentlig diskuterer her, og det kan man jo så lade komme an på politisk spin og køre lidt politisk spin på, er jo egentlig bare det enkle, at ja, Dansk Folkeparti respekterer, anerkender og tolererer homoseksuelle, men tager udgangspunkt i, hvad et ægteskab er.
Det er ikke noget spørgsmål, det er faktisk en konstatering efter det, fru Johanne Schmidt-Nielsen har sagt.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-07:
Jeg har bemærket, at den ansvarlige minister, socialministeren, ikke er
Når nu vi behandler en sag, som er så væsentlig og principiel, må man dog kunne forvente, at den ansvarlige minister er til stede i Folketingssalen.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Jeg har ikke fået sådan en henvendelse, vil jeg godt lige sige.
Jeg synes, det er så rørende – og i øvrigt vil jeg sige tillykke med den gode omgang politisk spin, det synes jeg er formidabelt godt, det er altid godt.
Det, jeg gerne vil høre om, er, at jeg jo kan forstå på Enhedslistens partiprogram – og det kunne jeg så få fru Johanne Schmidt-Nielsen til at bekræfte – at man vil have nedlagt militæret og politiet og folkekirken.
Det synes jeg er rørende, og jeg vil godt høre ordførerens kommentar til det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Jeg vil sige, at der er rigtig mange mennesker, som har henvendt sig til mig igennem årene og været meget kede af, at der var et forbud fra Folketingets side mod, at de kunne gifte sig med en af samme køn, men jeg har faktisk aldrig fået en henvendelse fra nogen, der ønskede, at de kunne få lov til at gifte sig med flere på en gang.
Så jeg oplever det ikke som en særlig aktuel diskussion, må jeg sige.
Det kan selvfølgelig være, at det er noget, man får henvendelser om i Dansk Folkeparti,
det ved jeg ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Det forstår jeg ikke, for i sin ordførertale sagde ordføreren, at virkeligheden jo var sådan, at der var mænd, der forelskede sig i en mand, og der var kvinder, der forelskede sig i en kvinde, og derfor skulle vi lovgive om det.
Virkeligheden er jo sådan, at der er mænd, der forelsker sig i to kvinder, og at der er kvinder, der forelsker sig i to mænd.
Hvorfor skal vi så ikke også lovgive om det?
For med det her lovforslag ophæver vi jo den kirkelige definition af ægteskabet, som er mellem en mand og en kvinde og ikke alt muligt andet, så hvorfor ikke også gå ind og efterkomme virkeligheden og sige, at det da er helt fint, at man kan blive gift med to kvinder, sådan som vi kender det fra andre religiøse samfund.
Det må da være den logiske konsekvens.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Nej, det har jeg ingen planer om.
Jeg tror, at det jo er sådan forholdsvis udbredt, at der nok er nogle, der har flere kærester end en, men nej, jeg har ingen planer om at fremsætte forslag om, at vi skal fjerne det forbud.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Men det er da en glæde, at man også bekender sig til friheden hos Enhedslisten.
Det er dejligt.
Men mit spørgsmål skal være et andet.
Ordføreren glæder sig over, at vi ophæver et forbud.
Det er for så vidt rigtigt nok, men der gælder jo også et forbud mod bigami.
Vil ordføreren så også plædere for, at vi får ophævet forbuddet mod bigami?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Jamen jeg har så svært ved at sætte mig ind i den bekymring, så jeg tror ikke, det er mig, der skal rådgive hr. Søren Pind om, hvilken knap hr. Søren Pind skal trykke på.
Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, det er så underligt, for hr. Søren Pind er jo en person, der er kendt for at kæmpe for det liberale, for friheden, og i det lys kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvordan hr. Søren Pind kan være imod det forslag, som vi behandler i dag, og som handler om, at vi fjerner forbuddet mod, at man frit kan vælge i en kirke, om man vil vie homoseksuelle eller ej.
Det er da vel frihed.
Man pålægger ikke præster, at de skal vie homoseksuelle, men man fjerner et forbud.
Så blev det alligevel en anbefaling.
Bølgerne er altså godt nok gået højt i dag, men jeg synes nu alligevel, at det er lidt voldsomt at blande politi og militær ind i debatten, vil jeg sige til hr. Langballe.
Så er jeg da lidt ked af, at hr. Langballe tilsyneladende ikke har hørt efter under den tale, jeg lige har stået og holdt.
For jeg sagde sådan set fuldstændig klart, at stod det til Enhedslisten, skulle vi adskille kirke og stat, og stod det til Enhedslisten, foregik den juridiske del af et ægteskab på rådhuset.
Og hvad folk derudover ønsker af ritualer, uanset om det handler om noget med Odin og Thor eller Buddha eller Gud, eller hvem pokker det nu end kunne være, skulle jeg lige til at sige – det ved jeg ikke om man må sige – må det være op til den enkelte selv og det trossamfund, man nu engang er medlem af. Men i dag er der altså sådan, at der ligger vielseskompetence i kirken, og at kirke og stat hænger sammen, og så er det da klart, at Enhedslisten arbejder for at få fjernet det forbud, der er mod, at to personer af samme køn kan gifte sig.
Altså, jeg sagde sådan set det samme i min ordførertale, så jeg vil da opfordre hr. Langballe til at høre efter, når Enhedslisten holder taler, når nu hr. Langballe har så stor en interesse i Enhedslistens politik.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-06-07:
Sidst jeg så efter, gjorde kirken jo mest tingene i Faderens, Sønnens og Helligåndens navn.
Men lad det nu ligge.
Det, der fik mig til at bede om ordet, var den her vending om, at ægteskabet nu er brudt, og at en hundredårig tradition skulle være brudt.
Flere har i dag påpeget, at der ikke ændres noget som helst ved de ægteskaber, som er indgået eller som indgås i fremtiden.
Det kan folk sådan set stadig væk gøre.
Der er også nogle af os, der kan vælge at lade være og alligevel være medlem af den danske folkekirke, fordi folkekirkens hovedbudskab ikke alene er ægteskabet.
For mig er hovedbudskabet i vores folkekirke kærligheden; kærlighed mellem mennesker, kærlighed til andre end bare sig selv og kærlighed og tilgivelse i det hele taget.
Derfor kan jeg slet ikke genkende en udlægning, der går ud på, at den kristne kirke nærmest er i oprør og i forfald, fordi man i dag taler kærlighedens navn.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Jeg synes, at det, formanden sagde, var rigtig fornuftigt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Sagen i denne diskussion er jo ægteskabet.
Og det er en alvorlig sag, vi har med at gøre i Folketingssalen.
Med dette lovforslag afskaffer vi jo det vestlige ægteskab, og vi gør det i tolerancens navn, vi gør det i ligestillingens navn, og vi gør det i ligeberettigelsens navn.
Det har man frihed til at gøre.
Man har frihed til at stemme, som man vil i denne sal, og det er jo kun glædeligt.
Men det vil altså ikke afholde os fra at advare mod det.
Og man bliver nødt til at sige tingene meget klart, især til borgerlige, der kalder sig borgerlige, men som stemmer mod det borgerlige ægteskab og ophæver det borgerlige ægteskab, som det har været i århundreder.
Det er egentlig det, jeg er ked af.
Jeg har stor respekt for kollegaerne og har et godt samarbejde med mine borgerlige kollegaer, men her er de altså på glatis, og jeg håber, at de vil stemme imod dette lovforslag.
Det kristne ægteskab, som også er fundamentet for det borgerlige ægteskab og som har været det i århundreder, i årtusinder – som andre også har sagt – er mellem mand og kvinde.
Og ligegyldigt hvor mange love vi laver i dette Folketing, er der intet, der kan ændre på dette.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-07:
Jeg kan forstå, at hr. Alex Ahrendtsen ikke mener, at et kristent ægteskab – hvis det her lovforslag bliver vedtaget – er mellem mand og kvinde.
Det vil min kone da blive ked af, når jeg kommer hjem og fortæller hende det i aften.
Jeg har tænkt mig fortsat at være gift med hende i det ægteskab, vi indgik i Frederiksberg Kirke for nogle år siden.
Hvis ordføreren havde sagt, at et ægteskab ikke længere alene er mellem mand og kvinde, havde ordføreren måske haft en lille pointe.
Så synes jeg, at det er dybt pinligt og uværdigt for Folketinget, at et medlem af Folketinget står på talerstolen og beskylder folk, han er uenig med, for at være hashrygende.
Jeg vil foreslå, at vi alle sammen prøver at højne niveauet bare en anelse.
Vi trækker hinanden længere og længere ned i sølet, men hr. Alex Ahrendtsen skal huske, at når man kaster mudder på andre, hænger det meste fast på ens egne fingre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Det er jo en historisk dag.
Et kommunistisk medlem af Folketinget har talt for frihed og nu også omsorg for de borgerlige i stedet for at forholde sig til det, jeg har talt om, nemlig hvad et ægteskab er, nemlig mellem mand og kvinde, og er sådan en slags sprogpoliti, fordi jeg har tilladt mig at være lidt blomstrende i min kritik af borgerlige kollegaer.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor dele af de borgerlige kan støtte dette lovforslag.
Men omsorgen er da taget til efterretning.
Jeg ved ikke, om vi skal se en tættere forbrødring mellem fru Johanne Schmidt-Nielsen og det borgerlige Danmark.
Noget tyder jo på det efter i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-07:
Jeg bemærker, at hr. Alex Ahrendtsen overhovedet ikke forholdt sig til det, jeg sagde omkring det med de hashrygende folketingsmedlemmer.
Det er måske hr. Alex Ahrendtsens stilfærdige måde at sige: Undskyld, jeg beklager, det var måske ikke det smarteste.
Så lad os lade det være ved det.
Men jeg vil da foreslå, at det er noget, som vi drøfter, og som man eventuelt også kan drøfte med fru Pia Kjærsgaard.
Jeg tror, hun har et andet syn på, hvordan vi skal tiltale hinanden i Folketinget, end det, som hr. Alex Ahrendtsen demonstrerer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Altså, jeg forestiller mig, at ministeren for ligestilling og kirke kan gøre det så udmærket, så som sagt synes jeg, at formandens ord var fine.
Nåh ja, men mener ordføreren for Dansk Folkeparti så også, at fru Özlem Cekic har et blomstrende sprog?
Det må jo være et relevant spørgsmål at stille, fordi Dansk Folkeparti åbenbart går meget op i tonen i Folketingssalen, og hvad man beskylder andre folketingsmedlemmer for, når det handler om, hvad fru Özlem Cekic siger.
Dansk Folkepartis repræsentant på talerstolen står nu her og siger, at de, der har en anden holdning end ordføreren selv, skulle være hashrygende.
Kan ordføreren ikke godt se, at det er temmelig dobbeltmoralsk?
Eller mener ordføreren – det er jo den anden konklusion, ordføreren kan komme frem til – at fru Özlem Cekic har et blomstrende sprog?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-07:
Dette er en glædens dag, en glædens dag først og fremmest for friheden i det danske samfund, men selvfølgelig også for de homoseksuelle.
Nu bliver der givet frihed til, at præsterne kan vie homoseksuelle til ægteskab.
Vi er også glade for, at man har taget friheden alvorligt, så vi ikke kun har L 106, som vi behandler nu, men også L 105, der giver friheden til den enkelte præst, der kan sige nej til at vie et homoseksuelt par fuldstændig på linje med, at den enkelte præst i dag kan sige nej til at vie fraskilte.
På den måde giver vi friheden både til de homoseksuelle, til præsterne og til trossamfundene.
Det er i sandhed en god dag for dem, der hylder friheden.
Derfor er det også vigtigt at sige her fra Folketingets talerstol: Jeg er sådan set helt ligeglad med, om der bliver indgået så meget som et eneste homoseksuelt ægteskab i den danske folkekirke.
Det har jeg ingen holdning til, det må folk sådan set selv om, og det må præsterne jo heldigvis med disse lovforslag også.
Så er der dog en lille undren, som jeg har, og som vi har i Liberal Alliance, og det er, at man kun har taget, kan man sige, selve navnet ægteskab – det er det, der sker i dag – men de retsmæssige følgevirkninger, som vi havde syntes at det var naturligt at have taget i samme omgang, har man ikke taget med; dem skal vi beskæftige os med i næste folketingssamling.
Der havde vi håbet på, at man ligesom havde klaret det i en omgang.
Men altså, kan man kun få lidt ad gangen, må man jo tage det i stedet for at brokke sig over, at man ikke kan få det hele.
Så kan man jo høre, at biskopperne åbenbart er meget langt i deres arbejde med at have et nyt ritual på plads, og der må jeg sige, at igen er det en usvigelig glæde, at det faktisk forholder sig sådan, at biskopperne laver et ritual til de homoseksuelle ud over det ritual, der allerede er i dag.
Vi har i Liberal Alliance også før valget advaret stærkt imod, at man lavede et fælles ritual og generede rigtig mange mennesker på den måde, at man brugte det politisk korrekte kønsneutrale udtryk.
Det har vi sådan set aldrig brudt os om, fordi det kønsneutrale dybest set ender med at være det kønsløse, og om man er homoseksuel eller heteroseksuel, har jeg en stærk fornemmelse af, at lige præcis det med kønnet faktisk har en ret afgørende betydning.
Det er altså hverken kønsneutralt eller kønsløst, det er forhåbentlig i mange tilfælde kønt og smukt, at man ønsker at indgå et ægteskab.
Og derfor må man sige, at det, som vi har sagt før valget og under valget, nu også er det, der bliver til noget efter valget, og det kan vi sådan set bare være glade for på denne festdag for friheden for trossamfundene, for præsterne, for de homoseksuelle og dermed for det danske folk.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-07:
Jeg mener jo stadig væk, at det er upassende, at den ansvarlige minister ikke er til stede.
Og jeg kunne da godt tænke mig at høre, om ikke ordføreren også synes, at det er upassende, og jeg kunne også godt tænke mig at høre, om ikke ordføreren har den opfattelse, at så må den fungerende minister, som jeg kan forstå lige er blevet udnævnt i al huj og hast her, på et eller andet tidspunkt gå op på talerstolen og forsøge at redegøre for, hvad der rent faktisk er regeringens politik.
Synes ordføreren, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke, at det er lidt underligt, at den ansvarlige minister fra den regering, som fru Johanne Schmidt-Nielsen støtter, ikke er til stede i Folketingssalen?
Og det var til ordføreren.
Lene Espersen (KF), 2012-06-07:
Det er sjældent, at man som folketingsmedlem vælger at gå på talerstolen som privatist, og den konservative ordfører, hr. Per Stig Møller, har jo på fremragende vis redegjort for, hvad vores grundholdning er til det her forslag.
Nu er det så endt sådan, at den konservative gruppe vælger at stemme forskelligt her ved tredjebehandlingen, og jeg har syntes, at det har været nødvendigt at redegøre for, hvorfor jeg ender med at stemme nej til tredjebehandlingen af L 106, selv om jeg går ind for, at homoseksuelle skal kunne vies i kirken.
Jeg ser det først og fremmest som udtryk for en manglende samarbejdsvilje og også til dels som et ideologisk korstog fra regeringens side, at jeg er blevet bragt i en situation, hvor jeg, uanset hvad jeg stemmer til L 106, kommer til at stemme imod det, jeg mener er rigtigt.
På et tidspunkt udtalte kirkeministeren, at ministeren er kirkens chef.
Jeg tror, det er værd at minde om, at minister betyder tjener.
Kirkeministeren er kirkens tjener, for kirkens herre sidder et helt andet sted.
Og jeg vil gerne slå fast med det samme, at jeg mener, at homoseksuelle par skal kunne gifte sig i kirken, men jeg mener ikke, at ægteskabet skal kønsneutraliseres.
For mig er det helt afgørende, at vi bevarer de samfundsbærende værdier, og at vi bevarer de traditioner og den kultur, der kitter os sammen.
Det betyder noget for mig, og det betyder desværre så meget for mig, at jeg ikke kan stemme for lovforslaget.
Man kunne have givet homoseksuelle mulighed for at gifte sig i kirken uden at kønsneutralisere ægteskabet, men det ønskede regeringen ikke.
Samtidig er det, som hr. Per Stig Møller allerede har givet udtryk for, totalt uklart, hvad de endelige retsvirkninger af forslaget bliver, og det synes jeg i sig selv også er et problem, altså at man fremsætter et lovforslag, der er så uigennemtænkt rent juridisk.
Jeg bliver derfor nødt til at stemme imod L 106, og det er jeg meget ked af, men jeg mener altså, at det, der er forskelligt, skal behandles forskelligt, men med samme juridiske gyldighed, og det kan ikke lade sig gøre med det lovforslag, der foreligger i dag.
Jeg vil også gerne tilføje til den debat, der har været omkring kønsneutralisering, og som jeg meget opfatter som en modedille og et modefænomen, at jeg ikke mener, at det er med til at fremme noget som helst i forhold til homoseksuelles rettigheder i Danmark.
Jeg tror, det skaber en masse frustration og modstand og graver grøfter, frem for at gøre det, det skulle, nemlig samle os.