runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg kan forstå, at statsministeren mener, at Liberal Alliance har nogle klare synspunkter og er den klare borgerligt liberale stemme i Folketinget.
Det er vi selvfølgelig enige med statsministeren i.
Så kan jeg forstå, at statsministeren ikke bryder sig om oppositionen – det er ikke nogen overraskelse.
Og så kan jeg forstå, at man ligesom i tirsdags ikke ønsker at give svar på de udfordringer, som Danmark står over for: Hvordan forbedrer vi vores konkurrenceevne, hvordan gør vi noget ved den frygtelig store skatte- og afgiftsbyrde, som virksomheder og borgere er pålagt, og hvordan sikrer vi, at erhvervslivet kommer i en situation, hvor de kan skabe arbejdspladser?
Intet har man at byde på hverken om tirsdagen eller om torsdagen – intet.
Og mit gæt er, at det desværre også gælder de øvrige 5 dage om ugen.
Jeg er lidt bekymret, for hele retorikken lyder i virkeligheden, som om man ikke rigtig har forstået, at man har overtaget regeringsbænkene.
Man er meget optaget af, hvordan vi andre skal samarbejde, når vi åbenbart meget snart overtager magten, for det må jo være det, der ligger både i statsministerens og diverse spørgeres tale fra venstre side af Folketingssalen.
Hvad har man tænkt sig at gøre ved de problemer?
Hvad har man tænkt sig at gøre for at forbedre konkurrenceevnen, for at gøre noget ved den skatte- og afgiftsbyrde, danskerne er pålagt, og for at erhvervslivet kan sikre nye arbejdspladser?
Kan man få et svar, der ikke handler om kritik af hr. Lars Løkke Rasmussen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Vi er meget optaget af konkurrenceevnen, for der er ikke nogen tvivl om, at et af de allerallerstørste problemer, vi overtog fra den tidligere regering, var, at konkurrenceevnen ikke var god nok.
Derfor har vi helt fra starten taget fat på at løse den udfordring.
Nogle af elementerne i konkurrenceevnen er, at der er styr på økonomien, at pengene passer år for år, at man ikke hvert år bruger flere penge, end man har sagt.
Det har vi sikret.
Noget andet, man også skal sikre, er, at man er gearet økonomisk til den fremtid, der kommer.
Det er derfor, vi har givet os i kast med et omfattende reformprogram, som selvfølgelig betyder noget for konkurrenceevnen.
Virksomhederne har i årevis, i årevis, efterspurgt, at flere danskere kom ud af topskatten, og vi har så sikret, at 275.000 danskere er kommet ud af topskatten.
Det er noget, virksomheder og erhvervsliv har efterspurgt, lige så længe jeg kan huske.
Nu har vi sikret, at det sker.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg er nødt til at sige, at statsministeren fortsætter med at snakke, mens arbejdspladserne fosser ud af Danmark.
Man vil gerne gøre noget ved konkurrenceevnen; det er derfor, man hæver prisen på el; det er derfor, man hæver prisen på varme; det er derfor, man hæver prisen på fødevarer; det er derfor, man eksporterer arbejdspladser ud af Danmark.
Det hænger jo ikke sammen.
Jeg undrer mig over det, jeg hører, og de manglende bud, der er.
Det er jo nærmest, som om Poul Schlüter var frisk og idérig i begyndelsen af 1993, og at Poul Nyrup Rasmussen efter valgnederlaget i 2001 rejste rundt med et sprudlende katalog af forslag til at forbedre Danmarks situation, hvis man sammenligner med det, den her regering byder på efter et år.
Jeg synes, at statsministeren lyder meget metaltræt, og jeg synes, at man klart skulle overveje med sig selv, om man har mere at byde på, for det virker ikke umiddelbart sådan.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Jamen jeg skal gentage det, jeg har sagt, plus lidt til, hvis jeg får tid til det.
275.000 er trukket ud af topskatten.
Det er noget, der er blevet efterspurgt i rigtig mange år, og vi har sikret, at det sker.
Vi har afskaffet iværksætterskatten og multimedieskatten; to ting som den tidligere borgerlige regering fandt på – væk med dem!
Nu er vi så gået videre.
Det er godt for små og mellemstore virksomheder, som har gode ideer, og det er godt, hvis vi skal skabe arbejdspladser.
Vi har også sikret, at vi har et investeringsvindue til virksomheder, som nu og her vil investere i nye maskiner.
Det er godt for dem, der gerne vil skabe arbejdspladser.
Så skridt for skridt har vi forsøgt at forbedre de rammer, hvorunder vores erhvervsliv skal arbejde, og jeg er helt sikker på, at det er bedre at trække 275.000 ud af topskatten end at lade være, og at det er bedre at afskaffe multimedieskatten og iværksætterskatten end at lade være.
Og vi stopper ikke der.
Vi har enorme konkurrenceudfordringer, og dem skal vi løse.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Der var egentlig noget andet, jeg havde planlagt at spørge om, men nu er jeg bare nødt til at følge op på det spørgsmål, som fru Pia Kjærsgaard stillede statsministeren for lidt siden, nemlig det spørgsmål, der handlede om de kriminelle bøller, der en sen aften trængte ind på skadestuen på Odense Sygehus.
Der synes jeg simpelt hen ikke det kan være rigtigt, at det eneste svar, statsministeren har, når man bliver spurgt om, hvad man vil gøre ved det, er, at statsministeren vil hjælpe de unge mennesker.
For her er det ikke de unge mennesker, der skal hjælpes, men der er det patienterne, der er det de pårørende, der er det de ansatte, der skal hjælpes, altså dem, der er på Odense Sygehus og på alle mulige andre sygehuse i det her land, så de simpelt hen ikke skal blive udsat for noget sådant en gang til.
Der skal være tryghed på vores sygehuse, og jeg vil derfor spørge statsministeren: Vil regeringen være med til, at vi skærper straffen, når der er nogen, der på den måde trænger ind på et sygehus, altså at vi siger, at det må være en skærpende omstændighed, at man trænger ind på et sådant sted, som mere end noget andet sted bør være fredhelligt?
Der kan det ikke være rigtigt, at det eneste svar, regeringen har på det, er, at man skal hjælpe de unge mennesker.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Jeg tror, jeg vil sige, at der er mange ting, man skal gøre på én gang.
Først vil jeg sige, at jeg er helt enig i hr. Lars Barfoeds fordømmelse af den begivenhed, det tror jeg ikke er noget, som der kan være to holdninger til her i Folketinget; der tror jeg vi er meget enige.
Jeg tror også, vi er meget enige om, at det nu er politiets opgave at finde de kriminelle og at få dem straffet.
Det er deres opgave, og så vidt jeg forstår, er der er temmelig høje strafferammer på det her felt, som tingene er i øjeblikket.
Jeg er også enig med hr. Lars Barfoed i, at det her med, at ofrene også har ret, er noget, der betyder meget.
Det er netop derfor, vi har lavet en offerfond.
Det sidste, jeg vil sige, er, at vi jo også skal hjælpe de mennesker, som er i fare for at komme ind i de her parallelsamfund, og som kan reagere på den her måde.
Derfor skal vi selvfølgelig også hjælpe de unge, som gerne vil væk fra de her miljøer.
Mads Rørvig (V), 2012-10-04:
Jeg tror, at Bente fra SuperBest i Kruså, der har måttet fyre fire medarbejdere, eller Kvickly i Tønder, der har måttet fyre seks medarbejdere, opfatter statsministerens svar som enormt arrogant.
Grænsehandelen er uden tvivl stigende.
Jeg tror, de sætter pris på, at statsministeren har ambitioner om at gøre noget ved grænsehandelen, men det, der i virkeligheden tæller, er, hvordan man vil gøre det, og hvornår man vil gøre det.
Så jeg spørger statsministeren: Hvad agter man at gøre for at nedbringe grænsehandelen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Jeg skal ikke udtale mig om, hvorvidt grænsehandelen er steget eller faldet.
Det må stå for ordførerens egen regning.
Men jeg vil bare sige, at der er flere ting, som påvirker grænsehandelen.
Det er der, Venstre har været med til at hæve afgifterne.
Derfor har vi jo også sagt, at vi gerne vil bidrage til at få Venstres fedtafgift væk, ligesom vi også har erkendt, at der også kan være god grund til at diskutere den øgede sukkerafgift, som vi selv arbejder med.
Anni Matthiesen (V), 2012-10-04:
Skal jeg forstå ordføreren på den måde, at ordføreren faktisk mener, at det er alle sagsområder, Færøerne gerne vil overtage?
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Tak til ordføreren for en meget interessant tale.
Især tak for nogle virkelig interessante, tankevækkende udmeldinger om rigsfællesskabet og grundloven og muligheden for øget færøsk selvstændighed.
Dem tror jeg vi skal tage med i det videre arbejde.
Også tak for gæstfriheden i forbindelse med Færøudvalgets besøg.
Mit spørgsmål ligger i forlængelse af det spørgsmål, jeg stillede til hr. Edmund Joensen.
Måske kan ordføreren oplyse mig lidt bedre om, hvad der ligger bag den her diskussion om regulering eller ikkeregulering af bloktilskuddet.
Skal det opfattes sådan, at der er dele af det færøske politiske liv, der er på vej væk fra den tidligere målsætning om, at man gerne ville arbejde frem imod øget selvstændighed, og at det var det, der var begrundelsen for, at man selv foreslog en fastfrysning af bloktilskuddet i sin tid?
Jeg har fuld forståelse for, at det kan være noget af et minefelt at vade rundt i.
Så jeg vil bare kvittere for svaret og så spørge ordføreren, om ordføreren måske kan se, at hvis vi kunne få en frugtbar diskussion om de pointer, som ordføreren havde i forhold til rigsfællesskabet og grundloven og Færøernes relation til Danmark, så kunne vi måske også få den her diskussion af bloktilskuddet sat på den rette hylde, så vi skulle måske satse lidt på at få en konstruktiv diskussion af de pointer.
Thomas Danielsen (V), 2012-10-04:
Tak for det.
Hr. Skaale gik jo til valg på, at han, når han blev valgt til Folketinget af det færøske folk, ville bringe makrelstriden op i Folketinget.
Derfor vil jeg også gerne spørge hr. Skaale, om han er tilfreds med regeringens håndtering af makrelstriden og om, hvilke initiativer hr. Skaale mener regeringen skal tage fra i dag og fremad i makrelstriden.
Tak for det.
Jeg fik ikke lige svar på, hvad ordføreren mener regeringen skal tage af initiativer fremadrettet, men nok om makrelstriden.
Nu til rejestriden mellem Canada og Færøerne: Jeg var til møde i Canada i sidste måned, og de havde store bekymringer om forholdet mellem Færøerne og Canada i rejestriden.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilke initiativer ordføreren har taget i rejestriden, og om ordføreren har inddraget den danske regering i rejestriden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2012-10-04:
Tak for det.
Tak for statsministerens åbningsredegørelse, og tak for svaret her i dag.
Statsministeren og jeg er jo enige om rigtig mange ting.
Vi er enige om efterlønsreformen, vi er enige om dagpengereformen, vi er enige om det fornuftige i noget nær nulvækst i de offentlige budgetter aktuelt, vi var også en gang enige om klogskaben i at lave en fedtafgift – statsministeren synes godt nok, at den skulle være lidt større end den, vi gennemførte, statsministeren var ikke enig i, at provenuet skulle bruges til at sætte andre skatter ned med – men vi har været enige om mange ting.
Derfor er jeg selvfølgelig også rigtig ked af at skulle starte i et lidt negativt hjørne og sige, at jeg ikke er enig med statsministeren, når statsministeren kvitterer for en god debat.
Jeg synes ikke, det har været en god debat.
Når man lytter til debatten her i dag, synes jeg, at man får en fornemmelse af, at Danmark enten stadig er i valgkamp, eller at der er et valg lige rundt om hjørnet.
Jeg kunne selvfølgelig godt kvittere for den enorme interesse for Venstre, som statsministeren har udvist.
Jeg kunne også kvittere for oppositionens mange spørgsmål om, hvad det er for en regering, vi skal danne efter næste valg.
Men vi er ikke i valgkamp, og landet ledes herfra, hvor vi er nu.
Danmark er, uanset hvem der har ansvaret, i en alvorlig situation med en beskæftigelse, der er faldet, og med negativ økonomisk vækst.
Derfor har vi brug for her ved åbningsdebatten at få et signal fra statsministeren om, hvorvidt statsministeren ønsker at forhandle finanslov med Enhedslisten og sætte reformerne på pause, eller om statsministeren reelt uden at skose os vil tage imod en fremstrakt hånd, der går ud på at holde fast i at få gennemført de reformer, som regeringen selv har sat på dagsordenen, og lave skatte- og afgiftslettelser, der giver danskerne optimismen igen og sikrer danske arbejdspladser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Vi kan jo sagtens være enige om meget.
Men jeg synes, at det har været en god debat.
For jeg synes, at det er interessant at høre, hvad Venstre sådan går og siger til sig selv i øjeblikket.
I øjeblikket er man ved at bilde sig selv ind, at det er vores skyld, at der måske, måske ikke, sker noget med grænsehandelen.
Det har man sagt rigtig mange gange i den offentlige debat.
Man er begyndt at bilde sig selv ind, at for 1 år siden tabte Danmark ikke arbejdspladser.
Derfor er det vigtigt at minde om, at på ganske få år mistede vi 170.000 arbejdspladser.
Det er rigtigt, at krisen ikke er ovre, det er den ikke i Europa, vi kæmper med næb og kløer for at holde Danmark ude af den.
Og det er også rigtigt, som jeg sagde før, at man i Venstres regeringstid, som immer væk varede 10 år, mistede konkurrenceevne i Danmark.
Det er jeg nødt til at sige, fordi det jo nærmest fremgår af debatten, at det er noget, der er sket det sidste år.
Jeg vil sige til hr. Lars Løkke Rasmussen, at det er det ikke.
Venstre bærer et meget stort ansvar for det.
Skal vi løse problemerne sammen?
Gerne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2012-10-04:
Jeg vedkender mig det fulde ansvar.
Der er mange ting, man kunne minde hinanden om.
Man kunne minde hinanden om, at de reformer, vi gennemførte i min tid som finansminister og som statsminister, der øgede arbejdsudbuddet med 100.000, var reformer, der blev gennemført, uden at Socialdemokratiet én eneste gang tog ansvar – ikke én eneste gang – selv om Socialdemokratiet så efterfølgende har valgt at gøre dem til sin egen politik, efterlønsreform og dagpengereform m.v., modsat det, man gik til valg på.
Man kunne minde hinanden om, at i forbindelse med de reformer – ca. et arbejdsudbud på 20.000, en femtedel – som den nye regering har gennemført, har Venstre været der hver gang.
Der er rigtig mange ting, man kunne minde hinanden om.
Man kunne minde hinanden om, at da jeg som finansminister forhandlede offentlige overenskomster i 2008, stillede statsministeren sig i spidsen for et alternativt flertal med en milliardlønpulje, der skulle bruges til at øge de offentlige udgifter.
Nu skal vi så høre på, hvordan vi i tide ikke fik bremset lønstigningen.
Men helt ærligt: Læg nu taktikken til side!
Danskerne er ikke interesseret i historieskrivning, de er interesseret i løsninger.
Væksten er negativ.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Jeg er rigtig glad for, at Venstre valgte at være med i skatteaftalen.
Der er ikke nogen tvivl om, at Venstre prøvede at tænke lidt taktisk i løbet af den diskussion om skat, men på et tidspunkt fik vi jo lokaliseret Venstres formand et sted mellem Rio Grande og Rio de Janeiro, og da vi havde lokaliseret ham, lykkedes det så at få en aftale om skatten.
Det vil jeg gerne kvittere for, det har jeg også gjort et par gange.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi er sammen om at løse udfordringerne.
Det er også derfor, at det, når vi diskuterer nogle af de udfordringer, der er, ville klæde Venstre, som har siddet i regering i 10 år, at påtage sig et ansvar selv og lade være med at skyde skylden på alle andre.
Når man f.eks. vil diskutere stigende grænsehandel, får Venstre det til at lyde, som om det er noget, vi har skabt.
Men nu har jeg jo brugt ret lang tid – jeg må ikke bruge så lang tid for formanden – på at fortælle klart og tydeligt, at det er Venstres fedtafgift.
Vi stemte for, det står vi ved, men det er Venstres fedtafgift, det var dem, der fandt på den – ligesom med alle de andre afgifter, Venstre fandt på.
Jeg tror bare, at det vigtigt at have historieskrivningen med, også for borgerne, som sidder derude og kan få det indtryk, at Venstre ikke bærer et ansvar her, fordi man har været lidt sen til at anerkende, at man har et enormt ansvar for, at vi har mistet 170.000 arbejdspladser, og at konkurrenceevnen bare er dalet.
Mads Rørvig (V), 2012-10-04:
Grænsehandelen er steget markant.
Statsministeren nævner også, at statsministeren agter at gøre noget ved grænsehandelen.
Hvordan, vil jeg spørge statsministeren.
Som regering, der skal lede landet, har man også en initiativret.
Hvordan vil statsministeren komme en stigende grænsehandel til livs?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det, som min kollega hr. Thomas Danielsen spurgte til om makrellerne, hvor ordføreren jo sidste år, da vi også stod her og havde en lignende dialog, var meget markant og sagde, at ordføreren ikke ville støtte regeringen, hvis der ikke kom en løsning på makrelstriden.
Nu kan jeg forstå, at den løsning, at regeringen har markeret et synspunkt, er nok, men hvad nu, hvis sanktioneringen bliver sådan, at der reelt set ikke bliver mulighed for, at færøske skibe kan lægge til i Danmark?
Er det så også nok, hvis regeringen blot forholder sig passivt, eller hvad forventer ordføreren så at den danske regering gør?
Hvor langt går støtten så at sige?
Bygger den kun på det, der er sket, eller er der også nogle krav fremover?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Ja, vi skal naturligvis holde de unge væk fra disse miljøer, men vi skal i det hele taget bekæmpe parallelsamfundene, for det er helt uacceptabelt, at der i et samfund som det danske er nogle parallelsamfund, som har deres egne retsordener.
Det kan vi simpelt hen ikke acceptere, og det skal man bekæmpe.
Men jeg vil gerne spørge en gang til: Vil regeringen være med til, at vi skærper straffen, og at vi gør det til en skærpende omstændighed, når det er, at man på den måde trænger ind på et sygehus, som mere end noget andet sted bør være fredhelligt, og begår vold og hærværk?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Nu vil jeg nødig gøre mig klog på domstolenes arbejde.
Men det er mit indtryk, at det er en skærpende omstændighed, der her er tale om.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at det her er en ganske alvorlig forbrydelse, og nu synes jeg, vi skal lade politiet gøre deres arbejde.
Der er ingen, der er i tvivl om, at det her er en forkastelig forbrydelse, og vi skal nu lade politiet gøre deres arbejde, finde de skyldige og sørge for, at de bliver straffet.
Jeg tror aldrig, vi bliver enige om skat.
For vi har jo også den grundholdning, at man altså skal passe på, at man ikke beskatter danskerne for meget, men man skal også sørge for, at man har tilstrækkeligt med indtægter til det, man gerne vil; at vi har indtægter til et uddannelsessystem, der fungerer; at vi har indtægter, så vi kan investere i forskning, infrastruktur, alt det, der også sikrer, at Danmark har en stærk konkurrencekraft.
Så jeg tror ikke kun, at et lands konkurrencekraft måles på, hvad skatteprocenten er.
Den måles også på, om et land er godt at lave forretninger i, om folk kan lide at bo der, og om der er et tilstrækkelig højt uddannelsesniveau.
Det mener vi ikke.
Når det er sagt, så vil vi også gerne sænke skatten.
Det har vi også gjort, men det tror jeg jeg er nødt til at tage i næste runde.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-04:
Det er tom snak.
Alle de ting, som statsministeren snakker om, er også i alle mulige andre lande.
Statsministeren fremstiller det, som om Danmark er noget helt unikt på det her område.
Vågn nu op, vil jeg sige.
På DI's topmøde holdt Karsten Dybvad en tale.
Statsministeren hørte den ikke, for hun kom, lige inden hun skulle holde sin egen tale.
Han sad foran en lang række af virksomhedsledere, som meget gerne vil placere arbejdspladser i Danmark.
Der er ikke noget, de hellere vil.
Men de fortæller om det, og Karsten Dybvad fortalte i meget klare vendinger om, at nu er det alvorligt.
Danmark sakker bagud i konkurrenceevne, og den primære årsag er, at omkostningerne i det her land er alt for høje.
Det konkurrenceparameter, vi klarer os allerdårligst på, er skat.
Derfor er det også det, der giver mest mening at gøre noget ved, hvis mine børn skal vokse op i et rigt Danmark.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Det er rigtigt, at konkurrenceevne betyder rigtig meget, og det er også derfor, at det var en af de opgaver, regeringen tog fat på helt fra starten.
Vi er i fuld gang.
Noget af det, virksomhederne har efterspurgt i rigtig mange år, er, at færre skulle betale topskat.
Det har vi sikret nu.
Af grunde, som jeg ikke forstår, er Liberal Alliance ikke med i den aftale, men vi har trukket 275.000 danskere ud af topskatten.
Hvorfor er det ikke en god idé, også set i Liberal Alliances perspektiv?
Samtidig har vi sikret, at enlige forsørgere får en markant skattelettelse.
Jeg kan ikke huske, hvornår enlige forsørgere har fået en så markant skattelettelse før.
Det er godt for Danmark.
Så jo, skat betyder noget.
Regeringen har gjort noget ved det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jeg skal med det samme sige, at jeg skylder statsministeren en stor tak.
Jeg synes, det er en fantastisk ære at blive udnævnt til Pytmand.
Pytmand var jo en superhelt, som altid beroligede folk i frygt, hvad jeg også tror statsministeren var inde på.
Jeg tror måske, det på en eller anden måde skyldes, at statsministeren godt kunne tænke sig, at Pytmand kom forbi en gang imellem og sådan i forhold til de skuffede vælgere sagde pyt med det eller i forhold til forholdene i Socialistisk Folkeparti sagde pyt med det.
Altså, det kan godt være, at jeg sådan en gang imellem fra tid til anden lige skal tænke den tanke, at statsministeren godt kunne have behov for det, og så skal jeg være parat til at stå bi.
Så er der lige to hurtige spørgsmål, mens jeg stadig har tid tilbage, om det med dagpengene.
Det har jo været diskuteret ganske meget her i dag, og jeg synes, det er utroligt, at statsministeren kan reflektere over dagens debat uden egentlig at komme ind på det, men hun har måske været ikke fysisk, men på anden måde fraværende nogle gange i løbet af dagen.
Og det andet spørgsmål er: Vil statsministeren være med til at finde en løsning, hvis vi kan blive enige om finansieringen, hvor man midlertidigt forlænger dagpengeperioden fra nytår med ½ år mere, ligesom vi i foråret var enige om at lave et ½ års forlængelse?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Jeg ved ikke, hvem der var fraværende, men jeg sagde faktisk »dagpenge« også i mit indlæg, og jeg henviste også til hr. Kristian Thulesen Dahls indlæg.
Jeg skal først og fremmest takke for tilbuddet om et besøg af Pytmand – det kunne være hyggeligt.
Men jeg vil sige om det med dagpengene, at det klinger noget hult, når det var Dansk Folkeparti – og nu kender jeg ikke de præcise omstændigheder omkring de forhandlinger, men sådan så det ud i pressen – der på et tidspunkt, hvor ledigheden var 180.000, troppede op og foreslog, at man skulle halvere dagpengene.
Der var ikke noget krav om konjunkturafhængige dagpenge; der var ikke noget krav om, at man forlængede perioden midlertidigt; der var ingen krav overhovedet.
Men lige pludselig har man skiftet holdning til den her sag, og man kaster dybest set de ledige ud i en usikkerhed, som de bestemt ikke har fortjent.
Hjælp os, Dansk Folkeparti!
Vi vil gerne have hjælp til at få akutpakken til at virke; vi vil gerne skabe job til de arbejdsløse – det er sådan set det, de efterspørger.
Men jeg har ikke hørt et eneste forslag i den retning fra Dansk Folkeparti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Ja, akutpakken har vi jo stemt for i Finansudvalget.
Så svarede statsministeren behændigt nok ikke på nogen af de spørgsmål, jeg stillede – pyt med det.
Jeg prøver bare igen: Det ene spørgsmål gik på, om Socialdemokratiet er for en 2-årig dagpengeperiode eller en 4-årig dagpengeperiode.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vil statsministerens parti og regeringen, hvis vi kan blive enige om en finansiering her i de kommende uger og måneder i finanslovforhandlingerne, være med til en midlertidig forlængelse af dagpengeretten for dem, der ellers mister dagpengeretten her til nytår, ligesom vi var enige om ½ års forlængelse tilbage i foråret?
Det er to enkle spørgsmål.