runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2014-06-03:
I en tid, hvor man mangler kapital og likviditet til investeringer i innovation og udvikling hos specielt SMV-konceptet og hos iværksættere, så er crowdfunding en genial måde til at skaffe yderligere finansiering.
Derfor var jeg også glad for at høre ministerens fremlæggelse i forhold til beslutningsforslaget fra oppositionen.
Det var positive tanker, det var konstruktive tanker, som vi vil holde ministeren op på.
Jeg har selv haft mulighed for at besøge et af de rigtig glimrende eksempler på, hvordan crowdfunding kan være med til at etablere nye virksomheder, skubbe nye ting i gang i USA, hvor jeg besøgte Kickstarter.
Kickstarter er et firma med base i New York, som er blevet en kæmpe organisation nu, med en meget karismatisk direktør for øvrigt, som var med til at støtte et væld af forskellige projekter i USA gennem crowdfunding, projekter, som aldrig nogen sinde ville være kommet i gang uden Kickstarter.
Herhjemme har man en Boomerang og alle mulige andre eksempler på, at man forsøger at etablere noget.
Det er bare svært med den struktur, vi har i Danmark, med hensyn til skatteincitamenter osv. i forhold til USA.
Lad os bare tage sidste år som eksempel.
Sidste år regnede man med, at der blev skubbet projekter i gang for 5,1 mia. dollar gennem crowdfunding – 5,1 mia. dollar – og det var sandsynligvis projekter, som ville have haft næsten umuligt ved at skaffe finansiering og likviditet til innovation og udvikling fra andre kanaler end gennem crowdfunding.
Så jo mere vi kan gøre på det område, jo bedre.
Så derfor håber vi på, at de igangværende forhandlinger og de analyser, der også er af det i regeringen, vil resultere i, at vi får etableret en model, som betyder, at vi får en reel mulighed for crowdfundingfinansiering også i Danmark.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-03:
Tak for det, formand.
På en dag, hvor jeg måske er en smule udfordret over at være medlem af partiet Venstre, vil jeg trods alt tillade mig at glæde mig over den temmelig brede opbakning, der er blevet givet i de forskellige taler til vores forslag om at indføre crowdfunding.
Flere embedsmænd foreslog at kalde det flokfinansiering efter islandsk inspiration, men jeg synes trods alt, at ordet crowdfunding giver bedre mening, da det er det, der trods alt er kendt i den store verden.
Jeg gider ikke bruge tid på at skændes med hr. Benny Engelbrecht om, hvem der kom først med tankerne, men vil blot glæde mig over, at det her, når det trods alt gennemføres, vil skabe ny vækst, nye innovationscyklusser og gøre en forskel på arbejdsfronten for danske virksomheder og det danske vækstlag.
At regeringen så skynder sig lidt mere langsomt, end jeg personligt kunne ønske mig, må jeg lære at leve med.
Det er trods alt det første beslutningsforslag, jeg har valgt at fremsætte, og derfor glæder det mig, at der trods alt er opbakning.
Tillad mig bare at bruge et øjeblik på fremhæve nogle af de positive sider: Det koster ingen penge.
Vi sikrer, at bankernes rolle i vores vækstlag bliver formindsket.
Vi sikrer, at der bliver hensat færre penge på pensionskonti og bliver brugt flere penge på vækst.
Det er både en moderne andelsbevægelse og samtidig en demokratisk form for vækst, vi skaber.
Alt i alt er der ingen, der kan være kede af den metodik, crowdfunding lægger op til.
Samtidig sikrer vi også, at nogle af de projekter, der hver eneste dag rejser til udlandet, kan blive i Danmark.
Vi ved, at der hver eneste måned er 4-5 nye danske virksomheder, der på Indiegogo, FundedByMe og Kickstarter finder penge, og mange af de virksomheder forlader landet.
Derfor håber jeg, på trods af at jeg ikke ligesom hr. Benny Engelbrecht er dybt involveret i regeringens tankevirksomhed om vækstpakken, at man kan blive enige om at lade det her spille en central rolle.
Forslaget i sig selv er ikke nok til at genskabe store vækstrater, men er et lille skridt på vejen.
Jeg vil derfor glæde mig til, at det bliver en realitet, og at Folketinget med bred opbakning kan vise det danske vækst- og iværksættermiljø, at man kerer sig om deres forhold.
Vi glæder os, til det bliver en realitet.
Tak for ordet.
Stine Brix (EL), 2014-06-03:
Jeg synes, det er et rigtig fornuftigt forslag og gode tanker, der ligger bag.
Som jeg også sagde, er det godt og udfordrer, at det er banksektoren, som stiller sig i vejen for, at nogle kan komme i gang med deres gode ideer.
Men vi synes, at det er klogt at diskutere det fælles, og hvad det er for nogle initiativer, der konkret skal til også at igangsætte det her område.
Det er jo ikke givet, at det er helt de samme initiativer, vi synes er de fornuftige at bruge.
Og det synes jeg vi har mulighed for, når vi igangsætter et arbejde fælles i regi af vækstforhandlingerne.
Men som jeg også prøvede at byde op til, vil vi meget gerne være med til at diskutere det, og jeg tror godt på, at vi kan lave en alliance, også selv om den er utraditionel på det her spørgsmål, for jeg er fuldstændig enig i, at der er et potentiale på det her felt.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-06-03:
Jeg tror, de fleste er enige om, at det ville være en fordel, hvis vi kunne etablere København som et center for kapitalforvaltning.
Det handler om arbejdspladser, det handler om signaler, og det handler om investeringer.
Det, der har været udfordringen – ikke at det er den nuværende ministers ansvar – har jo været, at den her sag har ligget i Skatteministeriet i lige godt 2 år.
Og når man snakker med branchen om det her, kan man høre, at de er lidt usikre på, hvad ministeriet vil.
Der har ikke været en tæt dialog mellem departementet, de folk, som sidder med det her, og branchen.
De konklusioner, de har hørt indtil nu, er måske ikke så opløftende.
Og det er jo ærgerligt, for jeg kunne jo forstå, også på ministerens fremlæggelse her, som jeg synes var meget positiv, at regeringen også er interesseret i, at Danmark får et sådant center for kapitalforvaltning, og det vil så blive her i København.
For vi ved, at der er store finansielle institutioner, som har skuffeplaner om at flytte aktiviteten til Danmark.
De ligger der.
Altså, der er konkrete planer om at flytte aktiviteten til Danmark med de reelle arbejdspladser, der ligger i det, og den udvikling og den investeringsprofil, der ligger i at få de arbejdspladser til Danmark.
De venter kun på, at den rigtige ramme og struktur bliver lagt til rette.
Så det handler altså om viljen, det handler om at få en fornuftig afgrænsning i forhold til også andre områder og så have det politiske mod til at kunne afgrænse i forhold til andre områder, når man nu giver de fordele, der så vil være på det her område.
Så jeg vil også kvittere for ministerens, synes jeg, konstruktive fremlæggelsestale.
Jeg håber og tror, at den vil blive fulgt op af konkret handling, så vi kan få København som et center for kapitalforvaltning.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Lad mig starte med at slå fast, at vi Socialdemokrater tager danskernes persondata meget seriøst.
Derfor er vi også meget bekymrede over de sager, som vi har set i den seneste tid, sager, hvor meget tyder på at lovgivningen ikke er blevet overholdt og hvor danskernes data ikke er blevet opbevaret og behandlet ansvarligt.
Vi har en meget klar lovgivning på persondataområdet.
Derfor ser vi Socialdemokrater med tilfredshed på, at der i øjeblikket hos en række myndigheder og virksomheder pågår undersøgelser af de tilfælde af misbrug af personoplysninger, som har været omtalt i medierne i den seneste tid.
Samtidig har vi noteret os, at justitsministeren sammen med erhvervs- og vækstministeren har igangsat en kortlægning af it-sikkerheden på persondataområdet.
Er der områder, hvor sikkerheden med fordel kan forbedres, så skal den forbedres.
Derfor er vi også tilfredse med, at justitsministeren har tilkendegivet, at Folketingets partier vil blive indkaldt til drøftelser af, hvad der skal til for at undgå misbrug af personoplysninger i fremtiden.
Må jeg ikke i den forbindelse slå fast, at dette er et område, som vi som Folketing bør stå sammen om.
Området er alt for vigtigt til partipolitiske konflikter, og på den baggrund glæder vi os også over, at der ved forespørgselsdebatten her i dag foreligger et fælles forslag til vedtagelse.
Men lad mig også minde om, at balance er et nøgleord i debatten om persondata.
Debatten og vores løsninger skal være fokuseret på det, der reelt virker.
Ingen har interesse i, at vi vedtager lovgivning, der begrænser den positive udveksling af persondata, som foregår hver eneste dag, hvor medarbejdere håndterer data med stor fortrolighed, og hvor såvel virksomheder som offentlige myndigheder forstår og formår at passe godt på borgernes private informationer.
I vores iver efter at beskytte danskernes data skal vi politikere passe på, at balancen ikke forskubbes, så eksempelvis ambulancefolk ikke hurtigt kan få adgang til vigtige sundhedsinformationer, der betyder liv eller død, så kommuner ikke kan få oplysninger om børn, der mistrives, fordi familien har flyttet kommune, eller så man skal vente til mandag formiddag med at få spærret sit dankort, der er blevet stjålet fredag aften, fordi ens bankrådgiver altså først kan træffes mandag formiddag.
Lad mig gøre det klart, at vi Socialdemokrater står klar til at gøre det, der skal gøres, for at danskernes persondata opbevares fortroligt.
Lad os på tværs af partier sørge for, at det bliver en god proces – en god proces med fokus på løsninger, der virker.
Og med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater kan støtte det fælles forslag til vedtagelse, som netop er blevet fremsat.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-06-03:
Jeg vil gerne takke skatteministeren for hans tale og for at redegøre for og sige, at der kommer en analyse, som omhandler det emne, som vi diskuterer her i dag: konkurrencedygtige vilkår for forvaltningen af udenlandske investorers kapital hos danske kapitalforvaltere.
Her er der jo tale om nogle meget højproduktive arbejdspladser, som det vil være en meget stor fordel for Danmark at have.
Jeg synes egentlig ikke, vi skal have en polemisk debat i dag, så jeg vil faktisk bare sige, at jeg tager til efterretning, hvad ministeren har sagt.
At en regering ikke stemmer for oppositionens beslutningsforslag, er jo sådan en del af den almindelige kultur på Christiansborg.
Det tror jeg sådan set er gået op for de fleste borgere, så skidt pyt med det.
Det vigtige er jo, at der sker noget.
Så jeg tager til efterretning, at ministeren har sagt, at der er en analyse på vej.
Det eneste, jeg måske godt kunne tænke mig, var, at ministeren uddybede lidt, hvornår den analyse så kommer, for den vil vi da se frem til med stor spænding.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-03:
Tak for det.
Jeg kan jo høre, at det er helt nødvendigt, at vi bliver ved med at have fokus på, hvornår det kortmateriale kommer.
Det er jo meget underligt, når man ved, at miljøministeren og systemerne har sendt kortmateriale ud til f.eks. vandrådene i forbindelse med vandplanbehandlingen osv.
Kortmaterialet ligger der.
Så er det en anelse underligt i vores tid, at det skal være så vanskeligt, om jeg så må sige, at få leveret kortmaterialet.
Men nu er bevægelsen sat i gang, og så må vi regne med, at det kommer.
Noget andet, som også kunne være godt at få afklaret her, er den usikkerhed, som mange lodsejere har, og som i hvert fald hersker sådan i det åbne rum.
Kan ministeren garantere, at der ingen enkeltlodsejere er, der kommer ud for, at de med den nye randzonelov kan risikere at få flere randzoner, end de skulle have haft efter den gamle randzonelov?
For det kunne jo være helt godt, hvis ministeren kunne få det sat på plads.
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Jamen hr. Erling Bonnesen, jeg kan forklare det for dig, men jeg kan ikke forstå det for dig .
Hvis ikke den forklaring, jeg er kommet med, om, hvorfor de ligger til den dato, de ligger, er nok, så må vi oversende det skriftligt, og så må vi føre den dialog skriftligt; mine pædagogiske evner rækker ikke til at forklare det bedre, end jeg har gjort.
Og nej til, at man kan garantere, at der ikke kan forekomme tilfælde.
Der vil bestemt være undtagelser, det er ikke sikkert, det sker, men selvfølgelig kan man ikke garantere, at det kan forekomme, at nogle enkelte landmand vil kunne have flere randzoner, end de ville have haft efter den gamle lovgivning.
Det giver sig selv, fordi det nu er et nyt udpegningsgrundlag, men altså et grundlag, som er nedskrevet i lovgivningen.
Jeg kan forklare det for hr. Erling Bonnesen, men jeg kan ikke forstå det for Erling Bonnesen.
Der var den.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-06-03:
Nu bliver jeg jo temmelig nervøs, for her synes jeg jo vi forsøgte, nu hvor ministeren har skrevet ned, at der kommer de her kort, at række ministeren en hånd.
Så får jeg endnu en gang at vide, at vi bare skulle have sikret os, at det var skrevet ind i aftalen.
Men sandheden er jo den, at jeg bad ministeren om at få de kort, inden vi lavede aftalen.
På det tidspunkt fik jeg bare at vide, at regeringen havde så susende travlt og gav mig 14 timer til at finde ud af, om vi skulle være med i det her.
Og derfor kunne vi heller ikke nå at vente på kortene med at lave aftalen.
Så var jeg så dum, at jeg stolede på, at de ville komme.
Nu har jeg så endnu en gang stolet på det, ministeren sagde her i et svar til os, nemlig at det kommer – ja, så regnede jeg med, man kunne stole på det.
Men nu siger ministeren så: Der er jo intet nyt, vi gør det så hurtigt, vi kan, og så må vi se.
Så begynder jeg at blive bekymret for, om det nu i virkeligheden er klogt at bakke op om det her.
Det var jo derfor, jeg bad ministeren om at garantere os, at det kortmateriale ligger.
Og grunden til, at jeg beder ministeren om de her garantier, er, at jeg en gang er blevet svigtet under forhandlingerne.
Nu har jeg heller ikke fået garantien under behandlingen i Folketingssalen, så kan jeg få ministerens garanti for, at det kortmateriale kommer?
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Jeg kan ikke gøre andet end at gentage det, jeg allerede har gentaget, og hvis ordføreren mener, at det så stadig væk giver anledning til at true med ikke at stemme ja til den samlede vækstplan, må jeg jo bare tage det til efterretning.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-06-03:
Jeg skal altså forstå det sådan, at ministeren ikke vil garantere os, at der kommer et administrationskort.
Er det virkelig det, ministeren siger?
For så tror jeg da, at vi har et problem helt generelt med, om vi kan stole på hinanden herinde, og det mener jeg sådan set giver problemer i forhold til randzonerne, men det giver sandelig da også problemer på en lang, lang række andre områder.
Så nu håber jeg, at ministeren bruger sin sidste taletid på at garantere os, at det kortmateriale ligger den 1. august, så vi med ro i maven kan stemme for det her forslag.
Dan Jørgensen (S), 2014-06-03:
Jeg kan afkræfte, at det faktum, at jeg gentagne gange og så sent som i formiddags på samrådet og igen her har sagt, at der vil komme et administrationskort, skulle betyde, at jeg har sagt, at der ikke vil komme et administrationskort.
Jeg undrer mig stadig væk over hr. Erling Bonnesens tilgang til det her, for hvis det netop handler om sikkerhed, har hr. Erling Bonnesen jo ikke gjort andet i hele den her proces end at skabe usikkerhed omkring en aftale, der var lavet.
Hvis det var så vigtigt for hr. Erling Bonnesen, at han ligefrem følte sig nødsaget til at true med at trække støtten til hele vækstplanen, hvis ikke de kort lå der, inden loven blev vedtaget, så skulle man jo selvfølgelig have sikret sig, at det var skrevet ind.
Der er gode, praktiske grunde til, at det ikke kommer til at være sådan, at de kort ligger der før pågældende dato.
Det er ikke noget, vi hverken er flove over eller går og putter med.
Det er noget, vi har kunnet fortælle jer på alle tidspunkter i processen, at sådan vil det være, fordi de kort selvfølgelig skal kvalitetssikres.
Det, der nemlig er det vigtige her, er jo selvfølgelig, at de vandløb, som nu vil være dækket, er vandløb, hvor kriterierne er ganske klare, og de står i loven.
For en af de fire kategoriers vedkommende er der jo tale om offentligt udpegede vandløb, og det vil sige, at det foregår ude i kommunerne.
Der er det så, at vi så sent som i dag, tror jeg – udover at jeg har sagt det flere gange – har sendt en tidsplan for, hvornår vi regner med, at det vil ske.
Vi har ingen ambitioner om at forhale den proces.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-03:
Jamen jeg tror, at lodsejerne og landmændene har forstået budskabet i vores aftale om en halvering af randzonerne fuldstændig.
Det er jo klart, og det er til at forstå – så langt så godt.
Men så kommer der jo et nyt spørgsmål, som de er en anelse usikre over for, for spørgsmålet er: Hvor skal de randzoner så ligge?
Derfor har vi i dag klart og tydeligt markeret, at det da er udmærket, at ministeren også lige siger, at man er i gang med det der – det ser det da ud til, også på baggrund af de svar, der kom på samrådet i dag.
Så kan ministeren garantere, at det kortmateriale, hvor lodsejerne klart og tydeligt kan se, hvor randzonerne skal være, er klart f.eks. den 1. august?
René Christensen (DF), 2014-06-03:
Det er nok en kombination af begge dele: Nogle steder har det en effekt, og andre steder har det ikke.
Men det, jeg egentlig gerne sådan vil sige, er, at det jo ikke er den rigtige måde at bruge pengene på, som man har gjort det her – også hvis man ser på de udfordringer, der har været i forhold til kompensation – når man ikke kan være sikker på, at de midler, der bliver brugt som kompensation for at pille nogle arealer ud, hvor der jo kunne produceres gode danske fødevarer på, alle steder gør, at man får en god miljøeffekt.
Jeg vil bestemt ikke stå her og påstå, at vi er i mål, men man må anerkende, at landbruget har leveret på de her parametre i en positiv retning.
Så har vi selvfølgelig stadig væk nogle udfordringer med hensyn til biodiversitet, og vi har også stadig væk en udfordring, i forhold til hvad det er for noget liv, vi har i vores vandløb; men når vi kigger på selve vandkvaliteten, må man også anerkende, at landbruget faktisk har leveret ret godt på den her konto.
Er ordføreren ikke enig i det?
Leif Mikkelsen (LA), 2014-06-03:
Tak for det.
I Fødevareudvalget har der jo næsten været sådan en føljeton om randzoner, og der blev måske sået lidt tvivl om signalgivningen ved førstebehandlingen, og det synes jeg vi skal have rettet op på her.
Det her er en del af vækstplanen for fødevarer, og den vækstplan har vi indgået en aftale om, og den står vi ved, også den del, der handler om randzoner.
Det er hermed slået fuldstændig fast.
Så har vi ved fælles hjælp arbejdet med det, så vi kommer så langt som muligt med at tydeliggøre, hvor, hvordan og hvorledes det skal udmøntes, og ministeren har givet tilsagn om, at det vil man være meget omhyggelig med, sådan at det også kan administreres i praksis af de danske landmænd.
Det er godt, og derfor stemmer vi for, men der er grund til at sige – og det har flere heldigvis anerkendt – at vi nu skal have et målesystem, der bl.a. kan afklare, hvor langt vi er kommet.
Jeg er nemlig ikke enig med SF's ordfører i, at dansk landbrug ikke har leveret.
Dansk landbrug har i den grad leveret på det her område.
Problemet er bare, at vi ikke har målt nok på det, og det siger alle også.
Men nu skal vi have et målesystem, så vi ikke i fremtiden ruller generelle regler ud, men faktisk forfølger det, der nytter noget.
Der er randzoner jo et mærkeligt værktøj, for det er god landbrugsjord, hvor der kunne produceres fødevarer, som vi så bare tager ud, uden at vi har målt på, at det lige præcis er meget, meget virkningsfuldt der, hvor de randzoner er.
I Liberal Alliance siger vi fortsat, at vi stemmer for det her, for det er en halvering, det er en klogere model end den, vi har set, fordi den trods alt læner sig op af tidligere vurderinger af, hvor der er vandløb, og ikke beror på tilfældigheder, som vi ellers så i planen.
Men vi tror da på, at der kan komme målinger, der kan vise, at vi igen kan inddrage god landbrugsjord til produktion i stedet for at have den liggende som ubrugt landbrugsjord.
Det er dumt af mange årsager.
Det er det af økonomiske årsager, det er det for landmændenes økonomi, det er det for samfundets økonomi osv., og så er det i øvrigt lidt uanstændigt i forhold til hele fødevaresituationen i verden, at vi gør det.
Så derfor håber vi meget på, at vi får flere målinger hurtigst muligt, som så forhåbentlig vil vise, at landbruget kan godskrives den udvikling, de har været igennem.
Det gælder bl.a. fodring.
En del af det er jo en erkendelse af, at foderoptagelsen i svin er anderledes, og dermed er udledningen mindre.
Så den aftale, vi lavede, betyder faktisk, at vi kan producere 1,5 millioner flere svin i Danmark på den samme jord osv. Så der er store fremskridt, og derfor vil vi forfølge muligheden for at inddrage god landbrugsjord til landbrugsproduktion igen, så snart det overhovedet er muligt, og når vi har målinger, der viser, at man kan det, i takt med at vi anerkender og honorerer, at landbruget er gået langt i den her sag og dermed over tid måske selv løser problemet og leverer varen, sådan at vi kan opføre os klogere på miljøområdet, end vi gør lige nu.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-06-03:
Det blev godt nok temmelig forhastet, og det var nok en lidt – det viser sig jo også med det forløb, der har været her i Folketingssalen – overilet måde at forhandle på, hvor vi blev kastet ud i noget, hvor der måske godt kunne have været en lidt bedre forberedelse.
Vi forventede to ting i forbindelse med aftalen, og det var muligvis naivt.
Når regeringen opstillede nogle klare kriterier for, hvor vi skulle have randzoner, og hvordan vi nemt kunne definere randzoner, forventede vi, at når regeringen sagde, at det betød 25.000 ha, var det, fordi man allerede vidste, at de let definerbare mål, man havde opsat, svarede til de 25.000 ha.
Ud af det afledte vi også, at så måtte man jo forvente, at det var nogenlunde til at skrive ned og ikke mindst vise på et kort.
Derfor bad vi om at få nogle kort, så vi alle sammen og naturligvis de landmænd, som skal føre det her ud i livet, ud i virkeligheden, ved, hvad de har at forholde sig til.
Det er derfor glædeligt, at ministeren nu, netop mens vi har siddet hernede i salen, også er kommet med en skriftlig tilkendegivelse af, at administrationskortene forventes omkring den 1. august, og også at ministeren selvfølgelig tilkendegiver, at man ønsker at stille de her kort til rådighed så hurtigt som muligt.
Jeg må ærligt indrømme, at vi havde håbet, at det var en garanti for, at de kort forelå, helst inden vi var færdige med behandlingen her i Folketingssalen, men i det mindste da en garanti for, at de kommer den 1. august.
Vi vurderer, at vi med det skriftlige svar, der ligger fra ministeren nu, godt vil støtte forslaget, fordi ministeren har tilkendegivet, at de her kort kommer.
Det ville være rigtig rart at få en tilkendegivelse af, at det her med »forventes omkring den 1. august« er meget tæt på den 1. august og så tæt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Vi forventer, at det med det svar, der ligger nu, har den betydning.
Jeg håber, ministeren vil gå herop og bekræfte det.
Da vi jo ønsker en bedre definerbarhed, lettere definerbarhed, klarere miljømål i den miljøindsats, vi laver, så mener vi, at der vil være tale om en forbedring af den miljøindsats, vi laver – en miljøindsats, der laves der, hvor det virker, og det må være det, vi arbejder ud fra.
Som flere andre også har været inde på, er det rigtig vigtigt, at vi i fremtiden når dertil, at vi måler meget konkret og sætter ind lige præcis der, hvor tingene har en effekt.
Vi glæder os til, at den del af aftalen på et tidspunkt bliver udmøntet.
Vi ærgrer os lidt over, at den ikke allerede er i gang, men i hvert fald mener vi, at vi med det her tiltag får en bedre, mere præcis indsats omkring vores randzoner, og på den baggrund støtter vi forslaget.