Karin Gaardsted (S), 2015-03-19:
Også dette lovforslag fremfører jeg på vegne af Socialdemokraternes erhvervsordfører, Thomas Jensen.
Dagens lovforslag er jo et af den slags, som ganske rigtigt kan kaldes alt godt fra havet, som også hr. Kim Andersen nævnte lige før, dog har alle elementer det tilfælles, at de højner forbrugernes rettigheder og vilkår og også øger virksomhedernes gennemsigtighed for offentligheden.
Forbrugerbeskyttelse og gennemsigtighed er centrale principper, når vi ønsker at udvikle et velfungerende finansmarked, hvor borgere kan få sikker adgang til rådgivning og kredit, når de ønsker at investere i deres bolig eller kan føle sig trygge, ved at deres forsikringsselskaber investerer deres penge bedst muligt og med størst muligt afkast. Samtidig skal vi identificere og lempe unødvendige byrder for virksomhederne, så de kan drive forretning på den mest effektive måde uden unødige omkostninger.
Disse målsætninger ligger blandt andre til grund for dette lovforslag.
Jeg synes særligt, at der er fire elementer i lovforslaget, som fortjener vores opmærksomhed.
Det første er den del, der handler om forsikringsselskabernes mulighed for at investere i infrastruktur.
Selskaberne er forpligtede over for forsikringstagerne til at foretage nogle langsigtede investeringer med de højest mulige afkast.
Forsikringsselskaberne har en særlig interesse i netop sådanne investeringer, fordi de har lige præcis den tidshorisont, som selskaberne efterspørger.
Samtidig mener vi, at investeringer i infrastruktur er til samfundets fælles bedste, både fordi en velfungerende infrastruktur øger effektivitet, men også, fordi investeringer i infrastruktur er en måde at fremme den økonomiske udvikling i et bestemt område på.
Som navnet indikerer, drejer det sig om ændringer af et EU-direktiv, som skal sikre større gennemsigtighed inden for handel med bl.a. værdipapirer.
Ændringerne består bl.a. i at ophæve kravet om aktieudstederes offentliggørelse af en periodemeddelelse i løbet af de to halvårsperioder i et regnskabsår, ligeledes at forlænge fristen for offentliggørelse af halvårsrapporter og at udvide kredsen af finansielle instrumenter, hvor der er flagningspligt, og ikke mindst Finanstilsynets mulighed for at offentliggøre sanktioner imod fysiske personer og ikke blot juridiske personer som hidtil.
Disse tiltag har bl.a. til formål at lempe byrderne for virksomheder, særlig de små og mellemstore, og at sikre kendskab til børsnoterede selskabers ejerstruktur.
Det tredje element af lovforslaget er indførelse af tilsyn med boligkreditgivere.
Formålet er at øge forbrugersikkerheden.
Kreditgiverne bliver pålagt at give låntagere en række oplysninger, inden kreditaftalen bliver indgået.
Det fjerde element, som også bør fremhæves, er det, der handler om retten til at få en basal indlånskonto.
Kontoen giver som minimum adgang til de mest basale funktioner, som typisk er nødvendige i hverdagen, såsom adgang til en Nemkonto, til at indsætte og hæve kontanter og til at have et debet- eller hævekort.
Tidligere har det ikke været et lovkrav, at man kunne få et betalingskort tilknyttet.
Den basale indlånskonto må maksimalt have et gebyr på 180 kr. om året for at sikre, at udgifterne ligger inden for alle kunders økonomiske råderum.
L 154 indeholder som sagt en endnu længere række tiltag, der øger forbrugernes rettigheder og sikkerhed samt samfundets mulighed for at holde øje med de finansielle virksomheder, end dem, jeg har nævnt her.
Det er essentielt for et effektivt og funktionelt samfund, at erhvervslivet får de bedste muligheder for vækst, samtidig med at forbrugerne er beskyttet mod misbrug.
På den måde sikrer vi bedst en stabil økonomi med muligheder for fortsat vækst, og på den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.