runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2008-03-12:
Der er jo ikke nogen, der skælder ministeren ud for at gøre noget; vi skælder ministeren ud for ikke at gøre noget, eller for at det, ministeren gør, er så lidt, at det næsten ikke forslår nogen som helst steder.
Det er sådan set det, der er problemet.
Socialdemokraterne foreslog jo i forhandlingerne, at man afskaffede lukkedagene, for så havde man 2.000 flere i arbejdsstyrken.
Regeringen fremhæver selv, hvordan erhvervslivet efterspørger arbejdskraft, og alligevel ignorerer man det og afsætter nu her en lillebitte pose penge, og så giver det omkring 0,8 lukkedag, som man får afskaffet, når man ved, at det langtfra forslår i forhold til det behov, der er.
Man kunne få 2.000 flere i arbejdsstyrken, det viser beregninger klart og tydeligt, hvis man afskaffede alle lukkedage.
Det er bare det, jeg spørger velfærdsministeren om: Hvorfor kommer ministeren ikke - i stedet for at få skældud hernede - og siger til os, at det gør vi da også, og vi skaffer flere hænder til dansk erhvervsliv?
Det er vi andre sådan set ikke nødvendigvis enige i, men så synes vi da, at ministeren til Folketinget skulle oversende nogle nye beregninger, som dokumenterer, at man afskaffer lukkedagene, og som viser, hvordan man i givet fald vil gøre det.
Jeg skal i øvrigt sige, at siden de lavede beregningerne, er det jo endt med, at kommunerne rent faktisk i 2008 har indført endnu flere lukkedage, end der var da Familie- og Arbejdslivskommissionen lavede sin beregning.
Man laver bl.a. besparelser i de supplerende dagpenge, hvilket vil give knap 2.000 flere i arbejdsstyrken.
Når vi så samtidig ved, at hvis man afskaffede alle lukkedage, ville det give 2.000 personer flere i arbejdsstyrken for under 500 mio. kr., hvorfor bruger regeringen så ikke det her - i stedet for at jagte de arbejdsløse og de ledige - til at få nogle flere hænder i arbejdsstyrken?
Det er da en oplagt mulighed og en oplagt chance.
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Nu vil jeg aldrig bruge ordet garantere, men det er jo helt klart, at det, der er lagt op til, er at lave en aftale med KL, hvor man i fællesskab får beskrevet, hvad man forbinder med forsyningsansvaret.
Det er jo kommunerne, der har forsyningsansvaret.
Vi lever jo i et decentralt samfund - og tak for det - hvor det er kommunerne, der har ansvaret for at sørge for, at der er pasningsmuligheder.
Det fremgår af, at de har forsyningsansvaret, og en måde at sikre, at der ikke er løsrevne lukkedage, er jo at få en mere præcis aftale med KL om, hvad der ligger i begrebet forsyningsansvar.
Og det er det, vi vil tage op med KL.
Pernille Frahm (SF), 2008-03-12:
Nu stod jeg også og efterlyste ministerens eget regnestykke og har stadig væk ikke fået det.
Jeg går stærkt ud fra, at vi får et meget, meget godt og grundigt regnestykke her en af dagene.
Men for at komme ned til sagens kerne, flere eller færre lukkedage, vil jeg da gerne høre ministeren udtale sig om her: Når vi mødes igen om et år i denne sal til et tilsvarende spørgsmål, vil ministeren så kunne garantere, at der som et resultat af finansloven er færre løsrevne lukkedage, end der er i dag?
Er det en garanti, ministeren vil give mig og de mange forældre, der har problemer med at få deres børn passet i daginstitutioner?
Jeg har en medarbejder, der må holde fri i snit en gang om måneden, fordi børnene er i to forskellige daginstitutioner.
Nu er vi så heldige, at hun kan arbejde hjemme.
Men det er et problem.
Og det er ikke bare op ad fridage og mellem jul og nytår og den slags, det er et reelt problem for en masse forældre.
Vil ministeren garantere, at det her vil få den effekt, at vi som et resultat af finansloven har færre lukkedage, færre løsrevne lukkedage, næste gang vi ses og diskuterer det her?
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Det her med, at man skal skældes ud for at gøre noget, er altid fantastisk.
Nu tager vi altså faktisk et initiativ, der afskaffer de løsrevne lukkedage.
Jeg kan ikke huske, at jeg har været i noget politisk møde med fru Pernille Frahm før valget, og det ville også undre mig, hvis jeg havde stået og sagt, at alle lukkedage skal afskaffes.
Jeg synes sådan set, det er en uhensigtsmæssig måde at bruge pengene på.
Så er jeg altså lidt i tvivl om, hvor de 0,8 lukkedage kommer fra.
Der har optrådt et tal på 60 mio. kr., om det så er det, der på en eller anden måde er omregnet, ved jeg ikke.
Så var der den rapport, som Familie- og Arbejdslivskommissionen kom med, og jeg synes faktisk, at den måde, de har regnet det ud på, er helt håbløs.
De har et eller andet underligt med 2 dage, hver gang der er en lukkedag, så en Kristi himmelfarts-lukkedag tæller for 2 dage, og en sommerferieuge tæller for 2 dage, så deres regnestykke synes jeg altså er meget, meget svært at bruge.
Jeg synes, det vil være en dårlig idé at bruge penge på at holde daginstitutioner åbne, når der ikke er nogen børn.
Det synes jeg faktisk er meget uhensigtsmæssigt.
Erfaringerne viser jo, at der er bestemte perioder, hvor der stort set ikke er nogen børn, og er der nogle børn, så er det jo kommunens forpligtelse at sørge for, at de kan komme hen i en anden børnehave eller et andet dagtilbud og blive passet.
Det er igen det her med, at vi faktisk gør noget, og så skal man skældes ud for det, men det vænner man sig selvfølgelig til.
Pernille Frahm (SF), 2008-03-12:
Det må jo så betyde, at velfærdsministeren er dybt uenig med regeringens egen rapport, der kom her i foråret fra arbejdstids- og arbejdslivsstyrelsen, tror jeg det hedder, nej, Familie- og Arbejdslivskommissionen - der var den.
Der blev det jo klart sagt, at 50 mio. kr. svarer til 0,8 lukkedage!
Det er også den beregning, KL har lavet, og det er også den beregning, alle andre har lavet.
Men nu kan jeg forstå, at ministeren pludselig har fundet en elastik i de 50 mio. kr., så 0,8 gennem elastiske øvelser kan gøres til 2-3 lukkedage.
Det her tror jeg gerne alle vil se på print.
Hvis vi starter helt fra starten, så var det jo et klart, klart løfte i valgkampen fra regeringens repræsentanter, at alle lukkedage skulle væk, alle lukkedage.
Ministeren og jeg har såmænd selv været til forskellige debatmøder i valgkampen - fordi vi er opstillet i den samme del af Danmark, nemlig oppe i Østjylland - hvor det også blev sagt, at regeringen ønsker at fjerne alle lukkedage.
Så blev der valg, og så fik piben en anden lyd; så handlede det om de løsrevne lukkedage.
Det er jo noget lidt andet.
Og endelig er vi nu kommet ned på 50 mio. kr. om året, og alle beregninger, jeg har fået indtil nu, også fra regeringen selv, viser, at det svarer til 0,8. Jeg har altså brug for en forklaring på, hvordan de her 0,8 pludselig bliver til 2-3 lukkedage.
Det må ministeren simpelt hen fortælle mig.
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Det spørgsmål handler så om, hvad vejen er til at få det her gennemført.
Det er, at vi får en forhandling med Kommunernes Landsforening om en præcisering af, hvad forsyningsansvaret indebærer.
Der står jo i loven, at kommunerne har ansvaret for, at man kan få sine børn passet i et dagtilbud, og der er selvfølgelig noget elastik, for det er der jo, når vi har et kommunalt selvstyre.
Jeg håber, at vi kan blive enige om, at vi ikke skal have en lovgivning, hvor der i detaljer med datoer for hele året står, hvornår man må holde åbent og lukket og ditten og datten.
Det ville jeg hvert fald syntes var et alt, alt for centralistisk samfund.
Derfor er det, der er brug for, en tydeliggørelse i en forhandling med kommunerne af, hvad det er, vi forstår ved forsyningsansvar.
Det kan indebære, at når det er de her dage, hvor der ikke er ret mange børn, kan de godt have lukkedage, hvis de bare sørger for, at man kan få sine børn passet andetsteds, men på de løsrevne dage skal de sørge for, at der, hvor der er mange børn, der skal passes, skal der være åbent.
Pernille Frahm (SF), 2008-03-12:
Tak for svaret.
Når vi så spørger ind til, om det virkelig er sandt - for så er det jo en gave, så er det noget, der virkelig vil gøre borgerne glade - så får vi at vide: Næ, det kan man sådan set ikke garantere.
Man kan ikke engang garantere, at der bliver færre.
Man kan sådan set ikke garantere en snus, men man kan godt skrive en fin tale, og det gør jo så, at vi må læse også resten af finanslovforslaget med de briller på fra nu af.
For nu ved vi så, hvad ord betyder, når de kommer fra den her regering.
De betyder egentlig ikke en snus, det er sådan lidt en hensigtserklæring, noget man godt kunne tænke sig.
Så kan jeg høre, at ministeren siger, at det der med at sikre, at noget bliver opfyldt, skal vi så forhandle med kommunerne om.
Og kommunerne ved, at ministeren har 50 mio. kr. med i lommen.
Så de kan godt se, hvad vej vinden blæser.
De får formentlig vredet armen om på ryggen af regeringen og får at vide: Vi har skrevet en smuk tekst, men vi vil ikke betale for den, det vil vi ikke.
I skal ud og finde pengene.
Har ministeren noget bud på, hvor man nu skal spare?
Jeg har hørt, at man i visse kommuner allerede nu har bebudet, at hvis man skal leve op til det her med den økonomi, der er med, så betyder det færre pædagoger i daginstitutionerne - så enkelt er det - flere børn pr. pædagog, en tyndere besætning af pædagogisk uddannet personale, for så kan man godt.
Én pædagog f.eks. til 300 børn, så skulle den nok kunne være der.
Er det der, vi skal hen, eller hvad?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Nu er det jo sådan, at Socialdemokraterne valgte at forlade forhandlingerne.
Det vil sige, at Socialdemokraterne altså besluttede, at man ikke ville være med til at forhandle den her voksenlærlingeordning og forbedringerne igennem, og derfor er Socialdemokraterne uden indflydelse på det her.
Og det er totalt uforståeligt for mig, med den vægt, som Socialdemokratiet lægger på at være med i arbejdsmarkedspolitikken, at man bare vælger den golde demonstrationsvej.
Spørgeren ved formentlig også, at alle forlig er et resultat af forhandlinger - man giver og tager i de forhandlinger, man har en bestemt sum penge - og det er derfor, at aftalen er blevet sådan, at vi udvider ordningen med 1.000 personer i 2008 og med yderligere 500 i 2009, og det er jo en væsentlig forbedring oven på den gedigne succes, som vi sidder med, hvor der i 2007 var 10.090, der var inde i voksenlærlingeordningen.
Julie Rademacher (S), 2008-03-12:
Det er hårde toner, der kommer nu fra ministerens side.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi ikke skal have mere kontrol, og at vi ikke skal have mere detailstyring af universiteterne.
Jeg mindes et møde, som jeg blev indkaldt til, dengang jeg var studerende, i ministerens ministerium, fordi jeg netop havde påpeget det her.
Jeg går i høj grad ind for, at der er frihedsgrader på universiteterne, og jeg går også i høj grad ind for, at man i det hele taget lader universiteterne lede sig selv.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg stadig væk mener, at der er et problem, for der er en udvikling i retning af, at flere og flere studerende betaler for sådanne kurser.
Og det vil sige, at der er et skred.
Jeg tror, at et af problemerne skyldes, at der er færre og færre penge til at uddanne studerende for.
Det er ikke, fordi vi får mange, mange flere penge, men fordi der til gengæld kommer flere og flere studerende.
Mener ministeren ikke, at det er et problem, at der er en stigning i antallet af de her eksamenskurser?
Helge Sander (V), 2008-03-12:
Når jeg sidder og trækker på smilebåndet, er det, fordi jeg synes, det er imponerende, at vi her har en socialdemokrat, en ung studerende, som har spillet en meget central rolle på et af vores universiteter, og som står her og beder ministeren om at blande sig i interne forhold.
Det er helt nye takter, helt nye toner.
Men jeg vil godt sige, at det lykkes altså ikke for spørgeren at få mig til at bekræfte, at jeg vil blande mig i, hvordan universiteterne håndterer deres dagligdag.
Og det vil heller ikke på nogen måde få mig til at overveje at blande mig i, hvordan de studerende vil forfølge deres undervisning og forberede sig til eksamen.
Skulle det være sådan, at jeg skulle forbyde de studerende det, hvis de ønsker at dygtiggøre sig frem til eksamen?
Hvad er konsekvensen?
Skal de idømmes bøder og fængselsstraffe?
Hvad i alverden forestiller man sig?
Julie Rademacher (S), 2008-03-12:
Jeg er glad for, at ministeren mener, at uddannelsesniveauet i Danmark er højt, og at de studerende har gode muligheder for at blive uddannet.
Men jeg synes også, det er påfaldende, at man kan læse flere og flere artikler om, at flere og flere tusind studerende betaler sig til ekstra kurser for at bestå eksamen; og det er også, fordi der er kommet en meget, meget stor konkurrence i forhold til karakterracet og -niveauet.
Når det er sagt, vil jeg sige, at rigtig mange universiteter også er meget pressede; der bliver brugt flere og flere penge på eksempelvis markedsføring.
Nu har jeg selv siddet i studienævnet på et universitet, så jeg ved om nogen, hvad det her drejer sig om, og jeg ved, at på grund af besparelser, men også på grund af den øgede konkurrence, der er på uddannelsessiden i forhold til forskning, kan universiteternes økonomi i forhold til enkelte uddannelser være meget presset.
Derfor frygter jeg, at flere og flere tusind studerende ser sig nødsaget til at betale sig til at bestå deres eksamen, og det skyldes bl.a. usikkerhed, men også, at der måske ikke er et tilstrækkeligt udbud af holdundervisningstimer osv.
Det koster rigtig mange penge for de her eksamenskurser, og der er efterhånden en kæmpestor eksamensindustri.
Jeg står med en artikel fra Jyllands-Posten fra den 1. marts, og der kan man læse, at der er 32.000 studerende, der betaler sig til de her eksamenskurser, og det er lidt påfaldende, at ministeren så ikke kender noget til det.
Kan ministeren ikke bekræfte, at der er et problem, som vi som politikere skulle gøre noget ved?
Helge Sander (V), 2008-03-12:
Jeg har ikke kendskab til, at der skulle være kvalitetsproblemer på universiteternes uddannelser - problemer, som skulle betyde, at studerende ikke kan gennemføre uddannelsen, medmindre de tager privat undervisning.
Det er derimod min opfattelse, at universiteterne yder en god og tilstrækkelig undervisning, der understøtter de studerende i deres undervisningsforberedelser og efterfølgende eksamensforberedelser.
Jeg har derfor tillid til, at universiteterne planlægger undervisning og prøver i overensstemmelse med de faglige mål, der er sat for de enkelte fag og uddannelser.
Jeg går ud fra, at universiteterne overholder reglerne og sikrer, at de studerende er rustet til at gå til eksamen.
Omvendt må det stå meget klart, at universiteterne ikke kan forhindre studerende i at købe en frivillig ydelse, hvis den studerende vælger at læse til eksamen på en sådan måde.
Julie Rademacher (S), 2008-03-12:
Mener ministeren, at det er et kvalitetsproblem på de danske uddannelser, hvis 32.000 studerende tager og betaler for eksamensforberedende kurser?
Skriftlig begrundelse
Der har i Jyllands-Posten den 1. marts 2008 kørt en debat, om at kvalitetsdimensionen i undervisningen muligvis er for dårlig, siden studerende vælger at betale sig til eksamensforberedende kurser, eller de studerende føler sig for usikre, før de går op til eksamener.
Det sætter de studerende under pres både fagligt og økonomisk, og derfor er det aktuelt, at stille spørgsmålstegn ved kvaliteten på uddannelserne, specielt i betragtning af, at vi har en målsætning om, at 50 pct. af alle unge skal gennemføre en lang videregående uddannelse.
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Vi vil have en fornuftig børnepolitik, som jo sætter det her på dagsordenen, men sådan som jeg har læst mig til, har SF ikke afsat penge til at afskaffe lukkedagene.
Så det er da virkelig vindfrikadeller og luftsteg, at man siger, at man vil afskaffe alle lukkedage, men mig bekendt er der ikke afsat én krone i SF's finanslovforslag til at gøre det, så man kan også sige: The proof of the pudding is in the eating.
Altså nu tager vi de forhandlinger.
Det er vores klare ambition, og jeg er helt sikker på, at det nok skal rykke sig i den rigtige retning, og også at vi får opfyldt vores mål.
Pernille Frahm (SF), 2008-03-12:
Men nu står ministeren igen og siger, at det, ministeren gerne vil, ikke kan lade sig gøre.
Og det, man har skrevet i finanslovteksten, kan ikke lade sig gøre.
Hvad kalder man det?
I min verden kalder man det falsk reklame, eller man kalder det fup og svindel, at man bilder folk ind, at de får noget, vel vidende, at det kan de ikke få, i hvert fald ud fra ministerens verden.
Jeg er ikke enig.
Jeg mener godt, at man kan afskaffe lukkedagene, hvis man vil betale, hvad det koster, og det vil ministeren jo ikke.
Så synes jeg, at man i stedet for at iklæde sig den her fuldstændige fupreklame og bilde folk ind, at de ingen løsrevne lukkedage får, skal være ærlig, også når man skriver teksten, også når man går i valgkamp, også når man sidder i fine paneldebatter og siger: Ja, ja, det kan godt være, at I synes, det er noget skidt med de der lukkedage, vi kan bare ikke gøre noget ved det - helt ærligt, vi kan ingenting gøre.
Så vær dog ærlig.
Hvad kalder man det, når man bilder folk ind, at de ingen løsrevne lukkedage har efter den her finanslov, og det så viser sig, at det ikke passer?
Hvad kalder man det?
Det vil jeg gerne spørge ministeren om her til slut.
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Det er en helt anden måde, rapporten fra Familie- og Arbejdslivskommissionen regner det ud på, og jeg mener virkelig, at det er en skrivebordskonstruktion.
Dertil kommer, at man både har klubtilbud og dagpleje med, men klubtilbud er som bekendt for større børn, og derfor er det en helt anden situation.
Og det er meget svært at sige, at dagplejen ikke må have dage, hvor der er lukket.
Så modellen er at sige, at vi gerne vil præcisere kommunernes forsyningsansvar, når det gælder børn, der skal passes, at vi gerne vil binde 50 mio. kr. i halen på det, fordi det er det, der efter vores beregninger dækker det hul, der er, og så tager vi en forhandling med kommunerne om det, hvor det er vores klare ambition, at det bliver en del af aftalen til sommer.
Selv hvis man - jeg ved ikke, om det er det, fru Pernille Frahm ville gøre, hvis hun havde magt, som hun har agt - skrev ind i loven, at det var forbudt at have lukkedage, ville det jo heller ikke være nogen garanti for, at der ikke var kommuner, der alligevel tog en lukkedag.
Medmindre man, havde jeg nær sagt, nærmest smider kommunalbestyrelserne i fængsel, så bliver loven altså jævnligt ikke overholdt til punkt og prikke, og det er jo det, vi bl.a. må leve med med det system, vi har.
Men det er da ambitionen, at alle løsrevne lukkedage skal afskaffes.
Pernille Frahm (SF), 2008-03-12:
Der bliver virkelig kastet rundt med tal og dage, og hvad ved jeg, lige nu.
Altså, nu kan jeg forstå, at ministeren mener, at der faktisk ikke er mere end 0,8 løsrevne lukkedage derude i snit.
Så undrer det mig, at man afsætter penge, som man selv påstår dækker 2-3 dage.
Det forstår jeg slet ikke.
Der var ingen protester fra regeringen overhovedet.
Tværtimod sagde man: Det er jo lidt dyrt, det med de der 475 mio. kr., som det vil koste at afskaffe alle lukkedagene, så det vil vi ikke garantere at vi vil.
Det sagde man, vel vidende at rapporten jo også sagde, at man ville få det hele tilbage.
Reelt vil det koste 100 mio. kr.
Så har vi ingen lukkedage, folk kan passe deres arbejde, og børnene kan blive passet i gode daginstitutioner.
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Der er jo ikke 2-3 løsrevne lukkedage i alle kommuner, det er i 27 pct. af kommunerne, og det kan godt være, at det tal giver 0,8 dage pr. kommune.
Så er det, man siger: Hvad koster 2-3 dage i 27 pct. af kommunerne?
Og det er omkring 50 mio. kr.
De bliver så fordelt ud over alle kommuner, så i de kommuner, der har flest dage, vil det koste noget, og de, der ikke har løsrevne lukkedage, og det er jo immer væk næsten tre fjerdedele, vil få en gevinst af det her.
Så er der selvfølgelig en forhandling med KL, men man kunne måske oven i købet have sagt: Jamen med det forsyningsansvar, der står i loven, skal kommunerne simpelt hen sørge for, at de daginstitutioner holder åbent på alle hverdage.
Der kan man sige, at vi er så flinke, at vi binder 50 mio. kr. i halen på den præcisering, vi skal have sammen med KL.
Men det bliver så en del af forårets forhandlinger med KL.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-12:
Hvis konjunkturerne vender og ledigheden igen stiger i Danmark, vil regeringen i så fald øge antallet af uger, som en ledig kan få supplerende dagpenge i, eller har regeringen lagt sig fast på, at besparelsen på de supplerende dagpenge er permanent?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
For ikke at sige, at hvis man havde gjort det i 1999 og 2000, hvor Socialdemokraterne var ved regeringsmagten, så havde problemet være løst i dag.
Må jeg så også sige, at det jo heldigvis er sådan, at mellem 70 og 80 pct. af de midler, vi bruger i beskæftigelsespolitikken, bruger vi netop på uddannelse.
Det er jo kun en meget lille del, vi bruger på noget andet.
Derfor vil jeg sige, at der jo er mulighed for, f.eks. meget tidligt i et ledighedsforløb, at få op til en længerevarende uddannelse, så uddannelse er et vigtigt instrument i beskæftigelsespolitikken.
Men vi skal selvfølgelig sørge for, at denne udmærkede ordning, voksenlærlingeordningen, som både arbejdsgivere, lønmodtagere og samfundet har stor glæde af, fungerer så godt som muligt, og vi skal også prøve at imødekomme det behov, der er.
Nu har vi altså udvidet med 1.000 pladser i år og 500 pladser til næste år.
Det var Socialdemokraterne så ikke med til, men vi kan jo håbe på bedre held næste gang.
Thomas Jensen (S), 2008-03-12:
Jeg kan sige til ministeren, at Socialdemokraterne ikke bare forlader lokalet, men hvis der bliver serveret noget mad, man ikke rigtig kan lide, spiser man ikke med.
Ministeren var inde på, at voksenlærlingeordningen har været en succes.
Jeg vil bare, når jeg hører ministeren hylde den danske model, sige, at det, der får den danske model til at hænge sammen, jo ikke bare er skåltaler om den danske model.
Det er jo, at vi virkelig investerer i den olie, som får maskineriet til at køre på det danske arbejdsmarked, og det er netop en vedvarende opkvalificering af arbejdsstyrken.
Derfor undrer det mig også, at dengang regeringen kom til i 2001, faldt antallet af voksenlærlingepladser bare på ét år - fra 2001 til 2002
med 2.000 stk.
Det vidner jo om, at man ikke dengang, hvor der faktisk ikke var så meget gang i dansk økonomi, var parat til virkelig at investere i voksenlærlingepladser, sådan at vi kunne få nogle veluddannede folk, f.eks. tømrersvende, nu her hvor der virkelig er kommet gang i økonomien.
I Midtjylland, hvor jeg kommer fra, har det ikke været til at opdrive en tømrersvend det seneste år.
Men hvis man i 2001-2002 havde investeret i nogle flere voksenlærlingepladser og fået uddannet nogle tømrersvende, så havde der ikke været den mangel på kvalificeret arbejdskraft, som vi har i dag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Jeg er enig i, at voksenlærlingeordningen er en rigtig god ordning, som vi fortsat skal hæge om og udbygge.
Men nu skal vi altså foretage en evaluering af voksenlærlingeordningen, når vi kommer til efteråret, og så får vi jo lejlighed til at drøfte: Fungerer den rigtigt, er det de rigtige mennesker, der kommer ind under den her ordning, tager vi tilstrækkeligt hensyn til, at det er mennesker, der er ufaglærte og ingen uddannelse har, som kommer ind, og hvordan ser det ud i forhold til mennesker, som i forvejen har en uddannelse, og som bruger voksenlærlingeordningen?
Så der bliver faktisk en række ting, vi skal diskutere, men at voksenlærlingeordningen er et vigtigt instrument i beskæftigelsespolitikken, er jeg enig i.
Jeg ved så ikke rigtigt, om jeg synes, at de gode ordninger, vi har, skal være afhængige af de forskellige landsdele.
Nu har vi lige hørt hr. Bjarne Laustsen, som mente, at de supplerende dagpenge skulle være anderledes på Læsø, og nu siger hr. Damsbo-Andersen, at voksenlærlingeordningen skal være noget særligt på Lolland.