runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Når man skal vurdere den sociale balance i forbindelse med en hel reform, er det heller ikke nok at se på Ginikoefficienten i et enkelt år, som man oftest gør.
Nogle personer vil senere i livet få større gevinst af reformen end i deres nuværende situation.
Det gælder f.eks. studerende.
Et her og nu-billede af Ginikoefficienten er derfor ikke retvisende og dermed ikke en tilstrækkelig beskrivelse af hele fordelingsvirkningen af en reform.
Fordelingsvirkningerne af en skattereform bør suppleres med et mål, der tager udgangspunkt i indkomsten gennem hele livet.
Derfor har regeringen også valgt at beregne livstids-Ginikoefficienten i skattereformen, hvilket er det mest korrekte mål at anvende.
Det har ligget regeringen meget på sinde at udarbejde en skattereform, som er med til at sikre vækst og beskæftigelse nu og her, men også i fremtiden, samtidig med at der er en rimelig social balance.
Skattenedsættelserne i reformen giver sig udslag i strukturforbedringer, der gør det muligt at øge den offentlige service, noget, som kan komme de svageste i samfundet til gode.
Befolkningens anvendelse af de offentlige serviceydelser er mere jævnt fordelt end indkomsten, så en øget offentlig service vil bidrage til en mere ligelig fordeling.
Det er svært at lave en skattereform, som både skaber vækst, øger arbejdsudbuddet og har en social balance, men når det er sagt, er jeg tilfreds med resultatet.
Der er langt flere almindelige mennesker med lav- og mellemindkomster, der har gavn af vores reform end af VK-regeringens skattereform fra 2009, der gav store skattelettelser til de rigeste.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-14:
Mener ministeren, at Ginikoefficienten er et brugbart instrument til at beskrive ulighed?
Mener ministeren, at Ginikofficienten er et brugbart instrument til at beskrive ulighed?
Manu Sareen (RV), 2012-11-14:
Nu spørger ordføreren jo direkte til § 67, og det var faktisk det, jeg prøvede at svare på.
Jeg sagde også i min indledende tale, at regeringen ikke finder, at den konkrete sag rejser spørgsmål i forhold til grundlovsbestemmelsen om religionsfrihed.
Der må vi lige skille tingene lidt ad.
Men jeg tror, at jeg er lige så ked som ordføreren af, at man i den situation ikke har kunnet enes om at få det juletræ.
Vi har jo respekt for beboerdemokratiet, selvfølgelig har vi det, og det hverken kan eller vil jeg blande mig i.
Så det eneste, jeg kan sige, er, at jeg da ville ønske, at man ville genoverveje sagen netop for at tage hensyn til det mindretal, der er ude i boligblokkene, så de netop kan få det juletræ, som de selvfølgelig gerne vil have.
Det håb har jeg stadig, og der er jeg også fuldstændig enig med min ministerkollega, som har sagt fuldstændig det samme, som jeg sagde i min indledende tale.
Både han og jeg vil opfordre dem til at genoverveje deres afgørelse.
Jacob Jensen (V), 2012-11-14:
Jo, men hvis man har som ambition som regering at øge arbejdsudbuddet, er det vel ikke en fin, fin løsning.
Den kunne vel have været endnu finere, hvis man ikke havde brugt netop et finansieringselement i form af højere skatter på arbejde, som ifølge beregningerne fra Skatteministeriet selv faktisk koster på arbejdsudbuddet – helt præcist 800 personer ifølge beregningerne.
Så hvis man ikke havde finansieret afgiftssænkningen på fedt og på sukker, som vi i øvrigt deler ambitionen om, ved hjælp af højere skatter og afgifter, så havde man vel fået et endnu større arbejdsudbud, på nemlig 800 personer.
Det må man vel forstå af de papirer og de beregninger, som Skatteministeriet er kommet frem til.
Christian Langballe (DF), 2012-11-14:
Jeg er i hvert fald bare interesseret i at vide, hvilke svar man egentlig har tænkt sig at give de mennesker derude, for hvis man forholder sig lige så vattet, som man har gjort indtil nu, så underkender man alvoren i problemstillingen.
Det drejer sig jo om, at shariaen er ved at sætte sig igennem i sådan nogle kvarterer i Danmark.
De muslimer, som lever derude, har jo også nydt godt af religionsfriheden og den tolerance, som det danske samfund viser.
Så jeg må sige, at jeg bare er rystet over, at det her finder sted, og det er for mig i hvert fald en klar indikation på, at islam ikke er fredens og tolerancens religion, sådan som bl.a. Poul Nyrup Rasmussen har påstået.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-14:
Der vil jeg nok have lov til at sige, at det altså nu er ministeren, der bliver lidt hyklerisk.
For situationen er altså en anden i dag.
I 2005 var der en betydelig større beskæftigelse i Danmark, det var langt lettere for danskerne at finde job, der var et blomstrende erhvervsliv i Danmark, og der var flere og flere detailhandelsbutikker.
Nu går det den anden vej, og så er det altså, at man tillader sig uden for de her tykke mure herovre at bede om noget politisk støtte til nogle vækstinitiativer, som kan gavne de danske butikker og de danske arbejdspladser.
Der er en anden situation i dag, end der var i 2005.
Det går den gale vej.
Det er ikke ministerens skyld, for så længe har skatteministeren jo ikke siddet på pinden, men det er da regeringens skyld, at man nu vælger at finansiere den offentlige sektor med nye 600 mio. kr. ved at øge afgifterne på de her grænsehandelsfølsomme varer med 3,63 pct.
Det er jo i hvert fald det, der lægges op til.
Det er nye afgifter, som gør, at varerne bliver dyrere for danskerne i danske butikker.
Det er ikke godt, vil jeg sige til ministeren.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Vi har jo afskaffet fedtafgift, sukkerafgift.
Det er jo det, vi har aftalt gennem finanslovaftalen, og det synes jeg da at hr. Hans Kristian Skibby ret beset burde kvittere for.
Når jeg så siger, at jeg synes, at vi har problemet under kontrol, synes jeg også, at jeg skylder at sige, at dengang Dansk Folkeparti støttede den daværende regering, altså da man havde magten, eksploderede grænsehandelen simpelt hen.
Det var altså, da Dansk Folkeparti sad og styrede det her land.
Der må også være grænser for, hvor hyklerisk man kan være, synes jeg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-14:
Det svar minder jo mest om, at man siger, at der er et stort hul i bunden af båden, men at hullet nu er blevet lidt mindre, så der nu kommer lidt mindre vand ind.
Altså, det er sådan, jeg tolker det svar, jeg hører fra skatteministeren.
For til det der med, at det har været værre, vil jeg sige: Ja, bevares, men prøv at spørge dem, der har detailhandelsbutikker, ja, bare syd for Vejle, fra Kolding og sydpå, hvordan det er at drive en detailhandel.
Man har jo i de senere år oplevet en eklatant stigende konkurrence fra grænsehandelsbutikkerne, hvilket jo så ikke bliver bedre af, at vi gør de danske afgifter dyrere og dermed gør varerne dyrere i danske butikker, altså så der er mere at hente for en dansk familie ved at køre syd for grænsen.
Det er jo ikke bare handelsvarer som de her, altså slik, sukker og den slags; det er jo også alt muligt andet, som man køber syd for grænsen.
Det er håndkøbsmedicin, det er bilen, der bliver repareret, og alt muligt andet, som man så kan gøre ved samme lejlighed.
Det er jo altså grundlæggende en stor udfordring.
Man mener så, at medicinen til at gøre det her mindre er at lave nye afgifter i Danmark for 600 mio. kr.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Det er da rigtig nok, at grænsehandelen er et problem, og det er vi også helt opmærksomme på, men igen tror jeg, at man skal passe på, at man ikke gør det større, end det faktisk er.
Hvis vi ser på, hvordan forholdet er mellem danskere, der køber varer i udlandet, og udlændinge, der køber varer i Danmark, så har vi faktisk et positivt overskud af det.
Så er det rigtigt, at der er sket en stigning i danskernes køb af varer i udlandet og især syd for den tyske grænse i løbet af 2012.
Det er korrekt, men det er så også vigtigt, at vi dér har i baghovedet, at den samlede grænsehandel, det samlede danske indkøb uden for Danmarks grænser, er mindre end gennemsnittet i de sidste 10 år.
I forhold til hvordan det eksempelvis var i 2005, køber vi selv i 2012 cirka for 5 mia. kr. mindre uden for landets grænser.
Så jeg er med på, at vi skal have fokus på det her, og det hjælper afskaffelsen af fedtog sukkerafgifterne jo også til.
Det er man også glad for i detailbranchen, men vi agter naturligvis ikke at løbe fra de aftaler, vi har indgået tidligere, og derfor vil jeg sige, at jeg mener, at vi har styr på det her, og at der ikke er grund til at gøre det større, end det er.
Det er et problem; det har rent faktisk været større før i tiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-14:
Tak, hr. formand.
Nu nævnte skatteministeren noget med sund fornuft og sund politik ved den forrige spørgers spørgsmål til ministeren.
Vi kan så håbe, at ministeren har samme indgangsvinkel til det, jeg gerne vil tale lidt om, og det er sådan set noget af det, som i hvert fald regeringen har profileret sig meget med, nemlig at man har været glad for, at man nu har lavet en aftale som ifølge finansloven jo kan flytte eller fjerne de planlagte nye sukkerafgifter og fjerne den eksisterende fedtafgift.
Det er selvfølgelig godt nok, men jeg vil gerne have skatteministeren til at reflektere lidt over den situation, som vi jo oplever i forbindelse med grænsehandelen, for det er jo sådan, at hvis man kigger på grænsehandelen i dag, er de her eklatant store udfordringer jo ikke fjernet med den her aftale, som skatteministeren er en af hovedarkitekterne på med hensyn til at få bugt med den stærkt stigende danske grænsehandel, hvor danskerne køber deres varer uden danske afgifter og moms syd for grænsen.
Der vil jeg gerne have ministeren til at svare på, om ministeren så synes, at det er en god idé, at man som skatteminister forsvarer den aftale, der er indgået med et flertal her i Folketinget, om nye afgifter på chokolade, slik, vin, øl og sodavand, som jo træder i kraft 1. januar 2013, og som giver et provenu til staten på omkring 600 mio. kr.
Mener skatteministeren, at det er en aftale, som gavner den danske detailhandel, eller mener skatteministeren, at det er noget, som er til ugunst?
I Dansk Folkeparti er vi ikke i tvivl om, at det grundlæggende er problematisk, at man jo prøver på at gøre noget godt ved at fjerne fedtog sukkerafgifterne.
Bevares, det er jo fint, men med den anden hånd vælger den samme regering via en skatteaftale med andre partier her i Folketinget at øge de her afgifter på en lang række af de grænsehandelsfølsomme varer med omkring 600 mio. kr. fra 1. januar.
Det er så det, ministeren skal prøve at svare på.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Nej, man sænkede skatten på den sidst tjente krone gennem skattereformen.
Det finansierede man gennem nogle afgifter.
Disse afgifter har man ønsket at fjerne igen, og så har man lavet en meget lille, begrænset hævning af bundskatteprocenten, og man har i logisk forlængelse heraf også sat det skrå skatteloft op.
Længere er den ikke.
Mere dramatisk er det ikke.
Det er sund fornuft.
Og vi får løst et problem, som en række erhvervsorganisationer er glade for bliver løst.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-11-14:
Jeg kan oplyse skatteministeren om, at han ved at spørge sin kollega, finansministeren, vil kunne få oplyst, at Liberal Alliance er det borgerlige parti, der har indgået flest delaftaler om finansloven med regeringen – uden for alt, ja, heller ikke det var helt rigtigt.
Så siger skatteministeren, at det her minder om hans fortid.
Det minder sådan set også mig om skatteministerens fortid, nemlig den forkærlighed, der har været i Socialistisk Folkeparti for at sætte personskatterne op.
Den er man så gået tilbage til igen.
Marginalskatterne hæves for mange, mange hårdtarbejdende danskere.
Det synes vi er urimeligt.
Hvis det betyder så lidt for den enkelte, som skatteministeren påstår, må man jo også gå ud fra, at det havde betydet uendelig lidt for statsapparatet, som jo ellers opsuger rigeligt med milliarder.
Men konklusionen må være, at man har hævet skatten på den sidst tjente krone, og det vil man så gerne prøve at lave en elegant bortforklaring af, men det er stadig en bortforklaring.
Jeg er meget glad.
Jeg er meget glad for, at den fedtafgift, som alle partier på nær Liberal Alliance engang gik ind for, nu er afskaffet.
Det er jo en stor sejr for os.
Jeg er glad for, at den sukkerafgift, som regeringen planlagde at indføre, ikke bliver indført.
Det er jeg sådan set glad for.
Men jeg er meget ærgerlig over, at man vælger at lave sådan et mærkeligt kassesystem, hvor der først laves en skattereform, hvor man indfører afgifter for at sænke personskatterne, og når man så senere finder ud af, at de afgifter er tåbelige, hæver man personskatterne for at afskaffe de påtænkte afgifter.
Sådan kan SF og resten af regeringen blive ved i al uendelighed, men det gør jo ikke Danmark mere konkurrencedygtig, det sikrer ikke Danmark vækst, det forhindrer ikke, at Danmark om 15-20 år vil være fattigere end Sydkorea, som OECD's seneste prognose faktisk siger.
Hvorfor er det, at man ikke kunne forestille sig, at det lille beløb, man skulle finde, kunne findes ved hjælp af effektiviseringer og besparelser i stedet for at hæve skatten på den sidst tjente krone?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Jamen jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll: Jeg har jo forklaret det her i en tidligere besvarelse. Vi har jo lavet den her elegante løsning, som har en neutral effekt på arbejdsudbuddet.
Det er derfor, det her er så flot.
Det er derfor, man burde juble.
Der burde jo være jubel hos Liberal Alliance, Venstre og i hele den borgerlige opposition, fordi vi har løst det her problem, som man har himlet op om – som man har himlet op om!
Det problem har vi jo løst på en uhyre elegant måde, som tilfredsstiller både krav om arbejdsudbud og en ordentlig social fordeling.
Vær dog en smule glad for det i stedet for at sige, at det her er et meget stort problem.
Det er det faktisk ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-11-14:
Det er ikke regeringens politik at hæve skatten på den sidst tjente krone, har skatteministeren lige sagt.
Man fristes til at spørge: Hvorfor i alverden hæver regeringen skatten på den sidst tjente krone, når det ikke er regeringens politik?
Denne gang behøver vi åbenbart ikke diskutere, om der er tale om løftebrud, for det er lige indrømmet af ministeren selv.
Regeringen har tidligere sagt, at det er regeringens holdning, at lavere marginalskat øger arbejdsudbuddet.
Følge det ikke heraf, at højere marginalskat mindsker arbejdsudbuddet?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Det sidste kan jeg afvise.
Det er ikke regeringens politik, men problemstillingen her er en anden.
Det er, at vi godt ville af med nogle afgifter.
Som hr. Ole Birk Olesen også siger, er det fornuftigt nok, at vi vil af med dem, som mange har kritiseret.
Modsat en række andre partier her i Folketinget vil vi ikke være med til voldsomme besparelser på det sociale område.
Det vil vi ikke være med til.
Vi fandt så den her finansiering, som har en neutral effekt på arbejdsudbuddet.
Det er derfor, jeg synes, at det er at skyde noget over målet at gøre det her til, at det får meget negative økonomiske konsekvenser.
Det gør det faktisk ikke, det får positive konsekvenser, fordi effekten af, at vi afskaffer fedtafgiften, ikke gennemfører sukkerafgiften og tilbagefører § 33 A, er langt, langt større for den samlede beskæftigelse, den samlede økonomi, end den meget, meget begrænsede marginalskattehævelse, vi foretager her.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-14:
Ministeren bliver ved med at sige, at det er begrænset, hvor stor skade der sker med det her.
Så synes man, at skatten på den sidst tjente krone skal sænkes.
Så synes man jo ikke, at skatten på den sidst tjente krone skal hæves.
Og i den forstand er det jo ligegyldigt, om det kun er lidt, den bliver hævet, det er stadig væk skridt i den forkerte retning.
Det, jeg bare forsøger at finde ud af, er, om regeringen stadig væk mener, at det er skridt i den forkerte retning at hæve skatten på den sidst tjente krone, fordi man tværtimod burde sænke skatten på den sidst tjente krone, eller om vi skal tage det her som udtryk for, at regeringen har fået den opfattelse, at skatten på den sidst tjente krone er for lav og bør hæves.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Når jeg hører på hr. Simon Emil Ammitzbøll, kommer jeg til at tænke på min fortid.
Jeg har også mange gange stået uden for og råbt op om, hvordan det hele kunne være langt, langt bedre, hvis man bare gjorde, som jeg sagde.
Det er det, som Liberal Alliance gør.
Altså, partiet Liberal Alliance er stort set uden for alle forlig.
Og det er rigtigt nok, at Liberal Alliance har været uden for det hele.
Det er man sådan af princip.
Så er det også nemmere at stå uden for og galpe op og kritisere det.
Men man har lov til at blive klogere.
Jeg synes da, at man må lovprise, at vi faktisk lytter til den kritik og finder en god løsning på det her problem.
Det er en god løsning, som både tager hensyn til arbejdsudbuddet og til den sociale fordeling.
Det har ikke noget med det at gøre.
Der er tale om en så uhyre begrænset marginalskattestigning, at det har ganske, ganske begrænsede konsekvenser.
I øvrigt er det jo kun dem, der i dag ligger over, om jeg så må sige, og som bliver dækket ind af det skrå skatteloft, der bliver ramt.
Der er mange, som det, at man hæver skatteloftet, i hvert fald overhovedet ikke får nogen konsekvenser for.
Når man nu finansierer den her afskaffelse af afgifterne ved at hæve bundskatten, så er det da logisk, at man så også hæver det skrå skatteloft for at få den her effekt hele vejen op igennem.
Det er sådan set for mig at se logik for perlehøns, det må jeg sige, og jeg forstår slet ikke, at det skal være det her store politiske problem, som det er.
… at hr. Skibby erkender, at det var langt, langt værre, da hr. Skibby sad ved styrepinden her i Danmark.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Jeg vil starte med at byde ministeren velkommen, for det er, så vidt jeg ved, ministerens debut i spørgetimen som skatteminister.
Så vil jeg spørge lidt ind til ligningslovens § 33 A. Og grunden til, at jeg vil det, er, at vi fra Skatteudvalgets side før efterårsferien havde den daværende skatteminister i et samråd, som ikke blev afsluttet, men som lige præcis gik på det med ligningslovens § 33 A og en afskaffelse af denne paragraf.
Men vi sagde også meget klart på de forhandlingsmøder, der var før sommerferien – og vi sagde det også i forbindelse med de møder, der var efter sommerferien, men det var altså, før den nuværende skatteminister var blevet skatteminister – at det bestemt ikke var et finansieringsforslag, som vi var begejstrede for; vi syntes i stedet, at man skulle se på de 250 mio. kr., der står som et ekstraprovenu, der kom ind i forbindelse med omlægningen af kantinemomsordningen.
Men det afviste den daværende skatteminister.
Han brugte på det samråd, vi havde, endda en sammenligning, der hed, at det jo var meget, meget vigtigt, at vi havde en skattelovgivning, der gjorde, at ingeniøren i Dubai betalte den samme skat som rengøringsassistenten på Vesterbro.
Nu er regeringen, efter at der er kommet en ny skatteminister, jo så kommet på bedre tanker, og derfor tror jeg, jeg vil sige, at mit første spørgsmål skal være dette: Er det, fordi der er kommet en ny minister, der også er tale om, at der i den her sag er kommet nogle nye øjne på det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-11-14:
nr. S 436
Er det ministerens vurdering, at han er lykkedes med at give øget vægt til de vækst- og beskæftigelsesorienterede politikker i EU's flerårige budget?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Øvelsen handlede ikke om at øge arbejdsudbuddet.
Det handlede om at fjerne nogle afgifter, som vi i fællesskab var kommet frem til havde en negativ effekt.
Det var det, der var øvelsen i det her.
Det gør vi så og finder en finansiering, der er socialt ansvarlig, og som så har en neutral effekt i forhold til arbejdsudbuddet.
Så kan man sige, at vi jo samtidig burde have øget arbejdsudbuddet.
Ja, men det havde så fået en negativ effekt på den sociale fordelingsprofil, og det ønskede vi ikke.
Det var derfor, vi fandt den her meget smukke balance mellem både arbejdsudbud og social fordelingsprofil i forbindelse med at løse det, der var opgaven, nemlig at få fjernet fedtafgiften, ikke indføre sukkerafgiften, at få tilbageført § 33 A i ligningsloven.
Jacob Jensen (V), 2012-11-14:
Jeg mener ikke, man har taget så stort hensyn til arbejdsudbuddet, for med ministerens egne ord er det jo en neutral omlægning.
Man er lige præcis der, hvor man var, før man lavede den her løsning, nemlig på et stort, rundt nul.
Man henter 800, man tager 800.
Så jeg ved ikke, hvor skatteministeren mener man tager det hensyn.
Hvis det virkelig er, at man som regering har en ambition om at øge arbejdsudbuddet, hvorfor er det så, man ikke kan finde en anden finansiering end lige præcis de elementer, som skader arbejdsudbuddet, helt præcist med 800 personer ifølge de tal, som Skatteministeriet selv er kommet frem til?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Jo, men vi er også optaget af social fordeling, og der har været en sammenhæng der
Det ville så give en meget dårligere fordelingseffekt.
I den løsning, vi har fundet her, har vi simpelt hen taget hensyn til både den sociale fordelingseffekt og arbejdsudbuddet og fundet, synes jeg, en meget, meget smuk balance, som også er rost uden for det her hus som værende meget smuk.
Jacob Jensen (V), 2012-11-14:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at den absolut vigtigste opgave – for os alle sammen, tror jeg, men det gælder så også for regeringen – er at sikre ordentlige vækstbetingelser i Danmark, sikre, at der er et arbejdsudbud, sikre, at der er jobskabelse i Danmark.
Derfor vil jeg godt spørge skatteministeren, om skatteministeren kan gøre rede for effekten af finansieringen, når man nu fjerner fedtskat og fjerner sukkerafgiften.
Er den finansiering, man bruger til det, nemlig at hæve skatten på arbejde – bundskat, personfradrag, marginalskat – positiv for jobskabelsen og arbejdsudbuddet, eller er den negativ for jobskabelsen og arbejdsudbuddet?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-14:
Jo, men der er lavet nogle isolerede beregninger på Gini-effekten af § 33 A, og de er meget svære at måle for at sige det rent ud, det er ret få mennesker, det handler om
Derfor er den samlede effekt sådan set begrænset, og det er også derfor, at det er lykkedes at få sammenstrikket en pakke, som har en god social fordeling, som faktisk har en positiv Gini-fordeling og har en neutral virkning på arbejdsudbuddet.
Men det betyder jo ikke af den grund, at det, den tidligere skatteminister sagde, var usagligt.
Det synes jeg ikke det var.
Vi har lavet en samlet vurdering i regeringen af den her sag og har ligesom fundet, at der kunne findes en løsning, hvor vi sammenkæder tilbageførelsen af § 33 A med, at vi afskaffer fedt- og sukkerafgiften og får en samlet, god finansiering af det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Nu er det jo sådan – og det er jeg også sikker på at skatteministeren er klar over – at henvendelserne fra erhvervsvirksomhederne, som sagde meget klart, at de ikke kom til at udstationere nær så mange ansatte fremadrettet, hvis man fjernede ligningslovens § 33 A, henvendelserne fra de humanitære organisationer, fra nødhjælpsorganisationerne, fra de kirkelige organisationer og fra universiteterne jo også gik til den tidligere skatteminister, Thor Möger Pedersen.
Vi brugte mere end 2 timer på det samråd, der var før efterårsferien, på at diskutere det her med den daværende skatteminister, og på det tidspunkt afviste han blankt, at det kunne være et problem.
Han så sådan set ikke, at der var et problem i, at danske erhvervsvirksomheder ville udstationere færre medarbejdere.
Han syntes heller ikke, at det var problematisk, at det her kunne ramme nødhjælpsorganisationerne, de humanitære organisationer og universiteterne for den sags skyld.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge: Hvad er det så, der er sket fra ugen før efterårsferien og til, at der blev indgået finanslovaftale om det her i lørdags?
Det eneste, jeg kan få øje på, er, at der er en anden skatteminister.
Hvis ikke det er det, der er grunden, vil jeg gerne spørge: Hvad er det så præcis for henvendelser, der har gjort, at regeringen ser anderledes på sagen nu, end den gjorde ugen før efterårsferien?