runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2015-12-15:
For lige at starte med den lille stikpille, som ordføreren kom med om en konkret enkeltsag, kan jeg godt besvare bekræftende med det samme på, at det var, da den tidligere forsvarsminister, Carl Holst fra Venstre, modtog dobbeltløn som både minister og eftervederlag som tidligere regionsrådsformand, at vi i Enhedslisten blev opmærksom på, hvor urimelige de regler er, og derfor fremsætter vi selvfølgelig forslag om at lave reglerne om.
Havde vi været vidende om, at det forholdt sig sådan, at det hul i loven eksisterede, havde vi fremsat det forslag langt, langt tidligere, men det er fuldstændig rigtigt, at det var, da Carl Holst hævede dobbeltløn, at vi blev opmærksomme på det, og at det er det, der er anledningen.
Det er der ikke nogen skam i, tværtimod forsøger vi at rydde op, synes jeg, og det er da kun noget, man kan være stolt af.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig med sin minister i, at det er en god idé, at vi laver en beretning, så vi i fællesskab kan konkludere, at de her regler skal laves om, både når det gælder regionsrådsformænd og borgmestre.
Laura Lindahl (LA), 2015-12-15:
Igen tak til Enhedslisten for et fint beslutningsforslag.
Formålet med beslutningsforslaget er at sikre, at en tidligere regionsrådsformand, som udnævnes til minister, ikke samtidig har ret til at få udbetalt efterløn fra regionen, sådan at vedkommende modtager dobbelt vederlag.
Det støtter vi i Liberal Alliance.
Nu har der jo så været noget debat.
Ministeren har spurgt: Hvad med borgmestrene?
Socialdemokraterne har spurgt: Hvad nu, hvis man bliver folketingsmedlem?
Og Dansk Folkeparti har spurgt i forhold til europaparlamentsmedlemmer.
Så vi synes da, det er en god idé enten at arbejde videre med det i udvalget eller lave en beretning.
Alligevel synes vi sådan set, at vi godt kan støtte det her forslag, selv om der er intentioner om, at man vil noget mere.
Det kan man sagtens gøre, for selvfølgelig skal de her regler laves om.
Det skriger til himlen.
I Liberal Alliance støtter vi forslaget.
Karen Ellemann (V), 2015-12-15:
Nu står jeg her og roder lidt i papirerne i forhold til at svare på, hvordan de får eftervederlag som folketingsmedlemmer.
Og jeg mener, det er ligestillet, og at det er de samme regler, i forhold til om man får en ministerpost, altså at man også får sit eftervederlag, ifald man bliver folketingsmedlem.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-15:
Det er fint nok, at vi kan have forskellige holdninger til, om man kan passe sit arbejde her i Folketinget samtidig.
Det mener jeg ikke.
F.eks. skulle jeg have siddet hjemme til økonomiudvalgsmøde nu, og så skulle jeg, kan man sige, have pjækket herfra.
Men når man nu vælger at sige, at man gerne vil nøjes med at have ét job og så passe det ordentligt, er det så ikke fornuftigt og rimeligt, at man ikke skal have hyre fra to steder, når man faktisk har taget fri fra det ene sted?
Kan vi blive enige om det?
Anders Johansson (KF), 2015-12-15:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg er også selv i kommunalpolitik, som du også ved, og jeg passer så begge hverv samtidig.
Men det er jo heller ikke et spørgsmål om misbrug.
Det er jo et spørgsmål om, hvordan det bliver brugt, og det er et spørgsmål om at få undersøgt til bunds, om der reelt er et problem, eller om det bare drejer sig om nogle enkeltstående tilfælde.
Jeg synes jo, at det er vigtigt at få det her belyst nærmere, inden vi står her og får ændret på reglerne, så derfor hilser jeg det velkommen, at ministeren har sat et arbejde i gang, som belyser det her nærmere.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-15:
Jeg synes som udgangspunkt ikke, at det er misbrug, hvis man skal noget andet.
Nu er både ordføreren og jeg jo inde for en kort bemærkning her i Folketinget og kommer fra den kommunale verden.
Jeg har valgt at sige, at jeg ikke kan passe det kommunale, jeg skulle f.eks. have været til økonomiudvalgsmøde nu.
Derfor har jeg valgt at sige, at så må jeg jo tage orlov, når jeg ikke kan komme til de kommunale møder.
Det er vel ikke misbrug.
Altså, jeg har taget orlov og vælger at være her i Folketinget, når der er møde og vi diskuterer noget, som i øvrigt også, synes jeg, er vigtigt.
Det er vel ikke misbrug, og derfor er det vel ikke en undersøgelse af misbrug.
Det er jo mere bare et spørgsmål om, om det er fornuftigt, at man skal have hyre for at sidde to forskellige steder, selv om man kun er det ene sted.
Anders Johansson (KF), 2015-12-15:
Jeg kan ikke stå her og tage stilling til, om 80 er mange eller få.
Vi skal jo netop have belyst det her nærmere for at se, hvor meget det drejer sig om, i forhold til hvad intentionen var, og hvordan det i øvrigt ellers ser ud.
Så jeg kan ikke stå her og forholde mig til, om 80 er mange eller få.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-15:
Det må jeg ærligt indrømme jeg synes er en lille smule mystisk.
Så konklusionen på, at der er mennesker, der holder orlov med løn, skal være, at man fuldstændig nægter dem orlov, hvis de har behov for det til efteruddannelse, eller hvis de har en periode, hvor de er meget presset på deres arbejde.
Det synes jeg da er noget mærkeligt noget, hvis jeg skal være helt ærlig.
Er det for mange, som ikke lever op til intentionen?
Hvis ministerens undersøgelse viser sig at give tal i nogenlunde samme størrelsesorden, vil man så være med til at ændre på reglerne?
Anders Johansson (KF), 2015-12-15:
Jeg synes, reglerne er rimelige, som de er, og nu får vi vurderet, i hvor stort omfang det her bliver brugt, og om det i øvrigt bliver brugt i overensstemmelse med de intentioner, der har ligget bag.
Men jeg synes sådan set, det er rimeligt, at der er den fleksibilitet, og samtidig skal man holde sig for øje, at det jo er den enkelte kommunalbestyrelse, som skal vælge, hvornår der er grundlag for at bevilge orlov.
Så det ligger jo helt klart ude i kommunerne nu at beslutte, hvordan man vil gøre brug af reglerne, og det synes jeg sådan set er fint.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-15:
Jeg bad om ordet, fordi ordføreren også brugte det udtryk, som andre har brugt fra talerstolen, nemlig at der skulle være tale om misbrug af reglerne, hvis man får løn under en lang ferie eller efteruddannelse, men det er der jo ikke.
Der er jo tale om brug af de regler.
Tværtimod er det jo sådan, at de byrådsmedlemmer, som gerne vil undgå at få løn under en frivillig orlov, er tvunget til at få løn.
Så er det ikke en lille smule omsonst at sige, at man vil undersøge misbruget?
Der er ikke tale om misbrug, der er tale om nogle regler, der muliggør, at man får løn under ferie og efteruddannelse.
Synes ordføreren, at det er nogle rimelige regler?
Anders Johansson (KF), 2015-12-15:
Tak for det.
Og tak til Enhedslisten for forslaget.
Vi kan imidlertid ikke støtte beslutningsforslaget, som handler om at begrænse kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmers ret til at gå på lønnet orlov.
Til gengæld hilser vi det velkommen, at ministeren nu vil kigge nærmere på, om reglerne reelt bliver misbrugt, og om der reelt er behov for at få lavet om på det.
Der er rigtig mange kommunalpolitikere rundtom i landet, som yder en rigtig stor og seriøs indsats i kommunerne for at få det hele til at hænge sammen, og ansvaret er vokset og arbejdsopgaverne er vokset i antal og kompleksitet siden kommunalreformen.
Kommunalbestyrelserne er blevet mindre, og det betyder også, at arbejdspresset er øget.
Her i weekenden kunne man bl.a. læse, at der var lavet en undersøgelse af, hvor mange kommunalbestyrelsesmedlemmer der havde valgt at træde ud af kommunalpolitik siden valget, og det var faktisk rimelig mange her 2 år efter.
Desuden skal man huske på, at hvervet som kommunalbestyrelsesmedlem jo er borgerligt ombud; det er en pligt, man har, og man kan ikke frit vælge.
Man kan heller ikke frit vælge, om man vil på ferie eller orlov.
Det er faktisk en beslutning, som kommunalbestyrelsen skal træffe på vegne af medlemmet, på medlemmets ansøgning.
Så derfor er det et flertal i kommunalbestyrelsen, som træffer afgørelsen, og som i det enkelte konkrete tilfælde har mulighed for at dykke ned i sagen og se, om der skal bevilges orlov.
Det skal selvfølgelig ikke være sådan, at det her utilsigtet bliver brugt mod intentionen, men jeg mener faktisk, at kommunalbestyrelserne er dem, som bedst har mulighed for at gå ind i det konkrete tilfælde og se, om der er grundlag for at bevilge orlov.
Trine Torp (SF), 2015-12-15:
I SF bakker vi op om forslaget, som pålægger regeringen at harmonisere reglerne for fravær, så kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer har de samme muligheder for vederlag under fravær som folketingsmedlemmer.
Kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer har pligt til at varetage hvervet og har ikke almindelig adgang til orlov, men de har mulighed for lovligt forfald, f.eks. på grund af helbredsmæssige forhold, graviditet, barsel, adoption og varetagelse af andre offentlige hverv.
I praksis gives der også mulighed for lovligt fravær ved uddannelse, ferie eller arbejdsmæssige forpligtelser.
I SF mener vi stadig, at der skal være den her mulighed og respekt for, at kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer skal have deres liv med familien og deres civile arbejde til at hænge sammen.
For ikke så lang tid siden var jeg selv en af de kommunalbestyrelsesmedlemmer, og jeg tør godt garantere for, at det ikke er lutter lagkage, og timelønnen er ikke særlig høj, men når vi taler om kommunalbestyrelsesmedlemmers vilkår, er det en helt anden snak end det, der handler om vederlag ved orlov.
Og det er nogle helt andre virkemidler, der skal til, hvis man skal lette byrden for kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer.
Spørgsmålet er derfor alene, hvorvidt de skal have adgang til vederlag under det fravær.
Og her mener vi altså at der bør gælde de samme regler som for andre hverv, og som gælder på arbejdsmarkedet, nemlig at man selvfølgelig skal have vederlag og mulighed for at indkalde en stedfortræder, når det handler om sygdom, barsel, graviditet, adoption osv.
Når det så gælder ferie, uddannelse og arbejdsmæssige begrundelser for fravær, bør der også være mulighed for at indkalde en stedfortræder, men så bør der ikke samtidig udbetales vederlag til den, som holder fri for hvervet som folkevalgt.
Flere, bl.a. kommunalbestyrelsesmedlemmer, har tidligere sat spørgsmålstegn ved det rimelige i, at man kan få fuldt vederlag under den form for lovligt fravær.
Flere har endda ønsket at takke nej til vederlaget.
Men da man som kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlem har pligt til at modtage et vederlag, har det ikke været en mulighed.
Så det er op til Folketinget, hvis reglerne skal ændres.
Derfor mener vi, at der er en god grund til at få kigget på reglerne, og vi mener, at det ikke umiddelbart ligger i kommissoriets opgave at kigge på lige præcis de her regler.
Vi er positivt indstillet over for forslaget og ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-15:
Ellers er det lidt svært at lave en aftale om det.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-15:
Jeg tror, at vi er friske på et væddemål hernedefra.
Det er ikke kommissionens kommissorie, så derfor synes vi, at ordføreren lige så godt kan skynde sig at forholde sig til det nu; for det væddemål kommer man til at tabe.
Magnus Heunicke (S), 2015-12-15:
Ja, det var også min konklusion efter at have læst loven, men det er jo klart, at det nok er bedre at få ministerens kommentar, og jeg har selvfølgelig forståelse for, at man ikke lige kender alle paragrafferne i hovedet, selv om vi i dag behandler forslaget om det.
Anders Johansson (KF), 2015-12-15:
Jeg synes jo, at spørgeren skulle varetage begge de hverv, han er valgt til.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-15:
Hr. Anders Johansson taler om misbrug af reglerne.
Jeg vil høre: Er det ifølge hr. Anders Johansson misbrug af reglerne, hvis et kommunalbestyrelsesmedlem har besluttet sig for at stoppe i kommunalbestyrelsen og ikke længere vil beskæftige sig med lokalpolitik og så får orlov de første 3 måneder af sit stop, kan man sige, og får løn der, hvorefter vedkommende så først træder ud af kommunalbestyrelsen.
Er det misbrug?
Magnus Heunicke (S), 2015-12-15:
Nu siger ministeren – og det synes jeg er helt glimrende – at forslaget her er sympatisk, men at det er noget mangelfuldt, hvis man sammenligner med reglerne for borgmestre.
Karen Ellemann (V), 2015-12-15:
Det er et meget kreativt forslag.
Som beslutningsforslaget foreligger nu og her, mener jeg faktisk, at det er mangelfuldt.
Derfor vil jeg da anse det for at være en fornuftig idé ikke at begynde at andenbehandle det og sende det til afstemning.
Men i udvalget kunne man skrive en beretning, hvor det her præciseres, så der sendes det klare signal, at vi har konstateret, at der sådan set findes en uhensigtsmæssighed i de nuværende regler om eftervederlag til regionsrådsformænd og borgmestre.
Så den præcisering vil jeg gerne tilkendegive, og så kan vi jo samarbejde om, hvordan den skal se ud.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-15:
Hvis nu Folketinget blev enige om det her om, at vi ikke synes, at regionsrådsformænd eller borgmestre skal have mulighed for at få et eftervederlag, der svarer til det, andre mennesker kan få i dagpenge, hvis de har fået et nyt job som f.eks. minister, kunne vi så ikke sige, at vi sammen stemmer for det her?
Vi kunne også lade være med at stemme for det og så lave en beretning, hvor vi sammen skriver ned, at vi synes, det er uhensigtsmæssigt.
På den måde ville vi sende et temmelig klart signal til Vederlagskommissionen.
Var det noget?
Karen Ellemann (V), 2015-12-15:
Der kan jeg svare, at jeg ikke har ledt efter et figenblad, men blot har konstateret, at jeg anser beslutningsforslaget for at være mangelfuldt, fordi det faktisk kun er regionsrådsformænds eftervederlag, der tales om.
Jeg mener, at det også skal vedrøre reglerne for borgmestres eftervederlag, i det tilfælde at de bliver udnævnt til ministre.
Og jeg kan bekræfte, at ifald det ikke skulle vise sig at være en del af det, som Vederlagskommissionen kommer med, så mener jeg, at vi skal have det ændret.
Anders Johansson (KF), 2015-12-15:
Som jeg har sagt, hilser jeg velkommen, at ministeren nu får kigget nærmere på reglerne, så vi kan se, om der er noget, der skal laves om.
Men indtil da synes jeg vi skal fastholde reglerne, som de er.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-15:
Men det giver reglerne jo mulighed for.
Og det forlyder, det har i hvert fald stået i pressen, at det er der i hvert fald også mindst én konservativ som har benyttet sig af.
For mig er der ingen tvivl om, at det er misbrug af reglerne.
Men jeg kan altså ikke få at vide af den konservative ordfører, om det er misbrug af reglerne.
Den konservative ordfører vil tværtimod bevare reglerne, som de er, så det fortsat kan ske.
Anders Johansson (KF), 2015-12-15:
Det må være en konkret vurdering ud fra sagen.
Jeg kender ikke den konkrete sag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-15:
Enhedslisten har jo stillet et ændringsforslag til lovforslaget, der går på den del af lovforslaget, der handler om at fritage statsministeren og andre ministre for skattebetaling ved brug af Marienborg.
Det er jo noget helt nyt, som man kommer med her, at statsministeren fremover skal kunne bruge Marienborg stort set efter forgodtbefindende uden at blive beskattet af det.
Når vi er kritiske over for den ændring, skyldes det to forskellige ting.
For det første synes vi, det er et lidt mærkeligt signal at sende.
Andre danskere, som får stillet goder til rådighed af deres arbejdsgiver, betaler jo en skat.
Og vi synes egentlig, det er mærkeligt, at man så fritager lige præcis statsministeren og andre ministre for at skulle betale skat af det gode, som det er at bruge Marienborg.
Det andet er, at vi sådan set ikke synes, at problemet herinde er, at vi har for få privilegier.
Tværtimod synes vi, at politikere og ministre er omfattet af alt for mange privilegier.
Vi har lige haft diskussionen om pensionsalder, som jo er et godt eksempel på, hvor galt det står til.
Derfor synes vi overhovedet ikke, der er nogen grund til at tildele ministre yderligere privilegier end dem, som allerede eksisterer.
Det har så været fremført, at det her jo bare handler om, at statsministeren gerne vil bruge Marienborg i forbindelse med arbejdsrelaterede opgaver.
Hvis man f.eks. har et udenlandsk statsoverhoved på besøg og man gerne vil ud at jogge oppe i Lyngby om morgenen, kunne det være rigtig godt at bruge Marienborg til at overnatte på forud for mødet.
Det har jeg sådan set stor forståelse for.
Problemet er bare, at lovforslaget er langt mere vidtgående end det.
Det åbner faktisk for næsten fri brug af Marienborg, så længe man altså opretholder adresse et andet sted.
Det synes jeg ikke at de argumenter, der har været fremført, kan retfærdiggøre.
Med det ændringsforslag synes vi at man lever op til det, man har brugt som argumentation, men samtidig åbner vi altså ikke en ladeport for, at statsministeren eller andre ministre skal have helt andre vilkår for anvendelse af et gode end resten af befolkningen.
Så det er et forslag, vi håber på at kunne få opbakning til her i Folketinget.
Pernille Skipper (EL), 2015-12-15:
Tak for det svar.
Altså, jeg hører først og fremmest, at der er en åbning over for, at Socialdemokraterne faktisk kan finde noget af det, kommissionen kommer frem til, uretfærdigt og dermed også vil påtage sig opgaven med ikke kun at indarbejde de regler, som kommissionen kommer frem til, men nogle retfærdige og ordentlige regler.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at det lige er blevet sagt i dag, for man kunne jo nogle gange have ikke kun Socialdemokraterne, men også andre partier, mistænkt for, at den her kommission var nedsat, fordi man helst ikke ville tage ansvar for de samlede regler.
Men det, jeg hører Socialdemokraterne sige, er, at man også godt kan finde på at lave nogle andre regler end dem, kommissionen kommer frem til.
Er det ikke korrekt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-12-15:
Tak for det, og tak til statsministeren for indledningen, men jo også for den imødekommenhed, der ligger i besvarelsen af det sidste spørgsmål.
Det, jeg vil tage op, er noget, som måske lidt mystisk har været overset indtil nu.
Men hvis nogen skulle have glemt det, er det faktisk under 2 uger siden, at vi havde folkeafstemning i Danmark.
Vi stemte om, hvorvidt retsforbeholdet skulle afskaffes, og et meget markant flertal af danskerne sagde nej tak.
De ønskede at beholde retsforbeholdet, og det synes vi jo i Dansk Folkeparti er helt fantastisk og meget, meget positivt.
En af dem er de forhandlinger, der er igangsat, om en parallelaftale om Europol.
Det synes vi er godt at man har fået sat i gang meget hurtigt.
En anden diskussion handler om, hvor hele Europapolitikken lander, og hvordan man skal tage stilling til og fortolke, at den danske befolkning igen ved en folkeafstemning har sagt nej til den politik, som statsministerens parti og flere andre partier herinde i Folketinget jo har stået bag.
Det, jeg meget specifikt gerne vil have statsministeren til at forholde sig til, er, at man i den aftale, der lå til grund for folkeafstemningen forrige torsdag, skriver, at Danmark skal være så tæt på kernen af EU som muligt.
Men kan vel sige, at det også var baggrunden for folkeafstemningen i 1992, for folkeafstemningen om euroen i 2000 og for folkeafstemningen om retsforbeholdet forrige torsdag.
Men de ting er blevet nedstemt af den danske befolkning.
Giver det statsministeren anledning til nogle refleksioner over, om man har placeret Danmark et forkert sted i den her målsætning?
Eller skulle man måske gå væk fra det med at være så tæt som muligt på kernen af en union, der skal være stadig mere snæver, som der står i EU's formålsparagraf?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Jo, jo, og det skal jeg så bestræbe mig på, men det bliver jo også bare gentagelser.
Det er klart, at hvis man udbetaler et mindre tilskud til folk, end man gjorde før, får de færre penge.
Altså, det kan jeg godt regne ud.
Ligesom de får færre penge, hvis man sætter skatten op, får de flere, hvis man giver dem skattelettelser.
Men det, der er det styrende, er, hvad det er for en situation, de efterlades i.
Vi har haft den politiske ambition – i en situation, hvor der bliver større og større forskel på fremtidens pensionister, for det gør der, bl.a. jo fordi vi i Danmark har lavet arbejdsmarkedspensionsordninger og andet, der gør, at en række mennesker, selv om de bliver gamle, stadig har en god økonomi – at vi har ønsket at adressere det.
Det har vi gjort på en måde, som vi selvfølgelig synes er balanceret, men altså også på en måde, hvor der efterfølgende er rejst nogle spørgsmål, som har givet anledning til, at de partier, der har indgået aftalen, nu har lyst til at kigge på den igen.
Det er den proces, der finder sted, og når den er slut, stiller jeg mig gerne op og forsvarer udkommet af det.
Mette Frederiksen (S), 2015-12-15:
Det bliver jeg nødt til at sige.
Det kan ikke nytte noget, når der ligger høringssvar, der er 20 dage gamle, og som sort på hvidt fortæller, at det er pensionister i plejeboliger, der rammes særlig hårdt, at landets statsminister står og siger, at det er noget, man har fundet ud af senere.
Det står jo i papiret.
Enhver minister er da forpligtet til at læse de høringssvar, der kommer ind på de forslag, man lægger på bordet.
Regeringen har gennem længere tid vidst – og det har aftalepartierne selvfølgelig da også – at når man henter et provenu på boligydelse, kan det kun betyde én ting, nemlig at der er nogle ældre, der får et lavere rådighedsbeløb.
Hvis man er regering og synes, at det er en fornuftig, klog, ansvarlig måde at føre politik på, må man jo stå til ansvar for det.
Jeg vil bare som socialdemokrat sige klart, at jeg synes, det er en forkert prioritering, at det er landets pensionister, der skal betale for en finanslov.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Anstændighed bliver der sagt – det er klart, hvis man er sådan indrettet, at man aldrig har brug for at justere nogle ting, men rammer plet hver gang, men det kan jeg ikke lige helt få øje på, når jeg studerer de sidste 4 års politik og alle lappeløsninger og den slags ting.
Vores tilgang til det er, at vi arbejder seriøst med tingene, og vi er nødt til at få økonomien til at hænge sammen, bl.a. fordi vi overtog en økonomi, der ikke hang sammen, hvor man ikke bare var ude ved kanten, men over kanten, hvor vi, hvis ikke vi gjorde noget, ville stå med et strukturelt underskud næste år, der ville være i strid med EU-reglerne.
Det har vi været nødt til at tage alvorligt, også i en situation, hvor vi har haft et ønske om at prioritere nogle ting, bl.a. jo altså en milliard kroner ekstra til de ældre, en værdighedsmilliard, som gør, at kommunerne kan arbejde på den front, med en investering i sygehusvæsenet på 2,4 mia. kr. for at sikre, at vi kan løfte det danske sundhedsvæsen.
Ja, og så skal pengene findes, og ja, regeringen har foreslået, at man tog et provenu på boligydelsesområdet, fordi vi har synes, at det var en ansvarlig måde at gøre det på.
Den aftale har i øvrigt ført til, at man har drejet profilen for vores indgreb, så man har været særlig imødekommende i forhold til pensionister med en svag økonomi.
Så er der rejst nogle efterfølgende spørgsmål, og dem kigger vi på.
Mette Frederiksen (S), 2015-12-15:
Men for mig er anstændigt politisk arbejde bare noget andet.
Det er, at man ikke sidder og venter på, at gode folk udefra kommer med eksemplerne, der viser, hvor hårdt ens politik rammer.
Det ville for mig være en anstændig, ordentlig økonomisk politik.
ATP opgør, at mere end 95 pct. af den udbetalte boligydelse går til husstande med lav eller meget lav indkomst – 95 pct. De pensionister, statsministeren i dag taler om, er dem med meget, meget høje indtægter.
Vil statsministeren ikke bare lige bekræfte, at langt, langt hovedparten af den boligydelse, vi diskuterer, går til helt almindelige pensionister, helt almindelige mænd og kvinder, der kun har en folkepension og måske en ATP at leve for, og ikke til pensionister med meget, meget høje indtægter.