runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2013-12-19:
I den diskussion, vi har i forbindelse med det her forslag, synes jeg, at det vigtigste for os jo er hele den diskussion, der er om dyrevelfærd.
Nu er det jo sådan, at der ikke, efter de oplysninger vi har, har været slagtet uden bedøvelse siden 2004 i Danmark.
Det er jo en god oplysning at få lejlighed til at komme med her, fordi der er nogle myter om, at det er anderledes.
Men for at skære det ud i pap, kunne man godt sige, er der jo nu en bekendtgørelse på vej – den er i høring – og den betyder, at det bliver et krav, at der ikke må slagtes i Danmark uden bedøvelse.
Det er jeg meget tilfreds med, og jeg synes, det er et stort fremskridt for dyrevelfærden.
Derfor vil det jo også være dyrevelfærd, som er vores indgang til den diskussion, der selvfølgelig kommer, når Europa-Kommissionen kommer med sin undersøgelse her i løbet af foråret 2014, hvor Kommissionen kigger på, om der skal være mulighed for på EU-plan at have noget EU-mærkning af dyr, der er slagtet uden bedøvelse, for det er der jo nogle, der bliver i andre lande end i Danmark, og om der er andre hensyn, der skal tages i forhold til mærkningsdirektivet.
Der vil det være vores indgang til den diskussion at se på dyrevelfærdsperspektivet.
Jeg synes, der er et lidt forkert fokus i noget af debatten her, for når jeg nu ender med at sige nej til forslaget, bliver det opfattet, som om jeg synes, at det vil være forkert, om der skulle være nogle firmaer, der laver en mærkning af det her.
Det må de da gerne lave mærkning af.
Firmaer må da gerne lave private mærker, hvis de vil, og skrive, at det her er slagtet på den og den måde, eller det er ikke slagtet på den og den måde.
Det må de jo gerne gøre.
Men det, vi diskuterer, og det er vel også det, Dansk Folkeparti foreslår, er, at det skal være et offentligt mærke.
Der vil jeg sige, at skal vi have et offentligt mærke, vil den måde, som vi går til det på, når vi skal diskutere det i 2014, når EU kommer med sin undersøgelse – for så kommer vi til at diskutere det – jo være, at vi først og fremmest tager udgangspunkt i dyrevelfærdsudgangspunktet, kan man sige, hvis der skal ske nogle ændringer.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-19:
Radikale Venstre er både tilhængere af oplysning og rummelighed og forskellighed og af, at der skal være plads til det i et samfund.
Og hvis mennesker med den ene eller den anden religion ønsker, at deres dyr bliver slagtet med bestemte ritualer, skal der være plads til det, så længe det sker etisk forsvarligt, og så længe det ikke går ud over dyrene og de ikke lider unødigt.
Det skal vi stille krav om, men selvfølgelig ikke om, hvorvidt dyret bliver vendt den ene eller den anden vej eller der er en bøn med eller ej.
For erhvervet, som ønsker sig en stor og stærk eksport, er det en fordel, at man kan slagte dyrene på en måde, så de kan gå til den arabiske verden, så de kan gå til USA, eller så de kan blive solgt i Nørre Snede.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Ja, det er jeg meget enig i.
Men hvad er det egentlig, der giver udgifter for virksomhederne her?
Det, at man skal lave en rituel slagtning, gør faktisk, at man skal have en medarbejder, der skal være muslim – og det må man faktisk ikke spørge om vedkommende er i en ansættelsessamtale, men det gør man så bare alligevel.
Så skal man have en person, der er godkendt af en imam.
Samtidig er det en medarbejder, der gang på gang skal til en samtale også med imamen for at blive godkendt til at foretage den her rituelle slagtning.
Hvis der er noget, der skaber en merudgift, er det faktisk at halalslagte på de her slagterier.
Så hvis det var fuldstændig ligegyldigt, ville slagterierne jo ikke gøre det.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Man kan sige, at med et argument ud fra den laveste fællesnævner, kan der gennemføres rigtig mange forringelser.
Vi synes, det er en uklog forringelse, at de danskere, som rejser til Europa, som vi må sige er langt det hyppigste rejse mål for danskere, bliver stillet ringere og kommer til at stå i en situation, hvor de, hvis de kommer ud for en ulykke eller får en sygdom på deres almindelige ferie eller på et studieophold, så risikerer at skulle betale for det selv, hvis de ikke har en dækning.
Jeg synes sådan set, at det er så enkelt.
Der kommer til at være nogle mennesker, der står i en rigtig, rigtig uheldig situation, fordi de bliver syge eller kommer ud for en ulykke på et tidspunkt, hvor de ikke opholder sig i Danmark, og det synes jeg sådan set ikke at vi skal gennemføre.
Astrid Krag (S), 2013-12-19:
Jamen det er klart, at man har to valgmuligheder, når man rejser i EU med det blå sygesikringsbevis, som man skal huske at pakke i sin kuffert.
Jeg kan også sige nu til Dansk Folkepartis ordfører, at skulle man have glemt det, så kan man altså efterfølgende få refunderet udgifter.
Det var et af de mange skræmmebilleder, der blev ridset op af Dansk Folkepartis ordfører, når der blev sagt: Hvad gør man så?
Så står man der, og det blå kort ligger hjemme på skænken, for man glemte det, da man tog bilnøglerne og kørte i lufthavnen, og så står man hjælpeløs på gaden.
Det gør man selvfølgelig ikke.
Men det er klart, at man har to valgmuligheder.
Man kan vælge at tage af sted med det blå sygesikringskort og så være villig til at svare den brugerbetaling, som tyskerne, hvis man tager til Tyskland, svenskerne, hvis man tager til Sverige, spanierne, hvis man tager til Spanien, selv må svare.
Jeg tror, at i de lande, som 60 pct. af danskerne rejser til inden for EU, ligger f.eks. brugerbetalingen for et besøg hos en praktiserende læge på mellem 0 og 175 kr. for besøget.
Man kan sige: Jeg satser på ikke at blive syg, jeg rejser på lykke og fromme uden forsikring, og skulle jeg blive syg og få halsbetændelse og have brug for at komme til en læge og få udskrevet noget penicillin, så løber jeg den risiko, at jeg oven i mit rejsebudget skal lægge et eller andet sted mellem 0 og 175 kr. til at komme til en læge.
Eller man kan vælge at sige: Som del af min rejse klikker jeg også af og får en rejseforsikring, og så kan jeg i princippet blive lige så syg, det skulle være, i et land, hvor man har lige så meget brugerbetaling, det skulle være, og det dækker forsikringsselskabet.
Det er de to muligheder, man har som dansker fremover.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Jeg synes jo ikke, at det er noget, der er grebet ud af den blå luft.
Det er ministeren, der lægger mig nogle ord i munden.
Når jeg taler om nogle sager, er det, fordi man i dag visse steder bruger det blå sygesikringskort og der har været problemer for nogle af dem, der måske ikke har fået det blå sygesikringskort med.
Det er heller ikke undertegnede, der har prøvet at få et blåt sygesikringskort, hverken i dag eller i går.
Det var en bekendt, der prøvede, netop fordi der har været den her debat om det, og det er jo rigtig godt, for så er der nogle, der nu finder ud af, at de faktisk skal have et blåt sygesikringskort, når de rejser nogle steder.
Men jeg vil spørge ministeren, om det bliver billigere eller dyrere for den enkelte dansker, når vedkommende er rejsende i EU?
Benedikte Kiær (KF), 2013-12-19:
Jeg kan løfte sløret for ordføreren for Dansk Folkeparti.
Vi har jo ikke behøvet at trække nogen over til noget trug.
Men det er da klart, at jeg ligesom ordføreren for Dansk Folkeparti synes, at det er en ny oplevelse at høre nogle af ordførerne fra de mere røde partier tale om, at det her er helt fint, for der er jo på den ene eller anden måde tale om, at man skal sørge for at forsikre sig, før man rejser sig ud, på områder, hvor man ikke før skulle forsikre sig.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Det er jo mig.
Er det så ikke lidt af en sejr for De Konservative nu at have lavet en finanslov, hvor de har trukket de røde hen et sted, hvor man siger flere private forsikringer og mere brugerbetaling?
Benedikte Kiær (KF), 2013-12-19:
Flere ordførere har beskrevet, at det her forslag går ud på, at det fremadrettet skal være sådan, at man skal have sit blå sygesikringskort med sig.
Man bliver så dækket på det niveau, hvor andre borgere i de enkelte EU-lande bliver dækket, når man kommer ud for et eller andet akut på sundhedsområdet, og ellers må man sørge for at have forsikret sig på forhånd.
Det er som sagt, hvis man rejser i et EU-land eller EØS-land, i hvad der svarer til 4 ugers tid, for hvis man rejser over 4 uger, skulle man jo også have forsikret sig i forvejen.
Som sagt er det her en del af finansloven, og det er også baggrunden for, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, men vi lægger meget vægt på den informationskampagne, som skal sættes i gang for at informere om de nye regler, og også, at udstedelsen af de nye kort forløber ordentligt.
Det er noget af det, vi lægger meget vægt på, og selvfølgelig også vil følge nøje i det kommende år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-19:
Jeg gentager, både fra min tale og fra min første besvarelse: Vi synes faktisk, at ideen er god, men vi synes ikke, at det, som pengene bruges til, er godt, og derfor vil vi selvfølgelig ikke være med til at lægge udgifter over på borgerne og bruge pengene til noget, som vi ikke ønsker der skal betales for.
Så snyder vi jo borgerne, og vi vil altså hellere være på god fod med borgerne end med hr. Flemming Møller Mortensen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Liberal Alliance er ikke med i finanslovsaftalen for 2014, og det kan høres.
Men der, hvor Liberal Alliance jo normalt markerer sig, er, at man vil afregulere alt.
Her er dog et eksempel, hvor Liberal Alliance ikke vil være med til at regulere til fordel for, at man kan gøre andet i det samfund, man skal bære ansvaret for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-19:
Jeg vil sige, at jeg jo synes, det er dejligt at høre, at spørgeren elskede min tale – det er bare ærgerligt, at han ikke har hørt den.
For jeg sagde faktisk ikke, at selve ideen er dårlig, hvis borgerne selvfølgelig bliver kompenseret, ved at besparelsen går til lettelser til borgerne, så de kan betale.
Ellers bevarer man jo bare det her enormt høje skattetryk og får brugerbetaling oveni.
Så skal man bare betale mere.
Det, der sker her, er, at hr. Flemming Møller Mortensen ikke vil forholde sig til, om det er rimeligt at lægge ekstra udgifter på borgerne, eller om man derimod burde gøre det modsatte og lette byrderne på borgerne.
Det er det, der handler om, vil jeg sige til hr. Møller Mortensen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Det var meget tydeligt, at ordføreren elskede sin tale.
Det gjorde jeg faktisk også, men jeg synes dog, det er besynderligt og pudsigt at registrere, hvilken mærkelig alliance Liberal Alliance tilhører her i dag.
For hr. Simon Emil Ammitzbøll prøver at anholde mig for at tale systemet – ja, jeg taler om brugerbetaling, og det ligger dog i ordet, at brugerbetaling har noget med borgeren at gøre.
Og det skulle så kunne tolkes, som at det er et spørgsmål om at vedligeholde og fastholde systemet.
Men hr. Simon Emil Ammitzbøll fastholder systemet.
Her skal staten have sin store arm ind over tingene, og det skal fastholdes; det skal der ikke ændres ved.
Og hr. Simon Emil Ammitzbøll forsøger sig så med arkæologi – ja, nu ved jeg faktisk rigtig meget om arkæologi, og jeg vil sige: Prøv bare at grave i det her, hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Men det, der ligger heri, er, at Liberal Alliance antager, men vil ikke bære ansvar.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Jeg vil nu mene, at der er meget god sandsynlighed for, at de fremrykninger af skattelettelser, som ordføreren selv fremhæver, jo skulle finansieres i det første år, så mon ikke det her i hvert fald i det første år medvirker til at finansiere den fremrykning af skattelettelser, der er tale om?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-19:
Jeg prøvede bare at få bragt ind i debatten, at der ligesom må være nogle varige ting, og så er der nogle ting, der mere har engangsagtig karakter, og det er svært ligesom at finansiere det ene med det andet, hvis man nu skal tage spørgsmålet om økonomien alvorligt.
Det kan jo også være, det er andre ting, der er blevet taget ind og ud – det har ordføreren måske bedre indblik i, i forhold til hvad jeg kan få indblik i, og hun holder måske for sig selv, hvad Enhedslisten på 33 møder har diskuteret med regeringen.
Jeg konstaterer bare, at det her desværre ikke bliver brugt til at finansiere skattelettelser.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Man kan jo også stille det spørgsmål til sundhedsministeren eller måske finansministeren.
Jeg konstaterer bare, at det her forslag kom ind i finansloven, på det tidspunkt hvor Venstre og De Konservative gik ind ad døren, og der skete i øvrigt det samme på udgiftssiden, nemlig at man blev enige om en ny, stor pose penge i form af skattelettelser.
Jeg tror, der er en sammenhæng.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-19:
Jeg har bare sådan lidt arkæologisk interesse for, hvor de her penge egentlig skal bruges.
Som jeg umiddelbart læser den aftale, som Venstre og Det Konservative Folkeparti har indgået med regeringen, er der sådan set ikke varige skattelettelser; der er nogle fremrykninger, det vil sige, at der er nogle engangsudgifter til nogle skattelettelser.
Det er vi sådan set glade for, men jeg tror desværre ikke, man kan sige, at de er finansieret af det her, som jo er en varig besparelse.
Når jeg så ser på sundhedsområdet, som jeg kan høre at Socialdemokraterne er så optaget af, kan jeg se, at der er rigtig mange fine udgifter på sundhedsområdet, og der er også gode ting der.
Så hvad er det mon egentlig, de her penge skal bruges til?
Det synes jeg sådan set blafrer lidt i vinden.
Jeg ved ikke, om ordføreren har andre forslag end det forslag, der kom før, for det kan det jo ikke rigtig være.
Det kan vel heller ikke rigtig være det, hr. Flemming Møller Mortensen kom med, så hvad mon det så er?
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Tak, og tak til ordføreren.
Nu er hr. Erling Bonnesen meget inde på fjerkræ, og det er rigtigt, at rigtig meget fjerkræ faktisk er mærket i dag, hvor man kan se, at der er de her halalmærker på.
Men hvad oksekødet angår, er der næsten ikke noget oksekød, der er mærket, men der er rigtig, rigtig meget oksekød, der bliver halalslagtet.
Jeg vil egentlig gerne spørge: Er ordføreren ikke enig i, at hvis man har et motiv omkring religion eller religiøse tilstande i forhold til at kigge på sine fødevarer, og hvis man skal have den mulighed, at man kan vælge halalslagtet kød til, eller at man kan vælge halalslagtet kød fra, så har man faktisk ikke den mulighed i dag med hensyn til oksekød, selv om faktisk hovedparten af dansk oksekød i dag er halalslagtet?
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Jamen det lyder da betryggende, at regningen ikke bliver på mere end et par hundrede kroner.
Men jeg vil spørge ministeren: Vil ministeren, som nu Socialdemokratiets ordfører sagde, sikre, at alle kan tegne en forsikring, og at det sker på samme vilkår og til samme pris?
Astrid Krag (S), 2013-12-19:
Det ligger også klart i forsikringsaftalerne, hvordan det reguleres, at man har en kronisk sygdom.
Der er nu nogle gode svar at finde på det i høringsnotatet, og som sagt uddyber jeg gerne.
Dan Jørgensen (S), 2013-12-19:
Alt efter hvor hurtig hr. Per Clausen er, tror jeg næsten, jeg kan love, at han ikke behøver at bede om det, for jeg tror, jeg kan komme hr. Per Clausen i forkøbet og sende det klare svar, inden han beder om det, fordi det også er en sag, som jeg er meget interesseret i.
Per Clausen (EL), 2013-12-19:
Jeg kan sagtens leve med, at ministeren ikke vil give tilsagn om at gøre noget helt bestemt i den her sag i dag.
Jeg kan så til gengæld love ministeren, at på et tidspunkt vil vi selvfølgelig bede om at få et klart svar fra regeringen.
Jeg vil bare sige, at efter min opfattelse ville det være rigtig godt, hvis regeringen arbejdede for at få en sådan mærkningsordning – også fordi jeg mener, at vi på den måde kunne undgå den sammenblanding, som der sker mellem dyrevelfærdsspørgsmål og spørgsmål om religiøse skikke og traditioner.
Dan Jørgensen (S), 2013-12-19:
I den hypotetiske situation, hvor det faktisk var lovligt at indføre sådan en type mærkning i Danmark, ville jeg hellere have en mærkning, der er rettet mod, om et dyr er slagtet uden bedøvelse, end ikke have nogen mærkning.
Hvis der så i hr. Per Clausens spørgsmål også ligger, om man kunne arbejde for det på europæisk plan, så vil jeg sige, at regeringen ikke har taget stilling til det endnu, for vi afventer at se, hvad udmeldingen fra Kommissionen bliver, når de bliver færdige med at undersøge, bl.a. på foranledning af Europa-Parlamentet, om det er en mulighed.
Men det er klart, at som folk, der har fulgt mit arbejde i Europa-Parlamentet tidligere, vil vide, så er det da en mulighed, vi overvejer ganske seriøst, fordi det netop, som hr. Per Clausen understreger, handler om dyrevelfærd og ikke så meget om, hvilken religiøs begrundelse der måtte eller ikke måtte ligge bag slagtemetoden.
Per Clausen (EL), 2013-12-19:
Jeg skal da også byde velkommen til ministeren og takke for en tale, som jeg for 50 pct.s vedkommende var enig i, og med hensyn til de andre 50 pct. var jeg sådan set også enig i beskrivelsen – jeg bryder mig bare ikke om den kendsgerning, som ministeren beskrev.
Men jeg vil stille et spørgsmål til ministeren: Er han ikke enig med mig i, at når vi snakker om at indføre obligatoriske mærker, så ville det være oplagt at starte med noget, der har med dyrevelfærd at gøre?
Derfor skulle man starte med bedøvelse, som ministeren også selv siger, og så overlade det til det frie initiativ, hvilke former for religiøs kvababbelse man kan have over, at der står en mand og mumler i et hjørne, når slagteprocessen foregår.
Dan Jørgensen (S), 2013-12-19:
Det forstod jeg og formentlig også de andre, der lyttede, sådan set godt første gang, det blev sagt.
Men det ændrer bare ikke på, at det er ulovligt.
Lad mig alligevel komme med den tilføjelse, at det er klart, at vi faktisk er store tilhængere af mærkning, men det er lige så klart, at der er forskellige typer mærkning i forskellige situationer.
Nu var hr. René Christensen så venlig at nævne min egen kamp for at bevare det danske Ø-mærke.
Her har vi jo for det første netop at gøre med en type mærkning, som det faktisk er muligt at have efter nationale mærkningsregler, og det er for det andet også en type mærkning, som det giver rigtig god mening at have som supplement til den fælleseuropæiske mærkning, men det er en lidt anden situation end den, vi har med at gøre her.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Jeg kan oplyse ministeren om, at jeg har erhvervet bogen, og den stod ikke under skønlitteratur, da man skulle erhverve den.
For at komme tilbage til forslaget her vil jeg sige, at jeg er meget enig med ministeren i det her med bedøvelse.
Der er ingen tvivl om, at jeg tror, at ministeren og Dansk Folkeparti er fuldstændig på linje i det spørgsmål.
Det her forslag går faktisk ikke ud på det.
Det her går mere ud på at kigge på, hvilket produkt man køber.
Nu står vi lige om lidt, om nogle få dage, og skal fejre en kristen højtid.
Der kunne jo også være nogle, der gerne ville købe en juleand, der ikke er halalslagtet, så derfor er det her mere tænkt som en forbrugeroplysning og ikke så meget et hensyn til det dyrevelfærdsmæssige, som jeg ellers er meget enig med ministeren i.
Dan Jørgensen (S), 2013-12-19:
Jeg vil sige til hr. René Christensen, at jeg gerne vil understrege, at dyrevelfærd ligger regeringen meget på sinde, også dyrevelfærd i forbindelse med slagtning.
Jeg mener, at det vigtige spørgsmål i den forbindelse sådan set ikke er, om et dyr er halalslagtet eller slagtet på en anden måde.
Det vigtige spørgsmål er, om dyret er bedøvet først.
Det er det, der må fokuseres på.
Den er udkommet for ganske nylig, i november måned tror jeg, og det er en udmærket bog om EU-Domstolens rolle og betydning for dansk politik.
Heri er ikke mindst princippet og begrebet EU-rettens forrang beskrevet i detaljer, og heri vil hr. René Christensen finde begrundelsen for, hvorfor hr. René Christensens forslag vil være ulovligt.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Først vil jeg byde velkommen til ministeren her i Folketingssalen.
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti ser frem til et frugtbart samarbejde med ministeren.
Det har vi også troet vi skulle have lidt her fra første dag med det her lille beslutningsforslag, for ministeren er jo glad for mærkning, også om slagtemetoder, som der også blev sagt her i talen.
Det har man også arbejdet med i EU-regi.
Jeg kan også forstå, at for 2 dage siden havde ministeren også brugt en del kræfter på, at vores røde Ø kan blive ved med at være i Danmark, så der er faktisk mulighed for, at man kan have nogle nationale regler, hvis man er rigtig glad for dem og brænder for dem.
Det, der er lidt skægt med det her mærke, er, at det er en forbrugeroplysning til borgerne, så de, når de står nede ved køledisken, ved, hvilket produkt de køber.
Jeg vil sige, at tilbage i februar 2011 lavede Kristeligt Dagblad en spørgerunde hos alle ordførerne i Folketinget og spurgte, om det er et mærke, man kunne forestille sig blive indført.
Jeg kan da oplyse ministeren om, at alle regeringspartierne syntes, at sådan et mærke vil være en god idé, og det står lidt i kontrast til det, ministeren sagde.
Vil ministeren på et senere tidspunkt overveje, om det her kunne være et mærke, vi kunne få?
Dan Jørgensen (S), 2013-12-19:
Tak, formand.
Det er jo min første tale her i Folketingssalen, og den kunne sådan set blive meget kort, for jeg kunne sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, da det er ulovligt.
Men det ville måske være lige kort nok, så lad mig komme med et par yderligere bemærkninger.
Jeg vil først og fremmest godt understrege, at regeringen allerede har taget initiativ til at forbyde slagtning af dyr uden bedøvelse.
Forbuddet vil kun gælde for kød, der slagtes i Danmark.
Der vil derfor stadig kunne importeres kød, som er slagtet uden forudgående bedøvelse, fra andre EU-lande og tredjelande, men regeringen mener, at det er et skridt i den rigtige retning.
Det leder mig så over til mærkningsspørgsmålet, som er en helt anden sag.
Som reglerne er i dag, er der hverken i Danmark eller EU krav om mærkning af fødevarer om slagtemetode.
Producenter og detailhandel kan frivilligt mærke om slagtemetode, men så skal de selvfølgelig gøre det på en måde, så forbrugerne ikke bliver vildledt.
De fælles EU-regler om mærkning giver ikke mulighed for, at Danmark via nationale regler indfører et krav om mærkning om slagtemetode som foreslået i beslutningsforslaget.
Det er derfor, at jeg sådan lidt polemisk siger, at det kan vi ikke støtte, for det ville være ulovligt.
Et mærkningskrav om slagtemetode ville kunne begrundes, hvis der var særlige hensyn.
Det kunne være begrundet i offentlig sundhed, bekæmpelse af bedrageri eller beskyttelse af industriel eller kommerciel ejendomsret.
Men da nærværende forslag jo ikke falder inden for det, er der altså ikke den mulighed.
Vi vil selvfølgelig afvente resultatet af den undersøgelse, inden vi lægger os fast på, hvorvidt vi vil arbejde for et krav om mærkning om slagtemetoder i EU-regi.
Undersøgelsen forventes færdig i foråret 2014, men vi har sammen med Nederlandene, Sverige, Portugal og Letland bedt Kommissionen om at fremskynde arbejdet.
Regeringen kan derfor med henvisning til de bevæggrunde, jeg her har nævnt, ikke støtte beslutningsforslaget.
Astrid Krag (S), 2013-12-19:
Det må jeg jo desværre.
Og jeg vil da gerne sige, at jeg også med beklagelse konstaterer, at det er en hypotetisk diskussion, al den stund der ikke var nogen aftale, der blev lukket med Enhedslisten.
Altså, vi kan spekulere meget i, hvordan den ville have set ud i sin endelige form, men det er jo en hypotetisk diskussion, som jeg gerne tager med ordføreren i en anden sammenhæng, men den er ikke så synderlig relevant for behandlingen af det her lovforslag.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Så vil jeg bare høre ministeren, om ministeren ikke kan bekræfte, at alle de initiativer, som ministeren fremhæver som gode ting, som regeringen prioriterer – psykiatri, kræftbehandling til børn og også til voksne og ældremilliarden – var en del af den aftale, som regeringen forhandlede med Enhedslisten, uden at der var en forringelse af den offentlige rejsesygeforsikring.