runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for det.
Nu kunne jeg høre, at hr. Bjarne Laustsen, ordføreren fra Socialdemokratiet, kom med sådan en bemærkning om, at vi har for mange dyr til, at de alle sammen kan være ude i naturen, og at vi derfor har sat nogle af dem i bur.
Hvis man så kigger på meningsmålingerne, kan man også se, at der bliver flere og flere socialdemokrater, og de får mig bekendt lov til at være ude i naturen.
Så kunne jeg jo tænke, at velfærden for dem skal være i orden, og så skal velfærden for minkene vel også være i orden i fremtiden.
Men jeg hører ikke noget konkret fra Socialdemokratiet i dag, som giver et svar på, hvad Socialdemokratiet efter et valg vil indføre af krav til minkavlere, som gør, at det bliver bedre.
Der var lidt om kontrollen, men er man villig til at indføre større bure, udendørsarealer, adgang til vand osv., altså nogle af de ting, som bl.a. Dyrenes Beskyttelse peger på skal indfries?
Er det det, man vil gennemføre efter et valg?
Jeg tror, at der er mange i befolkningen, der synes, at minkene skal have bedre forhold – det er nemlig ikke kun veganere, der synes det; det er der rigtig mange danskere der gør.
Så kan vi få en garanti for, at det er nogle af de ting, som Socialdemokratiet straks vil indføre efter et valg?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-12:
Som jeg sagde i mit første svar, er det jo helt naturligt, at vi politisk forholder os til de anbefalinger, som forskellige komiteer og rådgivende organer kommer med, og jeg beklager, hvis det skulle være smuttet for mig, men jeg har ikke set det som en helt specifik konkret anbefaling endnu.
Men vi drøfter jo gerne, hvad der bliver præsenteret af forskellige initiativer.
Jeg konstaterer bare, uanset om ordvalget så skal være fuldt forsvarlig eller acceptabel, at meldingerne fra forskere, eksperter, altså er, at det er muligt at have en pelsdyrproduktion, en minkavl i Danmark, som drives på en ordentlig dyrevelfærdsmæssig måde med de regler, vi har i dag.
Herudover vil jeg så også nævne, at der jo er taget en række initiativer, som vi endnu ikke har set den fulde virkning af.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi, når vi sætter nye ting i gang, ser effekten af dem, inden vi griber til yderligere instrumenter.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Nu ved jeg ikke, hvad det var, ordføreren citerede fra, men fuldt forsvarligt siger ordføreren nu.
Det, der blev citeret fra dyrlægernes blad, tror jeg var acceptabel dyrevelfærd.
Det er vel ikke helt det samme.
Men jeg vil godt præcisere mit spørgsmål, for der er vel ingen, der er i tvivl om, at det er på det tidspunkt, hvor dyrene bliver kønsmodne, at der virkelig er problemer.
Derfor kunne det være et sted, hvor man kunne gå ind og sige, at hvis man sætter ind her, ville der måske være mulighed for, at man kunne få et spring op i en forbedret dyrevelfærd.
Derfor vil jeg godt endnu en gang bede Venstre om at overveje, om ikke det var noget, man skulle gå ind og tage fat på
jo før jo bedre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-12:
Jeg tror, det er helt generelt for det her område, at når der laves nye regler, nye bekendtgørelser, ja, så bunder det i, at der er blevet tilvejebragt nye oplysninger, og at der er nogle, der har fundet frem til, at tingene kan gøres bedre eller anderledes.
Det, jeg forholder mig til, er, at meldingerne fra forskere og eksperter siger, at det med de nuværende regler er muligt at lave en dyrevelfærdsmæssig fuldt forsvarlig minkproduktion i Danmark.
Det er jo en udtalelse, der er møntet på de gældende regler, og det er det, jeg forholder mig til.
Derfor kan jeg ikke umiddelbart give det tilsagn, men vi lytter jo altid, og hvis der kommer anbefalinger og alt muligt andet, må vi jo tage stilling til det, når det foreligger.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Ordføreren lægger meget vægt på, at Venstre sætter dyrevelfærd højt.
Vil Venstre overveje at indføre en regel, der handler om, at når vi når hen, hvor minkene bliver kønsmodne, skal de have hver deres bur for at undgå den situation, hvor de bider hinanden så voldsomt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-12:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at det er skønt at være liberal, for jeg anfægter ikke folks ret til at leve, som de har lyst til, jeg vil bare ikke pådutte andre at gøre det.
Folk må leve og spise, som de har lyst til.
Det skal jeg som liberal ikke blande mig i, men jeg frabeder mig, at der er andre, der skal påføre mig de samme standarder.
Og det var såmænd bare det, jeg tog fat i, for man må bare konstatere, at der er nogle, der har den tilgang til det.
Og som liberal må jeg bare sige, at det ligger mig så inderlig fjernt at skulle bestemme, hvordan folk skal tilrette deres aftensmad, og hvad der må være på tallerkenen.
Jeg anerkender fuldt ud, at Dyrenes Beskyttelse har et standpunkt og gør sig deres overvejelser, det står dem frit for at gøre, og jeg tror, at det er med det her, som det er med så mange andre områder, at vi møder forskellige budskaber.
Jeg vil bare gerne referere til de personer, der forsker i det, til dyrlægerne, der kommer derude, og det er det, jeg har gjort, og det er også det, jeg selv oplever.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Eller er det også, bare fordi alle medlemmerne af Dyrenes Beskyttelse er en flok håbløse veganere, der bare vil spise nedfaldne æbler?
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Jamen alle de ting om detaljerne i uddannelsen om, hvor mange der er under uddannelse, og hvor mange der har gennemført uddannelsen og alle sådan nogle ting, kan man spørge om under udvalgsarbejdet.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Man kan godt sige, at det ligger lidt på kanten, men nu kan jeg godt lide, at tingene går lige til kanten – i hvert fald når det drejer sig om spørgsmål, må jeg hellere skynde mig at sige.
Jeg synes, at jeg dengang, da jeg forlod Dansk Folkeparti, klart redegjorde for, hvorfor jeg forlod det, nemlig fordi jeg synes, at det hele kun handlede om udlændingepolitik osv., at det handlede om, at vi skulle bygge en mur op omkring Danmark.
Man kan jo se, at vi her på det seneste har fået hævet bommen, så nu mangler vi bare de sidste mursten, for at den bliver bygget op omkring Danmark.
Så må jeg så bare sige, at en af begrundelserne også var, at der blevet talt meget om dyrevelfærd i Dansk Folkeparti, men der er ingen handling bag.
Det, det handler om, når der er forhandlinger om finansloven osv., er, at udlændingepolitikken bliver strammet, og så deler man så den årlige check ud til de ældre.
Det var bl.a. noget af det, jeg ikke kunne leve med.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Ordførerens tale giver mig anledning til at stille et spørgsmål, som måske ligger lidt på kanten af det, der er omfattet af beslutningsforslaget.
Men jeg kom til at tænke på, at ordføreren jo har en fortid som dyrevelfærdsordfører i Dansk Folkeparti, og så er mit spørgsmål: Når ordføreren brød med partiet, skyldes det så bl.a. vanskeligheder med at komme igennem med ordentlige dyrevelfærdsmæssige forslag, især når det drejer sig om produktionsdyr?
Bente Dahl (RV), 2011-05-12:
Ja, jeg kan bekræfte, at jeg har en plan for, hvad jeg vil sige.
Jeg vil tage de ting op, og det er de ord, jeg nu kan bruge for at sætte en dagsorden på bestemte temaer.
Et af temaerne vil være samlestaldene, et andet tema vil være nogle af de ting, vi diskuterer i dag, og hvad der også måtte komme frem i øvrigt i løbet af det halve år.
Det er jo ikke kun diskussionen i dag, der lægger baggrundstemaer for diskussionen i august, eller hvornår vi nu har det halvårsmøde, vi har.
Så naturligvis går det for De Radikale ud på at få diskuteret og også ændret uhensigtsmæssige ting undervejs.
Det er det, der ligger i forliget, og det vil vi holde fast ved.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Men det er jo næsten det typiske, der sker i dansk politik: Vi vil spørge ind til, vi venter lidt på, vi ser tiden an, og sommeren går, og vinteren går nok også, og måske er der kommet en ny regering, og måske har alle så bare glemt det hele.
Jeg spørger konkret til: Når De Radikale kommer til det her møde, som der bliver indkaldt til, hvad agter De Radikale så at gøre?
Det er jo sådan med dyrevelfærd, at mange af de ting, der bliver sat i værk, i hvert fald når det handler om produktionsdyr, trækker ud og trækker ud og ender som regel med en eller anden arbejdsgruppe, der så kører 4-5 år, for så er det da i hvert fald skudt til hjørne igen.
Hvad vil De Radikale konkret gøre til det møde, hvis tingene ikke er i orden?
Hvad vil man gøre?
Bente Dahl (RV), 2011-05-12:
Ved det halvårsmøde, som er en del af forliget, vil vi forvente at få en status på forligets implementering.
Vi vil naturligvis spørge ind til en status på de elementer, som vi også diskuterer i dag.
Det er klart.
Det er ikke en decideret evaluering, vi tager.
Det er en statusrapport, også med henblik på om opfølgningen af implementeringen foregår efter forligets hensigt.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for det, hr. formand.
Et ganske lille spørgsmål til fru Bente Dahl fra Det Radikale Venstre.
Nu kan jeg forstå, at evalueringen snart skulle komme igen i juli/august måned.
Fru Bente Dahl sagde samtidig, at man havde sympati for forslaget her.
Det er ikke sat i værk, det er ikke implementeret, og der foregår ikke rigtig noget, det står stille.
Kunne man så forestille sig, at De Radikale kom og sagde til det her møde i juli/august måned: Det her holder ikke, så vi er nødt til at få gennemført elementer, der ligger i det her beslutningsforslag?
Bente Dahl (RV), 2011-05-12:
Jeg er ikke helt enig i fremstillingen af, at det som at sætte ræven til at passe gæs i det her tilfælde.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Når jeg synes, det er meget interessant at spørge til, hvordan De Radikale har det med, at tingene ikke rigtig sker i den rækkefølge, som man har aftalt, så skal det også ses i lyset af, at ministeren jo rent faktisk er gået ud og har lavet ændringer, som indebærer, at der er risiko for en endnu dårligere dyrevelfærd, nemlig ved at man går fra, at det er embedsdyrlægen, der foretager den kontrol, der er, til at det er den praktiserende dyrlæge.
Er det i henhold til De Radikales opfattelse klogt, at man går den vej?
Er det klogt at risikere, at det er den samme person, der kommer som praktiserende dyrlæge, eller som i hvert fald kommer fra den samme virksomhed, som sender dyrlæger, og som måske er landmændenes egen praktiserende dyrlæge, som så også skal lave kontrol med de dyr, der skal ud af landet?
Er det ikke lidt ligesom at sætte ræven til at passe gæssene?
Bente Dahl (RV), 2011-05-12:
Det kan aldrig være tilfredsstillende, at der ikke sker noget, når man har indgået forlig.
Nu er det sådan, at en del af forliget er, at forligsparterne skal mødes hvert halve år for at gøre status over situationen, som den nu er.
Så der forventer jeg at vi kan diskutere, hvordan forliget er blevet implementeret, hvordan status er, og præcis få at vide, hvordan tingene forholder sig, for jeg anerkender jo, at det i den her debat ser ud, som om samlestaldene er et hængeparti.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Tak, og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg hæfter mig specielt ved, at ordføreren er helt opmærksom på, at det var den 1. juli 2010, veterinærforliget trådte i kraft.
Det er jo det, der er fremgået af debatten.
Er det tilfredsstillende for Det Radikale Venstre, at man indgår et forlig, som er trådt i kraft for snart et år siden, og der ikke sker noget?
Bente Dahl (RV), 2011-05-12:
Det beslutningsforslag, vi behandler her, har fokus på dyrevelfærden under transporter.
Der dukker desværre af og til sager op, som gør, at det er godt at have fokus på det, nemlig et fokus, der handler om, at dyr skal behandles ordentligt hele tiden, også under transporter.
Radikale Venstre er enige i, at der er plads til forbedringer, når vi ser de der ubehagelige sager, der dukker op i fjernsynet af og til.
B 133 går i forslagene til forbedringer ned i detaljerne.
Jeg vil ikke afvise, at forslagene kan være brugbare, de fremstår under alle omstændigheder som positivt ment og sympatiske.
Spørgsmålet er, om det er lige nu, vi skal ind at ændre på bestemmelserne på dette område.
Vi indgik i 2008 et veterinærforlig med ikrafttræden den 1. juli 2010, og alle elementer er endnu ikke implementeret.
Radikale Venstre er med i veterinærforliget, og jeg mener derfor, at vi har taget problematikken alvorligt og allerede har handlet politisk.
Formålet med veterinærforliget var bl.a. at øge velfærden for dyr, både i besætninger og ved transporter.
Det blev besluttet, at bl.a. kontrollen med dyretransporter styrkes markant.
Det har betydet, at en række indsatser er blevet gjort.
Eksempelvis er kontrolindsatsen på vejområdet blevet styrket, fordi der her er et samarbejde mellem politiet og rejseholdet.
Så der er i hvert tilfælde sammenlignet med tilstanden før dette forlig blevet foretaget indsatser på området.
Lovgivningen i forbindelse med forliget trådte i kraft for under et år siden, og det må have tid til at virke efter hensigten.
Vi evaluerer det i 2012, altså om et år.
Til den tid vil det måske være på sin plads at foretage ændringer.
Det må vi finde ud af i forbindelse med evalueringen.
Jeg vil ikke afvise, at vi om 1 år eller 2 år kan støtte noget, der ligner dagens forslag, hvis der altså er dele af veterinærforliget, der mod intentionen ikke lever op til forligsparternes forventninger.
Så vi kan ikke støtte B 133 i dag.
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Det er sådan, at de meldinger, jeg får om veterinærforliget, er, at arbejdet med at implementere det er i god gænge, og det har jeg fuld tillid til.
Jeg har så i dag fået oplyst, at man ikke er i mål med samlestaldene.
Det tager jeg til efterretning.
Det tror jeg også at de mennesker, som arbejder med det, er fuldt ud klar over.
Forliget skal være fuldt ud implementeret i 2012, og det er jeg tryg ved at det bliver.
Men jeg vil gerne påpege en gang mere, at vi er optaget af dyrevelfærd.
Vi er optaget af bedre produktionsforhold, og vi gør noget ved det.
Vi har lavet veterinærforliget.
Vi er i gang med at forbedre forholdene for danske produktionsdyr, hvad angår sohold.
Jeg synes bestemt ikke, at vi nøjes med at tale om tingene.
Jeg synes, at vi gør noget ved dem.
Samtidig tillader vi os at forbedre produktionsøkonomien i dansk erhverv, hvad andre åbenbart ikke er så optaget af, for vi vil altså gerne have, at der er noget at leve af.
Vi vil gerne have, at der er nogle arbejdspladser.
Så vi ser altså tingene i helheder, vil jeg sige til hr. Christian H. Hansen.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Hold nu op.
Det er ligesom at høre på en utro mand, der gang på gang fortæller sin kone: Jeg er optaget af at være dig tro.
Og næste weekend går han også ud og har noget ved siden af.
Det er jo egentlig det, hr. Tage Leegaard også gør her i salen, for han står og siger, at han er optaget af det, men så ligger der et beslutningsforslag her fra nogle partier, som vil forbedre forholdene under transporten, og det stemmer man imod.
Men man siger, at man er optaget af det.
Det hænger jo ikke sammen.
Nu siger hr. Tage Leegaard, at man ikke er så langt med hensyn til at implementere tingene på samlestederne.
Da hr. Tage Leegaard i hvert fald i ord er optaget af bedre dyrevelfærd, går jeg ud fra, at hr. Tage Leegaard næsten hver anden dag ringer til ministeren og spørger: Hvordan går det med det her, for det er noget, jeg er meget optaget af?
Så kunne hr. Tage Leegaard fortælle mig lidt om, hvad det er, man mangler ude på samlestederne, hvor langt man er kommet, og hvor meget hr. Tage Leegaard presser ministeren?
Måske er det ikke dagligt, for ministeren har også andet at se til – han skal ned at sætte grænsebomme op og sådan noget – men er det så i hvert fald en gang om ugen?
Tak for det.
Det er et spørgsmål, som skal hjælpe mig lidt, fordi nogle gange er det jo sådan, at vi skal huske på mange ting herinde, og det er ikke altid, at vi kan huske, om det er rigtigt, det, vi husker.
Så jeg skal bare høre hr. Kristen Touborg, om det er korrekt, at jeg erindrer, at vi har haft den her debat om bedre dyretransporter, bedre forhold i samlestalde osv. mange gange under den siddende regering de sidste 10 år, uden at der er sket nogen som helst forbedringer, som peger i den retning, som beslutningsforslaget her vil.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Jeg kan dog ikke huske, hvor mange gange vi har haft den, men vi har haft den rigtig mange gange, og vi er sådan set hver gang blevet lovet bod og bedring af skiftende ministre, er blevet lovet, at i en ikke fjern fremtid vil vi få væsentlig bedre dyrevelfærdsmæssige forhold i forbindelse med samlestaldene.
Alle har sådan set givet udtryk for, at den form, som transporterne har rundtomkring samlestaldene, er dyrevelfærdsmæssig problematisk – for at sige det mildt.
Men som det også er fremgået af debatten her, er det mest pæne ord, for når det kommer til stykket, har man lavet veterinærforlig i 2008, og der er så ikke rigtig sket noget endnu, og der skal tilsyneladende heller ikke rigtig, medmindre flertallet kommer til fornuft, ske noget før efter 2012.
Men jeg har da stadig væk håbet om, at vi kan nå at gøre noget i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det kunne jo være, at vi kunne lave en beretning, der kunne skaffe nogle bedre forhold.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Hele forudsætningen for spørgsmålet her er altså forkert, for jeg har ikke sagt, at alt er i den skønneste orden, overhovedet ikke.
Jeg har sagt, at det her beslutningsforslag drejer sig om, hvorvidt man skal forbyde pelsdyrproduktion, vil jeg lige gøre opmærksom på.
Det synspunkt baserer jeg bl.a. på, at Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet siger, at man godt kan have mink på den måde, vi nu har det på i Danmark, altså med det regelsæt vi har i Danmark, men det forudsætter naturligvis, at de bliver overholdt.
Det er der nogle der ikke gør, og det er uacceptabelt, og det skal der skrides ind over for.
Det er at sige, at hvis man følger reglerne, siger fakultetet, at så er det sådan set i orden.
Men det er jo ikke i orden, at der er nogle, der ikke følger reglerne.
Derfor skal der slås ned på det.
Det er også derfor, der skal være kontrol, som jeg lige har forklaret hr. Bjarne Laustsen.
Med hensyn til detaljerne i uddannelsen vil jeg sige, at det må man spørge om i udvalget, det vil jeg ikke stå og redegøre for her.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Ministeren gjorde meget ud af i sin forelæggelsestale at sige, at alting sådan populært sagt er i orden, at der ingen problemer er i minkproduktionen.
En af de ting, ministeren sagde, var, at med de seneste tiltag var der også lavet uddannelse for dem, der skulle passe minkene.
Jeg vil godt have ministeren til at fortælle, hvor omfattende den uddannelse er.
Hvad er det for en uddannelse, man som minkpasser skal igennem, før man findes værdig til det?
Det andet, jeg godt vil spørge ministeren om, er, om ikke der også efter ministerens opfattelse er behov for, at man får lavet væsentligt flere dyrevelfærdsmæssige tiltag, f.eks. mere plads til dyrene og for den sags skyld, at dyrene kan blive indhuset enkeltvis, efter at de er blevet kønsmodne, fordi det jo er i den tid, de slås meget.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Hvad er overvejelserne så her med hensyn til at bruge skatteborgernes penge på mink, når man ikke skal bruge dem på at kontrollere dyretransporter, der kører ud af landet, hvor der måske endda kan være spørgsmål om, hvorvidt dyrene er transportegnede?
Hvori består forskellen?
Hvorfor den ophidselse, hvis det er sådan, at man skal indføre en ordentlig kontrol?
Jeg forstår simpelt hen ikke, at der er den forskel.
Ministeren hidsede sig voldsomt op under det tidligere lovforslag, helt urimeligt, helt usagligt, på grund af, at der var en diskussion om, hvordan kontrolindsatsen skal være.
Her vil jeg gerne høre ministeren, for vi er jo enige om, at vi skal have minkproduktion, men at der også skal være en kontrol: Regeringen indførte 100 pct. kontrol for minkfarmene og havde ingen problemer med, at det var skatteborgerne, der betalte hele regningen.
Jeg tror, det var 8 mio. kr. ekstra, der skulle bruges bare alene i 2010 og et beløb, der måske er lidt mindre her i 2011.
Hvordan kan det være, at der er den forskel, når vi taler om dyretransporter, for når vi taler om mink, er der ingen problemer i bare at bruge skatteborgernes penge til at kontrollere et bestemt erhverv her?
Hvad er forskellen?
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Jeg vil mene, at det er en voldsom mistænkeliggørelse af Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet, hvis man ville mene, at deres udtalelser er under indflydelse af midler, som de får fra Dansk Pelsdyravlerforening.
Det kunne jeg simpelt hen ikke forestille mig skulle være tilfældet.
Der er heller ikke nogen forskel.
Det er altid noget, man skal overveje meget nøje, hvis man skal bruge flere af skatteborgernes penge.
Og det skal man da også i den her sammenhæng.
Per Clausen (EL), 2011-05-12:
Nej, man har sådan set kun erfaringer for, at de oplysninger, der kommer om beskæftigelse osv., indimellem er noget fantasifulde.
Og der kunne det jo godt spille en rolle, at den forskning, vi har i Danmark, er finansieret af Dansk Pelsdyravlerforening.
Det kan jo godt betyde noget for, hvordan man tilrettelægger forskningen, hvem der betaler, for der er jo ikke meget forskning i mink i Danmark, hvis Dansk Pelsdyravlerforening ikke betaler for det.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for det.
Det med en beretning kunne jo være en rigtig god idé, og vi kan sige, at en af de ting, vi i hvert fald har lært i debatten i dag, er, at hvis vi skal sende et eller andet signal, hvor vi skal få befolkningen til at tro på, at vi gør noget, skal vi bare kunne gå rundt og sige, at vi optaget af, at vi gør noget.
Men jeg er glad for at få konstateret, at den regering, der sidder nu, intet har gjort på det her område for at forbedre dyrevelfærden.
Så vil jeg spørge ordføreren, for der skal jo være et spørgsmål, om han tror, at hvis der kommer en ny regering efter et valg, at han så vil stille en garanti for, at det her vil være et af de første forslag i den lange række gode forslag, som SF sikkert vil komme med, som SF vil stille.
Per Clausen (EL), 2011-05-12:
Når ministeren siger, at Aarhus Universitet har svaret, at der på forsvarlig vis kan drives minkavl i Danmark, er det så rigtigt forstået, at man mener, at det er dokumenteret, fordi der er nogle forsøgsfarme, som man mener er drevet forsvarligt, eller er det, fordi man mener, at man kan finde konkrete eksempler ude i den virkelige virkelighed på, at det drives forsvarligt?
Og kan justitsministeren ikke bekræfte, at den forskning i minks forhold, der gennemføres her i Danmark, i al væsentlighed finansieres af branchen selv?
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, er, om man, når det handler om de økonomiske konsekvenser af at fjerne minkavl i Danmark, udelukkende baserer sig på de informationer, man får fra branchen selv.
Der har været nogle meget fantasifulde tal fremme om beskæftigelsen.
De er blevet gendrevet.
Men spørgsmålet er, om man stadig væk fra Justitsministeriet side holder sig til de informationer, man får fra branchen selv, eller om man har forsøgt at skabe selvstændig viden på området.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Med hensyn til Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet så går deres udtalelse på, at det er sådan, at dyrevelfærden kan være god, hvis de indhuses, og hvis de passes i overensstemmelse med pelsdyrbekendtgørelsen.
Så jeg må forstå det sådan, at reglerne om pelsdyrproduktion i Danmark, som findes i det regelsæt, fører til, at minkene kan trives på passende og god vis.
Derfor er problemet, at der er nogle, der ikke overholder de regler.
Det er naturligvis problematisk, og det skal der sættes ind over for.
Men netop på det grundlag kan man jo ikke sige, at pelsdyrproduktion skal forbydes.
Man kan derimod drage den konsekvens, at vi skal sørge for, at reglerne bliver overholdt.
Med hensyn til de tal, jeg nævnte, er tallet på de 7 mia. kr., som jeg erindrer det, et tal, der alene er baseret på erhvervets egne oplysninger, men jeg har ingen grund til at tro, at erhvervet skulle fortælle os noget, der ikke er rigtigt.