runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Det er et direkte tilskud til landmanden, så der er tale om en indkomstnedgang, og den indkomstnedgang kompenseres der for med dette lovforslag.
Regeringen har nemlig det politiske udgangspunkt, at når landbrugsstøtten reduceres, ønsker vi at kompensere landbruget for det i form af en reduktion af grundskylden, som selvfølgelig er en skat, nemlig en ejendomsskat.
Det er absurd at sidde og lytte til denne diskussion, specielt når fru Pia Gjellerup ellers fra starten havde det meget optimistiske udgangspunkt, at fru Pia Gjellerup anså alle Folketingets medlemmer for ikke at være stupide.
Nu består regeringen jo alene af ministre, der også er medlemmer af Folketinget, og derfor må denne definition jo kunne udstrækkes til også at omfatte regeringen, dvs. at heller ikke regeringen er stupid.
Derfor ville vi selvfølgelig heller ikke komme med et forslag, hvis det var sådan, at fru Pia Gjellerup havde ret i devisen om, at vi kan stemme os til, at Jorden er flad.
Vi kommer med forslaget, fordi det er en realitet, at der finder en omlægning af EU’s landbrugsstøtte sted, som udmønter sig i, at den direkte støtte reduceres.
Der er et indirekte støtteelement i EU’s landbrugspolitik; noget af det er budgetlagt, noget andet er markedsreguleret.
Det element er under afvikling i disse år, og derfor overflyttes der fra den indirekte til den direkte støtte.
Man kan også sige det på den måde, at den indirekte støtte synliggøres.
Både den tidligere budgetlagte indirekte støtte og den, der er blevet givet via de særlige markedsordninger, synliggøres.
Det er sådan set det, der er tale om, og at forsøge at gøre det til sådan en eller anden debatkonkurrence i finurligheder og sådan noget, som man ser på et amerikansk college, er altså absurd.
Der ligger et logisk ræsonnement bag forslaget.
Det er fair nok, hvis man er uenig i det.
Det er fair nok, hvis man har det synspunkt, at selv om den direkte støtte til dansk landbrug – som i øvrigt sagt i parentes jo sådan set er et af de eneste landbrug i Europa, der er belastet af ejendomsskatter og dermed sat bagud i rammevilkår fra starten – reduceres, skal der ikke gives nogen kompensation.
Hvis man synes, man vil bidrage til at give dansk landbrug forringede rammevilkår, forringe sandsynligheden for, at det kan begå sig i en skærpet international konkurrence, forringe forsyningslinjerne til nærings- og nydelsesindustrien, som genererer arbejdspladser i slagteribranchen og andre steder – hvis man har det synspunkt, at man vil forringe de ting, er det jo fair nok, men at beklikke regeringen for manglende hæderlighed i det her ræsonnement er ikke rimeligt.
Det er at tale ned til Folketingets medlemmer.
Jeg er helt enig med fru Pia Gjellerup i, at folketingsmedlemmerne ikke er stupide, og derfor forstår de også udmærket det ræsonnement, at når man omlægger fra den indirekte og delvis usynlige budgetmæssige støtte til noget direkte synligt, fylder den klump selvfølgelig mere.
Det er sådan set forklaringen på, at den klump både kan fylde noget mere og samtidig blive reduceret.
Det er såre enkelt.
Kristen Touborg (SF), 2006-12-15:
Det, jeg godt vil have ordføreren til at bekræfte, er, at der samlet er givet mere direkte støtte til landbruget.
Det kunne jeg høre ordføreren ikke helt forstod i første omgang.
Nu får ordføreren mulighed for at svare igen: Er det rigtigt, at der samlet er givet mere direkte støtte til landbruget?
I lovforslaget står der altså »mindre«.
Så vil jeg godt supplere med et spørgsmål.
Ordføreren siger, at der efter de beregninger, OECD laver, ligeledes er sket et fald i de senere år.
Kan ordføreren bekræfte, at det, der står i svaret på spørgsmål nr. 19, går på alle EU-lande og altså ikke på Danmark og derfor ikke er helt relevant i forhold til det, vi snakker om her?
Jeg går ikke ud fra, at regeringen også har tænkt at kompensere de tyske og de engelske landmænd.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
Jeg ved altså ikke, hvordan andre, der hører dette, har det med, at man under behandlingen af et lovforslag, som handler om ejendomsskat, grundskyldpromille, kan få det til ikke at dreje sig om skat.
Sådan fortsætter det meste af debatten fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, men det er jo at benægte alting, som ellers er åbenlyst for andre, nemlig bl.a. at den direkte støtte fra EU til landbruget stiger og stiger og stiger.
Men ikke desto mindre fastholder ordførerne stædigt, at det er rigtigt, når der står i lovforslaget, at den direkte EU-støtte falder.
Jeg sagde før nede fra min plads, at jeg tror, at dette Folketing med lige så stor alvor kunne beslutte at vedtage, at Jorden er flad; hvis der bare er stemmer nok, så er Jorden flad.
Men jeg vil bare spørge den konservative ordfører, om han kan bekræfte, at den direkte støtte er steget med flere milliarder kroner mere, end den indirekte støtte er faldet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Lad mig nu lige slå fast, at i dette lovforslag tales der om nedsættelse af grundskyldpromillen, og hvis man ønsker at skade forslaget maksimalt, kan man naturligvis beskrive det som en skattelettelse, som oppositionen gør det.
Men det er altså sådan, at det er et forsøg på at matche nogle rammevilkår for landbrugserhvervet, så det kan fungere i en situation, hvor det skal konkurrere med landbruget i andre lande, hvor man ikke har en tilsvarende grundskyldpromille.
Det mindste, vi så kan gøre, er vel, at vi, i takt med at man fra politisk side reducerer landmændenes indkomst, kompenserer for den reduktion, som jo er en kendsgerning, og som oppositionen ikke kan gendrive, uanset hvor længe vi taler om det.
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
For det første vil jeg gerne høre, om den konservative ordfører mener, der er tale om en skattelettelse, altså om grundskylden er en skat eller ej, sådan som det fremgår af titlen på det lovforslag, vi behandler.
Det næste, jeg gerne vil høre, er begrundelsen for, hvorfor lige præcis landbruget skal have denne særstatus i forhold til alle andre i dette land.
Hvad er baggrunden for, at landbruget skal have en skattelettelse, når dets indkomst stiger mindre end forventet?
Hvad med alle andre grupper i dette land?
Hvorfor skal de opleve, at deres indkomst kan svinge, og at deres velfærd ikke bliver bedre, fordi man siger, at der ikke er råd til, at velfærden kan blive bedre, samtidig med at man siger, at der er råd til skattelettelser til landbruget?
Jeg mangler en begrundelse fra hr. Christian Wedell-Neergaard.
Hvis nu dagplejemødrene oplever, at deres indtægt falder, fordi der nogle steder bliver færre børn, vil de så også kunne regne med at få skattelettelser af De Konservative?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Det er en direkte manipulation at lave en sammenligning mellem på den ene side landbrugets rammevilkår og på den anden side private familiers økonomiske situation.
Der er jo tale om, at her regulerer vi nogle rammevilkår.
Et tilskud reduceres, og derfor reducerer vi grundskyldpromillen i takt dermed.
Den direkte støtte falder, som det også fremgår af lovforslaget.
Generelt kan man jo spørge, om det er rimeligt at have en sådan grundskyldpromille på produktionsjord, når man ser på, hvordan det ser ud i de lande, vi konkurrerer med.
Det er sådan, at vi i hvert fald i Danmark reducerer grundskyldpromillen i takt med reduktionen af EU-tilskuddet.
Gennemførelsen i 2003 af beslutningen om obligatorisk modulation har imidlertid indebåret, at der er sket en reduktion af den direkte landbrugsstøtte med 3 pct. i 2005, 4 pct. i 2006 og 5 pct. i 2007.
Det er en reduktion, som landbruget kan mærke, og derfor bliver grundskyldpromillen reduceret tilsvarende.
Det er rigtigt, at det samlede billede er, at indirekte støtte omlægges til direkte støtte.
Man har den grundliggende støtte, og så lægges der yderligere støttebeløb på den, men de bliver reduceret, og det er den reduktion, man vil kompensere for.
Det er indholdet af lovforslaget.
Jeg vil sige, at uanset oppositionens indsats vil Det Konservative Folkeparti stemme for lovforslaget, fordi både forslaget og begrundelsen for det er fuldstændig korrekt.
Det bevises jo også af, at nøjagtig de samme lovforslag er gennemført gennem en årrække.
De har netop også vedrørt spørgsmålet om kompensation for fald i den direkte EF-støtte.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Det er jo lige præcis det, der er grundlaget for, at lovforslaget overhovedet er blevet fremsat.
Der er sagt mange ord undervejs, javel, men det er jo en del af debatten.
Men slutresultatet er klart: Lovforslaget handler lige præcis om, at der gives 59 mio. kr. som en kompensation for et tab.
Thomas Adelskov (S), 2006-12-15:
Anderledes kan man ikke forstå den besvarelse, og derfor vil jeg da også ligesom hr. Bonnesen glæde mig til, at ministeren kommer herop og fortæller, hvilke tal der er rigtige, når besvarelsen af S 426 åbenbart ikke er korrekt.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Jeg er helt rolig, for jeg er sikker på, at når ministeren måske engang tager ordet, vil han redegøre for tingene.
Samlet set er jeg også meget rolig ved, at lovforslaget er i orden.
Når man får de forskellige komponenter frem, kan man vurdere sagen samlet til sidst, og det er præcis det, vi skal kunne gøre for at kunne tage stilling i sagen.
Som politikere er vi her jo for at vurdere: Er der en rigtig retning i det her?
Er der et rigtigt sigte i det her?
Slutter det på en sådan måde, at vi synes, vi kan være for det, eller at vi vil være imod det?
I Venstre er vi for det, fordi retningen er rigtig.
Aftrapningen af tilskuddene bliver startet, og erhvervet bliver liberaliseret, så man kan konkurrere mere på markedsvilkår, og slutresultatet er jo også, som jeg har gentaget et par gange, at den samlede støtte bliver reduceret fra 105 mia. euro til 98 mia. euro.
Det er også noget, der flugter med de danske interesser på området.
Thomas Adelskov (S), 2006-12-15:
Jeg kan forstå, at ordføreren for Venstre mener, at der ikke er nogen fejl i lovforslaget, men det rejser så et helt nyt spørgsmål i sagen, nemlig om der er fejl i fødevareministerens besvarelse af S 426.
Af det svar fremgår det tydeligt, at der er tale om en stigning på godt 1,2 mia. kr. i den direkte støtte, og at der er et lille fald på 452 mio. kr. i den indirekte støtte, altså en samlet stigning.
Så må det altså være i Fødevareministeriet, der er lavet en fejl.
Er det sådan, det hænger sammen?
Og er det det, der er Venstres konklusion?
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Det er da dejlig ærlig snak, at landbruget skal kunne blive ved med at regne med at få indkomststigninger og skattelettelser, hvis det står til De Konservative.
Det kunne bare være rart at få at vide, hvad begrundelsen er for, at lige præcis landbruget skal have en særstatus i forhold til alle andre erhverv i dette land.
Hvad er det, der gør, at lige præcis landbruget skal have skattelettelser?
Jeg går da ud fra, at den konservative ordfører er enig i, at det er en skattelettelse, forslaget her omhandler, og det fremgår i øvrigt også af tavlen, hvad det handler om.
Hvorfor skal lige præcis landbruget have en skattelettelse, hvis dets indkomst stiger mindre end forventet, hvilket vi jo har fået dokumenteret af svarene?
Hvorfor skal andre erhverv ikke have den samme fordel?
Hvordan vil man forsvare det, når man samtidig siger til de familier, som har fået deres indkomst beskåret og ikke har råd til at holde jul og da slet ikke har råd til den nytårsfest, som Venstres ordfører inviterede til forleden dag, at lige præcis godsejerne og de store landmænd skal have skattelettelser, men andre må altså finde sig i, at de ikke har råd til at holde jul?
Hvordan hænger det sammen?
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Hvis man kun trækker enkelte brudstykker ud af et regnestykke, har man jo ikke slutresultatet.
Og slutresultatet er præcis det, der fremgår af svarene på spørgsmål nr. 18 og 19, nemlig at der er tale om et samlet fald, når vi tager hele regnestykket med.
Så enkelt er det.
Det er også præcis derfor, det her lovforslag om, at man kompenserer for et tab, findes.
Og derfor er det heller ikke nogen skattelettelse.
Den her sag er faktisk meget enkel.
Der er ikke tale om nogen skattelettelse, der er tale om en kompensation på 59 mio. kr. til landbruget.
Når det er en kompensation, er det, fordi der er et tab, og det er der, fordi der er reduceret i den direkte støtte, som det også fremgår af sagens øvrige bilag.
Så enkel er sagen egentlig, og flere ord behøves der i og for sig ikke at hægtes på den.
At det så fra forskellige sider i oppositionen bliver forsøgt med mange ord at gøre sagen til noget helt andet, må være oppositionens udlægning af det.
Men jo flere ord vi hører blive sat på fra oppositionens side, jo mere misvisende og fejlagtigt bliver sagen næsten også udlagt, som jeg hører det.
Dokumentationen ligger jo lige præcis i besvarelserne af spørgsmål nr. 18 og 19, som er kommet til til allersidst, og af dem fremgår det jo nemlig også – og så vil jeg ikke citere det samme afsnit som før, men det næstfølgende, hvor der står: »... at der efter OECD’s beregninger ligeledes over de senere år er sket et fald i den samlede EU-støtte til landbruget udtrykt i absolutte tal, nemlig fra godt 105 mia. euro i 2003 til godt 98 mia. euro i 2005.«
Og så slutter det sådan: »Denne udvikling gør sig ligeledes gældende for Danmarks vedkommende.«
Så der er et fald fra 105 mia. euro til 98 mia. euro – og det er så det, der paralleliseres med den danske udvikling.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
Når vi behandler lovforslag i Folketinget, læser vi normalt bemærkningerne til lovforslagene, og når der står i et lovforslag, som egentlig er ganske enkelt, at EU’s direkte støtte til landbruget falder, tror vi sådan set også, at det er rigtigt.
Vi har spurgt fødevareministeren, hvordan samtlige tilskud til landbruget udvikler sig.
Så opgør fødevareministeren det i direkte støtte og indirekte støtte, og så kigger vi selvfølgelig – inspireret af lovforslagets, troede vi, korrekte bemærkninger – på den direkte støtte og kommer frem til, at den simpelt hen stiger og stiger og stiger år for år for år.
Så kommer der nogle forklaringer om, at den indirekte støtte falder, og at der sker store omlægninger, og forskellige bogstaver indicerer nogle større omlægninger af den samlede EU-støtte.
Så er der da ikke noget underligt i, at vi synes, det er mærkeligt, at man forsøger at binde os og i realiteten befolkningen på ærmet, at det er nødvendigt at give en kompensation, en skattelettelse til nogle, der i forvejen får mere.
Fru Pia Gjellerup forholdt sig egentlig ikke til ræsonnementet, så bare for lige at tage tallene og ræsonnementet: Hvis vi nu f.eks. leger med den tanke, at vi nedsætter momsen fra 25 til 24 pct., tror jeg, vi ville være enige om, at vi laver en momsnedsættelse.
Hvis det så blev sådan, at der året efter, at vi havde sat momsen ned fra 25 til 24 pct., var en stigning i omsætningen i samfundet, der gjorde, at vi alligevel fik et større provenu ind fra momsen, ville fru Pia Gjellerup så sige, at momsen ikke var blevet sat ned?
Det, der er fakta her, er, at vi omlægger noget indirekte støtte, som til dels ikke optræder på budgetterne, til at være direkte støtte, som optræder på budgetterne.
Så har vi synliggjort, hvad det er for en landbrugsstøtte, EU giver.
Den synliggjorte landbrugsstøtte reducerer vi så med 3, 4, og 5 pct. over 3 år, og det er den reduktion af landbrugsstøtten, landbruget kompenseres for.
Hvis vi ikke havde gjort det, ville landbruget blive ringere stillet, end det ellers ville være blevet.
John Dyrby (S), 2006-12-15:
Enhedslistens ordfører, fru Line Barfod, har jo fuldstændig ret i, at det her er ret teknisk og ikke specielt sexet, men det ændrer nu ikke ved, at der er en kerne af sandhed i det ændringsforslag, der er kommet fra Enhedslistens side.
Jeg synes ikke, at det gør sig gældende lige i den her sag.
Jeg synes, at den her sag er så langt fremme, at man må sige, at nu skal den køre igennem.
Men forslaget om, at vi meget snart skal tage en drøftelse i Skatteudvalget og i Retsudvalget om det principielle i det her, er jeg meget varm fortaler for.
Så der er fuld opbakning fra vores side til den principielle drøftelse, men der er ikke opbakning til ændringsforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-12-15:
Nu til det seriøse: Jeg vil gerne takke Enhedslistens ordfører, fru Line Barfod, for at have taget den her problemstilling op.
Derfor kan vi også godt støtte, at der skal være fortrolighed med hensyn til de oplysninger, der skal være om, hvilke frivillige organisationer man støtter, også selv om det koster penge, for vi er nødt til at stå bag princippet om retssikkerhed.
Nogle gange er det sådan, at retssikkerhed koster, og hvis retssikkerhed koster, er det sådan set ikke noget problem for Det Radikale Venstre.
Derfor støtter vi selvfølgelig både den principielle diskussion, som Enhedslisten gerne vil have rejst mellem Folketingets Retsudvalg og Folketingets Skatteudvalg, og vil også stemme for det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet.
Kristian Jensen (V), 2006-12-15:
Jeg synes, der er grund til, i stedet for kun at diskutere det for lige præcis det her område, at overveje en lidt bredere diskussion af det.
Jeg kan forstå på forslagsstillerne, at det ville der være en god lejlighed til at gøre f.eks. mellem Retsudvalget og Skatteudvalget, men der kunne også være andre udvalg, det kunne være interessant at gøre det i.
Når vi har fremsat forslaget på den måde, vi har, er det, fordi vi allerede i dag har muligheden for at gå ud og bede om de oplysninger, der måtte være.
Borgerne er pligtige til, hvis de vælger at tage et fradrag for indbetalinger, også at give oplysninger om, hvilke foreninger de har givet bidraget til.
SKAT er jo en organisation, der er vant til hver eneste dag at arbejde med fortrolige oplysninger og med et meget højt fortrolighedsniveau.
Jeg mener, at forslaget lægger op til, at man faktisk får en dobbelt registrering; man vil både få en registrering, der vil ligge i Kulturministeriet, og en registrering, der vil ligge i SKAT.
Derfor mener jeg ikke, at forslaget kommer med den rigtige løsning til at sikre et højt niveau.
Jeg mener faktisk, at det lovforslag, der ligger nu, giver mulighed for at sikre en så enkel og ubureaukratisk løsning som muligt, en løsning, der samtidig sikrer, at vi både får en direkte registrering og en enkel måde at administrere det på for både foreninger og borgere.
Det er sådan, at vi allerede har drøftet modellerne med ISOBRO, som er brancheorganisation for de store indsamlingsorganisationer, og der har været en konstruktiv og en positiv holdning og drøftelse.
Vi vil selvfølgelig arbejde videre på at gøre det så enkelt og så ubureaukratisk for den enkelte forening som muligt, men vi støtter ikke ændringsforslaget.
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Jeg vil gerne takke ministeren for den positive holdning til at tage en principiel drøftelse.
Jeg vil selvfølgelig også gerne sige tak til Socialdemokraterne og især til De Radikale, der vil støtte ændringsforslaget.
Jeg vil så sige til ministeren, at jeg ikke mener, at det er nok at sige, at noget skal være enkelt og ubureaukratisk, hvis man samtidig opbygger så mange personfølsomme oplysninger, som vi har i dag, i forbindelse med cpr-numre.
Der er en væsensforskel på, at skattemyndighederne i kontroløjemed kan gå ud til den enkelte borger og bede om at få indsendt noget dokumentation, og på, at man simpelt hen har store registre liggende, hvor man kan se, hvilke borgere der har indbetalt til præcis hvilke foreninger.
Det er det, man undgår med det ændringsforslag, vi har stillet på baggrund af et forslag fra PROSA, it-folkenes fagforening.
Vi håber, at man, når man får den drøftelse, også kan få drøftelsen med skattemyndighederne og skabe en større forståelse for forskellen på at have oplysningerne liggende i et register og at lave konkrete kontrolforanstaltninger.
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslagene.
Afstemning
Kristen Touborg (SF), 2006-12-15:
Kan ordføreren bekræfte de tal, som er kommet fra fødevareministeren, nemlig at der i 2005 var 1,6 mia. kr. i direkte støtte, og at der i 2006 var 7,2 mia. kr.?
For er de det og den direkte støtte samtidig er reduceret, bliver det lidt vanskeligt at forstå, hvordan begge dele kan være rigtige.
Det vil jeg godt have nogle bemærkninger til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Med dette indlæg skulle man jo tro, at regeringen var blevet rablende vanvittig, og da jeg kan bekræfte, at det ikke er tilfældet, må det være indlægget, der er kørt fuldstændig i skoven, og som rummer nogle bemærkninger, som i sin seriøsitet ligger langt fra, hvad fru Pia Gjellerup normalt kan præstere.
Kan fru Pia Gjellerup ikke bekræfte, at den samlede landbrugsstøtte falder, og at det sker ved, at den indirekte støtte falder, og at den direkte støtte stiger, og derved falder den samlede støtte til landbruget?
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
For det første er lovforslaget begrundet med, at den direkte støtte falder.
Det kan jeg forstå på hr. Christian Wedell-Neergaards spørgsmål at han anerkender ikke er rigtigt.
Tak for den anerkendelse.
Det, der så lå i spørgsmålet, var, at den samlede støtte til landbruget falder, fordi den direkte støtte, som altså stiger, fratrækkes, hvad den indirekte støtte måtte falde, og der kan vi så konstatere, at det heller ikke er rigtigt.
Selv om man bevæger sig over til en helt anden begrundelse for lovforslaget – man ser på den samlede støtte – så er det sådan, at godt nok falder den indirekte støtte, men den falder mindre, end den direkte støtte stiger.
Vi har været så venlige i Kommunaludvalget at sikre overførsel af det svar fra fødevareministeren, som jeg har refereret, til Kommunaludvalget ved at optrykke det i betænkningen, vi har i øvrigt stillet supplerende spørgsmål til det, og det skuffer mig, at det skulle få hr. Christian Wedell-Neergaard til at kritisere mig for useriøsitet.
Jeg finder simpelt hen, at man må mangle ord for den optræden.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Men er det nu rigtigt?
De tal, vi har modtaget, viser, at den direkte støtte stiger, men det gør den jo som følge af, at der sker en fuldstændig omlægning, således at det samlede støtteniveau til landbruget falder markant fra tidligere at have været 41 pct. til nu at være 33 pct.
Kunne fru Pia Gjellerup ikke indrømme, at det samlede støtteniveau til landbruget falder, og at det kompenseres med dette lovforslag?
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
Jeg ville meget gerne indrømme det, hvis det var rigtigt, men det er det ikke.
Det er jo et spørgsmål, der er stillet af et folketingsmedlem og besvaret i Folketinget, og det bliver behandlet særskilt i Kommunaludvalget.
Ikke desto mindre står hr. Christian Wedell-Neergaard her og lader som om, at den indirekte støtte er faldet mere, end den direkte støtte er steget, og det er ikke tilfældet.
Det er rigtigt, at den indirekte støtte er faldet, men den er faldet mindre, end den direkte støtte er steget.
Og derudover er det lovforslagets begrundelse – det er ikke mig, der står og argumenterer – at det er den direkte støtte, der er faldet, og det skal man kompensere for.
Men den direkte støtte er steget og steget, sådan at man i stedet for i 2001 at få 5,4 mia. kr. forventer i 2006 at få 7,2 mia. kr.
Det er en substantiel stigning.
Faldet i den indirekte støtte er langt mindre end stigningen.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Jeg vil gerne direkte spørge ordføreren, om ordføreren har læst de to seneste svar fra ministeren på spørgsmålene 18 og 19.
Jeg tager spørgsmål 19, og der står i svaret, at i de senere år er der sket et fald i den samlede direkte og indirekte EU-støtte til landbruget i forhold til indtjeningen, dvs. inklusive prispolitikkens indirekte støtteværdi, som ikke fremgår af budgetterne.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
Se, de svar synes jeg jo også er meget, meget mærkelige.
Hvordan kan man påstå, at en støtte er faldet med et eller andet antal procent, når de faktiske tal for den direkte støtte stiger og stiger?
Jeg mener, at indenrigsministerens sidste besvarelse hører til i en afdeling, som vi ikke har noget navn for.
Det har jeg sagt hele tiden.
Den falder bare ikke nær så meget, som den direkte støtte stiger, så der er gevinst på alle hylder.
På den hylde, som lovforslagets bemærkninger refererer til, nemlig den direkte støtte, som skulle være faldet, kan vi se, at den stiger og stiger og stiger.