runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2012-10-10:
Jamen jeg ville gerne gå rundt med hænderne over hovedet, især hvis der var en grund til det.
Det er jo alletiders, at kommunerne kan få nogle flere muligheder, men problemet er bare, at de muligheder, de så får, er for snærende og for begrænsende.
For kommunerne kan jo ikke bare – som jeg har forstået regeringens oplæg – gå ud og sige: Fint, brug nu de overflødiggjorte bygninger i landdistrikterne.
Det kan de jo ikke alle steder, for der bliver stillet nogle bestemte kriterier op for det, og det er sådan set det, jeg synes er kritikpunktet.
Men hvis det er sådan, at ministeren nu på regeringens vegne kan sige, at ministeren går hjem og retter til og åbner op, så det her kommer til at gælde i alle landdistrikter, og der bliver plads til alle de gode ideer, så man kan skabe udvikling i alle landdistrikter, så synes jeg, der ville være grund til at gå rundt med armene over hovedet.
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Jeg ved ikke, om hr. Erling Bonnesen har noteret sig, at Kommunernes Landsforening er rigtig glad for forslaget, for det, der er i forslaget, giver ekstra muligheder for vores kommuner.
Det giver frihed til kommunerne.
Jeg ved, at hr. Eling Bonnesen er tidligere borgmester – oven i købet fra den bedste ø i landet, nemlig Fyn – så det er jo ikke så ringe rent faktisk at give kommunerne nogle flere muligheder og frihed til at bestemme, hvor der skal være udvikling og ikke afvikling i vores landdistrikter.
Siden jeg blev landdistriktsminister har jeg besøgt mere end 60 af vores dejlige områder i vores skønne land, og alle har sagt: Giv os nu nogle muligheder i de områder, hvor der er afvikling, tingene stagnerer og boligerne forfalder.
Og det er det, vi gør.
Derfor burde Venstre jo gå rundt med armene i vejret frem for at finde små hår i suppen.
Jeg synes, at det ville klæde hr. Erling Bonnesen at bakke op om hr. Carsten Abild, der er formand for Landsforeningen Landsbyerne i Danmark.
Han siger, at det her er det største fremskridt for vores landdistrikter i 40 år.
Det ville klæde hr. Erling Bonnesen at juble lidt med sammen med en anden Venstremand.
Erling Bonnesen (V), 2012-10-10:
Jamen det er også det, der skaber undren, altså at der skal et nyt bureaukrati op at stå i den her sag.
Kommunerne skal til at udpege, hvor det er, der skal gives lov til det her.
Det burde da mere være sådan, at når nogle lokale ildsjæle siger, at de har en idé og gerne vil bruge de her overflødiggjorte bygninger, så ville det da være oplagt at bruge de bygninger, men det må man så muligvis ikke uden først at skulle igennem en bureaukratimølle.
Så finder man måske ud af, at kommunen ikke lige har den bygning med, for nu er statistikken ikke lige til, at kommunen må udpege det ud fra de retningslinjer, som regeringen har stillet op.
Det er det, der undrer, og så er det, at det her jo sådan set bare ligner en ny papirbunke, hvor man ikke får plads til den nye idé.
Så ville der ikke være en idé i at prøve at gå lidt mere i retning af rent faktisk at bygge videre på det, som vi i VK-regeringen havde sat op, altså starte med de 29 og så få det bredt ud i stedet for at starte en ny bureaukratimølle?
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Og tak til hr. Erling Bonnesen for spørgsmålet, for det giver mig lejlighed til at uddybe.
Jeg tror, at Venstre sådan har ladet sig lede ind i en misforståelse af, hvad det her drejer sig om.
Det, vi fremsætter forslag om, er jo i virkeligheden en modernisering og forenkling af planloven, hvor vi vil indføre en egentlig landdistriktsbestemmelse, der gælder i alle kommuner.
Ifølge det forslag, som hr. Erling Bonnesens regering lavede lige før sidste valg, var det jo kun i 29 kommuner, at man fik en særlig bestemmelse.
Det her giver altså alle kommuner lige mulighed for at tage hånd om de særlige udfordringer, der præger vores landdistrikter.
Jeg tror, at vi er enige om, at urbaniseringen, altså flytningen fra land til by, gør, at vi ser en ændring af vores land i øjeblikket, og derfor holder vi også hånden under det lokale potentiale.
Erling Bonnesen (V), 2012-10-10:
Mange tak for det.
Bedre muligheder for at udnytte overflødiggjorte bygninger i landdistrikterne er jo noget, der har været et ønske i mange år og er blevet drøftet i mange år.
Det blev startet op i VK-regeringens tid, og nu er der også kommet et nyt udspil fra regeringen.
Det, der undrer, er jo, at der skulle være blevet lagt nogle meget snærende bånd om det, og det er det, jeg så godt vil have ministerens forklaring på.
For umiddelbart ser det jo sådan set fint ud i overskriften, altså at man skal have nogle bedre udviklingsmuligheder i landdistrikterne, men det undrer jo, at det så ikke er i alle landdistrikter, man får mulighederne for at udvikle sig og skabe nye arbejdspladser.
Hvorfor ikke det?
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Hvis jeg bare skal knytte en sidste kommentar til det her, er det, at jeg også tror og håber på, at spørgeren vil være med på, at vi giver hinanden håndslag på, at når der kommer uheldige enkeltsager, som måske er misvisende, så må de ikke blive blæst op og brugt til at miskreditere den kæmpe indsats, der jo gøres hver eneste dag i vores sundhedsvæsen af et både dygtigt og engageret personale.
Vi har jo også nogle regioner, der har en interesse i at sørge for, at der er ordentlig service for borgerne.
Så jeg er på linje med ordføreren, med hensyn til at vi skal sørge for at gøre det her stadig bedre, men vi må bare heller ikke lade skæve enkeltsager være med til at tegne et forkert billede af det, for der er altså virkelig meget dygtigt personale, der knokler hver eneste dag for at sikre en høj kvalitet i behandlingerne.
Jeg kan se, at spørgeren nikker, og det er godt.
Liselott Blixt (DF), 2012-10-10:
Det er i hvert fald det, der er meningen med, at vi har sat fokus på det, og det er også det, der er meningen med, at jeg stiller spørgsmål.
Jeg vil også sige, at dukker der sager op igen, tager vi også dem op, for vi skal sikre, at de svageste personer ikke skal sidde og vente så lang tid.
Så er der faktisk ikke flere spørgsmål.
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Enigheden er vel ret stor, og noget af det, der er en vigtig værdi i vores sundhedsvæsen i det hele taget, er, at vi, når der sker fejl, eller når der er ting, der ikke fungerer optimalt, bruger det til at lære af, altså at det også er en vigtig del af vores sundhedsvæsen, at man har en læringskultur.
Så det er jeg meget enig i.
Så er jeg meget tilfreds med det, vi opnåede med økonomiaftalerne, nemlig at der skal være visiteret adgang, det er nu i gang med at blive indført gradvis, for det tror jeg kommer alle grupper til gavn: Det kommer personalet på akutmodtagelserne til gavn, fordi de patienter, der så opholder sig i venteværelset, er patienter, der for størstedelens vedkommende har behov for at være der; det er også til gavn for de patienter, der sidder og venter, for det betyder, at de ikke sidder og venter sammen med mennesker, der i virkeligheden ikke havde behov for at komme på akutmodtagelsen; tilsvarende er det til gavn for alle de mennesker, der kan blive hjemme og klare det selv med jod og gazebind eller Panodiler eller besøg hos egen læge, for de sparer både turen og ventetiden.
Det er vel det, der på moderne dansk hedder en rigtig win-win-situation, men vi skal selvfølgelig hele tiden have fokus på at gøre det stadig bedre.
Liselott Blixt (DF), 2012-10-10:
Jeg synes, det kunne være en god idé at se på det, og det her er jo hverken for at lave noget polemik eller noget ud af det, for jeg tror, både ministeren og jeg er interesserede i, at der skal være så kort ventetid som muligt, så vi sikrer, at dem, der kommer ind, ikke sidder og venter, som vi har hørt fra andre sygehuse.
I de tilfælde gik vi netop ud og sagde, at der skulle gøres noget ved problemet.
At man fra SF's side før valget gik ud og sagde, at man nu ville garantere en ½ times ventetid, var jo netop med baggrund i en masse episoder, og derfor synes jeg også, det er vigtigt.
Det er jeg rigtig glad for at vide, for det må være den måde, man så opgør det på og regner ud, hvad ventetiden er.
Blot er det personalet på pågældende sygehus, der mener, at man opgør ventetiden forkert.
Men hvis ministeren kan garantere, at man opgør ventetiden, fra man kommer ind på skadestuen, og indtil man har igangsat en behandling, er jeg faktisk tilfreds, og så må vi jo undersøge, om det er den måde, man gør det på på de pågældende skadestuer.
Astrid Krag (S), 2012-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må helt blankt sige, at jeg ikke er bekendt med den specifikke kritik af ventetidsopgørelsen, som spørgeren henviser til, men jeg antager, at det sigter til opgørelse af ventetider i landets akutmodtagelser.
Regeringen og Danske Regioner er bl.a. enige om frem mod efteråret 2014 at indføre visiteret adgang til akutmodtagelserne, og vi er også enige om, at regionerne skal opstille servicemål for ventetiden i akutmodtagelserne.
Det er således den enkelte region, der opstiller servicemål for ventetiden i deres akutmodtagelse.
Jeg er bekendt med, at man i Region Sjælland har som servicemål, at 85 pct. af patienterne på regionens akutmodtagelser og akutklinikker skal have igangsat deres primære behandling inden for 1 time.
Region Sjælland har oplyst, at der med primær behandling menes egentlig behandling og ikke blot den indledende vurdering og prioritering af patienterne, den såkaldte triage, men behandling.
Mette Gjerskov (S), 2012-10-10:
Under den tidligere regering blev der iværksat et arbejde netop med at se på landbrugets konkurrencesituation, og der var det jo sådan tydeligt, at det, der var allermest belastende for landbruget, faktisk var den store gæld, som landbruget har.
Vi kan jo ikke bede skatteborgerne om at betale landbrugets gæld, men det, vi arbejder på – det er bl.a. derfor, vi har nedsat Natur- og Landbrugskommissionen – er at sikre, at landbruget har en god og solid og bæredygtig fremtid.
Regeringen er stålsat på, og det står også i regeringsgrundlaget, at Danmark er et landbrugsland, og det skal vi blive ved med at være.
Så jeg tror da på, at vi finder fælles løsninger, som også kan sikre, at vi har et landbrugserhverv i fremtiden, og det er – det er jeg meget enig med hr. Erling Bonnesen i – også at have en primærproduktion.
Det kan jeg bekræfte.
Vi er stærkt optaget af samtlige udgifter, der ses på i veterinærforliget.
Vi er også optaget af, at dyrevelfærden er i orden; vi er optaget af at kigge på resistensudviklingen i forbindelse med antibiotikaforbruget; vi er optaget af rigtig mange ting.
Vi skal sikre, at der er en ordentlig balance mellem indtægter og udgifter for landbruget.
Jeg er helt overbevist om, at det veterinærforlig, vi når frem til med de parter, der nu har lyst til at være med, ikke er det, der vælter læsset for dansk landbrug.
Anni Matthiesen (V), 2012-10-10:
I dag har vi kunnet læse i landbrugsavisen »Effektivt Landbrug«, at fødevareministeren har været ude og udtale sig om NIRAS-modellen og om, at den tidligst vil være klar til brug fra 2015, i forbindelse med at man skal implementere den anden planperiode af vandplanerne.
I den forbindelse har jeg egentlig valgt at gøre det let med et ja/nej-spørgsmål, for jeg vil gerne høre, om ministeren her i dag kan garantere, at man så vil bruge NIRAS' analysemodel i forbindelse med vandplanerne fra 2015.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Normalt vil jeg mene, at det er bedre at træffe en beslutning på et oplyst grundlag frem for at træffe en beslutning på grundlag af, hvad man tror resultatet vil blive, og derfor er det alt for tidligt at sige, om det er godt, eller om det er skidt, at Danmark går med.
Det afhænger fuldstændig af, hvordan forhandlingerne forløber, og hvad resultatet bliver.
For det helt afgørende er punkt 1: Det er godt, og det er rigtigt og klogt, som jeg startede med at sige, at euroområdet får etableret et system, som gør, at man kan have tillid til den finansielle sektor.
Punkt 2: Det er vigtigt at Danmark går aktivt og konstruktivt ind i forhandlingerne, og at der, fordi vi har banker – Danske Bank og Nordea, for bare at nævne et par stykker – som arbejder både inden for og uden for euroområdet, er nogle klare regler.
Så på det tidspunkt, hvor vi skal tage stilling, skal vi jo gøre det på et oplyst grundlag, sådan at vi kan se, om det er en fordel for Danmark at være med, eller om det ikke er en fordel.
Der er vi slet ikke endnu.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-10:
Tak for det, og tak for rosen for spørgsmålet.
Så er spørgsmålet, om jeg kan rose svaret, så meget som ministeren roste selve spørgsmålet.
Men det kan vi måske få lidt mere syn for sagn for, i forbindelse med at jeg nu følger lidt op på spørgsmålet, for jeg synes faktisk ikke rigtig, at erhvervs- og vækstministeren direkte svarede på det spørgsmål, der blev stillet, nemlig hvordan regeringen stiller sig som udgangspunkt i forhold til at lade Danmark blive medlem af bankunionen.
Det er jo ikke uvigtigt, for det handler om union og banktilsyn formentlig for 6.000 banker i hele Europa.
Når det er ekstra relevant at spørge til det lige nu, er det jo bl.a., fordi der i sidste uge kom en hel del flere informationer om, hvor langt man er, og hvad der ligger i de sonderinger, der er i gang i øjeblikket.
Dagbladet Politiken havde i fredags, den 5. oktober, en historie om, at Danmark og de øvrige lande nu kunne inviteres ind i opgaven her med bankunionen, også selv om vi ikke er en del af eurozonen, og det gør det jo ekstra interessant for Danmark.
Skal vi være med, eller skal vi ikke være med?
Det er også derfor, jeg synes, det er relevant at bede ministeren uddybe, hvilket spor regeringen arbejder hen imod.
Arbejder man hen imod, at vi skal være med, eller arbejder man hen imod, at vi ikke skal være med?
Det, der er karakteristisk, er jo, at regeringerne er sikret stemmeret ifølge det udspil, der ligger fra EU-præsidenten, Van Rompuy, og at bankerne skal have samme konkurrencevilkår.
Selv om vi ikke er en del af eurozonen, får de danske banker altså samme konkurrencevilkår.
Det kan jo måske lyde meget godt, hvis det endelig er, man skal til at gå ind i det her.
Så jeg kunne som sagt godt tænke mig at høre: Hvor konkrete er planerne?
Hvor går regeringen hen?
Så kan det være, at jeg kan rose svaret her lige om lidt.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Først tak for spørgsmålet.
Jeg synes sådan set, at det er et meget relevant spørgsmål.
Regeringen hilser Kommissionens planer om en fælles bankunion og forslag til et fælles EU-banktilsyn velkommen.
Vi vil også fra dansk side gå meget aktivt og konstruktivt ind i drøftelserne.
Når vi hilser det velkommen, er det, fordi der er et akut behov for, at man i euroområdet får styr på den finansielle sektor og i øvrigt også får styr på økonomierne, så man kan få økonomierne på fode, for det vil også gavne dansk eksport.
Man kan sige, at køreplanen for bankunionen og forslaget til et fælles tilsyn skal bidrage til at stabilisere bankerne og økonomierne.
Det ene er etablering af et fælles EU-banktilsyn, det andet er en fælles indskudsgarantiordning, og det tredje er en fælles ramme for krisehåndtering i kreditinstitutter.
Kommissionen har fremhævet i sin køreplan, at den, når de foreliggende forslag vedrørende indskudsgaranti og afviklingen af banker er vedtaget, vil fremsætte forslag til en fælles afviklingsmekanisme, som skal koordinere anvendelsen af afviklingsredskaber for banker inden for bankunionen.
Det er på nuværende tidspunkt, hvor der er de her tre elementer, men hvor man faktisk ikke er gået i gang med mere end det ene, alt for tidligt at sige noget om, hvordan den samlede pakke vil komme til at se ud, og derfor også for tidligt at sige noget om, hvordan Danmark skal forholde sig til det.
Det, vi har lagt meget vægt på, er, at vi dels vil anerkende, at arbejdet går i gang i euroområdet, dels vil gå aktivt ind, fordi vi i Danmark har banker, der er grænseoverskridende og både arbejder inden for og uden for euroområdet.
Det tredje er, at det for os er helt afgørende, at rettigheder og pligter kommer til at følges ad, sådan at vi, i den udstrækning vi er med, er med på lige vilkår.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-10:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er regeringens holdning til planerne om en EU-bankunion og et fælles banktilsyn, hvor lande uden for euroen ser ud til at kunne deltage, og hvordan stiller regeringen sig som udgangspunkt i forhold til at lade Danmark blive medlem af bankunionen?
Hvad er regeringens holdning til planerne om en EU-bankunion og et fælles banktilsyn, hvor lande uden for euroen ser ud til at kunne deltage, og hvordan stiller regeringen sig som udgangspunkt i forhold til at lade Danmark blive medlem af bankunionen?
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af dagbladet Politiken fredag den 5. oktober 2012, at Danmark og øvrige lande uden for euroen skal inviteres med i det fælles banktilsyn, som bliver en central del af den kommende bankunion.
Regeringerne uden for euroen skal sikres stemmeret, hvis de deltager i bankunionen, og bankerne skal have samme konkurrencevilkår, uanset om de deltager i bankunionen eller ej.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at forstå spørgerens argumentation.
Den tidligere regering lavede nogle særregler omfattende 29 kommuner.
Den nuværende regering laver en ligestilling for alle kommuner uden for hovedstadsområdet til gavn for beskæftigelsen og konkurrencen.
Så jeg forstår simpelt hen ikke helt argumentationen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-10-10:
Det, som regeringen gør her, er jo netop at gå ind og blande sig i det, som kommunerne sagtens selv kan finde ud af.
Desuden har regeringen også tidligere argumenteret med, at de gerne vil hjælpe de små detailvirksomheder, og det kan vi også godt se det sympatiske i, men det her er at gå ind og blande sig i den frie konkurrence – og det er efter vores opfattelse den rene kommunisme, når politikere begynder at gå ind og blande sig i det.
Jeg ved godt, at det ikke er et skældsord for ministeren, men i Dansk Folkeparti mener vi, at konkurrence er sundt, fordi det er med til at sikre forbrugerne en ordentlig kvalitet, det er med til at sikre forbrugerne nogle fair priser.
Er det virkelig ministerens mening, at vi skal forringe vilkårene for virksomhederne og kvæle arbejdspladserne blot for at holde liv i detailvirksomhederne?
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Hverken den tidligere regering eller den nuværende regering kan lave valide opgørelser over, hvor meget vækst der skabes ved det ene eller det andet tiltag.
Det kan man ikke.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet er, at man som regering – og ikke mindst som erhvervs- og vækstminister – skal have meget stort blik for, hvordan der skabes arbejde i yderområderne af Danmark.
Det en af grundene til, at vi bl.a. har etableret nogle nye finansieringsmuligheder, som gør, at ikke mindst landbrug ovre i den vestlige del af Danmark gør stor brug af de faciliteter, som den her regering har stillet til rådighed, for at man kan investere i udvikling af produktionsapparatet til gavn for eksport, vækst og beskæftigelse i Yderdanmark.
Og det er jeg meget stolt over.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-10-10:
Kystsikring kan skam være ganske fornuftigt, hvor det har sin gang på jord, men vi har jo flere eksempler på, hvordan det vil kvæle potentielle stormagasiner og varehuse, som vil etablere sig inden for kystbeskyttelseslinjen, også selv om de ligger i et industriområde og blot vil udvide med nogle få kvadratmeter.
Det er faktisk det, regeringen går ind og bremser, og dermed går regeringen også ind og bremser for den turisme, som erhvervsministeren står her og taler så varmt for, for turisterne gider da ikke komme til Danmark, når de ikke har noget sted, de kan købe ind.
De kommer da ikke til et område, der ligger øde hen.
Det er derfor, jeg godt vil høre erhvervsministeren komme med sit bud på, hvor mange arbejdspladser erhvervsministeren mener han skaber ved at tilbagerulle den her udkantsplan.
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Først vil jeg sige, at jeg ikke anholdt, at der blev stillet spørgsmål til mig vedrørende beskæftigelsen i yderområderne.
Jeg svarede også, jeg gjorde bare opmærksom på, at selve planloven ikke henhører under mit ressort.
Så vil jeg til spørgsmålet om, at vi udvider mulighederne, så alle kommuner, også de kommuner, som er i, nogle kalder det Vandkantsdanmark, andre kalder det yderområderne, får de samme muligheder og det ikke kun er 29 særligt udvalgte kommuner, der får det, sige, at det synes jeg sådan set er en ligestilling.
Jeg gav et eksempel på, hvordan en kommune kunne udvikle beskæftigelse i et udkantsområde efter de nye regler, noget, som ikke var muligt under de regler, den forrige regering etablerede.
Når der alligevel også i de nye regler er nogle beskyttelseselementer, hænger det jo sammen med, at vi også har behov for at beskytte vores kystlinjer af den simple grund, at det er dem, der tiltrækker turisme.
Og turister lægger penge i Danmark.
Dermed er det en indtægtskilde.
Så hvis vi ødelægger grundlaget for turismeindtægter, ja, så falder grundlaget for beskæftigelse i yderområderne også.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-10-10:
Jeg synes, at vi har hørt forskellige ministre svare rigtig mange gange, at det her er ikke er deres ressortområde.
Hvis det var detaljerne i planloven, jeg gerne ville diskutere, havde jeg selvfølgelig henvendt mig til miljøministeren.
Det eneste, jeg ønsker at diskutere med ministeren, er virksomheder og arbejdspladser, så ministeren kan være helt rolig.
Jeg har simpelt hen brug for ministerens hjælp, for jeg kan simpelt hen ikke få øje på, at det her vil give én eneste ekstra arbejdsplads til yderområderne.
Derimod kan jeg se, hvordan det vil kvæle en potentiel tilflytning af stormagasiner og varehuse, som vil bringe gode skatteborgere med sig.
Er det ikke en erhvervsministers job at skabe og sikre arbejdspladser og ikke destruere dem, som vi ser det ske med den her udkantsplan?
Ole Sohn (SF), 2012-10-10:
Først vil jeg lige sige, at planloven jo hører under Miljøministeriets ressort, men jeg vil gerne redegøre for de positive elementer, der ligger i, at man afskaffer den særregel, som den forrige regering indførte.
Det, der gives mulighed for nu, er, at alle kommuner uden for hovedstadsområdet får bedre mulighed for at tage hånd om de særlige udfordringer, der opleves i yderområderne, herunder også vedrørende beskæftigelsen, hvorimod de særregler, der blev indført under VK-regeringen, kun gav 29 særligt udpegede kommuner nogle muligheder.
Jeg vil give et eksempel: Man skal forestille sig, at en produktionsvirksomhed etablerer sig i nogle etablerede bygninger ved hovedvej 30 uden for Odense.
Området har meget dårlige infrastrukturforhold, der er en lav beskæftigelsesgrad, og antallet af husstande har i en årrække været faldende.
Virksomheden ønsker at opføre en ny bygning på 200 m² ved siden af den eksisterende bygning.
Den situation ville ikke have været mulig under den tidligere regerings særregler, fordi Odense Kommune ikke var en af de 29 udpegede kommuner.
Så man kan sige, at nu får alle kommuner mulighed for også at tage hensyn til beskæftigelsen i yderområderne.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-10:
Jeg synes godt nok, at der er sådan lidt uld i erhvervs- og vækstministerens mund her, for det er svært at finde ud af, i hvilken retning regeringen arbejder, hvis man bare hører på det, ministeren siger her i salen i dag.
Grunden til, at det er interessant at fordybe sig lidt mere i det, er jo ikke mindst, at der er et ret stort gab mellem en række partiers, altså mange af de såkaldte gamle partiers, holdning i Folketinget til EU-spørgsmålet og i hvert fald halvdelen af befolkningens holdning til det samme spørgsmål.
Derfor er det vigtigt, synes jeg, at ministeren og regeringen giver nogle klare svar.
Jeg kunne måske gå lidt videre og spørge: Hvis nu det bliver en realitet med den her bankunion, vurderer erhvervs- og vækstministeren så, at det ud fra danske vilkår betyder suverænitetsafgivelse på det grundlag, der ligger nu, altså set i forhold til vores grundlovssætninger om samme?
Og vil ministeren love, at der bliver en folkeafstemning om et spørgsmål som det her, som jo er meget indgribende, fordi vi ad den her vej kan komme til at betale ret store beløb til de sydeuropæiske lande?
Det kan man jo ikke komme uden om også ligger i planen, som det ser ud lige nu.