Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Vi har længe skubbet på for en øget anvendelse af konfliktråd, såkaldte genoprettende retfærdighedstiltag og mange andre former for alternativer, og det gør vi, fordi vi gerne vil have et fængselssystem, der virker.
Vi vil gerne have et straffesystem, som faktisk sørger for, at omfanget af gentagen kriminalitet bliver så lille som muligt.
Vi vil gerne have et straffesystem, hvor enkelte forbrydelser ikke får en skærpet strafferamme, hver eneste gang der kommer en skrækkelig historie i medierne og folketingsmedlemmer gerne vil udvise handlekraft.
Vi ønsker, at straffesystemet skal frigøres fra den symbolpolitik, der er blevet ført de sidste år, og i stedet begynde at sørge for, at kriminaliteten ikke gentager sig.
Når vi så ved, at fængslerne ofte fungerer på en måde, så man ikke bliver mindre kriminel, men faktisk lærer at blive mere kriminel, når man sidder i fængsel, og når vi ved, at hvis man undgår fængsel, bliver det nemmere at undgå en kriminel løbebane, ja, så er det klart, at vi også støtter en udvidet anvendelse af samfundstjeneste. Jeg vil først sige, at det gør vi, når det gælder længden af domme, men vi vil også meget gerne være med til at se på at udvide området for samfundstjeneste, det vil sige, at man også begynder at se på, om samfundstjeneste kunne være relevant inden for bl.a. narkotikaområdet, hvor det i dag ikke bliver anvendt.
Den rapport, der er blevet henvist til, viser faktisk meget tydeligt, at det også kunne have en effekt med hensyn til at nedbringe antallet af gentagelser inden for den form for kriminalitet.
Derudover vil jeg påpege, at vi også skal se på nye muligheder for samfundstjeneste, hvilket bliver nævnt i bemærkningerne fra Dansk Socialrådgiverforening.
Men vi har altså et problem, for hvis vi gerne vil have flere til at bruge samfundstjeneste, skal vi også have flere muligheder for samfundstjeneste.
Det kunne f.eks. være, som Dansk Socialrådgiverforening også foreslår, at forpligte kommuner og regioner og stat til at tage imod samfundstjenere, sådan at vi alle sammen er med til at løfte det ansvar, det er at sørge for, at man får sin straf og forhåbentlig ikke begår kriminalitet i fremtiden.
Så vil jeg sige, at ja, vi har et stort problem med overfyldte fængsler i Danmark.
Det er til skade for de ansatte, som oplever et rigtig dårligt fysisk og psykisk arbejdsmiljø, og det er til skade for de indsatte, der sidder derinde.
Resocialiseringen bliver sværere, det bliver sværere at få uddannelse og behandling.
Vi har tilmed set eksempler på indsatte, som må bo i værksteder, der ellers er beregnet til daglige aktiviteter.
Ja, der er mange ting, der lider på grund af den her såkaldte overbelægning.
Det fremgår af bemærkningerne, at de overfyldte fængsler skyldes politiets og anklagemyndighedens gode arbejde i forhold til at bekæmpe kriminalitet, men det er jo ikke den hele sandhed.
Den hele sandhed er også, at vi i de sidste 10 år som knopskud har set en stigning i længden af straffene på forskellige områder.
Det har været i forbindelse med historier i medierne, at man har valgt at vise handlekraft fra Folketingets side og sige: Så løser vi problemet ved at straffe hårdere.
Og det har også været i forbindelse med diverse finanslovaftaler, hvor der har været partier, som skulle have noget til gengæld for f.eks. at forringe vores velfærd i kommunerne.
Det betyder, at alt for mange mennesker kommer i fængsel nu, alt for mange især unge mænd oplever et fængselssystem, hvor de bliver oplært i at blive mere kriminelle og ikke mindre kriminelle, og det er et stort problem.
Vi bliver nødt til ikke kun at se på at udvide samfundstjeneste, men at adressere, at vores strafniveau i Danmark måske er blevet for højt, og at vi har brug for at gennemgå straffeloven og indse, at vi i Folketinget skal tage nogle måske upopulære, måske upopulistiske beslutninger, som ikke giver gode overskrifter, men som er ansvarlige.
Det handler om at sænke det samlede strafniveau i Danmark.