runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Nu skal man jo ikke altid have debat bare for debattens skyld, for hvis man sådan set er meget enig med spørgeren, er det i og for sig svært at indgå i en debat.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det her er forargeligt, og det kan ikke siges stærkt nok.
Men det er jo desværre nok ikke sådan, at man, hvis man beslutter sig for at tage af sted på en sådan rejse, så at sige meddeler offentlige kontorer, at det har man tænkt sig at gøre.
Derfor skal vi bruge alle de midler, vi har, for at sikre, at der ikke bliver udbetalt kontanthjælp eller ydelser fra a-kassen i den situation.
Og der har vi jo forskellige systemer, i forhold til hvornår man skal melde sig og den slags ting, og kommunerne er og skal være opmærksomme på det.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
Jeg sagde det også til justitsministeren, og jeg har lyst til at gentage det: Man sidder der og tænker, at nu bliver det søreme ikke værre.
Altså, der er folk, der har statsborgerskab og opholdstilladelse i Danmark, som drager i hellig krig i Syrien, og det er i sig selv jo totalt horribelt.
Og så søreme om det så ikke lige pludselig kommer frem, at de her mennesker også modtager kontanthjælp.
Så må jeg sige, at så begynder min fatteevne altså at nå sin grænse, for jeg kan ikke forstå, at der ikke langt hurtigere bliver grebet ind over for det her.
Jeg går ud fra, man ved, når de folk har været i Syrien.
Jeg går ud fra, man ved, hvad de har lavet.
Og at der ikke er en større kontrol i forhold til udbetaling af kontanthjælp må jeg sige at jeg ikke rigtig begriber.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-03:
Det forargelige ved dem, der drager i syrienskrig, gjorde justitsministeren jo meget stærkt opmærksom på, og det kan jeg fuldt tilslutte mig.
Der er intet formildende at sige om mennesker, der vælger at gøre det, og da slet ikke, under nogen omstændigheder, med offentlige danske ydelser.
Det kan man ikke sige skarpt nok – det skal bare stå helt klart.
Mere faktuelt vil jeg sige, at det er kommunernes opgave at sikre, at de regler, der gælder for udbetaling af sociale ydelser, overholdes, og det sker som led i kommunernes sagsbehandling.
Udbetaling af ydelser er som udgangspunkt betinget af, at ydelsesmodtageren opholder sig i landet.
Er der i kommunen set tegn på, at det ikke er tilfældet, skal kommunen undersøge sagen og i givet fald træffe afgørelse om at stoppe udbetalingen.
Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har et velfungerende myndighedssamarbejde med PET om de personer, som har været udrejst til Syrien, samtidig med at der er en formodning om, at de har modtaget kontanthjælp eller arbejdsløshedsdagpenge.
Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering modtager således oplysninger fra PET om en række personer.
Styrelsen har efterfølgende sendt oplysninger til kommuner og a-kasser, der er udbetalende myndighed, og som skal træffe afgørelse i sagen.
Styrelsen har anmodet både kommuner og a-kasser om konkret tilbagemelding om udfaldet af indberetningerne fra PET.
Og jeg kan her til sidst oplyse, at jeg følger området tæt og løbende bliver orienteret om status på sagen.
Problemstillingen har selvfølgelig min store bevågenhed; det er, som jeg sagde indledningsvis, ikke acceptabelt.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
Hvad vil ministeren gøre ved, at personer, der drager i hellig krig i Syrien, modtager kontanthjælp?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jeg tror – selv om det selvfølgelig er en diskussion, der vil føre for vidt – at jeg sådan personligt har sat endda en hel del på spil for at sikre, at vi faktisk har et SAS i Danmark og de mange arbejdspladser, vi har i Københavns Lufthavn i den forbindelse.
Jeg tror egentlig også, selv om det er godt med en politisk diskussion om social dumping, at spørgeren selv – ja, det ved jeg ikke, men det vil jeg gætte på – og spørgerens parti vil være enig med mig i, at de indkøbsregler, der gælder, skal man naturligvis overholde.
Det ville jo bringe Danmark et forkert sted hen, hvis vi brød dem.
Det ville formentlig betyde, at vi blev fanget i det og pådømt at overholde dem.
Hvis alle andre lande brød de her regler, ville der jo også være en alvorlig markedsmæssig konsekvens for de danske virksomheder, der sælger til andre lande.
Så det vilkår tror jeg at vi alle sammen må besinde os på at acceptere.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-03:
Jeg skal så bare afslutningsvis spørge ministeren, om der overhovedet ikke er muligheder i de udbudsregler for at imødegå, at man har entrerer med selskaber, som foretager social dumping.
For man må sige, at når et selskab bevidst lader sig registrere i et land, hvor der er nogle lempeligere skatteregler, jamen så er det selvfølgelig for at være mere konkurrencedygtig.
Karina Adsbøl (DF), 2014-12-03:
Tak for svaret.
Min bekymring går jo netop på de børn her og specielt også Sebastian, som ikke har været i skole ret længe.
Derfor spørger jeg jo konkret ind til, hvordan ministeren mener, at man bedst hjælper bl.a. Sebastian og andre børn med specielle behov.
Ministeren siger, at det er kommunernes ansvar.
Så kunne man spørge: Mener ministeren, at kommunerne lever op til deres ansvar?
Jeg kan forstå på et svar, jeg har modtaget, at man jo skal inddrage forældrene og børnene i undervisningen og i forhold til det samarbejde.
Christine Antorini (S), 2014-12-03:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at børn ikke må være uden undervisning.
Det skal vi sikre her i Danmark.
Det betyder også, at en kommune har ansvaret for at sikre, at alle eleverne får et fyldestgørende undervisningstilbud.
Og hvis en elev har et omfattende støttebehov, som man ikke kan opfylde inden for rammerne af den almindelige undervisning, skal eleven henvises til specialundervisning.
Det er jo sådan, at forældre har frit skolevalg her i Danmark, og derfor kan forældre jo også vælge at søge om at komme ind på en friskole, men det er så op til den frie grundskole, om man ønsker at optage eleven.
Så på den måde har man ikke en ret til at komme ind på en friskole, men man kan søge om det.
Sådan er reglerne i forhold til det.
Og hvis et barn så bliver optaget på en fri grundskole, vil det til gengæld også være sådan, at skolen er forpligtet til at give barnet den nødvendige specialundervisning eller anden socialpædagogisk bistand.
I nogle tilfælde er det sådan, at et barn kan have et støttebehov, som også kræver hjælp uden for det, der hører til undervisningen, og det er der, hvor lov om social service kan træde ind.
Men jeg går ud fra, at spørgeren især spørger til den støtte, man kan få som en del af et undervisningstilbud.
Karina Adsbøl (DF), 2014-12-03:
Hvad vil ministeren gøre for via lov om social service at hjælpe børn med specielle behov, herunder den 7-årige dreng Sebastian, der blev omtalt i TV Syds udsendelse fra den 26. november 2014?
Hvad vil ministeren gøre for via lov om social service at hjælpe børn med specielle behov, herunder den 7-årige dreng Sebastian, der blev omtalt i TV Syds udsendelse fra den 26. november 2014?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »7-årig kan ikke komme i skole« på www.tvsyd.dk.
Peter Skaarup (DF), 2014-12-03:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »530 færre betjente passer på Danmark« fra dr.dk den 28. november 2014.
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-03:
Er det ministerens holdning, at det vil gavne Danmark at være med i EU's fælles asylpolitik som foreslået af De Radikale?
nr. S 403
Mette Frederiksen (S), 2014-12-03:
Jeg er indholdsmæssigt ikke så uenig med spørgeren i, at det bør have konsekvenser, når man foretager så vanvittige handlinger, som det jo er at tilslutte sig Islamisk Stat.
Når det kommer til frakendelse af statsborgerskab som foreslået af oppositionen i dag, har jeg forstået det sådan, at oppositionen ikke vil tvangsudvise de pågældende, i fald de bliver statsløse, og så har oppositionen og potentielt Danmark jo det problem, at man måske nok frakender dem deres statsborgerskab, men de vil stadig blive i Danmark bare på tålt ophold.
Man skal passe på med symbolpolitikken her, fordi det, der er vigtigt for Danmark, er, at vi har styr på de pågældende, og at vi hindrer konkrete udrejser og eventuelle indrejser.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
Nu foreslår jeg bl.a. – og det mener jeg oprigtigt, nu er vi jo så også kommet med et samlet udspil i de borgerlige partier – at regeringen bør overveje at forsøge at få frataget de her mennesker dansk statsborgerskab.
For at være helt ærlig: De hører jo ikke til i Danmark, og når de tager den beslutning om at rejse derned og i øvrigt også at skyde mod danske soldater, og hvad de så ellers gør af ting, som er afskyelige, så synes jeg sådan set også, at de fraskriver sig retten til, at den danske stat beskytter dem på nogen måder.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-03:
Men der skal strammes op, og det er derfor, vi foreslår, at myndighederne skal kunne inddrage pas, nægte at udstede pas, indføre et indrejseforbud, hvis der er tale om udlændinge.
Der skal strammes op, for vi skal ikke acceptere som samfund, at der er danske borgere, der tager til Mellemøsten lige nu og bidrager til blodsudgydelser og forbrydelser mod civilbefolkningen, ligesom vi heller ikke skal acceptere, at de efterfølgende vender tilbage med eventuelle meget radikaliserede, meget ekstreme og antidemokratiske synspunkter, som kan resultere i handlinger, der udgør en risiko mod vores stat, vores frihed og vores demokrati.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
Men jeg mener bare, at det er noget, som vi i Folketinget kan rette i forhold til os alle sammen, og det er jo, at det, at det er så alvorligt, gør det jo så også så meget desto mere forrykt.
Hvis det rygtedes ude i verden, at folk, som modtager kontanthjælp, kan drage i hellig krig i Syrien og samtidig modtage kontanthjælp, kunne det da godt nok trække nogle af de værste typer til.
Jeg synes bare, at det er langt over sporet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at der også for alvor bliver strammet op, altså virkelig så det kan mærkes, sådan at vi får stoppet det her.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-03:
Jeg vil gerne sige, at hvis vi har at gøre med en dansk statsborger, der ikke alene tilslutter sig en af de værste bevægelser, der lige nu findes på jordkloden, nemlig Islamisk Stat, men derudover også modtager dansk kontanthjælp eller danske dagpenge, så er vi jo til grin, og det skal vi da ikke acceptere; det skal vi slå hårdt ned på, og det gør vi også.
Jeg har jo ud over at have fornøjelsen at være justitsminister indtil for kort tid også været landets beskæftigelsesminister, og det var faktisk dengang, jeg blev opmærksom på problemstillingen.
For i langt hovedparten af de sager og de eksempler, hvor der har været en, der har været udrejst til Syrien, og som har modtaget danske ydelser, ja, så er det blevet kortlagt, og der har også været grundlag for at fratage dem ydelserne.
Selvfølgelig skal vi gøre det.
Ydelserne er et væsentligt element, men det er jo også det mindste, skulle jeg til at sige, for langt, langt værre er det jo med hensyn til den risiko, der er forbundet med de pågældende personer, både når de er i Mellemøsten, men selvfølgelig også efter hjemrejsen til Danmark.
Det er derfor, vi skal slå hårdt ned på dem.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
Jo, jo, men altså, vi bakker meget gerne op om stramninger; det er helt sikkert.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo sådan set ikke oppositionelt drilleri eller noget i den retning, som det ellers lidt kunne opfattes som, for det her er, synes jeg, egentlig bare meget mere alvorligt end som så.
Jeg tænker hele tiden, når man hører sådan nogle ting her, at nu kan det da ikke blive værre; nu er der folk, der drager af sted fra Danmark og til hellig krig i Syrien.
Så får man så at vide, at de jo faktisk også modtager kontanthjælp herhjemmefra, og så får det bare en ekstra tand, hvor man tænker: Er vi da fuldstændig til grin i Danmark?
Hvad søren er det, der foregår?
Nu er der gået nogle år, hvor vi har vidst, at der er folk, der tager i hellig krig, og alligevel fortsætter strømmen.
Og den fare, som de her mennesker udgør, når de kommer hjem, er jo mindst lige så alvorlig som det, at de tager derned.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-03:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg ingen sympati har – og jeg gentager: ingen sympati – for, at der er danske, hvad enten der er tale om danske statsborgere eller udlændinge med bopæl i Danmark, der rejser til Syrien eller Irak for at kæmpe for Islamisk Stat.
Det kan ikke forsvares, det kan ikke forklares, det kan ikke legitimeres, og der er al mulig grund til at tage afstand fra de personer, fra deres holdninger, fra deres handlinger og deres tilslutning til Islamisk Stat.
Det betyder selvfølgelig også, at vi i Danmark skal gøre, hvad vi kan, for at forhindre, at der er folk, der rejser ud fra Danmark og tilslutter sig de enorme forbrydelser mod mennesker, som lige nu foregår i Mellemøsten.
Det er derfor, vi med et nyt lovforslag har foreslået, at myndighederne skal have nye håndfaste og gode redskaber.
Vi ønsker muligheden for at kunne inddrage passet fra danske statsborgere, der formodes at udrejse.
Vi ønsker, at der skal kunne meddeles et udrejseforbud, og vi ønsker sådan set også, at opholdstilladelsen for de udlændinge, der måtte rejse til eksempelvis Syrien, skal kunne bortfalde, inden de kommer tilbage til Danmark.
Derudover skal de danske myndigheder være mere end almindeligt opmærksomme på, om der er grundlag for at rejse straffesager, så de pågældende kan blive ansvarliggjort i forhold til eventuelle kriminelle handlinger, f.eks. i Syrien.
Så har vi endelig bedt Straffelovrådet om at vurdere, om de gældende regler i straffeloven udgør det tilstrækkelige værn i forhold til at modvirke deltagelse i og hvervning til væbnede konflikter i udlandet.
Summa summarum: Vi har en kæmpe forpligtelse, både over for os selv som demokrati og som et frit land, over for civilbefolkningen i Mellemøsten og verdenssamfundet til at bekæmpe alle dem, der måtte påkalde sig den i mine øjne tåbelige betegnelse at være hellig kriger, og vi har fra regeringens side en række forslag, som jeg håber at også Dansk Folkeparti vil bakke op om, når de kommer til afstemning hernede i salen.
Christian Langballe (DF), 2014-12-03:
Tak for ordet.
Når det lader til, at en stadig strøm af personer bliver ved med at rejse fra Danmark til Syrien i hellig krig, kan det så ikke blive aktuelt at skærpe straffene endnu mere, end regeringen har foreslået, eventuelt gennem fratagelse af statsborgerskab og udvisning?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Jeg synes, det er helt relevant, at spørgeren interesserer sig for det og også rejser det i Folketingssalen, og som jeg prøvede at gøre rede for i min generelle besvarelse, er der jo mulighed for at stille CSR-krav, specifikke krav, og der er mulighed for generelt at sætte ind over for social dumping med generelle regler.
Det er jo præcis det, regeringen har gjort og i øvrigt også lagt op til at blive ved med at gøre.
Jeg tror bare, at alle ansvarlige partier hurtigt skal blive enige om, at de regler, der gælder i forhold til udbud, skal vi overholde, i vores egen interesse.
For begynder vi at bryde dem, ender vi ikke med at bekæmpe social dumping, men med at pådrage os nogle negative konsekvenser, som jo så siden skal betales af skatteyderne.
Lars Barfoed (KF), 2014-12-03:
Ja, så lyder det, som om det eneste sted, man kan finde 30 mio. kr. at spare i en 4-årig periode pr. år, er på Underholdningsorkestret, og hvis der mangler penge, så kan det jo kun være der at de kan findes.
Sådan er det jo ikke.
De kan findes alle mulige steder i Danmarks Radios kæmpestore organisation, men problemet er, at de har valgt at spare lige præcis dér, hvor vi har pålagt dem at drive noget, nemlig Underholdningsorkestret.
Jeg vil gerne spørge fru Özlem Sara Cekic, om armslængdeprincippet i SF's forstand er sådan, at Danmarks Radio selv suverænt bestemmer, hvad der skal stå i public service-kontrakten, og hvad der ikke skal stå.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-12-03:
Vi er jo dem, der står bag den her medieaftale, og jeg har hele tiden sagt, at for at kunne fortsætte herfra, skal vi ikke lade, som om vi har en løsning.
Vi skal faktisk reelt have en løsning.
Det er jo derfor, at vi er kommet til samtlige møder.
Jeg har også siddet til samrådet.
Jeg står også her fra talerstolen.
Jeg bliver ved med at sige: Det er fint, men vi skal ikke foregive noget, vi skal ikke skubbe noget foran os og placere aben et andet sted.
Det er meget vigtigt for mig at understrege.
For jeg gider simpelt hen ikke, at vi sidder om et år og skal beslutte, hvem er det, der skal fyres.
For det synes jeg simpelt hen er et brud på armslængdeprincippet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-12-03:
Lad mig tillade mig at bruge et citat fra SF's ordfører fra tidligere: Det var godt nok mange ord.
Jeg synes, det var mange ord og ikke rigtig et svar på spørgsmålet.
For situationen er jo den, at jeg spørger meget enkelt.
Vi skal finde en løsning, og vi har ikke en løsning nu.
Så det kan godt være, at SF's ordfører ikke mener, at det er nyt.
Det er nyt, og vi har jo ikke en løsning.
Derfor skal vi have fundet en løsning for at sikre, at Underholdningsorkestret skal fortsætte efter årsskiftet – hvis SF selvfølgelig er enige i det.
Det kan være, at SF synes, at det er helt o.k., at Underholdningsorkestret lukkes.
Det er jo en fair politisk holdning at have, men det har jeg ikke hørt SF sige.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-12-03:
Der er jo ikke noget nyt i det, Venstre siger.
Det, vi har aftalt i medieforliget, er jo, at overskydende licensmidler bliver fordelt 50-50.
Og nu siger Venstre, at de har et forslag, for de vil gerne have en fordeling på 50-50.
Men er det ikke det, vi besluttede før sommerferien?
Hvad er det nye?
Hvor er de nye penge?
Det er jo det, vi hele tiden bliver ved med at sige.
Og hvad så med næste år?
Ved Venstre allerede i dag noget om det, kan de spå om fremtiden og se, hvor mange overskydende licensmidler der kommer, og om man vil bruge det til drift?
Hvad skal man sige til Underholdningsorkestret?
I har en ansættelse et år, og næste år, ja, der må I bede til Gud, for måske kommer der nogle penge, måske gør der ikke.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-12-03:
Tak for det.
Jeg forstår ikke helt SF's ordfører, for jeg bliver åbenbart skældt ud for, at jeg ikke vil give flere penge til Danmarks Radio for at redde Underholdningsorkestret, og samtidig bliver det slået fast, at SF selvfølgelig overholder medieforliget.
Det hænger jo ikke sammen.
For det er jo lige præcis det, vi også gør fra Venstres side, altså at vi vil overholde medieforliget.
Det er den diskussion, vi har nu.
Derfor er det jo ikke en økonomisk diskussion i øvrigt er tale om, hvad Danmarks Radio skal have eller ikke skal have.
Det er en diskussion om, hvordan vi får skaffet råderummet til, at Underholdningsorkestret kan fortsætte.
Medieforliget står vi jo alle sammen vagt omkring inklusive Venstre.
Så derfor forstår jeg ikke, hvorfor SF's ordfører vil kaste det ind i debatten.
Så jeg vil stille et meget klart spørgsmål: Hvis vi kan finde en løsning bl.a. i forhold til de overskydende licensmidler inden for de 50 pct. og det er lovligt og alt mulig andet, vil SF så være med til at finde en løsning?
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-12-03:
Jeg vil gerne lige starte med at understrege, at vi selvfølgelig står bag den medieaftale, vi har indgået for næsten et halvt år siden.
Så vil jeg også gerne prøve at knytte et par ord til den her debat.
Da regeringen fremlægger deres medieforlig, er der et forslag om, at man gerne vil afskaffe erhvervslicensen: 961 kr. pr. virksomhed, pr. adresse.
Begrundelsen er, at det vil give vækst, at det vil give arbejdspladser.
Jeg spørger faktisk helt konkret finansministeren, hvor mange arbejdspladser de her 961 kr. egentlig vil skabe.
Selv om jeg rykker flere gange for et svar, bliver det aldrig besvaret.
Vores bekymring fra SF's side er, at det her faktisk vil koste arbejdspladser.
Vi er rigtig bange for og bekymrede for – og med den seneste udvikling i Danmarks Radio kan man også se, at det er ret velbegrundet – at der vil være nogle mennesker, der vil miste deres job.
Underholdningsorkestret er en utrolig vigtig kulturel institution.
Ja, vi vil faktisk rigtig gerne bevare den, men vi vil også gerne finde penge til den; der er ikke noget, der er gratis i livet.
Og vi synes, det er mest ansvarligt faktisk at finde en finansiering, der den her gang er helt konkret besluttet.
Vi vil ikke ligesom Enhedslisten skubbe aben foran os.
Vi vil ikke sige: Vi vil gerne bevare orkesteret, men hvad der sker næste år, ved vi ikke noget om.
Det betyder jo samtidig, at der så er nogle andre, der skal fyres.
Jeg mener og vi mener bestemt ikke, det er Christiansborgs opgave at finde ud af, hvem der skal fyres, og hvem der skal ansættes.
I 2007 nedlagde man dokumentarafdelingen.
Betyder det så, at Danmarks Radio ikke laver kritisk journalistik?
Meget af det, de laver, er prisværdigt.
Når man så nedlægger Underholdningsorkestret, betyder det så, at Danmarks Radio ikke vil leve op til deres musikplan?
Nej, for Danmarks Radio har tre andre orkestre, og de har en musikplan, de gerne fortsat vil føre ud i livet.
Og vi har med medieaftalen besluttet, at der skal dækkes 37 pct. dansk musik.
For SF er armslængdeprincippet helt afgørende.
Det er ikke noget, vi bare siger; det er faktisk også noget, vi mener.
Derfor mener vi, at der er en direktion, og at der er en politisk valgt bestyrelse.
Så har jeg bare lige et par ord her til sidst i forhold til hele den her proces.
Venstre starter med at støtte, at Danmarks Radio har et ledelsesansvar, og så bagefter vil de jo faktisk gerne – når de kan se, at der er så mange underskrifter for bevarelse af orkestret – bevare det, og nu er de også endt med at sige, at de heller ikke vil give nogle penge.
Og det gælder også både Konservative og Dansk Folkeparti og såmænd også Enhedslisten.
Jeg er faktisk meget overrasket over, at Enhedslisten i den her situation simpelt hen vælger at skubbe aben foran sig.
Hvis det ikke er orkesteret, hvem er det så, man vil afskaffe næste år?
Har Enhedslisten tænkt det igennem?
Er det P1?
Er det Deadline?
Er det DR 3?
Der synes jeg faktisk vi går ind og siger, hvad det er, vi fra Christiansborgs side skal være med til, og jeg synes, det er en glidebane.
Men vi kan ikke støtte forslaget, og vi står selvfølgelig bag den aftale, vi indgik for næsten et halvt år siden.
Andreas Steenberg (RV), 2014-12-03:
Selvfølgelig har Det Konservative Folkeparti og hr. Lars Barfoed lov at have en mening om det.
Det har regeringen og Det Radikale Venstre jo også lov at have.
Man kan ikke, mener vi, pålægge DR så store besparelser og så store nye udgifter i form af nye opgaver, uden at man også er villig til at se på de nuværende strukturer og opgaver for at få det til at hænge sammen.
Lars Barfoed (KF), 2014-12-03:
Selvfølgelig har det en konsekvens, når der skal spares.
Det er vi alle sammen enige i.
Men der er ingen, der siger, at det skal have den konsekvens, at man lige præcis vælger at spare noget væk, som man ellers er forpligtet til at levere i henhold til public service-kontrakten.
Man kunne f.eks. have valgt at spare på nogle programmer, hvor man konkurrerer med de kommercielle tv-kanaler.
Men man vælger at spare lige ned i hjertet af det, der er grunden til, at Danmarks Radio får 3,6 mia. kr. kvit og frit i licensmidler.
Der er nogle forpligtelser, de skal leve op til, når de får de midler, og de vælger lige præcis at ramme ned i dem.
Det er det, jeg som konservativ kulturpolitiker er stærkt uenig i, og jeg vil hævde min ret til at forsøge at ændre den beslutning, for det er nu engang en kontrakt, de har indgået med ministeren og med staten, og vi har lov at have en mening om det.
Andreas Steenberg (RV), 2014-12-03:
Jeg er ked af, at hr. Lars Barfoed opfattede det, som om jeg hånede hr. Lars Barfoed og andre.
Det var sådan set ikke min hensigt.
Og selvfølgelig må – det ville også være mærkeligt andet – folketingspolitikere mene noget om tv-serien »1864«, fodbold, eller hvad man nu har lyst til at mene noget om.
Det er på ingen måde det, jeg står og siger.
Min pointe er bare, at man jo altså har bedt DR om at påtage sig nye udgifter, og man har samtidig pålagt dem at gøre det for færre penge for at gavne erhvervslivets konkurrenceevne ved at afskaffe den her erhvervslicens.