runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2015-12-11:
Vi mener, det er afgørende, at man som patient kan få den nødvendige lindring, også hvis man ikke tåler eller ikke reagerer på konventionel medicin, som vores daværende sundhedsordfører, Camilla Hersom, sagde – og hun fortsatte: »Men vi har en forpligtelse til at sikre, at det, vi tilbyder danske patienter, er tilstrækkeligt undersøgt.« Derfor støttede vi også dengang forslaget om mere klinisk forskning.
Det er 2 år siden, og siden har vi med daværende uddannelsesminister Sofie Carsten Nielsen i spidsen sat penge af til forskning i medicinsk cannabis.
Vi har så prøvet at presse på for forskningsvejen, men vi har også løbet panden mod en mur, for vores penge til forskning er ikke blevet brugt.
Derfor er vi i Radikale Venstre åbne over for beslutningsforslaget.
Vi synes, at forskningen fylder for lidt i forslaget, og derfor vil vi gerne stille et ændringsforslag, der kvalificerer forslaget.
Vi ønsker kliniske forsøg med medicinsk cannabis – helt efter bogen – og vi ønsker at ændre forslaget til et storskalaforsøg, hvor vi knytter følgeforskning til de patienter, som skal kunne få rå cannabisblomst på apoteket.
Og det har vi også allerede snakket med Alternativet om.
Jeg kan jo lige så godt komme kritikken i forkøbet, for jeg ved, at både Venstre og Socialdemokraterne mener, at det er et skråplan.
Og som jeg også sagde i går, da vi diskuterede flåtborne infektioner, vil jeg sige, at vi er politikere og ikke læger, og jeg har derfor heller ikke forstand på, hvilken behandling der virker og hvor godt.
Og derfor er jeg også enig i udgangspunktet om, at Folketinget ikke lovgiver om bestemte behandlinger.
Vores principielle synspunkt er derfor fortsat, at vi skal stille de samme krav til medicinsk cannabis, som vi gør til anden medicin.
Og som Rigshospitalet har fortalt os i udvalget, vil man jo netop også måle smertelindring ved medicinsk cannabis på præcis samme måde, som man gør det ved anden medicin.
Vi har sat penge af til forskning.
Jeg har bedt ministeriet om en forklaring på, hvorfor den her forskning ikke er kommet i gang.
Det har vi ikke kunnet få noget svar på.
Jeg har spurgt ministeriet til, hvordan en model for følgeforskning og sådan et storskalaforsøg kunne se ud.
Det har jeg heller ikke fået noget svar på.
Og når ministeriet så siger, at den her forskning på Rigshospitalet formentlig i sig selv vil være for lille til at kunne give evidens, og jeg har spurgt, hvad det så er, der skal til, for at vi faktisk kunne få evidens, så har jeg heller ikke fået noget svar på det.
Til det må jeg bare sige, at det jo er en lille smule svært at argumentere med, at der ikke er evidens, hvis man så samtidig siger, at der ikke kan komme evidens.
Jeg mener, at vi har en forpligtelse til at sikre, at det undersøges ordentligt.
Det er derfor, at vi gerne vil have kliniske forsøg, og derfor, at vi ønsker legaliseringen som et storskalaforsøg, som følges af forskning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-12-11:
Jeg vil blot lige stille ordføreren et spørgsmål, fordi jeg fik indtryk af, at ordføreren sagde, at man støtter beslutningsforslaget, som det ligger, og samtidig siger ordføreren, at man stiller de samme krav som til al anden medicin.
Det synes jeg jo bare ikke er sammenfaldende med lige nøjagtig det, der ligger i det her beslutningsforslag.
Er der et eller andet her, jeg ikke lige fik sat rigtigt på plads?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-11:
Okay, men stemmer Liberal Alliance så for eller imod det her beslutningsforslag?
Og så er det fint nok, at man støtter alt muligt andet, men stemmer man helt konkret for eller imod det her beslutningsforslag, som betyder, at læger må udskrive medicinske cannabisprodukter til patienter?
Det er det, vi diskuterer.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Jeg kan godt forstå, at hr. Rasmus Jarlov er lidt forvirret, for det er faktisk lidt forvirrende.
Der er fremsat et beslutningsforslag, hvor der, allerede inden det er kommet frem, er ændringsforslag.
Altså, Alternativet er kommet med nogle ændringsforslag til deres eget beslutningsforslag.
Så det hele er faktisk lidt forvirrende.
Vi i Liberal Alliance går ind for en legalisering af medicinsk cannabis, men vi kan ikke tage stilling til det i den lidt forvirrede form, som det ligger i lige nu.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-11:
Jeg forstod heller ikke, hvad det var, Liberal Alliance mente, for ordføreren afsluttede med at sige, at de ikke er positive over for lovforslaget lige i den form, det har her.
Jeg var også totalt forvirret før, da jeg hørte Enhedslisten sige, at de var positive over for mere forskning.
Men det er overhovedet ikke det, der står i beslutningsforslaget.
Der står i beslutningsforslaget, at det skal være muligt at udskrive medicinske cannabisprodukter til patienter.
Og man kan jo ikke komme under andenbehandlingen og så stille et forslag, som er noget fuldstændig andet.
Altså, der ligger et beslutningsforslag, og det er det, vi skal tage stilling til, og så kan man jo ikke snakke om, at man er tilhænger af alt muligt andet.
Så hvad er det præcis, Liberal Alliance går ind for?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Det andet, jeg godt kunne tænke mig at vide – jeg har vist 20 sekunder endnu – er, om det sådan er et generelt princip for Liberal Alliance, at læger skal have lov til at udskrive hvad som helst, altså den enkelte læge, eller om vi skal holde fast i, at vi i Danmark har en procedure, hvor vi godkender nogle lægemidler, som det derefter er tilladt for læger at udskrive?
Skal vi sådan helt se bort fra det og ændre den procedure, eller er det kun lige for det her produkt, fordi det er meget populært og omtalt i medierne, at vi skal se bort fra den procedure og give lægerne tilladelse til alt?
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Jeg har hørt, at der er noget, der hedder at stemme gult, og det må det jo så blive.
Ordføreren mener, at mulighederne for at udvikle og lave medicinske cannabisprodukter til patienter i dag er så begrænsede.
De få produkter, man kan lave i dag, har for mange patienter ikke den ønskede virkning, og vi ser gerne en bred legalisering af det, således at de patienter, som har brug for en anden form for medicinsk cannabis, får mulighed for det.
Og det er ikke os, der skal bestemme sammensætningen af det, og det er ikke os, der skal bestemme, hvilke patienter der skal have det.
Det er lægerne, der har den faglige kundskab til det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-12-11:
Nu henviser ordføreren til Lægemiddelstyrelsen, og det er helt korrekt, at i Lægemiddelstyrelsen og Sundhedsstyrelsen træffer man afgørelser om godkendelse af medicin.
Nu kommer jeg til at trække debatten et lidt andet sted hen, men i forhold til HPV-vaccinen, som vi jo også har indført og godkendt i Danmark, har jeg tidligere spurgt styrelsen, hvad kriterierne for evidens egentlig er, hvornår man har evidens nok.
Og der skriver de til mig i et svar, at på godkendelsestidspunktet kan det ikke undgås, at der vil være en række usikkerheder og spørgsmål om effekt eller bivirkninger.
Det skyldes bl.a. at man før markedsføring kun har set lægemidlet anvendt i et setup for kliniske forsøg og ikke i klinisk praksis.
Er det ordførerens holdning, at vi derfor altid skal vente, til Lægemiddelstyrelsen eller Sundhedsstyrelsen siger, at nu har de 100.000 forsøg hjemme, og at vi derfor ikke kan godkende noget, før vi er der, når man tager de her svar i betragtning?
Jonas Dahl (SF), 2015-12-11:
Nej, det er jeg ikke enig i.
For jeg tror, at en forudsætning for at lave forskning i medicinsk cannabis er, at man har nogle patienter, der modtager det.
Jeg synes faktisk, at de to ting følges ad, så jeg synes, at det, De Konservative har gang i, er lidt selvmodsigende.
Jeg er faktisk positivt indstillet over for både at lave forsøg, men også at lave forskning, og det mener jeg faktisk godt kan kobles op på det beslutningsforslag, som ligger her i dag.
Det drejer sig jo netop om legalisering af medicinsk cannabis og forholder sig netop til, at vi skal sikre, at de patienter, der har et behov, får en lovhjemlet mulighed for at få udleveret det produkt, de for manges vedkommende allerede benytter i dag.
Det synes jeg faktisk er en god idé, og det bakker vi op om.
Lotte Rod (RV), 2015-12-11:
Ja, det er der.
Jeg sagde, at vi arbejder på et ændringsforslag, som skal gøre for det første, at vi sætter et klinisk forsøg i gang, og for det andet at vi laver legalisering som et storskalaforsøg, der er knyttet forskning til.
Det er jo, som ordføreren har fuldstændig ret i, vigtigt, at vi følger det med forskning.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-11:
Jeg synes, at vi må tage stilling til, at der ligger et forslag.
Jeg synes, at der rigtig mange gode intentioner i det forslag.
Mig bekendt er der heller ikke nogen – hvad skal man sige? – formelle begrænsninger for at ændre et beslutningsforslag, som er fremsat.
De Radikale har også her fra talerstolen foreslået nogle ændringer, som for mig at se ville gøre det bedre, netop at vi har fokus på forsøg, og vi netop får fokus på forskningen.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at så er det umiddelbart noget, som vi ville kunne støtte fra SF's side.
Så vi vil gå konstruktivt ind i at se på, om ikke vi kan tilpasse det beslutningsforslag, vi står med i dag, således at vi både kan få sat nogle fornuftige rammer op og forhåbentlig også bringe det til vedtagelse.
Så må vi jo så sætte gang i den forskning og de forsøg, som i sidste ende selvfølgelig skal være betinget af, at der også skal være nogle læger, der søger om at lave undersøgelser.
Men jeg synes også, vi kan erfare både i dagspressen og også i den debat, der har været Sundhedsudvalget, at det er der faktisk nogle læger, der ønsker.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-11:
Tak for ordførertalen.
Jeg forstod SF på den måde, at SF mener, at det vil være en god idé at undersøge effekterne af cannabis i medicinsk behandling nærmere.
Jeg forstod også SF på den måde, at man ikke var tilhænger af, at vi skrider direkte til her i Folketinget at bestemme, at der skal være en lov, som giver læger mulighed for at udskrive cannabisprodukter til patienter.
Så er det bare, jeg tænker, at det jo egentlig er det, beslutningsforslaget går ud på.
Der er også grænser for, hvor meget man kan ændre et beslutningsforslag i anden runde.
Så spørgsmålet er her: Var det ikke bedre at fremsætte et nyt beslutningsforslag?
for man kan jo ikke først fremsætte et beslutningsforslag, som går ud på, at læger skal kunne udskrive medicinske cannabisprodukter, og så i anden runde ændre det til noget helt andet, som er, at nu vil vi godt have noget mere forskning af cannabis' effekter.
Så var det ikke bedre at fremsætte et nyt beslutningsforslag i så fald?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-11:
Altså, jeg synes jo, der er et eller andet problem i at fremsætte et beslutningsforslag, som man behandler gennem to behandlinger i Folketinget, hvis det under den første behandling handler om én ting og så under den anden behandling handler om noget helt andet.
For så er der jo ikke rigtig to behandlinger; så er der faktisk kun én behandling, for så får vi jo kun én runde om det, som forslaget egentlig handler om.
Men jeg vil så bare gerne høre helt konkret, om SF er enig i, at vi ikke nu uden yderligere forskning kan gå i gang med at give læger lov til at udskrive cannabisprodukter til patienter.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-12-11:
Det lovforslag, vi skal arbejde med her i dag, og som hedder L 73, handler om, at der skal laves en hel del justeringer af sundhedsloven for simpelt hen at få fremmet udmøntningen af loven i hverdagen og skaffe klare og entydige muligheder for at administrere, uanset om det er her på Christiansborg, i regionerne eller i kommunerne.
Dele af det her lovforslag har faktisk været førstebehandlet tidligere, men det blev lagt til side på grund af folketingsvalget, og derfor bliver det nu genbehandlet.
Der er også kommet nogle ekstra elementer ind, og jeg vil blot hurtigt gennemgå dem.
Inden jeg gør det, vil jeg sige, at Socialdemokraterne støtter det her lovforslag.
Det første element er, at regionerne får mulighed for at delegere kompetencer i forbindelse med indgåelse af aftaler med private sygehuse og klinikker.
Det andet er, at der bliver fastsat nærmere regler for ambulancers bemanding, udstyr og indretning, og det er uanset, om det er ambulancer, der skal køre i offentligt regi eller i privat regi.
Det tredje er, at kommunalbestyrelserne får mulighed for at yde befordring til patienter til egen læge eller til praktiserende speciallæge som alternativ til den mulighed for befordringsgodtgørelse, de har i øjeblikket.
Det fjerde element er, at regionerne får mulighed for at yde medlemmer af patientinddragelsesudvalgene diæter og andre godtgørelser for tabt arbejdsfortjeneste.
Det femte og næstsidste element er, at regioner og kommuner kan etablere og udleje lokaler i sundhedshuse til en bredere interessentkreds, end loven giver mulighed for i dag.
Det sidste element er, at Styrelsen for Patientsikkerhed kan fastsætte regler for sygehuse, klinikker, praksisser og andre elementer i sundhedsvæsnet, i forhold til at styrelsen har givet påbud, og her kan man nu fremover sige, hvordan de her påbud skal annonceres og vises for offentligheden.
Det her er et lovforslag med ændringer, som er rigtig fornuftige.
Det giver klare retningslinjer og klare procedurer for det at få loven og de mange lovkomplekser til at fungere i hverdagen i kommuner og regioner.
Derfor støtter Socialdemokraterne lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2015-12-11:
Det er jo rigtig rart, at den første ordfører har listet det hele op, for så behøver jeg ikke gøre det.
Jeg vil sige, at det, der nok har fyldt mest i det her lovforslag, er, om private ambulancefirmaer, som varetager redningsopgaver rundtomkring ved store begivenheder, skal have den samme uddannelse som andet ambulanceberedskab – dem, der sidder i vognen – og det samme udstyr inde i vognen.
Det var et tilfælde, hvor der netop var en, der desværre ikke kunne blive hjulpet af det ambulancefirma, som var til stede ved en vis begivenhed, der gjorde, at man kunne se, at der var en lov, der skulle ændres lidt.
Det skal være sådan, at når man ser en ambulance, der ser ud som en ambulance, skal man også være sikker på, at de kan den førstehjælp og den livredning, som er nødvendig.
Vi bakker
hundrede procent op om lovforslaget.
Jane Heitmann (V), 2015-12-11:
I dag behandler vi jo lov om ændring af sundhedsloven.
Lovforslaget er delvis en genfremsættelse af et tidligere lovforslag, nemlig L 127, som ikke blev færdigbehandlet på grund af valget i sommer.
Genfremsættelsen drejer sig om en præcisering af regionernes mulighed for at delegere kompetencen til Danske Regioner til at indgå aftaler med private sygehuse og klinikker.
Lovforslaget baner vej for et sikkert lovgrundlag, og det er helt nødvendigt, for Ombudsmanden har sået tvivl om, hvorvidt de nuværende regler er præcise nok.
Genfremsættelsen drejer sig også om bemyndigelse til Sundhedsstyrelsen til at fastsætte regler om påbud til offentlige eller private sygehuse om at offentliggøre et påbud på f.eks. behandlingsstedets hjemmeside, ligesom genfremsættelsen præciserer kommunernes muligheder for at yde befordring til f.eks. egen læge eller speciallæge som et alternativ til befordringsgodtgørelse.
Men der er også tre nye initiativer i lovforslaget.
Der kommer med lovforslaget nye regler for private ambulanceberedskaber.
Det ses ofte ved større sportsstævner og koncerter, at arrangørerne træffer aftale med private ambulanceselskaber om tilstedeværelse under afviklingen af arrangementet.
Og det er både fornuftigt og prisværdigt, at man kerer sig om deltagerne.
Desværre har vi oplevet en tragisk hændelse, hvor et privat ambulanceselskab, som ikke var en del af regionens præhospitale beredskab, langtfra levede op til forventelig faglig standard, og det fik fatale konsekvenser.
Falsk tryghed er jo ingen tryghed.
Nu bliver der strammet op, således at der fremover stilles de samme krav til udstyr, bemanding og indretning af de private ambulanceselskaber, som ikke indgår i regionernes præhospitale beredskab, som der gør til de offentlige ambulancer.
Man skal kunne føle sig tryg, når sundhedsprofessionelle udbyder ydelser, uanset om det er en privat aktør, som handler på egen hånd, eller en aktør, der indgår som en del af et regionalt beredskab. I går havde vi her i Folketingssalen en forespørgselsdebat, hvor omdrejningspunktet var lægedækning i hele Danmark.
En af udfordringerne, som vi drøftede, er, at det kan være svært for kommuner og regioner at leje lokaler ud til praktiserende læger i de sundhedshuse, som er etableret.
Og her er større læge- og sundhedshuse en af hjørnestenene.
Derfor udvides den personkreds, som kan flytte ind i sundhedshusene, til også at være f.eks. ergoterapeuter, kliniske tandteknikere, massører eller andre faggrupper, der har en tilknytning til sundhedsvæsenet, men som ikke nødvendigvis har en overenskomst.
Et sådant initiativ skal gerne sammen med andre initiativer sikre, at der også i fremtidens Danmark er lægedækning i hele landet.
Sidst, men ikke mindst,
får regionerne nu mulighed for at udbetale diæter og erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste ved møder i patientinddragelsesudvalgene.
Fra Venstres side kan vi fuldt og helt støtte lovforslaget som fremlagt.
Stine Brix (EL), 2015-12-11:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at jeg kan gøre det så langt.
Sidst vi behandlede tre af de her seks forslag, sagde den daværende sundhedsordfører for Venstre, som nu er sundhedsminister, at det altid er spændende at se, hvilken fremsættelsestale ministeren finder på, når man vælger at tage seks helt forskellige ting og putte dem ind i et lovforslag.
Og jeg kan se, at ministeren har lært disciplinen, og det er så noget med klarere regler i vores sundhedsvæsen.
Det er også ganske fint.
Det er helt rigtigt, at det er seks helt forskellige ændringer af sundhedsloven.
Vi betragter dem for manges vedkommende som helt åbenlyse og fornuftige.
Derfor skal jeg bare meddele, at vi godt kan støtte lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Liberal Alliance støtter også forslaget.
Som det allerede er fremgået, er der seks punkter i forslaget.
Jeg vil kun gå ind i de største af dem.
Vedrørende punkt 2 om ambulancer: Vi synes, det er rimeligt og fornuftigt, at private ambulancer skal leve op til standarden for offentlige ambulancer.
Borgere skelner ikke mellem private og offentlige ambulancer, men forventer, at en ambulance er en ambulance, og at den lever op til gængse normer.
For Liberal Alliance er det vigtigt, at private og offentlige aktører har lige vilkår, og det gælder akkreditering, kontrol, offentliggørelse, gennemsigtighed og vilkår givet i udbud m.v.
Vi noterer os, at der er taget hensyn til høringssvar, og at der vil blive indført en overgangsbestemmelse.
Det bør dog sikres, at man altid vælger den billigste ordning, og at patienter ikke skal køres længere end det, der må betragtes som rimeligt.
Det bør man tage hensyn til, hvis man tilbyder transport i stedet for befordringsgodtgørelse.
Vedrørende punkt 5 om udlejning af lokaler i sundhedshuse til en bredere kreds af personer tilknyttet sundhedsvæsenet: Det giver rigtig god mening.
Sidst, men ikke mindst, kan kommunen få en indtægt i stedet for at have tomme lokaler.
De øvrige punkter mener jeg ikke at jeg behøver at gå ind i.
Vi støtter hele forslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-12-11:
Tak for det.
I Alternativet støtter vi også det her lovforslag.
Jeg vil heller ikke gå detaljeret ind i alle punkter, men nævne nogle enkelte elementer, som jeg synes er vigtige at fremhæve.
I forhold til forslaget om befordringsordningen er vi positive over for, at man giver kommunerne hjemmel til sig selv at bestemme, om de skal betale tilskud til befordring eller sørge for befordring.
Men lidt i modsætning til Liberal Alliances ordfører, som mente, at det skulle være den billigste løsning, man vælger, så lægger vi os op ad Danske Patienters høringssvar, hvor de sådan set peger på, at det ville være optimalt, hvis man lod det være op til patienterne selv at vælge, om det skal være den ene eller den anden løsning.
Vi er nemlig meget enige i, at patienter har meget individuelle behov.
Nogle kan godt befordre sig selv og foretrækker det, og andre foretrækker at blive befordret.
Så vi vil gerne opfordre til, at man overvejer at gøre det muligt for patienterne selv at vælge.
Med hensyn til at give hjemmel til at udbetale diæter i forbindelse med inddragelse af borgere og interesseorganisationer vil jeg bare kvittere rigtig meget for det, for hvis der er noget, som vi i Alternativet støtter, så er det, at man inddrager borgerne i sundhedsvæsenet og i forhold til at træffe beslutninger i sundhedsvæsenet.
Så det er et rigtig fint skridt i den rigtige retning, at man faktisk kan få udbetalt diæter for det.
Forslaget om at øge muligheden for at udleje lokaler i sundhedshusene støtter vi også – ja, jeg har sagt, at vi støtter det alt sammen – men vi havde sådan set gerne set, at ministeren havde været tilpas modig, kan man sige, til også at inkludere komplementærbehandlere, også kendt som alternative behandlere, som nogle af dem, der kan leje sig ind i sundhedshusene.
Når jeg siger det, er det, fordi vi ved, at over halvdelen af danskerne faktisk har frekventeret alternativ behandling.
Det er meget, meget udbredt, og det ville være et rigtig fint signal at sende til alle de danskere, der gør brug af alternativ behandling, at man faktisk også som behandler har mulighed for at leje sig ind i de her sundhedshuse.
Det kunne også sende et godt signal til sundhedsverdenen om en fin balance imellem det traditionelle system og det alternative system.
Så det vil vi gerne opfordre til.
Det tror jeg var de eneste bemærkninger, jeg overordnet set havde.
Vi støtter lovforslaget og anerkender i høj grad de elementer, der er i det.
Tak for det.
Lotte Rod (RV), 2015-12-11:
Det her er et bunkeforslag, som ordførerne før mig har redegjort så fint for, så jeg synes ikke, der er nogen grund til at gentage det.
Men jeg har det i virkeligheden lidt ligesom Enhedslistens ordfører, der sagde, at det sådan set er ret oplagt at gøre de her ting.
Og i øvrigt er flere af elementerne jo også en genfremsættelse af et lovforslag fra SR-regeringen.
Så jeg skal bare fortælle, at Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-11:
Tak for det.
Som flere har sagt, er det jo en genfremsættelse – eller store dele af forslaget er en genfremsættelse – af et forslag fra en tidligere samling, hvor SF også støttede det.
Det gør vi stadig væk trods de marginale ændringer, der har været, og derfor synes jeg ikke, at vi skal trætte hinanden med alt for meget debat.
På den baggrund kan jeg bare oplyse, at vi støtter forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-11:
Jeg er vikarierende ordfører for Mette Abildgaard i dag, og jeg vil også sige, at vi støtter lovforslaget, som jo er en justering af en lang række forskellige elementer i sundhedsloven, og vi støtter dem alle sammen.
Jeg skal ikke gentage ret meget, men et enkelt lille punktnedslag:
Det kan være, at der med lovforslaget her skabes hjemmel til at fastsætte regler for ambulancernes bemanding, udstyr og indretning og regler for uddannelse af ambulancemandskabet.
Det er jo, som jeg i hvert fald har forstået det, en direkte konsekvens af en ulykke på Charlottenlund Travbane, hvor et privat ambulancefirma endte med at få noget kritik fra Sundhedsstyrelsen for en mangelfuld indsats, som fik tragiske konsekvenser.
Vi synes, det er vigtigt, at der er tillid til ambulancer og ambulancereddere, og at der er en høj kvalitet i den indsats, de gør.
Det var blot et enkelt element, men som sagt synes vi, det rummer en lang række positive elementer, og vi siger tak for lovforslaget, som vi glæder os til at stemme igennem.