Ole Sohn (SF), 2012-06-12:
Jeg vil lige starte med at takke ordførerne for de mange gode input og konstruktive kommentarer, som alle vidner om, at der i Folketinget er en bred enighed om og forståelse af, at vi har en fælles interesse i at få udbygget den digitale infrastruktur til gavn for vækst og beskæftigelse og konkurrenceevne.
I redegørelsen fremhæver vi de danske styrker på det digitale område, men vi fremhæver også de udfordringer, som skal håndteres for at udnytte de digitale erhvervsmuligheder både i IKT-erhvervene og i det øvrige danske erhvervsliv.
Det er der da også flere, der har kommenteret, og det er jeg faktisk rigtig glad for.
Redegørelsen adresserer faktisk fire spor, som er centrale for, at Danmark kan realisere vækstpotentialet i den digitale økonomi:
Vi skal have en veludbygget bredbåndsinfrastruktur i verdensklasse; IKT og digitalisering skal styrke produktivitet og vækst i danske virksomheder; vi skal have flere digitale løsninger både i offentlige og i private virksomheder, fordi det bidrager til at fremme produktiviteten og væksten; og vi skal understøtte nytænkning og udnyttelse af de digitale løsninger.
De fire spor kommer også til at danne udgangspunkt for regeringens kommende erhvervsrettede strategi for digital vækst i Danmark, som jeg forventer at lancere her i begyndelsen af 2013.
I strategien vil regeringen komme med konkrete initiativer, der skal adressere de udfordringer, der er identificeret i redegørelsen, og derved bidrage til, at dansk erhvervsliv kan realisere vækstpotentialet på det digitale område. I det følgende vil jeg kort opsummere de styrker og udfordringer, som redegørelsens fire spor peger på.
For det første viser redegørelsen, at en veludbygget bredbåndsinfrastruktur er fundamentet for en velfungerende digital økonomi.
Husstande og virksomheder i Danmark skal have mulighed for at få adgang til internethastigheder, der bl.a. gør det muligt at drive internetbank, handle på nettet og være i digital dialog med det offentlige.
Men det er også nødvendigt, at der skabes adgang til højere hastigheder, der tillader brug af avancerede tjenester baseret på f.eks. cloud computing og video og meget andet.
Regeringen har fokus på at understøtte den løbende udvikling af bredbåndsinfrastrukturen og arbejder efter en målsætning om, at alle husstande og virksomheder i Danmark senest i år 2020 skal have mulighed for at have en bredbåndsforbindelse på mindst 100 megabit i sekundet.
Danmark er i dag blandt de førende bredbåndsnationer sammen med bl.a. Sverige og Holland.
Udbuddet af bredbåndsinfrastruktur er faktisk endog meget stort i Danmark.
Godt 38 pct. af virksomheder og husstande i dag har mulighed for at få 100 Mbit eller derover.
Adgang til højhastighedsbredbånd er bare ikke nok i sig selv, for i sidste ende – og det var jo også det, hr. Ole Birk Olesen var inde på – afhænger det jo af efterspørgslen og udnyttelsen af tjenesterne og produkterne som f.eks. videokonferencer, cloud computing, der er med til at skabe gevinsterne.
Derfor er det en udfordring, at udbuddet af højhastighed er markant større end efterspørgslen.
Selv om 38 pct. af danskerne i dag kan få en 100 megabit forbindelse, er der i dag faktisk mindre end 1 pct., der har købt en sådan forbindelse.
En anden udfordring er at sikre, at hele landet har adgang til bredbåndsinfrastruktur.
Det er derfor, at regeringen arbejder efter en målsætning om 100 Mbit til alle.
Som en del af arbejdet med den kommende erhvervsrettede strategi vil barriererne for udrulning af bredbånd blive undersøgt.
Det er min forventning, at regeringen på baggrund af analysen vil kunne lancere initiativer, der kan forbedre adgangen til hurtige bredbåndsforbindelser.
Senest har konkursen i bredbåndsselskabet Skyline vist, at der løbende kommer bump på vejen.
Jeg er glad for, at det lykkedes at finde en løsning, hvor vi sammen med branchen har tilvejebragt en finansiering til drift af et nødberedskab i en måned.
Det giver Skylines kunder en ekstra måned til at flytte deres internetforbindelser over i andre selskaber.
Det er også teleselskabernes forventning, at næsten alle Skylines kunder kan få adgang til en bredbåndsforbindelse.
Det vil dog være sådan, at der formentlig vil være en række kunder, der ikke kan få den samme ydelse, eksempelvis på hastigheder, som de har i dag.
Jeg ser også på behovet for at tage yderligere tiltag, for at undgå, at lignende situationer opstår i fremtiden, hvilket vi vil drøfte med forligskredsen.
I forbindelse med auktionen over 800 MHz frekvenserne er der fastsat et dækningsbidrag – det var der flere, der var inde på også.
Dækningsbidraget skal sikre udbredelse af det mobile brednet til borgere, virksomheder og sommerhuse på minimum 10 Mbit pr. sekund i de områder af landet, hvor der er dårlig bredbåndsdækning i dag.
Regeringen vil desuden i forbindelse med den kommende strategi for digital vækst også se på behovet og mulighederne for bredbåndsmålsætninger på upload-hastighederne.
Ud over en veludbygget bredbåndsinfrastruktur er det også vigtigt med en god mobildækning, som gør, at vi kan anvende mobiltelefonen til både at tale og gå på nettet, uanset hvor vi befinder os.
I Danmark har vi i dag en mobildækning på linje med de bedste i EU, og 99 pct. af landet har adgang til mobilt bredbånd.
Det betyder ikke, at vi ikke kan gøre det bedre.
Derfor har jeg i februar sammen med Kommunernes Landsforening, regionerne og telebranchen indgået en aftale om en fempunktsplan, der skal sikre en bedre mobildækning for borgere og virksomheder.
Aftalen indebærer bl.a., at teleselskaberne skal investere op til 6½ mia. kr. i udbygning af mobilnettet over de kommende 3 år.
Redegørelsen adresserer også et andet centralt spor, nemlig en øget digitalisering af danske virksomheders interne processer og produktion, som styrker virksomhedernes produktivitet og konkurrenceevne.
Digitaliseringen af virksomhedernes processer kan f.eks. omfatte digitaliseret bogføring, lagerstyring eller styring af produktion.
En analyse fra Centre for Economic and Business Research ved CBS viser, at bruttoværditilvæksten for erhvervslivet kan øges med mellem 2,6 og 6,5 mia. kr. årligt, hvis andelen af virksomheder med digitaliseret interne processer øges med blot et procentpoint.
Samtidig viser et forskningsprojekt med deltagelse af CBS og Teknologisk Institut, at produktiviteten i fremstillingssektoren i Danmark vil kunne øges med gennemsnitligt 15 pct., hvis de forskellige brancher automatiserer i samme grad som de mest automatiserede lande, vi sammenligner os med.
At der er et potentiale for vækst på dette område understreges af, at investeringer i IKT faktisk er den eneste faktor, der har bidraget konstant positivt til arbejdsproduktiviteten i Danmark i perioden 2006-2009.
For at få det fulde udbytte af de digitale muligheder er det afgørende, at EU's digitale indre marked også udbygges fuldt ud.
Et mere velfungerende digitalt indre marked åbner muligheden for øget eksport via tværnational e-handel med f.eks. digitale produkter og tjenester.
Det vil bl.a. komme dygtige danske onlinekøbmænd til stor gavn.
Regeringen har derfor under det danske formandskab haft stor fokus på at forbedre det digitale indre marked.
For det tredje viser redegørelsen, at digitalisering af den offentlige sektor kan fremme anvendelsen af digitale løsninger i erhvervslivet og åbne nye muligheder for vækst.
Regeringen har en målsætning om obligatorisk digital indberetning for virksomhederne fra 2012, og regeringen vil i den sammenhæng arbejde for at gøre det lettere og mere attraktivt for virksomhederne at kommunikere digitalt med det offentlige.
Regeringen vil have fokus på at hjælpe de virksomheder, som har særlige behov i den digitale kommunikation med det offentlige.
Danske virksomheder anvender i stigende grad offentlige hjemmesider som f.eks. virk.dk til digital indberetning.
Det er også vigtigt, at den offentlige efterspørgsel efter varer og tjenester sker intelligent.
Intelligent offentlig efterspørgsel skaber nye erhvervsmuligheder inden for bl.a. digitale produkter og tjenester til gavn for virksomhedernes konkurrenceevne samt kvalitet og effektivitet i den offentlige sektor.
Et godt eksempel her – jeg tror, at flere har nævnt det – er de muligheder, der ligger inden for velfærdsteknologi som f.eks. telemedicin og sundheds-it.
Regeringen vil på den baggrund udvikle en strategi på tværs af ministerier og myndighedsniveauer for intelligent offentlig indkøb.
Regeringen lægger stor vægt på, at arbejdet med den nye erhvervspolitik sker med inddragelse af erhvervslivet.
På de erhvervsområder, hvor Danmark har særlige styrker og potentialer, har vi nedsat og nedsætter vækstteams, der skal udarbejde konkrete anbefalinger til regeringen.
I den sammenhæng bliver der kigget på, hvilken rolle IKT spiller for de enkelte erhvervsområder.
Dette er også afspejlet i sammensætningen af de nedsatte vækstteams, hvor regeringen har inviteret flere repræsentanter med tilknytning til det digitale område.
Samtidig er det helt centralt, at vækstvirksomheder også på det digitale område har gode betingelser i Danmark.
IKT-erhvervene er mere innovative og har flere vækstiværksættere sammenlignet med andre erhverv.
Der findes talrige eksempler på, at både nystartede og etablerede virksomheder har opnået stor succes ved at anvende de digitale muligheder.
Blot for at nævne enkelte af dem: Skype, Podio, Just Eat m.fl. Regeringen har her i marts 2012 indgået en bred politisk aftale om en ny udviklingspakke, der styrker små og mellemstore virksomheders finansieringsmuligheder, bl.a. får Vækstfonden mulighed for at yde ansvarlige lån for 500 mio. kr.
Det forventes også at være til stor gavn for vækstvirksomheder på det digitale område.
Regeringen vil i forbindelse med den kommende strategi for digital vækst fortsætte arbejdet med at styrke rammerne for, at Danmark får flere vækstvirksomheder på det digitale område.
Redegørelsen og regeringens videre arbejde for at skabe vækst og beskæftigelse gennem øget brug af digitale muligheder skal også ses i sammenhæng med regeringens samlede erhvervs- og vækststrategi.
I marts 2012 nedsatte regeringen en produktivitetskommission med uafhængige eksperter, der skal komme med konkrete ideer til, hvordan produktiviteten i Danmark styrkes.
For nylig har vi med 2020-planen og vores oplæg til skattereform sat fokus på at løfte væksten og øge beskæftigelsen.
Det sker bl.a. med en vækstpakke på 6 mia. kr., som f.eks. skal sikre tilstrækkelig kapacitet i uddannelsessektoren og forbedre den offentlige velfærd og grønne omstilling.
I vores oplæg til skattereform foreslog vi desuden at afskaffe den såkaldte iværksætterskat og indføre et investeringsvindue for virksomhederne.
Jeg er glad for, at forslaget om et investeringsvindue er blevet bakket op af et enigt Folketing, og at vi for godt en uge siden kunne indgå en aftale herom.
Investeringsvinduet medfører, at danske virksomheder fra den 30. maj i år og frem til udgangen af 2013 kan investere i ny driftsteknologi, apparatur og maskiner og få en præmie for det.
Med aftalen øges afskrivningsgrundlaget med 15 pct., så en virksomhed kan afskrive 1 kr. og 15 øre, hver gang den investerer 1 kr.
Alle disse tiltag vil også komme IKT-erhvervene til gavn og være med til at fremme digitaliseringen af erhvervslivet generelt.
Lad mig så ganske kort opsummere: Danmark er godt på vej til at have en vækstorienteret, digital økonomi, hvor dansk erhvervsliv udnytter de digitale muligheder.
Virksomheder og forbrugere har generelt god adgang til tidssvarende bredbåndsinfrastruktur.
Der sker en øget digitalisering af dansk erhvervsliv, og virksomhederne udnytter de digitale kanaler, når de kommunikerer med det offentlige, og inddrager nye teknologiske muligheder til nytænkning af forretningsmodeller, produkter og tjenester.
Men vi kan blive endnu bedre på det digitale område.
Redegørelsen viser, at Danmark kan få et endnu større udbytte af de digitale vækstmuligheder, altså have mulighed for vækst og beskæftigelse på det digitale område.
Det er et potentiale, regeringen vil arbejde for målrettet at realisere.
Regeringen vil derfor udarbejdede en samlet, erhvervsrettet strategi for den digitale vækst.
En samlet strategi med konkrete initiativer vil give de bedste betingelser for at realisere vækstpotentialet på det digitale område.
Strategien vil behandle de erhvervsrettede dele af den digitale værdikæde fra højhastighedsbredbånd til anvendelse og udvikling af digitale produkter og tjenester.
Jeg forventer, at strategien er klar i begyndelsen af 2013, og jeg regner med, at det kan være med til at skabe et grundlag for yderligere debat om den fremtidige IKT-strategi.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang sige tak for de mange input og konstruktive bemærkninger til redegørelsen.