runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Tak for det, og mange tak til statsministeren for opsummeringen af den debat, vi har haft i dag.
I det forslag til vedtagelse, som vi begge to bakker op om, opfordrer Folketinget regeringen til at drøfte Danmarks prioriteter under en ny Kommission og et nyt Europa-Parlament med Folketingets partier.
Jeg vil blot høre sådan rent formelt, om statsministeren vil tage et sådant initiativ og invitere til drøftelser netop om, hvilke prioriteter vi står sammen om med den nye Kommission og det nye parlament.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Det er jo helt rigtigt, at vi står over for en skiftedag i europæisk politik.
Der kommer en ny Kommission, der kommer et nyt parlament, og derfor er det relevant at drøfte EU's fremtidige prioriteter.
Det er en vigtig diskussion, som jeg håber vi kan engagere os i fra dansk side, ikke bare regeringen, men også de partier, som bakker op om forslaget til vedtagelse her i dag, og det kan også være andre partier.
Derfor vil jeg bede udenrigsministeren om snarest muligt efter valget at drøfte de her spørgsmål nærmere med de partier, som står bag forslaget til vedtagelse i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Tak for det.
Det glæder mig.
Kan man i den forbindelse måske også, når nu vi er i gang og vi alligevel mødes og der er kaffe på kanden, lokke udenrigsministeren til at fortsætte drøftelserne om den europapolitiske aftale, som sådan er gået lidt i stå, efter at valgkampen til Europa-Parlamentet for alvor satte i gang?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Meget gerne.
Regeringen vil meget gerne have en europapolitisk aftale med Venstre.
Det har været lidt svært med Venstre, fordi der hele tiden kommer nye krav.
Så skal man have en forbeholdsafstemning, så skal det være snart, så ønsker man ikke rigtig at holde sig inden for lovgivningens rammer, og så stemmer man for forslag, som er ulovlige.
For det er vigtigt, at vi diskuterer europapolitikken, og at vi også lægger nogle rammer for det.
Så det gør regeringen meget gerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-15:
Men én ting er jo, hvad man meget gerne gør fra regeringens side i forhold til en europapolitisk aftale.
Nu har vi jo haft forhandlinger kørende i over et år.
Sidste forår troede vi, at vi skulle være færdige før sommerferien, altså sidste års sommerferie, og nu kan man jo så håbe på, at det skal være det her års sommerferie.
Det er der så noget der tyder på at det ikke bliver.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge statsministeren, om vedtagelsesteksten i dag ligesom bliver modtaget fra regeringens side også med et ønske om reelt set at genoptage realitetsforhandlinger, for det har der jo ikke været, siden europaministerposten blev afskaffet med hr. Nick Hækkerup og der kom en ny udenrigsminister og europaminister med hr. Martin Lidegaard.
Der har jo ikke været nogen forhandlinger om den europapolitiske aftale.
Så kan vi ikke få et tilsagn i dag fra statsministeren om, at der kommer reelle forhandlinger om den kommende europapolitiske aftale?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt at huske på, at det jo er Venstre, der hele tiden har lagt nye krav ind til den europapolitiske aftale, og prikken over i'et var jo så, da Venstre besluttede at være med til en afgørelse her i Folketinget, som egentlig var ulovlig.
Det er jo lidt ærgerligt, at Venstre traf den beslutning, men det skal ikke forhindre, at vi kommer tilbage til forhandlingsbordet.
Jeg synes også, at de forhandlinger, vi allerede har haft om de spørgsmål, som betyder noget, bl.a. børnefamilieydelsen, viser, at regeringen er meget parat til at lytte til Venstre og Konservative i den her sammenhæng.
Det har vi bestemt gjort, og vi har også, synes jeg, imødekommet Venstre på en række forskellige områder.
Det er ikke rigtig blevet taget ind af Venstre endnu, men det kan jo ske, og vi er meget, meget klar til at forhandle en europapolitisk aftale med Venstre fremadrettet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Nu kommer vi jo vidt omkring, men jeg vil bare sige, at grundlæggende er jeg enig i, at man kørte urent trav i forhold til folkeskolelærerne.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at man i virkeligheden ikke havde nogen reel forhandling på det tidspunkt.
Nu nævnte hr. Finn Sørensen det jo selv.
I forhold til det andet vil jeg sige, at så må det være på vegne af Socialdemokraterne, jeg talte, og deres definition, og så må de jo i givet fald tage til genmæle, hvis ikke de føler sig dækket ind af det.
Og jeg skal selvfølgelig bare notere mig, at hr. Finn Sørensen ikke føler sig dækket ind på tilsvarende måde.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-05-15:
Jeg synes, at det er rigtig positivt, når vi får mulighed for at folde den her debat lidt ud, fordi for mig er EU-medlemskabet lig med arbejdspladser, og det er lig med grænseoverskridende kamp for bedre miljø, det er lig med, at vi går til kamp mod de kemikalier, der er i vores børns legetøj, alle mulige ting.
Men EU er jo ikke bare EU.
EU er jo det, som det politiske flertal i Europa beslutter det skal være, og derfor er det også så afgørende for mig, at vi har stærke socialdemokratiske kræfter både i Bruxelles og her i København, der kæmper for arbejdstagerrettigheder og bekæmper social dumping.
Derfor undrer det mig også, når jeg nu hører så meget snak fra Dansk Folkeparti om netop at sikre arbejdstagerrettigheder, at man herhjemme vil begrænse konfliktretten og i Bruxelles ikke stemmer med Socialdemokraterne, når vi faktisk forsøger at sikre arbejdstagerrettigheder.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl enig i de stemmeafgivninger, der er foretaget i Bruxelles, som ikke bekæmper social dumping?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Hr. Morten Messerschmidt har gjort det fuldstændig klart, hvordan der er stemt i Europa-Parlamentet i de pågældende situationer, og hvad baggrunden er, og det har ikke noget at gøre med, at det ikke har været ud fra at skulle bekæmpe social dumping.
Der har været gode forklaringer i de forskellige situationer, og det ved Socialdemokratiet også godt.
Det kan man jo bare slå op, hvis man har lyst til det.
Så vil jeg fastholde, at vi i Dansk Folkeparti mener, at der er behov for muligheden for nationale regler, der gør, at vi kan bekæmpe bl.a. social dumping.
Når vi f.eks. i Danmark her i Folketinget vedtager regler i forhold til cabotagekørsel, for at vi på transporterhvervets side har nogle ordentlige regler, så bliver vi underkendt af EU. Regeringen har måttet døje med, at man får at vide af EU, at de regler, vi har, så ikke er, som de skal være, og så må vi slå bak i Danmark.
Det synes vi er noget skidt, fordi det er i bund og grund igennem sådan nogle nationalt funderede regler, man for alvor kan gøre noget ved de her problemer.
Der må jeg jo bare erkende, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har forskellige tilgange til det her, fordi det, jeg hører fra socialdemokratisk side, er, at det løser man igennem arbejdet i Europa-Parlamentet, mens mit budskab er, at det gør man ikke.
Man løser det ved, at nationalstaterne, herunder Danmark, får ret til at lave nogle værnsregler, som sikrer os.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-05-15:
Jeg tror grundlæggende, at udfordringerne skal løses på begge niveauer, inklusive i virkeligheden også et lokalt niveau.
Men der er altså brug for også europæiske løsninger, og det er også derfor, jeg går ind for, at Danmark er med i EU.
Vi ser det på miljøområdet, vi ser det inden for trafficking, grænseoverskridende kriminalitet, og vi ser det på eksempelvis cabotageområdet, den internationale transportsektor.
Der er brug for europæiske løsninger, men Dansk Folkeparti vil ikke være med.
Hvorfor?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Nu har jeg selv siddet i Europaudvalget her i Folketinget i 10 år, og fra tid til anden fik jeg at vide, at jeg havde sagt ja til en del mandater, som det jo hedder, når man giver regeringen ret til at arbejde i en bestemt retning i Bruxelles, og når jeg skulle forklare, hvorfor jeg havde det, var det, fordi vi lige præcis – selvfølgelig – arbejder for, at reglerne, når først EU har fået magten på et område, selvfølgelig så skal være så fornuftige som overhovedet muligt.
Det siger sig selv, og det vil vi da arbejde for til hver en tid.
Men når der snakkes om den her overordnede diskussion, der er, om Danmark i forhold til EU, med udgangspunkt i det, der sker i Storbritannien, forbeholder vi os bare lige retten til at tage en debat om, hvordan man som nationalstat også kan sikre sig, og hvordan man kan sikre, at der er nogle værnsregler, der gør, at der også her i Folketinget med rette kan træffes nogle beslutninger, som ikke kan anfægtes af EU.
Men man bliver nødt til at anerkende, at de regler så gælder i Danmark.
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
Dansk Folkeparti har jo haft stor succes med at lave en meget detaljeret ældrepjece med nogle meget konkrete forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Det vil jeg slet ikke afvise at vi kunne finde på at gøre.
Sagen er bare, at hvis jeg nu havde gjort det til den her debat, ville omdrejningspunktet til den her debat jo ikke blive det principielle i, hvorvidt man skulle lave sådan en kompetenceafklaring, og om man skulle lave sådan en proces som den, der har været i Storbritannien.
Så ville det jo alene være blevet en debat om Dansk Folkepartis forslag til sådan en fordeling af magt.
Så det her har egentlig bare været et oprigtigt forsøg på at se, om vi kunne få en større forståelse her i Folketinget for at gøre det samme, som den britiske premierminister, David Cameron, har igangsat i England.
Men jeg vil da bestemt ikke afvise, at vi på et tidspunkt vil lægge et klarere bud frem på, hvordan vi ønsker det.
Jeg er selvfølgelig kommet med nogle bud her i dag for at illustrere, i hvilken retning vi mener det bør gå, og vil også gerne tale mere om det, hvis der er interesse for det, og det kan jo også blive noget, man kan komme tilbage til.
Men jeg har ønsket en proces a la den, de laver i Storbritannien, og at få opbakning i Folketinget til at lave sådan en proces.
Derfor har vi ikke villet give vores facitliste på forhånd – det ville jo måske sådan set være at ødelægge muligheden for overhovedet at få igangsat den proces.
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
Jeg synes, det lyder godt, hvis Dansk Folkeparti vil komme med en konkret liste, for så længe Dansk Folkeparti ikke har sagt, om man vil ud af politisamarbejdet, om vil man ud af reguleringen af kemikalier, så er al den her snak fra hr. Kristian Thulesen Dahls side lige så tom snak som alle de der ældreløfter, man kom med, men ikke havde nogen penge til.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Enhedslisten går ind for fri forhandlings- og organisationsret på det danske arbejdsmarked.
Deri ligger selvfølgelig også muligheden for, at der opstår nogle organisationer, og at der bliver tegnet nogle overenskomster, som Enhedslisten ikke synes om, men det skal vi bare ikke blande os i, og det gør vi heller ikke, som medlemmer af Folketinget.
Vi er nok det mest konsekvente parti, hvad det angår, idet vi f.eks. ikke var med til at køre skolelærerne over og sløjfe alle deres lokalaftaler, sådan som hr. Kristian Thulesen Dahl var i indgrebet i skolekonflikten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Jamen vi ønsker ikke noget EU-politi.
Vi ønsker et nationalt forankret politi, der selvfølgelig samarbejder med politimyndigheder i andre lande.
Jeg tror, det er der, forskellen er, for det er klart, at hvis man ønsker, at det skal være EU-baseret, og at tingene skal afgøres med flertal i EU, forstår jeg jo fint Socialdemokratiets position.
Men hvis man ønsker et nationalt forankret politi, og at det er Folketinget her, der kan træffe de afgørende beslutninger om politi, retlige forhold og udlændingespørgsmål, som jo også er en del af hele diskussionen om retligt forbehold, så bliver jeg bare nødt til at sige, at der er grænser for, i hvor høj grad vi skal give selvbestemmelsesretten fra os.
Der ser Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti og jo åbenlyst forskelligt på tingene, for når det gælder Socialdemokratiet, er det svært at finde nogen som helst grænse for, hvad EU skal tage sig af.
Men i Dansk Folkeparti har vi altså en holdning om, at tingene grundlæggende skal forankres i nationalstaten, hvor borgerne har indsigt i, hvad der foregår, og der er gennemsigtighed, og hvor man har et nationalt parlament, der beslutter tingene.
Det er den måde, vi tror demokratiet rent faktisk kan fungere på, og som giver danskerne indflydelse på tingene.
Der ser Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti desværre forskelligt på tingene.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-15:
Ja, det er vigtigt, ellers må vi være klar hernede til at gribe.
Jeg skal nok være klar.
Jeg håber stadig væk, jeg har 30 sekunder.
Vi er kommet vidt omkring i den her debat, og det er faktisk lidt interessant, at Dansk Folkepartis formand bekræfter det, som Dansk Folkepartis spidskandidat i Europa-Parlamentet, Morten Messerschmidt, har bedrevet, nemlig at stemme imod tiltag, der styrker kampen mod social dumping i Europa-Parlamentet.
Derfor er mit spørgsmål: Bekymrer det ikke Dansk Folkeparti, at hvis Dansk Folkeparti får magt, som de har agt, fører det altså til, at virksomheder kan have held til at trykke løn- og arbejdsvilkår for kokke og tjenere ned til 80 kr., 60 kr., 40 kr. i timen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
De forudsætninger, der bliver lagt ind i spørgsmålet, er jeg ikke enig i.
Jeg har tidligere, også i dag,
Derfor ville vi selvfølgelig ikke fremsætte forslaget, for det ville vi ikke have skulle være gældende i Danmark.
Det sagde vi på det tidspunkt, det har jeg sagt tidligere under debatten i dag, og det gentager jeg gerne også nu.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-15:
Der var tale om, at Restaurant Vejlegården, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl og andre havde travlt med at sidde og spise stegt flæsk, lavede en overenskomst med Kristelig Fagforening, som var dårligere end den overenskomst, som 3F havde indgået, og at en række partier var så fortørnede over, at 3F selvfølgelig kæmper for, at den løn og de arbejdsvilkår, som de har kæmpet for i årevis, ikke skal kunne blive dumpet.
Så der var ikke tale om polske overenskomster her.
Der var sådan set tale om, at en dansk virksomhed brugte en dansk samarbejdspartner til at trykke løn- og arbejdsvilkår, og i princippet kunne en anden dansk virksomhed med en anden dansk samarbejdspartner have trykket det endnu længere ned.
Det var jo det, som Dansk Folkeparti ønskede at bekæmpe.
Jeg har ikke hørt andet, end at man sådan set har bekræftet det i dag.
Jeg synes, det er bekymrende, men det giver selvfølgelig god mening, når man nu også på EU-niveau bekæmper kampen mod social dumping.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Jeg har også tidligere i dag svaret på noget enslydende.
Jeg vil sige, at forskellen er, at vi synes grundlæggende, at man skal respektere, hvis nogen ønsker at lave en overenskomst med Kristelig Arbejdsgiverforening, og det, at folk ikke vælger at lave en overenskomst med et fagforbund fra LO-familien, mener vi sådan set er okay i Danmark.
Hvis man kigger på steder, hvor 3F måske i højere grad burde have lagt sine kræfter end Vejlegården, vil man se, at man sagtens i det lokalområde kunne have fundet steder, hvor der slet ikke er overenskomst.
Det spillede nok også ind her, at det lå lidt tæt på.
Men hvis man kigger på de steder i Danmark, hvor problemerne med underbetaling og lave betalinger måske er størst, vil man se, at det jo i meget høj grad er steder, hvor der slet ikke er overenskomst.
Min opfordring til 3F er, ligesom det var dengang, at det er der, man for alvor bør tage fat, fordi det er der, problemerne for danske lønmodtagere virkelig er store.
Det er der, de virkelig bliver presset ned i løn.
Det er der, de oplever social dumping.
Man skal da tage fat der, hvor problemerne er størst.
Derudover mener jeg, at vi som nation skal have nogle flere redskaber til at bekæmpe social dumping.
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Jeg synes, det har været en god debat i dag, for vi er faktisk blevet enige om, at både Dansk Folkeparti og japartierne synes, at EU-samarbejdet er godt og vi får rigtig meget ud af det.
Så prøver jeg bare at forstå, hvordan tingene fungerer, når man ser på det fra hr. Kristian Thulesen Dahls perspektiv.
Hvordan er det i Dansk Folkepartis gruppe?
Får man mest indflydelse ved at være så tæt på kernen som muligt – jeg antager, at det er hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Peter Skaarup – eller ved at have et ben halvt ude ad døren til Dansk Folkepartis gruppeværelse?
Får man mest indflydelse ved at være så tæt på kernen som muligt eller ved at have et ben halvt ude ad døren?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Man får mest indflydelse ved at været tro mod sine holdninger.
Undskyld, nu må det ikke opfattes som værende perfidt på en eller anden måde, men fru Ida Auken har måske haft den holdning, da hun ikke længere var minister, at man skulle søge til en anden gruppe for at være tættere på kernen.
Så Danmark skal da kæmpe for de ting, som den danske befolkning tror på, og hvis vi kan se, at det danske velfærdssamfund bliver grundlæggende udfordret af den måde, EU udvikler sig på, så skal vi da sige fra, og så skal vi da ikke bare for enhver pris sige, at vi skal være så tæt på kernen af eurolandene som overhovedet muligt.
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Jamen det er jo dejligt – Dansk Folkeparti må altid tale ned til os andre, men vi må aldrig nogen sinde stille svære spørgsmål til Dansk Folkeparti.
Så tak for det, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg synes, vi skal prøve at holde en ordentlig standard over for hinanden.
Jeg spørger bare igen: Får man mest indflydelse ved at gå ind i Dansk Folkepartis gruppeværelse med de holdninger, man har, med det, man brænder for, det, man gerne vil ændre, og det, man gerne vil diskutere, eller gør man det ved at sætte sig uden for døren til Dansk Folkepartis gruppeværelse, fordi man har en anden holdning end f.eks. hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Peter Skaarup?
Altså, gør man det ved at være med der, hvor kampene er, og der, hvor slagene er, eller gør man det ved at sætte sig uden for døren?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Jamen altså, jeg beder om forladelse, hvis jeg virkelig gik fru Ida Auken for nær.
Men det var sådan set fru Ida Auken, der begyndte at tale om gruppelokaler og sådan noget herinde i Folketinget, så det var bare derfor, jeg syntes, det var så nærliggende.
Altså, man skal jo kun gå ind i Dansk Folkepartis gruppelokale, hvis man grundlæggende synes, det tjener ens interesse.
Man skal jo kun være med i den bankunion, som statsministeren ikke engang i dag kan svare på om man skal være med i fra dansk side, hvis man mener, at det grundlæggende er i dansk interesse.
Så selv dér har jeg forstået at der er en eller anden form for tvivl om, hvorvidt det er i Danmarks interesse at være med, eller om det er bedre at stå udenfor.
Og hvis vi skal tage det for gode varer og ikke tro, at det bare er, fordi der er europaparlamentsvalg den 25. maj, og at man så lige vil vente med at svare på det spørgsmål til den efterfølgende tid, så må det jo være, fordi det ikke altid bare gælder om at være med for at være tæt på kernen.
Der er altså nogle steder – det er der åbenbart for regeringen, hvis man skal tage det for gode varer – hvor det måske er bedre for danskerne at stå udenfor.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at det forslag om konfliktretten, som Venstre og Dansk Folkeparti fremsatte, handlede om at begrænse konfliktretten, sådan at LO-fagforeninger ikke havde mulighed for at lave en konflikt mod f.eks. Vejlegården, en virksomhed af den art, der havde indgået en dumpingoverenskomst med Kristelig Fagforening.
Og så kan jeg forstå på de uldne svar på det, at det nok er trukket tilbage, ikke fordi ordføreren mener, det var forkert, men fordi der blev for meget blæst om det.
Og vi skal regne med, at efter et folketingsvalg, hvor Dansk Folkeparti får indflydelse, hvis de gør det, så kommer sådan et forslag op af skuffen igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Nej, det skal hr. Finn Sørensen så ikke regne med – heller ikke de forudsætninger, han lægger ind i sit spørgsmål.
Der, hvor jeg jo fuldstændig klart siger at der selvfølgelig kan være en forskel på, hvordan Socialdemokratiet og for den sags skyld også Enhedslisten ser på tingene i forhold til Dansk Folkeparti, er i forhold til det der helt grundlæggende: Er det okay, vi har noget, der hedder Kristelig Fagforening?
Er det okay, at der kan være sådan en fagforening, som varetager deres medlemmers interesser, og som indgår overenskomster?
Skal man kunne acceptere det i det danske samfund?
Og der synes vi jo grundlæggende, at det skal man.
Altså, det har de lov til.
Men når det handler om at bekæmpe social dumping, mener vi, der er brug for nogle nationale regler, som kan gøre, at vi kan bekæmpe social dumping.
Jeg mener sådan set heller ikke, at man med det pres, der er fra f.eks. østeuropæere, hvis vi kigger ud i fremtiden, kan forlange, at nok så stærke fagforeninger – uanset om man havde nok så stærke fagforeninger – faktisk skal kunne håndtere det.
Altså, det kan man ikke alene overlade til folk, som jo typisk har arbejde hele dagen, og som så skal ud og lave forskellige konflikter med andre virksomheder.
Der bliver vi simpelt hen også nødt til at have nogle nationalt funderede regler, som sikrer det danske samfund og den danske lønmodtager langt stærkere, end vi kan, hvis vi bare overlader det til fagforeningerne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Jeg synes, det er vigtigt, at EU ikke udvikler sig til én stor social union, hvor vi skal udligne på tværs.
Jeg synes også, det er rigtig vigtigt, at borgerne ikke rejser derhen, hvor der er de bedste velfærdsydelser, men tværtimod bruger den fri bevægelighed til at rejse derhen, hvor man kan få et arbejde.
Det synes jeg er helt rimeligt, og jeg synes også, der skal være ligebehandling af borgerne.
Den polak, der står ved siden af en dansker ude på en arbejdsplads, skal jo ikke bare have samme løn- og arbejdsvilkår – det siger sig selv at man skal det – men skal også have den samme beskyttelse, hvis man f.eks. bliver syg, eller hvis man bliver arbejdsløs.
Det siger også sig selv i min verden.
Og det undrer faktisk mig, at Enhedslisten ikke er med på det; at de ikke synes, at det skal være sådan, og at det er fint, at EU bidrager til, at der er ligebehandling af EU-borgerne.
Det er jo dybest set det, meget af den her regulering handler om.
Så i forhold til den konkrete forordning, som der spørges til: Nu er det jo formentlig sådan, at den forordning skal ændres fremadrettet, når vi har en ny Kommission.
Så bliver der formentlig forslag til, hvordan den forordning skal ændres.
Og der har den danske regering jo allerede gjort klart, i hvilken retning vi gerne vil trække den forordning, og også givet nogle konkrete eksempler på, hvad vi ønsker.
F.eks. er det sådan, at man i dag kan tage sine dagpenge med i 3 måneder, mens man søger arbejde i et andet EU-land.
Den periode ønsker Kommissionen at sætte op til 6 måneder.
Det synes vi ikke er nogen god idé.
Det har vi også gjort klart i EU-sammenhæng.
Så altså: et rigtig godt eksempel på, at det ikke er alt, der kommer fra EU, som er fantastisk.
Men vores opgave er jo så at påvirke tingene og ikke sætte os ud på sidelinjen, sådan som Dansk Folkeparti ønsker.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Tak for svaret.
Jeg synes ikke, ministeren forholdt sig til det her med de løfter om, at medlemskabet ikke ville få konsekvenser for vores velfærds- og arbejdsmarkedsmodel.
Jeg kan godt dokumentere, at de løfter er udstedt rigtig mange gange.
Det har vist sig, at de ikke holder vand.
Der er en lang række ting, vi ikke selv bestemmer.
Det mangler jeg statsministerens svar på.
Så skal jeg lige høre: Forstod jeg det rigtigt, at de danske borgere gør sig helt unødige bekymringer om alt det her med EU's indblanding i vores velfærds- og arbejdsmarkedsregler?
Var det sådan, det, statsministeren sagde, skulle forstås?