runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
Vi kan vel byde hinanden velkommen.
Det vil jeg så gøre, og så vil jeg på vegne af Enhedslistens ordfører, som ikke kunne være til stede, gerne sige følgende om lovforslaget: Vi finder, at ECO-design-direktivet er et meget tiltrængt skridt på vejen til at indføre skrappere krav i form af energieffektivitet i de energiforbrugende produkter.
Men jeg også godt putte lidt malurt i bægeret og sige, at direktivet desværre jo altså også indeholder en lang række forbehold, som kan vise sig at være en alvorlig hindring for, at man fremmer miljø- og energimæssigt gode løsninger.
Der er bl.a. forbehold over for industrien og producenternes konkurrenceevne og administrative byrder, og der er forbehold over for prisniveauer, der kan spænde ben for energi- og miljømæssigt overlegne produkter.
Lovforslaget indeholder rigtig gode takter om offentliggørelse af energimærkning af boliger.
Men når det er sagt, finder Enhedslisten altså også, at ministeren og regeringen helt unødigt svækker og stækker et dansk bidrag til at gå foran med energieffektiviseringer, og at regeringen viser en uvilje mod at satse på den nyeste og bedste teknologi ved i bemærkningerne at henfalde til blot passivt at adoptere de EU-krav, som måtte blive vedtaget.
Navnlig på baggrund af de meget elastiske forbehold i ECO-design-direktivet kan man sige, at afsværgelsen af selvstændige initiativer kan vise sig at være en bremse for indsatsen til en forbedring af klimaet og et lavere energiforbrug.
Hvis det f.eks. viser sig, at andre lande - det kan være USA - vedtager strengere krav, skal vi så ikke kunne gå videre og gå med dem, fordi EU som helhed ikke kan?
Enhedslisten vil gerne understrege, at vi i udvalgsbehandlingen af forslaget her meget gerne vil have diskuteret en anden tolkning af danske muligheder for at stille krav til produkter end den, ministeren lægger op til.
Ministeren siger bl.a. i bemærkningerne til lovforslaget, og jeg citerer: Det er således ikke hensigten, at transport- og energiministeren skal udnytte lovforslagets bemyndigelse til at fremsætte og fastsætte danske særregler om energiforbrugende produkters energi- og miljøforhold.
Den begrænsede størrelse af det danske marked og reglerne for EU’s indre marked gør en særlig dansk regulering uhensigtsmæssig.
Citat slut.
Det kan godt være, vi er et lille, uhensigtsmæssigt land, det kan også godt være, vi er en lille, uhensigtsmæssig befolkning, og når man ser på regeringens holdning til afstemning om den kommende traktat, kan jeg godt føle mig bekræftet i, at man på den måde mener, at vores lille størrelse gør, at det kan synes uhensigtsmæssigt, at vi tager selvstændig stilling.
I det foreliggende tilfælde, hvor vi snakker energi og besparelser, mener jeg, at man med rimelighed kan sige, at det godt kan være, vi er et lille, uhensigtsmæssigt land.
Men vores stigende energiforbrug gør, at vi ikke har tid til at være hensigtsmæssige.
Johs. Poulsen (RV), 2007-10-23:
Det er jo allerede tydeligt understreget, at der her er tale om, at vi skal behandle et lovforslag i forlængelse af et direktiv på området, som fastlægger krav til miljøvenlig design af energiforbrugende produkter.
Dermed skal det danske lovforslag være med til at fremme udviklingen og anvendelsen af energieffektive og miljøvenlige energiforbrugende produkter.
Det er jo et ædelt formål, det er et godt udgangspunkt, og derfor er vi naturligvis også med på det hold, som støtter lovforslaget.
Vi har konstateret, at flere har budt den nye minister velkommen
, og det vil vi også gerne gøre, men vi kan ikke - det er sagt lidt med et smil på læben - love et godt samarbejde, før vi er sikre på, at ministeren også vil lægge sig i selen for at sikre, at vi får udfyldt lovgivningen.
Den giver nogle muligheder, som er rigtige, men det kræver altså et betydeligt stykke arbejde, og tempoet skal op, må jeg sige til ministeren.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-10-23:
Jeg kan berolige den nye minister med, at også Det Konservative Folkeparti bakker op om dette forslag, og det gør vi af flere grunde.
Jeg vil fremhæve en af dem: Først og fremmest ligger det helt fint i tråd med de visioner, som Det Konservative Folkeparti og regeringen har omkring energibesparelser.
Jeg synes også, at hele perspektivet i forbindelse med den udvikling, man kan skabe, bl.a. via det her direktiv fra EU, ved at give danske virksomheder vind i sejlene på det her felt, er godt.
Vi er rigtig dygtige til at lave energibesparende produkter; vi er rigtig gode til at lave energi- og miljøteknologiske produkter, og det er klart, at ved at skubbe til den her udvikling i EU-systemet ligger der også et stort marked og et stort potentiale for danske virksomheder lige på dette felt.
Jeg vil ikke forlænge forhandlingen at dette forslag, men blot konstatere, at vi støtter forslaget.
Tina Petersen (DF), 2007-10-23:
L 13, lov om energiforbrugende produkter, som vi skal førstebehandle her i dag, er endnu et tiltag til at reducere vores forbrug på energisiden.
Tiltagets hovedformål er bl.a. en reduktion af de forskellige fossile brændstoffer, som vi er så afhængige af.
Den afhængighed vil Dansk Folkeparti gerne have reduceret, så sådanne forslag til nye tiltag er selvfølgelig velkomne.
Lovforslagets formål er først og fremmest at fremme udvikling og anvendelse af energieffektive og miljøvenlige energiforbrugende produkter.
Det vil sige, at produkter såsom diverse former for apparater, motorer, kedler, maskiner og anlæg, der jo er afhængige af energitilførsel, skal gøres mere energirigtige.
Der er altså tale om et nyt design – eco-design.
Dansk Folkeparti ser dette forslag som et positivt forslag, som peger i den rigtige retning, og vi ser frem til de videre forhandlinger.
Kim Mortensen (S), 2007-10-23:
Der ligger mange store udfordringer for ministeren, og nu glæder vi os alle sammen meget til, at ministeren når igennem de tilsyneladende meget store bunker, som blokerer for, at vi kan få genoptaget energiforhandlingerne.
Jeg skal så kvittere for dette lovforslag og allerede nu sige, at Socialdemokratiet støtter det.
Vi synes, det er godt, at der kommer lovgivning i EU-regi til at begrænse energiforbruget i energiforbrugende produkter.
Det har vi løbende gjort os til at talsmand for i vores forskellige energiudspil, og vi så også gerne, at Danmark på nogle områder kunne gå endnu videre end tilfældet er med de minimumsregler, der nu er stillet op.
Men det er et skridt på vejen.
Jeg skal også hilse fra SF, som ikke kunne være til stede ved behandlingen her, og sige, at også SF er positive både over for samarbejdet med den nye minister og for dette lovforslag.
Dog har SF en række spørgsmål, som de så vil stille ministeren gennem arbejdet i udvalget.
Ole Sohn (SF), 2007-10-23:
Man skal jo altid bide mærke i, når ens politiske kollegaer siger noget fornuftigt -
det hænder måske ikke så tit, men det er sket i dag.
Johs. Poulsen (RV), 2007-10-23:
I anledning af vores sædvanlige ordførers, fru Elisabeth Gedays, fravær skal jeg på Det Radikale Venstres vegne fremføre en tilslutning til lovforslaget.
Vi er ligeledes af den opfattelse, at det, der lægges op til her, jo er en konsekvens af nogle aftaler, der er lavet, og som derfor nødvendigvis skal føres ud i livet, men at det jo ikke er noget, der skal betragtes som noget, man skal betegne som nødvendigt.
Det er et gode, fordi det er et led i udviklingen af det europæiske demokrati på alle niveauer og her altså også på virksomhedsniveau.
Så alene med det som afsæt er vi naturligvis i Det Radikale Venstre meget positive over for forslaget.
Rune Lund (EL), 2007-10-23:
Da Enhedslistens fru Line Barfod desværre ikke kan være til stede her i dag, vil jeg på vegne af Enhedslisten fremføre Enhedslistens holdninger til det her lovforslag.
Jeg kan med det samme afsløre, at vi vil stemme nej til lovforslaget, fordi vi er imod de to dele, som lovforslaget består af.
Den første del er jo en udmøntning af regeringens og KL’s aftale fra 2006 om kommunernes økonomi for 2007, og den aftale skal ses i sammenhæng med den målsætning om øget konkurrenceudsættelse af de kommunale opgaver, som parterne i den forbindelse nåede til enighed om.
Det er vi klart imod, da vi er imod konkurrenceudsættelse.
Anden del handler om en udmøntning af regeringens og KL’s aftaler om kommunernes økonomi for 2008, og den skal ses i sammenhæng med de principper for decentral ledelse, som parterne i den forbindelse blev enige om.
Det vedrører bl.a. målsætningen om et klart politisk ledelsesansvar og rum for ledelse og medarbejdere i de udførende institutioner.
Forslaget er samtidig en del af udmøntningen af den del af regeringens kvalitetsstrategi, der vedrører et stærkt lokalt selvstyre.
Det er Skanderborgmodellen, og den giver mulighed for alle kommuner uden dispensation.
Der er en række plusord, og de lyder alle sammen godt, men i realiteten er der tale om, at der generelt åbnes op for, at styringen kan liberaliseres med resultatkontrakter og bommodeller, som andre ordførere i øvrigt har været inde på.
Det er i tråd med den kommende kvalitetsreform, og da Enhedslisten er imod den reform, er vi også imod den del af lovforslaget.
Samlet set vil Enhedslisten altså stemme nej til det her lovforslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-10-23:
Også ved det her lovforslag skal jeg sige, at SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, desværre ikke kan være til stede, og jeg skal derfor fremføre følgende: Jeg skal med det samme afsløre, at SF er imod lovforslaget, bl.a. fordi det bygger på falske præmisser.
Det er endnu et indgreb mod det lokale selvstyre og et eksempel på, hvordan den regering, vi har nu, ønsker at detailstyre kommuner og regioner helt ud i det absurde.
Der er ingen som helst grund til, at Indenrigsministeriet detailregulerer kommunernes omkostningsberegninger i forbindelse med deres udbudsrunder.
Bl.a. som følge af den almindelige budgetklemme har så godt som alle kommuner et stort incitament til at få udført deres opgaver så billigt som muligt og så godt som muligt.
Derudover vil vedtagelsen af dette lovforslag også være en klar mistillidserklæring til det kommunale selvstyre, hvis man mener, at kommunalpolitikerne ikke selv kan vurdere det.
På den anden side er der ikke rigtig mere noget fra regeringens side, der i denne sammenhæng kan overraske os.
Kommunernes opgaveløsning er efter vores opfattelse efterhånden fuldstændig detailreguleret på stort set alle områder.
Vi kan sige, at budgetlægningen er lagt i lænker, vi kan sige, at skolepolitikken er detailreguleret, så hvorfor ikke også tage det her område med.
Afslutningsvis skal jeg nævne, at SF ikke mener, der er behov for en såkaldt lovliggørelse af Skanderborgmodellen i kommunerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-10-23:
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte dette lovforslag i sin helhed.
Det synes jeg er fornuftigt.
Det er et element i aftalen med KL, et element, som jo øger konkurrenceudsættelsen i kommunerne frem til 2010 fra 20 til 25 pct. af kommunens aktivitet, og det vil føre til, at der vil ske en række effektiviseringer og rationaliseringer, som kan være til gavn for borgerne, men også for medarbejderne.
At gøre ting på en smartere måde er i det hele taget meget motiverende i dagligdagen, og det giver mulighed for at føle, at man gør en forskel.
Og så er det jo også en udmøntning af globaliseringsstrategien om stærkere konkurrence på det kommunale område.
Så vi kan støtte, at man fremmer konkurrencen på den måde, at det bliver ordentligt og retfærdigt, og at der ikke er en krydssubsidiering, det vil sige, at man i et kontrolbud indregner indtægter fra anden side, men at det alene er indtægter, som er der som følge af det bud, man giver, således at der er en ordentlig, gennemsigtig og retfærdig måde at gøre det på.
Så det kan vi absolut støtte.
Den anden del af lovforslaget synes jeg er spændende.
Det er jo spørgsmålet om, at man ændrer styrelsesvedtægten for en kommunalbestyrelse, således at man har økonomiudvalget og de stående udvalg, og man har så ikke en dertil knyttet forvaltning, men man organiserer forvaltningen i form af institutioner og forvaltningsafsnit, og på den måde adskiller man den direkte politiske ledelse og ledelsen af institutionerne.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af ledelse i den offentlige sektor, og vi mener, at den her model for dem, der vælger den, kan medvirke til at fremme institutionernes ledere og deres ansvar og råderum og den mulighed, de har for at påvirke institutionens dagligdag.
Det er nytænkning, det er et spørgsmål om kommunal ledelse, og det er et spørgsmål om rum for at kunne varetage ledelsesopgaver.
Det er klart, at det ikke på nogen måde fratager politikerne det politiske lederskab og ledelsesansvar, men det adskiller institutionsledelse og forvaltningsledelse meget fra den politiske ledelse, og det synes jeg er en spændende model.
Man kan så tænke sig, at man for at få en gennemførelse af de politisk vedtagne beslutninger har en form for resultatkontrakt eller på anden vis en aftale om, hvordan institutionerne skal fungere.
Skanderborgmodellen er et spændende forsøg, og det lovfæstes hermed, at der er mulighed for at overgå til Skanderborgmodellen, hvis en kommunalbestyrelse vedtager det.
Nu skal jeg hilse og sige, at det ikke er noget, man gør fra det ene øjeblik til det andet; ændringen af styrelsesvedtægten i en kommune er en meget omfattende proces, og det skal det også være, for det er en alvorlig sag, og det er klart, at man også må se på de eksempler, der er: De kommuner, der allerede er overgået.
Men altså, det giver et fokus på ledelse og giver et rum for ledelse i den offentlige sektor.
Erling Bonnesen (V), 2007-10-23:
Den første del af denne lov følger op på kommuneaftalen for 2007 mellem regeringen og KL om øget konkurrenceudsættelse af kommunale opgaver, som der er enighed om mellem parterne.
Indenrigs- og sundhedsministeren bemyndiges til at fastsætte regler om kommunernes og regionernes beregning af omkostningerne ved kommunernes eller regionernes egen udførelse af opgaver, som kommunerne eller regionen har besluttet at sende i udbud, betegnet kontrolbud, og om afgivelse heraf.
Det indgår også i kommuneaftalen at øge andelen af opgaver, som konkurrenceudsættes fra 20 pct. til 25 pct., og det er en målsætning, som parterne drøfter og iværksætter inden for mål- og rammestyringen med fokus på udbuddets egne opgaver.
Det vil i sidste ende sikre, at borgerne får mest mulig service for skattekronerne.
Den anden del af loven er en opfølgning på kommuneaftalen for 2008 om at give kommunerne øget frihed i valget af styreform uden at skulle søge dispensation hertil.
En række kommuner bruger modellen i dag og med succes.
Det giver jo mulighed for øget decentralisering, fokus på decentralt ledelsesansvar, mål- og rammestyring, kontraktstyring og bedre mulighed for lokal prioritering og styring.
Det fremmer ansvaret og lysten til nytænkning og udvikling i institutionerne, og Venstre hilser meget velkommen, at der nu gives gode muligheder for udvikling af det kommunale selvstyre til gavn for borgerne og brugerne.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-23:
Det kan man jo gensidigt fundere videre over i det udvalgsarbejde, der nu sættes i gang.
Det skal jeg ikke stå og blokere for.
Jeg synes bare, at denne signalgivning går begge veje.
Jeg har en oplevelse af, at man her forsøger at politisere på en timingsmæssig helt skæv måde.
Det, vi forholder os til her, er et lovforslag, hvor jeg sørger for, at paragrafferne kommer i overensstemmelse med de internationale aftaler, vi allerede har indgået.
Det er jo sådan set det, jeg må holde mig til.
Nu er der ikke meget, der tyder på det, men den mulighed kan jo stå åben, og både Dansk Folkeparti og Enhedslisten og andre er jo velkomne til at søge at præge den europapolitiske dagsordenen på en sådan måde, at vi også til næste år skal beskæftige os med en lovgivning a la denne.
Det skal man da kaste sine kræfter ud i, hvis man har lyst til det.
Poul Nødgaard (DF), 2007-10-23:
Jeg synes også, vi har vores grundlovssikrede ret til at spørge her i Folketinget, om det virkelig ikke - sådan som man indimellem gør - kan lade sig gøre at dele lovforslaget.
Derfor er mit kontante og konkrete spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren, om han vil medvirke til, at vi kan få det lovforslag delt.
Ministeren siger her i dag, at det og det er vedtaget.
Ja, det er klart, at vi har et stort europapolitisk flertal her i Folketinget, inklusive Socialdemokratiet, regeringen og SF og De Radikale osv., men vi er altså nogle stykker, der mener, at det EU-projekt har grebet lidt for meget om sig i en lang række henseender, og derfor synes jeg, at det vil være en god markering for os at kunne få lov til at stemme imod et sådant lovforslag.
Vi er lidt kede af, at vi skal hen og stemme imod det, for de tre gode elementer, der er i forslaget, er vi hundrede procent med på.
Hvordan gruppen vil stille sig, når vi kommer til tredje behandling af lovforslaget, hvis ikke vi får lov at få det delt, skal jeg nok lade være med at sige noget om i dag.
Det kan vi vende tilbage til til den tid.
Men det ville være et godt signal for ministeren at sende - et godt demokratisk signal.
Johs. Poulsen (RV), 2007-10-23:
Jeg forstår, at ministeren blev forundret over debatten om begge elementer i lovforslaget, og man kan jo sige, at forundring sådan set ikke behøver at være noget negativt.
Forundring er jo tit grundlaget for, at man ser nye måder at anskue problemstillinger på.
Jeg vil egentlig opfordre til, at ministeren i hvert fald forlader sådan en firkantet forundring og måske i stedet for prøver at lytte til, hvad det er, der bliver sagt.
En skeptisk tilgang er jo baseret på en vis empirisk opmåling af, hvad der er sket bagud.
Derfor synes jeg, at det ville være mere interessant, om ministeren eventuelt i udvalgsarbejdet ville forsøge at udstyre os med nogle garantier for, at man ikke kommer til at opleve det, som man har oplevet i en række situationer, nemlig at det her medfører yderligere procesregulering og yderligere bureaukrati, for så vidt angår den første del.
For så vidt angår den anden del, Skanderborgdelen, må man vel sige, at det, jeg udtrykte, jo ikke var en hundrede procent afstandtagen, men også her et ønske om at få det belyst yderligere.
Man kan vel ikke sige, at ethvert ønske om at lave om på det lokale demokrati til enhver tid skal efterkommes.
Der er også folk, der taler om, at det ville være rarere at have en guvernørordning frem for en kommunalbestyrelse.
Der vil jeg gætte på at indenrigsministeren ikke nødvendigvis ville sige: Jamen det er jo bare en yderligere frihed, og den skal man selvfølgelig også have.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-23:
Jeg troede bare, det lå i den der radikale tanke om en tillidsreform, at det var kommunestyret, man skulle have tillid til, og hvis der var et byråd et eller andet sted, der sagde, at de sådan set gerne ville gøre det samme, som ministeren har givet lov til at man gør i Skanderborg, så skulle man da have mulighed for at gøre det, uden at man først skulle sende en dispensationsansøgning til ministeriet. Hvis tilliden til det kommunale selvstyre ikke rækker til det, bliver den megen tale om tillidsreform m.v. måske lidt hul.
For så vidt angår det første, er jeg sådan set meget enig i, at vi skal væk fra procesregulering over mod mål- og rammestyring, og det er det her jo et fantastisk godt eksempel på.
For her havde vi tidligere en lovgivning, hvor Folketinget havde besluttet, at den enkelte kommune skal lave nogle servicestrategier, hvor man adresserede hele spørgsmålet om, hvilken udbudspolitik man vil forfølge valgperiode for valgperiode, og kommunikerede det.
Alt det er pillet af bordet til fordel for en helt bred aftale med kommunerne under et om, at kommunerne under et skal spørge til prisen i 25 pct. af tilfældene.
Hvordan det så i øvrigt fordeles mellem de forskellige kommuner, blander vi os overhovedet ikke i.
Det, vi så lige skal have lidt styr på - og det bakker KL i øvrigt op omkring, det er jo tankevækkende - er, at vi har et sæt ens spilleregler for, hvordan man håndterer egne kontrolbud, sådan at der er tillid til egne kontrolbud, tillid til, at den pris, der regnes ud, hvis man selv byder ind, er beregnet fair og rimeligt.
Det er såmænd det hele.
Bent Bøgsted (DF), 2007-10-23:
Jeg skal ikke gøre det her langt.
Det er et enkelt forslag om at udvide samarbejdsorganerne fra 17 medlemmer til 27 medlemmer på grund af udvidelsen af EU, og Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-23:
Det her er en rigtig god sag.
Hvis det ikke er en god socialdemokratisk sag, er det i hvert fald en god lønmodtagersag, for det med de europæiske samarbejdsudvalg er ganske fornuftigt.
For store selskaber, der har aktiviteter på tværs af grænserne inden for EU, er det jo rigtig godt, at man der kan få den information og høring, som ligger i de her udvalg.
Derfor er det jo også ganske fornuftigt at sørge for, når der kommer flere medlemslande i Unionen, at vi får justeret på forholdene her.
P.t. er det 18 danske virksomheder, som er omfattet af det her lovforslag.
Der er nogle, der siger, at det koster nogle penge.
Men de penge, det koster at sørge for, at lønmodtagerne har de rettigheder, at man på tværs af grænserne kan udveksle information om det her, er godt givet ud.
Renaultsagen i Belgien er jo en af de der store sager, som var med til at sætte fokus på det her forhold.
Så vi synes, det er rigtig godt, at lønmodtagerne, også i Rumænien og Bulgarien, nu får de samme muligheder, som de andre har, og vi kan varmt anbefale og støtte forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2007-10-23:
Denne lovændring er en konsekvens af EU’s udvidelse.
Loven omhandler internationale virksomheders og koncerners fælles internationale samarbejdsudvalg, også kaldet det særlige forhandlingsorgan, hvor antallet af medlemmer i virksomhedens europæiske internationale samarbejdsudvalg øges, så der kan være repræsentanter fra alle EU-medlemslandene.
Der har indtil nu kun været 18 medlemmer i dette udvalg; antallet øges nu til 27. Lønmodtagernes fordel er, at de, uanset i hvilket land i EU der tages centrale beslutninger for virksomheden, har et forum, hvor der kan indhentes viden og øves indflydelse på ledelsens fokus.
Virksomhedernes fordel er, at den formelle informations- og forhandlingsforpligtelse er ens, uanset i hvilket land i EU virksomheden tager centrale beslutninger.
Venstre anbefaler lovforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-23:
Nu nævnte jeg ikke noget specifikt borgmesterområde i København, for jeg havde faktisk lige glemt, at det var skoleområdet, som Enhedslisten havde ansvaret for, og som efterlod Københavns Kommune med så store budgetmæssige problemer.
Det stod ikke rent på min lystavle, men det er godt nok også lige at få det frisket op.
Det er noget af det, der skaber problemer i Københavns Kommune i dag, men det må man adressere inden for rammerne af kommunestyret.
Jeg kan afkræfte, at det her har et skjult formål om at privatisere.
Det her er fuldstændigt værdirenset for spørgsmålet om privatisering.
Lovforslaget går ud på at efterleve en aftale om, at der skal konkurrenceudsættes mere, altså at man mere systematisk skal spørge til prisen, men er jo fuldstændig udogmatisk med hensyn til, om det så fører til, at en opgave løses privat eller internt.
Det spiller ingen rolle, heller ikke for den måde, vi gør op på, hvorvidt aftalerne overholdes.
Det afgørende er, at der bliver spurgt til prisen, så man ikke bare tror, man løser opgaverne bedst og billigst, men man ved, man løser opgaverne bedst og billigst.
Hvis det fører til, at kommunerne vinder alle deres opgaver, er det fint for mig.
Hvis det fører til, at 25 pct. af opgaverne rent faktisk også løses privat, er det også fint for mig.
Det afgørende er, at man spørger til prisen, og at når man afvejer priser og opgaveløsning, sker det på et ensartet grundlag.