Carina Christensen (KF), 2008-11-20:
Selv om det ikke var mig, der stod på talerstolen som kulturminister i januar måned i år, altså for mindre end et år siden, må jeg nok sige, at der er noget deja-vu over det her øjeblik.
Den 18. januar i år var der således i Folketinget første behandling af beslutningsforslag nr. B 10 fremsat af Enhedslisten, lydende
: »Folketinget pålægger regeringen at optage forhandlinger med Folketingets partier for at erstatte den nuværende medielicens med en 5-årig aftale, hvor DR's aktiviteter finansieres direkte over finansloven.« Beslutningsforslaget, som vi førstebehandler nu, er også fremsat af Enhedslisten, og det lyder: »Folketinget pålægger regeringen at optage forhandlinger med Folketings partier for at erstatte den nuværende medielicens med en 5-årig aftale, hvor DR’s aktiviteter finansieres direkte over finansloven.«
Det er altså det fuldstændig samme forslag som sidst, og Enhedslistens begrundelse for forslaget er også fuldstændig identisk.
Vi havde i Folketinget en lang og grundig drøftelse af det tidligere fuldstændig enslydende forslag.
Min forgænger tilkendegav i den forbindelse, at forslaget måtte afvises, alene af den grund at vi har en medieaftale, der gælder til 2010 og året ud, og som fastslår, at DR finansieres af licens og ikke af finanslovmidler.
Den aftale har alle Folketingets partier tilsluttet sig, når man altså lige ser bort fra Enhedslisten.
Min forgænger redegjorde imidlertid også for, hvorfor aftalepartierne, da vi indgik medieaftalen, valgte at opretholde den nuværende licensfinansiering af Danmarks Radio og de regionale TV 2-virksomheder.
Det gjorde vi ud fra ønsket om at sikre DR’s og TV 2-regionernes uafhængighed af staten.
Ifølge eksperter er der således grund til at frygte, at finanslovfinansiering vil føre til øget politisk indblanding i programvirksomheden og til selvcensur i den redaktionelle proces.
Under alle omstændigheder vil institutionernes politiske uafhængighed kunne anfægtes og tilliden i befolkningen til deres uafhængighed kunne svækkes.
Forslaget endte med at blive forkastet af alle Folketingets partier på nær af forslagsstillerne selv.
Enhedslistens nye og fuldstændig enslydende forslag må på den baggrund betragtes som en rent politisk markering uden chance for at blive vedtaget, og jeg skal derfor blot tilkendegive, at beslutningsforslaget efter min opfattelse bør afvises.
Jeg vil gerne takke for de mange venlige bemærkninger, som lovforslaget har afstedkommet under førstebehandlingen i dag.
Det skal selvfølgelig ses på baggrund af de beslutninger, som blev truffet som følge af regeringens sprogpolitiske redegørelse 2003-2004, hvor Dansk Sprognævn og Det Danske Sprog- og Litteraturselskab fik tilført flere midler til en forstærket indsats for det danske sprog.
Oprettelsen af stillingen som direktør har imidlertid medført et behov for nye rammer for kompetencefordelingen mellem direktøren og det nuværende arbejdsudvalg samt repræsentantskabet.
Med lovforslaget foreslås så det nuværende arbejdsudvalg nedlagt og erstattet af en bestyrelse, som bliver Dansk Sprognævns øverste ledelse med overordnet ansvar for dets virksomhed.
Lovforslaget indebærer også en udvidelse af Dansk Sprognævns repræsentantskab på ti medlemmer.
Et bredere og mere varieret sammensat repræsentantskab har til formål at styrke nævnets forankring i det danske samfund og sikre, at flere institutioner kan inddrages i drøftelserne om den sproglige udvikling.
Med de ord vil jeg igen sige tak for bemærkningerne og se frem til en velvillig behandling i Kulturudvalget.