runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det er formentlig rigtigt.
Jeg undrer mig blot over de øvrige tal, som handler om, at 43.000 flere er kommet på førtidspension end i år 2000.
Nu fik jeg ikke noget svar på det, da jeg spurgte hr. Troels Lund Poulsen om det før, men det må da trods alt bekymre regeringspartierne, at deres arbejdsmarkedspolitik har været fuldstændig forfejlet.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg har sådan set bare et meget kort og også meget banalt spørgsmål til fru Helle ThorningSchmidt.
Jeg vil gerne have fru Helle ThorningSchmidt til at bekræfte, at antallet på overførselsindkomst i 2001 var 709.000, og at antallet på overførselsindkomst i 2006 var 709.000.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg bryder mig heller ikke om at se det.
Det, Socialdemokraterne vil gøre, er at forsøge at bane vej for de piger til at komme væk fra det tørklæde, hvis de ikke ønsker at bære det.
Vi vil støtte et ungdomsoprør.
Vi vil give dem en telefonlinje, de kan ringe til.
Vi vil hjælpe dem.
Jeg er ikke overbevist om, at Dansk Folkepartis forbudsforslag vil bidrage til dette.
Det fremmer ikke integrationen, men vil derimod være i fuldstændig tråd med det, Dansk Folkeparti altid gør, nemlig at skabe splid mellem mennesker frem for at skabe det modsatte.
Og jeg er så glad for nu også at kunne konstatere, at fru Pia Kjærsgaard tilsyneladende ikke er enig med sine øvrige ordførere i, at tørklædet som symbol er et nazisymbol.
Skal det forstås sådan?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Det har man jo altså gjort i andre lande, som også har ytringsfrihed, vil jeg bare gøre opmærksom på.
Nu vil jeg såmænd slet ikke gå så langt, som fru Helle Thorning-Schmidt siger, men fru Helle Thorning-Schmidt sagde, at hun havde det skidt med at se små piger i folkeskolen iført et tørklæde.
Det har jeg så sandelig også.
Jeg har det mere end skidt.
Der synes jeg at man virkelig burde skride ind.
Jeg ved godt, det ikke er fru Helle Thorning-Schmidts opfattelse.
Jeg ønsker bare at give udtryk for min.
Jeg vil bare gøre meget opmærksom på, at det er fuldstændig korrekt, når fru Helle ThorningSchmidt siger, at det ikke er alle dem, der bærer tørklæde, som gør det af tvang.
Der er netop rigtig mange, som gør det som et politisk signal.
Men jeg taler om dem, som gør det som følge af tvang, og hvor jeg virkelig mener, at Socialdemokratiet burde have en holdning.
Små piger helt ned til 9-års-alderen, som bliver påbudt at bære tørklæde.
Hvorfor i alverden kan man ikke begynde med i vores institutioner, i vores folkeskole, at sige: Det er simpelt hen ikke noget, man gør i Danmark?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Socialdemokraterne har det naturligvis meget skidt med al form for islamisme og fundamentalistisk islam.
Det skal der ikke et sekund herske tvivl om.
Og vi har det meget skidt med den terror, som er forbundet med islam.
Men når det er sagt, tror jeg også, man skal passe på, at man ikke siger, at alle de, der bærer et tørklæde, er islamister og fundamentalister.
Jeg tror, det er vigtigt at foretage den her skelnen, og jeg må sige, at jeg er fuldstændig uenig i fru Pia Kjærsgaards forslag om, at man skal forbyde hovedtørklæde i Danmark.
Det er ikke foreneligt med ytringsfriheden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Det er da ikke rigtigt.
Kunne man forestille sig, at vælgerne havde valgt en person med klaphat under valgkampen og vedkommende så havde stået her med klaphat?
Nej, vel.
Det er jo simpelt hen en gang udenomssnak, som fru Helle Thorning-Schmidt prøver, fordi man ikke i Socialdemokratiet ved, hvad man egentlig mener om det spørgsmål.
Det, det drejer sig om med hensyn til tørklædet, er jo, at det er et politisk signal, der udsendes.
Nu kan jeg forstå, at Socialdemokraterne fremsætter et forslag til vedtagelse sammen med Enhedslisten.
Det er også Enhedslisten, man må basere sine stemmer på, hvis man ønsker at komme til magten.
Hvordan har fru Helle Thorning-Schmidt det i virkeligheden med, at der er en islamist, en fundamentalist, som opstiller for Enhedslisten, og som har en mulighed for at komme i Folketinget?
Er det ikke en rigtig, rigtig svær sag?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg går ind for, at hver enkelt person, selv om det drejer sig om et lille barn og en lille borger, skal have lov til at vælge, hvilken hovedbeklædning den pågældende ifører sig.
Når det så er sagt, vil jeg også godt sige, at det hører til en del af vores ytringsfrihed, som jeg ved Dansk Folkeparti også taler om ved så mange forskellige lejligheder, at enhver kan bære den hovedbeklædning, den pågældende ønsker.
men enhver skal jo også fritages for, at den hovedbeklædning, vedkommende bærer, bliver sammenlignet med eksempelvis nazisymboler, som Dansk Folkeparti har gjort.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg synes jo, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at Socialdemokratiet viser, hvor de står i værdidebatten, i hele debatten om sammenhængskraften i det danske samfund.
Og der vil jeg godt helt specifikt høre, hvad man mener i Socialdemokratiet om tørklæder.
Men hvad mener man egentlig i Socialdemokratiet?
Er det rimeligt, at kvinder i Danmark bliver påbudt at bære tørklæde?
Er det rimeligt i Danmark, at der er rigtig mange kvinder i det frihedselskende land, vi er, hvor vi ikke har kvindeundertrykkelse, som af nødvendige årsager, fordi deres fædre, deres brødre, deres mænd påbyder det, bærer tørklæde?
Hvad er Socialdemokratiets officielle holdning?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Hr. Troels Lund Poulsen taler mod bedre vidende, nu siger jeg det diplomatisk.
SR-regeringen satte skatten ned for alle.
Marginalskatten blev i gennemsnit sænket med 5 pct., det kan man slå op i Finansministeriets forskellige værker.
Det er facts.
Dernæst konstaterer jeg, at hr. Troels Lund Poulsen argumenterer for stille fortsatte skattelettelser med 1,5 mia. kr. om året til skattestop.
Når vi når frem til 2015, betyder det, at vi har brugt 30 mia. kr. til glidende skattelettelser, som vi kunne have brugt til skolerne, børnehaverne, hjemmehjælpen.
Det er altså regeringens prioritering, det synes jeg er vigtigt at borgerne ved.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg vil da gerne til ære for hr. Villy Søvndal sige tingene direkte.
Det har jeg jo sådan lidt for vane, og jeg har faktisk gjort det ganske mange gange ganske mange forskellige steder: Det Konservative Folkeparti har ikke noget værdifællesskab med Dansk Folkeparti, vi har et arbejdsfællesskab, som vi er glade for, fordi det producerer en stribe gode, gedigne, fremadrettede resultater, som vi altså ikke behøver at indrømme, men som vi faktisk er stolte af, også når det gælder skattelettelser.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det vil jeg så igen takke for og også takke for tydeligheden af, at det er en slags tvangsægteskab, vi oplever mellem Dansk Folkeparti og De Konservative, altså en slags arrangeret nødvendighed og sådan noget, og at det ikke er af lyst.
Det synes jeg da bestemt tjener De Konservative til ære.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Det kan hr. Troels Lund Poulsen sådan set overhovedet ikke konkludere.
Det, hr. Troels Lund Poulsen kan konkludere, er, at Enhedslisten har en politik for, hvordan den offentlige sektor skal udvikle sig, så man kommer op på et tocifret milliardbeløb, hvis man skulle indfri det.
Så ligger der et forslag til vedtagelse, hvor Enhedslistens udgangspunkt er, at vi som minimum skal sikre os, at der bliver den samme økonomiske vækst i den offentlige sektor som i den private sektor, og det har vi forstået at vi er enige med de øvrige oppositionspartier om.
Det, at vi så har nogle ønsker, der rækker længere end det, forhindrer jo på ingen måde, at vi er i stand til at føre politik sammen med de øvrige oppositionspartier.
Bare for at nævne et eksempel på det, så er det jo da lykkedes for Enhedslisten i dag at lave en aftale med en konservativ minister om, at vi øger indsatsen i fødevarekontrollen med 25 pct., så indimellem kan ting jo godt lade sig gøre.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Ja, jeg må jo sige, at jeg ikke blev særlig meget klog af det sidste svar her fra hr. Per Clausen.
Men det, der står tilbage, er altså, at Enhedslisten ud fra den politiske formulering, som man nu har lavet i vedtagelsen, vil bruge det her tocifrede milliardbeløb.
Hr. Per Clausen kunne så ikke helt konkretisere, hvor stort beløbet er, men det er altså et tocifret milliardbeløb, og det har jeg så noteret.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Det er fuldstændig korrekt, at hvis man skal sikre, at man får erstattet de mennesker, der er på vej ud af den offentlige sektor, får ansat 100.000 mere og får sikret et kvalitetsløft i folkeskolen, som er det, der skal til osv. osv., vil det kræve et ganske dramatisk løft i bevillingerne til kommunerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Tak for det meget klare svar, men så må jeg altså konstatere, at Enhedslistens måde at se på vedtagelsen på ud fra en økonomisk sammenhæng er, at det er et tocifret milliardbeløb, der skal til.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Det er jo sådan, at Enhedslistens økonomiske politik ikke er den, der er indholdet i det forslag til vedtagelse her, for det er et forslag til vedtagelse, som de fire partier skulle kunne blive enige om.
Enhedslisten har foreslået penge til øget velfærd i Danmark i en størrelsesorden, som kommer langt op i et tocifret milliardbeløb.
Det kan man jo se ud fra Enhedslistens forslag til finanslov, hvor vi også har forslag til finansiering af det.
Om den finansiering ved vi, at andre partier i Folketinget vil være med til nogle dele, andre vil de ikke være med til.
Men udgangspunktet for den her vedtagelse er jo ikke, hvad Enhedslisten forventer at komme igennem med, hvis Enhedslisten er i flertal, men hvad vi kunne forvente at komme igennem med sammen med de andre partier, som har fremsat det her forslag til vedtagelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg vil gerne følge det spor, som fru Pia Christmas-Møller netop har anlagt, og spørge ind til det, som hr. Per Clausen nu har haft lidt svært ved at give noget klart svar på, nemlig råderummet for, at kommuner og regioner kan leve op til de forventninger, regeringen har skabt.
Hvad er det for et beløb, vi taler om der?
Det tror jeg da at alle her i Folketinget ville synes kunne være interessant, altså hvad Enhedslisten fremlægger deres økonomiske politik på baggrund af.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Sagen er, at jeg sådan set ville mene, det var meget rimeligt, hvis det her forslag til vedtagelse gik igennem, at regeringen trådte af og udskrev valg, og så er jeg sikker på, at vi i forbindelse med sådan et valg kunne få valgt et Folketing, som ville vælge en ny regering, som ville kunne give den her tekst et meget, meget godt konkret indhold med en lang række af de forbedringer, som Socialdemokraterne, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten er enige om – forbedringer, som næsten hver dag fremgår af drøftelser her i Folketingssalen og af betænkninger og beretninger fra Folketingets udvalg.
Så situation er den, at hvis det er sådan, at den konservative ordfører ønsker afprøvet, hvad det her betyder i praksis, skal ordføreren bare stemme for forslaget til vedtagelse og sørge for, at vi slipper af med den regering, vi har nu.
Så vil det vise sig, at vi er i stand til at gøre det her på en både økonomisk forsvarlig og for menneskene i Danmark rigtig god måde.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg forstår, at forslagsstillerne ikke selv tror på, at det her forslag bør eller kan nyde fremme i Folketinget, og det er jo så sandt, som det er forventet.
Jeg vil gerne sige, at det jo ikke er helt uden betydning, når man ønsker at pålægge en regering noget, hvad det er, regeringen så skal levere, for det er jo ikke nogen lille sag, hvis regeringen ikke gør, som Folketinget har sagt.
Derfor er det ikke uvæsentligt, hvad det er, der ligger i det forslag til vedtagelse.
Det er tomme ord – det er tomme ord og ikke mere.
Og det er lige præcis, hvad vælgerne skal tage det for.
Når jeg er lidt optaget af det, er det, fordi det er meget praktisk – for hvis nu forslaget til vedtagelse fik flertal, ville regeringen blive pålagt nogle bestemte ting – at vide, hvad regeringen bliver pålagt helt konkret, og ikke mindst, hvor mange penge der skal findes plads til i budgettet.
Det vil sige, at det ville være fuldstændig diffust, hvad der blev vedtaget, hvis man vedtog dette forslag til vedtagelse.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Måske kunne vi gøre den her diskussion meget enklere ved at sige meget klart til den konservative ordfører, at der ikke i det forslag til vedtagelse, der foreligger i dag, er aftalt et præcist beløb for, hvor mange penge kommunerne skal have næste år, eller indgået en aftale om, hvordan finanslovens skal se ud.
Vi har sagt, at der er brug for at gøre en særlig indsats for at sikre, at der kommer ny arbejdskraft på området.
Vi har sagt, at den meget, meget centrale detailstyring, som regeringen lægger op til, af kommunerne, skal ophøre.
Det er en enighed, som danner et godt udgangspunkt for, at vi i de kommende år kan drøfte, hvordan vi udvikler den offentlige sektor.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jo, men det er også smart at høre ordførerens indlæg, inden man melder sig med et spørgsmål
Jeg fik ikke helt klarhed over, hvad hr. Clausen mener der ligger i forbindelse med det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten støtter i dag.
Hvad er det for en udgiftsramme, Enhedslisten mener der er tale om her?
Hvor meget skal kommunerne og regionerne have ekstra?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg synes måske, at hvis fru Pia Kjærsgaard har spørgsmål til Enhedslisten, så vil jeg for klarhedens skyld foretrække, at hun stiller dem til Enhedslisten.
Jeg har redegjort for SF's synspunkt.
Jeg har rigeligt at lave med at være formand for ét parti.
Jeg har ikke nogen ambition om at dække flere partier i mit formandskab.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Ja, men jeg har bare en sidste kommentar.
Altså, jeg tror desværre, at jeg må lade mig nøje med det fra Folketingets talerstol, men alligevel synes jeg, at det står ret klart, hvad hr. Villy Søvndal mener om Enhedslistens fundamentalistiske kandidat, og det er jeg godt tilfreds med.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg tager mit udgangspunkt i, at vi meget gerne vil have mennesker ind uanset deres etniske herkomst.
Vi har det jo allerede, og vi får formentlig flere ved næste valg.
Og der er det klart, at hvis vi får nogle mennesker ind, hvor vi synes, at det ikke umiddelbart er indlysende nemt at se, at deres holdninger matcher med SF's holdninger, så vil vi sige, at vi måske synes, at man skulle finde et andet sted at være end SF.
Sådan er det jo, når partier skelner efter anskuelse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg vil sige til hr. Villy Søvndal: Jamen tag det nu positivt.
Altså, det, jeg bare ville høre, var det om personen Asmaa Abdol-Hamid, Enhedslistens fundamentalistiske kandidat.
Og der bad jeg bare alene om det, at hr. Villy Søvndal, på samme måde som han har gjort i pressen, fra Folketingets talerstol ville redegøre for, hvorfor han mener at det er en dårlig idé.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Vores grundlæggende synspunkt er jo, at vi i modsætning til Dansk Folkeparti ikke deler folk efter etnicitet.
I modsætning til Dansk Folkeparti, i hvert fald i modsætning til hvad nogle af ordførerne fra Dansk Folkeparti mener, mener vi ikke, at religion er en forbrydelse eller noget, som man ikke må have, eller noget, som vi skal sammenligne med ekstreme ideologier eller sådan noget.
Folk er velkomne i SF, uanset hvilken etnisk baggrund de har, uanset hvilken religion de har, og uanset hvilken kultur de kommer fra.
Vi får rigtig mange iranere i øjeblikket som medlemmer i SF.
De har forladt Iran, fordi de ikke har kunnet holde ud at blive undertrykt af religiøse synspunkter
, ikke også?
Jeg mener, at Dansk Folkeparti laver den fejl over for dem at sige, at alle, der kommer fra et islamisk regeret land, dermed har de der islamiske teorier.
Jeg kan hilse og sige, at det har de her folk ikke.
De har netop forladt det land, fordi de ikke kunne holde præstestyret ud.
Så vi deler folk ud fra deres grundlæggende holdninger, værdier og det, de tror på, og ikke ud fra, hvor de kommer fra.
Og hvis Dansk Folkeparti også ville begynde på det, tror jeg, at den danske debat ville blive beriget ganske dramatisk voldsomt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg tror egentlig, det er et passende tidspunkt, jeg får ordet på.
Altså, nu tror jeg, at det er på høje tid, at Folketinget går på sommerferie; i hvert fald at fru Marianne Jelved og hr. Villy Søvndal gør det.
Hold da op, der er altså godt nok nogle, der ikke har is i maven, kan jeg høre.
Og jeg må sige, at fru Marianne Jelved jo tidligere har kunnet gå på vandet på egne vegne.
Det gik skidt.
Nu begynder hun også at kunne gå på vegne af tidligere partifælle hr. Naser Khader.
Nå, nok om det.
Man skal bare huske som politiker: Træerne vokser aldrig ind i himlen.
Sådan er det.
Men det, jeg ville sige til hr. Villy Søvndal, var faktisk noget positivt.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, at det var meget, meget forfriskende – og jeg er ikke polemiker, sådan som hr. Villy Søvndal har for vane at være, jeg føler det faktisk virkelig – at hr. Villy Søvndal gik ud og lagde afstand til Enhedslistens opstilling af islamisten Asmaa Abdol-Hamid.
Jeg vil bare gerne have, at hr. Villy Søvndal fra Folketingets talerstol ligesom uddyber synspunkterne.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Nu har jeg ikke bemærket, at det er fremgået særlig klart af de indlæg, der har været fra de borgerlige ordførere, hvordan skatten skal være i de kommende år.
Jeg har opfattet, at De Konservative og Ny Alliance, som ikke er her, kræver skattelettelser.
Jeg har forstået, at Dansk Folkeparti ikke vil have skattelettelser – men de støtter dog de skattelettelser, der har været, og den forringelse, der har været i udviklingen i den offentlige sektor indtil nu – og at Venstre vistnok ikke rigtig har nogen mening.
Det er jo de uklarheder, vi indimellem må leve med.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det er jo herligt at se, at blodet stadig ruller hos statsministeren, og selvfølgelig også, at det både for ordførerens og statsministerens vedkommende er Socialdemokraterne, der kan få dem helt op i det røde felt.
Statsministeren brugte jo sin taletid på at kritisere Socialdemokraterne, men også på et langt tilbagekig, og jeg tror egentlig, det dækker over, at statsministeren allerhelst vil slippe for at fortælle, hvad man egentlig selv vil; vil slippe for at forholde sig til problemerne i Irak; vil slippe for at forholde sig til de åbenbare og åbenlyse problemer, der er ude i vores velfærdssamfund.
Statsministeren har ikke på et eneste tidspunkt nævnt nogen af de problemer, der er med lukkedage, manglende genoptræning, kræftbehandling, der ikke virker.
Det er virkeligheden, vil jeg sige til statsministeren, og jeg synes, det er underligt, at man ikke forholder sig til den.
Med hensyn til de tal, jeg har lagt frem, synes jeg, statsministeren skal tage diskussionen med DA.
Det er dem, der har lagt tallene frem.
Statsministeren mener, at udgifterne pr. bruger åbenbart er steget, og så skal jeg bare spørge: Betyder det, at den kommunale budgetredegørelse for 2006 er forkert, når den viser, at på de tre store serviceområder udgifter pr. elev, udgifter til børnepasning og udgifter til ældrepleje er enhedsudgifterne rent faktisk faldet?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg er for så vidt fuldstændig enig i de tre temaer, som statsministeren slog an her i forbindelse med indsatsen for at få flere indvandrere i arbejde.
Men det er jo ikke nok bare at sige det.
Vi skal jo, samtidig med at vi prøver at skabe reformer eller skabe strukturændringer eller skabe ændringer i den måde, vi har skruet samfundet sammen på for at få en anden og mere hensigtsmæssig adfærd frem, også på den måde skabe et øget råderum.
Nu skal jeg ikke sige, om det skal gå til regeringens skattelettelser, det kan vi vende tilbage til, men jeg mener, det skal gå til opkvalificering af de offentligt ansatte.
Men indsatsen for indvandrere: Hvordan?
Udlændinge skal komme til Danmark – ja, men de hjælper ikke så meget i folkeskolen her og nu, og vi har en meget, meget lav søgning på læreruddannelsen, hvilket er et kæmpe problem i de kommende år for folkeskolen.
Og endelig: Hvad er det for incitamenter, der skal til, for at det kan betale sig at arbejde?
Det er dog det, vi skal forhandle om og snakke om i de kommende måneder, går jeg ud fra.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-31:
Jeg deler fuldstændig fru Marianne Jelveds opfattelse af den analyse, at en af de meget store udfordringer, vi står over for i de kommende år, er at sikre et tilstrækkeligt antal hænder både i den private sektor og i den offentlige sektor.
Allerede nu kan vi se, at det kniber med at få rekrutteret tilstrækkelig med arbejdskraft til de tunge serviceområder.
Så fru Marianne Jelved har fuldstændig ret i, at det er den centrale udfordring – eller i hvert fald en af dem.
Og hvad vil vi så gøre?
Det er vigtigt at fortsætte indsatsen for at få flere danskere med indvandrerbaggrund i job.
Der skal vi forstærke indsatsen for at få dem i arbejde.
Der er en arbejdskraftreserve at tage fra.
Vi skal også fortsætte bestræbelserne på, at udlændinge med kvalifikationer kan komme til Danmark og deltage på det danske arbejdsmarked.
Og endelig skal vi jo generelt sørge for, at det kan betale sig at arbejde i det danske samfund.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg var lige ved at blive helt nostalgisk af at høre statsministeren repetere 1990'ernes kæmpe udfordringer.
Det var dengang, der var 350.000 ledige – da vi overtog regeringsmagten efter den daværende VK-regering.
Det fik vi ned på 145.000 ledige, inden Venstre og De Konservative tog over igen.
Det var dengang, vi fik mere end 200.000 i beskæftigelse.
Omkring 100.000 ekstra i beskæftigelse.
Hvad er regeringens plan for at skaffe en løsning på problemet vedrørende arbejdsudbuddet?
Det går statsministeren fuldstændig let hen over.
Det burde være det allerallervigtigste spørgsmål at svare på – for at skabe tryghed og for at sikre borgerne, at der er løsninger på de velfærdsopgaver, som vi mener vi skal have løst i Danmark.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-31:
Jamen nu anmoder hr. Høgni Hoydal om, at jeg nærmest sådan aktivt skulle intervenere i den færøske debat med støtte til hr. Høgni Hoydal og andre selvstændighedskræfter.
Men i andre sammenhænge ville hr. Høgni Hoydal jo kraftigt have sig frabedt, at vi kom fra dansk side og blandede os i et internt færøsk anliggende.
Så jeg vil bestemt afstå fra at sige ja tak til den høflige invitation, for jeg synes, at det er noget, som det færøske folk skal diskutere med hinanden og de færøske politikere skal diskutere med hinanden uden indblanding fra dansk side.
Og det, der fremføres fra landsstyrets side, er det, vi forholder os til, og det er det, der jo altid er et bredt flertal for at støtte her i det danske Folketing.
Så igen for nu at repetere: Hr. Høgni Hoydal har altså gang i en gevaldig kamp mod vejrmøller.
Nej, på en række af de områder, som hr. Høgni Hoydal her rejser, er der jo tale om, at det er rigsfællesskabet, der har ansvaret.
Og det følger jo af, at det netop er et rigsfællesskab, så der er det et fælles ansvar.
Og det skal jer ikke lægge skjul på at jeg er tilhænger af.
Altså, jeg mener jo, at i en moderne verden har vi brug for hinanden, har vi brug for et fællesskab.
Og jeg tror, at det færøske såvel som det grønlandske folk er godt tjent med at indgå i et stærkt fællesskab med det danske folk.
Jeg vil også sige til hr. Høgni Hoydal, at jeg føler – og jeg tror, at alle her føler – både historisk og aktuelt et fællesskab med Færøerne og med Grønland; et ansvar, vi vedstår os, så længe man ønsker det fra færøsk og fra grønlandsk side.
Det er derfor, hr. Høgni Hoydal også var i stand til at minde mig om, at jeg ganske ofte har brugt udtrykket, at hr. Høgni Hoydal løber åbne døre ind.