runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Tak for de pæne ord.
Ordføreren er vel bekendt med, at Danmark har et internationalt Søren Kierkegaard-center, som er støttet af statslige midler.
Mener ordføreren, at dette ikke skulle være en opgave for staten?
Anni Matthiesen (V), 2012-04-27:
Tak for det.
Da Venstres ordfører i forbindelse med denne forespørgsel her i dag desværre ikke har mulighed for selv at være til stede i salen, har jeg påtaget mig opgaven.
Dansk Folkeparti, hvis ordfører vi netop lige har hørt, har anmodet kulturministeren om denne forespørgselsdebat angående H.C. Andersens betydning og brug af H.C. Andersen i regeringens vækstudspil og den kommende internationale kulturstrategi.
I Venstre anerkender vi H.C. Andersens enorme beydning for Danmark.
Vi kender jo nok alle sammen de gode eventyr, og mange af os har læst dem højt for vores børn gang på gang.
Vi har i H.C. Andersen et brand, som ingen smarte reklamefolk kan gøre efter, og det skyldes ganske enkelt, at der er kvalitet, og at der er indhold i alle de ting, som H.C. Andersen har skrevet; et indhold, som alle mennesker kan forholde sig til uanset alder, og uanset om man er fra Kina, Rusland eller New York.
H.C. Andersen er måske netop også derfor tænkt ind i markedsføringen af Danmark på rigtig mange områder.
Dog mener vi også, at der må være grænser for, hvad vi skal blande os i fra Christiansborgs side, og at det må være op til regeringen, hvad de går ind i på dette område.
Venstre kan derfor ikke støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.
Lars Dohn (EL), 2012-04-27:
Modsat det tidligere forslag kan Enhedslisten ikke støtte det her forslag.
I Enhedslisten har vi valgt at prioritere at styrke den fælles folkeskole.
Det er vigtigt for Enhedslisten, at vi bevarer folkeskolen som centrum og udgangspunkt for vores fællesskab.
Det er jo Danmarks vigtigste kulturbærende samfundsinstitution.
Vi ønsker at prioritere folkeskolens udskoling og prioritere samfundets begrænsede ressourcer på folkeskolen, så på det punkt er vi – jeg havde nær sagt – rørende enige i regeringens vurdering af sagen.
Dertil kommer så, at de frie skoler allerede i dag bidrager med mange muligheder for valg af udskolingsklasser på friskoler.
Godt nok ikke som selvstændige udskolingsskoler, men som en del af hele skolen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-27:
Mange af mit livs arbejdstimer gennem de sidste mange år er gået med de frie skoler, og derfor er det med stor glæde, at jeg i dag står på talerstolen for at debattere netop de frie skoler.
I SF er vi nemlig enige med Liberal Alliance i, at aftalen om de frie grundskoler trænger til et eftersyn.
Men så stopper ligheden også.
Overordnet set abonnerer vi i SF ikke på den idé, at fordi noget finder sted, skal det partout udbredes til alle andre steder.
Vi mener, at der først skal laves et generelt servicetjek på hele friskoleloven, herunder vil vi meget gerne undersøge de besparelser, som området er underlagt.
Vi vil også gerne diskutere de frie skolers placering i undervisningslandskabet, matrikelloven, som er levn fra tvindloven, og f.eks. tilskudsmodellerne.
Der er også en række forudsætninger, som ikke er på plads i forslaget, som vi behandler nu: Hvordan skal tildelingsmodellen se ud?
F.eks. er det sådan, at for at åbne en friskole skal der være 32 børn fra 0.-7. klasse, og hvordan vil det tal se ud i forhold til en overbygningsskole?
Hvor passer initiativet i forhold til hele vores budget, som også undervisningsministeren var inde på i sin tale?
Samtidig mener vi i SF, at dialog med de frie skoler er en helt essentiel forudsætning for sådan et forslag.
Vi bliver nødt til at lytte til skoleforeningerne og høre, hvor de synes skoen trykker.
Der er givetvis en stribe andre problematikker, som ligger højt på deres ønskeliste, måske også højere end netop dette forslag.
Liberal Alliances ordfører taler formentlig med mange af de samme mennesker i friskoleverdenen, som jeg gør, og derfor ved ordføreren også, at der er mange udfordringer for de frie skoler, som skoleforeningerne gerne ser vi politisk bruger vores energi på.
Som loven er nu, er det muligt for friskoleelever at fortsætte deres skolegang på en af de frie skoler, lige indtil de forlader folkeskolen.
I flere kommuner er der friskoler, der har et ubrudt skoleforløb fra 0.-9. klasse, og endda 10. klasse, og der kan forældre i dag vælge at lade deres børn tage en overbygning i 8.-9. klasse og eventuelt 10. klasse.
Derfor virker Liberal Alliances forslag mest af alt måske som en kamp, man ønsker at opdyrke for princippets skyld, en kamp for fri konkurrence.
Gennem årene er loven om frie grundskoler ændret og justeret, og vi mener, det er tiden at kigge på, om loven og bekendtgørelsen i sin helhed er retvisende for den virkelighed, skolerne står i i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Se, det var jo sød musik i Dansk Folkepartis ører.
Igennem mere end et halvt år har vi forsøgt at få opbakning til en handlingsplan for H.C. Andersen.
Vi har udarbejdet et udkast til et beslutningsforslag, der er sendt til Kulturudvalgets ordførere, kulturministeren og ministeriet.
H.C. Andersen-netværket har haft foretræde for Kulturudvalget, og ministeren har efterfølgende svaret på oplægget.
Jeg har endda peget på, hvordan man kunne finansiere en sådan handlingsplan.
Der har – skal det retfærdigvis siges – været velvilje og venlighed fra hr. Flemming Møller Mortensen, Socialdemokraternes kulturordfører og formand for Kulturudvalget, og det vil jeg gerne her fra talerstolen takke ham for.
Men regeringen og ministeren har ikke været til at bevæge.
Og det undrer vitterligt.
Mennesker verden over lyser op i et smil, når man nævner ham.
Han er elsket for sine fortællinger og eventyr i Asien, Europa, Nord- og Sydamerika.
Han er ganske enkelt vores bedste ambassadør.
Samtidig skønner vi ikke nok på ham herhjemme.
Vi tænker på ham som digteren med høj hat og nogle eventyr, og så er den ofte ikke længere.
Det ønsker Dansk Folkeparti at gøre noget ved, for det med H.C. Andersen er en national opgave.
Det er ikke kun en opgave for Odense.
Af den grund har vi indkaldt til denne forespørgselsdebat for at høre, hvad regeringen agter at foretage sig, så vi endelig kan få en national og international H.C. Andersen-strategi og bruge hans navn til at markedsføre Danmark og dansk kultur i alle henseender.
Det er på høje tid.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-27:
Altså balancen mellem på den ene side den personlige frihed og plads til at udfolde sit liv samt styrkelsen af det private initiativ, og på den anden side hensynet til det værdifulde fællesskab, vi alle er en del af.
Når vi deltager i denne debat, er det også med denne balance for øje, for balancen gælder ikke kun mellem individ og stat.
Den gælder også i høj grad i uddannelsespolitikken.
På den ene side anerkender og hylder vi det private initiativ også i skoleverdenen.
Vi er glade for, at der er frit skolevalg i Danmark, og at man som forældre selv kan vælge, hvilken skole ens barn skal gå i.
Vi ser konkurrencen mellem folkeskoler og frie grundskoler som noget positivt.
Ved at forældre har et reelt valg opnås en bedre kvalitet, for det betyder jo, at de enkelte skoler må levere et bedre tilbud for at kunne følge med.
Ellers forsvinder kundegrundlaget som i enhver anden konkurrence.
Det er positivt.
På den anden side ønsker vi også et skolesystem, der hænger sammen, og som ikke atomiseres.
Det er her, vi har en forpligtelse til at skabe sammenhængskraft og lade eleverne blive præget af det danske værdifællesskab.
Som konservative har vi en forpligtelse til at sikre et godt skolesystem og sikre et godt folkeskoletilbud.
Det tror vi heldigvis også at vi kan, når vi vælger at støtte det her beslutningsforslag.
Det kan muligvis blive en udfordring for den kommunale planlægning af skolestrukturen, men vi er overbeviste om, at det kan håndteres lokalt, hvor man er vant til at have en god og solid planlægning.
Det var sådan de mere ideologiske overvejelser omkring lovforslaget.
Jeg vil også godt nævne de praktiske grunde til, at De Konservative støtter dette forslag.
For ud over de ideologiske årsager er der også de rent logiske eller fornuftsbetonede.
Når man kan oprette friskoler for børn fra 0. til 6. klasse eller 0. til 9. klasse, så burde det ikke være så mærkeligt også at gøre det fra 7. til 9. klasse.
Vi ved allerede nu, at flere kommuner er begyndt at arbejde med at lave børnemiljøer og ungemiljøer på skolerne netop af hensyn til et stærkere fagligt miljø, og erfaringerne er ofte positive.
Vi ser 10. klasse-centre, hvor alle kommunens 10. klasser kommer til at gå, og det samme kan nu se ud til at være på vej for 7. til 9. klasserne.
Det mener vi Konservative ikke vi skal, og derfor støtter vi det her beslutningsforslag.
Christian Langballe (DF), 2012-04-27:
Nu husker jeg jo 2005-året for Tina Turners optræden, hvilket jo ikke ligefrem var noget jeg synes, man bør rose sig af.
Jeg synes faktisk, det var en ren katastrofe.
Jeg vil godt spørge hvorfor.
Jeg synes, at man i Venstre kan få meget tid til at gå med at diskutere økonomiske nøgletal.
Små, for mig at se, ubetydelige bagateller.
Men når det drejer sig om en af de største danskere, vi har haft, så har man ikke noget svar.
Man siger, at det skal være op til regeringen.
Har man i Venstre ikke nogen holdning til, hvad der er vores kulturelle rødder, og hvad der betyder noget for Danmark?
Jeg vil mene, at H.C. Andersen betyder langt mere end boligpakken.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Strategier skal jo ikke bero på tilfældigheder og enkelte personers indfald.
Det var en arkitekt, der foreslog det her, og straks greb man det.
Hvis man nu havde indtænkt H.C. Andersen fra begyndelsen, havde man måske som en helt naturlig del i ethvert fremstød brugt H.C. Andersen.
Det var egentlig første gang, at man brugte ham på den her måde.
Så vil jeg gerne lige vende blikket mod de tre punkter, som Socialdemokraterne har listet op for en fremtidig strategi: Internationalt udsyn, vækst og demokrati.
I alle de tre punkter kan man bruge H.C. Andersen.
Han havde internationalt udsyn, han bragte åndelig vækst, og ikke mindst kan man bruge hans fortællinger til at lære børn at læse, og læsning er da forudsætningen for demokratiet.
Så det ligger her alt sammen.
Hvorfor dog ikke udnytte ham?
Er det alene, fordi det kommer fra Dansk Folkeparti, eller hvordan er det, at det hænger sammen?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-04-27:
Tak for det, og først og fremmest tak til fru Merete Riisager og Liberal Alliance for dette beslutningsforslag.
Jeg synes, det er skarpt observeret af Liberal Alliances ordfører, at der på dette område måske er en problemstilling, og jeg skal da ærligt fortælle, at det har været noget, der har sendt den radikale ordfører ud i nogle tanker.
For det er klart, at vores hjerte i Det Radikale Venstre banker meget for de frie skoleformer i Danmark; vi ser gerne, at de fortsætter som det fantastiske eksperiment, de er i dag.
Ikke desto mindre står vi – det vil jeg gerne understrege – i dette spørgsmål sammen med den øvrige regering, og som ministeren også sagde, kan vi desværre ikke bakke op om forslaget.
Når det så er sagt, tror jeg nu nok, at jeg vil kunne sove roligt i nat, og at jeg vil kunne se mig selv i øjnene, næste gang jeg skulle gå forbi et spejl, selv om jeg nu er med til at afvise dette beslutningsforslag.
For det er nemlig ikke en blomst, der har groet i den radikale have, og det er der tre årsager til.
Det skal dog siges, at jeg er sikker på, at de ikke har noget imod dette forslag.
Men jeg har ikke indtryk af, at der er tale om et initiativ, der kommer på baggrund af et stort ønske fra et bredt udsnit af de foreninger, som står bag de frie grundskoler.
For det andet er de frie skoleformer jo ekstremt populære blandt udskolingseleverne, og det er de, fordi der her findes mange andre gode tilbud til eleverne.
De frie fagskoler kan have 10. klasser tilknyttet deres skole, de private gymnasier kan have udskolingsafdelinger, og frem for alt er det jo sådan, at der hvert år starter over 25.000 elever på de danske efterskoler, som har 8.-10. klassetrin.
Så det er jo absolut ikke sådan, at de ældste elever ikke har nogen berøring med de frie skoleformer i Danmark.
For det tredje er det simpelt hen et spørgsmål om – og det er det, der for mig som ordfører er den vigtigste årsag – at der er mange af skolerne, der økonomisk har det meget hårdt, og det kan jeg love for er noget jeg får mange input om ude fra selve miljøet.
Det seneste, jeg har hørt, er, at der er en række skoler, der oplever en svigtende tilgang til deres kommende børnehaveklasser, og det kan være meget kritisk for dem i en tid, hvor der er blevet skåret markant ned i forhold til deres koblingsprocent, og hvor bankerne er meget skeptiske over for at bidrage med finansiering til renovering af lokaler osv. Så jeg tror, vi her står med en anden udfordring, der er vigtigere, nemlig at sikre de nuværende skolers overlevelse, før vi udvider mulighederne for at oprette nye.
Jeg vil gerne slutte af med at sige tusind tak for beslutningsforslaget.
Jeg vil gerne kæmpe for de frie skoleformer, men jeg synes, man skal vælge sine kampe med omhu, og det her er nok ikke min førsteprioritet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-04-27:
Jeg synes, at det er et helt relevant og godt spørgsmål at stille til mig som Socialdemokraternes ordfører.
Jeg vil sige, at jeg var så heldig selv at få lov til at opleve Expo i Shanghai.
Jeg oplevede den effekt og den nytte, der var af, at vi havde flyttet Den Lille Havfrue fra Langelinie til Shanghai.
Jeg synes, det var en modernistisk, vovet og rigtig god beslutning, man traf.
Og det havde effekt.
Men jeg må spørge hr. Alex Ahrendtsen om, hvad der ville have været anderledes i den her meget nyttige måde at brande og vise Danmark, H.C. Andersen, vores identitet, vores nutid og vores historie på, hvis der havde været en samlet national strategi.
Det var dygtige arkitekter, dygtige brandingfolk, dygtige turistfolk, der sagde: Vi bygger en spændende pavillon, vi flytter Den Lille Havfrue, og så ser vi, hvordan effekten er.
Det havde effekt, og det er jo et rigtig godt eksempel, men hvorfor lave en national strategi, når faglige interessenter selv får de her geniale ideer og understøtter det, at vi bruger H.C. Andersen?
Jeg synes som socialdemokrat, at H.C. Andersen skal bruges i enhver sammenhæng.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Tak for de mange pæne og venlige ord.
Jeg skulle måske eksemplificere, hvad vi egentlig mener.
Lad os gå tilbage til verdensudstillingen i Kina.
En af grundene til, at det blev sådan en succes, var, at man fragtede Den Lille Havfrue fra København til Kina.
På grund af Den Lille Havfrue, på grund af en lille statue i sten, blev det et tilløbsstykke, fordi kineserne kendte eventyret om den lille havfrue af H.C. Andersen.
Se, det er jo en måde at bruge H.C. Andersen på, der er virkelig virkningsfuld.
Det er mit spørgsmål: Hvorfor er det, at man ikke gør det?
Hvorfor er det, at man ikke vil det?
Anni Matthiesen (V), 2012-04-27:
Der er visse ting, som jeg også nævnte i min tale her, som man kan sige bør ligge på regeringens bord, og det er det, vi i Venstre har taget beslutningen ud fra.
Det er sådan, som jeg også svarede den tidligere spørger, at man på rigtig, rigtig mange områder gør en kæmpe indsats jo også for at synliggøre navnet H.C. Andersen.
I rigtig mange sammenhænge – og det kan jeg også nævne fra mit eget område – møder man jo netop H.C. Andersen i mange former.
Man møder dem på udstillinger, man møder synliggørelsen af navnet H.C. Andersen i rigtig, rigtig mange sammenhænge.
Dér er det på den måde, at vi i Venstre bakker helt klart op om, at man anvender de her ting, og at man bruger de her ting.
Men som jeg også sagde i talen, mener vi så også, at det i det her tilfælde må ligge på regeringens bord at komme med en plan.
Christian Langballe (DF), 2012-04-27:
Jamen jeg vil gerne vende tilbage til det spørgsmål – eller videreføre det – som hr. Alex Ahrendtsen stillede til Venstres ordfører.
Der er nu igennem årene af Søren Kierkegaard Selskabet blevet udgivet et kommenteret værk, som i hele sit omfang er en formidabel bedrift.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke yder den samme ret til H.C. Andersen.
Jeg mener, at vi, der lever i dag, er dværge, der står på ryggen af kæmper, og jeg må sige, at den ånd og sandhed, der udgår fra H.C. Andersens og Søren Kierkegaards værker, fortjener mere end blot nogle skåltaler fra Venstre. Så jeg vil godt høre, hvad man egentlig har tænkt sig.
Jeg synes, det er mærkeligt, for det er ikke kun et brand for mig.
For mig er det også et spørgsmål om vores kultur og historiske hukommelse.
Jeg synes, det er pauvert, at Venstre end ikke vil være med til at give et løft til det forhold, ved at man faktisk pålægger regeringen at lave en egentlig strategi.
Anni Matthiesen (V), 2012-04-27:
Jeg er helt enig med spørgeren i, at H.C. Andersen er et brand, som vi jo helt klart bør bruge og anvende, og det synes jeg faktisk også man gør i rigtig, rigtig mange sammenhænge.
Det er jo bredt ud rigtig mange steder, hvor man anvender H.C. Andersen, og det synes jeg faktisk også man gør på en rigtig god måde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-27:
Så forstår jeg det sådan, at Venstre nu er af den overbevisning, at man ikke skal støtte et Søren Kierkegaard-center.
Det giver jo ingen mening.
På samme vis som man har støttet udbredelsen af Søren Kierkegaard ved at etablere dette center, kunne man jo også støtte H.C. Andersen.
Det giver langt mere mening, fordi H.C. Andersen er mere kendt, end Søren Kierkegaard er i den vide verden, og han er kendt af den brede befolkning.
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at systematisere de tiltag, der er i Danmark, så Danmark sætter sig i spidsen og udnytter det varemærke, som H.C. Andersen er ude i verden?
Anni Matthiesen (V), 2012-04-27:
Jeg må sige, at jeg synes, det kan være lidt vanskeligt at lave en sammenligning mellem H.C. Andersen og boligpakken.
Men jeg kan da være enig med spørgeren i, at H.C. Andersen har en kæmpe betydning, og jeg vil sige, at H.C. Andersen om nogen også for mig personligt har haft en kæmpe betydning.
Og som jeg også nævnte i talen, så har det med at læse op af H.C. Andersen, taget ud fra mine egne erindringer, været en naturlig ting i min opvækst.
Og det er så sandelig også nogle af de ting, som jeg mener er rigtig, rigtig vigtige at give videre til de næste generationer.
Merete Riisager (LA), 2012-04-27:
Jamen det vil jeg så gøre, men det er selvfølgelig svært at diskutere her i Folketingssalen, hvis ministeren har nogle informationer, som ikke er givet til udvalget endnu.
Men det forekommer mig bare noget vidtløftigt at stå her og sige, at det vil have store konsekvenser, al den stund man som sagt sparer penge for hver elev.
Derfor tænker jeg også, at der må ligge nogle politiske motiver bag, når man på den måde betoner det økonomiske aspekt.
Ministeren siger, at forslaget kan få store økonomiske konsekvenser for samfundet, men vil ministeren ikke medgive, at hver gang en familie vælger at sætte deres barn i en friskole, så sparer samfundet rent faktisk penge, eftersom friskolerne kun får 73 pct. i støtte, i forhold til hvad det gennemsnitligt koster at have en elev i folkeskolen?
Christine Antorini (S), 2012-04-27:
Forslagsstillerne foreslår, at regeringen gør det muligt for de frie grundskoler at oprette en ny type skole, nemlig udskolingsskoler med kun syvende til tiende klassetrin.
Lad mig indledningsvis tilkendegive, at regeringen vil afvise forslaget.
Det er ikke med end 2 år siden, at et enigt Folketing vedtog en lov, der klarlægger kravene til antal elever på hvert klassetrin på de frie grundskoler.
De frie grundskoler skal oprettes og drives som skoler, hvor eleverne har mulighed for at gennemføre et samlet skoleforløb.
Det gælder uden hensyn til, om der ydes statstilskud til skolerne.
Frie grundskoler skal give børnene en oplevelse af et skolemiljø, hvor der kan skabes sociale relationer med andre børn på samme alder eller lidt yngre eller lidt ældre.
Det gældende klassetrinskrav, som Folketinget har taget stilling til for 2 år siden, er derfor pædagogisk begrundet.
Grundloven sikrer forældrene skolefrihed.
Grundloven sikrer ikke, at staten skal sørge for, at ethvert tiltag på folkeskoleområdet skal tilbydes i alternativ form, f.eks. i form af ret til at oprette skoler med statstilskud forbeholdt de ældste klassetrin.
Jeg mener, at vi skal bevare den nuværende skolestruktur med folkeskolen som det absolut centrale tilbud.
Herudover findes allerede i dag relativt mange muligheder, særlig for de ældste klassetrin.
Kommunerne har mulighed for at etablere overbygningsskole for de ældste klassetrin på folkeskolerne.
Yderligere er der åbnet mulighed for 10. klasse på erhvervsskoler.
Herudover findes de frie grundskoler som et samlet skoletilbud.
På frie skoler, der er knyttet til et privat gymnasium, gælder, at grundskoleafdelingen skal have 8. klasse og 9. klasse, og i sammenhæng hermed kan man, men skal ikke, have andre klassetrin.
Hertil kommer, at det står forældre frit for at melde deres børn ind i en fri grundskole på de øverste klassetrin, og de frie grundskoler bestemmer selv, om de f.eks. vil oprette flere pladser på de øverste klassetrin.
Endelig tilbyder efterskolerne undervisning og samvær til elever på ottende til tiende klassetrin.
Husholdnings- og håndarbejdsskoler giver yderligere tilbud om undervisning og samvær på kurser for de ældste klassetrin.
Der er således allerede tilstrækkeligt med tilbud på dette område såvel via de kommunale skoletilbud som i den statsfinansierede frie skolesektor.
Imødekommelse af forslagsstillernes ønske kan have betydelige økonomiske konsekvenser for staten.
I en tid med begrænsede ressourcer bør nye initiativer målrettes folkeskolen.
Kræfterne skal efter regeringens mening koncentreres om folkeskolereformen, og overbygningsskoler i friskoleregi kan komme til at underminere de udskolingstilbud, der ligger i folkeskolen, og som skal drøftes fremadrettet i forbindelse med reform af folkeskolen.
Gennemførelse af forslaget vil kunne få store konsekvenser for kommunernes folkeskolevirksomhed på tværs af kommunegrænsen, f.eks. for så vidt angår planlægning og oprettelse af udskolingsskoler.
På den baggrund finder regeringen, at beslutningsforslaget bør afvises.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-27:
Lad mig sige det ganske kort: Elevplanerne er kommet for at blive.
Elevplaner og kvalitetsrapporter blev indført som en del af VK-regeringens mål om at sikre en større faglighed.
Elevplanerne bidrager til, at lærere, elever og forældre får en viden om, hvad eleven allerede kan, og hvilke mål eleven skal arbejde hen imod, det være sig både fagligt, og hvad angår elevens personlige udvikling.
Elevplanen fungerer som lærerens arbejdsredskab i den daglige planlægning af undervisningen af den enkelte elev og fungerer også som udgangspunkt for samtalen mellem skole og hjem.
Elevplanen kan også indeholde aftaler mellem lærere og forældre om, hvordan forældrene kan støtte op om elevens fortsatte udvikling, og det er altså et redskab til at få involveret og inddraget forældrene i elevens skolegang, noget, der rent faktisk råbes på i disse år.
Elevplanen kan også indeholde aftaler om, hvordan eleven selv kan medvirke til at nå målene.
Så elevplaner er kommet for at blive, men vi vil gerne kigge på, om de er stykket godt nok sammen.
For når en fjerdedel af landets folkeskoler har fået dispensation fra Undervisningsministeriet, så de ikke behøver at lave elevplaner i alle fag, så sender det jo et signal til os politikere.
Elevplaner skal jo ikke skabe unødigt bureaukrati.
De skal være et redskab til udvikling og gensidige aftaler mellem lærere, elever og forældre.
Så vil jeg blot sluttelig sige tak til Liberal Alliance – eller Christianialiberalisterne – for at rejse den her debat.