runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2011-06-21:
Derfor har man jo bevilget penge til at opstille lysskilte i Tyskland, i øvrigt nogle skilte, som mig bekendt endnu ikke er blevet installeret, og i øvrigt de anlæg, som hr. Nick Hækkerup henviste til i sit indlæg.
Men det anlæg, som er en del af den aftale, som regeringen og Dansk Folkeparti har indgået, er jo ret godt beskrevet igennem et grafisk materiale, der tydeligt viser, at man skal ind igennem et antal sluser.
Og som der helt rigtigt står i Schengenaftalens kodeks, artikel 22, pkt. 1, er det således, at medlemsstaterne fjerner alle hindringer for en smidig afvikling af vejtrafikken ved overgangsstederne ved de indre grænser, navnlig hastighedsbegrænsninger, der ikke udelukkende er fastsat af hensyn til trafiksikkerheden.
Med andre ord: Hvordan kan de anlæg, der er en del af aftalen, overholde artikel 22, pkt. 1?
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Det er jo en naturlig del af det, at man i forbindelse med en toldkontrol kan sikre, at trafiksikkerheden overholdes; alt andet ville også være urimeligt, for det ville i praksis umuliggøre en toldkontrol.
Jeg kan forstå, at hr. Benny Engelbrecht nu er i gang med at forklare, hvorfor man kan være for trafikregulering med bomme, med trafiklys, men ikke kan være for et anlæg, som sikrer en smidig afvikling af trafikken.
Hvis der er nogen, der lytter med til debatten og ikke rigtig kan forstå den forskel, forstår jeg dem godt, for det giver ingen mening.
Med hensyn til vores vurdering af det, og hvorfor det er regeringens ønske at lave sådan et anlæg, vil jeg sige, at det for det første, som jeg har været inde på flere gange, handler om trafiksikkerheden, og at det for det andet er inspireret af den dansk-svenske grænseovergang, hvor vi kan se at man laver trafikregulering på denne måde.
Og det er noget tilsvarende, vi ønsker.
Jeg skal dog understrege, at det kun er ved den dansk-tyske motorvejsoverkørsel, fordi det er der, trafikmængden er størst, og så vil vi bede svenskerne om at få lov til at bruge det anlæg, de har, ved den dansk-svenske overgang.
Benny Engelbrecht (S), 2011-06-21:
Jeg skal også gøre mit for at overholde taletiden.
Jeg er rigtig glad for ministerens svar, for det bekræfter jo netop, at de anlæg, som regeringen planlægger at opsætte ved grænsen, er trafikbegrænsende; de nedsætter hastigheden.
Altså er de i strid med kodekset i artikel 22, pkt. 1; de er nemlig en hindring for en smidig afvikling af vejtrafikken.
Det er jo netop det, der er hele pointen, nemlig at der er en forskel.
Det, som man tidligere har villet vedtage, og som Europa-Kommissionen naturligvis ikke har haft nogen betænkeligheder ved, har været anlæg, som kunne aktiveres midlertidigt – midlertidigt – når der var et behov derfor, typisk om natten, hvis der skulle gennemføres en kortvarig razzia, sådan at toldere og andre ansatte ikke blev kørt ned.
Det er nu meget logisk.
Men her er der jo netop tale om en permanent installation, som ikke sikrer en smidig afvikling af trafikken, og derfor må vi bede om, at regeringen nøjagtig beskriver, hvordan man kan nå frem til den følgeslutning, at dette ikke skulle være i strid med Schengen.
Alt tilsiger, også ministerens svar, at dette er i strid med Schengenaftalen.
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Det anlæg, som vi agter at gennemføre, vil på samme måde som det anlæg, Socialdemokratiet kritiserer regeringen for ikke at have gennemført endnu, have til formål at trafikregulere.
Det siger jo sig selv, sådan er det i sagens natur, at hvis der står en toldmedarbejder og skal foretage toldkontrol, skal hastigheden ned.
Så har jeg henvist til den dansk-svenske grænseovergang.
Jeg er jo lidt varsom med at lave henvisninger, for vi har spurgt skriftligt og har fået skriftlige svar, og de pågældende lande har så efterfølgende ændret holdning.
Men jeg vil sådan set kun opfordre alle, som kommer rundt i Europa, også pressen, hvis de måtte kunne afse ressourcer til det, til at tage rundt og kigge der, også ved de indre grænser, og se, hvordan toldkontrollen foregår.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-06-21:
Jeg noterer mig, at det er rigtig vigtigt for regeringen, at det her sker i en hast, og jeg er egentlig lidt nysgerrig efter at vide, hvorfor der skal være det her hastværk.
Hvorfor ikke stille spørgsmål og få svar fra Kommissionen, så man er på sikker grund?
Jeg har bare noteret mig, at både den svenske statsminister og Angela Merkel har været ude at sætte spørgsmålstegn ved den her aftale og afventer Kommissionens redegørelse.
Og der kunne jeg for det første godt tænke mig at vide: Hvorfor kan man ikke afvente Kommissionens redegørelse?
Og for det andet: Hvad er det for nogle udestående spørgsmål, som Kommissionen har?
Kan ministeren ikke gøre det klart for os?
For jeg er stadig væk i tvivl om, hvad det er for nogle spørgsmål, som Kommissionen ikke har fået svar på.
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Al den stund at det er vores klare opfattelse, at man kan lave den toldkontrol, vi lægger op til, så er det en debat, der ikke giver meget mening.
Det sker indimellem.
Nogle gange taber Danmark, nogle gange vinder Danmark.
Jeg vil blot nævne, at den normale fremgangsmåde altså er, at man laver en vurdering af, hvad man mener man kan inden for reglerne, gennemfører det, og skulle Kommissionen så være uenig, kan de jo rejse en sag mod det medlemsland, de er uenige med.
Jeg kender ikke svaret på de sidste spørgsmål, som udestår, andet end at der vil foreligge et udkast til mig ved udgangen af juni.
Vi har tilkendegivet over for Kommissionen, at der vil de sidste spørgsmål blive besvaret, og derfor kender jeg ikke indholdet af denne dialog.
Men jeg mener sådan set heller ikke, at det er afgørende, for det er vores klare vurdering, at både svarene, som er givet i to breve, og mødet, der blev afholdt på embedsmandsniveau, sammen med det sidste svar, der vil blive givet, vil betyde, at Kommissionen har fået svar på de spørgsmål, de har stillet, og at det ikke vil give anledning til yderligere spørgsmål.
Hvorfor det?
Fordi det er vores klare vurdering, at Danmark selvfølgelig kan have den toldkontrol, som aftalen lægger op til, og at vi inden for de regler, der er, kan gå ind og lave undtagelsesbestemmelser, der netop er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden og sikkerhed og beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed.
Her har man altså at gøre med undtagelsesbestemmelser, som netop også er indbygget i toldloven.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-21:
Når ministeren siger, at det er regeringens klare vurdering, at man her er helt inden for de internationale forpligtelser, vi har påtaget os, men at vi ikke må få noget som helst at vide om karakteren af den her vurdering – i hvert fald ikke skriftligt, for det er noget, der i fuldt tilstrækkeligt omfang kan ske mundtligt – giver det her så lejlighed til at prøve at få ministeren til at redegøre lidt for indholdet i den klare vurdering, der er foretaget.
Derfor kan man jo passende starte i den ende, som handler om ministerens opfattelse af, om toldkontrol overhovedet er omfattet af Schengenreglerne, eller om det her falder helt uden for på grund af karakteren af den aftale, der er indgået.
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Altså, denne toldkontrol, som vi lægger op til, er jo en øget toldkontrol, som betyder, at der vil være langt flere stikprøver, end der er i dag.
Det skyldes, at vi sætter flere personer af til toldkontrollen.
Og hvis man skal følge logikken, skulle den nuværende toldkontrol være i strid med EU-regelsættet.
Det ville være ganske nyt for mig, og det er jeg helt sikker på at der ikke er nogen der vil påstå.
Derfor er det jo også lidt ulogisk, at det, at man gør mere af det samme, så skulle medføre, at det er i strid med regelsættet.
Jeg fremhæver det blot for at vise den slingrekurs, som man konstant kan opleve fra Socialdemokratiets side i ikke kun det, men i mange spørgsmål.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-21:
Det sidste var et meget fikst forsøg på at forsøge at lægge noget andet ind i den oprindelige beslutning om at etablere et anlæg til at genindføre toldkontrol.
Og ministerens argumentation er jo i øvrigt helt forrykt derhen, at ministeren siger, at intensiteten i det, man foretager sig, ikke er afgørende, altså at det, hvis bare stikprøvemæssig toldkontrol er lovlig inden for Schengenreglerne, som det er, også vil være lovligt at gøre det helt permanent.
Er det det, der ligger i den klare juridiske vurdering, som ministeren har refereret til nogle gange, altså at det er uden betydning for de internationale forpligtelser, vi har påtaget os, om det sker på permanent basis eller stikprøvemæssigt?
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Altså, Schengensamarbejdet betyder jo, at man skal kunne passere uden personkontrol og dermed paskontrol, men fraværet af personkontrol ved de indre grænser som et led i Schengensamarbejdet berører ikke myndighedernes mulighed for at udøve kontrolbeføjelser på dansk territorium – det kan være fødevarekontrol, toldkontrol – så længe man udøver det på en måde, så det ikke har virkning som almindelig grænsekontrol af personer.
Og det er regeringens vurdering, at det, vi lægger op til, derfor er inden for Schengenreglerne.
Per Clausen (EL), 2011-06-21:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at den politiske debat i Danmark om det her forslag har skabt megen forvirring.
Hvis man læser, hvad de partier, der står bag aftalen, har udtalt til medierne, kan man jo kun blive forvirret, vil jeg sige.
Jeg synes heller ikke, at ministerens svar i dag skaber så meget klarhed, men jeg vil prøve at stille et enkelt spørgsmål, som måske kan skabe den fornødne klarhed:
Er det ikke rigtigt forstået, at den aftale om skærpet toldkontrol/grænsekontrol, som regeringspartierne har indgået sammen med Dansk Folkeparti, vil blive gennemført på en måde, så EU-Kommissionen er tilfreds, og at det også betyder, at man vil rette sig efter de synspunkter om og holdninger til, hvordan den skal gennemføres og administreres, som kommer fra EU-Kommissionen?
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Det, der er afgørende for regeringen, er, at den øgede toldkontrol respekterer EU’s regler og Schengenreglerne, og det fremgår klart af den aftale, som er blevet indgået.
Vi er tilhængere af Schengensamarbejdet, så derfor er det jo logisk, at det for regeringen fra starten af selvsagt har været en præmis, at vi skulle overholde de regler.
Det er også vores klare vurdering, at vi med denne aftale gør det.
Hr. Per Clausen spørger på en måde, som om Kommissionen skal godkende den toldkontrol, som vi lægger op til.
Det er ikke tilfældet.
Vi har lovet at orientere Kommissionen, og deri ligger jo den logik, at måtte Kommissionen være uenig eller mene, at det skulle stride mod reglerne, så hører vi sikkert derom, men det betvivler jeg stærkt kommer til at ske.
Per Clausen (EL), 2011-06-21:
Men skatteministeren er vel enig med mig i, at det er Kommissionen, der tager stilling til, om man overholder reglerne, og hvis Kommissionen siger til regeringen, at det bliver den nødt til at ændre ved for at overholde Schengenreglerne, så har ministeren vel tænkt sig at gøre det, for ellers giver det, han siger, jo ingen mening.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-21:
Jeg tror nu ikke, at man kan tage hele flertallet bag den her aftale til indtægt for, at man sådan vil fejre, at vi gik ind i Schengensamarbejdet, men lad det nu ligge.
Det, vi har spurgt om og ikke har kunnet få svar på, men som vi kan læse i dagspressen i dag, er, at der stadig væk er udeståender i forhold til Kommissionen, efter at statsministeren har talt med kommissionsformanden og skatteministerens folk har holdt møde med Kommissionen.
Så lad os nu bare blive enige om, at det altså ikke er den politiske debat i Danmark, men de oplysninger, regeringen giver Kommissionen, der giver anledning til nye spørgsmål.
Skatteministeren siger i dag i dagspressen, at man vil svare inden udgangen af juni.
Jeg forsøger forgæves her i Folketingssalen at få svar på, hvad det er, Kommissionen spørger om, og det synes jeg at skatteministeren skulle redegøre for.
Hvad er det for nogle udeståender, der er, efter alle disse møder?
Så kan jeg jo kigge ned på de spørgsmål, jeg selv har stillet og sige: I spørgsmål 61 spørger jeg specifikt til, hvordan man vil svare på kommissionsformandens brev, hvori det siges, at tiltagene skal være de mest egnede og absolut nødvendige.
Altså, goddag mand økseskaft.
Hvad er spørgsmål 52?
Det er: Hvornår forventer ministeren at modtage Kommissionens vurdering?
Så siger man, at det i forbindelse med det bilaterale møde den 27. maj blev aftalt, at Danmark sender et skriftligt svar.
Kommissionen har ikke givet oplysninger om, hvor længe Kommissionen forventer at skulle bruge til at vurdere aftalen.
Med andre ord: Skatteministeren må erkende, at der er en konkret juridisk disput med Kommissionen, og han må i dag redegøre for, hvori den består, for ellers kan Folketinget da ikke på et rimeligt grundlag deltage i den her diskussion.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-06-21:
Der er brugt rigtig meget tid på at diskutere forskellen på en juridisk vurdering og en juridisk redegørelse.
Vi har gentagne gange spurgt i Finansudvalget i det åbne samråd, hvorfor vi ikke kunne få et stykke papir, og gang på gang har svarene været – både fra justitsministeren og fra skatteministeren – at man havde foretaget en vurdering, men ikke noget, der lå på skrift, så vi klart og præcist kunne se, hvor vi var henne i den her sag.
Så sent som i går så vi jo Venstres fru Birthe Rønn Hornbech, tidligere minister, netop også kritisere præcis det, at man i sådan et spørgsmål som det her, der er så vitalt, også for vores fremtid, ikke har lavet et stykke papir, så vi kan se, hvor vi er henne.
Det var lige præcis det, fru Birthe Rønn Hornbech kritiserede.
Og det, vi har sagt gang på gang, er, at det da er det mindste, man kan forlange.
Havde skatteministeren sikret, at der lå sådan et papir, havde man jo også noget at sende frem til Kommissionen.
De problemer, som man får her, er jo i meget, meget høj grad selvskabt plage, fordi man ikke har gjort sit arbejde fra starten.
Det må da være dybt problematisk for regeringen og for ministeren.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Det er ved at udvikle sig til det rene absurdteater.
Ministeren blev bedt om at bekræfte, at i de tilfælde, hvor der ikke er praksis, er det fortsat op til domstolene at foretage en skønsmæssig vurdering.
Det synes jeg at ministeren burde have husket at svare på, for det underminerer jo noget af det andet, som ministeren hele tiden taler om, nemlig at der skal ske udvisning.
Ja, det skal der, medmindre det er i strid med de internationale forpligtelser.
Så er der hele den her debat om: Hvad så, hvis der er tvivl, eller hvis der ikke er tvivl?
Ja, så kan vi bare henholde os til det skriftlige svar, der er kommet, nemlig at det stadig vil være op til domstolene at foretage en konkret vurdering.
Man ændrer ikke noget ved domstolenes interne arbejde eller interne liv med det her lovforslag på trods af den minilektion, vi fik i statsforvaltning.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Derfor er det ikke dette Folketing, der sidder og dømmer, men dette Folketing, der lægger rammerne.
Og de rammer, der nu er lagt for Folketingets virke i relation til kriminelle udlændinges adfærd, foreligger nu i en sådan form, at når det er fængselsstraf, skal der ske udvisning, medmindre det med sikkerhed er sådan, at Danmarks internationale forpligtelser tilsiger noget andet.
Jeg synes faktisk ikke engang, det er svært.
Altså, det synes jeg faktisk ikke det er.
Så selvfølgelig skal domstolene da dømme.
Jeg havde nær sagt: Hvem søren skulle ellers?
Altså, nu kan man jo altid fortolke sig ud af, hvem der kan og vil Danmark, hvis det er det, man ønsker.
Den pågældende, som fru Line Barfod taler om, har jo altså fået en ubetinget fængselsstraf.
Men jeg er enig i, at det, der udløses her, er en såkaldt betinget udvisning.
Og grunden til, at der skal en betinget udvisning til, er, at vi ikke med sikkerhed kan vide, om der er tale om en kumulering af bestemte ting; hvis man på et tidspunkt har fået en betinget udvisningsdom og der så senere kommer en overtrædelse af straffeloven af hårdere karakter og de to forhold så kumuleres, kan det betyde, at det vil medvirke til en udvisningsbestemmelse senere.
Og det ved fru Line Barfod vist også godt.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Ministeren tog jo altså ordet for at gå på talerstolen og klargøre det hele, for som han sagde, har jeg taget fejl og sagt noget forkert.
Vi nåede bare aldrig frem til, at ministeren rent faktisk sagde, hvad det var, jeg havde sagt, som var forkert, så jeg vil da bare opfordre ministeren til at gå på talerstolen og sige, hvor det var, jeg tog fejl.
Jeg har jo lige præcis læst de mange svar igennem, som ministeren har afgivet til Folketinget, og kan konstatere følgende: Danmark skal stadig leve op til sine internationale forpligtelser; der er fortsat tale om en trappestige.
Der er ikke nogen intern kritik af den praksis, som domstolene har ført, i det lovforslag, der er lagt frem, det er i hvert fald sådan, det bliver angivet i svarene fra ministeren på de spørgsmål, der er stillet.
Der er ikke nogen nye kriminalitetsformer, der kan give anledning til udvisning.
Og hvis jeg skal bruge Mikael Sjöbergs ord – han er formand for Dommerforeningen, som var med til en høring i går i Integrationsudvalget – sagde han, at der med det her lovforslag ikke er lagt op til nogen ændring i praksis.
Det bekræftes sådan set af de rigtig mange spørgsmål og svar, som er afgivet i udvalget.
Så jeg ved ikke rigtig, hvor det er, ministeren synes jeg tager fejl, men jeg håber da, at han vil komme op på talerstolen og oplyse mig.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Det gør jeg hjertens gerne.
Det er der, hvor fru Karen Hækkerup hævder, at det i virkeligheden kun er et lovteknisk ændringsforslag, som Socialdemokratiet og SF har stillet.
Nej, det er ikke rigtigt.
Det er ikke kun lovteknik.
Det vil trække de danske minimeringer i relation til udvisninger ud af loven, og det ønsker regeringen ikke.
Vi mener ikke, at disse garantier skal være i loven.
Det er sagens essens.
Så derfor er det her ikke kun et spørgsmål om lovteknik.
Det er et spørgsmål om politisk ønske.
Og det, som jeg ser ud af det ændringsforslag, Socialdemokratiet og SF stiller, er, at man jo i virkeligheden kun nødtvungent bryder sig om at stemme for og kun gør det af populistiske årsager.
Line Barfod (EL), 2011-06-21:
Hvis et menneske, der kan og vil Danmark, som har boet her i masser af år, som har børn her og betaler skat her, og som har arbejde – bidrager til samfundet – har en kniv på sig på et offentligt sted og bliver taget og får 7 dages fængsel i medfør af knivloven, er det, hr. Søren Pind og regeringen og Venstre og De Konservative og alle de andre partier, der stemmer for, fremover vil sige til det menneske: Egentlig mener vi, at du skal udvises, fordi du har gået med kniv på et offentligt sted i Danmark, fordi du har begået den ene fejl, og på grund af internationale konventioner kan vi ikke udvise dig, men du får en betinget udvisning, fordi vi egentlig synes, at du skal udvises; det er kun de internationale konventioner, der gør, at du ikke kan udvises.
Det er det signal, man fremover vil sende til mennesker, der kan og vil Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Så bliver jeg nødt til at pointere, at når ministeren siger, at jeg ikke har ret, er det forkert.
For når ministeren siger, at det vil trække tænder ud på lovforslaget, er der jo kun tilbage at stille det modspørgsmål: Hvad gør det af forskel, at man fjerner ordene i lovteksten?
Jo, det gør den forskel, at lovteksten bliver mere uklar, men hvad gør det af forskel i forhold til domstolene?
Ingen, vil jeg sige til ministeren, for domstolene skal stadig forholde sig til præcis de samme afgørelser, præcis den samme praksis, der ligger i de internationale konventioner, der ligger i afgørelserne fra den europæiske menneskerettighedsdomstol.
Så det her trækker ingen som helst tænder ud.
Det klargør teksten for det arbejde, som domstolene alligevel skal lave, og som de ikke er fritaget for at skulle forholde sig til med det her lovforslag.
Og gudskelov, vil jeg så skynde mig at sige.
Det, vi gør, er udelukkende at forsøge at lette arbejdet for domstolene – et arbejde, som jeg synes at vi bør komme dem i møde med.
Der er indholdsmæssigt ingen ændring i det, og jeg synes, det er fejt, at ministeren bliver ved med at sige det – hvis fejt altså ikke er forkert og for meget at bruge, men det er i hvert fald det, det er.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Undskyld mig, vil jeg sige til fru Karen Hækkerup, men det er faktisk mig, der har fremsat lovforslaget.
Altså, det kan godt være, at det ikke er gået op for Socialdemokratiet og SF, og at man vil prøve at dække sig ind bag alle mulige ting, men det er sådan set mig, der har fremsat lovforslaget for Folketinget.
Når jeg meget bevidst ikke ønsker, at de tidligere garantier optræder i dansk lovgivning, kombineret med en direkte tekst om, at nu skal domstolene udvise, medmindre det med sikkerhed er i strid med internationale konventioner, så er det, fordi det her er et meget direkte påbud til domstolene om at holde sig inden for de rammer.
Og derfor synes jeg i virkeligheden slet ikke, at det er mig, man sådan skal skælde ud på.
Sagen er sådan set meget enkelt den, at fru Line Barfod i meget høj grad har ret, og det vil Socialdemokratiet og SF ikke erkende, fordi de på den ene side gerne vil gå ud og sige til befolkningen, at de er hårde og stemmer for – det kan godt være, at de stiller et ændringsforslag, der hiver alt det væsentlige ud af forslaget, men de stemmer for i sidste ende – og på den anden side prøver at dæmonisere fru Line Barfod.
Det kan man da altid diskutere, hvordan og om man skal gøre, men der er ingen grund til at gøre det i den her sammenhæng.
Det mener jeg simpelt hen ikke.
Astrid Krag (SF), 2011-06-21:
Jeg ved ikke, om man altid kan diskutere, om man skal dæmonisere fru Line Barfod eller ej.
Jeg har i hvert fald ikke noget ønske om at deltage i den diskussion.
Jeg bliver nødt til at nærlæse, hvad ministeren har sagt her, og holde det op imod nogle af de svar, som vi har fået.
Jeg synes faktisk ikke, at den måde, ministeren svarer os på, er helt fin.
Jeg bliver nødt til at spørge, om vi her fra talerstolen har hørt ministeren stå og kritisere domstolenes praksis, for det vil være det modsatte af det, vi har fået svar på under lovbehandlingen.
Det er da lidt relevant at få at vide.
Og så vil jeg bare bede ministeren om at bekræfte, at trappestigemodellen i § 22-24, altså Danmarks ekstra sikring af proportionaliteten, stadig gælder.
Jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at Danmarks proportionalitetsforpligtelser i forhold til international lov stadig væk gælder.
Jeg vil gerne bede ministeren om her fra talerstolen bekræfte, at en udvisning i prøvetiden, hvor man er under betinget udvisning, alene kan ske, hvis den nye kriminalitet, der begås, også giver anledning til udvisning.
Og så vil jeg gerne bede ministeren om at bekræfte, at der ikke med det her lovforslag er nogen nye kriminalitetsformer, der giver anledning til udvisning.
Jeg synes, vi har fået meget klare svar på de skriftlige spørgsmål, men jeg må sige, at når ministeren står her, er det til at blive rundtosset over.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Men det er jo en fis i en hornlygte, vil jeg sige til hr. Søren Pind.