Christine Antorini (S), 2013-02-07:
Liberal Alliance ønsker med beslutningsforslaget at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om at styrke skoleledelsens beføjelser, som der står.
Skoleledelsen skal ifølge forslaget styrkes, ved at det formelle ansvar for at ansætte og afskedige lærere i folkeskolen uddelegeres fra kommunalbestyrelsen og den kommunale forvaltning til skolelederen.
Det vil sige, at skoleledelsen selv skal kunne bestemme, hvem de vil hyre og fyre.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen ikke kan støtte forslaget, og jeg vil også allerede nu sige – men det vender jeg tilbage til – at det jo faktisk er sådan, at folkeskoleloven allerede i dag giver mulighed for, at man kan delegere kompetencen til skolelederen, hvilket også sker et antal steder.
Vi synes i regeringen til gengæld, at man skal styrke skolelederen anderledes, og det vil jeg gerne redegøre lidt for.
Liberal Alliance begrunder sit forslag med, at skoleledelsen er ansvarlig for en skoles funktion, resultater, arbejdsmiljø m.v., og at det er et led i kompetent ledelse at kunne hyre og fyre.
Liberal Alliance begrunder også forslaget med, at kommunens rolle nogle gange er rent formel.
Intentionen om at styrke skolelederen og også skolebestyrelsen i den sammenhæng er jo fuldstændig rigtig, men hvis det skal gøres ordentligt, så handler det også om at respektere de forskellige arbejdsdelinger, der er i forhold til ledelse, for det er nemlig sådan, at driften af folkeskolen er en kommunal opgave.
Det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for kommunens skolestruktur, for bevillingerne til kommunens skolevæsen og for de økonomiske rammer for den enkelte skole.
Sådan skal det også blive ved med at være.
Og kompetencen til at hyre og fyre er central i forhold til kommunens ansvar.
Det er også værd at bemærke, at lærerens ansættelsesområde er hele kommunen og ikke den enkelte skole.
Som sagt hindrer folkeskoleloven ikke, at kommunen kan delegere kompetencen til at hyre og fyre lærere til skolens leder, så det kan kommunen beslutte sig til at gøre alt efter de lokale ønsker og behov.
Folkeskoleloven indeholder kun et forbud mod at delegere kompetencen til skolebestyrelsen, og det er et meget velbegrundet forbud.
Det vil derfor ikke give mening at overlade ansvaret for at hyre og fyre lærere på kommunens skoler til skolebestyrelsen.
Men jeg og resten af regeringen mener som nævnt, at der skal andre ting til for at styrke skolelederen og skolebestyrelsen, hvis det skal have en reel virkning og være med til at sikre en fagligt stærk folkeskole.
Skolelederens ledelsesrum skal styrkes ved at styrke lederens kompetencer.
Den praktiske virkeliggørelse af et løft af folkeskolen vil give skolelederen en meget stor opgave.
På samme måde har skolelederen en utrolig vigtig rolle i forhold til at give pædagogisk og faglig sparring til de undervisere, lærere og pædagoger og andre, der er på skolen.
Det er her, at der er brug for et løft i forhold til ledelseskompetencen.
Skolens rejsehold har for nogle år siden peget på, at der er brug for ledelsesforløb, der er rettet mod folkeskolens behov.
Det kan f.eks. være i forhold til didaktik, pædagogisk ledelse og brug af prøver, evalueringer og trivselsmålinger; alt sammen redskaber, der er vigtige for folkeskolens udvikling, og som vi har fokus på i regeringens udspil til at gøre en god skole bedre.
Regeringen har derfor også i udspillet til en endnu bedre folkeskole foreslået, at der afsættes i alt 60 mio. kr. til kompetenceudvikling af lederne.
Med de nævnte bemærkninger kan regeringen derfor ikke støtte forslaget fra Liberal Alliance.