runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Tak, formand.
Så står vi her med L 135, og hovedingrediensen i forslaget er, at det skal tættere på ministeriet.
En anden ting, der også er i forslaget,
er, at nu skal formanden udpeges af ministeren – ministeren får flere beføjelser – og sekretariatsbetjeningen skal nu overgå til NaturErhvervsstyrelsen. Jeg har læst forslaget to gange, for jeg tænkte, at der selvfølgelig er en mening med, at man gør det her, nemlig at man vil få noget mere ud af de penge, og at man vil gøre noget mere. Det kunne også være, fordi man er utilfreds med den måde, som fonden bliver drevet på.
Hvis man sådan kigger på det og ser på, hvad de her fonde egentlig har bedrevet bare inden for den korte horisont, som vi nok alle sammen kan huske, så har promilleafgiftsfondene været rigtig gode til at finde på nye løsninger, også når vi her i Folketinget kommer med skærpet lovgivning i forhold til dyrevelfærd, og når vi kommer med skærpet lovgivning til miljøet.
Det er jo der, promillefondene har været rigtig gode til at finde ud af, hvordan det kan føres ud i livet og ud i erhvervet, uden at vi altid skal stå med den debat om, at vi skruer skruen den forkerte vej, at det vil ændre omsætningen ude i erhvervet, og at nu vil det hele lukke.
Der må vi jo erkende, at vi kan se, at promilleafgiftsfondene virkelig har vist deres værd.
De har været med til at løse nogle af de udfordringer, som også er kommet, fordi man har nogle andre parametre, som man måler på.
Dansk landbrug har i dag verdensrekord, når det gælder udnyttelse af husdyrgødning.
Det er opnået gennem et tværgående samarbejde mellem husdyrproduktioner, planteavlsprojekter og afgiftsfondene.
Dansk landbrug står for den største andel af økologisk produktion og afsætning i verden, som ligeledes er opnået gennem en bred indsats med midler fra forskellige afgiftsfonde.
Det er også, fordi vi har været gode på innovationsdelen, hvor netop promilleafgiftsfondene har været til stor nytte.
Jeg kan ikke læse, at ministerens tilgang til det her skulle være, at promilleafgiftsfondene gør det skidt.
Det er i hvert fald ikke det, jeg kan læse i det fremsatte forslag.
Derfor må vi sige fra Dansk Folkepartis side, at vi er noget overraskede over, at forslaget kommer, uden at man på nogen måde har ønsket at debattere, hvorfor man vil ændre på promilleafgiftsfondene.
Den tidligere ordfører var oppe at sige, at det her nok ikke bliver dyrere, men det er jo påstand mod påstand.
Det, man i hvert fald kan læse sig til, er, at det i dag koster 1,5 mio. kr. at drive det, og fremadrettet bliver det, når det ligger ovre i NaturErhvervsstyrelsen, 8 mio. kr.
Det bliver altså væsentlig dyrere at drive det efter det forslag, der ligger her.
Det går altså fra at koste 1,5 mio. kr. til fremadrettet at koste 8 mio. kr. at drive det.
Det, man i hvert fald kan læse sig til i forslaget, er, at administrationen bliver langt, langt dyrere.
Derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke støtte forslaget.
Vi kan nemlig ikke se hensigten med det.
Og når ministeren kommer på talerstolen, skal jeg selvfølgelig nok spørge ham om, hvad der ligger bag, at vi nu har det her forslag til behandling her i Folketingssalen.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-24:
Vi er jo enige om, at vi kan gøre det forsøg, og det er måske bare sådan en gammel skade, at man gerne med det samme vil høre, hvis der er nogle ting, nogen er faldet over.
Der har jo været rimelig god tid til at læse Enhedslistens forslag.
Jeg kan godt forstå, at vi ikke lige alle sammen fik skrevet så hurtigt, hvad ministeren sagde, men det kan vi jo læse bagefter.
Men med hensyn til den politiske indholdsdebat, er det jo en luksussituation, vi pludselig er kommet i her, forstået på den måde, at der jo allerede fra starten af, næsten inden vi er kommet i gang, tegner sig en meget positiv holdning til at gøre noget i den her retning, og så kan vi lige så godt tage skridtet videre og få taget proppen af flasken.
Har vi foreslået nogle dumme ting, vil jeg da gerne diskutere det med det samme.
Ja, men så bliver det jo en kvittering for en kvittering for en kvittering.
Det er rigtig positivt, at ministeren er åben over for det.
Jeg tror, det er fantastisk vigtigt, for den bedste måde at få et konstruktivt samarbejde om det her spørgsmål på er jo ved, at alle partier bliver indbudt og får lov at give deres besyv med.
Så ved vi godt, at ja, det er ministeren, der i den sidste ende sætter undersøgelsen i gang, men der er jo allerede lyttet en hel del, synes jeg at jeg kan høre.
Jeg synes, det er en positiv start på en forhandling, tak for det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-02-24:
Nu er det sådan, at jeg lige har hørt ministeren ridse noget op, og det har jeg brug for at se på tryk for at få sammenlignet det med Enhedslistens.
Jeg synes måske ikke, at der var en superstor forskel, men lad os lige få sammenlignet tingene, og lad os tage udvalgsbehandlingen for at få drøftet og forhandlet det, som vi altid plejer at gøre.
Jeg er sikker på, at vi når i hus med at få lavet en løsning, så vi får en undersøgelse sat i gang.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-24:
Jamen det vil jeg da gerne med det samme komme med en kommentar til, og den er jo positiv på den måde, at det vil vi da bestemt være indstillet på at vi tager en forhandling om i udvalget.
Et sådant forsøg på at lave en fælles beretning kan jo netop, som ordføreren siger, være fremskyndet af ministerens positive tilsagn, så det vil vi være åbne over for.
Det eneste, jeg selvfølgelig skal melde ud, er jo, at de kriterier, vi gerne vil have undersøgt, som vi har beskrevet her, selvfølgelig er det, vi vil slås for, og som også kommer til at ligge til grund for undersøgelsen, fordi vi tror, at de emner, vi har nævnt, som bør undersøges, er dem, vi skal have en fuld fælles klarhed over som forudsætning for, at vi kan lave nogle gode handlinger på det her område.
Så hvis ordføreren mener, at der er nogle ting i vores forslag, som er overflødige eller forkerte, vil jeg da gerne høre det med det samme, sådan at man kan danne sig et indtryk af, hvad man siger ja til, hvis man siger ja til, at vi prøver at lave en beretning i udvalget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-02-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke Enhedslisten for at rejse en meget væsentlig debat om forholdene på landets plejehjem.
I Venstre ser vi, at det er vigtigt, at man husker at behandle de ældre medborgere med respekt og ansvarsfuldhed.
Konkret ligger der jo i Enhedslistens forslag, at der skal udarbejdes en national undersøgelse af landets plejehjem og plejeboliger, og for at citere lidt af den står der også, at den skal afdække forhold for beboerne i de kommunale plejeboligtilbud.
I undersøgelsen bør indgå en vurdering af bemanding og faglighed hos plejepersonalet – hvilket også lige er blevet diskuteret lidt med ministeren – og de fysiske rammer.
Undersøgelsen skal også inddrage forholdene for den del af beboerne, der lider af demens.
Når den så er færdig, skal vi alle sammen mødes og se den.
Jeg kan godt forstå, at Enhedslisten spørger, om vi ikke kunne mødes og se den, inden den bliver sat i værk.
Beslutningsforslaget her er jo lavet på baggrund af en række pressehistorier.
Nogle gange skal man jo lade være med at lave politik på en enkeltsag, mens det andre gange er rigtig nyttigt, at vi ligesom løfter den og bruger den som et pejlemærke, fordi den kan være en motivator til at få vurderet, om det her er noget, som er mere landsdækkende, og om det er en ting, vi skal være bedre til at tage hånd om.
Når jeg siger det, vil det jo sikkert undre, at vi så bagefter siger, at vi ikke lige hundrede procent synes, at det her beslutningsforslag er det, vi skal stemme om.
Jeg vil jo rigtig gerne have, at det bliver behandlet i udvalget; jeg vil rigtig gerne have, at vi laver et sagligt undersøgende arbejde om det i forhold til ministeriet, at vi får skrevet en beretning, hvor vi får skrevet vores konklusioner, altså hvad vi som udvalg synes, for med vores beretning kan vi også pålægge regeringen at være tydelig.
Karin Nødgaard (DF), 2015-02-24:
Jamen det synes jeg ville være yderst relevant at få.
Nu står der i Enhedslistens forslag bl.a. noget om personalenormeringer.
Og når man får resultatet af en sådan undersøgelse, vil jeg da – uden at kende det – umiddelbart formode, at det risikerer at vise, at normeringerne ikke er gode nok.
Vi har jo haft drøftelsen med ministeren og i Socialudvalget om brugen af stofseler osv., altså at folk har været overladt til sig selv, selv om man har ligget i stofsele osv.
Det vil sige, at der kan jeg allerede se, at det faktisk højst sandsynligt vil komme til at koste noget.
Det må jo også være nogle tanker, som ministeren har gjort sig i forhold til det her forslag, så det vil jeg egentlig gerne have et svar på.
Hvad har man tænkt sig at gøre på de områder, hvor vi allerede ved bare at læse ordene kan se, at det nok vil være noget, der vil være lidt omkostningstungt?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-02-24:
Jeg beklager meget.
Jeg sad sammen med Nationalt Videnscenter for Demens i samme time og fik netop der spørgsmålet: Hvor er vi henne i alt det her, for det er så vigtigt, at vi sammenholder viden og også ved, hvad hinanden gør.
Det er dumt, hvis vi hele tiden laver parallelforløb, når nu kommunerne allerede i dag ved, at de kan kontakte Nationalt Videnscenter for Demens; der får de en god basisstart og en kort uddannelse af både medarbejdere og andre aktører, der har behov for at vide noget om demens.
Men når nu ministeren siger, at rejseholdet skal ud, hvordan er det så med Finn Sørensens spørgsmål om en mulighed for sammen at sætte dagsordenen for den undersøgelse?
Jeg hørte Finn Sørensen bede om en forhandling, hvor alle partierne blev inviteret.
Jeg hørte ikke ministeren præcis sige, at det er en interesse, man har.
Tak for det.
Nu var ministeren meget detaljeret i sin fortælling, med hensyn til hvad der skal ske og hvad der er sat i værk, og derfor bliver jeg meget nysgerrig, når der også bliver talt om en demensdag.
Er det sådan, at det rejsehold, der nu bliver sendt rundt, er et, ministeren selv sammensætter, og at vi derfor ikke bruger Nationalt Videnscenter for Demens, som vi ellers har finansieret via bl.a. satspuljen?
Det er en forskningsenhed i Danmark, der leverer et rigtig flot stykke arbejde med at give kendskab ude i kommunerne, overalt; de har værktøjer, som de netop bruger til at mangfoldiggøre viden.
Der skal jeg også spørge: Er det i forbindelse med de demensdage, som Nationalt Videnscenter for Demens holder i maj, at den demensdag kommer til at ligge, eller skal vi have flere initiativer her i løbet af foråret?
Karin Nødgaard (DF), 2015-02-24:
Vi kan sige, at hvis der sendes materiale ud, skal man huske i hvert fald alle partier også ud over alle ordførere.
Jeg ved godt, at ministeren henviser til en ældremilliard, der er afsat, men vi ved, at 1,3 mia. kr. faktisk også er det, vi ser af besparelser på ældreområdet i kommunerne.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre nærmere.
Såfremt man nu får lavet den her undersøgelse, kommer der et resultat.
Og så skal det jo ikke bare stå på en reol.
Hvad skal der så egentlig ske derefter?
Hvad forventer ministeren, der skal bruges af penge på at lave undersøgelsen; hvad hvis det viser sig, at resultaterne af undersøgelsen peger på noget, som kommer til at koste noget, og hvor der skal være nogle forbedringer osv. osv.?
Hvordan har ministeren egentlig tænkt sig at føre det hele til ende?
Det synes jeg ville være meget oplagt at høre, inden vi egentlig finder ud af, om vi skal stemme for det her forslag eller ej.
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Jeg må med skam melde, at jeg ikke kan huske, hvilke konkrete lande det er, der er kommet til, men det er oplysninger fra ministeriet, som ligger til grund for den oplysning, jeg giver.
Må jeg så ikke sige til hr. Dennis Flydtkjær: Jeg har ikke stor sympati for partier, som ønsker at spille på frygt, og som ønsker at spille på spøgelseshistorier, man er i stand til at bilde befolkningen ind, og det har måske spillet en vis rolle i den måde, som jeg har argumenteret på.
Nu lukker vi ikke for det her kapitel, for vi mener faktisk, at vi har haft en lovgivning, som har været med til at forhindre det, men Dansk Folkeparti har jo ikke holdt sig tilbage.
Dansk Folkeparti er blevet ved med at køre store billboards rundtomkring i landskabet og har haft masser af annoncer på deres hjemmeside, hvor man har forsøgt at prikke til det mest usmagelige hos mennesker, og det bryder jeg mig ikke om.
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Det er bare, fordi jeg nu måske bliver en smule bekymret for, hvad der driver Socialdemokraterne.
Skal jeg forstå det, hr. Orla Hav siger, sådan, at hvis Dansk Folkeparti kører en usaglig kampagne på sin hjemmeside, vil det fremover være Socialdemokraternes holdning, at den udfordring løser man ved at fremsætte det forslag, som Dansk Folkeparti gerne vil have vedtaget?
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Jeg vil egentlig spørge om noget helt andet, nemlig det her forslag om hunde, som jo godt kan virke meget sympatisk.
Men det, jeg vil spørge ministeren om, er, om ministeren vil tage initiativ til, at vi kigger meget mere på det her.
For det her forslag om at forbyde salg af hunde virker lidt, som om det er noget, man lige piller ned af hylden og putter med i lovforslaget.
Det kan måske være udmærket at gøre, men vi ved jo også godt, at der kan ske mange andre ting.
Vi har set billeder, man kan bare gå en tur på Facebook.
Nogle køber en ged, og så kan man rende rundt med den.
Det er ikke god dyrevelfærd.
Jeg vil egentlig bare spørge ministeren, om ministeren ikke vil tage initiativ til, at man får en tilbundsgående debat om, hvordan vi kan gøre det, så vi stadig væk kan sælge både høns og for den sags skyld også hunde på udstillinger og markeder, men selvfølgelig under nogle ordnede forhold, ligesom vi har gjort med heste, hvor vi har indført et hestepas.
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
Som udgangspunkt forventer jeg ikke, at folk bryder lovgivningen, hr. Per Clausen, så derfor er svaret: Nej, det forventer jeg da sådan set ikke.
Men hvis hr. Per Clausen spørger mig, om jeg forventer, at det her vil have en præventiv effekt, så er svaret ja.
Man skal ikke have beskæftiget sig med det her særlig længe eller have været særlig grundig i forhold til at researche på, hvad der bliver skrevet om os i internationale medier og på diverse hjemmesider, der beskæftiger sig med det her, for at se, at Danmark er blevet fremhævet som et af de ganske få lande, hvor det her stadig væk ikke er forbudt.
Så det kræver da ikke meget fantasi at forestille sig, at der ville være folk, der ville rejse i Danmark for at kunne udøve den form for seksualitet.
Det vil de så ikke kunne længere, så der vil være en præventiv effekt.
Hvor stor en præventiv effekt der vil være, er vanskeligt at sige, ligesom det er vanskeligt at sige, hvor mange der ville køre over for rødt lys, selv hvis det ikke var forbudt at køre over for rødt lys.
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Altså, jeg vil sige, at jeg jo forholder mig til de udsagn, der er kommet fra de sagkyndige i den her sag, og at der fra en lang række sagkyndige fremføres det synspunkt, at der kan findes eksempler på seksuel omgang med dyr, hvor dyrene ikke lider skade.
Det er noget, eksperterne siger – det er ikke noget, jeg gør mig klog på.
Altså, man må jo gå ud fra, at det her må føre til, at der kommer en række sager, for ellers forstår jeg ikke helt formålet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Nu skal vi jo så ikke længere tilbage end 2 år, mens Socialdemokratiet sad ved magten, hvor den socialdemokratiske fødevareminister stod og afviste det hernede.
Så vi skal ikke tilbage til VK-tiden.
Vi skal faktisk tilbage til den tidligere ministerkollega, Mette Gjerskov.
Der kunne man bare have stemt for.
Det valgte man så ikke at gøre.
Så er det altså en dybt latterlig måde at argumentere på at sige, at vi ikke har gjort det godt nok, fordi vi ikke har fået det igennem.
Jeg har jo sagt, at det var, fordi Socialdemokratiet ikke stemte for.
Skulle jeg så bruge samme logik og sige, at nu stemmer vi imod, fordi det er et socialdemokratisk forslag?
Sådan kan vi jo komme ret langt i politik.
Eller jeg vil sige, at så kommer vi sådan set ikke nogen steder.
Vi har støttet det hele vejen igennem i 10 år, I har sagt nej hele vejen igennem i 10 år.
Så er det da ikke Dansk Folkepartis skyld, at det ikke er blevet til noget.
Så er det da Socialdemokratiets skyld, at det ikke er blevet til noget.
I kunne bare have stemt for tidligere, endda også imens I selv sad i regering.
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
Jeg kan afkræfte, at det her lovforslag har noget som helst at gøre med Dansk Folkeparti.
Heller ikke her er det lykkedes Dansk Folkeparti at få nogen indflydelse, ligesom det ikke er lykkedes jer i de 10 år, I havde magt.
Jeg er jo en af dem, der tydeligt kan huske, hvordan Thulesen Dahl altid kom gående med den her finanslov med alle de gule sedler.
Det var alle de ting, han ville have, og han fik jo 10, 20, 25 ting hver gang.
Det var alle mulige ting, tit meget detaljeret beskrevne ting, som Dansk Folkeparti fik igennem, for ellers ville man ikke støtte regeringen.
Der var bare lige en lille ting: De der forslag handlede aldrig om dyrevelfærd – aldrig! – og heller ikke om dyresex.
Så hvis I ville have haft det forslag igennem, kunne I jo nemt have fået det igennem.
I kunne jo bare have sagt til V og K, at det skulle igennem.
Nu er der så kommet en minister, som foreslår det.
Så synes jeg da ærlig talt, at det ville klæde ordføreren at rose det forslag i stedet for at prøve på nu sådan lidt desperat at tale om, hvad man gjorde for 10 år siden, dengang man i øvrigt selv havde magten til at ændre det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Det er nu ved at være 10 år siden, vi i Dansk Folkeparti foreslog det her.
Vi har foreslået det en række gange, fire gange, så vidt jeg husker, og Socialdemokratiet har stemt nej til det hver eneste gang.
Sidste gang vi behandlede det, gjorde man meget klart, at man syntes, at den gældende lovgivning var dækkende, men nu kan vi så forstå på den socialdemokratiske ordfører, hr. Orla Hav, at det faktisk mest af alt var, fordi man gerne ville have lukket munden på Dansk Folkeparti.
Man var træt af, at der var kampagner på Dansk Folkepartis hjemmeside.
For når vi tidligere har haft debatten, har ministerkollegaer sagt, at det ikke var noget problem, og at lovgivningen var dækkende, og nu kommer det så frem, at det egentlig er for at lukke munden på Dansk Folkeparti, fordi man er træt af den her kampagne, som Dansk Folkeparti har kørt i medierne.
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Jeg har forstået på ministeren, at det, at man kunne risikere, at mennesker blev dømt for adfærd, der ikke skadede dyr, var en uheldig biomstændighed ved den her lovgivning, som var nødvendig.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fødevareministeren, om man i udviklingsarbejdet er i stand til at fremlægge en række eksempler på, at man ville være i stand til at løfte bevisbyrden for, at der var tale om seksuel omgang med dyr, men hvor man ikke ville være i stand til løfte bevisbyrden for, at der var sket skade på dyr.
For det, som man måske lidt kunne få indtryk af, er, at det er et spørgsmål, om det her overhovedet kommer til at spille nogen rolle, eller om det i virkeligheden er en trist form for symbolpolitik.
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Altså, hvis hr. Erling Bonnesen havde hørt efter det, jeg sagde i min ordførertale, så havde han hørt mig sige, at vi faktisk i høj grad hylder et princip om, at det er klogt, at erhvervet arbejder tæt sammen med ministeriet på områder, hvor vi ved at det er helt afgørende, at vi skaber de bedst mulige forudsætninger for, at vi kan få erhvervet til at fungere.
Så skal jeg indrømme, at jeg jo ikke sidder inde med ministeriets viden om de enkelte detaljer om, hvordan det her kan håndteres.
Det kan vi jo få en drøftelse af efterfølgende, men det er da min opfattelse, at der er tænkt over, at det her ikke behøver blive dyrere.
Det er selvfølgelig noget, man kan hævde fra Venstres side, hvor man ikke bryder sig om forslaget.
Og jeg kan stå og sige, at det sikkert er en marginalomkostning, som kan lægges ind i noget, der i forvejen fungerer rigtig godt i ministeriet.
Så det bliver lidt påstand mod påstand.
Jeg tror ikke, at der bliver færre penge til rådighed.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Tak for det svar.
Det kan man næsten kun tolke som en indrømmelse, et klart ja til, at det vil blive dyrere at administrere det.
Ordføreren siger, at det vil blive løst på anden måde.
Det må næsten tolkes sådan, at der vil blive tilført nogle penge til det her.
Det svæver sådan lidt i luften.
Men hvad er det egentlig, der gør, at man så at sige vil flytte styringen af de her penge væk fra erhvervet og over til, at det skal være rent statslige opgaver?
Man har sagt ved mange forskellige lejligheder, at man gerne vil gøre nogle gode ting for erhvervet, også i forbindelse med vores fødevare- og vækstforhandlinger.
Nu trækker man ligesom den anden vej og siger, at det må erhvervet ikke længere have indflydelse på.
Hvorfor må erhvervet ikke det?
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Jeg er helt sikker på, at den problemstilling også bliver løst i forbindelse med det her.
Og så mange færre penge tror jeg altså ikke det er vi taler om.
Jeg tror, det er rigtig, rigtig vigtigt, at der er en god synergi i det, der bliver foretaget fra ministerens og ministeriets side sammen med erhvervet igennem de vidensmiljøer, man har oparbejdet igennem promilleafgiftsfondene.
Jeg tror, det er rigtig klogt, at man får sikret den optimale gearing mellem de miljøer, og det tror jeg sådan set at det her kan være en af vejene til.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Tak for det.
Det er helt tydeligt – det står næsten sort på hvidt – at det her vil blive dyrere at administrere.
Der bliver taget penge væk fra fondsmidlerne.
Hvordan har den socialdemokratiske ordfører det egentlig med, at der så bliver færre penge tilbage til, om jeg så må sige, de oprindelige formål?
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Men det var jo egentlig et spørgsmål til ministeren, om ministeren vil tage initiativ til det, for jeg tror, det er rigtigt, når man kører den her kampagne.
Der bliver købt alt for mange dyr for sjov.
Børnedyr er altid sådan nogle søde dyr, kan man se.
De er nemme at håndtere, men pludselig er den lille hvalp blevet meget stor, og det kan jo også ske med alle mulige andre dyr.
Vi hører det også, når vi taler med Kattens Værn.
Jeg tror, at udfordringen er lige så stor med katte som med hunde.
Derfor var det egentlig bare et spørgsmål til ministeren, når nu ministeren tager det op i det her lovforslag – og jeg ved godt, at det ikke bare er pillet ned.
Men det er jo sådan én løsning, man kan vælge, nemlig at forbyde noget.
Man kunne også tage en dialog og spørge: Hvordan kan vi egentlig stadig væk have et nuanceret billede af, hvordan man kan udbyde og sælge kæledyr, herunder hunde, og i hele taget hvordan man håndterer det her salg af levende væsener?
For jeg tror også, ministeren er vidende om, at der bliver lavet rigtig mange sjove ting med dyr, som ikke er særlig sjove, hvis man er dyr.
Jeg har læst det to gange for finde ud af, hvad årsagen er til, at det her skal laves om, og jeg har ikke kunnet finde den.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er det, der gør det bedre, at man kommer tættere på ministeriet?
Hvorfor er det vigtigt, at man får flyttet administrationen over i NaturErhvervsstyrelsen, hvorved omkostningerne stiger betragteligt?
Det er sådan set det billede, jeg står tilbage med, for Dansk Folkeparti har jo ikke været indkaldt til nogen som helst møder om, hvorfor det her lovforslag er kommet frem.
Derfor har jeg selvfølgelig lyst til at spørge ordføreren: Hvad ligger der bag, at vi nu står og skal behandle det her lovforslag i dag?