runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-10-08:
Nu stiger taletiden og måske så også talelysten.
Der tales om 2.000 kr.
Nogle steder kan man sikkert få et par sko for de penge.
Altså, jeg holder mig sådan set til regeringens egne tal – og jeg tror, de kommer ovre fra økonomiministeren – i en opgørelse, der viser, at der ikke er nogen nævneværdig gevinst.
Og der må jo være en idé med, at regeringen selv bringer de tal frem.
Det er vel også derfor, at regeringen selv – og jeg komplimenterer for det – har været med til at indgå en skatteaftale, hvor vi altså driver det tal ned.
Det er vel, fordi det giver mening.
Det er vel, fordi man synes, det er bedre, at det tal er 250.000 end 330.000.
Jeg er glad for, at vi har gjort det sammen og glad for, at vi har fået en opposition, der har brudt blokpolitikken.
Jeg er glad for det, og det er jo også derfor, jeg interesserer mig levende for, hvordan vi kommer videre.
Der ville det altså være dejligt, om statsministeren ville forholde sig til det, for nu er rollerne fordelt, som de er.
I modsætning til statsministeren glæder jeg mig ikke over det, men jeg konstaterer bare, at det er mig, der spørger, og statsministeren, der svarer, og så ville det da være rart, hvis statsministeren her kunne give et svar på det enkle spørgsmål: Er det okay, at der er 14.000 danskere, der taber penge på at gå på arbejde?
Er det okay, at når nu f.eks. et almennyttigt boligselskab ude i Ballerup slår en stilling som varmemester op til 28.000 kr. om måneden, vil det være sådan, at hvis den søges af en mand i et kontanthjælpsægtepar med et par børn og han får den, så taber familien penge på det, for beskæftigelsesministerens egne tal viser, at man altså skal have 7.000 kr. mere, end man kan få som varmemester i Ballerup, hvis man som den ene part i et kontanthjælpsægtepar med et par børn skal tilføre familien noget økonomi ved at tage på arbejde.
Og det er jo bare det, jeg spørger til.
Er det okay?
Så kan vi jo bagefter snakke om, hvordan vi forandrer det sammen eller hver for sig – lad os snakke om det.
Men vi er da nødt til at finde ud af, om statsministeren synes, det er rimeligt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Jeg synes, det er lidt underligt – men det må jo være imod bedre vidende – at hr. Lars Løkke Rasmussen står her og siger, at der i 2012 var 14.000, for hvem det slet ikke kunne betale sig at arbejde.
Hr. Lars Løkke Rasmussen må da vide, at med vores skattereform, som vi i øvrigt har lavet i fællesskab, ændrer det tal sig fra 14.000 til 9.000.
Hvorfor bruger hr. Lars Løkke Rasmussen ikke det tal?
Jeg kunne godt prøve at finde eksempler på, hvad man også godt kunne bruge 2.000 kr. til.
Det vil jeg afholde mig fra, jeg synes egentlig ikke, det er særlig værdigt.
Det synes hr. Lars Løkke Rasmussen ikke er nævneværdigt.
Jeg tror, at hvis man spørger i en helt almindelig familie med helt almindelige indkomster, vil det være et pænt og nævneværdigt beløb.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-10-08:
Jeg tror nu, at hvis man spørger en helt almindelig familie – jeg ved ikke, hvem der har patent på at kende disse helt almindelige familier, skulle vi ikke bare sige en dansk familie derude – så vil svaret være, at der vil være en almen interesse i at have mere, også mere end 2.000 kr., ud af at stå op om morgenen, smøre sine madpakker, sende børnene af sted, sidde i S-toget, sidde i en kø, nå frem til arbejdet, arbejde hele dagen og tage hjem.
Det tror jeg da.
For de 57.000, der har mindre end 1.000 kr. ud af det, opleves det ikke som rimeligt.
Jeg spørger jo bare til det holdningsmæssige.
Så må jeg forstå, at statsministeren synes, at hvis de 14.000 bliver til 9.000, så fred være med dem, så betyder rimelighed ikke noget.
Altså, jeg spørger jo til det holdningsmæssige, det rimelige.
Synes statsministeren, at det er rimeligt, at vi sammen – for ikke at skyde skylden på nogen – har indrettet et Danmark, som aktuelt er skruet sammen på en sådan måde, at det for en masse mennesker ikke kan betale sig at arbejde, og at det bedre kan betale sig at lade være?
Synes statsministeren, at det er et problem?
Og hvis det er et problem, er det så noget, man er interesseret i at gøre noget ved sammen med os andre?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-08:
At de ældre skal have en værdig behandling, tror jeg vi kan blive enige om; at nulvækst er en dårlig idé, tror jeg også godt vi kan blive enige om.
Men det, jeg spurgte om, var, om statsministeren er enig i, at servicen er blevet forringet for vores ældre medborgere.
Altså, er det o.k. med de her næsten 5.000 færre hjemmehjælpstimer, der nu er rundtomkring i kommunerne?
Er det lige meget?
Kan det ikke mærkes?
Eller betyder det, at servicen er blevet forringet for de ældre i Danmark?
Det er jo lidt vigtigt for mig at finde ud af, om statsministeren erkender, at det faktisk har haft voldsomme og negative konsekvenser for vores ældre medborgere i Danmark, at der er blevet skåret så voldsomt, for det er afgørende for, om statsministeren vil være med til at forbedre vilkårene for vores ældre medborgere, f.eks. ved at indføre nogle minimumsrettigheder, sådan som Enhedslisten har foreslået.
Personligt har jeg det jo sådan, at jeg sådan set ikke synes, at det at kunne komme i bad to gange om ugen, er for meget at forlange.
Mener statsministeren, det ville være rimeligt at give vores ældre nogle rettigheder, nogle minimumsrettigheder, så vi f.eks. kunne garantere dem, at de da i hvert fald kan komme i bad to gange om ugen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Nu er jeg jo selvfølgelig lidt bekymret, for jeg har bemærket over årene, at nogle i Folketinget bliver rigtig provokeret, hvis man begynder at tale om konkrete ting, f.eks. taler om hindbær eller kartoffelskræller, eller hvad man kunne tale om – så er der nogle, der bliver rigtig sure.
Man må så åbenbart godt tale om sko, men det er en anden sag.
Jeg tror ikke, at vi kan finde de nye teknologiske løsninger, som gør, at vi sådan ude i de konkrete køkkener, hvor vi står og skræller vores kartofler og har affald fra forskellige kilder, ikke skal sortere lidt bedre, end vi gør i dag.
Som jeg også sagde i min åbningstale, ved jeg godt, at det i starten kan være lidt bøvlet.
Det var også bøvlet, dengang vi skulle sortere aviser og flasker og batterier og alt det her, men det er jo noget, vi overkommer.
I nogle kommuner er man ovenikøbet rigtig godt i gang og er vant til at sortere det organiske affald i en særlig container.
Jeg lytter gerne til, hvad Det Konservative Folkeparti må have af særlige teknologiske løsninger på det her område, men jeg tror altså stadig, man er nødt til at tage sine kartoffelskræller og putte dem ned i en anden spand end den, hvor resten af affaldet kommer, for det er det, der er til gavn for miljøet.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Nu har jeg sådan set hverken talt om sko eller hindbær, men jeg har talt om det tema, som statsministeren selv har lanceret.
Jeg synes som sagt, at det må være rigtigt, at vi også nogle gange – også i nogle mere storpolitiske debatter – snakker om andet end økonomi og også snakker om de ting, der er af betydning for de kommende generationer, og også at vi nogle gange har de overvejelser, om vi skal blive ved med at føre miljøog naturpolitik på den traditionelle måde; skal det altid være sådan, at det skal være til endnu mere besvær for vores landmænd i nogle sammenhænge, for borgerne i vores private husholdninger i nogle andre sammenhænge, eller kunne vi finde løsninger, der er bedre?
Der er løsninger, der kan sortere affald bedre, uden vi skal belemre borgerne på den måde, som statsministeren har lagt op til.
Og der appellerer jeg bare til regeringen – både til statsministeren og til miljøministeren – om, at man ikke låser sig fast på nogle bestemte modeller, men at vi sammen prøver at tænke lidt moderne, lidt dynamisk, med hensyn til hvordan vi kan føre en ny naturpolitik og en ny miljøpolitik her i landet og derunder føre en politik, der gør, at vi kan sortere vores affald og genanvende vores ting bedre, uden at vi skal belemre borgerne med nogle meget besværlige ordninger, også nogle meget dyre ordninger for borgerne og for samfundet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Jeg er enig i, at vi skal finde de bedste løsninger.
Det er jo også derfor, vi har lavet en ressourcestrategi, som netop lægger det op til kommunerne at finde de bedste veje.
Det så jeg også at kommunerne har været ude at kvittere for, de er egentlig glade for, at vi ikke kommer fra Folketinget og bestemmer, helt præcis hvordan man skal gennemføre det i praksis, men at det er op til de enkelte kommuner, også fordi der er nogle kommuner, som er langt med de her spørgsmål, og der er nogle kommuner, som ikke er så langt.
Så ud over at vi gerne vil diskutere det med Det Konservative Folkeparti, håber jeg også, at Det Konservative Folkeparti vil kvittere for, at vi netop har valgt en løsning, hvor vi ikke her fra Christiansborg skal bestemme, helt præcis hvordan der skal affaldsorteres, men at vi lægger det ud til kommunerne, sådan at de kan træffe de her beslutninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-08:
Tak, formand.
Det må have været, fordi det, jeg spurgte om, var så spændende, at jeg simpelt hen fik lov til at fortsætte.
Så havde vi lidt pingpong om det i forhold til EU og børnecheck osv.
Men hvis vi lever i en retsstat, er der vel også lighed for loven.
Og hvis der er lighed for loven, handler det vel om, at hvis man som skatteyder betaler sin skat og betaler for lidt, ja, så er der et system, der sikrer, at det bliver rettet op, at man så må efterbetale, betale sin retsmæssige skat.
Her har jeg Beretning til Statsrevisorerne om den offentlige ejendomsvurdering , som er kommet fra Rigsrevisionen her i august måned, og som fortæller, at der jo i den grad har været fejl i vurderingssystemet.
Jeg har så forstået på skatteministeren, at det, skatteministeren så agter at gøre ved det, er at sige til borgerne: I får lov til at få penge tilbage, hvis I har betalt for meget i forhold til 2011-vurderingerne.
Så er mit spørgsmål selvfølgelig til statsministeren: Vil det være en ny facon fremover i vores retsstat, når der skal være lighed for loven, at SKAT nu kommer ud til en borger siger: Vi har faktisk fundet ud af, at du har betalt for lidt i skat, vi vil gerne efteropkræve dig; og så siger man: Ja, men skal vi så ikke være enige om, at vi kun lige går kort tid tilbage, ikke for langt tilbage?
Eller også kan man bruge det andet argument – for det har jeg i hvert fald set at skatteministeren har brugt – at det er for besværligt at gå længere tilbage.
Så kan man som skatteyder sige: Ah, er det nu ikke lidt besværligt at finde ud af, hvad jeg skulle betale i skat, så kan jeg ikke godt slippe med det, jeg nu har betalt, og ikke efterbetale resten?
Kan statsministeren se, at der her er et eller andet i forhold til det at bo i en retsstat og lighed for loven, der halter, og hvad vil statsministeren gøre for at rette det op?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Ordføreren stiller et spørgsmål til ejendomsvurderingerne, og det siger jo sig selv, at borgerne selvfølgelig skal have tillid til ejendomsvurderingerne.
Det er en væsentlig del af familiernes privatøkonomi, så selvfølgelig skal de det.
Det er også derfor, jeg synes, at vi først og fremmest alle sammen skal være tilfredse med kammeradvokatens vurdering, nemlig at hele området har været administreret i overensstemmelse med loven.
Det er ikke kun regeringen, der bør være tilfredse med det.
Det bør den tidligere regering også være tilfreds med.
Der har jo været en række Venstreministre på det her område, som egentlig også bør modtage det positivt.
Men det er også klart, at det her ikke kun handler om jura, og derfor handler det også om de her ejendomsvurderingers generelle kvalitet, og det bliver vi nødt til at kigge på.
Kammeradvokatens vurdering ændrer jo ikke på, at området kunne have været administreret mere optimalt, og det skal vi selvfølgelig gøre fremadrettet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-08:
Jeg fik lige en stund den tanke, at jeg måske skulle prøve bare at sætte mig ned og så lade debatten køre videre, men nu er det jo mig, der spørger statsministeren.
Det har ikke været administreret optimalt – jeg mener, det var ordet optimalt, statsministeren brugte – og det skal vi så gøre fremadrettet.
Ja, det tror jeg da hurtigt vi kan blive enige om vil være klogt.
Men det, jeg spurgte statsministeren om, var jo om de mennesker, der har betalt for meget – også bagudrettet – som følge af SKATs fejl.
Så kan det godt være, at statsministeren siger: Jo, men i forhold til en vis del af ejendomsmarkedet var det ikke ulovligt, hvad der foregik.
Så kan man diskutere, har jeg også forstået af den kommentar, der er kommet fra Rigsrevisionen til kammeradvokatens undersøgelse, at kammeradvokaten har spurgt om det, han er blevet bedt om at spørge om, men ikke om andelsboliger, ikke om erhvervsejendomme.
Så der er jo en anden diskussion.
Men jeg må bare spørge statsministeren holdningsmæssigt i forhold til det her med at leve i en retsstat og lighed for loven: Vil skatteydere, der i fremtiden mener at blive efteropkrævet en skat, de egentlig skulle have betalt, kunne sige: Det er besværligt, så kan vi ikke godt droppe det?
Er det et argument, som statsministeren synes er rimeligt, og hvis ikke, hvorfor må skattemyndighederne så bruge det over for borgerne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Jeg synes, jeg har svaret.
Jeg har svaret, at selvfølgelig skal borgerne have tillid til SKAT og til ejendomsvurderingerne, og derfor synes jeg, at det væsentligste, der er kommet frem i den her uge – og det tror jeg også må glæde tidligere Venstreministre i det her spørgsmål – sådan set er, at kammeradvokatens vurdering er, at området har været administreret i overensstemmelse med lovgivningen.
Det er det vigtigste.
Hvad betyder det?
Jamen det handler ikke kun om det juridiske.
Det er jo også et spørgsmål om, om den generelle kvalitet har været god nok.
Derfor skal kvaliteten op, og derfor kommer regeringen jo også, som vi har sagt, til at lægge en model frem for, hvordan vi kan øge kvaliteten, og selvfølgelig også hvordan vi kan kigge på, om de borgere, som føler sig forurettet, kan blive imødeset.
Det håber vi selvfølgelig også at Folketinget partier vil være med til at rette op på.
Man skal i den her sag huske på, at det jo ikke er et problem, der er opstået med denne regering.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-08:
Der er jo rigtig, rigtig mange ord her, og lige præcis til det bruger statsministeren sin taletid.
Det synes jeg jo selvfølgelig er godt, men jeg synes også, at det ville være rart, hvis statsministeren så bare på et eller andet tidspunkt i den lange række af ord ville svare på mit spørgsmål.
For mit spørgsmål var ret enkelt.
Det var sådan et holdningsmæssigt spørgsmål.
Det var jo: Hvis man betaler for meget i skat og det kommer frem, at man har betalt for meget i skat, skal man så kunne få sine penge tilbage?
Og hvis man ikke skal kunne få det, fordi det er i orden, at skattemyndighederne siger, at det er for besværligt for dem at rette op på skaden, at det simpelt hen er for uoverskueligt, så spørger jeg bare i al sin enkelhed: Er det så også et okay argument at bruge fra skatteyderens side mod skattevæsenet?
Så næste gang man bliver opkrævet ekstra, fordi man har betalt for lidt i skat, siger man: Det er godt nok besværligt at gå ned i det her, jeg har jo heller ikke bilagene, og det er jo også lang tid siden, og jeg skal også høre en revisor, hvis jeg skal finde ud af det her, så kan vi ikke droppe det?
Er det et validt og okay argument at bruge?
Jeg tror jo, at statsministeren vil svare nej, og det synes jeg da her afslutningsvis at statsministeren skulle.
Så efterlader det selvfølgelig bare en videre diskussion om, hvad man så skal gøre fra SKATs side for at rette op på fejlene over for de borgere, der rent faktisk har betalt for meget i skat.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Det, som jeg har vanskeligt ved at sætte mig ind i – og her vender vi tilbage til det første spørgsmåls udgangspunkt – er, at ordføreren slet ikke lægger vægt på, at kammeradvokaten vurderer, at området har været administreret i overensstemmelse med loven.
Jeg kan bare oplyse, at det betyder noget for regeringen.
Jeg tror også, at det betyder noget for de Venstreministre og for Venstre, som sad med det her område, at der sådan set er administreret i overensstemmelse med loven.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal gøre noget, for kvaliteten har ikke været, som den bør være, og tilliden til SKAT skal selvfølgelig tilbage.
Det er jo også derfor, vi siger, at nu fremlægger vi en model, som kan genskabe tilliden til SKAT.
Det er min forhåbning – og det er jo et godt tidspunkt at sige det her i Folketingssalen i dag – at Folketingets partier, også de partier, som har haft et direkte ansvar i det her, vil være med til at løfte opgaven, sådan at vi får en øget tillid til SKAT.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Nu er det ikke nyt for Det Konservative Folkeparti, at vi er optaget af natur og miljø, og jeg synes, det er vigtigt, og jeg mener, det er rigtigt af statsministeren at sætte den dagsorden.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi ved debatter som den her ikke bare taler om økonomi og alt det, som også er vigtigt, for det er jo vigtigt, men det er altså også vigtigt, at vi nogle gange i de lidt mere storpolitiske debatter tager fat på noget af det, som vedrører danskerne, og som vedrører fremtidige generationer, nemlig det, at vi giver vores miljø og naturen videre til de kommende generationer.
Derfor spørger jeg statsministeren: Står regeringen fuldstændig fast på, at den eneste måde, vi kan sortere affald bedre på, er ved at bede alle danskere, også dem, der bor på fjerde sal, om at have fem-seks skraldespande stående i deres måske lille køkken og rende ned med dem hver for sig i kælderen eller ud i gården, og at vi alle sammen – i hvert fald dem, der bor i huse – så også skal have fem-seks skraldespande stående ude ved vejen, eller vil man være med til at bruge den teknologi, som er på vej, nemlig hvor man centralt sorterer affaldet i stedet for at belaste danskerne med at skulle gøre det, når der ikke nogen grund til det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Jeg synes jo, at det er herligt, at De Konservative i jagten på en ny profil er faldet over det grønne, og jeg kunne forstå forleden dag i åbningsdebatten, at det var det nye.
Det synes jeg er rigtig godt, og jeg vil gerne byde De Konservative velkommen til samarbejdet, fordi som alle ved, er regeringen dybt, dybt optaget af en grøn omstilling af Danmark.
Vi har det jo sådan, at vi skal efterlade et bedre Danmark til vores børn end det, vi overtog.
Så vi vil meget gerne udvide samarbejdet med Det Konservative Folkeparti om netop de her grønne spørgsmål.
Jamen jeg prøvede egentlig at udtrykke, at jeg ikke tror, der er nogen tvivl om, at krisen har været hård ved Danmark.
Den har været hård ved Danmark, når det gælder de private arbejdspladser – vi har mistet over 100.000 private arbejdspladser – og den har været hård ved den offentlige sektor.
Krisen har været hård ved Danmark, og det er jo også derfor, vi har lagt den økonomiske politik tilrette, sådan at vi kan skabe flere private arbejdspladser og over årene skabe gode rammebetingelser for vores virksomheder, sikre, at der er en tilskyndelse til at arbejde med de reformer, vi har lavet – der er skattereformen, som vi diskuterede tidligere – og vi samtidig har fundet råd til, at vi har en moderat, fornuftig vækst i den offentlige sektor.
Det er jo netop, fordi vi ikke ønsker at skulle have en dårligere service i den offentlige sektor, men tværtimod år for år kan bygge ovenpå og få en bedre service i den offentlige sektor.
Det kan godt være, at vi ikke er enige om niveauerne for det, men vi er enige om, at vi skal have en udvikling i den offentlige sektor.
Der må man bare sige, at de partier, som udgøres af oppositionen, jo ønsker en offentlig sektor, som ikke kan levere det, den kan i dag; de ønsker tværtimod, at man skal have en ringere offentlig sektor.
Det synes jeg så også bare de skulle sige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-08:
At det i den grad vil gå ud over de ældre i det her samfund, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen kommer til magten, kan vi være fuldstændig enige om.
Altså, det er klart, at man ikke kan gå rundt og love skattelettelser til så mange mennesker og til så mange virksomheder, uden at det får konsekvenser, og nogle af dem, som det kommer til at ramme hårdt, vil være de ældre medborgere.
Men det, jeg spurgte statsministeren om, var jo, om statsministeren er enig i, at det da som minimum ville være fornuftigt at garantere de ældre i Danmark, som ikke selv kan komme i bad – de har brug for hjælp til det – at de kan komme i bad to gange om ugen.
Jeg spørger jo, bl.a. fordi jeg ved, at når det handler om at finde penge til skattelettelser til de mest velhavende, skattelettelser til selskaberne eller for den sags skyld gøre citronvand og Coca Cola billigere, så ruller milliarderne derudad.
Mener statsministeren, at vi skal sørge for at forbedre ældreplejens niveau, eller mener statsministeren, at den ældrepleje, der er i dag, er helt o.k.?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-08:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at regeringen er optaget af, at de ældre skal behandles med værdighed, og det gælder selvfølgelig også i forhold til personlig hygiejne; det siger sig selv.
Det betyder også, at de standarder, man har haft for sit liv, naturligvis gerne skulle fortsætte.
Og det betyder også fremadrettet, at vi i modsætning til den nulvækst, som Venstre f.eks. foreslår, eller den minusvækst, som Liberal Alliance er optaget af, så er optaget af at kunne udvikle den offentlige sektor.
For udviklingen i den offentlige sektor beror på to ting, dels at vi har tilstrækkeligt med hænder til at kunne gøre det, dels selvfølgelig også, at de digitale virkemidler, vi har, de teknologiske landvindinger, vi har, kan bruges i den offentlige sektor.
Selvfølgelig skal vi udvikle den offentlige sektor.
Det tror jeg ærlig talt ikke at Enhedslistens ordfører og jeg kan blive uenige om.
Anders Samuelsen (LA), 2013-10-08:
Tak for det.
Senere i dag tager jeg til Horsens for at være med til at endeligbehandle byens, kommunens budget, og det, der bliver vedtaget der med SF's og Socialdemokraternes stemmer, er, at der skal spares 1 pct. om året, ligesom vi også har gjort i de foregående år, og alle er enige om, at det godt kan lade sig gøre.
Det er faktisk ikke noget problem at fastholde en ordentlig velfærd, hvis man gør det på den rigtige måde.
Det er bare lige for at ramme diskussionen ind om det her med, at nogle vil spare, og nogle bruge flere penge.
Altså, ude i kommunerne, ude i virkeligheden, gør de det her; Socialdemokratiets borgmestre gør det her i hverdagen.
Og der er god grund til at gøre det.
For hvis man nu gør det og bare udvider det en lille smule, så det bliver til 1 ½ pct. om året, som er det, vi foreslår i Liberal Alliance, så er der faktisk mulighed for både at fjerne topskatten, halvere selskabsskatten og give et større bundfradrag til alle i arbejde, så alle i arbejde får 20.000 kr. mere hvert eneste år ud af at gå på arbejde.
Det er jo sådan noget, der virker.
Nu lagde jeg mærke til, at der var en diskussion her tidligere i debatten om, hvem der havde æren for, at vi begyndte at diskutere det her med, om det kan betale sig at arbejde osv.
Det var altså ikke nogen af de to, som debatterede det på det tidspunkt.
Jeg tror, at æren i fællesskab skal gå til hr. Joachim B. Olsen og fru Özlem Sara Cekic, som i kærlig forening leverede historien om Fattigcarina og dermed fik illustreret for alle, at det her faktisk er en væsentlig problemstilling.
Det er noget, vi skal have gjort noget ved.
Så i stedet for at stå hernede i dag og lade, som om det går godt, vil jeg spørge: Hvad er så fakta?
Fakta er, at vi har nulvækst.
Hvor godt går det egentlig, hvis statsministeren selv skal sige det?