runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2011-02-01:
I forhold til den lavfrekvente støj, jamen så er virkeligheden jo den, at der ikke eksisterer en grænseværdi for lavfrekvent støj i den nugældende vindmøllebekendtgørelse, og det er det, som jeg med baggrund i de mange høringssvar, der er kommet, har bedt Miljøstyrelsen om at få indarbejdet, så vi netop får en grænseværdi for den lavfrekvente støj.
Hvad angår pladsen til syv møller, vil jeg sige: Som jeg redegjorde for i min besvarelse før, er hele udarbejdelsen af, hvor meget syv store testmøller larmer, jo lavet af Risø DTU og vindmølleindustrien på baggrund af formodninger om, hvor meget eksempelvis en 12 MW stor mølle kommer til at larme.
Og det støjbillede, det støjrum, vi skaber oppe i Østerild nu ved at fjerne nogle af de eksisterende støjende, gamle produktionsmøller, gør, at der ikke er noget, der får nogen af de forskere til at sige, at man ikke får plads til at skulle teste syv vindmøller – syv store testvindmøller – som testcenteret er baseret på.
Erling Bonnesen (V), 2011-02-01:
Jeg er helt med på, at Enhedslistens appetit på at lave ekstra og mere kontrol er tydelig, men jeg anerkender, at Enhedslisten også her har sagt, at det ser ud til, at den gule kort-ordning ikke er så tosset endda.
Så hæfter jeg mig også ved, at der er en god prioritering i den, fordi man jo netop er startet med at sætte fokus på de steder, hvor det ser ud til, at forbruget er højest, og så også har fået kurven til at knække.
Så det ser ud til, at det sådan balancerer helt godt.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Ordføreren sagde, at han var klar over, at nogle af forslagsstillerne jo ville en nedlukning af dansk landbrug.
Jeg vil bare godt bede ordføreren om at påpege, hvor i forslaget det står, at det er det, vi vil.
Så vil jeg i øvrigt gerne have ordføreren til at bekræfte eller nægte, at det er sådan, at man er gået ned i antal af sundhedsrådgivningsbesøg, sådan at der nu i en sobesætning går ca. 40 dage imellem, at man får besøg af dyrlægen.
Det vil sige, at der er dyr, der bliver født, efter dyrlægen har været der, og som faktisk er kommet ud af gården med eller uden medicinbehandling, det kunne også være flokbehandling, det er det nok i en del tilfælde, altså uden at dyrlægen overhovedet har haft mulighed for at ordinere den medicin, dyret har fået, fordi han aldrig har set det.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkepartis ordfører synes, at 98 pct. af det her forslag er godt.
Så blev jeg virkelig stødt på manchetterne, fordi hr. René Christensen sagde, at det, der var vores opfattelse, var, at vi var ligeglade med antibiotikaforbruget, og at vi bare ville lukke dansk landbrug ned.
Hvor har han det fra?
Jeg undrer mig lidt over det.
Jeg håber, hr. René Christensen har svaret på, hvorfor dyrene er mere syge under en borgerlig regering, end de var under den tidligere SR-regering.
Vi kan se, at forbruget er steget med 34 pct., siden hr. René Christensen og hans parti overtog ansvaret sammen med Venstre og De Konservative.
Hvad er forklaringen på det?
René Christensen (DF), 2011-02-01:
Det skal jeg ikke kunne svare på.
Det eneste, jeg kan sige, er, at vi har set en stærk stigning i antibiotikaforbruget, og nu kan vi se, som ministeren også redegjorde for, at de foreløbige tal viser, at der også er et fald på vej.
Vi hilser også velkommen, at vi selvfølgelig satser på, at vi når vores mål i 2013.
Som ministeren også gjorde rede for, er vi i hvert fald klar til at sætte os sammen igen, og der kan jo komme flere med omkring bordet, og spørge: Skal vi ikke komme videre?
Her kunne man også spørge, hvad det her vil ende med.
Hvis man ikke inden for 14 dage lever op til de ting, som S og SF vil, skal man så bare lukke bedrifterne?
Man kunne sagtens forestille sig, at det kunne komme på bordet.
Jeg siger bare, at når vi sidder og forhandler, er de målsætninger, der kommer fra S og SF, så høje, at det nærmest ikke kan lade sig gøre.
Derfor kan man godt blive provokeret af, at hr. Bjarne Laustsen også starter sin ordførertale med at tale om, hvordan man vil bevare dansk landbrug, for det er ikke det, man gør.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Jeg rejser også rundt ligesom andre ordførere og snakker med landbruget.
Jeg indrømmer gerne, at der er landmænd, der kommer og siger under fire øjne, at landmændene havde det bedre under den socialdemokratisk ledede regering, og det kan jeg kun give dem ret i.
Nu er der noget, der tyder på, at dyrene også havde det bedre.
Så hverken landmændene eller dyrene har noget at frygte, hvis det må gå, som vi håber: at S og SF kan få flertal sammen med andre gode partier, for vi har ikke nogen planer om at nedlægge eller lukke dansk landbrug ned eller noget som helst.
Vi har en intention om, at man skal have en høj dyrevelfærd og en lav medicinering.
Det er godt, når vi skal ud at argumentere for, hvorfor det er, man skal købe de danske skinker frem for andre.
Vi synes også, det er godt både af hensyn til menneskers og dyrs sundhed.
Det er jo det, vi forholder os til.
Derfor er det fuldstændig malplaceret at begynde at tale om, at der i det forslag her tales om en nedlukning af dansk landbrug.
Det står ingen steder.
Det fremgår heller ikke af nogen som helst andre skrifter, jeg kender til.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Jamen jeg er glad for, at Dansk Folkeparti er åbent over for at se på det, at man flokmedicinerer dyrene, alle dyr, både de raske og de sunde, bare fordi man ser nogle, der er syge.
Jeg vil gerne kvittere for, at man i Dansk Folkeparti tilsyneladende er mere åbne, end ministeren i hvert fald var.
Så har jeg så lidt svært ved at forstå, hvorfor den omstændighed, at vi har fået større besætninger, skal betyde, at der skal være færre dyrlægebesøg, hvorfor det skal betyde, at landmanden skal have mindre rådgivning, for sagen er jo, at landmanden har en stærkt økonomisk interesse i at anvende medicin, som er en form for billig forsikring uanset konsekvenserne.
Det er det, dyrlægen skulle dæmme op for.
Derfor forekommer det mig lidt underligt, at Dansk Folkeparti går med til, at man nedsætter det antal besøg, der skal komme fra dyrlægen, med 25 pct.
Faktisk synes jeg jo, at Dansk Folkeparti med den holdning, man har, i stedet burde have sat det lidt op.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-02-01:
Tak for det, formand.
Jeg kan starte med at undskylde, at jeg markerede med min hånd ligesom i gamle dage, men jeg tror, det skyldes, at vi tidligere på dagen stod op og stemte, og så tænkte jeg, at vi i dag kørte efter gammel stil.
Jeg kan forstå på de tidligere spørgere, at ministeren sådan set synes, at det ambitionsniveau, ministeren selv har meldt ud, er godt nok.
Det kan der jo så også være forståelse for, men når ministeren nu svarer de tidligere spørgere så afvisende, håber jeg, at vi måske kunne komme ind at få bare en enkelt besvarelse på, hvad det er, der er grunden til, at ministeren gang på gang holder hånden over landbrugets overtrædelser – ikke kun på det her område, men generelt også på mange andre områder, men det er så en anden sag.
Henrik Høegh (V), 2011-02-01:
Nu er det her med statistik og beregninger af år åbenbart lidt forskelligt fra medlem til medlem i det her Ting.
Hr. Kristen Touborg har lige sagt, at det var niveauet for 2008.
Som jeg ser det, kan man debattere, om det er 2 eller 3 år tilbage.
Og frem til 2013 er for mig at se ca. 2 år.
Så det kan vi vist debattere længe: om det er 1 eller 2 eller 3 år.
Jeg er enig i, at 10 pct. nok cirka svarer til 2008-niveauet.
Det er vores første ambition på det her område.
Jeg har også sagt, at når vi har det i hus, vil vi arbejde videre med, hvordan vi kan tage fat i den næste gruppe.
Lad mig så endnu en gang sige: I dette med, at man ikke må behandle enhver sygdom, der opstår i en besætning, før der kommer en dyrlæge – og jeg kan forstå, at det er det, hr. Per Clausen egentlig kunne ønske sig – ligger altså også et spørgsmål om rettidig behandling af de pågældende dyr, i stedet for at man skal vente en weekend på den pågældende dyrlæges vagtordning.
Det kan også være et spørgsmål om at behandle et sygdomsudbrud rettidigt, i stedet for at man skal vente længe.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-01:
Da vi havde et beslutningsforslag fremme om det, holdt hr. Karsten Lauritzen også en ordførertale, som jeg står med her, og hvor jeg citerer fra: »Beslutningsforslaget ser heller ikke ud til at indeholde den viden, altså det faktum, at dobbeltbeskatningsoverenskomsternes opsigelse i sin tid ikke medførte en skattefritagelse for SAS-piloter med base i Danmark.
Overenskomsterne medførte som nævnt, at der udelukkende kan ske en beskatning af løn, hvis personen, der bor i udlandet, har en arbejdsgiver med fast driftssted i Danmark.
Betingelserne for dansk beskatning af SAS-flypersonale bosat i Frankrig og Spanien var derfor allerede opfyldt, da lovforslaget om opsigelse af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne blev fremsat.«
Der skulle altså ifølge hr. Karsten Lauritzen, da vi diskuterede spørgsmålet her den 28. januar 2010, næsten for præcis 1 år siden, ikke rigtig være det store problem.
Karsten Lauritzen (V), 2011-02-01:
Jeg forsøgte faktisk at sige det i min ordførertale, men jeg kan da godt gentage det for hr. Jesper Petersen.
Jeg tilhører ikke den del af den danske politikerstand, som er bange for at indrømme, når man har begået en fejl og derfor ændrer synspunkt – det er en ærlig sag.
Derfor lægger regeringen nu lovforslaget frem, og derfor støtter Venstre det også.
Det er jo, fordi vi nu har ændret opfattelse af, hvad der er rimeligt og retfærdigt i den her sag.
Man må jo sige, at en beskatning på de her 130 pct. ikke er retfærdig.
Når man nu ser det i det lys, at hvis vi havde normale dobbeltbeskatningsoverenskomster med Frankrig og Spanien, som jeg har forstået det – og det kan vi få yderligere belyst under udvalgsbehandlingen, hvis hr. Jesper Petersen ønsker det – så ville det ikke være muligt at foretage beskatning af de her piloter, når SAS’ hovedsæde ligger i Stockholm.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-01:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte lidt, for jeg synes, at hr. Karsten Lauritzen sagde det så glimrende, da vi diskuterede sagen sidst.
Dengang var det Venstres klare holdning, at det ikke på nogen måde er rimeligt, at de pågældende SAS-piloters løn skal beskattes efter et skatteniveau, der er markant anderledes end det danske skatteniveau, når de nu rent faktisk arbejder i Danmark.
Altså, det er det her spørgsmål om den særlige konstruktion, der er i SAS, og at det derfor skulle være uretfærdigt, som det simpelt hen bliver sagt, hvis der skulle laves en særordning for SAS-piloter.
Det ville vække ganske meget forvirring blandt SAS-piloter bosat i andre lande.
Skal vi sådan imødese nye forslag om beskatning af SAS-piloter i andre lande, altså af andre end dem, der lige bor i Frankrig og Spanien?
Er uretfærdigheden i den her forskellige beskatning forsvundet, siden vi diskuterede det for 1 år siden?
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-01:
I Dansk Folkeparti har vi hele vejen igennem
, dvs. de 3-4 år, processen har stået på, bakket op om regeringens forsøg på at få forhandlet en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst både med Frankrig og med Spanien på plads.
Det har jo sit udgangspunkt i, at de hidtidige overenskomster, som blev opsagt for et par år siden, var faldet sådan ud, at de gav en urimelig fordel til Frankrig og Spanien.
Derfor har vi da også bakket op om, at de hidtil gældende overenskomster som et led i forhandlingsprocessen blev opsagt.
Vi har også været opmærksomme på, at der har været nogle mennesker, som har indrettet sig under de tidligere skatteforhold landene imellem, og det har de selvfølgelig gjort i god tro, og derfor har vi også være indstillet på, at de mennesker, der har gjort det, skulle behandles ordentligt og kunne fortsætte deres tilværelse.
Som følge heraf er der så lavet nogle overgangsordninger, som især har været møntet på danske pensionister, som har fået udbetalt pension fra Danmark, men som har bosat sig i Frankrig eller Spanien, og overgangsordningerne er så lavet sådan, at de har kunnet fortsætte deres tilværelse som hidtil.
Derfor er det også nødvendigt nu at genindføre overgangsordningen for tjenestemandspensioner, i og med at Frankrig ikke har levet op til en tidligere tilkendegivelse om, at de ville lempe deres beskatning af danske tjenestemandspensioner, og det har selvfølgelig nu givet en uholdbar situation, hvor modtagere af tjenestemandspension, der bor i Frankrig, kommer til at betale dobbelt skat.
Det er selvfølgelig ikke meningen, og derfor genindføres den overgangsbestemmelse, som tidligere har været gældende.
Og det bakker vi selvfølgelig helt op om.
Så er der også det andet element i lovforslaget, som jo handler om SAS-personale – det kunne i og for sig også have været andre flyselskaber, men nu er det altså konkret personale hos SAS – som har boet i Frankrig eller Spanien, og som har haft arbejdsbase i København.
De er også havnet i en klemme, som vi gerne vil hjælpe dem ud af.
Jeg skal da gerne sige, at Dansk Folkeparti var med til at afvise det beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre, som blev behandlet her i Folketinget for cirka et års tid siden, og jeg må bare sige, at i mellemtiden er vi, kan man sige, kommet på bedre tanker og har erkendt, at det ikke var rimeligt, at de skulle være omfattet af den her beskatning, som de blev, efter at dobbeltbeskatningsoverenskomsterne var blevet opsagt.
Derfor bakker vi også helt op om, at der også for dem laves den overgangsordning, som lovforslaget her lægger op til.
Dermed skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2011-02-01:
Jeg noterede mig af ordførerens formulering, at man hidtil har bakket op om regeringen – og det er jo også rigtigt – både når regeringen ville den ene vej og den anden vej, og igen når regeringen så endnu engang ville den ene vej.
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-01:
Jeg må sige, at vi da så sandelig selvstændigt tager stilling til alle lovforslag og beslutningsforslag, som måtte blive forelagt her i Folketinget.
Dansk Folkeparti har den grundlæggende holdning, at lønindkomst skal beskattes i det land, som lønnen bliver udbetalt i.
Det er jo det, der som udgangspunkt er det gennemgående træk i alle vores dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Og det er egentlig også en idé, som vi bakker op om.
Det handler jo om, at der er en sammenhæng mellem det danske lønniveau og skatteniveau, nemlig at de er relativt høje, mens man i andre lande har et lavere lønniveau, men også en lavere beskatning.
Her har der været tale om en gruppe, som har indrettet sig med en høj løn og en lav skat, og der har så ikke været en balance i det, og derfor har vi på det tidspunkt ment, at det var mest rimeligt, at man blev underlagt dansk beskatning.
Men nu er det sådan, at med den tilstand, der hersker nu, hvor der ikke er nogen overenskomst mellem Danmark og eksempelvis Frankrig, vil folk blive beskattet to steder, og det er selvfølgelig ikke rimeligt.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-01:
Jeg synes, at man efter første runde af debatten og efter at have hørt ministerens svar må konstatere, at vi står tilbage med et billede af, at det hele er enormt flagrende.
De partier, der har indgået en aftale om, at der skal placeres et testcenter i Østerild, har igen forsøgt at opstille et regnestykke, der passer til facit, og man kan, når man hører debatten blandt forligspartierne i dag, konstatere, at de har vidt forskellige opfattelser af, hvad der kan blive udkommet af den lovgivning, der blev vedtaget før Folketingets sommerferie sidste år, og den lovgivning, som vi førstebehandler her i dag.
Det har de vidt forskellige opfattelser af, og det står jo meget klart efter debatten her.
Dertil kommer, at der, på trods af at jeg nu har spurgt ministeren to gange, ikke er kommet noget svar på, hvordan proceduren for overholdelse af støjgrænserne i fremtiden vil være.
Jeg har forstået, at ministeren sammen med nogle af forligspartierne har den opfattelse, at man har lagt støjgrænserne fast, men så skal man nok også lige revidere vindmøllebekendtgørelsen, som egentlig omhandler støjgrænserne.
Men jeg forstår, at det alligevel ligger fast, så den del af det, som handler om støjgrænserne for den almindelige støj, skal altså ikke revideres.
Det, jeg har spurgt om flere gange, er: Hvordan er proceduren?
Ministeren ved formodentlig godt, hvordan den er, så når ministeren derfor, går jeg ud fra, svarer på det – hvis ikke nu, så i hvert fald over for udvalget – tror jeg nok, det vil give anledning til, at vi får en ny runde, hvor vi skal diskutere, hvorvidt det også giver en tilstrækkelig sikkerhed for, at man rent faktisk får overholdt støjgrænserne i fremtiden.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-01:
Tak for det.
Når vi nu diskuterer energioplæg og den uro, der er i verden omkring energi, vil ministeren så være parat til at sige, at man for de husstandsvindmøller, som jo egentlig i dag mangler en plads, også tænker det ind i det her forslag, altså giver en garanti for, at man f.eks. siger, at de 7,5 mio. kr. mangler, for at de kan få deres testplads op at køre på et testcenter, som vi her diskuterer i stort format, så man også får det etableret til de her husstandsmøller?
Så kan den lille også være med til at løse opgaven, og vil ministeren prioritere den fremadrettet?
Karen Ellemann (V), 2011-02-01:
Nu blev jeg spurgt om, om jeg vil prioritere det fremadrettet, men jeg bliver egentlig også spurgt om, om jeg ville prioritere det lige præcis i det her lovforslag.
Lad mig starte med at sige, at lige i forhold til det her lovforslag er der jo ikke noget i det her konkrete lovforslag, som håndterer noget omkring husstandsvindmøller.
Men når det så er sagt, deler vi jo netop synspunkter i forhold til Danmark som fossilfrit samfund og vores andel af vedvarende energi, og derfor ser jeg også positivt på udviklingen af husstandsvindmøller, og derfor vil jeg da gerne se nærmere på det forslag.
Det er ikke et fuldstændigt tilsagn om, at det løses, men jeg vil gerne se nærmere på det.
Jeg synes, at det er et konstruktivt indspark i den generelle debat om Danmark som den grønne vindernation.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-01:
Tak for det som jeg opfatter som et tilsagn om, at vi ser, hvordan vi løser problemet.
Så vil jeg godt spørge ind til det med de her beregninger, som ministeren siger har vist sig at være fem møller.
Er det ikke korrekt opfattet, at vi kan komme i en situation, hvor det er mere, vi taler om, som skal fjernes for at leve op til støjbekendtgørelsen, eller også komme til det resultat, at vi kun får etableret seks møller eller fem møller, altså ligesom afhængig af, hvor grelle eksemplerne er, hvor meget larmer de?
Er det ikke også korrekt opfattet, at ministeren med forslaget her lægger op til, at teknologien løser problemet på sigt?
For det er jo faktisk det, man, som jeg læser det, lægger op til og siger: Vi tror på, at den fremtidige teknologi bliver bedre, men vi ved det ikke konkret, vi vil ikke give nogen garantier i dag.
Er det ikke korrekt opfattet?
Karen Ellemann (V), 2011-02-01:
De beregninger, der ligger til grund både fra industriens side og fra forskernes side i forhold til, hvad man formoder kommende store møller larmer, er det støjbillede, den støjramme, den støjplads, der gives i det område deroppe.
Nu kommer vi jo så med det her supplerende lovforslag til anlægsloven, som jo netop giver en hjemmel til at ekspropriere de her eksisterende produktionsmøller deroppe.
Der er beregningerne nu og her meget klare, i forhold til at det er fem møller, der er behov for at ekspropriere.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-01:
Jeg tror, at den her sag og håndteringen af den her sag først og fremmest med sit afsæt har skadet vindmøllesagen mere end nogen anden enkeltfaktor i de sidste mange, mange år.
Det beklager jeg dybt, men det er ministerens og regeringens ansvar.
Jeg forstår, at der nu i hvert fald er en vis enighed om, at testcenteret skal afprøve primært fremtidens store havvindmøller, som har en teknologi, vi ikke kender i dag.
Det vil sige, at man altså skal opstille møller, som man ikke rigtig har noget kendskab til hvordan fungerer på støjsiden.
Jeg vil derfor spørge ministeren: Hvad er proceduren for at sikre overholdelsen af støjgrænserne i fremtiden?
Karen Ellemann (V), 2011-02-01:
Jeg mener, det har været skadeligt, at vi har set partier, som i daglig tale går ud og er meget for, at vi arbejder med vedvarende energi, og at vi styrker mulighederne for, at Danmark også fremadrettet kan være i en førerposition, når vi netop taler vindenergi, og derfor har jeg undret mig ganske højlydt over, at Det Radikale Venstre valgte at gå fra forhandlingerne og sige, at det her ikke var den mest hensigtsmæssige placering.
Vi har haft mange indgående diskussioner om det her med at skulle bede folk om at gå fra hus og hjem.
Når vi så taler om et testcenter, hvor man netop er inde at teste fremtidens møller, så har jeg redegjort klart for, at det netop er de 12 MW-møller, man har lagt til grund for diskussionen om, hvor meget det her kommer til at larme.
Derfor er det misforstået at begynde at tale om, at 20 MW-møller larmer mere.
Det ved man af gode grunde ikke, da ingen af tingene er opfundet endeligt endnu.
Men det er jo derfor, vi laver støjgrænserne.
Det er faktisk støjrummet, der kommer til at afgøre, hvor meget de her møller må få lov at larme, men da de 12 MW-møller er lagt til grund i forhold til deres støjbillede, er det jo også dem, der er plads til.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-01:
Jeg konstaterer, at ministeren overhovedet ikke svarede på spørgsmålet.
Det, jeg spurgte om, var: Hvad er proceduren for at sikre overholdelsen af støjgrænserne i fremtiden?
Nu kan jeg jo ikke få ordet mere for en kort bemærkning, og derfor kan ministeren selvfølgelig stå og sige noget uimodsagt, men så kan jo tage en anden runde.
Det synes jeg faktisk er lidt vigtigt, for jeg tror, at man vil løbe ind i en situation, der er ganske vanskelig at håndtere.
Lad mig så bare lige sige til ministeren, at i spørgsmålet om, hvad der har skadet vindmøllesagen, er vi ikke af den opfattelse i Det Radikale Venstre, at målet helliger midlet.
Det, vi har oplevet i den her sag, er, at man har taget alle midler i brug for at nå hen til et sted, som man allerede havde skrevet facit på på forhånd.
Det er det, der samlet set vil komme til at skade den her sag, og det synes jeg er overordentlig ærgerligt.
For som ministeren ganske rigtigt siger, er Det Radikale Venstre, og det tror jeg også gælder for Enhedslisten, faktisk stærkt optaget af, hvordan vi får skabt grundlag for udvikling af alternative energiformer.
Men tilbage til spørgsmålet: Hvordan vil ministeren sikre, at man overholder støjgrænserne i fremtiden?
Karen Ellemann (V), 2011-02-01:
Se, det er tankevækkende, at den radikale ordfører siger: Jeg tror, man vil løbe ind i problemer.
Når vi netop så at sige låser støjbilledet, altså har vindmøllebekendtgørelsens støjgrænser som fundamentet for, hvad der kan lade sig gøre i testcenteret, så er det jo diskussionen om hønen eller ægget, og der er altså fuldstændig klarhed hos samtlige forligspartier i forhold til det her om, at støjgrænserne skal overholdes.
Og så må jeg sige, at det stadig væk er mig ubegribeligt, at Det Radikale Venstre indtager den her holdning til hele spørgsmålet omkring placeringen af et testcenter, fordi det var åbenlyst, at der var behov for, at samtlige partier fik et kendskab til, hvorfor man pegede på Østerild som den bedst mulige placering af et testcenter.
Det var også baggrunden for, at Folketingets partier mødte op til forhandlinger, tog del i, at vi netop fik udarbejdet diverse redegørelser om andre placeringer for netop at få, som alle sagde, vendt alle sten i forhold til, hvad der var den mest hensigtsmæssige placering.
Der er det jo en kendt sag, at vi bare ikke delte opfattelse i diskussionen om antallet af ekspropriationer, når vi taler boliger, altså hvor mange mennesker man skal bede om at gå fra hus og hjem.
Nick Hækkerup (S), 2011-02-01:
Det kom man frem til, efter man selv havde sat sig ned og gjort sig sine overvejelser, for det havde jo ikke noget at gøre med, at man blindt bakkede op om regeringen, kan jeg forstå.
Man nåede simpelt hen frem til, at det var den rimelige måde at gøre det på, dengang man afviste det beslutningsforslag, som Det Radikale Venstre fremsatte for at rydde op i denne misere.