runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-04-16:
Jeg vil da gerne tage tråden op her.
Når hr. Peter Christensen så skråsikkert kan sige, at regeringen overhovedet ikke har skåret på uddannelserne, så synes jeg, at vi skal være lidt konkrete med hensyn til det, vi diskuterer her om finansloven.
Vi har i en bred kreds lavet en politisk aftale, der skal løfte erhvervsakademierne - det er alle de erhvervsrettede korte videregående uddannelser, finansøkonom, multimediedesigner osv. osv. - nogle områder, som regeringen selv siger at den prioriterer højt.
Men hvad er der sket?
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti fjernet hele underlaget for aftalen, fordi de lige med et lille pennestrøg har fjernet 54 mio. kr., som var de kvalitetsmidler, som erhvervsakademierne hele tiden har haft, og som var en forudsætning for, at man kunne løfte de nye uddannelser, der skal udvikles.
Så derfor er mit spørgsmål bare til hr. Peter Christensen, der er så skråsikker med, at der har været masser af investeringer: Hvordan kan det være, at erhvervsakademireformen ender med - ja, jeg vil jo ikke engang sige et rundt - et stort minus i forhold til det, man havde året før?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Socialdemokraterne står selvfølgelig ved det, vi har sagt tilbage i august og september, og som jeg startede med at sige: De problemer, vi pegede på dengang, eksisterer stadig væk.
Men jeg tror, at man må acceptere, at der er en konflikt i gang nu, som går sin gang, og som skal have lov til at gå sin gang.
Det kan jo være, at parterne finder sammen og finder en løsning, men nu må vi se, hvordan det ender.
Det synes jeg man må respektere.
Jacob Jensen (V), 2008-04-16:
Nu brugte hr. Morten Bødskov en del af sit indlæg og i øvrigt også af sit svar til Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, for et øjeblik siden på at tale om økonomisk ansvarlighed, og at Socialdemokraterne ville føre en økonomisk ansvarlige linje.
Derfor kunne det være meget interessant at følge lidt op på det og høre lidt til: Hvad er det så egentlig, Socialdemokraterne mener, når de siger, at de vil lave en økonomisk ansvarlig politik?
Eller er det ansvarligt, når Socialdemokraternes næstformand og skatteordfører, hr. Nick Hækkerup, samme dag, vel at mærke til en anden avis, nemlig Berlinske, udtaler, og jeg citerer igen: »Det er min vurdering, at topskatten skal sænkes«.
Er det fru Helle Thorning-Schmidts politik, eller er det hr. Nick Hækkerups politik, som er en ansvarlig økonomisk politik ifølge hr. Morten Bødskov?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det er derfor, vi har fremlagt et finanslovforslag, som indeholder meget kraftige prioriteringer.
Jeg ved godt, at man ikke har interesse i det hos Venstre.
Der har man interesse i at bruge de penge, vi har, på skattelettelser.
Det, som hr. Nick Hækkerup har sagt, er i fuldstændig overensstemmelse med det, fru Helle Thorning-Schmidt har sagt.
Det handler om, at hvis Socialdemokraterne skal være med i en skattereform, skal skatteomlægningerne være fuldt finansieret og sikre et mere grønt skattesystem, en mere solidarisk finansiering af byrderne i vores samfund og ikke mindst også en mere retfærdig omfordeling i vores samfund.
De her ting er på ingen måde i konflikt med hinanden.
Tværtimod vil de give et Danmark, som er betydelig mere i balance end det, vi ser i dag, hvor den her regerings manglende vilje til at prioritere, har betydet, at vi har fået et Danmark, hvor uligheden stiger.
Jacob Jensen (V), 2008-04-16:
Ud fra det svar må jeg sådan set konstatere, at hr. Morten Bødskov faktisk mener, at de begge to, både fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Nick Hækkerup, ikke fører en ansvarlig økonomisk politik i forhold til de udsagn.
Det er i modstrid med det, som fru Helle Thorning-Schmidts siger, nemlig at man ikke skal sænke skatten.
Omvendt siger hr. Morten Bødskov, at det også skal være på en socialt afbalanceret måde.
Jamen hvordan hænger det så sammen med det, som hr. Nick Hækkerup siger, nemlig at topskatten skal sænkes?
Altså, hvem er den ansvarlige?
Er det fru Helle Thorning-Schmidt, eller er det hr. Nick Hækkerup?
Man kan ikke stå og sige, at de to udsagn er i overensstemmelse med hinanden, man må vælge enten den ene vej eller også den anden vej.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det er i ganske, ganske fin overensstemmelse med hinanden.
Udgangspunktet er et spørgsmål om, hvad vi vil bruge de penge, vi har, til.
Vil vi bruge dem, som De Konservatives formand har været ude at sige, til endnu flere og endnu større skattelettelser - finansieringen af dem skal så i øvrigt komme ved stærkere besparelser i den offentlige sektor - eller vil vi investere dem i den grundlæggende velfærd?
Det er det valg, vi står over for i de her år.
Det er det, som fru Helle Thorning-Schmidt meget klart har sagt, nemlig at det er det socialdemokratiske valg.
Vi har valgt, vi vil bruge pengene på velfærd.
Det, som hr. Nick Hækkerup gør, er at skitsere, hvad de socialdemokratiske grundpræmisser er for at være med i det skattereformsamarbejde, som skal i gang.
Det handler om skatteomlægninger, det handler om fuldt finansierede skattelettelser
modsat det, som hr. Bendt Bendtsen har været ude at sige, som koster i daginstitutionen, som koster i vuggestuen, som koster i ældreplejen, når man skal finde endnu større skattelettelser til dem, som i forvejen har allermest i det samfund, som vi er en del af.
Det vil Socialdemokratiet ikke være med til, og derfor er der under ingen omstændigheder nogen modsætning mellem det, som fru Helle Thorning-Schmidt har sagt, og det, som hr. Nick Hækkerup har sagt.
Socialdemokratiets politik er, som jeg har redegjort for, at vi går ind i arbejdet med en skattereform, fordi vi mener, at der er behov for en omlægning af vores skatter og afgifter, således at vi kan sikre en mere retfærdig fordeling af byrderne i vores samfund.
Det er ingen hemmelighed, at det, Socialdemokratiet i særlig grad har fokus på, er mulighederne for skattefusk, skatteunddragelse, amputeringer af skattesystemet og Skatteministeriets folk, således at det er helt umuligt at lave en ordentlig ligning af f.eks. de store virksomheder, hvilket ordføreren vil kunne se er en del af det socialdemokratiske finanslovudspil.
Jeg synes sådan set, at det harmonerer meget godt, og jeg håber da, at det vil kunne lade sig gøre på det grundlag at lave en skattereform, for så er der ingen tvivl om, at vi får et mere retfærdigt Danmark.
Men det, der er det gode spørgsmål, er, hvem der vinder kampen internt i regeringen, om det er økonomi- og erhvervsministeren eller det er finansministeren, der vinder den kamp.
Det bliver meget interessant at se.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Allerførst vil jeg sige, at jeg tror, ordføreren sagde, at erhvervsstøtte var et område, hvor regeringen havde sparet - som noget af det eneste.
Jeg tror nok, at man også må tage ulandsbistanden med i den sammenhæng, og jeg tror også, at man kunne nævne miljøet som et eksempel på et område, hvor regeringen har sparet massivt gennem årene.
Men lad det ligge.
Mit spørgsmål går egentlig på, hvad regeringen vil i forhold til kommunerne og det kommunale selvstyre og den økonomi, som kommunerne har at gøre godt med, når de skal løfte nogle af de helt basale velfærdsspørgsmål, som vi har i samfundet i dag.
Regeringen griber nu sammen med Dansk Folkeparti ind over for kommunerne og den kommunale økonomi, og det drejer sig åbenbart også om de såkaldte anlægsudgifter.
Problemet er bare, at det jo ikke stod i den oprindelige aftale, som regeringen indgik med kommunerne.
Så, er det ikke korrekt forstået, at regeringen faktisk ikke overholder den aftale, som man selv har indgået med kommunerne, hvor kommunerne fik mulighed for at overføre anlægsudgifter fra et år til et andet?
Er regeringen ikke på flugt fra den aftale, man selv i sin tid indgik med kommunerne?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Når der indgås en aftale mellem staten og kommunerne om rammerne for et års økonomi, omfatter det jo både driftsudgifter og anlægsudgifter, og derfor kan man ikke adskille det.
Det er afgørende i forhold til den konjunktursituation, vi står i, at begge områder overholder rammerne, da også den kommunale økonomi på grund af sin størrelse selvfølgelig kan medvirke til at øge risikoen for overophedning.
Derfor går vi også ind og sikrer, at man overholder rammerne for anlægsudgifterne.
Det må ikke oversættes til, at der ikke er penge til nye anlæg ude i kommunerne i 2008.
Det er et af de højeste anlægsniveauer, vi nogen sinde har set, så derfor er det jo ikke at gå fra et højt niveau til ingenting.
Nej, vi siger bare, at den flotte aftale, vi har indgået, også skal overholdes.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Sandheden er jo så, at kommunerne ikke har en kinamands chance for at forberede sig i forhold til den aftale, som de egentlig troede var, skal vi sige en rigtig aftale.
Sandheden er jo så den, at kommunerne nu skal spare nogle penge, som de egentlig troede de havde, fordi de i sin tid budgetterede ordentligt for anlægsudgifter.
Sandheden er den, at kommunerne ikke har haft en kinamands chance for at forberede sig på det, som nu sker, når regeringen griber ind sammen med Dansk Folkeparti.
Det synes jeg er dybt problematisk, dels i forhold til hvad kommunerne egentlig selv har villet prioritere, dels i forhold til det principielle i, at en aftale burde være en aftale, også for denne regering.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Det sidste synes jeg netop er det helt afgørende: En aftale burde være en aftale.
I 2007 var der ét niveau, og der siger kommunerne, at de holdt lidt igen.
Fakta er bare, at der blev brugt flere penge, end der var aftalt, også i 2007.
Så har vi 2008, og der siger vi igen, at man bare skal overholde det, der er aftalt.
Det går vi nu ind og sikrer sker, og jeg synes sådan set, det er meget rimeligt, også set i lyset af den konjunktursituation, vi har, at man ikke går videre end det niveau, vi har aftalt, og som i øvrigt er et meget højt niveau.
Det betyder, at hvis kommunerne bare holder sig til det, de havde budgettænkt og planlagt fra starten, og hvis det er i overensstemmelse med det, KL på deres egne vegne har aftalt, er der jo ingen problemer.
Men går man videre end det, ja, så er der jo et problem, for hvis alle kommunerne gør det, bliver aktivitetsniveauet simpelt hen for højt, i forhold til hvad vores økonomi kan bære.
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
I dag er der inden for velfærden startet en konflikt om løn, der er den største i 10 år.
Det interesserer åbenbart ikke hr. Peter Christensen, men måske kan jeg hjælpe lidt på vej ved at stille spørgsmål.
Mener Venstre, at der er et problem med, at nogle - typisk i kvindefag inden for velfærden - får en lavere løn, end tilsvarende uddannede får inden for andre områder?
Mener Venstre, at der er et problem med, at lønningerne i visse dele af den offentlige sektor halter bagud, eller mener Venstre det modsatte?
Hvis Venstre skulle mene, at der er et problem med, at f.eks. nogle kvindelønninger halter bagud i forhold til mænds lønninger, hvad vil Venstre så gøre ved det?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Jamen altså, i dag er der så gået en konflikt i gang, og den synes jeg sådan set ikke vi fra politisk hold skal blande os i.
Derfor har jeg egentlig ikke nogen holdning til, om lønniveauerne på de enkelte fagområder er rigtige eller forkerte, men konstaterer, at de jo er et resultat af en forhandling fra overenskomstperiode til overenskomstperiode.
Man får jo den løn, man kan forhandle sig frem til, og arbejdsgiverne giver den løn, som de mener de kan give til gengæld for andre ting, fleksibilitet, og hvad ved jeg.
Det er jo noget, som parterne selv forhandler sig frem til, og vi har heldigvis en god tradition her i Danmark for, at vi ikke fra Folketingets side går ind og fastlægger, hvad de rigtige lønniveauer er og skal være.
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Vi accepterer selvfølgelig, at der skal være forhandlinger på arbejdsmarkedet, men det er det rene hykleri at påstå, at der ikke sker nogen indblanding herfra.
Det er altså landets budget, der i dag er til behandling.
Det er heri, der afsættes penge til det ene formål og til det andet formål, og der er f.eks. ikke afsat penge i det her budget til at sørge for, at problemet med ulige løn på arbejdsmarkedet, især inden for det offentlige, bliver løst.
Det er da indblanding.
Man har simpelt hen ikke givet de økonomiske rammer for, at de problemer, der vitterlig er på arbejdsmarkedet, kan løses.
Men jeg fik ikke noget svar.
Mener Venstre, at der er typiske kvindefag, som er bagud i forhold til mandefag med en tilsvarende uddannelse?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Før valget kunne alt lade sig gøre; børnefamilierne blevet lovet guld og grønne skove.
Og i det papir, jeg står med her, og som altså er regeringsgrundlaget, står der, som det rigtignok er, at mange børnefamilier har en trængt økonomi.
Der står så, at fra den 1. januar 2006 sænkes forældrebetalingen for pasningstilbud for børn under 3 år fra 33 pct. til 25 pct.
På den her finanslov sættes den op igen.
Er Venstres finansordfører enig med mig i, at det er et løftebrud?
Er Venstres finansordfører enig med mig i, at over for de 81 pct. af forældre, som har små børn i vuggestue, der i dag modtager et gratis måltid mad, leverer regeringen et klokkeklart løftebrud, når den nu gør det muligt for kommunerne at tage brugerbetaling for det gratis måltid mad, som man vil give - godt nok i 2010, men det betyder alligevel, at forældre for fremtiden skal til at betale for noget, som de i dag får gratis?
En lang række af løftebrud over for børnefamilierne.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Vi holder, hvad vi lover.
Vi lovede forældrene, at vi ville sænke den maksimale betaling for en plads i en daginstitution til maks. 25 pct.
Det gennemførte vi, det har forældrene fået.
Så har vi derefter sagt, at vi nu står over for den situation, at mange ønsker - hvad der er helt naturligt - at der skal være mad til de mindste børn.
Lige så vel som det er en del af et godt tilbud på en arbejdsplads, bør det også gælde for de mindste børn.
Og nu går vi ind og siger, at det kan man så tage forældrebetaling for, og det gør vi rent praktisk ved at hæve den maksimale andel til omkring 28 pct.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Jeg ved ikke, om det er, fordi vi nu begynder at tale om noget konkret, at Venstres finansordfører begynder at tale sort.
For jeg synes da, at det er lidt underligt, at man siger, at det gratis måltid mad, børnene får i vuggestuen i dag, er noget nyt, og det vil man så begynde at tage brugerbetaling for i fremtiden.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, i 81 pct. af vore vuggestuer modtager de små børn i dag et gratis og ganske ofte sundt måltid mad, således at de kan klare dagen og vejen i vuggestuen.
Forældrene er fri for at tænke på det, de får en lettere hverdag.
Det fungerer i dag, det gøres i dag.
Det er gratis for forældrene, det ligger inde under den gennemsnitlige forældrebetaling, der er for pasningstilbuddet.
Det er der i dag.
Hvordan kan det være noget nyt?
Hvordan kan det være noget nyt, regeringen lige pludselig har fundet på?
Og så vil man altså nu pålægge dem brugerbetaling for det.
Det er det, vi ikke forstår, og det er der, hvor det første af en række af mange løftebrud sker, i forhold til hvad der er blevet sagt før valget, hvor den her finanslov oprindelig blev fremlagt, og hvad der er sket efter valget, hvor den altså nu bliver vedtaget med stemmer fra Dansk Folkeparti og Ny Alliance.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Der er ikke tale om løftebrud.
Hvis det er tilfældet, at man har det finansieret i dag, får man jo heller ikke en ny udgift, i forbindelse med at vi nu siger, at der skal være madordninger i alle vuggestuer og børnehaver.
Så kommer der jo ikke en ny udgift for kommunen, ergo er der jo sådan set heller ingen grund til at hæve den maksimale forældrebetaling set fra kommunens side.
Jeg synes da, at forældrene skulle tage en alvorlig snak med deres politikere, hvis det er sådan, at de i dag får den ydelse og kommunen dermed ikke på grund af vores lovgivning her får en ekstra udgift, men sender en yderligere regning videre.
For det er der jo dybest set ingen logik i.
Men vi siger, at alle de steder, hvor madordningen ikke er en del af tilbuddet i dag, ja, der er det naturligt, at forældrene går ind og betaler, og det gør vi så rent praktisk ved at øge den maksimale betalingsandel for forældrene fra 25 pct. til omkring 28 pct.
Det er ikke et krav, men en mulighed, kommunerne får.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Vinder af X Factor-konkurrence i serviceorienterethed?
Så kommer det første spørgsmål i konkurrencen, og så dumper hr. Peter Christensen!
Det må jo være en falliterklæring.
Men jeg tror, det simpelt hen er, fordi hr. Peter Christensen slet ikke har forstået ideen med X Factor.
X Factor handler jo om at blive bedre og bedre og bedre og til sidst stå som den bedste.
Ja, der er blevet flere ældre, og de har fået dårligere service og dårligere pleje.
Og i den samme periode, hvor regeringen har haft magten, er der blevet en stadig stigende mangel på social- og sundhedshjælpere; der er blevet en stadig stigende mangel på sygeplejersker, og der er blevet stadig færre unge, der søger ind på sygepleje- og SOSU-assistent-skolerne.
Er det ikke regeringens ansvar at sikre, at borgerne i det her samfund får en ordentlig service?
Hvorfor har regeringen siddet på hænderne og intet gjort igennem 6 år?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Det eneste, jeg sådan set kan være enig med hr. Ole Sohn om i alt det, der blev sagt, er, at der er blevet flere ældre.
Det er jeg enig i, og resten er jeg helt uenig i.
Altså, de ældre i Danmark har ikke fået det dårligere de sidste 6 år.
De har fået det bedre, og med den her finanslov sørger vi for, at vi går endnu et skridt i den retning, nemlig at øge kvaliteten for vores ældre medborgere.
Det sker bl.a. ved, at vi tilknytter en fast kontaktperson for modtagere af hjemmehjælp, at vi vil gå ind og sikre, at der ikke kommer så mange forskellige hjemmehjælpere ud til den enkelte ældre, og at vi laver et forsøg med indberetning af fejl og utilsigtede hændelser i ældreplejen.
Så kan hr. Sohn jo gentage mange gange, at når han skal gøre sig til dommer, er der sket en forringelse.
Men det er heldigvis ikke den virkelighed, vores ældre medborgere oplever.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg kan godt forstå, at man som ordfører har en interesse i at snakke sort eller snakke ved siden af, men hr. Peter Christensen vil da vel ikke benægte, at der mangler 2.500 sygeplejersker i Danmark?
Hr. Peter Christensen vil vel ikke benægte, at der er en skrigende mangel på social- og sundhedshjælpere ude i kommunerne?
Og hr. Peter Christensen kan vel ikke benægte, at der er færre unge, der søger ind på social- og sundhedsassistentuddannelsen og på sygeplejeskolerne?
Altså, det er jo fakta.
Jeg håber da, at vi kan blive enige om, hvad der er det reelle, for hvis ikke vi har det samme udgangspunkt, bliver diskussionen jo fuldstændig meningsløs.
Men jeg vil da gerne have, at hr. Peter Christensen over for Folketinget og over for borgerne i samfundet siger, at det ikke passer, at der er mangel på sygeplejersker, og at det ikke passer, at der er mangel på social- og sundhedshjælpere.
Det svar vil jeg da gerne have af hr. Peter Christensen, hvis han mener det.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-16:
Jeg vil gerne vende tilbage til det, som hr. Peter Christensen sagde, da han svarede hr. Morten Bødskov før, nemlig at i regeringen holder man, hvad man lover.
Af regeringsgrundlaget »Nye mål« fremgår det, og jeg citerer, at mange børnefamilier har en trængt økonomi, hvor udgiften til børnepasning vejer tungt.
Det gælder især familier med små børn.
Regeringen vil derfor pr. 1. januar 2008 forhøje børnechecken med 2.000 kr. årligt pr. barn under 3 år.
Det er jo sådan set meget fornuftigt.
Nu står vi så med en finanslov, hvor den 1. januar så går hen og bliver til den 1. juli.
Det er der to elementer i.
Det ene er, at der hermed så brydes et valgløfte, og det andet er, at børnefamilierne svigtes.
Deler ordføreren den opfattelse?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
For det er afgørende, når den kommunale økonomi udgår sådan en stor del af den samlede danske offentlige økonomi.
I forhold til skoler og renovering af toiletter vil jeg sige, at der jo er en flot ramme for nye anlægsudgifter ude i kommunerne, og hvis kommunerne mener, at det er det absolut vigtigste for dem at få renoveret skolerne - det kan jeg sagtens følge dem i - så har man også mulighed for at foretage den prioritering.
Men hvis man hellere vil bygge et nyt rådhus til 170 mio. kr., er det jo ikke så svært at forstå, at det så godt kan være, at der er nogle skoler, der ryger på den konto.
Det er jo en kommunal prioritering.
Men der er altså plads til at kunne prioritere inden for rammen, og det synes jeg er afgørende.
Man kan bare ikke have en situation, hvor man sætter alle ønsker om nyanlæg i gang i 2008, for det har vi ikke behov for i den nuværende konjuktursituation.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
Det er jo fastslået via de sidste spørgsmål nu, at finanslovaftalen mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti kom som en tyv om natten i forhold til anlægsbudgetterne i kommunerne.
Og uanset hvor meget Venstres ordfører taler udenom, må vi jo konstatere, at her er et klokkeklart aftalebrud fra regeringens side.
Det er jo ikke ligefrem medvirkende til at styrke tilliden mellem kommuner og regering, og måske havde vi brug for at få det vendt fuldstændigt om.
Men når hr. Peter Christensen hele tiden taler udenom på anlægsområdet, lad os så tale om driftsområdet.
Det, der i virkeligheden lægges op til nu med det indgreb via finanslovaften mellem VKO, er jo, at man ikke kan overføre driftsmidler fra 2007 til 2008, uden man straffes for det.
Er det ikke et signal til de decentrale ledere på skoler, på plejehjem og alle mulige andre steder om, at man nu bryder det princip, som de hidtil har haft tillid til, nemlig at de kunne overføre midler fra det ene år til det andet, i tryg forvisning om at kunne bruge dem klogt, nemlig spare op til forskellige ting og sager og kunne investere fornuftigt?
Er det ikke at sende et signal, som er fuldstændig ødelæggende for det decentrale Danmark?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Jeg vil gerne tilstå, at vi bryder med det princip, der har været gældende i alt for mange år, nemlig at man indgik aftaler om den kommunale økonomi, og så sagde man »nå«, når man så, at den blev overskredet.
Det har været situationen i 20 år.
Det er uholdbart, når den kommunale økonomi udgør så stor en del af vores samlede offentlige økonomi.
Derfor går vi ind og siger, at de aftaler, man indgår, skal overholdes.
Jeg kunne endda forstå kritikken, hvis det var sådan, at man kunne konstatere, at kommunerne i 2007 havde haft sparebukserne på og havde holdt igen med at bruge deres penge, fordi de havde en drøm om, at de hellere ville bruge dem i 2008.
Så kunne jeg forstå kritikken.
Men det er bare ikke tilfældet.
Når vi ser tallene fra 2007, ser vi, at man også der har brugt flere penge end det, man havde aftalt.
Så hvis man har flyttet noget, er det altså endnu en overskridelse, som man egentlig havde i tankerne, og som man ville have gennemført i 2007.
Den overskridelse ville man så lægge oven i en overskridelse for 2008.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
Jeg tror, at alle, der lytter til det her, kan høre, at hr. Peter Christensen taler fuldstændig udenom i forbindelse med spørgsmålene.
Lad mig derfor spørge igen: Er det ikke et signal til det decentrale Danmark, altså til lederne af plejehjem, af skoler, af daginstitutioner, af alt mulig andet, at man nu siger, at de ikke kan overføre midler fra 2007 til 2008, som de plejer, og at de nu skal tilbage til den gode, gamle stil fra 1970'erne eller 1980'erne, hvor man brænder benzinen af den 31. december for at få brugt sit budget?
Det er jo konsekvensen af den tankegang, som man nu lægger frem i finanslovaftalen mellem VKO.
Er Venstre kommet så langt ud, at man ikke er i stand til at se det?