runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Jeg vil gerne takke for hr. Per Bisgaards indlæg om, hvad Venstres politik er på området, for vi synes, det er meget positivt, at Venstre nu har åbnet for at give kommunerne den frihed til forskellige løsninger.
Det er også det, jeg hører hr. Per Bisgaard understrege.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis Venstres ordfører alligevel vil komme lidt mere ind på, hvad Venstre gerne vil have, hvad indholdet af den længere dag skal være set i et helhedsskoleperspektiv.
Der er jo en verden til forskel på, om det skal være en dag, som er meget snævert boglig, eller der skal være andre elementer i den, så jeg vil bede Venstres ordfører udbygge lidt med hensyn til, hvad det egentlig er, der skal lægges vægt på i helhedsskolen set med Venstres øjne.
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Folkeskolen har ved det nyligt afholdte kommunalvalg været et af de hotteste emner, og sådan har det i øvrigt været ved mange foregående valg i de sidste to-tre årtier.
Emnet optager naturligvis de mange forældre, som har børn i folkeskolen, men også de forældre, som har børn i førskolealderen, og de forældre, hvis børn allerede har forladt skolen, har holdninger og meninger om folkeskolen, og tak for det.
Skønt Danmark er et lille land i geografisk udstrækning, er forskellene i synspunkter og meninger om folkeskolen til at få øje på.
Borgernes ønsker og krav til folkeskolen er meget forskellige, alt efter om man befinder sig i Øst- eller Vestdanmark, og om det er i større byer eller ude i landområderne, og måderne, man håndterer udfordringerne på, er også vidt forskellige.
Samfundet har jo ændret sig med stor hast, og der er jo ingenting, der tyder på, at hastigheden bliver lavere i fremtiden.
Jeg har tilbragt ganske mange år i skolen – helt præcis 38 år, 10 år som elev og siden 28 år som lærer – og jeg synes, jeg har set og oplevet en folkeskole, som har været i konstant udvikling og forandring.
Noget er lykkedes bedre end andet, men min subjektive vurdering er, at folkeskolen er bedre – meget bedre – end sit rygte.
Men det betyder jo ikke, at den ikke kan gøres bedre.
Jeg deler synspunkter med de kritikere, de positive og konstruktive kritikere, som har den opfattelse, at der bør være mere og bedre sammenhæng eller helhed over elevernes skoledag.
Men samtidig har jeg fuld forståelse for de forældre, som på vegne af deres børn ønsker, at man kan skelne mellem, om man er i skole eller i et fritidstilbud.
Der er jo allerede gjort nogle forsøg rundtomkring i landets kommuner med at lave heldagsskoler, helhedsskoler, og det bliver jo spændende ikke blot at høre de løbende udmeldinger fra de forsøg, som er igangsat, men også at læse de rapporter, som jo offentliggøres, når forsøgene skal evalueres.
Kommunerne og dermed skolerne er jo, synes jeg, efter en lidt sej start godt i gang med at skabe en evalueringskultur, som bl.a. på det faglige plan har taget brugen af elevplaner, kvalitetsrapporter og test til sig.
Denne evalueringskultur kan være med til at belyse de behov, de ønsker og de krav, som man kan stille til en folkeskole, som vi jo alle ønsker skal være i topklasse – ikke for at vi kan prale over for vore naboer i Norden, i Europa eller for den sags skyld i den store verden, men fordi det sikrer vore børn bedre muligheder i et til stadighed mere kompliceret fremtidigt verdenssamfund.
I Venstre ser vi frem til den debat, der helt naturligt vil blomstre op, når serviceeftersynet bliver sat i gang, og ikke mindst når servicerapporterne bliver offentliggjort.
Det er min vurdering, at debatten vil blive positivt modtaget ude i kommunerne, derude hvor folkeskolen har sit virke, blot vi her fra Folketinget kan udtale, at facitlisten ikke er givet på forhånd.
Indtil da vil jeg godt sige, at det jo ikke er sådan, at der er blevet givet afslag på de ønsker, der er kommet indtil videre.
Undervisningsministeren har givet dispensation, og den mulighed foreligger jo også, indtil noget andet bliver besluttet.
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Nu synes jeg, det er en lidt besynderlig holdning, som Dansk Folkeparti lægger for dagen, nemlig at kommunalbestyrelsen skulle være sådan en eller anden udemokratisk foranstaltning, der tvinger ting ned over hovedet på sine borgere.
Vi har lige været igennem et kommunevalg.
Hvis de folkevalgte lokale politikere vil etablere helhedsskole et sted, så synes vi ærlig talt, at de skal have lov til det i dialog med deres lokale borgere.
Det er det ene, som jeg synes det er vigtigt at få præciseret her.
Vi tror faktisk på det lokale demokrati.
Det andet er, at jeg igen vil understrege, at vi ikke vil tvinge det ned over hovedet på alle folkeskoler.
Der skal være mange forskellige veje i folkeskolen, herunder at der vil være nogle steder, hvor der er en helhedsskole.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Det, som fru Christine Antorini egentlig siger, er jo, at kommunalbestyrelserne får frit slag.
De får frie muligheder for at sige: Her vil vi oprette en helhedsskole.
Og dermed vil de jo også med fru Christine Antorinis ord selv få mulighed for at sige, om det er tvang eller ikke tvang, at man skal følge en undervisningsdag fra kl. 8 til kl. 16. Vi må sige, at det mener vi i Dansk Folkeparti er helt urimeligt, for forældrene må jo også have en bestemmelsesret i forhold til deres familieliv og deres fritid.
Tænker den socialdemokratiske ordfører slet ikke på, at de enkelte familier rent faktisk gerne vil være sammen som familier og bruge tid sammen som familier?
Tænker man slet ikke på det fra Socialdemokraternes side?
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke har tillid til kommunerne og også i forhold til folkeskolen har sagt, at man helst så, at det var en statsfolkeskole, sådan at det kunne bestemmes fra toppen, hvordan det skulle være ens alle steder i folkeskolerne.
Sådan tænker vi ikke hos Socialdemokraterne.
Vi har faktisk tillid til, at kommunerne kan etablere forskellige forløb på deres folkeskoler.
Hvis fru Marlene Harpsøe havde hørt efter, så ville hun have hørt, at jeg understregede, at det netop ikke var et tilbud, som skulle etableres alle steder, men en mulighed.
Og det vil sandsynligvis være sådan, at man i nogle kommuner vælger en enkelt skole, hvilket vi har set de steder, hvor der gives dispensation – her vil man arbejde med helhedsskoletanken.
Det vil også betyde, at forældre kan tage aktiv stilling til, om de ønsker, at deres barn skal gå der, eller om det skal gå på en af de andre folkeskoler.
Nu er virkeligheden jo også sådan for langt, langt de fleste børn, at de først går i skole, og så går de over i SFO’en eller fritidshjemmet bagefter.
Så deres dag bliver fra kl. 8 til kl. 16.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Fru Christine Antorini sagde i sit første svar til hr. Henrik Rasmussen, at hvis man lægger det her ud til kommunerne, sådan som man gerne vil fra Socialdemokraternes side, altså giver kommunalbestyrelserne ensidig indflydelse på, om de vil oprette en helhedsskole eller ej, så vil det bl.a. betyde, at de kan oprette en skoletid fra kl. 8 til kl. 16. Det vil sige, at det vil blive 8 timer, et barn skal være i skole.
Mener fru Christine Antorini virkelig selv, at et barn har godt af at være i skole i så lang tid?
Hvorfor ikke, hvis skoletiden ophører kl. 13, give børn mulighed for at kunne blive hentet af deres bedsteforældre og komme hjem og sidde og spille spil med dem?
Det må da også kunne bidrage til barnets udvikling.
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Som det fremgår af det forslag til vedtagelse, der ligger fra oppositionens side, ser vi udviklingen af helhedsskolen som et element i en styrkelse af alle de aktører, der er i det lokale samfund.
Det betyder også musikskolen, billedskolen, det lokale foreningsliv, det lokale idrætsliv.
Hos Socialdemokraterne er vi faktisk meget optaget af, at civilsamfundet kan være en del af helhedsskolen og kan indgå i samarbejde med de lokale folkeskoler på forskellig vis.
Det behøver jo ikke nødvendigvis at være sådan, at hvis børn vil have et aktivt fritidsliv, skal det foregå, efter at fritidshjemmet eller SFO'en stopper, og altså være fra kl. 17 til kl. 19, man går til den lokale idrætsaktivitet.
Der vil vi lægge op til, at der skal være langt bedre muligheder for, at man kan lave en sammenhængende dag, hvor det lokale forenings- og idrætsliv, billedskoler osv. kan være en del af det helhedsskoletilbud, som man etablerer.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-04:
Tak for det.
Mit næste spørgsmål er: Når man nu har lagt disse ting sammen, hvad så med musikskole, ungdomsskole og andre?
Mener Socialdemokratiet så også, at de unge skal motiveres til at spille musik og deltage i foreningslivet via folkeskolen og ikke via de andre skolesystemer, som kører sideløbende?
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Som jeg understregede i mit indlæg, er det, vi fra Socialdemokraternes side ønsker, at give frihed til, at kommunerne selv kan beslutte længden.
Det vil vi ikke blande os i.
Det er netop det smukke ved at give kommunerne frihed, at de kan lave nogle folkeskoler, som passer til det, der er behov for, og at de kan give nogle forskellige tilbud i de forskellige kommuner.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-04:
Jeg vil gerne spørge: Hvor længe mener Socialdemokratiet så at børn skal gå i skole i en helhedsskole, når man slår skole og fritidsordning sammen?
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Dette er en debat, som vi ser frem til i oppositionen – Socialdemokraterne, SF, De Radikale og Enhedslisten – nemlig diskussionen om muligheden for, at folkeskoler kan etablere helhedsskoler.
Vi ser frem til debatten, fordi vi på den ene side er positive over, at vi kan høre nogle nye toner fra regeringen og ikke mindst fra partiet Venstre, men på den anden side må vi også sige, at vi er blevet forvirrede på et højere niveau.
Derfor har vi lagt op til en åben forespørgselsdebat, nemlig om, hvad det egentlig er, regeringen selv forstår ved helhedsskoler, og hvilke initiativer regeringen har tænkt sig at tage i den forbindelse. Når vi er blevet forvirrede på et højere niveau, er det jo, fordi regeringen stærkt bakket op af deres faste støtteparti, Dansk Folkeparti, indtil for ganske nylig lodret har afvist ideen om at kunne give kommunerne frihed til at etablere helhedsskoler, hvis de ville det.
Hvis man ser tilbage på Venstres første undervisningsminister i regeringen, fru Ulla Tørnæs, blev der også under hende afvist en række dispensationsansøgninger i forhold til at etablere helhedsskoler.
Det er nemlig sådan, hvad man kan undre sig over, at man skal søge om dispensation hos undervisningsministeren, hvis man vil etablere en helhedsskole, i stedet for at der er tillid til, at kommunerne selv kan finde ud af at håndtere det, hvis de vil lave nogle af deres skoler om til helhedsskoler.
Men nu har statsminister Lars Løkke Rasmussen – senest på Venstres sommergruppemøde – pludselig sagt, at det kunne være spændende med helhedsskoler, og så har han været tavs efter det.
Derfor ser vi frem til at høre, hvad Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti egentlig mener om det her.
Er der fælles fodslag fra regeringens side?
Er det reelt en åbning for at give frihed til kommunerne til at etablere helhedsskoler?
Hvad er det for en slags helhedsskoler?
Hvad forstår man egentlig ved dem?
Hvad er det for et indhold, der skal ligge i dem?
Og vi – de forskellige partier – vil selvfølgelig undervejs fremlægge vores syn på, hvordan vi mener man kan udvikle helhedsskoler til en spændende del af den profil, som en folkeskole skal have.
I første omgang lægger vi op til den åbne debat.
Hr. Lars Løkke Rasmussen har jo også sagt, at det, som regeringen lægger vægt på, er fire fag: Man skal være i top fem med hensyn til dansk, matematik, naturfag og engelsk.
Vi synes, det er en sådan lidt reducerende opfattelse, hvis det er det, man forestiller sig at indholdet i helhedsskolen skal være, men det har regeringen jo så også en mulighed for at tage stilling til her i denne debat.
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Indholdet er jo det væsentlige, og jeg er faktisk meget enig i det, fru Christine Antorini læste op, og som er en del af forespørgernes forslag til vedtagelse – altså det med, at man fra lærernes side kommer pædagogerne i møde, således at man får nogle samarbejder, som kan gøre det bedre for børnene.
Det handler jo også om, at skoledagen sandsynligvis skal være længere, og så er det jo ikke tilstrækkeligt, at man om formiddagen har udelukkende boglig indlæring, og at man om eftermiddagen laver noget, som er leg.
Det må være muligt at kombinere tingene uden at gå på kompromis med fagligheden, som stadig står meget højt hos os.
Samarbejde de to faggrupper imellem er altså væsentligt, og vi har jo fået mange indspil det seneste år om læringsstile og andre undervisningsformer.
Mikkel Dencker (DF), 2009-12-04:
Som en del af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om »Grøn Vækst« er der lavet et forslag om, at plantning af flerårige energiafgrøder skal gøres skattemæssigt fradragsberettiget.
Det er så det forslag, vi behandler her under det, der hedder L 80.
Forslaget har til formål at fremme dyrkning af flerårige energiafgrøder og derved anvende disse produkter til produktion af energi.
I og med at det er en aftale, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, er det jo selvfølgelig også en selvfølge, at vi støtter lovforslaget.
Det vigtigste element i aftalen er, at vi kan og vil sikre en beskyttelse af klima og miljø.
Planen sikrer også, at Danmark lever op til vores internationale forpligtelser i EU’s klima- og energipakke, hvor man har aftalt at reducere udledningen af drivhusgasser.
Flerårige energiafgrøder er et næsten uudnyttet potentiale, som på sigt vil kunne erstatte fossile brændstoffer som kul, naturgas og olie, og derved bliver der også lavet yderligere produktion af vedvarende energi fra landbruget, og samtidig spares der udledning af kuldioxid.
Formålet med aftalen er bl.a. skattemæssigt at ligestille flerårige energiafgrøder med eksempelvis etårige afgrøder.
At indføre fradrag for udgifterne til flerårige energiafgrøder vil bidrage til at reducere udledningen af drivhusgasser, af kvælstof og af pesticider, hvilket vil blive til gavn for klima og miljø.
Med lovforslaget kan såvel en erhvervsmæssig virksomhed som en lønmodtager inden for grænsen af EU/EØS, Grønland eller Færøerne investere i plantning af flerårige energiafgrøder og derved fradrage udgifterne, hvis kravet til arealets størrelse på 0,3 ha er opfyldt.
Det forventes derfor, at produktionen af flerårige energiafgrøder vil vokse betydeligt fremover.
Under forudsætning af, at der frem til år 2020 vil blive dyrket flerårige energiafgrøder på omkring 10.000 ha, vil provenutabet ved at indføre fradraget for plantning af energiafgrøder være ca. 20 mio. kr. årligt.
I Dansk Folkeparti er vi glade for at være med til at fremme udviklingen af grøn energi og samtidig styrke landbrugets rolle som leverandører af samme.
Jeg skal derfor sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Per Bisgaard også nævner et 360 graders serviceeftersyn af skolen.
Jeg er meget nysgerrig efter at få at vide, hvad der ligger i det.
Jeg hørte også hr. Bisgaard sige, at der skal laves en servicerapport, det var et af svarene på de korte spørgsmål.
Har vi ikke kvalitetsrapporter nok?
Hvad er det for et serviceeftersyn, hvad er det skolens skal kigges efter i?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Jeg vil gerne tage det sidste først.
Det er jo normalt ikke sådan, at man står og udtaler garantier herfra, men det med en gratis folkeskole deler vi jo med salens øvrige partier.
Når der siges flere penge, er vi jo nok noget uenige Venstre og Socialistisk Folkeparti imellem.
Vi er ikke af den opfattelse, at blot man skriver flere checks ud, bliver resultatet bedre.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-04:
Fakta for kommunerne er, at der nogle steder ikke engang er råd til at give minimumstimetal, og at man reducerer åbningstiderne i daginstitutioner og i SFO'er, fordi den kommunale velfærdsøkonomi er presset.
Derfor kan man jo være lidt bekymret for, om det er en gratis omgang løfter, man kommer med fra regeringen og fra Venstre, eller om der faktisk følger nogle penge med, for det er jo det, der skal til, hvis man skal have en udvikling, sætte turbo på udviklingen af folkeskolen, som statsministeren siger, og hvis man skal åbne nogle flere helhedsskoler.
Så jeg vil gerne høre lidt mere håndgribeligt: Har man tænkt sig at arbejde for, at der følger nogle penge med?
Helt konkret vil jeg så også gerne have en garanti fra ordføreren for, at det her ikke kommer til at føre til brugerbetaling på folkeskoleområdet, for i Danmark har vi en gratis folkeskole, og det er jo så vigtigt for os i SF og i oppositionen, at det, at man indfører helhedsskoler, ikke betyder, at vi nu pludselig får brugerbetaling på folkeskolerne.
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Økonomi er en del, som man kan kigge på, i det øjeblik man har overblikket over, hvad man gerne vil, og jeg nævnte jo, at der allerede er mange gode forsøg i gang, og man har allerede fundet frem til modeller, som gør, at man inden for den eksisterende ramme er i stand til at lave andre tilbud.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, når disse vejledende timetal nu bliver nævnt, at det vejledende timetal jo er blevet forøget gennem en periode, således at det altså er en anden situation, man tager stilling til.
Men for at være meget præcis: Økonomien kommer, når man har overblikket over, hvad det er, man gerne vil lave.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-04:
Tak for det.
Det er jo dejligt at høre, at både ordføreren og undervisningsministeren og også statsministeren, som vi lige har hørt, er meget positive over for ideen om helhedsskoler.
Men når vi så samtidig ser, at mange kommuner ikke engang har råd til at give minimumstimetallet, altså ikke engang det minimale antal timer, som vi har fastlagt her fra Folketingets side at man skal have i folkeskolen, og at en række kommuner, hver tiende kommune, vil reducere åbningstiden i SFO'en til næste år, så kan man jo blive lidt bekymret for, om der er økonomi til rådighed for den her udvikling i folkeskolen og den her turbo på flere helhedsskoler.
Derfor bliver jeg nødt til at bede ordføreren om at være lidt mere konkret: Hvordan er det, man har tænkt sig at sætte turbo på udviklingen hen imod flere helhedsskoler?
Her tænker jeg selvfølgelig særlig på den økonomiske side af sagen?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Jeg synes egentlig, at det var helt unødvendigt at stille det spørgsmål.
Hr. Leif Lahn Jensen ved jo, at Venstre står for det frie valg og retten til at skifte mellem skolerne, som i øvrigt også Socialdemokraternes ordfører så fint nævnte.
Det vil vi stadig væk sætte stor pris på.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-04:
Mener Venstre også det?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
For at man kan lave nogle forandringer, kræves der jo, at der er et grundlag at lave forandringer på, og det er det, der i al sin enkelhed lægges op til med et serviceeftersyn.
Der er megen tale om det her emne.
Nu har vi lige været igennem et kommunalvalg, der er kommet nye kommunalbestyrelser til rundtomkring, og jeg er helt sikker på, at de meget gerne vil sætte deres fingeraftryk på de her ting.
Vi har også Skole og Samfund, som har været ude at sige: Der er nogle spændende ting i den her helhedsskole, lad os tage det med.
Så svaret er i første omgang, at vi gerne vil se servicerapporterne, inden vi skrider til lovgivning, hvis det er nødvendigt.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-04:
Det er rigtig dejligt at høre hr. Per Bisgaard stå og sige det og høre om det, Venstre gerne vil.
Det er en fornøjelse også at høre, at statsministeren siger, at der nu skal sættes mere turbo på udviklingen.
Som statsministeren sagde: Jeg kan ikke forstå, hvorfor børnene absolut skal have fri kl. 13.00 og vi så skal have hele systemet med skolefritidsordning og klubber ved siden af.
Altså, der skal turbo på udviklingen.
Nu vil man lave et serviceeftersyn.
Det vil sige, at man siger: Hold lige inde, vi laver lige et tjek på skolen, vi laver lige et serviceeftersyn.
Hvis jeg skal hen at hente min bil og jeg bakker derudad, får jeg at vide: Hold lige inde, vi skal lige lave et serviceeftersyn.
Mener Venstre, at et serviceeftersyn er at sætte turbo på?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Jeg vil nok svare på den måde, at når nu vi kommer i gang med at lave det der serviceeftersyn, vil det jo vise sig, hvilke ønsker og krav der er ude i kommunerne, for det er jo ikke udelukkende herfra, vi skal se på det.
Kommunerne er jo allerede i gang med at lave ting, de har jo lavet nogle formaliserede samarbejder mellem på den ene side skolen og på den anden side SFO, og der kan godt findes andre muligheder til at gøre det inden for den eksisterende ramme.
Men lad mig bare sige stadig væk, at der jo ikke er nogen grund til på forhånd at afvise, at ting kan gøres anderledes.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-12-04:
Kunne vi få en tilkendegivelse og en garanti for, at Venstres ordfører vil arbejde for, at man, hvis man ser flere ansøgninger om helhedsskoletilbud på undervisningsministerens bord, også vil se på, at kommunerne får et økonomisk løft til at drive de her helhedsskoler?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Der var jeg måske for hurtigt ude med at sige, at det var det væsentligste spørgsmål, jeg fik tidligere.
Det er klart, at penge betyder noget i den her sammenhæng, og vi ved jo i dag, at den del, som forældrene betaler til SFO’en, udgør mere end 3 mia. kr.
Så i det øjeblik man ønsker at forlænge dagen, er det også et spørgsmål om penge, og i øjeblikket er aftalen jo helt klart mellem regeringen på den ene side og KL på den anden, at det er en beslutning, der skal tages der.
Jeg tror ikke på, lad mig bare være helt klar, at det i øjeblikket er så let at rejse flere penge, men lad det bare indgå i vores debat, når vi nu kommer i gang med serviceeftersynet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-12-04:
Jeg synes, det er en rigtig interessant forespørgselsdebat, fordi vi her får mulighed for at høre, hvad de forskellige partier ønsker på folkeskolens vegne.
Jeg synes, det er fine takter fra Venstres side.
Men det er jo sådan, at vi i de senere år har set, at der er et stigende antal unge, der ikke får en ungdomsuddannelse efter endt folkeskole, og at der er nogle problemer med trivslen i folkeskolen.
Der er også problemer med, at man ikke kan bryde den negative sociale arv, og derfor tror vi i SF jo på, at sådan noget som helhedsskoletilbud og i det hele taget en god skoleudvikling kan være med til at løfte de her problemer.
Nu kan vi så se i nyhederne i dag, at rigtig mange børn rundtom i landet bliver meldt ud af deres skolefritidsordning, fordi priserne stiger og stiger.
Kunne Venstre ikke forestille sig, at det var nødvendigt på en eller anden måde også at afsætte penge til den her skoleudvikling, der skal foregå, så vi ikke risikerer, at små børn går hjem efter endt skoledag kl. 12.00 eller 12.30 og så sidder og venter, til mor og far kommer hjem kl. 16.00 og 16.30?
Kunne der følge penge med alle de gode tanker?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Det kunne jo godt vise sig at være dagens sværeste spørgsmål.
Jeg lyttede, da det blev læst op, og nu kommer det forhåbentlig på et stykke papir, så jeg kan læse det.
Der var mange gode tanker deri.
Nu er det jo også sådan, at vi fra Venstres side arbejder sammen med Socialdemokraterne i mange sammenhænge, og jeg tror, der langt hen ad vejen vil være mange sammenfaldende synspunkter.
Men lad mig lige tage det lidt på distancen i første omgang.