runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2008-02-06:
Skal det forstås sådan, at de ting, som ministerens parti bl.a. har været ude og love i valgkampen, som at vi får nyrenoveret institutionerne, vi får sund mad, og vi får sygdomsforebyggelse, kommer til at gælde for samtlige typer daginstitutioner i det her land, inklusive daginstitutioner for børn med handicap?
Karen Jespersen (V), 2008-02-06:
Altså, jeg synes ikke, at der er nogen særlig klar formulering om, at der er en skarp opdeling mellem de almindelige dagtilbud og specialbørnehaverne.
Det korte af det lange er i hvert fald, at kvalitetsløftet vil gælde for samtlige dagtilbud, nu hvor de er samlet.
Jeg synes ikke, at jeg udtalte mig på den måde, som fru Pernille Frahm siger, men det er fuldstændig rigtigt, at der været noget uklarhed i sprogbrugen, som kommer af, at dagtilbudsområdet har ligget i to forskellige ministerier - de almindelige dagtilbud i det tidligere Familieministerium og specialdagtilbuddene i det tidligere Socialministerium.
Nu er de jo samlet, og det giver et bedre grundlag for, at jeg i hvert fald i dag kan sige helt klart, at det kvalitetsløft omfatter alle dagtilbud, også specialbørnehaver og specialdagtilbud.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-06:
Jeg vil så sige, at det bare ikke var det, ministeren udtalte, dengang hun blev interviewet til Nyhedsavisen, og det var heller ikke det svar, som Danske Handicaporganisationer fik, da de henvendte sig til ministeren.
Hvis det virkelig passer, som ministeren siger, at kvalitetsløftet kommer til at gælde samtlige typer af daginstitutioner i det her land, så kan vi jo alle sammen være glade, men så må jeg spørge: Hvordan kan det være, at ministeren ikke er i stand til at udtale sig så klart til Danske Handicaporganisationer og til Nyhedsavisen, så det er det svar, man får med det samme?
Karen Jespersen (V), 2008-02-06:
Spørgsmålet lyder: »Synes ministeren, det er rimeligt, at regeringens varslede kvalitetsløft af børnehaver ikke omfatter specialbørnehaver, så man derved forskelsbehandler børn med og uden handicap?«
Dertil kan jeg heldigvis sige: Nej, det er ikke rimeligt, og det beror også på en misforståelse, for det kvalitetsløft, som jo er en del af kvalitetsreformen, omfatter alle børnehaver og dagtilbud og altså også specialbørnehaver og specialdagtilbud.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-06:
Synes ministeren, det er rimeligt, at regeringens varslede kvalitetsløft af børnehaver ikke omfatter specialbørnehaver, så man derved forskelsbehandler børn med og uden handicap?
Spørgeren ønsker derfor at få oplyst, om ministeren har skiftet mening i dette spørgsmål.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Det er udmærket her oven på DR-dokumentaren »CIA’s danske forbindelse« at diskutere sagen her i en debat i Folketinget, for det er jo ikke acceptabelt, hvis dansk luftrum, som det er blevet påstået, er blevet misbrugt.
Men når man så har valgt at gøre det her i en hasteforespørgsel, så er jeg ikke sikker på, at jeg, som sædvanen ellers er her i Folketinget, vil takke for initiativet.
For forespørgerne ved jo med hundrede procents sikkerhed, at hvad regeringen på nuværende tidspunkt - altså kun nogle få dage efter udsendelsen blev vist i fjernsynet - kan bidrage med af oplysninger og kommentarer til udsendelsens påstande, er begrænset.
Når så forespørgerne tilmed på det tidspunkt, hvor de indkaldte til den her hasteforespørgsel, var klar over, at regeringen, i samme sekund som udsendelsen var blevet vist, udsendte en pressemeddelelse om, at man på baggrund af udsendelsen lovede Folketinget straks at gå i gang med at rede trådene ud omkring udsendelsens påstande om ulovligheder, ja, så må jeg sige, at en hasteforespørgsel i det her tilfælde efter min mening er dårlig valgt.
Den er dårligt valgt af den grund, at forespørgerne jo på forhånd ved, at ministrene ikke kan oplyse ret meget netop nu, alene af den grund, at man tidsmæssigt ikke har haft nogen som helst reelle muligheder for at komme grundigt til bunds i DR's påstande.
Så selv om man nok så fromt i forespørgslens tekst skriver »Hvilke oplysninger kan regeringen give … ?«, så ved man, at der ikke vil fremkomme mange oplysninger i dag.
Formålet med hasteforespørgslen kan altså ikke fra forespørgernes side have været begrundet i, at man er sagligt interesseret i at modtage nye oplysninger fra regeringen.
Spørgsmålet, der herefter naturligt melder sig, er: Er man så fra forespørgernes side reelt interesseret i i dag at få oplysninger om påstandene om ulovlig aktivitet i dansk luftrum, eller tjener den her forespørgsel i virkeligheden et helt andet formål?
Da jeg ikke forventer at få nogen af forespørgerne lokket op for at give et ærligt svar, så vil jeg selv forsøge at gætte.
Det bliver kun gætteri, det medgiver jeg.
Men jeg vover forsøget.
Nej, forespørgerne er ikke interesseret i at få reelle oplysninger fra regeringen om sagen.
Og ja, hasteforespørgslen i dag tjener et ganske andet formål, nemlig for det første at få skabt et indtryk af, at Danmarks regering går og lusker rundt med en viden, som den ikke ønsker at indvie Folketinget i, og for det andet på ny at finde et alibi til at tilsværte USA.
At SF og Enhedslisten altid benytter enhver tænkelig lejlighed til det, uanset hvilken præsident der i øvrigt sidder i Det Hvide Hus, er jo velkendt, men at Socialdemokratiet nu mere og mere er vendt tilbage til de onde fodnoteår fra 1980’erne, vil det nok ryste danskerne, tror jeg, at finde ud af.
Nej, en rigtig forespørgselsdebat om en måneds tid, når regeringen har haft mulighed for at undersøge de her ting, havde været rigtigt.
Vi kan selvfølgelig ikke leve med påstanden om, at det danske luftrum blive misbrugt, og vi håber og regner med, at regeringen finder ud af, hvad der er op eller ned, så denne sag definitivt vil kunne sluttes.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-06:
Det lyder jo meget, meget fint, men problemet er bare, at ministeren allerede havde haft hele området i over en måned, dengang hun blev spurgt om det her, og det jo heller ikke, fordi det er sådan et fuldstændig nyt og fremmed område for ministeren at arbejde med.
Derfor undrer det mig, at man ikke kan få en klar besked, når man henvender sig til ministeriet.
Jeg vil gerne spørge, om det mon ikke skyldes noget andet, nemlig at ministerens parti under forløbet har fået kolde fødder og har opdaget, at man i det første projekt var på kant med stort set samtlige handicapkonventioner i denne verden.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-02-06:
Er det nu?
René Christensen (DF), 2008-02-06:
Jeg har stillet spørgsmålet på baggrund af en konkret sag, hvor en 17-årig ung mand med lymfekræft ikke har modtaget den behandling, som hans familie var stillet i udsigt.
Der var lagt op til en behandling med en analog stamcelletransplantation, som skulle udføres inden for 3 måneder.
Familiemedlemmerne blev undersøgt, men de kunne desværre ikke benyttes som donorer.
Tidsfristen blev så trukket til det alleryderste, og til sidst lykkedes det at finde en egnet donor i Tyskland.
Derfor valgte den specialeansvarlige overlæge at udføre en analog celletransplantation, som efter lægens overbevisning desværre er den næstbedste løsning.
Det er jo ærgerligt, når vi nu har brugt omkring 4 mio. kr. på bl.a. oplysning om vores nationale organdonorcenter, som også blev omtalt, og som vi ser meget frem til.
Når vi sådan går ud og siger til befolkningen, at de nu skal tage stilling, er det jo ærgerligt, hvis vi kan komme ud for, at - hvis jeg må bruge udtrykket - logistikken i sygehusvæsenet ikke kan rumme det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-02-06:
Jeg kan naturligvis ikke kommentere en konkret sag og slet ikke en konkret sag, jeg ikke kender.
Men hr. René Christensen er meget velkommen til at sende det papir, han står med, over til mig til en kommentar på det generelle plan.
Vi vil så finde ud af, hvad der er sket i sagen, og hr. René Christensen kan få en kommentar.
Men jeg kan ellers ikke kommentere sagen.
Mere har jeg ikke at sige til det.
Bjarne Laustsen (S), 2008-02-06:
Jeg kan forstå, at det ikke betyder noget, hvad fru Carina Christensen og fru Henriette Kjær siger.
Det har mindre betydning.
Det skal vi da huske næste gang, der er folketingsvalg, og prominente medlemmer af Det Konservative Folkeparti går ud og siger: Det her skal være sådan, og det vil vi arbejde for.
Jeg går så ud fra, at ministeren, med de holdninger han har her, vil tage de to pågældende piger i skole i Det Konservative Folkeparti og sige, at de skal lade være med at gå og sige sådan noget, fordi det ikke er regeringens politik, ej heller er det Det Konservative Folkepartis politik.
Sådan må jeg forstå sundhedsministeren.
Det håb og det lys, man tændte hos de familier, der har det her problem, er ganske enkelt slukket.
Det, der er interessant, er, at de her helt kontante og bastante udmeldinger skulle siges lige før et folketingsvalg, og de blev endda også gentaget.
Derfor er det helt utroligt, at regeringen så vælger ikke at imødekomme de holdninger og synspunkter, som medlemmer af den konservative folketingsgruppe har fremsat.
Man kan jo ikke tro andet, end at de, når det er medlemmer af et regeringsparti, der udtaler sig, også har rygdækning for de udtalelser, ellers kan man jo ikke tro på folk, når de står og siger noget ude i forsamlingshuset.
Der skulle jo gerne være gennemsigtighed og sporbarhed mellem det, man siger ude i forsamlingshuset, og det, man siger herinde i Folketinget.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-02-06:
Jeg bliver bare nødt til at gentage, at der aldrig nogen sinde er givet et løfte.
En regerings politik bliver ikke fastlagt ved, hvad enkeltpersoner måtte sige i en valgkamp.
Jeg kan godt forstå, hvis det kan give anledning til nogle skuffede forventninger hos nogle mennesker, men en regerings politik bliver ikke fastlagt af enkeltpersoner i en valgkamp.
Derfor er der ikke givet noget løfte, derfor er der heller ikke tale om noget løftebrud.
Regeringen agter ikke at ændre politikken på det her område.
Bjarne Laustsen (S), 2008-02-06:
Det er jo ikke bare almindelige folketingsmedlemmer, det er jo tidligere familie- og forbrugerminister Carina Christensen, det er tidligere politisk ordfører for De Konservative, fru Henriette Kjær, som har været ude både den 11. november og den 27. november og sige det helt fuldstændig klokkeklart.
Det er da derfor, at de familier, der har det problem, har en forventning til ministeren og regeringen, når to så prominente medlemmer af Det Konservative Folkeparti går ud og siger noget, der er så klokkeklart.
Når man taler om prioriteringer, kunne man måske også godt tænke sig, at man jo ikke bare behøver at spare på kræftbehandlingen, man kunne jo også lade være med at give nogen skattelettelser og på anden vis sørge for et velfærdstilbud om at få barn nummer to.
Det synes jeg faktisk er rimeligt.
Det er da følelsesmæssigt og holdningsmæssigt et spørgsmål, om ikke det er mindst lige så godt som at have nogle regler om, hvorvidt man kan adoptere alle dem, man vil, og få 40.000 kr. i tilskud til det.
Jeg synes, det er kloge ord, som ministerens kollegaer fuldstændig regelret her har sagt, og derfor er det uforståeligt, at regeringen nu løber fra det løfte, som man gav før valget.
Tak for besvarelsen.
Jeg synes jo, at det er lidt synd, at sundhedsministeren ikke vil forsvare, hvad hans tidligere ministerkollega og politiske ordfører har sagt om det her, nemlig at det vil være helt naturligt at indføre ligestilling på området, således at man får de samme muligheder som adoptanter har.
Jeg ved jo, at ministeren kan lide at rejse, og det kan godt være, at han ikke har studeret den kinesiske etbarnspolitik, men det kan være, at hans kollegaer har gjort det, og at det er derfor, at de er kommet frem til, at det ikke er særlig godt.
Det, der er interessant her, er, at man løber så stærkt fra noget, der er blevet sagt for så kort tid siden.
Ministeren må også forstå, at det kan være svært for de her familier at stå frem, for de ønsker jo at få børn ligesom alle mulige andre, men de skal bare have lidt hjælp til det.
Derfor er det jo svært at forstå, at man godt kan få hjælp til at få alle de børn, man vil have, når man adopterer.
De her familier skal bare have en lillebitte smule hjælp, og så kan de føde deres egne børn.
Og det er da underligt, at man ikke vil hjælpe i en situation, hvor vi mangler børn - de bliver efterspurgt alle vegne - og når familierne skal have så lidt hjælp, hvorefter de så kan de føde deres egne børn bare med den lillebitte smule hjælp.
Og når man tidligere er kommet frem til, at der skulle være ligestilling på området, så synes jeg, at det er en kovending, regeringen har lavet her.
Det er jo tidligere, gode konservative folk, der helt klart, tydeligt og firkantet har givet udtryk for den hensigt, så ingen kunne være i tvivl, og hvis vi ikke havde haft folketingsvalget, så er jeg slet ikke i tvivl om, at Carina Christensen som familie- og forbrugerminister allerede havde været i gang med at gennemføre det her, som hun havde lovet flere gange før valget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-02-06:
Jeg vil ikke gå nærmere ind i, hvem der har sagt hvad under valgkampen, men jeg redegør gerne for regeringens politik.
Jeg har forstået spørgsmålet sådan, at spørgeren ønsker, at der skal gælde de samme økonomiske vilkår for adoption som for behandling med kunstig befrugtning.
Nu skal jeg ikke gøre mig klog på økonomien ved adoption, det henhører nemlig under justitsministeren.
Men som jeg har forstået det, opnår adoptanten eller adoptanterne et tilskud til det beløb, der skal betales til en adoptionsformidlende organisation ved adoption af et udenlandsk barn.
Om kunstig befrugtning kan jeg oplyse, at vi så sent som i 2006 vedtog ændringer i loven.
Vi vedtog her i Folketinget, at et par eller en kvinde kunne få behandling i det offentlige sygehusvæsen til ét barn.
Ved kunstig befrugtning er der ved 2006-ændringen af loven truffet et principielt valg og fastlagt et serviceniveau under hensyntagen til ressourcer og prioriteringer i det offentlige sygehusvæsen.
Det har regeringen ingen planer om at foreslå ændret.
Det handler altså grundlæggende om, hvordan vi skal prioritere ressourcerne på sundhedsområdet, og Sundhedsstyrelsen har skønnet, at det vil koste 65-70 mio. kr. årligt, hvis der i offentligt regi skulle tilbydes IVF-behandling til barn nummer to, og det er altså regeringens opfattelse, at vi kan få mere gavn af de penge på andre områder, f.eks. inden for kræftbehandlingen eller behandling af hjerte-kar-sygdomme.
Bjarne Laustsen (S), 2008-02-06:
Hvornår agter regeringen at opfylde sit valgløfte om ligestilling af adoption og kunstig befrugtning til barnløse par, som det blev dem lovet under valgkampen?
René Christensen (DF), 2008-02-06:
Det vil jeg benytte mig af.
Jeg bragte det også mere op i forhold til de ting, som nu bliver sat i gang med netop det nationale donororgancenter, sådan at vi er sikre på, at sundhedsvæsenet også magter det i den anden ende.
Når vi nu får så mange folk til at tage stilling til det, som vi med det her virkelig håber på, og når vi som sagt har brugt 4 mio. kr. på oplysning, er det vigtigt, at det også er o.k. i den anden ende.
Men jeg vil benytte mig af tilbuddet om at oversende spørgsmålet til skriftlig besvarelse.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-02-06:
Det var det før valget, og det er det efter valget.
Hvad enkelte folketingsmedlemmer har udtrykt i valgkampen finder jeg som sagt ikke nogen anledning til at gå ind i, men det tegner ikke regeringens politik.
Regeringens politik er, at det niveau, som Folketinget vedtog i 2006, skal fastholdes.
Så kan det godt være, at hr. Bjarne Laustsen finder, at det er synd og skam, at man begynder at sammenligne med kræftsygdomme og hjerte-kar-sygdomme, men sådan er det nu engang, når det henhører under sundhedsområdet.
Det er sådan, at man på sundhedsområdet må prioritere ressourcerne, ligesom man må prioritere ressourcerne på alle mulige andre områder, og der har vi altså fundet, at det er mest korrekt, at man bruger de sparsomme ressourcer på kræftområdet frem for at give hjælp til noget, som folk i givet fald selv ville kunne betale.
Der er jo ikke et forbud mod, at man selv får nogle børn.
Per Clausen (EL), 2008-02-06:
Det er jo ganske givet, at en udsættelse, som er sket i OECD på baggrund af en henvendelse fra Miljøministeriet eller fra den daværende miljøminister eller fra en anden minister, ikke direkte kan vedrøre den nuværende miljøminister.
Det er jeg helt enig i.
Men så meget desto nemmere måtte det vel være for den nuværende miljøminister at svare fuldstændig klart på spørgsmålet om, hvorvidt der i den her sag har været rettet en sådan henvendelse fra Miljøministeriet eller fra et andet ministerium, eller for ministeren dog i det mindste med sikkerhed at kunne sige: Det ved jeg i hvert fald ingenting om.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-02-06:
Kollegaer, nu må I holde mund!
Centralbiblioteksreformens formål er jo at frigøre ressourcer, som kan anvendes strategisk bedre til sikring af en mere effektiv materialeforsyning og opprioritering af de digitale tjenester.
I forbindelse med Biblioteksstyrelsens høringsrunde om en ny centralbiblioteksreform var der i kommunerne en klar tilslutning til, at antallet af centralbiblioteker skulle nedbringes.
Dermed var der tilslutning til Biblioteksstyrelsens vurdering af, at et mindre antal centralbiblioteker vil kunne dække et større betjeningsområde med den grundlæggende centralbiblioteksbetjening: forsyning med bøger og andre overbygningsuddannelser som rådgivning, samordning og kompetenceudvikling.
Min beslutning om, hvilke centralbiblioteker der skal udpeges til at fortsætte som centralbiblioteker, bygger altså på en indstilling fra Biblioteksstyrelsen.
Indstillingen er udarbejdet på grundlag af en række objektive kriterier.
Det helt centrale kriterium har været den nuværende størrelse af den vigtigste centralbiblioteksopgave, det tværkommunale udlån af bøger.
Her er udlånstallet til andre kommunale biblioteker markant større i Vejle og Odense, end tilfældet er i Esbjerg.
Mens Vejle har et årligt udlån til andre kommuner på mere end 120.000, og Odense har et på 86.500, er det tilsvarende tal for Esbjerg på 45.500.
Det er således vurderet, at Vejle og Odense tilsammen vil kunne løse opgaven i Region Syddanmark.
Netop fordi behovet for centralbiblioteksdækning i regionen er vurderet som stort, har Region Syddanmark som den eneste region fået to centralbiblioteker.
Byens størrelse i sig selv har ikke været afgørende.
F.eks. er København og Århus jo ikke udpeget til at have centralbiblioteker.
Størrelsen af det kommunale budget til biblioteksvirksomhed er derimod indgået i bedømmelsen.
Antallet af uddannelsesinstitutioner er indgået i kriterierne, men ikke med den største vægt, da betjening af uddannelsesinstitutioner jo ikke hører til folkebibliotekernes primære opgaver.
Det er uddannelsesinstitutionernes eget ansvar.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Jeg kan henholde mig til det, som jeg har fået oplyst.
Det har jeg oplyst til Folketinget i svaret på spørgsmål 40, den 21. december, nemlig i et svar, der er givet til hr. Steen Gade.
Derudover kan jeg oplyse, at Miljøministeriet den 22. november bad OECD om at udskyde pressekonferencen til januar 2008.
Baggrunden for det var altså den tid, der var gået med valg og regeringsdannelse.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Altså, Venstres ordfører er enig i, at kommer der fly til dansk luftrum eller til danske lufthavne, som er under mistanke for at flyve for CIA i forbindelse med CIA's hemmelige fangeprogram, så skal myndighederne naturligvis gribe ind for at undersøge, hvad der foregår.
Kan man regne med, at det er Venstres opfattelse?
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Det kan være mit intellekt, der ikke helt forstod hr. Frank Aaens spørgsmål - det er der givet mange i kongeriget, der vil mene - men jeg er nu helt tryg ved, at regeringen iværksætter en undersøgelse på det grundlag, som forslaget til vedtagelse er udtryk for, og så tror jeg også, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at man må sige, at den offentlige debat jo ikke lever i et tomrum, men rent faktisk også gøre indtryk rundtomkring.
Det er jo ikke sådan, at kongerigets ministre ikke hører, hvad der bliver sagt, så mon ikke man kan tage den side af sagen ganske roligt - altså hvis jeg har forstået hr. Frank Aaens spørgsmål rigtigt?
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Det kan jo tage nogen tid med en sådan undersøgelse, og vi ved selvfølgelig heller ikke, hvad den ender med.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Søren Pind: Må vi ikke sige, at der allerede nu er grundlag nok for at sige, at hvis nogle af de fly, der nu skal underkastes en undersøgelse om det fortidige, skulle komme til dansk luftrum eller danske lufthavne i dag eller i morgen eller i den kommende tid, så bør myndighederne straks iværksætte en undersøgelse for at være sikre på, at der enten ikke er grundlag, eller at der er grundlag for mistanke?
Søren Pind (V), 2008-02-06:
What's in a name? spurgte Shakespeare dengang.
What's in a plane
spørger alle nu.
Er der råddenskab i det danske kongerige?
Et genfærd går igennem dansk politik.
Hvem vidste hvad hvornår?
Vidste tidligere udenrigsminister Niels Helveg Petersen noget om de hævdede bortførelser?
Hvorfor disse krumspring i Europa-Parlamentet fra formanden for De Europæiske Socialdemokrater, Poul Nyrup Rasmussen, da sagen skulle undersøges, således at tidsperioden blev indskrænket, så den ikke omfattede ham?
Om selve sagen må man sige, at Venstres tilgang er enkel.
Vi bekender os til frihedsrettighederne.
Skønt kampen mod terror er vigtig, er kampen mod terrorens fundament vigtigere.
Flyver CIA rundt i verden i kampen mod terrorismen?
Det håber jeg.
Flyver CIA rundt i verden i kampen mod terrorismen i strid med menneskerettighederne?
Det håber jeg ikke.
Der har været rettet en del ufortjent skyts mod regeringen.
Som antydet, er der intet, der tyder på, at den nuværende regering skulle kende til disse ting.
Selv har jeg som medlem af Europarådet stemt for den rapport, der ligger til grund for diskussionerne, og intetsteds i denne rapport nævnes Danmark.
Da vi samtidig er nære allierede med Amerika, har den danske regering intet grundlag haft for at antage, at der skulle finde noget sted, der er i strid med internationale konventioner og dermed dansk lovgivning.
Man kan oveni spørge: Hvorfor er det så logisk, at denne regering skulle have vist noget, hvis ikke den forrige var orienteret?
Det er jo f.eks. ikke ligefrem, fordi Socialdemokraterne gennem historien har været synderlig åbne om eksempelvis forhold vedrørende Amerika og Grønland.
Danmarks Radio har ydet en flot journalistisk indsats og afdækket forhold, der giver anledning til at kaste et ekstra blik på begivenhederne.
Hvem vidste hvad hvornår?
Er der råddenskab i det danske kongerige, eller er det blot stor ståhej for ingenting?
Se, det er spørgsmålet.
Det, jeg grundlæggende kan sige er Venstres opfattelse, er, at danske myndigheder skal sikre, at dansk lovgivning overholdes, men jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det jo gælder i alle rigets forhold.
Det gælder ikke kun her.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Tak til formanden.
Jeg skal på vegne af S, SF, RV, EL, SIU, IA og TF fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen at sikre, at der i fremtiden ikke sker brug af det danske riges luftrum og flyvepladser som led i CIA's hemmelige fangeprogram.«
Jeg tænker også, hvis der er sådan nogle alvorlige beskyldninger, der flyver rundt også i medierne, mod den danske regering og mod danske myndigheder i forhold til det her fangeprogram, så ville det jo, hvis man var regeringen, være rart at kunne sige: Der er ikke noget om de beskyldninger.
Og hvordan kan man komme til den konklusion?
Jo, det kan man selvfølgelig, hvis man får en uvildig undersøgelse.
Så, hvis man vil være fri for mistanke nu og i fremtiden, er det eneste rigtige jo at foretage en uvildig undersøgelse af det her, og det håber jeg selvfølgelig regeringen på et tidspunkt indser.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Ja, og lige præcis af den grund vil der, uagtet at vi er tilfredse med, at regeringen har sat noget i gang, komme et forslag til behandling her i Folketingssalen om, at vi skal have den uvildige undersøgelse, for også der kan vi være sikre på, at det hele kommer frem.