runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-29:
Vi skal diskutere det, og det har vi så også fået chancen for her i dag.
Forslaget om at etablere et center for borgerinddragelse og demokratiudvikling ligger i forlængelse af det forslag, som jeg også havde til behandling i salen i sidste uge, om et åbent ministerium.
Begge initiativer, kan man sige, tager afsæt i en dyb bekymring for, hvordan vi får bygget bro over den tillidskløft, der er, mellem borgerne på den ene side og så os valgte politikere på den anden side.
For selv om regeringens minister og ordførernee for regeringspartierne har sagt, at det ser rigtig fint ud med demokratiet, som det er i dag, og at der er en lang række gode initiativer, så står der alligevel en meget, meget seriøs bundlinje tilbage, nemlig at der er en fantastisk dyb tillidskløft mellem borgerne og os herinde i Folketinget.
Vi ligger lavest på tillidsbarometrene; lige over os ligger brugtvognsforhandlerne, og lige over dem ligger journalisterne.
Og der ligger vi så og roder.
Samtidig er der færre og færre, der har lyst til at være medlem af et politisk parti og indgå i de politiske diskussioner der.
Heldigvis har vi nogle unge, der kommer ind og ser debatterne herinde i salen, bl.a. her i dag.
Lad os blive ved med at arbejde for at sikre, at det også er sådan i morgen.
Men hvis man går ned og kigger på valgdeltagelsen blandt de unge, ser man, at den er vigende.
Det er ind i den seriøsitet, at det her forslag er blevet født.
Som sagt: Hvordan kan vi sikre både en kortlægning, udvikling og registrering af best practice, hvordan kan vi sætte borgerdrevne initiativer i gang, både på lokalt, regionalt og nationalt niveau?
Hvordan kan vi skabe en koncentration af opmærksomhed omkring det at udvikle demokratiet, som vi kender det i dag, og som det gerne skal se ud i morgen?
Derfor har jeg som sagt foreslået et center for borgerinddragelse og demokratiudvikling.
I oplægget har jeg så skitseret, hvad jeg kunne forestille mig med hensyn til bestyrelse og antal medarbejdere, men i debatten i dag er der jo også kommet flere gode forslag: Kunne man eksempelvis forestille sig at inddrage Teknologirådet i det her arbejde?
Jeg synes også, at SF kom med nogle gode overvejelser om, om det lige nøjagtig skal se sådan ud, som det er blevet fremlagt her.
Jeg håber, at man i udvalget kan komme med en betænkning eller en beretning om det, som peger fremad.
Det, der også gør mig glad for den modtagelse, der har været – selv om der lige nu tegner sig et politisk flertal imod – er, at der både er partier fra oppositionen og partier fra regeringsblokken, som ser en idé i det her.
Det er ikke, fordi jeg skal stå her og gøre det sortere, end det er, men når man ser, hvad der sker ude i Europa, når man ser på de tillidstal, der ligger mellem os og borgerne, så er jeg oprigtig bekymret.
Derfor vil jeg selvfølgelig bakke op om alle gode initiativer, der kan være med til at styrke det levende demokrati derude.
Det her er så mit bud på et af de mulige initiativer.
Jeg er glad for den modtagelse, forslaget har fået her i salen fra begge sider af skillelinjen mellem regeringsblokken og oppositionen, og så glæder jeg mig oprigtig til diskussionen i udvalget.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-29:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes på tirsdag, den 3. februar 2015, kl. 13.00.
Mødet er hævet.
Ida Auken (RV), 2015-01-29:
Jamen vi kan jo være enige om, at man altid kan gøre mere, men jeg mener faktisk, der er god grund til, at forskning ligger hos forskningsinstitutionerne, at de selvfølgelig også forsker i praksis og mange andre ting, og at vi så som politikere sørger for at agere på en måde, så folk føler sig som en del af demokratiet, føler sig hørt.
Og der mener jeg faktisk, at det netop er en pointe i sig selv, at vi ikke skal have et center, som skal prøve at overtage forskernes rolle, men at vi i stedet for – alle de steder, vi tager beslutninger – tænker i, hvordan vi kan få involveret folk.
Under den forrige debat om deleøkonomi forsøgte jeg på Facebook at starte en lille debat – i øvrigt også på Twitter – om, hvorvidt folk havde lyst til at blande sig, om de ville stille nogle spørgsmål, vi kunne tage med ind i debatten her.
Det er jo nogle af de ting, som Folketinget også har arbejdet med, og som jeg tror skal til, for at folk føler, at det, vi står og diskuterer herinde, er relevant.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-29:
Altså, man bliver jo helt glad over alle de gode initiativer, der er taget under denne regering, og over, at der er så stor interesse for, hvordan vi udvikler vores demokrati.
Der kan jeg jo kun heppe og sige: Hvor er det godt!
Det, der bare undrer mig lidt i ordførerens afsluttende bemærkninger, er, at der bliver sagt, at der er en modsætning mellem god forsking i demokratiudvikling og reel praksis ude lokalt.
Jeg tror, de ting hænger sammen; der er brug for, at der vises gensidig respekt, og der er behov for, at der opsamles best practices for alle nye gode initiativer på et sted.
Hvor ville det være rart, hvis den der dejlig lange liste med alt det, som vi ved om det, og som ordføreren nu har gennemgået, lå et centralt sted og blev kommunikeret ud, sådan at medierne fik indsigt i den.
Det er jo det, der er hele ideen i at lave et center, som kan være med til at kortlægge alt det spændende, der foregår derude, og så skal det selvfølgelig også foregå derude.
Så jeg står ikke og taler for, at vi skal lukke det.
Nærmest tværtom.
Vi skal da åbne Christiansborg, og vi skal lukke demokratiet op.
Altså, jeg vil overhovedet ikke forklejne alle de gode aktiviteter, der foregår derude.
Det eneste, jeg kan se, er, at kløften mellem borgerne og os valgte politikere bliver større og større.
Der er færre og færre, der har lyst til at være medlem af et politisk parti.
Vi ser blandt de unge en vigende lyst til at stemme ved de nationale valg.
Der er så også nogle modsatrettede tendenser, som ministeren også har påpeget, i forbindelse med kommunalvalget.
Så man kan jo ikke sige, at fordi der allerede sker noget, kan man ikke gøre noget, der måske er endnu bedre, eller supplere hinanden.
Hele ideen i det her er at løfte det ind i hjertet af det demokratiske hus, Folketinget, og så sige: Med den platform, hvordan kan vi så være med til yderligere at synliggøre de demokratiske initiativer, som er nødvendige?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-29:
Man skal jo altid glæde sig over det, når man deler en fælles intention og ambition.
Det synes jeg også jeg forsøgte at redegøre for at jeg tror vi gør i et og alt.
Vi har jo i forbindelse med kommunalvalget kunnet se, at det nytter at gøre en indsats.
Vi havde en højere valgdeltagelse ikke mindst i de grupper, som var genstand for en særlig indsats.
Men når hr. Uffe Elbæk taler om at løfte det ind, taler vi altså om at løfte det ud.
Det er så det, der skiller os i forhold til det konkrete forslag her.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-01-29:
Vi behandler i dag B 47, som er et forslag om at etablere et center for borgerinddragelse og demokratiudvikling på Christiansborg med det formål at kortlægge, fremme og understøtte udviklingen af nye konkrete modeller til borgerinddragelse og demokratiudvikling både på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt niveau.
I Venstre er vi positivt stemt over for at sikre mere borgerinddragelse og demokratiudvikling, men vi er ikke positivt stemt over for forslaget om at stifte en forskningsinstitution inde bag Borgens mure, og slet ikke, når fokus er på borgerinddragelse.
Det er os politikeres fornemste opgave hele tiden at bestræbe os på at styrke, udvikle og forbedre demokratiet i Danmark, men det gør vi ikke ved at oprette en forskningsinstitution, men ved at tilføre flere ressourcer til arbejdet for Folketingets medlemmer.
Venstre ønsker et moderne demokrati, som giver borgerne mulighed for aktiv indflydelse på beslutningsprocesserne.
Det er langtfra enkelt at oprette en forskningsinstitution, som ikke har rod i universiteter eller eksisterende forskningsmiljøer.
Kan den overhovedet få det faglige og videnskabelige niveau, som den skal have, og hvad med midler efter 5 år?
Forskning strækker sig jo ofte over lang tid.
I Venstre mener vi, at man i stedet skal trække på allerede eksisterende ressourcer og kapaciteter inden for demokratiudvikling, f.eks. Fonden Teknologirådet, der vel er den instans i Danmark, der har størst praktisk erfaring med demokrati- og borgerinddragelsesprocesser.
Så ifald der er opgaver, der skal belyses i forhold til demokratiudvikling, borgerinddragelse og lignende, kan Folketinget, der jo har en formel aftale med Teknologirådet, bestille opgavevaretagelse der.
Derudover er der jo alt det, der foregår i vores eksisterende forskningsmiljøer på universiteterne, som også ministeren omtalte.
Venstre kan ikke støtte forslaget, selv om vi deler intentionen.
Jeppe Bruus (S), 2015-01-29:
Tak, og tak til Uffe Elbæk for at interessere sig for, hvordan vi skaber et mere levende demokrati.
Jeg har sådan set stor sympati for hensigten og på mange områder også for ideen om at diskutere, både hvordan vi styrker det demokrati, vi har herinde på Christiansborg, og hvordan vi gør demokratiet levende.
For hele fundamentet for vores samfund er jo et levende og pluralistisk demokrati.
Som ministeren var inde på, er det jo også lidt af en festdag i dag, hvor 8.- og 9.-klasserne stemmer og, så vidt jeg har observeret og været med i, deltager meget ihærdigt i den demokratiske proces, der gik i gang, da statsministeren for tre uger siden udskrev skolevalg.
På den måde er demokratiet jo heller ikke en statisk størrelse, men noget levende og det, som vi skaber ud af det.
Det er vigtigt at huske hinanden på, og det er også vigtigt hele tiden at deltage i diskussionen om, hvordan vi styrker det.
Derfor har jeg stor sympati for det fremsatte beslutningsforslag, som jo på mange områder minder om noget, vi selv diskuterede i efteråret på den socialdemokratiske kongres, nemlig hvordan vi på en eller anden måde samler de erfaringer, der er.
Og fra Socialdemokraternes side har vi sådan set også sagt, at vi ønsker at afsøge de muligheder, der kunne være, for at etablere et egentligt demokratikontor, der prøver at koordinere og formidle noget af det her og er med til at være drivkraft og generator for at skabe nye ideer.
Når vi er lidt mere skeptiske over for det meget, meget konkrete beslutningsforslag, der foreligger her, så er det, fordi man er uhyggelig konkret, i forhold til at det skal ligge på Christiansborg, og at det skal have en bestyrelse og et vist antal medarbejdere, og der er sågar også omtalt, hvilket budget det skal have.
Det er vi sådan set ikke klar til at gå ind og støtte i den form, det har nu.
Men dermed ikke sagt, at vi ikke har sympati for forslaget, og som ministeren allerede har redegjort for, er der en lang række ting, der er i gang, både forskningsmæssigt og i form af initiativer ude omkring.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi i en tid, hvor man kan måle en høj grad af politikerlede, diskuterer, hvordan vi kan bygge bro mellem politikere og borgere.
Og jeg må sige, at i det, jeg selv deltager i på lokalt niveau i Gladsaxe og i Københavns omegn, er der en stor og livlig lyst til at deltage i borgerrettede initiativer.
Jeg oplever, at folk – i forhold til det her spørgsmål om politikerlede – på den ene side er kritiske, men på den anden side også deltager aktivt i lokaldemokratiet, og vi kan se, at valgdeltagelsen ved sidste kommunalvalg var flot.
Så alt i alt vil jeg sige tak for initiativet.
Vi kan ikke støtte forslaget, men vi synes, det er sympatisk.
Tak for invitationen.
Jeg deltager meget gerne i en diskussion om det, også på udvalgsniveau.
Teknologirådet har rigtig mange interessante tanker og kapaciteter, og vi har jo en løbende diskussion, også i Uddannelses- og Forskningsudvalget, om, hvordan vi kan benytte nogle af de kapaciteter og ideer, og det er da oplagt at fortsætte diskussionen der.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-29:
Igen vil jeg selvfølgelig sige tak for den positive tilbagemelding fra Dansk Folkeparti i forhold til selve ideen.
Så kan man diskutere, hvordan et sådant initiativ rent faktisk kunne organiseres.
Når jeg har fremlagt det sådan meget konkret, var det selvfølgelig for at undgå, at det blev en alt for svævende diskussion, og så man i hvert fald havde noget konkret at diskutere ud fra.
Ud fra det kan jeg allerede høre, at der måske begynder at tegne sig nogle muligheder for at række ud i forhold til Teknologirådet.
Jeg kan kun bakke den tænkning og det forslag op.
Det, jeg har lyst til lige kort at høre Dansk Folkeparti om, er, om Dansk Folkeparti kan se ideen i, at man i parlamentet har en udviklingsafdeling af den her type.
Det er ikke for at lukke forskningen inde på Christiansborg, som ministeren påstod, men faktisk for at sige: Her arbejder vi, her samler vi viden, og den deler vi igen ud til alle dem, der nu engang har lyst til at få den, både på lokalt, regionalt og nationalt niveau og for den sags skyld også internationalt.
Ser Dansk Folkeparti en idé i at have sådan en udviklingsafdeling lige i hjertet af parlamentet?
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-29:
Jeg vil selvfølgelig allerførst sige tak for den positive tilbagemelding, som jeg hører fra Socialdemokratiet, om selve ideen.
Så vil jeg bare understrege, at den model, der ligger i forslaget, selvfølgelig er til diskussion, og jeg håber også, at den vil blive diskuteret i udvalget, for vi ser jo, at der er andre institutioner uden for Christiansborg, som arbejder inden for samme felt, og som man ud fra god logik kan drage ind i det.
Det er bl.a. Teknologirådets arbejde om borgerinddragelse.
Så jeg vil bare sige, at den model, der er lagt frem i forslaget, selvfølgelig kan diskuteres i udvalget, hvis man ellers finder grundideen interessant.
Jeg er fuldstændig enig.
Når jeg blot lige kom med den her kommentar, er det, fordi jeg tror, at det, vi står over for med hensyn til deleøkonomien og den cirkulære økonomi og fleresektordiskussionerne, vil sende chokbølger igennem den normale måde at tænke økonomi på, og det er også derfor, at den her debat er så vigtig for os alle sammen.
For det her vil ændre de spilleregler, vi i hvert fald har kendt indtil nu, for den måde vi tænker arbejdsmarked på.
Kim Andersen (V), 2015-01-29:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren, og det er korrekt citerede oplysninger.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg kender til de samme informationer.
Men det siger jo ikke meget om vækst, hr. Uffe Elbæk.
Det siger jo noget om nogle enkelte virksomheders omsætning og ageren på et marked, men det siger ikke noget om, hvad der så er gået fra andre etablerede i det samme marked.
Så jeg tror ikke, at man derudaf kan udlede, hvad det giver i forhold til vækstskabelse som sådan.
Men som jeg også sagde i mine bemærkninger, anerkender jeg, at det kan have noget at gøre med, hvad man sparer og så siden hen vil kunne investere.
Men det har i øvrigt også noget at gøre med demokratiudvikling, og hr. Uffe Elbæk er jo ophavsmand til et lovforslag, der skal behandles her i salen om et øjeblik, om demokratiudvikling.
Det her er jo demokratiudvikling, så det vil noget.
Det er borgerne, der tager deres egne fødder i brug, om jeg så må sige, og flytter sig og går sammen på kryds og tværs på nye måder, fordi de måske synes, at der er noget lovgivning og nogle restriktioner og noget, der i det etablerede samfund er blevet for snærende og for stramt i forhold til det, de ønsker, og den frihed, de vil have.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-29:
Som flere af de andre ordførere har været inde på, er der tale om et ganske kompliceret lovforslag, nemlig implementeringen af solvens II- og omnibus II-direktivet i dansk lovgivning.
Der er tale om et europæisk regelsæt, som sigter mod at få skabt fælles regler inden for EU i forsikringsbranchen, og samtidig ønsker man at forbedre forsikringsselskabernes risikostyring.
Den underliggende tanke er her, at der skal skabes bedre sammenhæng mellem den risiko, som virksomheden påtager sig, og det kapitalkrav, som virksomheden har.
Begrundelsen er, at i dag afhænger kapitalkravet til et forsikringsselskab ikke af, hvor risikable forsikringer selskabet sælger.
Det bliver så ændret med det her direktiv, hvor man så prøver at skabe en direkte sammenhæng mellem risiko og kapitalkrav.
Som andre ordførere har været inde på, er der tale om et ganske stort lovforslag, som ligger på ryggen af andre lovforslag inden for det finansielle område.
Når man fremsætter sådan nogle lovforslag, gør man det jo altid med de bedste intentioner.
Men man får det også til at lyde, som om den her regulering er omkostningsfri.
Men det er den selvfølgelig ikke – der er jo ikke noget, der er uden omkostninger.
Der vil jeg henholde mig til høringssvarene fra Forsikring & Pension, som skriver, at de administrative omkostninger er enorme og ikke belyst.
Man skal jo huske på, at når man laver en så omfattende regulering, som man gør her, og også på andre områder, har det omkostninger for forsikringstagerne.
Som der står i høringssvaret, indeholder lov om finansiel virksomhed inden lovændringerne, som vi her behandler, 438 paragraffer.
Solvens II-lovforslaget forventes suppleret med en forordning samt i omegnen af 75 delegerede retsakter.
Nogle retsakter forventes implementeret via ændring af ca. 15 underliggende bekendtgørelser.
Det er bare for at illustrere, at det her er meget kompliceret stof, som kommer til at medføre øgede omkostninger for borgerne i det her samfund.
Det kan der ikke være nogen som helst tvivl om.
Vi har en del spørgsmål til det her, bl.a. på baggrund af det høringssvar, som Forsikring & Pension har indgivet, og dem vil vi stille, og vi vil selvfølgelig se på de svar, der bliver givet, før vi kan tage endelig stilling til det her lovforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-29:
Vi er positive over for forslaget, som jo implementerer to, må man sige ret tekniske direktiver, nemlig solvens II-direktivet og omnibus II-direktivet.
Det vil være med til at øge konkurrenceevnen for nationale forsikringsselskaber, og det vil også øge beskyttelsen af forsikringstagerne, også set i lyset af den demografiske udvikling, der sker i øjeblikket i hele Nordeuropa.
Så der er en masse positive effekter af det her.
Når man læser høringssvarene, ser man, at det, der sådan går igen, og det var den sidste ordfører også inde på, er, at der er en vis diskrepans mellem det, man fra branchens side forventer af administrative udfordringer med forslaget, og det, som der står i lovforslagets bemærkninger og i svaret i høringsudkastet.
Fra branchens side mener man i hvert fald, at det her vil betyde kolossale administrative udfordringer, mens det fra administrationens side bagatelliseres lidt.
Det må vi jo dyrke, og jeg er helt sikker på, at ministeren selv vil være opmærksom på, at det skal foregå så nemt som muligt og administrativt være til mindst muligt besvær for branchen.
Men jeg synes alligevel, at der er grund til at hejse det halvgule flag, når nu branchen opponerer så kraftigt imod den administration, der ligger bag det her.
Men grundlæggende kan vi fra konservativ side sagtens støtte substansen, og vi vil stemme ja til forslaget.
Frank Aaen (EL), 2015-01-29:
Det var da en ganske horribel udtalelse, altså at bare fordi der er et flertal, har der også været en demokratisk proces.
Det var det, jeg prøvede at sætte spørgsmålstegn ved.
For ingen er i tvivl om, at det her bliver vedtaget af et massivt flertal i Folketinget, men har der frem til dette lovforslags behandling været noget, der bare minder om en demokratisk proces?
Hvis ministeren måtte mene det, vil jeg sådan set gerne have den beskrevet.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-29:
Det er der jo forskellige diskussioner om, altså om det er deltagelse i demokrati, eller om det er, at man bare vedtager ting og andet.
Men lad det nu ligge.
Men det her har jo været fremført på normal vis via Folketingets Europaudvalg, hvor jeg er sikker på, at Enhedslisten også er troppet op og har stillet en masse spørgsmål, og hvor man har haft muligheder for at få en debat.
Man har også haft muligheden for at trække den ned i Erhvervsudvalget, hvor man har kunnet tage en debat om det.
Man har haft alle muligheder for at kunne stille spørgsmål til ministeren og andet.
Altså, det har jo været de sædvanlige processer, man har kunnet køre igennem.
Spørgsmålet er så bare det, som jeg konstaterede, og som jeg opfattede Enhedslistens ordfører.
Det var mere, at Enhedslistens ordfører holdt en lang tirade om, hvor forfærdeligt alt, hvad EU gjorde, var, og at Enhedslisten altid endte med at være i mindretal.
Det er selvfølgelig rigtigt, at Enhedslisten altid gør det, men det har bare ikke noget at gøre med, at man eksempelvis er blevet snydt demokratisk set.
Det hænger bare sammen med, at man ikke har flertal for sine ting.
Det er såmænd bare det, jeg prøver på at præcisere.
Frank Aaen (EL), 2015-01-29:
Nu lænede Enhedslisten sig i virkeligheden meget op af Forsikring & Pension, som ikke er vores helt normale samarbejdspartnere på det her felt, fordi de netop gør opmærksom på, at vigtige kontrolfunktioner med hensyn til pensioner og forsikring flyttes fra Danmark til EU-myndigheder.
Det giver dette problem, at EU skal tage stilling ud fra nogle helt generelle betragtninger, som bestemt ikke kan siges at være ensbetydende med det samme som en dansk virkelighed, når vi ser på det.
Så er det, jeg i den forbindelse spørger: Er den flytning af kontrol nu klog, og hvornår blev den egentlig vedtaget reelt i det danske Folketing?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-29:
Så vidt jeg er orienteret, er Forsikring & Pension positive over for forslaget her, så det er jo et godt skridt på vejen til måske også at få Enhedslisten med, hvis det er jeres nye venner.
Men på spørgsmålet om, om det er fornuftigt at flytte suverænitet i et nærmere bestemt omfang et eller andet sted hen, så kommer det jo helt an på, hvilket formål det har, og hvor godt det vil virke.
Det er jo det, man så har en debat om i en lang række EU-forhold.
Jeg synes, at det på masser af områder giver masser af mening – og god mening for et lille land som Danmark – at have fælles lovgivning, frem for at vi skulle sidde og bokse nationalstat mod nationalstat.
Der kan være andre steder, hvor jeg mener, at man skal holde pilfingrene væk.
I det tilfælde her har det vel være meget åbenlyst og velbeskrevet i forbindelse med de ting, der har været fremlagt for Folketingets Europaudvalg, og i forbindelse med den mulighed, man har haft i Folketingets Erhvervsudvalg, eller hvor man nu har haft mulighed for at rejse det henne.
Det har været åbenlyst, at det ville være konsekvensen af forslaget.
Så det mener jeg egentlig har været rimelig velbelyst.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-01-29:
Tak, hr. formand.
Jeg noterede mig jo, at ministeren i sin status over forhandlingen indtil videre nævnte, at han gerne ville kvittere for de konstruktive forslag, der var kommet fra henholdsvis Venstre og Konservative.
Ministeren nævnte jo så ikke Dansk Folkeparti, og jeg vil sådan set bare gerne høre, om det ikke var konstruktive spørgsmål, der kom.
Det er bare et afklarende spørgsmål.
Det, jeg spurgte ind til, var jo, at man med omnibus ll-direktivet giver øgede beføjelser til den europæiske tilsynsmyndighed, som så kan gå ind og diktere i forbindelse med den danske håndtering af lov om værdipapirhandel og af arbejdsmarkedspensioner.
Det var sådan et ret faktuelt, konkret spørgsmål, jeg stillede, set i forhold til hvad det vil få af konsekvenser for den danske politik på området.
Jeg synes da, at det var et rimelig konstruktivt spørgsmål.
Det andet, jeg spurgte om, synes jeg også var meget konstruktivt, nemlig om ikke ministeren delte vores bekymring over, at spørgsmålet om omnibus ll-direktivet overhovedet ikke har været forholdt og blevet behandlet i Europaudvalget.
Ministeren siger jo, at hvad angår Enhedslisten, så mangler der noget i forhold til demokrati osv.
Men en ting er jo, at man har været i mindretal, men for at vi kan komme i mindretal, kræver det jo, at tingene kommer til behandling, og det har det altså ikke været.