runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-28:
Det er jo et lidt underligt spørgsmål, for det er jo komplekst.
Det tror jeg vi alle sammen vedkender os det er.
Det, vi sådan kan konstatere overordnet set, er den historiske udvikling, nemlig at når vi herinde har lempet på adgangskravene til at komme på forskellige forsørgelsesordninger, når vi har øget kompensationsgraden, altså givet flere penge på de her overførselsindkomster, så kan vi se en direkte korrelation, der viser, at der så også er kommet flere mennesker på de her ordninger.
Det er fuldstændig empirisk bevist.
Så der er altså en sammenhæng mellem, at man lemper på adgangskravene til noget og gør det mere økonomisk attraktivt at være der, og at det tiltrækker mennesker.
Det er ikke det samme som at sige, at der er folk, der ikke er reelt syge, og som ikke skal have hjælp.
Men der er altså den her balance, som vi i meget høj grad er nødt til at tage hensyn til, mener jeg, specielt for de menneskers skyld.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Jeg synes for det første, at det er sjovt, når hr. Joachim B. Olsen siger, at man har lempet på kravene til folk, der får sygedagpenge.
For det andet siger han, at man giver mere i tilskud til folk.
Jeg skal bare have hr. Joachim B. Olsen til at forklare mig: Er sygedagpengene mere værd i dag, at de var for 2 eller for 5 år siden?
Eller er de ikke også blev beskåret ligesom alle mulige andre overførselsindkomster, altså ligesom arbejdsløshedsdagpenge og pensioner?
Så som udgangspunkt forstår jeg simpelt hen ikke det, som hr. Joachim B. Olsen siger.
Så siger han, at det er komplekst.
Er det komplekst, om folk er syge eller ej?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-28:
Ja, det om, at folk er syge, er komplekst.
Der kan være mange grunde til, at folk havner i sygedagpengesystemet.
Det kan også være nogle sociale forhold, der gør, at de ender i sygedagpengesystemet.
Jeg synes faktisk, det er Enhedslisten, der prøver at gøre det her ukompliceret – det er det på ingen måde.
Så det er blevet mere attraktivt, ja.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Jamen den radikale ordfører svarer ikke på mit spørgsmål.
Man har vedtaget en undtagelse i forhold til alle mulige andre regler om kontanthjælp, nemlig, at hvis man er på kontanthjælp og får udbetalt sit efterlønsbidrag, har det ikke nogen indflydelse på udbetaling af kontanthjælp.
Hvorfor har man lavet sådan en undtagelse?
Der må jo være en grund til det.
Jan Johansen (S), 2013-02-28:
Tak for det.
Ændringen skete i foråret 2011.
Med den aftale blev det besluttet, at personer, der havde indbetalt efterlønsbidrag eller fleksydelsesbidrag, skulle have mulighed for at få bidraget udbetalt på gunstigere vilkår end normalt i en 6-måneders-periode i 2012.
Reglerne om udbetalingen indebar, at udbetalingen i den periode ikke skulle anses som en formue ved beregning af kontanthjælpen, hvis udbetalingen fandt sted til en arbejdsløs person, der samtidig modtog kontanthjælp.
Jeg synes personligt, at det var et godt forslag, der friholdt de mennesker, som var på kontanthjælp, i de 6 måneder.
Så i realiteten må vi sige, at hvis det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, skulle føres ud i livet, ville det gøre, at de resten af deres tid, hvis de kom på kontanthjælp, egentlig kunne påpege, at de havde en formue i form af efterlønsbidraget, som de havde fået udbetalt.
Så derfor støtter Socialdemokratiet ministerens indstilling, så vi kan således ikke støtte forslaget.
Og det er Socialdemokratiets indstilling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Som udgangspunkt tror jeg at hr. Jan Johansen godt forstod vores forslag, og jeg hører bare hr. Jan Johansen sige, at det er for tid og evighed.
Så derfor vil jeg spørge hr. Jan Johansen: Hvad nu hvis vi i stedet for at fremsætte det her forslag så fremsætter et forslag om at, man kan få det udbetalt, ½ år efter at man er gået på kontanthjælp?
Hvor skal vi sætte grænsen for, at man kan få sin efterlønsudbetaling, uden at den bliver modregnet i kontanthjælpen?
Jan Johansen (S), 2013-02-28:
Jeg henholder mig til det, som står i lovgivningen, og som ministeren har redegjort for.
Det er kørt efter lovgivningen.
De spørgsmål, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr har stillet nu, er de samme, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr har stillet til ministeren, og derfor siger jeg, at det, som ministeren har redegjort for, også er det, jeg står for.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Nu synes jeg jo, at hr. Jan Johansen bevæger sig lidt væk fra virkeligheden.
Jeg tror, at hr. Jan Johansen har set det samme brev, som jeg har fået fra FOA, og de synes, at det er ærgerligt.
Hun var på sygedagpenge, sygedagpengene ophørte, og så ville hun få kontanthjælp fra den 1. maj, dvs. mindre end en måned efter.
Synes hr. Jan Johansen, at det er retfærdigt?
Jan Johansen (S), 2013-02-28:
Jeg må sige, at enkeltsager, som jeg ikke kender til, vil jeg helst ikke gå ind og svare på.
Jeg kan sige, at det, der ligger, jo er, at der var en 6-måneders-periode i 2012, hvor man, hvis man søgte om at få sin efterløn udbetalt, kunne få den udbetalt uden at blive modregnet i sin kontanthjælp.
Det synes jeg var en rigtig god ordning.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Tak, formand.
Jeg synes, det er berettiget, at Enhedslisten har fremsat det her beslutningsforslag, for der var, dengang det med udbetalingen af efterlønsbidraget blive lavet, en hel del tvivl, og der blev også stillet spørgsmål.
Jeg fik svar på et par spørgsmål, nr. 5 og 6 af 16. november 2011, hvor det fremgår: »Når efterlønsbidragene er udbetalt til ansøgeren, indgår beløbet i ansøgerens formue. Det bemærkes i den sammenhæng, at der ved udmøntningen af tilbagetrækningsreformen med hjemmel i den eksisterende bemyndigelsesbestemmelse i § 15 i lov om aktiv socialpolitik vil blive fastsat regler, hvorefter kommunen skal se bort fra formue, som hidrører fra en ekstraordinær udbetaling af indbetalte efterlønsbidrag på gunstigere vilkår.
« Det er jo en del af den aftale, der er, for sådan et svar fra ministeren er selvfølgelig også bindende.
Jeg går jo ud fra, at sådan et svar vil indgå i kommunernes vurdering, og at de lever op til det.
Hvis ikke kommunen, i den beregning den laver, lever op til det, som ministeren har skrevet, så er der vel grundlag for, at de berørte personer kan rejse en sag imod kommunens tolkning af reglerne.
Jeg skal ikke gøre mig klog på de tilfælde, der har været.
Jeg kan godt huske, at vi har fået henvendelser vedrørende den sag der, og jeg ved også, at jeg i hvert fald har snakket med nogle andre, der var i samme situation, hvor kommunen, når de har lavet beregning af kontanthjælp, har set bort fra det, og så har man fået beløbet udbetalt, som man har brugt til at betale regninger med med det samme.
Men hvis man lader det stå på kontoen, så siger svaret fra ministeren jo, at så indgår det i den formue, man har, og så har vi pludselig en helt anden situation.
Det er der, hvor vi kan sige, at man ikke kan få det udbetalt og så bare lade det stå, så man kan bruge det på et senere tidspunkt.
Så det er åbenbart sådan lidt et spørgsmål om, hvordan kommunerne agerer i den her forbindelse.
Men man kan altså gå ind og se det, hvis kommunerne ikke har levet op til det, som står i vejledningen.
Sådan nogle spørgsmål og svar vejer jo også tungt, det er også noget, de skal rette sig efter, når ministeren har skrevet det.
Men man kan ikke lade pengene stå i lang tid, som hr. Jan Johansen også var inde på.
Ellers støtter jeg det, som ministeren har sagt, og kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Det er jo sent på aftenen, så det er svært at forstå, hvad hr. Bent Bøgsted siger.
Er det ikke rigtigt, at de spørgsmål, hr. Bent Bøgsted har stillet, og de svar, han har fået, bekræfter vores forslag i forhold til det, der står i den nye bekendtgørelse, som blev udgivet den 6. marts, dvs. mindre end 1 måned før udbetalingen af efterlønsbidrag trådte i kraft?
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Jo, men jeg går jo ud fra, at ministerens folk også har taget højde for de svar, som ministeren har givet på spørgsmål.
Det skal de jo, når de laver en vejledning.
Det går jeg ud fra.
Jeg skal ikke lige gøre mig klog på den enkeltes situation, hvordan og hvorledes det er, men det må jo være en juridisk vurdering, at der er en jurist, der vurderer, hvordan situationen er i forhold til vejledningen og i forhold til de svar, som ministeren har givet på nogle spørgsmål.
Jeg er ikke juridisk uddannet, så jeg vil ikke gå ind i, hvordan det bliver vurderet.
Men det må være sådan, at hvis der er nogen, der føler, at de er blevet klemt, så må de jo få en jurist at se på sammenhængen, en, der måske ved lidt mere om det og kan tolke lidt på det, i forhold til hvad kommunens folk gør.
For uanset hvad må de jo leve op til det, som står i loven, og de svar, som ministeren har givet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Jeg er heller ikke jurist.
Det her er et spørgsmål om politik, så jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, som også kender den historie fra Svendborg: Er det uretfærdigt, eller er det retfærdigt, når hun ikke kan få udbetalt sin kontanthjælp, fordi hun mindre end 1 måned før har fået udbetalt sit efterlønsbidrag i stedet for bare at få det udbetalt 1 måned senere?
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Altså, hvis hun har fået udbetalt efterlønsbidraget, før hun søger om kontanthjælp, og det står på kontoen, så indgår det som en del af hendes formue.
Det er også det, der står i det her svar.
Kommunen må ikke bruge det i forbindelse med beregning af den kontanthjælp, man så får udbetalt.
Men når hun har fået det udbetalt, før hun får kontanthjælp, er det jo, det er gået ind på hendes konto, og så står det som en formue.
Det er sådan, jeg tolker det, men jeg er stadig væk ikke jurist, og så må hr. Jørgen Arbo-Bæhr få en jurist til at se på det i stedet for.
Jeg er jo kun politiker og regner med, at der er nogle jurister, der kan tolke de vejledninger, der er blevet sendt ud fra ministeriet.
Dem er jeg ikke i stand til at tolke de juridiske aspekter i, og det siger hr. Jørgen Arbo-Bæhr jo at han heller ikke er.
Nadeem Farooq (RV), 2013-02-28:
Tak for det.
Enhedslisten foreslår, at efterlønsbidrag og fleksydelsesbidrag udbetalt på gunstige vilkår i udbetalingsvinduet i 2012 ikke må have indflydelse på beregning af kontanthjælp.
Jeg vil gerne pointere, at der er tale om en særlig undtagelse fra hovedreglen, og denne regel tilsiger, at kommunen ikke kan yde kontanthjælp, hvis en person har formue, der kan dække det økonomiske behov.
Den generelle formueregel er en følge af, at kontanthjælpen så at sige er sidste skanse i det økonomiske sikkerhedsnet.
Jeg vil også i pointeringen henlede opmærksomheden på, at en vedtagelse af beslutningsforslaget vil bevirke, at formue, der stammer fra kontanteller skattefrie udbetalinger af efterlønsbidrag, altid ville være undtaget fra at skulle dække en persons økonomiske behov.
Så samlet set kan Radikale Venstre ikke støtte nærværende beslutningsforslag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
De er jo også modstandere af efterlønnen.
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Det her er jo en undtagelse i forhold til kontanthjælp.
Hvorfor har man vedtaget en undtagelse med hensyn til formuen?
Hvorfor har man vedtaget en undtagelse, når efterlønsbidraget bliver udbetalt?
Nadeem Farooq (RV), 2013-02-28:
Jeg vil gerne først og fremmest pointere, at Det Radikale Venstre naturligvis ikke er imod efterlønsordningen.
Vi har ønsket en fornuftig omlægning og reformering af ordningen.
Derudover har jeg også forklaret, hvorfor vi mener at man ikke kan gøre, som Enhedslisten siger.
Desuden vil der også være tale om forskelsbehandling, og det er vi imod.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Det er jo fuldstændig rigtigt, når ministeren siger, at hun har sagt det adskillige gange, men bare som udgangspunkt: Hvor står det henne i loven?
Eller står det i den bekendtgørelse eller vejledning, der blev udgivet, lige efter at loven var vedtaget?
Der står intet om det.
Der står derimod, at det, man får udbetalt af ens indbetalte efterløn, ikke modregnes i kontanthjælpen.
Så kom der en ny bekendtgørelse den 6. marts, hvor der lige pludselig var et ord, og det var samtidig.
Jeg skal bare spørge ministeren: Er det måske sådan, at der kan være noget forvirring omkring det ved vejledningen over for medlemmerne fra a-kassernes side, fordi der er et ord, der er ændret, nemlig samtidig?
Er det godt nok?
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Jeg forstod på ministerens svar, at der ikke var sket fejl, men at der måske var nogle formuleringer, der skulle præciseres.
Jeg vil gerne understrege, at det ikke er mit ansvar, jeg forsøger blot at fortolke ministerens svar til Enhedslisten.
Jeg forsøger blot at fortolke ministerens svar til Enhedslisten og intet andet, det vil jeg gerne understrege.
Og jeg forstod på ministeren, at der ikke var sket fejl, men at der måske var nogle ting, der efterfølgende skulle præciseres i en vejledning.
Og det har jeg faktisk respekt for at ministeren så har sørget for blev bragt i orden.
Når alt det her så er sagt, synes jeg, det er vigtigt at holde fast i hovedreglen for, hvornår man er berettiget til kontanthjælp.
Og det er jo det, der er hele grundlaget for, at der var behov for at lave den præcisering, altså fordi der tilsyneladende blev vejledt på en anden måde i nogle enkelte situationer.
Christian Juhl (EL), 2013-02-28:
Jeg synes, det lyder som sådan noget, hvor man kan sige, at der er en håndvask over i hjørnet, og den kan man jo bruge, hvis man vil vaske hænder.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke fejl i ministeriet bør medføre, at det ikke er borgeren, der skal hænge på fejlen, men at det er ministeriet, der skal hænge på fejlen.
Hvis man laver lovsjusk, hvis man ikke sørger for, at den beslutning, der tages her i Folketinget, udmøntes, sådan som den er besluttet, er det så ikke ministerens ansvar også at sørge for, at man så retter det – også i forhold til de økonomiske konsekvenser, det har fået for borgere undervejs?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-28:
Jamen jeg vil starte med at slå fast, at der altid skal vejledes korrekt, og den her del af reglerne fremgår af den bekendtgørelse, som man skal vejlede ud fra i a-kasserne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Jeg skal bare spørge en gang mere.
Hvor står det henne i loven?
Og hvor står det i bekendtgørelsen eller vejledningen, der blev udgivet lige efter?
Det var det, som a-kasserne skulle rette sig efter indtil den 6. marts.
Jeg kan bare komme med et konkret eksempel.
Der var en kvinde i Svendborg, et FOA-medlem, som holdt op, hun var på sygedagpenge, og den 1. maj udløb hendes sygedagpenge, og kommunen tog sygedagpengene fra hende.
Det var den 1. maj 2012.
I starten af april havde hun fået udbetalt sit indbetalte efterlønsbidrag.
Det vil sige, at hvis hun havde været vejledt efter den nye bekendtgørelse af 6. marts i stedet for efter den tidligere bekendtgørelse og vejledning, havde det ikke ført til, at hun mistede sine 66.000 kr., som hun havde indbetalt til efterlønnen.
Er det retfærdigt?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-28:
Jamen jeg kan af gode grunde ikke gå ind i en enkeltsag.
Jeg kan bare understrege, at a-kasserne skal vejlede korrekt.
Det er ikke til diskussion, det er ikke et fleksibelt instrument, det er ikke noget, der kan gradbøjes.
Der skal vejledes korrekt.
Jeg vil i øvrigt sige, at jeg har en grundlæggende tiltro til vores a-kasser og til, at der vejledes, som der skal, men er der tilfælde, hvor det ikke er tilfældet, skal man selvfølgelig klage over det.
Det kan ikke diskuteres, der skal vejledes korrekt.
Christian Juhl (EL), 2013-02-28:
Jeg vil bare høre, om ministeren kan bekræfte, at der undervejs i de her diskussioner har været en situation, hvor ministeren selv sagde, at det her forløb bestemt ikke var hensigtsmæssigt, altså den måde loven, vejledningen, bekendtgørelsen var blevet lavet på, og at det ikke så forbandet godt ud.
Nu bruger jeg min egne ord, for sådan nogle ord bruger ministeren sikkert ikke.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-28:
Jamen det, jeg skal forholde mig til, hvad angår Enhedslistens beslutningsforslag, er, om der skal ændres i lovgivningen, og om det skal foregå med tilbagevirkende kraft.
Det er vi ikke enige med Enhedslisten i.
Og så kan jeg samtidig slå fast, at a-kasser altid skal vejlede korrekt.
Det er rigtigt, at jeg har drøftet sagen her med Enhedslisten, og det siger sig selv, at hvis der er nogle, der er kommet i klemme, fordi der ikke er vejledt korrekt, eller fordi der har været usikkerhed om den præcise ordlyd, er det selvfølgelig dybt ulykkeligt, hvis det har ramt nogle borgere.
Men det ændrer ikke på, at vi ikke ønsker at støtte beslutningsforslaget her, og at der i øvrigt kom en bekendtgørelse, inden det der såkaldte vindue blev åbnet op i april, hvori det fremgår, at der selvfølgelig er tale om en kontanthjælp, der udbetales samtidig.
Christian Juhl (EL), 2013-02-28:
Jamen er det ikke sådan, at hvis nu et ministerium laver noget, som ikke er hensigtsmæssigt – hvis nu jeg er sådan lidt stor i slaget, kan jeg kalde det lovsjuskeri – vil det så ikke være mest hensigtsmæssigt at sige: Jamen så svarer vi selvfølgelig for det her fra Folketingets eller fra ministeriets side.
Retssikkerheden lider da en smule overlast, hvis det er sådan, at man, fordi man laver tingene sjusket, så der er nogle, der kommer i klemme kan sige: Ah, formelt set er der vist alligevel muligheden for det.
Der er masser af mennesker, der har fået vejledning, inden den nye vejledning kom, ergo er der jo ingen a-kasse i denne verden, der kan sige, at nu skal den da lige huske at vejlede om igen alle steder.
Derfor mener jeg, at når der har været lovsjusk, som jeg vil kalde det, så skal det være ministeren, der står inde for at hjælpe dem, der er kommet i klemme.
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Jeg kan gøre det ganske kort, for i Venstre er vi fuldstændig enige i regeringens afvisning af Enhedslistens forslag.
Jeg synes faktisk, at ministeren i sin afvisning af Enhedslistens forslag gav en glimrende begrundelse for, hvorfor regeringen ikke kan støtte Enhedslistens forslag, og Venstres synspunkter er nøjagtig de samme.
Jeg skal i øvrigt meddele, at Det Konservative Folkeparti ikke har mulighed for at være til stede, men de afviser ligeledes beslutningsforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Jeg kan godt forstå Venstres ordfører, for afskaffelsen af efterlønnen var jo en mærkesag for Venstre.
Men som udgangspunkt vil jeg prøve at spørge ordføreren: Hvor står det henne i aftalen, eller hvor står det henne i loven, at man ikke kunne få udbetalt kontanthjælp uden modregning af indbetalt efterløn, selv om man fik kontanthjælp bare en måned senere?
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Det er et synspunkt, jeg deler fuldt ud.
Jeg hørte også ministeren sige, at hvis der har været en upræcis eller måske ligefrem fejlagtig vejledning, er det naturligvis beklageligt.
Og som lovgiver her i Folketinget udsteder jeg hverken vejledninger eller bekendtgørelser, det gør ministeren, men jeg skal som lovgiver og dermed medansvarlig for den lov, der er grundlaget for de vejledninger, som ministeren har udstedt, være den første til at beklage, hvis der har været kritisable sagsgange undervejs.
Det mener jeg er det mindste, man kan gøre.
Men jeg vil gerne understrege, at vejledninger, cirkulærer, bekendtgørelser er ministerens ansvar, det er ikke Folketingets ansvar.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Der står der intet om, at man ikke kunne få udbetalt kontanthjælp, hvis man havde fået udbetalt sit indbetalte efterlønsbidrag.
Så kom der det ord.
Jeg vil godt spørge fru Ulla Tørnæs: Hvor kommer det ene ord fra?
Kommer det fra loven eller fra aftalen?
Står det ord, der handler om samtidighed, i loven, eller stod det i aftalen?
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Jeg vil gerne understrege, at jeg er en varm tilhænger af tredelingen af magten.
Det er en magtfordeling, som jeg ønsker at holde fast i.
Folketinget er lovgiver.
Regeringen er den udøvende magt.
I denne sammenhæng er alle vejledninger, cirkulærer og bekendtgørelser ministerens ansvar.
Det er selve loven, der er Folketingets ansvar, og det er der, jeg har et medansvar, så det spørgsmål, hr. Jørgen Arbo-Bæhr netop har stillet mig, er et spørgsmål, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr må stille ministeren.
Det er ministerens ansvar, og det er ministeren, der må svare på det spørgsmål, og ikke mig som lovgiver.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-28:
Jo, men ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, skal a-kasserne selvfølgelig vejlede ud fra det, der er lovens ord, hvad ofte udmøntes i en bekendtgørelse.
Det har også været tilfældet i den her sag.
Det er altid ulykkeligt, hvis der er borgere, der bliver vejledt på et forkert grundlag, og det skal alle efterstræbe ikke sker.
Men det, vi bliver bedt om at svare på, hvad angår det her beslutningsforslag, er, om vi vil lovgive med tilbagevirkende kraft på et spørgsmål, som jeg må forstå allerede var håndteret af den oprindelige forligskreds, nemlig om der for en kontanthjælpsmodtager, der vil komme til at modtage kontanthjælp samtidig, vil være en undtagelse fra hovedreglen.
Bare for at understrege det nok en gang: Der skal altid vejledes korrekt.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-28:
Det er bare et lille opklarende spørgsmål til hr. Kim Andersen og tak i øvrigt for de imødekommende ord om, at Venstre altså vil støtte det forslag om administrative lettelser, der kommer.
Men lige det faktuelle spørgsmål: I 2010 reviderede den forrige regering jo loven om grønne regnskaber.
Hvad var egentlig årsagen til, at man valgte at revidere loven og modernisere, men ikke at afskaffe, som partierne nu foreslår?
Der må være sket noget i mellemtiden.
Det er nærmest det, jeg lige ville høre til.
Kim Andersen (V), 2013-02-28:
Vi har fået, og det er rigtig, rigtig godt, et øget fokus på virksomhedernes rammevilkår, og vi er i øget omfang blevet opmærksomme på, at dansk erhvervsliv er trængt i den internationale konkurrence.
Jeg må sige, at i de år, jeg har beskæftiget mig med politik, har jeg på intet tidspunkt som det sidste års tid oplevet, at fokus har flyttet sig fra den fordelingspolitiske diskussion til en reel diskussion om, hvad vi skal leve af i det her land.
Vi er i dag langt mere optaget af virksomhedernes rammevilkår og muligheder for at skabe værdi og skabe beskæftigelse, end vi har været i rigtig mange år, og derfor kommer der også et naturligt ændret fokus på virksomhedernes vilkår.
Derfor er der naturligvis også ting, som man ser anderledes på i dag, end man gjorde for 2, 3, 4 år siden.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-28:
Bare lige, så jeg forstår det helt rigtigt: Det, Venstres ordfører siger på vegne af Venstre og Konservative, er, at man i dag anno 2013 har et helt andet og større fokus på erhvervslivets byrder, end man havde, da man selv var i regering.
Kim Andersen (V), 2013-02-28:
Nej, så tror jeg, at ordføreren skal høre en lille smule bedre efter for helt at opfange de nuancer, som jeg rent faktisk giver udtryk for.
Det tror jeg så også godt ordføreren kan.
Venstre og Konservative har jo hele vejen igennem været overordentlig positive over for virksomhederne og optaget af virksomhedernes konkurrenceevne, men det, der jo er sket, er, at der er sket et holdningsmæssigt skifte til virksomhederne i befolkningen og dermed også her på Christiansborg i forhold til betydningen af rammevilkår helt ned i detaljen.
Det er sådan set den reelle forskel, tror jeg, der er sket over de seneste år, og det tror jeg vi skal være rigtig, rigtig glade for er sket.
Skam skulle tage den politiker herinde, som ikke registrerer det og er indstillet på at følge positivt op på det, for det vil vi grundlæggende alle sammen have en interesse i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-28:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor ministeren ikke kan støtte forslaget, for tilbage i januar 2011 havde Dansk Folkeparti et forslag til afstemning her i Folketinget, som handlede om præcis det samme, nemlig at man skulle nedbringe de administrative byrder med 10 pct. ud fra præcis samme metode.
Og der var der et bredt flertal i Folketinget – jeg tror faktisk, de eneste, der ikke stemte for, var Enhedslisten – og det var vi selvfølgelig glade for, når det var et forslag fra Dansk Folkeparti.
Vi er så også glade for, at Venstre har kopieret forslaget i dag.
Jeg forstår bare ikke, hvad der gør, at SF så i dag ikke kan støtte det, for det er præcis det samme, altså at man vil nedbringe det med 10 pct. inden 2015.