Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Jeg skal lige høre formanden, om vi kun kommenterer ændringsforslag, eller vi tager det hele på en gang.
Så nærmer vi os den sorte juleuge, og fru Ulla Tørnæs har jo ret i, at det er en skelsættende beslutning, som nogen nu vil lægge stemmer til.
Det er forfærdeligt og meget, meget ubehageligt som ny i Folketinget at være i den situation at skulle høre, at mennesker på den måde kynisk bare kan sige: Ja, de, der knokler og skaber værdierne i vores samfund, skal ikke længere have ret til at gå på efterløn.
De skal ikke engang efter et langt og hårdt arbejdsliv have ret til det, selvom det er velfortjent, de skal bare knokle videre, imens de bedrestillede så kan læne sig tilbage og sige: Hvor er det da dejligt, at de klarer krisen, mens vi andre nyder frugterne af det.
Så tillader fru Ulla Tørnæs sig endda at ydmyge A og F og siger: Det må Socialdemokraterne og SF selv finde ud af.
Men jeg synes, det er lidt mærkeligt at høre fru Ulla Tørnæs sige, at de skulle have dårlig samvittighed, når de stemmer for det her forslag.
Det må vel gælde alle, der stemmer for det her forslag, inklusive fru Ulla Tørnæs selv, medmindre der findes mennesker, der er født helt uden nogen samvittighed.
Derfor vil jeg sige til fru Ulla Tørnæs, at man altid skal feje for egen dør, når man siger den slags ting.
Og så skal man ellers gå kontant til det.
Det er sådan, at der er blevet argumenteret med, at dette forslag er fremsat for at øge beskæftigelsen.
Nu har vi jo haft lang tid til at debattere det, både før, under og efter et valg, og jeg tror, det står stjerneklart for selv en Venstrekvinde, at der ikke er en beskæftigelseseffekt i det her.
Der er forskel på at øge beskæftigelsen og på at øge arbejdsudbuddet.
I det ene tilfælde skaber man god aktivitet for mennesker, der intet arbejde har, i det andet tilfældet kaster man dem kynisk ud i en arbejdsløshedskø, hvor de så kun kan få understøttelse i 2 år.
Det er en barsk verden, vi er ved at bygge op efterhånden.
Nej, det er der ikke.
Giver det flere arbejdsløse?
Ja, det gør det.
Og man kan efterhånden spørge næsten en hvilken som helst økonom i Danmark om det, og svaret er: Det er overhovedet ikke længere aktuelt at tænke på det her.
Det her forslag vil i sig selv give netto 25.000 flere arbejdsløse i 2020; jeg vil gerne se den økonom, der kan regne det anderledes ud.
Det vil sige, at vi har skabt utryghed for mindst 25.000 flere mennesker, hvis vi stemmer for det her forslag.
Krisen har også overhalet os i den her uge.
Tallene viser, at der i tredje kvartal var 17.000 færre i beskæftigelse, end der var i andet kvartal, og det vil sige, at det er blevet ringere og ringere, krisen er blevet dybere, og den ser ud til at vare længere, end vi havde regnet med.
Derfor synes vi i Enhedslisten, at det, selv om vi er modstandere af forslaget, vel kunne være muligt at appellere en smule til den sunde fornuft i både den borgerlige og den lidt mere røde fløj.
Kunne det ikke være en god idé at trække vejret og sige: Kære venner, der har knoklet så hårdt derude, vi trækker lige vejret, så længe der er krise.
Der er nemlig ikke nogen objektiv grund til at gennemføre den her reform, der er kun ideologiske grunde til det, og derfor foreslår vi i et af vores ændringsforslag, at vi sætter ikrafttrædelsesdatoen til den 1. januar 2016.
Det kunne jo være interessant, for så har vi fået overblik over tingene, og så har vi haft et folketingsvalg, hvor vi reelt kan få lov til at diskutere de her ting.
Der var jo ikke ret meget reel snak om det ud over det der med, at Venstre og Socialdemokraterne ville genere hinanden med det her forslag.
Det er vores ændringsforslag, som vi appellerer til at man stemmer for.
Hvis man vil bruge sin sunde fornuft, kan man godt se, at der næsten ingen grund er til at lade være med det, medmindre man af ideologiske grunde vil tryne den ufaglærte rengøringsassistent, den ufaglærte jordog betonarbejder, og hvem der ellers rammes af de her ting.
Den anden ting, som er mig ganske uforståelig, er, at man vil forringe pensionsmodregningen.
Med de opsatte pensioner skal man nu trække 80 pct. fra i stedet for 60 pct., og for de løbende pensioner vil man trække 64 pct. fra i stedet for 50 pct.
Og så fjerner man bundfradraget på 14.200 kr. Jamen hvad pokker tænker man da på.
Vi siger, at det er rigtig godt, at folk selv sparer op til pension.
Når de så får deres efterløn, skal de straffes.
Vi siger, at det er rigtig godt, at de selv betaler til deres efterlønsordning, hvis den skal eksistere.
Når de så får efterlønnen, skal de kun have delvis gavn af den efter at have sparet op til deres pension.
Jeg forstår det ikke på anden måde, end at det skal gøres ubehageligt at have sparet op til pension og ubehageligt at have lavet en efterlønsordning.
Derfor er vi meget, meget kritiske over for det her, og derfor har vi for en sikkerheds skyld – for at hjælpe de borgerlige, Socialdemokraterne og SF lidt på vej – lavet et ændringsforslag, som jeg kan appellere til at man stemmer for.
Det går på en bevarelse af de gamle pensionsmodregninger og en fastholdelse af bundfradraget, så de få stykker, der dog trods alt har en mulighed for at gå på efterløn, får lidt ud at den investering, de har lavet.
Det er vel god borgerlig politik.
Det er sådan, at når man er 55 år, har man ret til et seniorjob indtil man er 60 år, hvis man har en efterlønsordning.
Nu er det sådan, at hvis den her lov vedtages, kan der fra 1. januar være folk på mellem 55 og 57 år, som har fået tilkendt et seniorjob i 2011, og det mister de lige pludselig den 1. januar 2012.
Hvad er meningen med det?
Det er så grotesk og meningsløst, at man skulle tro, at det var en fejl.
Jeg kan se, at hr. Bent Bøgsted har stillet spørgsmålene 4 og 5, i hvilke han har spurgt, hvad der sker med de her årgange.
Det, der bare er grotesk, synes jeg, er, at hr. Bent Bøgsted ikke har taget konsekvensen af det meget fyldestgørende svar, vi har fået, og hvoraf det fremgår, at der er folk, der falder i det her sorte hul og mister nogle rettigheder.
Hvorfor pokker har lovforslagsstillerne ikke lavet en overgangsordning, så man sikrer de tre årgange, som kommer i klemme?
Hvorfor pokker har hr. Bent Bøgsted overhovedet ikke reflekteret over de svar, han har fået, eller er det sådan, at vi kunne håbe, at han stemmer imod det her forslag?
Vi vil kun sige, at vi appellerer til, at man stemmer for vores to ændringsforslag, og ellers vil vi sige, at man endelig skal have stoppet det her vanvid og få sikret, at almindelige arbejdere, som knokler og skaber vores værdier, også har ret til at gå på efterløn, når de bliver 60.