runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Min gode kollega, hr. Leif Lahn Jensen, er desværre forhindret i at være her i dag, så derfor holder jeg talen for ham.
Socialdemokraterne er naturligvis fuldstændig enige i SF's forslag, og ved flere lejligheder har Socialdemokraterne fremlagt planer og forsøgt at få rykket tilbud til de ledige frem.
For Socialdemokraterne giver det ingen mening, at ledige skal vente i op til 9 måneder på passive dagpenge, før de kan få et tilbud eller komme i gang med relevant opkvalificering og efteruddannelse.
Det giver til gengæld rigtig god mening, at ledige, som ikke umiddelbart kan komme i job, hurtigt får tilbud, for det er spild af tid, når den ledige går passivt og venter på at få et nyt job.
I stedet for at lade de ledige gå på passive dagpenge, så lad dem bruge krisen og ledigheden til at få flere kvalifikationer og derved sikre både sig selv og virksomhederne bedre kort på hånden, når krisen vender.
Det optager os meget i Socialdemokratiet, og derfor har vi også fremlagt forslag om, at ledige skal kunne uddanne sig på dagpenge.
Vi vil dog ikke kunne stemme for det her forslag, ganske simpelt fordi vi er en del af et forlig på området.
Vi har flere gange forsøgt at få forligspartierne til at fremrykke aktiveringen, men det er desværre ikke lykkedes.
Men vi vil naturligvis ikke bryde et aftaleforlig, for alene tanken om, hvad Dansk Folkeparti og regeringen kan finde på af grusomheder over for de ledige, hvis ikke vi er med i et forlig, er jo skræmmende.
Se bare på, hvordan regeringen og Dansk Folkeparti nu kommunaliserer hele beskæftigelsesindsatsen hen over hovedet på alle uden at evaluere det nuværende forsøg og stik imod både lønmodtagere og arbejdsgiveres indstilling.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Man kan sige, at det var et kort svar, og man kan også sige, at der ikke var mange argumenter i det.
75 pct. af jobcentermedarbejdernes tid går for øjeblikket med bureaukrati og kontrol og dokumentation.
Derfor ville det at overlade det til den enkelte medarbejder at skønne, om der er arbejdsløse, som inden for en vis periode selv kunne finde et job, jo fjerne meget af det bureaukrati.
Hvad er årsagen til, at Venstre støtter et sådant regeltyranni og ikke giver plads til frihed for den enkelte jobcentermedarbejder og a-kasse-medarbejder til at foretage det skøn?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-12:
Det er lidt udtryk for hykleri fra SF's ordførers side, for vi har jo fremsat en række forslag her i Folketinget om afbureaukratisering og regelforenkling, og der ville SF jo ikke være med til at støtte indsatsen.
Men det er der heldigvis et flertal i Folketinget for, og derfor får vi jo nu afbureaukratiseret en række af de her regler.
Reglerne betyder også, at hele værktøjskassen jo indeholder meget individuelle redskaber til hver enkelt ledig.
Når den ledige møder op i jobcenteret, er der en individuel tilgang til hver enkelt - det er jo ikke det samme, man folder ud til hver enkelt ledig, der kommer ind.
Man ser da på, hvad den enkelte lediges behov er, og så tager man udgangspunkt i det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Allerførst vil jeg sige, at jeg også ville have været forbavset, hvis ikke jeg havde fået et spørgsmål nede fra hr. Bent Bøgsted.
Jeg vil sige, at jo, det kunne have været meget bedre, men desværre - som jeg også sagde i ordførertalen - kunne vi ikke komme videre i de forhandlinger, der var.
Grunden til, at det på andre områder er gået skidt, er jo, at vi ikke er med i forlig på de områder, og det drejer sig om f.eks. hele indsatsen i forbindelse med jobcenteret.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Det er selvfølgelig, fordi jeg modsat mange andre venter på at høre, hvad ordføreren har sagt fra talerstolen.
Det er der mange andre der ikke gør.
Det kan godt være, at de tiltag, som Socialdemokratiet fik forhandlet igennem i »Flere i arbejde«, kunne være bedre.
Det vil jeg ikke udelukke, og derfor er det også lidt misvisende at stå og beskylde regeringen og Dansk Folkeparti for, at vi vil skyde det hele i sænk.
Men jeg går ud fra, at hr. Lennart Damsbo-Andersen er indforstået med, at Socialdemokratiets ordfører - den, der nu er arbejdsmarkedsordfører deltager i forhandlingerne på konstruktiv basis og ikke for at ødelægge det danske arbejdsmarked.
Jamen man kan sige, at det er beklageligt, at Socialdemokratiet ikke kunne være med til de forbedringer, der kom i forbindelse med jobcenteret.
Men det er bare et tegn på, at de har et andet synspunkt på, hvordan man tilgodeser brugerne af jobcenteret.
I forbindelse med jobcenteret vil jeg sige, at Dansk Folkeparti er overbevist om, at vi styrker indsatsen over for de ledige i jobcenteret, og at vi hjælper de ledige på en bedre måde end hidtil.
Men kan hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke se fornuften i at tage diskussionen i forligskredsen?
Hvis der er nogle gode argumenter, lytter forligskredsen også til dem - også til det, hr. Lennart Damsbo-Andersen kommer med.
Det er det, der normalt sker i en forligskreds, og jeg har svært ved at forstå, hvorfor hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, at hvis Socialdemokratipartiet kommer med noget konstruktivt, så ødelægger vi det hele.
Vi tager snakken i forligskredsen - også om fremrykning af aktivering.
Vi har også ændret indsatsen for de unge under 30 konstruktivt, og der har hr. Lennart Damsbo-Andersens parti også været med.
Det må jo trods alt være lidt positivt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Hvis det var et kort spørgsmål, vil jeg også komme med et kort svar, hvis det er mig tilladt.
Med hensyn til indsatsen i almindelighed, over for de unge under 30 år osv., er det jo rigtigt, at vi er med i aftalen, og der har vi haft mulighed for at gøre vores indflydelse gældende til gavn for de borgere, der er ledige.
Problemet med jobcentrene og det enstrengede system er jo, at vi ikke er en del af aftalen.
Den er en aftale, der kom som en tyv om natten under finanslovforhandlingerne.
Der har vi ikke haft mulighed for at komme ind og på nogen som helst måde være med til at præge det.
Der, hvor vi kan se, at det går galt, når vi ikke er med, er f.eks., at man bliver ved med at indføre bureaukrati, f.eks. det, at ledige skal søge fire job om ugen, eller det, at man skal have cv-klik hver eneste uge.
Det skaffer overhovedet ikke flere i arbejde, men giver bare bureaukrati og generer folk mest muligt.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Det bliver fremstillet, som om a-kasserne bliver tvunget til at påtage sig den her opgave, nemlig at tage sig af de ledige i de første 9 måneder.
Efter vores forslag er det noget, den enkelte a-kasse selv kan bestemme.
Vi vil ikke tvinge nogen a-kasser til at gøre det.
Med hensyn til om der bliver tænkt snævert, vil jeg gøre opmærksom på, at det vil være naturligt, at man i de arbejdsløses første periode forsøger at placere dem inden for deres eget område.
Af forslaget fremgår det også, at hvis f.eks. en bestemt arbejdsplads er helt væk og vedkommende har brug for en omskoling til et andet job, kan a-kassen sige, at den pågældende arbejdsløse skal overføres til jobcenteret, som så kan tage sig af det.
Med den nuancering, kunne ordføreren så ikke overveje, at vores forslag er tilstrækkelig dækkende alligevel?
Desværre er en del af ministerens tale præget af en meget firkantet tænkning, som vi også kender fra ministerens forgænger, nemlig hr. Claus Hjort Frederiksen.
Sagen er jo, at der er mange arbejdsløse, om hvem man må sige, at der er mulighed for, endda stor sandsynlighed for, at de i løbet af kort tid selv kan finde et arbejde.
Hvorfor skal de så møde op til en samtale, hvor der ikke foregår noget?
Hvad er grunden til, at ministeren ikke ønsker, at det skal være en mulighed, at man i en kortere periode kan få metodefrihed, sådan at man kan fritage sådanne arbejdsløse for at møde til samtale og så bruge tiden på dem, som for alvor har brug for hjælp?
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Jamen erfaringerne fra hurtigt i gang-forsøget viser jo altså, at en tidlig og en aktiv indsats har stor betydning for netop at få ledige i beskæftigelse.
Og det vil rent faktisk efter min opfattelse være en svækkelse af indsatsen over for de ledige, hvis man ud fra et skøn over de enkeltes beskæftigelsesmuligheder kunne fritage dem fra at deltage i de her jobsamtaler.
Altså, jeg synes jo netop, at det hele tiden er vigtigt, at vi har fokus på den her del af det, fordi vi også ved, at det virker.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Det er jo lige præcis her, det firkantede kommer ind, for det betyder, at ministeren ønsker, at enhver arbejdsløs skal møde op til en samtale, selv om vedkommende efter al sandsynlighed selv kan finde et arbejde.
Og ministeren vil så ikke koncentrere sig om dem, der for alvor har brug for hjælp.
Jeg er meget skuffet over, at ministeren tænker så ringe om a-kasserne.
Jeg mener, at a-kasserne kender de arbejdsløse og deres baggrund, de kender arbejdsgiverne på området, de kender jobmulighederne, de er simpelt hen de bedste til at skaffe ledige hurtigt i arbejde.
Og det er uforståeligt for mig, hvorfor ministeren afviser, at de ledige skal i arbejde hurtigst muligt, for det ville a-kasserne være i stand til at få dem.
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Som jeg sagde i min tale, vil jeg jo sige, at noget af det, man kunne være lidt nervøs for netop med hensyn til a-kasserne, er, at de tænker for snævert.
Det kan man sådan set ikke fortænke a-kasserne i, fordi de jo i langt de fleste tilfælde netop varetager en bestemt gruppes interesser.
Derfor kan det jo være vanskeligt måske at tænke på tværs af brancher, men måske også at indstille jobsigtet lidt bredere, kunne man sige.
Derfor mener jeg, det er vigtigt, at vi fastholder a-kassernes rolle, som det er.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-12:
SF's beslutningsforslag, vi her behandler, har jo to hovedpunkter.
Det ene er at fremrykke aktiveringen, og det andet er at overlade en større del af ansvaret for den aktive beskæftigelsesindsats til a-kasserne.
Med hensyn til fremrykning har vi jo, som ministeren også lige redegjorde for, fremrykket indsatsen fra 12 til 9 måneder, og vi er i forligskredsen enige om, at det sådan set er en meget fin balance.
En for tidlig indsats er jo på den ene side med til at bruge ressourcer på mennesker, der selv kommer i arbejde.
En for tidlig indsats kan endda være med til at forsinke, at man kommer i beskæftigelse.
Og på den anden side skal vi så også have fat i folk på et tidspunkt, så de ikke kommer til at hænge for længe i systemet.
Der tror jeg, at den balance, vi har fundet her, er meget rigtig.
Nu mener jeg, det er vigtigt, at vi har en entydig ansvarsplacering af indsatsen, nemlig i jobcenteret.
Og det er jo vigtigt i det arbejdsmarked, vi har, at man der er bredt orienteret, så man hele tiden fokuserer på at få ledige hen til de områder, hvor der er beskæftigelsesmuligheder.
Men nu er det sådan, at det, at a-kassen ikke er pålagt rollen, jo ikke forhindrer a-kassen i at udøve en aktiv rolle.
Jeg ville da forvente af min egen a-kasse, at den, hvis jeg blev ledig, som et supplement til jobcenteret ville yde en stor indsats for at hjælpe mig tilbage til arbejdsmarkedet.
Det er immer væk der, jeg betaler mit kontingent, for at de skal yde mig en service.
Så jeg håber, at alle a-kasserne er på stikkerne i forhold til at yde den optimale indsats for medlemmerne.
Vi er meget optaget af, at man får rette indsats på rette tid, og det er der som sagt meget bred enighed om her i Folketinget.
Der er sådan set kun den yderste venstrefløj, der ikke er enig i den indsats.
Jeg kan derfor sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Jeg skal også på Det Konservative Folkepartis vegne meddele, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Det er jo gået op for os, at den socialdemokratiske folketingsgruppe er frygtelig deprimeret over, at de ikke er med i aftalen om jobcentrene, og jeg skal love for, at det kom til udtryk her, hvor vi kunne se på dem, at rønnebærrene er sure.
Den socialdemokratiske ordfører siger jo, at der ved kommunaliseringen er væltet uhyrligheder ned over arbejdsmarkedet.
Men den bemærkning kræver jo, at vi lige får bare tre eksempler på, hvad det er for uhyrligheder, der er væltet ned over arbejdsmarkedet med kommunaliseringen af jobcentrene - bare tre eksempler.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Nu har jeg ikke taget mit papir med herop med eksempler på, hvad der er af uhyrligheder i forbindelse med de enstrengede jobcentre.
Men et af argumenterne kan jo være - og det tror jeg nok er ret så alvorligt - den måde, som det bliver finansieret på, hvor kommunerne bliver ramt på deres pengepunge.
De kommuner, der kommer til at miste penge på det her, skal finansiere det ved at lave besparelser inden for børnepasningsområdet eller inden for ældreplejen.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg ikke er spor deprimeret.
Det tror jeg heller ikke at der er nogen andre i Socialdemokratiet der er.
Tværtimod er vi ret optimistiske.
Sådan er vi født.
Det er synd for de ledige, der bliver ramt af det her, og det bliver synd for kommunerne, som skal finansiere de enstrengede jobcentre.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-12:
Jeg kan jo f.eks. sige, at et af de forslag, som vi har med i vores krisepakke, jo er, at den regel, der i dag siger, at man kun har ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse inden for de første 9 måneder, syntes vi måske var udmærket i en periode, hvor man havde en meget udpræget grad af mangel på arbejdskraft, men i en situation, hvor man kan se, at der er ledighed i horisonten, var det måske klogere, at nogle af de mennesker kom i gang med en uddannelse og en opkvalificering fra start, også ud over de 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Når jeg sagde det i den her sammenhæng, var det, fordi det i forslaget er formuleret sådan, at a-kasserne skal have ret til at overtage ansvaret for nogle ledige.
Jeg siger bare, at vi nok er tilbageholdende med at give a-kasserne rettigheder på den måde og mere optagede af eventuelt at give de ledige nogle rettigheder eller den større bevægelsesfrihed, der også ligger i forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
I SF er vi optaget af begge dele, simpelt hen fordi folk vil komme hurtigere i arbejde, hvis a-kasserne får muligheden for at tage sig af de arbejdsløse i den første tid.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvornår man så forestiller sig at den arbejdsløse skulle have ret til at uddanne sig - hvilket vi også støtter.
Altså, skulle det nærmest være fra starten af, når man bliver arbejdsløs, så man kommer i gang med noget konstruktivt?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-12:
Det er godt nok noget af en spand koldt vand, SF hælder ud over medarbejderne i jobcentrene, ved her fra Folketingets talerstol at sige, at de medarbejdere ikke er i stand til at løfte den opgave.
Det er nogle medarbejdere, der til dato har løftet opgaven, og det gælder både dem, der kommer fra det statslige, og dem, der kommer fra det kommunale system.
Det at sige, at de ikke er dygtige nok, er noget af en spand koldt vand, som SF her hælder i hovedet på de medarbejdere.
Og jeg må sige, at jeg da er skuffet over, at SF ikke har mere tillid til medarbejderne.
Jeg har et spørgsmål med hensyn til a-kassernes indsats: Hvad er det, der forhindrer a-kasserne i at gå ud og hjælpe deres medlemmer?
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Først vil jeg gerne sige, at medarbejderne i jobcentrene af naturlige grunde ikke kan have det branchekendskab, som man har, når man sidder i en a-kasse, og det siger sig selv, for der arbejder man bredt.
Derudover har jeg stor tillid til medarbejderne i jobcentrene, men de bliver placeret i nogle rammer, hvor de bliver stillet over for en umulig opgave, fordi der i løbet af kort tid er kommet en tredobling af arbejdsløsheden.
Det tvivler jeg da på, men altså, jeg vil da blive glad, hvis Venstre har det i tankerne, og det vil jeg gerne høre om man har.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-12:
Nu er det jo sådan, og det håber jeg da, at SF's ordfører er klar over, at vi med det lovforslag, der er på bedding, altså ikke flytter medarbejderne.
De sidder bag de skriveborde, de sidder bag ved i dag, og det gør de også efter den 1. august, og det håber jeg ikke er forbigået SF's ordførers opmærksomhed, for det ville da være lidt af en skandale.
Men der er så en anden ting, jeg vil tage fat i, for SF vil jo også flytte nogle penge med over i a-kasserne for den indsats, som man nu vil have a-kasserne til at gøre, og det vil sige, at man udhuler økonomien i jobcentrene.
Hvordan skal jobcentrene kunne løfte opgaven, når man fjerner det økonomiske grundlag for det?
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Bemærkningerne om selve forslaget kan jeg overstå hurtigt: Enhedslisten støtter.
Det er så enkelt, der kan simpelt hen ikke komme argumenter imod det, og det har vi heller ikke hørt.
Det er oven i købet sådan, at der jo er flertal for forslaget her i Folketinget, hvis Dansk Folkeparti ville sige ja.
I stedet for det ævlebævle, vi hørte før - undskyld, jeg håber, at det er o.k. at sige?
Det ved jeg heller ikke.
Jeg tror, at der var ti forskellige forklaringer før fra hr. Bent Bøgsted på, hvorfor man syntes godt om forslaget, men ikke ville støtte det.
Der er jo kun én forklaring på, at vi ikke kunne få en klar melding fra Dansk Folkeparti, og det er, at det må man ikke for regeringen.
Det er, fordi man har forlovet sig med regeringen i finansloven.
Selv om det er et forslag, der ikke koster en krone, er årsagen til, at der ikke kom nogen klar melding fra Dansk Folkeparti i dag, den ene, at man har lovet regeringen det.
Kan vi ikke få det bekræftet af hr. Bent Bøgsted?
Det kunne være virkelighed til efteråret.
Nu bliver det ikke vedtaget til efteråret, fordi Dansk Folkeparti har pantsat sig hos regeringen.
Er det ikke sådan, det hænger sammen?
Og jeg synes, at det er meget synd for de syge, der gerne vil have deres sygedagpenge med for at få en sidste chance for at blive reddet, at de nu ikke skal hjælpes, bare fordi Dansk Folkeparti har en aftale med regeringen om, at de skal sige nej til det her.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Og så synes jeg, at det er spændende, at ordføreren nævner, at der er brug for flere rettigheder til de arbejdsløse.
Jeg vil meget gerne spørge ordføreren, hvilke rettigheder til de arbejdsløse De Radikale gerne ser indført.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-12:
Det Radikale Venstre er ligesom de foregående ordførere, der har udtalt sig i sagen indtil videre, en del af forliget om »Flere i arbejde«.
Det gør selvfølgelig, at en lang række af de elementer, der berøres i det her forslag, er dækket af vores forlig, og derfor skal jeg også starte med at sige, at selv om vi kan være enige i mange af intentionerne, og også nogle af ideerne, kan vi ikke støtte forslaget.
Vi har selv fremlagt en krisepakke for de ledige, som skal give os et klogere arbejdsmarked og udnytte den situation, som vi står i, og som er beklagelig, men hvor ledigheden stiger, til at få opkvalificeret og uddannet de ledige, sådan at vi, når tiderne vender igen - jo hurtigere, jo bedre - faktisk har et klogere og højere kvalificeret arbejdsmarked.
Det giver anledning til en lang række ideer, som vi har præsenteret og præsenterer løbende, til, hvad man kunne gøre for det.
Vi deler sådan set det ønske, som også SF her præsenterer, om fremrykket aktivering.
Til gengæld er vi nok mere skeptiske over for det at give a-kasserne ret til at overtage ansvaret for nogle ledige.
Det med at give a-kasserne rettigheder vil vi nok være noget skeptisk over for, idet vi synes, at hvis man endelig ville, var det mere naturligt at give de ledige nogle rettigheder, end det var at lade det være op til a-kasserne at bestemme. Så er vi som altid meget åbne over for en større metodefrihed i beskæftigelsesindsatsen, og det er klart, at det altid er en konkret diskussion.
Vi har lavet en afbureaukratiseringsaftale med regeringen og andre partier, som har gjort noget af arbejdet, men helt generelt mener vi sådan set, at det var klogere at overlade mere af ansvaret for at træffe beslutninger om, hvad der skal foregå i beskæftigelsesindsatsen, til de kompetente medarbejdere, der sidder rundtomkring i jobcentrene.
Det vil være, hvis vi i forligskredsen kunne blive enige om at fremrykke indsatsen.
Og vi håber også, at beskæftigelsesministeren på et tidspunkt vil skrive sig det bag øret - vi siger det i hvert fald jævnligt - og at det kunne give anledning til, at vi så rent faktisk kan lave nogle ændringer.
Men med henvisning til vores forlig og uenigheden i nogle af punkterne kan vi altså ikke støtte forslaget, som det ligger, om end vi deler nogle af intentionerne.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-12:
Nu kunne hr. Lennart Damsbo-Andersen kun komme med et enkelt negativt element.
Det var så ikke noget særlig godt eksempel, fordi det skulle være et eksempel på, at det er kommunerne, der bliver ramt.
Men nu ved vi jo fra det materiale, der er blevet lagt frem, at selv i de værst tænkelige tilfælde, er der en minimal påvirkning af den kommunale økonomi.
Det er vel også derfor, at kommunerne er begejstrede for det her.
Det ville de jo ikke være, hvis der er økonomiske problemer forbundet med det.
Det er jo endda sådan, at de socialdemokratiske borgmestre ryster på hovedet over, at Socialdemokraterne herinde ikke er med i den aftale og støtter den.
Er det ikke korrekt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Nu tror jeg nok, at en del af sandheden i det her er en, der skal graves frem.
Det er jo rigtigt, at mange af borgmestrene ikke har kunnet få armene ned.
Men det tror jeg såmænd nok at de skal få, når de først opdager, hvad konsekvensen er rent økonomisk - i hvert fald i de kommuner rundtomkring i landet, som bliver ramt på pengepungen.
Under førstebehandlingen af forslaget om jobcentrene afviste ministeren og regeringspartiernes ordførere jo de tal, der er lagt frem af LO, som viser, hvordan kommunerne bliver ramt på pengepungen.
Efterfølgende - så sent som i dag - er der kommet nye tal, som er beregnet af ministeriet, så de tal tror vi nok alle sammen på.
Dem kan man jo gå ind og kigge på, og jeg vil bare tage to eksempler: Lolland og Guldborgsund Kommuner - der, hvor jeg selv kommer fra - vil i 2010 tilsammen skulle hente 10 mio. kr. fra den almindelige kommunale drift for at finansiere underskuddet på jobcenteret, fordi de ikke får den rigtige refusion i forbindelse med det enstrengede system.
Det kommer til at koste kommunerne penge, for det skal på en eller anden facon finansieres.
Og det kan man kun gøre ved at hente pengene i ældreplejen eller på skoleområdet eller på børnepasningsområdet eller andet sted i den almindelige kommunale drift.
Derfor er det alvorligt.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Socialistisk Folkeparti kommer med et beslutningsforslag om en omlægning og forenkling af den aktive beskæftigelsesindsats, og det er for så vidt også i orden.
Man skal hele tiden være opmærksom på, hvordan man kan øge indsatsen for at få flere i beskæftigelse.
Derfor følger partierne bag »Flere i arbejde« også hele tiden op på en øget indsats, senest med lovforslag nr. L 183, hvor reglerne for unge under 30 omlægges og forenkles.
Det vil betyde bedre rådgivning og bedre mulighed for at få job eller uddannelse, så allerede der er vi foran Socialistisk Folkeparti.
I Dansk Folkeparti er vi dog enige i, at vi fortsat skal se på, hvordan vi kan forbedre mulighederne for den ledige til at få et job.
Derfor vil partierne bag »Flere i arbejde«, der består af regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og De Radikale, mødes, når der er behov for ændringer i den aktive beskæftigelsesindsats.
Men da vi har forlig på det område, er det dér, vi skal løse problemerne.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Vi har hørt fra den socialdemokratiske ordfører, at Socialdemokratiet støtter det her forslag, som vi har lavet fra SF's side.
Det blev også nævnt, at det bliver taget op i forligskredsen.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, om Dansk Folkeparti også i forligspartikredsen vil støtte en bevægelse, som går i retning af det, som vi her har foreslået, og som Socialdemokratiet er enig i.