runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-21:
Ordføreren er altid velkommen til at spørge.
Jeg er ret præcist dækket ind af det svar, ministeren allerede har givet på det spørgsmål.
Det handler jo bl.a. om, at de alvorlige forstyrrelser, som ordføreren netop taler om, ikke gælder alene for Danmark.
Det er jo i virkeligheden løftestangen for, at problemet skal tages seriøst i europæisk regi.
Problemet skal tages seriøst bl.a. på opfordring og et nødråb fra vores egen minister, fordi det her er en fælles europæisk udfordring.
Det er jo derfor, vi ikke står alene, når Danmark rejser problemstillingen i Europa.
Men det er også begrundelsen for, at nødbremsen ikke kan få sin virkning.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Er ordføreren ikke enig i, at hvis vi nu kunne overbevise regeringen om, at vi skal gøre, som Enhedslisten foreslår, og vi så kommer ned til Kommissionen med vores forslag om beskyttelsesforanstaltninger, vi gerne vil gennemføre, så siger Kommissionen måske: Næh, næh, for det er jo ikke kun et dansk problem.
Er ministeren så ikke enig i, at hvis alle de andre lande er enige i, at det ikke kun er et dansk problem, men et generelt europæisk problem, så har vi fået lagt en rigtig god grobund for at få ændret de her regler, så vi kan få dæmmet op for det i alle lande?
Er ministeren ikke enig i, at det ville være en taktisk fornuftig fremgangsmåde?
Og så omvendt vil jeg spørge: Hvad har vi at tabe ved at rejse diskussionen, som det er foreslået af Enhedslisten?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-21:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad ministeren mener, men det føles egentlig meget godt at blive kaldt minister, så bliv bare ved.
Vi deler jo bekymringen.
Jeg tror sådan set, at det er godt at rejse det her i europæisk regi, uanset om man kommer med den ene eller den anden overskrift på nødråbet.
Man kan også høre, at de nye meldinger fra Europa-Kommissionen osv. jo er, at det der meget centrale fokus på liberalisering er erstattet af en noget mere nuanceret tilgang til det.
Jeg tror, at det, at vi nu fra dansk side melder så markant ud og siger nej til yderligere liberalisering, vil betyde det samme, som hvis vi bruger en nødbremse, som vi får at vide ikke har nogen effekt, og som skaber en debat.
Der tror jeg vi opnår det samme resultat.
Andreas Steenberg (RV), 2013-05-21:
Det er ikke korrekt.
Der lægges jo op til at stramme op på tolkningen af, hvad der er cabotage, og hvad der giver adgang til cabotage.
Så der ligger nogle strammere regler, og der ligger også nogle strammere regler i forhold til at bekæmpe ulovlig cabotage.
Udover det synes jeg, at det er vigtigt, at Danmark engagerer sig i, hvad det er for nogle regler, der skal gælde, også hvis en lastbil kører fra Tyskland til Spanien.
Så det synes jeg også vi bør interessere os for at tage et ansvar for i hele EU og sikre, at de her chauffører har nogle rettigheder, så de ikke skal leve for deres egne penge på en rasteplads, mens de venter på at få en ordre.
Jeg vil opfordre Enhedslisten til også at gå ind i den debat og være med til at sikre nogle bedre vilkår for de her chauffører i hele EU.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-21:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren: Hvad er det så, der har ændret sig?
For der var jo meget tungtvejende årsager til, at man på det tidspunkt, også fra justitsministerens side, valgte at fremsætte det her forslag, bl.a., at forskellige dele af landet havde oplevet meget store problemer.
Den nuværende forsvarsminister, der på det tidspunkt var borgmester i Hillerød, var meget optaget af, at der skulle ske noget, og det var et kæmpe problem med de her rockerborge og bandernes borge, der skabte utryghed rundtomkring.
Så hvad har ændret sig, siden man så ikke vil gennemføre det her forslag eller noget, der ligner?
Jeg skulle hilse og sige – vi har også i forslaget listet byerne op – at det er en kæmpe udfordring rundtomkring, f.eks. i Esbjerg, Horsens, Holbæk og Randers.
Der er mange steder, hvor man har det her problem tæt inde på livet.
Den nuværende justitsminister svarede jo også på grundlovsspørgsmålet dengang og mente, at forslaget var helt i overensstemmelse med grundloven og overholdt alle de ting, som skulle overholdes i den forbindelse.
Så hvad er det, der har ændret sig?
Er der noget omkring situationen vedrørende rockerborge, der har ændret sig, eller er der noget omkring det juridiske, der har ændret sig?
Morten Bødskov (S), 2013-05-21:
Forslaget blev fremsat.
Det blev aldrig sendt til første behandling, fordi det jo rejste en grundlæggende principiel diskussion omkring grundloven og den europæiske menneskerettighedserklæring.
Det tog vi ad notam, og derfor blev det ikke er fremsat til første behandling.
Men jeg er som sagt meget beæret over, at Dansk Folkeparti er nødt til at grave 10 år tilbage for at finde på noget nyt.
Den her regering har løftet indsatsen mod rocker-bande-miljøet til et helt nyt og stærkt niveau.
Eksempelvis er presset på vores fængsler fra de her grupperinger nu så stort, at vi har lavet en kriminalforsorgsaftale om flere pladser for bl.a. at kunne rumme de her typer.
Det arbejde, der skal foregå i vores kriminalforsorg med at få de indsatte ud som bedre mennesker, vil i øvrigt blive forstærket.
Det var en aftale, Dansk Folkeparti ikke var med i, men det er jo fair nok.
Altså, argumentet er jo sådan set det, at det var et forslag, som blev fremsat, men aldrig førstebehandlet.
Årsagen til, at det ikke blev førstebehandlet, var de her principielle synspunkter, som den daværende regering fremlagde, og som vi valgte at tilslutte os, og derfor blev forslaget ikke fremsat.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-21:
Det er jo rigtigt nok, at det er et gammelt forslag.
Justitsministeren skulle da sådan set bare glæde sig over, at der er nogle, der tager det, der var justitsministerens tidligere politik, til sig, i stedet for at stå og kritisere Dansk Folkeparti for at rejse en debat om et interessant emne.
Justitsministeren nævner, at der er internationale konventioner og andet, og det er rigtigt, at det kan være en af de betænkeligheder, man kan have ved det her forslag.
Det er jo helt reelt.
Men der vil jeg godt spørge justitsministeren, om ministeren stadig væk mener det, som ministeren sagde den 6. maj 2003, altså for 10 år siden.
Her skriver man i Jyllands-Posten under overskriften »Rockerforslag på kant med grundloven«: »Socialdemokratiets lovforslag om at forbyde rockere at opholde sig i rockerborge i boligområder kan være i strid med grundloven, vurderer to juraeksperter.
Forslagsstiller Morten Bødskov er uenig, og lader gerne forslaget prøve ved domstolene, som det skete med den første rockerlov.
« Jeg skal bare høre, om det, justitsministeren siger, betyder, at ministeren ikke længere mener det, som han sagde for 10 år siden, hvor han altså ville udfordre den vurdering, at det var grundlovs- eller konventionsstridigt.
Morten Bødskov (S), 2013-05-21:
Vi blev dengang i Socialdemokratiet overbevist om, at det her rejste nogle principielle spørgsmål, og derfor blev forslaget som sagt ikke sendt til første behandling.
Det er måske meget sigende for niveauet i den indsats, som man selv er i stand til at levere.
Den her regering har som sagt løftet indsatsen til et helt nyt niveau.
Det betyder ikke, at presset mod rocker-bande-miljøet er blevet mindre – tværtimod.
Der har aldrig nogen sinde siddet så mange af dem derfra i fængsel, som der gør nu, og med god grund.
De er meget kriminelle, og derfor skal de som sagt følges dag og nat.
Regeringen er enig i, at presset på rocker-bande-miljøet skal fortsættes, så der er ingen tvivl om, at regeringen er enig i, at de skaber utryghed.
Det pågældende lovforslag er fremsat for 10 år siden, og jeg må sige, at jeg selvfølgelig er beæret over, at Dansk Folkeparti finder anledning til her på 10-årsdagen at fremsætte et forslag, som jeg selv har stået fadder til.
Jeg synes måske også, at det er ret sigende for Dansk Folkepartis kreativitet i bekæmpelsen af rocker-bande-miljøet, at man er nødt til at gribe til forslag, der har været fremsat for 10 år siden, for at komme med nyt.
Dengang blev lovforslaget afvist af de daværende regeringspartier, særlig Det Konservative Folkeparti, med de bemærkninger, som jeg også har afvist det med i dag, nemlig at det rejste grundlæggende spørgsmål om grundlovens bestemmelser om forsamlingsfriheden, den europæiske menneskerettighedserklærings bestemmelser ligeså.
Det var årsagen til, at det aldrig nogen sinde blev førstebehandlet, men altså fremsat.
Derfor blev de argumenter og de bekymringer, som den tidligere regering havde,
så at sige accepteret, og derfor blev lovforslaget altså ikke behandlet.
Længere er den sådan set ikke.
Det forstår jeg stadig væk ikke.
Altså, det er målrettet den allermest alvorlige form for organiseret kriminalitet, og det handler netop om rocker-bande-miljøet.
Det handler om, at vi kan se, at ud over at de står bag meget alvorlig og modbydelig organiseret kriminalitet, så er de også på vej ind i den økonomiske kriminalitet, og derfor vil vi udvide mulighederne for hemmelige ransagninger i de helt særlige tilfælde.
Det har den pågældende spørger stået her på Folketingets talerstol og talt imod.
Det kunne man tage at støtte.
Det er et forslag, som er målrettet bandekonflikten og den organiserede kriminalitet, som udspringer af rocker- og bandemiljøet i øvrigt.
Så der er behov for nye tiltag.
Der er behov for nye tiltag, når vi ser på prøveløsladelse.
Der er behov for flere pladser i kriminalforsorgen, og der kommer 48 nye pladser til bl.a. rocker- og bandemedlemmer, 200 nye pladser i øvrigt i fængslerne og bedre muligheder for opdeling.
Der valgte Venstre ikke at være med.
Som sagt har jeg bedt mine embedsmænd om fra ende til anden uden at have hellige køer at kigge på behovet for at skærpe indsatsen, og det gør vi jo, fordi vi mener, at det pres, der er, og som er løftet til det højeste niveau nogen sinde, skal forstærkes og fortsættes.
Tom Behnke (KF), 2013-05-21:
Jeg lagde mærke til, at ministeren i sin argumentation mod forslaget her og dermed også imod sit eget forslag for år tilbage, sagde, at det var, fordi man var blevet bevidst om, at det stred imod nogle spilleregler og nogle konventioner, men jeg fik ikke helt fat på, hvad det helt præcis var.
Det er jo en mulighed for Folketinget at gøre det.
Er det grundloven, vi er inde i, er det lidt mere kompliceret, men dog noget, man kunne se på.
Men kan justitsministeren ikke prøve at være lidt mere præcis, med hensyn til hvad det var, der i sin tid gjorde, at ministeren, da han var ordfører og forslagsstiller, trak forslaget tilbage?
Var det den danske lovgivning, altså grundloven, eller var det konventioner, og i givet fald hvilke konventioner?
Hvad var det, der gjorde, at man trådte på bremsen i forhold til forslaget?
Morten Bødskov (S), 2013-05-21:
Det var grundlovens bestemmelser om foreningsfrihed, og så var det også den europæiske menneskerettighedserklærings bestemmelser.
Og for at anskueliggøre, hvad det var for en debat, kan jeg læse op, hvad hr. Tom Behnkes forgænger, hr. Helge Adam Møller, sagde som konservativ retsordfører til forslaget.
Det var noget af det, der prægede debatten, og følgende er fra en artikel : »Selv om kampen mod rockerne i alle partier i dag er højt prioriteret, er det ikke givet, at Socialdemokratiets forslag kan opnå flertal.
Den konservative retsordfører, Helge Adam Møller, er skeptisk.
»Vi har diskuteret det her i mange år og har blandt andet af den tidligere socialdemokratiske justitsminister Frank Jensen tilbage i 1998 fået at vide, at det ikke kan lade sig gøre uden at bryde grundloven.
Og jeg sætter grundloven over rockerne.
Det er ingen lette løsninger på problemet - kun hårdt arbejde fra politi og kommuner.
Nu sidder der altså langt over 300 i vores fængsler.
Og det var bl. a. udtalelser a la den her fra den konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller, som på daværende tidspunkt selvfølgelig var med til at præge debatten, og gjorde, at forslaget ikke blev førstebehandlet.
Tom Behnke (KF), 2013-05-21:
Jamen det er jo lidt interessant, for i mellemtiden har vi jo så lavet den såkaldte rockerlov, hvor man kan pålægge en rockerklub eller en bande forsamlet et sted, hvis de bliver udsat for angreb udefra, der er til fare for naboerne, at flytte sig.
Altså, der er det offeret, man beder om at flytte sig, uden at det er i strid med grundlovens regler om forsamlingsfrihed.
De kan bare mødes et andet sted end på en rockerborg inde midt i byen.
Jeg vil høre ministeren, om han kan gætte, hvem der har udtalt det?
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-21:
Det var jo ikke så klart et svar, men jeg forstår det, justitsministeren svarer, på den måde, at man ikke længere mener det, man mente, om, at man kunne lade forslaget prøve.
Selv om der var nogle, der sagde, at det var grundlovsstridigt, ønskede den nuværende justitsminister dengang at lade det prøve ved domstolene.
Det vil man så ikke længere, og det er jo reel og klar tale.
Jeg fornemmede dog ikke helt, at det var sådan i den tale, som ministeren lige holdt.
Ministeren praler jo i Folketinget af alle de initiativer, som regeringen har taget på det her område, og det kan lyde meget flot, når justitsministeren pakker det ind i smuk retorik, som om man gør en hel masse ting.
Jeg vil godt høre justitsministeren, om justitsministeren mener, at det rent faktisk virker.
Tror ministeren, at de uroligheder, vi har set med bander og rockerkonflikt i de seneste måneder her i 2013, simpelt hen vil flade ud, og at problemet vil blive løst fremadrettet med de mange initiativer, som regeringen har taget, eller er der behov for yderligere lovgivningsmæssige tiltag?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-21:
Tak for det.
Vi går faktisk ind for cabotagekørsel, og det gør vi, fordi det er en del af ideen med det fællesskab, der er i EU.
Det er sådan set udmærket, at man af miljøhensyn og af mange andre hensyn kan sikre, at når man har en lang transport, har man faktisk muligheden for at gøre kørselen praktisk og tjene penge osv.
Så i udgangspunktet er det jo faktisk rigtig godt, at man har det, og danske vognmænd og chauffører har jo mulighed for at foretage cabotagekørsel i andre lande.
Enhedslisten vil med det her forslag så alligevel illustrere, at det er særlig slemt for Danmark, og det kan man se, hvis man gør sig den ulejlighed at læse forslaget.
Det har jeg faktisk tilladt mig at gøre, og jeg har så kigget på de statistikker, Enhedslisten har sat op.
En ting er, at det rammer andre europæiske lande, men en anden ting er, at det også rammer hårdt i Danmark, og det har været drøftet og diskuteret ret så ofte.
Derfor kunne man sådan set
godt fristes til at sige: Jamen så var det måske en løsning at forfølge den tænkning, Enhedslisten lægger bag det her forslag - og alligevel!
Hvis man mener noget alvorligt med at sige, at EU gerne skulle være et frihandelsområde, og at man med samhandel skal give en række muligheder på tværs af grænser eller i et næsten grænseløst samfund, ja, så duer det jo ikke, at enkeltlande begynder at sige: Nu vil vi lige have noget bestemt sat i gang.
Vi er ikke jubelidioter og synes ikke, at alt fra EU er godt, og at der skal være mere regulering osv., men vi er med på den oprindelige idé om det her fællesskab, der handler om samhandel og frihandel og fælles muligheder.
Derfor bør vi gribe i egen barm.
I forlængelse af det, jeg spurgte ministeren om, da ministeren stod her på talerstolen, handler det om, at vi altså har et niveau, og når det er gået så galt, som det er gået i Danmark, og når vanskelighederne er særlig store i Danmark, er det sådan set vores egen politik, der har ført til det.
Ubalancen mellem den offentlige og den private sektor gør, at den private sektor har det svært.
Der er ført en fejlslagen politik på det her område, hvilket har øget skatter og afgifter og dermed skabt et løntryk, der gør det endnu vanskeligere, og som har gjort, at de kurver, som Enhedslisten har fremlagt her, og som givetvis er korrekte, er særlig slemme for Danmark.
Derfor ville det være mærkeligt, at vi så skulle sige: Jamen det problem vil vi lige overføre på alle andre, for nu skal vi lige undtages og slippe for det.
Det ville være en mærkelig form for politik, og det fører os frem til at sige, at vi derfor ikke kan støtte det her beslutningsforslag fra Enhedslisten på trods af problemerne.
De skal altså løses ad anden vej.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Jeg sad ellers og blev sådan helt glad, da hr. Leif Mikkelsen påbegyndte sin ordførertale.
Jeg er også glad for, at hr. Leif Mikkelsen er meget ærlig om de her ting og siger, at det jo er hele ideen med det indre marked, og at det, der i virkeligheden foregår, er, at der er åbnet op, og der er ikke nogen begrænsninger, hverken på arbejdskraft, tjenesteydelser eller varer.
Det er fuldstændig korrekt, og det er jo også grunden til, at man har skabt de her cabotageregler.
Det bliver sagt, at det da godt kan være, at man skal åbne det hele op, men når nu forskellene mellem de enkelte EU-landes arbejdsmarkeder er så store, som de er, så der rent faktisk kan køre bulgarske og rumænske chauffører rundt til 15 kr., 20 kr. eller 30 kr. i timen – hvad ved jeg? – så er det selvfølgelig et problem, som så truer et erhverv i Danmark, nemlig vognmandserhvervet.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-21:
Hr. Henning Hyllested har helt ret i, at det faktisk truer et erhverv.
Men det billede, hr. Henning Hyllested tegner, er jo ikke bare et billede af Danmark.
Nu har jeg sagt, at det er særlig slemt for Danmark, men det er jo ikke bare et billede af det, der sker mellem Danmark og en række andre lande.
Det drejer sig sådan set om et skel i hele EU mellem, skal vi sige de nye østeuropæiske lande og så en række af dem, man kunne kalde de etablerede lande.
Dermed er det måske et billede på en ubalance eller måske på uforenelige enheder eller på noget, der tager lang tid, inden der er en balance.
Og så er det i hvert fald galt, hvis vi fortsætter med at øge vores skatteog afgiftstryk og vores lønniveau osv., så forskellene dermed kun bliver større.
Skulle vi det, skulle vi jo have en grundlæggende diskussion om, om det kan forenes med fælles regler.
Det er noget helt andet, og det er bare det, jeg peger på.
Der er løsningen jo ikke, at der er en enkelt, der kan trykke på knappen og sige: Vi melder os lige ud af den del af det, for den er ubehagelig for os; vi vil noget andet.
Så opstår der et mere grundlæggende spørgsmål om, om det her fællesskab holder på de vilkår.
Vi så gerne en fuld liberalisering af de her samhandelsområder i EU ud fra vores politiske holdning.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Jeg vil sige til hr. Leif Mikkelsen, at der jo netop er den mulighed i henhold til forordningen, at man kan bruge artikel 10.
Det er jo den mulighed, der er, for ligesom at gøre opmærksom på over for Kommissionen, at her er et problem.
Når hr. Leif Mikkelsen indrømmer – og jeg er enig – at der er et specielt dansk problem, eller at Danmark i hvert fald er specielt hårdt ramt af de her regler, giver det jo også baggrund for at bruge artikel 10 og henvende sig til Kommissionen og dermed bidrage til at få den diskussion, som så skal skabe de fælles regler.
Jeg ved godt, at vi er uenige om, hvordan de fælles regler skal se ud.
Vi ønsker i høj grad en opstramning, vi ønsker i virkeligheden cabotage hen, hvor peberet gror, hvor hr. Leif Mikkelsen jo ønsker det modsatte.
Det er fair nok, men selve forslaget her bygger på forordningens mulighed for netop at henvende sig, hvis man synes, der er et specielt problem i et land.
Og det er hr. Leif Mikkelsen jo sådan set, som jeg hørte det, enig i.
Og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke bakker op om forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-21:
Tak til justitsministeren for at tage stilling til det her forslag.
Det var jo en rigtig interessant tale, meget interessant.
Forslaget var jo en genfremsættelse af et forslag, som justitsministeren selv er kommet med, og det har bl.a. til formål, at man skal kunne stoppe rockerborge og personers fremmøde der, hvis det f.eks. er sådan, at rockerborgene er beliggende tæt ved skoler eller i beboelseskvarterer og skaber utryghed i nærområderne.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge justitsministeren: Hvad er regeringens holdning til det forslag?
Og hvis der er nogle betænkeligheder, hvad er de så?
For det her ligger jo lige for, og det er vigtigt, at vi skaber mere tryghed i bebyggelserne rundtomkring.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-21:
Jamen det giver præcis ikke anledning til at trykke på knappen og sige, at der skal være en særstilling for Danmark.
Det giver præcis anledning til at overveje, om den politik, som hr. Henning Hyllested har været med til at lægge stemmer til, med et skatte- og afgiftstryk i Danmark, der bestemt ikke er blevet mindre i den her regerings levetid, forværrer situationen og gør det endnu mere håbløst at opnå nogen form for fællesskab, der overhovedet kan nå frem til at samhandle.
Derfor er det bare, jeg peger på, at så skal vi gribe i egen barm og der skal føres en anden politik i Danmark, og det er ikke Enhedslistens politik, der skal føres, vil jeg hilse og sige, for så går det helt galt.
Det ville nærmere være rigtig godt for den her sag, hvis hr. Henning Hyllested blev trænet lidt i Liberal Alliances fire mærkesager.
Vi peger på en helt anden løsning og en helt anden vej ud af det her.
Så kunne vi virkelig lave noget frem for at trykke på pauseknappen i EU.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-21:
I Dansk Folkeparti har vi været meget glade for, at Enhedslisten har fremsat det her forslag.
Vi har selv fremsat et forslag, som vi også håber på kan blive vedtaget.
Vi har måske ikke sådan de helt store forhåbninger til, at det kan lade sig gøre at få regeringen med på det, men har jo i hvert fald en forhåbning om, at Enhedslisten vil støtte det, ligesom vi støtter det her.
På hvilket niveau har Enhedslisten tænkt sig at bruge den her sag?
Det er klart, at det ikke er så rart for regeringen, for man er meget EU-venlig.
Men hvis det gavner danske arbejdspladser, er man vel også villig til at gå et stykke af vejen fra regeringens side.
Hvor meget vil Enhedslisten presse på for, at det sker?
Henning Hyllested (EL), 2013-05-21:
Det er rigtigt, at vi vil gå meget langt i det spil.
Jeg vil dog på forhånd sige, at jeg nu aldrig tror, at det bliver et kabinetsspørgsmål, alene af den grund at der jo er et meget, meget stort flertal i det her Ting for EU og for alt, hvad EU står for og gør i alle mulige mærkelige situationer, også på det her område. Vi kan også konstatere, at der ikke er flertal for noget så simpelt og enkelt som at henvende sig til Kommissionen og sige: Vi har et problem, skal vi ikke prøve at løse det?
Det vidner selvfølgelig lidt om, hvad det er for nogle kræfter, vi er oppe imod.
Jeg tror ikke, at vi nogen sinde kommer i den situation, at vi kan gøre det her til et kabinetsspørgsmål.
Det har vi i hvert fald ikke nogle planer om at gøre.
Så stor indflydelse har vi simpelt hen ikke på regeringen; det må vi jo bare konstatere.
Vi har ganske vist lige landet en aftale om dagpenge, og det er selvfølgelig godt, men det viser måske også nogle af de vanskeligheder, vi har med at tumle med regeringen, det skal jeg ikke lægge skjul på at vi faktisk har.
Så vil jeg gerne, hvis jeg kan nå det, lige sige, at det er rigtigt, at Dansk Folkeparti jo sideløbende med det her også har fremsat et beslutningsforslag, B 11, om fortolkningen af cabotagereglerne.
Det forslag har vi fra Enhedslisten side bakket fuldt og helt om og gør det fortsat.
Det er faktisk en del af hele den her problemstilling med, at man i Trafikstyrelsen fortolker de gældende cabotageregler vældig, vældig liberalt.