Doris Jakobsen (SIU), 2012-09-06:
Jeg vil gerne starte med at udtrykke min glæde over, at bloktilskuddet til Grønland nu er blevet fastsat ved lov.
Dermed slipper vi for at høre på de forslag, der var, om, at det var et tilskud, der skulle sænkes drastisk, hvilket tidligere var noget, der nærmest var en fast bestanddel af denne finanslovdebat.
Men først og fremmest slipper vi for at se tilskuddet stige alt for meget hvert år og dermed konstant øge vores afhængighed.
Nu står det fast, både i Danmark og Grønland, hvilket arbejde der er omkring bloktilskuddet, nu og i fremtiden.
Men der er naturligvis en række andre områder under den danske finanslov, som stadig angår Grønland, og som ikke reguleres via bloktilskuddet, ligesom forholdene for de grønlandske borgere, der har bosat sig her i Danmark, selvsagt er afhængige af den danske finanslovs bestemmelser.
Det gælder også for det beredskab, der er ud for Grønland, og som i vidt omfang varetages af det danske forsvar.
I den forbindelse vil jeg gerne takke for de klare meldinger, som den danske forsvarsminister er kommet med efter sit besøg i Grønland.
Han har fastslået, at udviklingen i Arktis kræver en stigende indsats på beredskabsområdet, og at han vil sørge for at sikre det danske forsvars muligheder for at kunne leve op til det.
Men inden vi er nået så langt, vil jeg sige, at man har et akut problem, der skal løses.
Air Greenland udfaser nu de sidste af de store, gamle helikoptere i Grønland.
Det er desværre de samme helikoptere, som i dag bruges til beredskabsarbejdet, fordi de er store nok til at have hejs påmonteret.
Der skal inden årets udgang findes en form for afløsning for disse helikoptere og deres rolle i beredskabet.
Må jeg i denne forbindelse henvise til, at det af finanslovforslaget fremgår, at staten i år som medejer af Air Greenland har hævet 7,5 mio. kr. i udbytte af flyselskabet.
Det er første gang nogen sinde, at der er blevet betalt et udbytte til den danske stat fra Air Greenland, og det er et udbytte, der end ikke er blevet modsvaret af nogen som helst løbende investeringer fra staten i selskabet igennem det forløbne år.
Finanslovforslaget indregner det samme beløb i 2013 og i det kommende år.
Når disse millioner åbenbart ikke skal bruges til at aflaste de enormer priser, der er for Air Greenlands passagerer, eller til at lette erhvervslivets transportomkostninger i Grønland, så bør de i hvert fald indgå i løsningen af beredskabsopgaven.
Der er et andet område, jeg gerne vil rette opmærksomheden mod, og det er de grønlandske borgere, der er i Danmark, og som har brug for hjælp.
Vi har igennem det sidste år kunnet gøre en indsats for dem via satspuljemidlerne.
Det er bl.a. sket gennem projekter i Det Grønlandske Hus' regi.
Der er desværre intet, der tyder på, at satspuljen vil levne plads til dette i de kommende år.
Det er et stort problem for de mange, der er i nød, og det bør vi prøve at finde nogle nye løsninger på.
Den viden om håndteringen af grønlænderes problemer i Danmark, der er oparbejdet under satspuljen, må nu blive en del af den helhedsplan, som socialministeren har ønsket på dette område.
Det er så en helhedsplan, der fremover må blive brugt i det almindelige sociale netværk.
På den måde kan de nødvendige nye tiltag for de grønlandske borgere blive indarbejdet direkte i det danske sociale system, så det ikke blot tabes på gulvet.
Jeg skal også kommentere de problemer på retsområdet, som vi stadig har i Grønland, og som er en direkte følge af en prioritering af dette område, der gennem flere år har været alt for lav.
Det har længe været almindeligt anerkendt, at ventelisten til afsoning af domme i Grønland var alt for lang.
Der er for lidt plads i de grønlandske anstalter, og situationen er indtil nu blevet stadig værre.
Det er aldeles utilfredsstillende, både for de ofre, som må se på, at deres gerningsmand kan gå frit og ustraffet rundt i årevis, og for gerningsmændene selv, når de ikke kan få deres straf udstået og kan få den bragt ud af verden.
Jeg har med glæde noteret, at justitsministeren nu har afsat bevillinger til, at det midlertidige fængsel i Kangerlussuaq kan genåbnes.
Det er kommet sent, men det er kommet.
Desværre er det indtil nu kun for 1 år.
Nu afventer vi så de mere permanente løsninger på dette område, som snart skal komme; den nuværende situation er ganske enkelt uholdbar, og ansvaret er Danmarks.
Jeg har med glæde lagt mærke til den gode stemning, der var på det rigsmøde, der lige er blevet afholdt i Grønland.
Udmeldingerne var klare.
De enorme udfordringer, som klimaforandringerne i Arktis medfører, kalder på et nyt og et mere dynamisk og globalt samarbejde, også i rigsfællesskabet.
Netop set i det lys virker det ikke særlig klogt at skære ned på de forskningsbevillinger, der vedrører det arktiske område.
Hvis dette finanslovforslag vedtages, sådan som det foreligger, vil det betyde, at der fremover bliver skåret ned på Sirius, som er en institution, der forestår en række forskningsopgaver i Grønland.
Samtidig fjernes det danske tilskud til det virtuelle arktiske universitet.
Det er et tilskud, som det i tiden som opposition har kostet Siumut og Socialdemokraterne flere års arbejde at få på finansloven.
Tiden er ikke inde til at skrue ned i forhold til opsamlingen af viden om det arktiske område.
Danmark bør i stedet investere i at sikre hele riget den bedste viden på netop dette område, for det er her, fremtidens udviklingspotentiale ligger, også for Danmark.
Det viser de nye, positive toner, der har været inden for rigsfællesskabet, og det bør der følges op på på alle områder.
For Siumut er det åbenlyst, at den nuværende danske regerings holdning i forhold til Grønland er en holdning, der er ny og langt mere ligeværdig, end vi nogen sinde tidligere har mødt det.
Det kan vi se af statsministerens besøg, af forsvarsministerens udmeldinger om et bedre beredskab, af justitsministerens sikring af nye og langt bedre forhold for kommunefogederne, af kirkeministerens sikring af en grønlandsk præst til de grønlandske borgere i Danmark, af socialministerens samarbejde i forhold til en bedre behandling af de grønlandske borgere, der flytter hertil, og ikke mindst af den fremragende aftale, som klimaministeren lige har indgået med Naalakkersuitsut.
Vi er i Siumut derfor også sikre på, at vores beslutning om et tæt samarbejde med Socialdemokraterne er en beslutning, der har båret den frugt, vi ønskede.
Der er ting, vi gerne så var bedre, også i denne finanslov.
Det er noget, vi i det daglige forhandler videre om med vores samarbejdspartnere, og vi ved, at vi bliver hørt.