Christine Antorini (S), 2012-05-15:
Tak, det vil jeg meget gerne.
Som min kollega beskæftigelsesministeren sagde, er der jo to opgaver, som er lige vigtige.
Der er de initiativer, som beskæftigelsesministeren nævnte i forhold til at få unge arbejdsløse i gang med et arbejde, og så er der det med at få dem, der ikke har en uddannelse, til at få en uddannelse, fordi vi ved, at den allerbedste forsikring mod ledighed er, at man får en kompetencegivende uddannelse.
Vi kan jo desværre også se, at mange af de unge arbejdsløse har det fællestræk, at de ikke har særlig meget uddannelse.
Der er en del af dem, der ikke har andet end folkeskolens afgangsprøve, og der er også en del af dem, der har nogle helt grundlæggende faglige problemer, som gør, at det er rigtig svært for dem at gennemføre en uddannelse og dermed få et sikkert fodfæste på arbejdsmarkedet.
Det er sådan, at der allerede er en bred vifte af ungdomsuddannelser, som unge kan vælge efter 9. og 10. klasse.
Man kan vælge de fire gymnasiale uddannelser, og så er der erhvervsuddannelserne, som faktisk består af en lang række meget forskellige gode erhvervsuddannelsesveje, der har det tilfælles, at langt de fleste af dem, der gennemfører en erhvervsuddannelse, får et job umiddelbart efter.
Det, der er udfordringen, er, at der er alt for mange af de unge, der starter på en ungdomsuddannelse, især på erhvervsuddannelserne, som falder fra undervejs.
Det er faktisk sådan, at vi vel i hele Folketinget er enige om at arbejde efter den målsætning, at 95 pct. af de unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse.
Hvis det bare var sådan, at alle de unge, der faktisk startede på en ungdomsuddannelse efter folkeskolen – det er nemlig 96 pct. af en årgang – gennemførte, havde vi nået målet allerede nu.
Men vi kan se, at det så kun er 89,6 pct. af en ungdomsårgang, der rent faktisk gennemfører, så der sker jo altså noget i løbet af de år, de er på ungdomsuddannelsen, hvad angår frafald, og det er især på erhvervsuddannelserne, at vi ser det største frafald.
Det er i virkeligheden uretfærdigt i forhold til erhvervsuddannelserne, for vi har nogle rigtig gode erhvervsuddannelser.
Lige nu har Danmark EU-formandskabet, og der har vi også drøftelser på hele ungdomsuddannelsesområdet, herunder om, hvordan vi kan give unge bedre muligheder for at kunne uddanne sig på tværs af landegrænser, også inden for det erhvervsfaglige område.
Og noget af det, der bliver diskuteret som en fælles udfordring på tværs af EU-landene, er lige præcis, hvordan vi kan få flere unge motiveret til at vælge at gennemføre en erhvervsuddannelse.
Og 90 pct. af dem, der har vekseluddannelser, og hvor de unge vel at mærke gennemfører, fordi der er en praktikplads gennem vekseluddannelsen, får et job bagefter.
Vores udfordring i de lande, der har et vekseluddannelsessystem, er, at vi er afhængige af, at der er praktikpladser, og det er jo en af de udfordringer, vi står med nu i den økonomiske krise, altså fordi virksomhederne ikke har tilstrækkeligt med ordrer og derfor heller ikke kan tilbyde det tilstrækkelige antal praktikpladser.
Vi har selvfølgelig nogle muligheder for alligevel at hjælpe de unge på vej, bl.a. gennem skolepraktik.
Jeg vil lige nævne de udfordringer på uddannelsesområdet, som vi synes er de allervigtigste.
For det andet skal vi få flere unge til at få lyst til at vælge en erhvervsuddannelse.
Det, vi kan se i forhold til erhvervsuddannelserne nu, er, at der er masser af job i fremtiden til dem med en erhvervsuddannelse.
Det er blevet lidt af en myte, at fremtidens jobmarked kun er for unge, der har gennemført en universitetsuddannelse.
Det er faktisk sådan, at der er job til alle, der vel at mærke har en uddannelse, og der er også brug for langt flere med en håndværksmæssig uddannelse i fremtiden.
Derfor er det så afgørende, at vi får lavet en uddannelsesgaranti med praktikpladser.
Der er, som jeg har nævnt før, også et stort frafald fra erhvervsuddannelserne, og det er vel at mærke ikke kun unge, som ikke har tilstrækkelige kompetencer til at gennemføre; det er også unge, der vælger erhvervsuddannelserne fra, fordi de synes, at de ikke får den nødvendige faglige udfordring, og derfor tænker: Jeg skal gå en anden vej.
Det er sådan, som de seneste undersøgelser viser, at 15 pct. af de unge, der forlader folkeskolen i dag, reelt er det, man kalder funktionelle analfabeter.
Det vil sige, at det godt kan være, at de kan læse ordene, men de har svært ved at forstå sammenhængen i en avis, de har svært ved at forstå et brev, de får fra kommunen, de har svært ved at læse underteksterne, hvis de ser en film i fjernsynet, og dermed er det også rigtig, rigtig svært at lære det, der skal til for at gennemføre en uddannelse.
Men der er ikke kun alvorlige læseproblemer.
Der er 17 pct. af de unge, der forlader folkeskolen, som ikke kan tilstrækkeligt med matematik, anvendt matematik, til at de kan bruge det til at gennemføre deres ungdomsuddannelse.
Så vi skal også kigge på, hvordan vi får det faglige løft hele vejen igennem.
Derfor peger vi i regeringen på en folkeskolereform, der giver et fagligt løft til alle, med særligt fokus på at måle, at vi giver alle et løft med hensyn til at læse, skrive og regne hele vejen igennem, altså de grundlæggende kompetencer for også at kunne lære de øvrige fag, herunder for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Vi vil gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive, også ved at arbejde med nogle højniveauspor, sådan at dem, der ønsker faglige udfordringer inden for både de håndværksmæssige fag og de almene fag, kan gennemføre det.
Vi ønsker også at indføre en tredje ungdomsuddannelsesvej, der hedder fleksuddannelsen, og som er for de unge, der ikke vil kunne gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse i dag, men via en visitation kan starte på en tredje ungdomsuddannelsesvej, der løfter de steder, hvor de mangler kompetencer, og kombinerer med forskellige uddannelsesveje, så de på den måde alligevel får en chance for uddannelse og arbejde.
Endelig vil vi også kigge på, hvordan vi kan styrke overgangene fra erhvervsuddannelserne til en videregående uddannelse, akademiuddannelserne, sådan at de unge kan se, at hvis man vælger en erhvervsuddannelse, er der også et perspektiv for videre uddannelse.
Erhvervsuddannelserne åbner nemlig døre, de lukker ikke døre.