runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2015-12-15:
Nu er det ved at være rigtig, rigtig tæt på, at partierne i forsvarsforligskredsen tager beslutning om, hvilket kampfly der skal bruges 30 milliarder skattekroner på at købe.
Det bliver sandsynligvis her lige efter nytår.
Derfor havde vi i Enhedslisten også håbet, at vi her i Folketinget kunne enes om at sikre og garantere befolkningen en ordentlig og åben proces omkring det her kampflykøb.
Det synes jeg er en fin tilkendegivelse, men jeg må også sige, at vi i den grad savner at få nogle klare aftaler på plads om, hvor lang tid der skal gå, fra det beslutningsgrundlag bliver lagt frem, til den endelige beslutning bliver truffet, altså om der er ordentlig tid til, at befolkningen kan få en debat om det.
Jeg synes, det er ved at være på høje tid, at der bliver lagt noget frem, hvis man skal have ordentlig tid til det.
Det er også undervejs blevet klart, at regeringen vil foretage den første politiske sortering og lave en indstilling til forligskredsen.
Det synes jeg er rigtig bekymrende.
I det hele taget synes jeg, der har været alt for meget lukkethed omkring det her kampflykøb, og det er ærgerligt for vores demokrati, for vi skal da for alt i verden sikre, at befolkningen har mulighed for at deltage i den politiske debat, især når det drejer sig om i omegnen af 30 milliarder skattekroner.
Derfor er jeg også ret skuffet over, at forligspartierne tilsyneladende ikke har tænkt sig at stemme for det her forslag, som vi har fremsat, om at sikre åbenhed i processen, for det ville være en rigtig, rigtig fin forsikring om, at der faktisk vil komme handling bag ordene om åbenhed.
Søren Pind (V), 2015-12-15:
Det lovforslag, som Folketinget behandler i dag, sætter en tyk streg under, at personer, der bor her i landet, skal være loyale over for Danmark.
Vi kan ikke acceptere, at militante, ekstremistiske grupper har held til at rekruttere fremmedkrigere fra Danmark.
Og når folk tilsidesætter den loyalitet og vælger at gå i kamp under ekstremisternes flag, ja, så skal de være klar over, at de mødes med lovens alvorligste konsekvens, når de vender tilbage.
Lovforslaget kommer til at sikre, at danske statsborgere og herboende udlændinge kan straffes for landsforræderi, hvis de tilslutter sig en fjendtlig væbnet styrke, dvs. en væbnet styrke for en part, som deltager i en væbnet konflikt mod den danske stat.
Men det er ikke kun i lovgivningsarbejdet, at regeringen har stort fokus på indsatsen mod fremmedkrigerne, og jeg føler det derfor rigtigst at orientere Folketinget om, at politiet og anklagemyndighedens indsats på området nu også ser ud til at bære frugt.
Rigsadvokaten har i dag – efter min beslutning – rejst tiltale mod en 23-årig mand for overtrædelse af flere af straffelovens terrorbestemmelser.
Manden er bl.a. blevet tiltalt for at lade sig hverve af terrororganisationen Islamisk Stat til at begå terrorhandlinger.
Ifølge tiltalen har han således tidligere været i Syrien, hvor han tilsluttede sig Islamisk Stat, ligesom han ifølge tiltalen havde konkrete planer om at gøre det igen.
Det blev ifølge tiltalen forhindret, da politiet i marts 2015 stoppede og anholdt ham.
I den forbindelse forhindrede politiet ham ifølge tiltalen også i at tage 20.000 kr. med til Syrien for at overdrage dem til Islamisk Stat.
Han er således også blevet tiltalt for at forsøge at yde økonomisk støtte til en terrororganisation.
Sagen er et godt eksempel på, at myndighederne har fokus på området, og jeg håber, at sagen over tid får følgeskab af flere; det skal ikke være nogen hemmelighed.
Et af de første tiltag, jeg gjorde som statsminister, var at bede en særlig indsatsgruppe om at gennemgå alle de sager, hvor der kan være grundlag for at retsforfølge fremmedkrigere, der allerede har været af sted.
Det arbejde fortsætter, og med de regler, vi i dag vedtager her i salen, får myndighederne flere muligheder for at kunne retsforfølge fremmedkrigere.
Regeringen har fra starten af haft et stærkt fokus på netop at kunne retsforfølge fremmedkrigere, og vi har arbejdet aktivt for at stække de ekstremistiske kræfter, som forsøger at undergrave det danske demokrati og den danske kultur.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-15:
Det er lidt det, som ordføreren har fat i her til at starte med, nemlig at vi jo har set to af Folketingets største partier ikke gå på talerstolen i forbindelse med det her ændringsforslag, og det synes jeg egentlig er ret utroligt.
Vi snakker om, at alle danskeres pensionsalder skal hæves, og vi stiller så et helt stilfærdigt ændringsforslag, der går ud på, om vi så ikke i det mindste herinde kunne blive enige om, at det altså også gjaldt for dem, der var valgt til Folketinget, for ministre og for andre.
Så har vi Socialdemokraterne, og vi har Venstre, som skulle have taget ordet, men som sidder og putter sig.
Har ordføreren en idé om, hvorfor de her ordførere på den måde forsøger at undgå at tage ordet i den her debat?
Finn Sørensen (EL), 2015-12-15:
Nej, jeg tror, jeg vil afholde mig fra at granske de to partiers lever og nyrer, hvad det her angår, og være positivt indstillet, som vi altid er fra Enhedslistens side, og da talerrækken ikke er lukket endnu, har de to partier mulighed for at komme på talerstolen og give deres begrundelse.
Det ser jeg meget frem til.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Men det synes jeg bare med al respekt er lidt for meget en sort-hvid-vurdering.
Jeg kan sagtens komme i tanker om kritikpunkter i forhold til den danske folkeskole, både nu og tidligere, og mener også noget om det.
Jeg har også engageret mig i på kanten af folkeskolen at yde et lille, beskedent bidrag til at lave noget produktudvikling.
Men det rokker bare ikke ved, at vores elever bliver dygtigere – lad os lige minde hinanden om det – og at vi i dag løfter børnene i indskolingen mere, end de blev for 5, 10 år siden.
Så alt, hvad vi gør, er jo ikke forkert.
For hvis man hælder flere dårlige timer ind, var det måske i virkeligheden nok bedre at lade være.
Det handler om at få brugt den mere tid, der er, på en ordentlig måde – også med afsæt i, at børnene jo almindeligvis er væk fra hjemmet i mange timer i en eller anden form for institutionalisering – altså at få brugt den ramme mere offensivt.
Derfor tror jeg, at fokus skulle rettes ind på, hvordan vi produktudvikler, hvordan vi uddanner og efteruddanner lærerne, får nye læringsstile ind, sådan at det der rum kan bruges bedre og mere offensivt, end det bliver brugt i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-15:
Det her er jo et rigtig vigtigt lovforslag, og der kan vi også takke nogle af de internationale organisationer, herunder OECD, der arbejder med at indføre internationale standarder i forhold til skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.
Hvert eneste år forsvinder der milliarder ud af statskasserne, både i de europæiske lande, men også i den grad i nogle af de fattigste lande.
Det bliver anslået, at der forsvinder 12 gange så mange penge fra de fattigste ulande, som der bliver givet i international bistand.
Det er jo noget, vi har diskuteret her i salen mange gange.
Kapitalen er international og grænseoverskridende, og vi oplever store problemer med at lukke de huller, som opstår løbende.
Derfor er det her lovforslag rigtig vigtigt.
Vi har fra SF, Alternativet og Enhedslistens side ønsket at forbedre lovforslaget med nogle ændringsforslag, som jeg også håber flere i salen vil se positivt på.
Lovforslaget handler jo om at indføre en international transferpricingstandard, sådan at man ikke kan fifle med at skubbe overskud ud af et land og ind i et andet land, hvor der er en mere favorabel eller ingen beskatning.
Det ene ændringsforslag, som de tre partier er kommet med, går ud på, at kredsen af koncerner, som skal afrapportere land for land, skal omfatte ikke kun store multinationale koncerner, men også store koncerner i henhold til årsregnskabsloven.
For alternativet vil være, at det er en lille kreds af koncerner eller virksomheder, der vil blive omfattet.
Det andet forslag er, at vi ønsker at fravige gensidighedsprincippet, sådan at et mindre udviklet land på skatteområdet ikke nødvendigvis skal bidrage med de samme oplysninger, som vi i Danmark skal.
Men vi forstår godt, at der er nogle problematikker i det, så vi har ikke stillet alle de ændringsforslag, som vi havde lyst til.
Derudover mener vi, at der bør være meget mere gennemsigtighed og åbenhed i forbindelse med oplysningerne i land for land-rapporteringen både til brug for de ngo'ere, der arbejder med området, men også for alle os andre.
Til slut vil jeg gerne takke ministeren for at have lyttet og for at have stillet sit eget ændringsforslag om, at også datterselskaber kan idømmes bødestraf, hvis de ikke afrapporterer eller afrapporterer for sent.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men det her er et meget, meget vigtigt lovforslag.
Det er milliarder, der forsvinder rundtomkring, og vi halser efter som parlamenter rundtomkring i verden og i Europa, samtidig med at det jo så er skatteborgerne, der bærer byrden.
Det er et rigtig godt lovforslag, og jeg håber, at I vil være med til at forbedre det og stemme for Enhedslisten, Alternativet og SF's ændringsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-15:
Jamen jeg troede, at det var klaret med en snak med Folketingssekretæren, men sådan går det nok ikke lige her i Folketinget.
Så jeg vil her fra talerstolen gerne bede om, at det ændringsforslag – det hedder nr. 4 – der handler om seniorførtidspension, kan gå tilbage i udvalget, sådan at vi kan imødekomme det forslag, der kom fra hr. Bent Bøgsted, og som vi gerne vil støtte fra Enhedslistens side.
Jeg håber, det rent teknisk kan lade sig gøre.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-15:
Tak for det.
Og det er i virkeligeheden derfor, at vi gerne vil åbne debatten i forhold til at begynde at diskutere en differentieret pensionsalder fremadrettet.
I det her tilfælde siger man så, at folk med 45 år på arbejdsmarkedet har ret til at trække sig tilbage.
Og med lighed tænker jeg, at vi skal huske på det der med, at vi skal behandle folk forskelligt for at kunne behandle dem lige.
Der er et eller andet, der ikke er korrekt, når alle, ligegyldig hvor mange år de været på arbejdsmarkedet, skal gå på pension ved den samme alder.
Vi vil gerne med det her ændringsforslag lægge op til at få en debat om, hvordan vi fremadrettet indretter vores arbejdsmarked, så vi kan arbejde med en differentieret pensionsalder.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-15:
Det er helt fint, det ser vi på.
Det er altid lidt nyt, når ens egen partifælle stiller spørgsmål til ordføreren heroppe; man skulle jo tro, de havde talt sammen inden.
Men pyt med det, det går jo nok.
Jeg går på talerstolen, fordi det selvfølgelig er fuldt berettiget, at hr. Finn Sørensen spørger om stillingtagen til de forskellige ændringsforslag.
Vi har i Dansk Folkeparti meldt klart ud, at vi siger ja til ændringsforslaget om pensionsalder for MF'er og ministre.
Det er fuldt ud legalt at sige, at så hæver vi pensionsalderen, og så gælder det selvfølgelig for alle, og det stemmer vi ja til.
Problemet med det her, som hr. Finn Sørensen så ikke kunne læse, var, at jeg ikke fik nået at sende et betænkningsbidrag, for der blev så meget vedrørende boligydelse, men det er så en anden sag, at det lige pludselig blev for sent at sende betænkningsbidraget.
Jeg skal selvfølgelig beklage, at jeg ikke nåede det i tide, men det er også derfor, jeg går på talerstolen her, altså for at forklare det.
Hvad angår det ændringsforslag vedrørende seniorførtidspension, er vi fuldstændig enige i, at der er et problem, og i forbindelse med tilbagetrækningen blev det netop indført, at man kunne få seniorførtidspension 5 år før folkepensionen på lempelige vilkår, og det gjaldt alle, altså at man skulle kunne dokumentere, at man var nedslidt, og så kunne man få en afgørelse i løbet af cirka 3 måneder.
Det var det, der lå i det, men det blev så udhulet med den førtidsfleksjobreform, som et stort flertal lavede, og som Dansk Folkeparti og Enhedslisten ikke er med i.
Det er det, som kommunerne tilsyneladende handler efter; det er ikke reglerne om seniorførtidspension, men reglerne om den almindelige førtidspension.
Vi har også gjort opmærksom på over for ministeren, at det skal strammes op, og at det skal laves om, for vi skal have seniorførtidspensionen til at virke.
Det håber jeg beskæftigelsesministeren er klar til at se alvorligt på, for vi har altså et problem med dem, der virkelig er nedslidt, og de skal ikke slæbes igennem en stor arbejdsprøvning igen, for det burde ikke være nødvendigt, når de godtgør det.
Så er der det her ændringsforslag, som hr. Finn Sørensen og Enhedslisten kom med.
Vi stemmer ikke imod det, vi stemmer gult, og det gør vi af den grund, at det jo ikke bare er 5 år før folkepensionen, for det går tilbage til, at man er 55 år, og derfor skal der selvfølgelig findes midler til det, og det er vi også klar til at se på i forbindelse med en finanslov.
Så hvis vi inden tredje behandling måske kunne kigge på det igen og ændre ikrafttrædelsesdatoen lige nøjagtig for det ændringsforslag, så det gjaldt fra den 1. januar 2017, så ville Dansk Folkeparti være klar til at se på det.
Men vi skal have mulighed for at finde penge til det.
Jeg håber, at det er fuldt forståeligt for hr. Finn Sørensen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Det mener jeg faktisk vi gør løbende.
Den her regering præsenterede efter ganske få dage i regeringskontorerne et lovforslag om integrationsydelse, og vi har fulgt op med en pakke med 34 konkrete forslag, som jo alle sammen er tilvejebragt i det her dynamiske samspil mellem politikere og centraladministration, hvor den politiske ambition har været – for nu at sige det ligeud – at gå til kanten.
Så vi er sådan set der, hvor vi som en almindelig del af vores løbende arbejde både i det ene og det andet ministerium og i dialog med de partier, der har været med til at bære vores udlændingepolitik igennem, gør det arbejde.
Og lad mig i en parentes sige, at det jo er med en større bredde, end man kunne have forudset, fordi Socialdemokraterne i nogen grad har frigjort sig fra Det Radikale Venstre.
Og sætter man en parentes mere på, kan man jo fundere over, hvordan en SR-regering ville have håndteret den aktuelle situation –
parentes slut
Finn Sørensen (EL), 2015-12-15:
Jamen tak til ordføreren for svaret.
Det synes jeg er en dejlig fremkommelig og konstruktiv måde at gribe det an på, og jeg tror da godt, at jeg kan give et tilsagn herfra om, at vi vil ændre vores forslag, sådan at vi skyder ikrafttrædelsen som foreslået af ordføreren.
Så lad os give et håndslag her i alles nærvær på, at det arbejder vi på med lynets hast, sådan at vi kan sikre, at det er det, der skal tages stilling til.
Så tak for den klare melding.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-12-15:
Jeg hører statsministeren sådan, at han på sin egen måde siger, at han er fuldstændig enig med Det Konservative Folkeparti i, at der skal gøres noget ved konventionerne, og jeg har også forståelse for statsministerens svar.
Men indtil vi så lykkes med det store projekt, vil jeg godt høre, om statsministeren vil være klar til at igangsætte en undersøgelse, der skal afdække, hvilke muligheder der er inden for de eksisterende regler.
Undersøgelsen kunne jo sætte fokus på og give eksempler på den mest restriktive praksis blandt de lande, der har ratificeret konventionen,
afklare, i hvilket omfang Danmark kan udvide sin selvbestemmelse inden for konventionens rammer, og redegøre for udviklingen af relevante ministeriers, nævns og styrelsers tilgang til tolkningen af konventionen, siden den trådte i kraft.
Var det noget, man sådan på kortere sigt kunne få statsministerens accept af at kigge på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Jeg forstår egentlig ikke helt det der udgangspunkt med nu at prøve at italesætte Danmark som et land, der har dårlige relationer.
Altså, vi har en udmærket dialog med vores nabolande, men forudsætningen for, at vi kan tale med dem, er jo, at de gør deres egen interne dialog færdig først.
Det er ikke den danske regering, der har ført den svenske udlændingepolitik.
Det er heller ikke den danske regering, som over meget, meget kort tid har justeret den svenske udlændingepolitik ganske, ganske betydeligt.
Det er heller ikke den danske regering, der har italesat, at man i Sverige, altså i det svenske parlament, har taget initiativ til at sikre sig hjemler, der gør, at man nu på svensk initiativ pr. 4. januar næste år de facto udhuler asylretten for alle de asylansøgere, der ikke har orden i deres papirer.
Det er ikke vores ansvar.
Og derfor har vi jo ikke kunnet have en dialog om det, før svenskerne ligesom har tilvejebragt og afsluttet deres egen dialog.
Så skal vi i øvrigt handle på det.
Og det gør vi på en måde, hvor vi søger at varetage danske interesser, men i øvrigt også fælles interesser.
For vi har den fælles interesse, at hele Øresundsintegrationen ikke kommer i bakgear.
Og det gør den, hvis danske myndigheder, DSB som operatør, ikke medvirker positivt.
Det er derfor, vi lægger op til, at man gør det.
Kan jeg så sige, at vi i forhold til den dansk-tyske grænse vil fraskrive os muligheden for at gøre noget, medmindre vi kan få den samme forståelse med tyske myndigheder som den, svenskerne kan få med os?
Selvfølgelig kan jeg ikke gøre det.
Selvfølgelig kan jeg ikke gøre det, for det ville jo være at bringe Danmark et meget sårbart sted hen.
Morten Østergaard (RV), 2015-12-15:
Det er jeg glad for.
Men så lad os da tage udgangspunkt i det, for det transportøransvar, der blev indført med hastebehandlingen i sidste uge, må så være sådan, at den gode dialog, vi har med vores nabolande, gør, at statsministeren i dag kan love, at de nye hjemler, der er skaffet til landets udlændingeminister, ikke vil blive iværksat, før statsministeren har en forståelse med Tyskland om, hvordan de berørte operatører skal håndtere situationen på grænsen mellem Tyskland og Danmark.
Vil statsministeren i dag garantere, at man ikke iværksætter det, før der er en forståelse med Tyskland?
Men det skal ikke være temaet for diskussionen her.
Til gengæld kan jeg forstå, at der er ting, statsministeren ikke ønsker at drøfte, mens der pågår forhandlinger andetsteds.
Jeg vil bare gøre den enkelte lille indledningsvise kommentar – som en, der har siddet i den tidligere regerings økonomiudvalg, men egentlig også som en, der bare har passeret folkeskolens afgangseksamen og derfor kan simpel matematik – at hvis man sparer 300 mio. kr. på ældres ydelser og sænker skatterne med mere end 1,5 mia. kr., skal man jo ikke give den tidligere regering skylden for, at der er hul i kassen.
Altså, der bliver delt væsentlig flere penge ud, end der bliver hentet med det forslag.
Og det er bare simpel matematik.
Men det, som jeg forstår at statsministeren gerne vil tale om, er den alvorlige flygtningesituation, vi står i, og det vil jeg også gerne.
Statsministeren har tidligere sagt, at historien vil dømme os.
Det tror jeg sådan set er rigtigt, og derfor er det jo vigtigt, hvad vi gør.
Italiens og Tysklands udenrigsministre har indrykket et fælles indlæg i en række aviser, hvor de siger, at det ikke er et dilemma mellem lukkede grænser og modtagelse, ej heller mellem velstand og sikkerhed og så solidaritet over for flygtninge.
Nej, det, vi står over for, er at vælge at håndtere fænomenet eller passivt at lide under det.
Lige nu står vi i en situation, hvor jeg mener at regeringens passivitet gør, at vi risikerer at bidrage til det sidste.
For hvad er det for en situation, vi er bragt i?
Her, få måneder efter et folketingsvalg står vi med historisk dårlige relationer til vores nabolande.
Der er tilsyneladende en meget sparsom dialog med både Tyskland og Sverige, men til gengæld en statsminister, der har travlt med at dele ørefigner ud til højre og venstre: Grækenland er for dårlig, Tyskland er for dårlig, svenskerne er for dårlige.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Men det tror jeg nu heller ikke at man bare kan fastslå på den måde, altså at der er en direkte og kun en direkte sammenhæng mellem bilens pris og forurening.
En af grundene til at lempe bilafgifter er bl.a. at sikre, at danskerne måske kan forny bilparken med en højere frekvens end før, så vi får lidt nyere biler.
Og uanset hvilken slags bil man måtte komme i tanker om, vil det jo være sådan, at energieffektiviteten på de nye modeller i hvert fald i realiteten er højere.
Så kan det godt være, den tager sig lavere ud, når man fraregner, hvad der har været af fitlifut hos bestemte fabrikanter i mellemtiden, men ellers er det jo en bevægelse i retning af, at der er en højere grad af energieffektivitet og dermed også mere klimavenlighed.
Derfor synes jeg jo, at det er godt at gøre det muligt også for ganske almindelige familier at erhverve nye mellemklassebiler som måske et alternativ til en gammel, brugt øse, og det har da også det her perspektiv.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-12-15:
Jeg synes jo, at regeringen skal lytte til sit eget klimaråd, som faktisk siger, at der er god samfundsøkonomi i at inddrage landbruget.
Hvis man kigger på de væksttal, der er for økologiske landbrugsprodukter, salg af dem, eksport af dem, kan man se, at det faktisk er de områder, hvor vækstkurven går højest og stejlest.
Så jeg tror, at det må blive en anden gang, hvor vi tager den snak, for det er simpelt hen noget, hvor jeg ikke forstår logikken i argumenterne.
Jeg vil lige slutte med et spørgsmål fra Alternativets medlemmer om, hvad de allerhelst vil spørge statsministeren om her i dag.
Det er ved at blive en tradition.
Det er igen klimaet, der er oppe at vende, og de stiller spørgsmålet: Hvordan kan det være, at man nedsætter afgiften på de dyre biler, når man netop ved, at de dyre biler er nogle af dem, der forurener allermest?
Anders Samuelsen (LA), 2015-12-15:
Det fører mig så frem til måske det sidste og meget konkrete spørgsmål, nemlig om statsministeren så ikke – som ét sted, man kunne starte – var villig til at kigge på lærernes uddannelse.
Kunne vi ikke snart gøre det, som man også gør i Sverige og Finland, altså lave en universitetsbaseret læreruddannelse, så fagligheden kan komme op ad den vej, respekten for lærerfaget kan komme op ad den vej, og at man også ad den vej indirekte – ser det ud til i hvert fald i de finske skoler – automatisk kan få mere disciplin ind i klasserummet, i stedet for at vi på sådan en mærkelig måde vælger at sige, at vi bare løser det, ved at man skal blive endnu flere timer derhenne?
Det virker, som om finske børn overlever, at de er der i langt færre timer og så kan bruge tiden på noget andet i deres fritid, som de selv vælger, i stedet for at det skal være institutionaliseret i skolen.
Problemet er jo her, at hvis vi ikke får løst det her problem og bare bliver ved med at vente, er det her, vi virkelig kan komme til at ende med at lave klassedelinger i det danske samfund.
For de velbjærgede, de velstillede har altid muligheden for at vælge noget andet, nemlig privatskolerne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Jeg tror, det korte svar er, at det jo bl.a. er, fordi vi skal have noget at leve af.
Den danske fødevareklynge er en ekstremt vigtig erhvervsklynge, som sikrer os store eksportindtægter, skaber i tusindvis og atter tusindvis af arbejdspladser og dermed også økonomi til at drive et velfærdssamfund, i øvrigt også et velfærdssamfund med høje klimaambitioner.
Derfor vil jeg faktisk forfægte det synspunkt – og det vil jeg også gøre, når vi på et tidspunkt i EU skal diskutere, hvordan landene skal levere hver deres bidrag til at nå EU's målsætninger – at der er nødt til at være en eller anden fleksibilitet i det.
Danmark leverer mere end vores, kan man sige, relative andel på en række dimensioner, der handler om klimatilpasning og energieffektivitet og renewables, og så har vi et landbrug, der fylder rigtig meget.
Hvis ikke vi kæmper en eller anden form for fleksibilitet ind, hvor vi altså også kan høste gevinsten af, at vi gør noget ekstraordinært andre steder, og så vi fortsat f.eks. har plads til at drive landbrug, så bliver vi klemt også på vores økonomi.
Det adskiller os nok.
Det er det, jeg kalder grøn realisme, som jo er udtryk for, at vi ikke kun enøjet kan forfølge en 1,5-gradersmålsætning, men også må åbne det andet øje og se på, hvordan samfundsøkonomien hænger sammen, imens vi forfølger det mål.