runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-28:
Det mener jeg vi skal se på.
Jeg mener, at der i dag normalt indgår i deres ansættelsesaftaler, at hvis man bliver ansat i den virksomhed, som vikarbureauet har udlejet ens arbejdskraft til, koster det et rimeligt gebyr.
Jeg vil gerne igen understrege det, som jeg sagde i min indledning, nemlig at vikarbureauerne som sådan ikke er undtaget fra de her regler.
Og det var det, der var tilfældet i den sag, der blev pådømt i Arbejdsretten.
Men lad os da kigge på det under udvalgsbehandlingen og få afklaret, hvad praksis er på det her område.
Lige præcis det synes jeg er en legitim interesse, da det jo er vikarbureauets forretningsgrundlag, vi taler om, nemlig udleje af arbejdskraft.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for, at ministeren under udvalgsbehandlingen er åben over for bl.a. at kigge på, hvordan vi sikrer, at hemmelighedskræmmeriet i videst muligt omfang bliver tilendebragt.
Jeg vil i hvert fald sige, at vi fra Det Radikale Venstres side er meget optaget af at kunne blive bragt i en position, hvor vi kan stemme ja til det her lovforslag, og at vi vil indgå så konstruktivt, som ministeren vil tillade.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål om det med vikarbureauer.
Når vi nu er i gang med at ophæve hemmelighedskræmmeriet, kunne man så ikke sige, selv om man har det synspunkt, at der kunne være nogle aftaler, som ikke bør dækkes af det her lovforslag, at det som minimum er rimeligt, at medarbejderen også ved, præcis hvilke vilkår der er, altså at oplysningspligten også gælder den del af vikarbureauernes klausuler, der handler om formidlingsgebyret, eller hvad det nu kaldes?
Er det ikke, hvis vi generelt vil undgå hemmelighedskræmmeri, og hvis vi generelt vil begrænse, rimeligt at sige: Fair nok, at vikarbureauerne skal have lov til at lave de her aftaler, men i det mindste bør medarbejderen da have kendskab til, hvilke vilkår de arbejder under?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-28:
Sanktionen i de her tilfælde er jo, hvis der er indgået hemmelige aftaler, at de aftaler ikke er gyldige.
De er ikke bindende for nogen, det er de hverken for den virksomhed, man påstår, man har en aftale med, eller for den lønmodtager, der er ramt.
En sådan aftale har ingen indvirkning.
Det må da være en rimelig kraftig sanktion.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Forskellen er jo, at de her hemmelige jobklausuler bliver indgået mellem to firmaer.
Så lønmodtageren behøver slet ikke at vide, at der er indgået den aftale, og at den har virkning for lønmodtageren, hvis det firma, den er indgået med, bare overholder aftalen.
Hvis lønmodtageren så opdager det og dermed, at arbejdsgiveren har brudt loven, så synes jeg da, at det er rimeligt, at der er en sanktion over for den arbejdsgiver, der bryder loven.
Denne regering fortæller igen og igen i en række sammenhænge, at det er vigtigt med lov og orden, at det er rigtig vigtigt med lov og orden, og hvis folk ikke kan finde ud af at overholde loven, så skal hammeren falde første gang - det hedder ikke længere »three strikes and you are out«, nu er man nået frem til one strike and your are out.
Hvorfor gælder det her så ikke arbejdsgivere?
Jeg snakker ikke om, at de skal i fængsel eller andet, jeg siger bare, at der skal være en sanktion, hvis man bryder loven, for jeg tror på, at det over for en arbejdsgiver kan have en effekt.
Mener ministeren, at arbejdsgivere overhovedet ikke lader sig påvirke af, om der er mulighed for at begå lovovertrædelser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-28:
Som det fremgår af høringsnotatet, er der jo ikke lagt op til forskellige regler i forhold til, hvad der f.eks. gælder for konkurrence- og kundeklausuler i dag.
Derfor må jeg sige, at spørgsmålet om, hvorvidt det kan anses for at være rimeligt begrundet, hvis en opsigelse er begrundet i vægring, må afgøres efter de almindelige regler, som udgør den afskedigelsesbeskyttelse, der er i sådanne situationer.
Men man kan også tilføje, som jeg også sagde før, at arbejdsgiveren, i en situation hvor lønmodtageren vægrer sig ved at skrive under, jo må overveje, om der i den konkrete situation vitterlig er behov for en jobklausul.
Men udgangspunktet er jo, at det afgøres efter de almindelige regler, om det er en urimelig, usaglig afskedigelse, ved at man nægter det.
Der er jo heller ikke særlige regler om kunde- og konkurrenceklausuler.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Der er det så klart, at hvis det blev slået fast i lovgivningen, at det ville være en usaglig afskedigelse, vil det være en helt anden form for rygstød til lønmodtageren i retning af at forebygge, at en arbejdsgiver kunne finde på at presse en lønmodtager på den måde ved at true med fyring og eventuelt også effektuere det.
Vel, jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan ministeren ser på den kritik, som er kommet fra Advokatrådet.
Når Advokatrådet bruger det udtryk, at lovudkastet på flere områder er enten uklart eller mangelfuldt i sin beskrivelse af lovens præcise anvendelsesområde, tror jeg, at alle, der kender jurister, ved, at når jurister bruger udtrykket uklart eller mangelfuldt, så er man klar over, at det i virkeligheden er en meget voldsom kritik.
Og Advokatrådet har jo belyst sin kritik med en række eksempler i høringsnotatet.
Derfor vil jeg gerne høre om ministerens syn på den kritik, der er kommet fra Advokatrådet.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-28:
Sådan forstod jeg også ordføreren.
Det var bare, fordi jeg syntes, det var relevant at rette den her lille misforståelse, der var, og jeg er glad for, at vi får den her åbne og brede debat.
En ting, jeg har hæftet mig ved, er det her med vikarerne.
Jeg synes jo, at det er problematisk, hvis man tillader, at vikarbureauer uden at have aftalt det med medarbejderne laver klausuler, der binder vikarerne.
Jeg har egentlig ikke noget imod, må jeg indrømme, at man, hvis man kan lave en aftale med medarbejderen, som en del af en ansættelse siger, at hvis medarbejderen bliver fastansat, efter at vikarperioden er udløbet, skal vikarbureauet have et rekrutteringsgebyr, eller hvad vi skal kalde det.
Det er det, jeg tror er problemet.
F.eks. kan to vikarbureauer jo også aftale ikke at ansætte hinandens medarbejdere.
Vil det være i orden?
Det er det, jeg synes er problemet ved at undtage vikarbureauerne.
Jeg er ikke ude på, at man skal forhindre, at vikarbureauerne rent faktisk kan tage et gebyr, men jeg tror, at det er ret vigtigt, at vi sørger for, at lønmodtagerne ikke bliver bundet til vikarbureauet, uden at de har godkendt og accepteret aftalen.
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Det her beslutningsforslag går ud på, at man skal se på ressourceforbruget i forbindelse med den offentlige sektors interne sygedagpengerefusion.
Som vi har hørt ministeren sige, er der jo sket en hel del tiltag, netop at arbejdsgiveren har mulighed for at foretage digital indberetning af sygefraværet og af anmodning om refusion af både syge- og barseldagpenge.
Det er også helt fint.
Det er et tiltag, der har en god virkning, men det ændrer jo ikke på det, som beslutningsforslaget her siger, nemlig at det koster 100 mio. kr. at flytte sygedagpenge fra en myndighed i kommunen til en anden.
Selv om Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget, er det noget, vi burde se nærmere på.
Koster det virkelig så meget at flytte pengene fra en kasse til en anden i kommunen?
Det vil jeg gerne have ministeren gør rede for under udvalgsarbejdet, for det er jo ikke meningen, at vi skal bruge unødige ressourcer, der kunne bruges bedre.
Der er jeg fuldstændig enig med forslagsstillerne.
Selv om vi ikke kan støtte forslaget på grund af de tiltag, der er lavet, men også, fordi vi skal til at se på sygedagpenge her til sommer og til efteråret, så synes jeg, det er positivt, at man i forbindelse med beslutningsforslaget har undersøgt, hvordan det foregår i kommunerne.
Jeg synes, at vi under udvalgsarbejdet skulle bede ministeren om at gøre rede for, om vi virkelig bruger pengene til unødigt flytteri.
De kunne gøre gavn andre steder.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-28:
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at finde veje til at gøre den offentlige forvaltning mere smidig og mindre bureaukratisk.
Eksemplet med refusion af sygedagpenge ved sygdom i fleksjob er rigtig godt.
Det giver absolut ikke nogen mening at udfylde blanketter og flytte penge frem og tilbage i et system.
Men når det er sagt, vil jeg godt understrege, at forslaget her kun handler om personale og administration.
Vi i Socialdemokratiet er faktisk meget mere bekymrede for de syge.
Jeg vil godt komme med to eksempler på, hvordan staten i øjeblikket straffer folk, der i forvejen har det svært på grund af sygdom.
Selv om der er en række undtagelsesregler, er der faktisk syge mennesker, der efter 52 ugers sygdom mister deres sygedagpenge.
Og det sker vel at mærke, selv om de stadig væk er syge.
Det kan f.eks. være gigtsyge, der ikke har fået afklaring af, hvilken medicinsk behandling de skal have, og som derfor må gå i årevis uden at få nogen form for ydelse.
Det bør vel være sådan, at syge borgere i dette land sikres sygedagpenge, til de er raske eller har fået en afklaring.
Det er ikke rimeligt, at det i det her land er sådan, at man risikerer at skulle gå fra hus og hjem, bare fordi man er syg i lang tid, eller fordi sagsbehandlingen ikke er i overensstemmelse med lovgivningen.
Det er faktisk det, mit andet eksempel handler om.
Ankestyrelsens praksisundersøgelse fra februar i år om bortfald af sygedagpenge viser, at 44 pct. af de undersøgte sager i kommunerne ikke er afgjort i overensstemmelse med gældende lovgivning og praksis.
Det er vel at mærke sager, der ikke er anket.
Efter Ankestyrelsens opfattelse er det også sager, der faktisk ville blive omgjort, hvis de var blevet anket.
Socialdemokraterne synes, at det er rystende læsning.
Her er jo tale om syge mennesker, der uretmæssigt er frataget deres forsørgelsesgrundlag. Socialdemokraterne bakker op om SF's beslutningsforslag, og jeg håber faktisk, at ministeren og regeringen vil besinde sig og gøre det samme.
Erling Bonnesen (V), 2008-03-28:
Regelforenkling og afbureaukratisering er to af Venstres mærkesager.
Det er vigtigt at have øje for helhedsbilledet frem for at dykke ned i begrænsede områder.
Det er jo netop, hvis overblikket mistes, at detailregulering og bureaukrati risikerer at gøre deres indtog.
Regeringen har derfor iværksat en stor, helhedsorienteret indsats for at skabe afbureaukratisering i kommunerne.
Udgangspunktet har været at lytte til de mange mennesker, der i deres dagligdag har med sagerne at gøre.
Således er der indsamlet i alt 169 forslag fra medarbejdere og chefer i jobcentrene gennem adskillige workshopper og konferencer i løbet af 2007.
Også på sygedagpengeområdet har det været de kommunale sagsbehandlere, der er kommet med forslag, og det har resulteret i sygedagpengeløsningen.
Den nye sygedagpengeløsning er en fuldt ud digital løsning for alle indberetningerne.
Det er allerede i dag muligt for de offentlige arbejdsgivere at indberette digitalt.
Der er altså allerede en digital løsning for indberetning på sygedagpengeområdet, der giver regelforenklingsgevinster.
Det er en løsning, der giver kommunen lettelser, både som arbejdsgiver og som myndighed.
Beslutningsforslaget, som det foreligger, anses derfor for at være overflødigt, og derfor afviser Venstre forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-28:
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren var lidt mere præcis.
Jeg vil godt tilkendegive, at hvis der er tale om her, at vi kan få dokumenteret, at der kommer forbedringer for lønmodtagerne, så skal vi nok være med til at støtte forslaget.
Men jeg vil også gerne have, at ministeren så her tilkendegiver, at han er indstillet på, at han, ud over at vi sidder og skriver sammen med spørgsmål i udvalgsbehandlingen, tager en forhandling med Folketingets partier - det er jo noget, vi alle har været engageret i - for at få lovforslaget skruet sådan sammen, at vi en gang for alle får vedtaget en lov om det her i Folketinget og ikke fortsætter med at have den usikkerhed om jobklausuler.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-28:
Jeg deler ikke helt Advokatrådets opfattelse af den her situation, men jeg synes, det er noget, der egner sig til vi gennemgår i udvalgsbehandlingen, og så tager vi de enkelte punkter.
For selvfølgelig skal der være klarhed over, hvad en lov omfatter.
Men det mener jeg nu altså også at der er i det her tilfælde.
Men jeg synes, vi skal se på det under udvalgsbehandlingen og så tage de enkelte kritikpunkter hver for sig.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Det glæder mig meget, at De Konservative vil indgå i en forhandling.
Med hensyn til spørgsmålet om sanktioner ville det jo være en dejlig verden, hvis vi bare kunne sige: Jamen vi går ud fra, at når vi laver love i Folketinget, bliver de også overholdt.
Jeg kunne godt tænke mig, at den konservative ordfører måske nogle gange havde lidt af den samme tillid, når det gjaldt f.eks. dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere osv.
De bliver udsat for meget, meget voldsomme sanktioner og kan miste hele deres indkomstgrundlag, hvis de ikke overholder alle love til punkt og prikke.
Derfor undrer det mig lidt, hvis den konservative ordfører mener, at arbejdsgivere ikke skal mødes med en sanktion, hvis de overtræder loven.
Det kan jo have stor betydning for lønmodtagere, der bliver forhindret i at skifte job, fordi der er indgået en aftale, som de slet ikke er klar over og måske aldrig nogen sinde hører om.
Så vil De Konservative være indstillet på også at forhandle spørgsmålet om, at der skal indsættes en sanktion over for dem, der overtræder loven?
Knud Kristensen (KF), 2008-03-28:
Nu er jeg ikke bekendt med, at der er arbejdsgivere, der ikke overholder den lovgivning, der bliver udmøntet.
Jeg har stor tillid til, at man overholder de - kan man sige - love, der bliver vedtaget, og det er selvfølgelig klart, at vi skal have et lovkompleks, der er så fuldstændigt som overhovedet muligt.
Arbejder vi med en gråzone, hvor der er kommet nogle spørgsmål, synes jeg, at vi skal have en analyse af de spørgsmål, og så indgår det i vores videre arbejde.
Så vi er indstillet på at indgå i en dialog om det her, fordi det er så vigtigt, at vi har et arbejdsmarked, der er fuldgyldigt og virker både i forhold til arbejdsgiveren og i forhold til den enkelte medarbejder.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Det glæder mig at høre, at De Konservative vil til at forhandle og er indstillet på, at man skal forhandle både i denne sag og andre.
Det er der bestemt behov for. Nogle af de uklarheder, uhensigtsmæssigheder og for mange at se urimeligheder, der er blevet påpeget, er spørgsmålet om vikarbureauer, hvor man siger, at der skal være en undtagelse for vikarbureauer i forhold til de her jobklausuler.
Det er spørgsmålet om, hvorvidt der skal være en sanktion over for arbejdsgivere, der bryder loven, og der vil jeg da gerne høre De Konservative, som jo traditionelt står for at være et lov og orden-parti, om ikke De Konservatives ordfører mener, at der også for arbejdsgivere, der bryder loven, skal være en sanktion for deres overtrædelse.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-28:
Nu er Det Konservative Folkeparti altid og generelt indstillet på netop at ville føre forhandlinger om alt det, der foregår.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Det glæder mig at høre, at den konservative ordfører har et ønske om, at vi skal få styr på og bragt orden i det her problem med jobklausuler, der stavnsbinder medarbejdere.
Der er jo påpeget - også i høringssvarene fra en række organisationer bl.a. Advokatrådet - en række problemer og uklarheder ved lovforslaget.
Vi har tidligere fået tilsagn fra Venstres ordfører og fra Dansk Folkepartis ordfører om, at man er indstillet på, at vi skal have nogle forhandlinger under udvalgsarbejdet for at prøve at få tilpasset lovforslaget sådan, at det lever op til formålet om at begrænse brugen af jobklausuler mest muligt.
Er De Konservative også indstillet på at indgå i forhandlinger under udvalgsbehandlingen for at prøve at få nogle af de uklarheder og uhensigtsmæssigheder væk, der er påpeget i høringssvarene?
Knud Kristensen (KF), 2008-03-28:
Mit fravær i starten skyldtes ikke, at jeg har været i den grønne skole, men skyldtes ganske enkelt noget andet.
Med hensyn til L 81 om jobklausuler er det jo vigtigt, at vi får styr på netop den form for jobklausuler, da vi lever i en foranderlig verden og virksomhederne i stor udstrækning outsourcer mere og mere, og tit og ofte er det jo sådan, at det er nøglemedarbejdere, som netop varetager de her funktioner, og så er det vigtigt, når man laver den form for aftaler, at medarbejderne også er informeret om, hvordan deres fremtidige arbejdsplads egentlig er indrettet, og at de også har mulighed for at være med til at udforme den aftale, de netop indgår.
Vi synes, at det er et meget godt lovforslag, og Det Konservative Folkeparti har været meget optaget af, at vi får bragt orden i det område her, hvor man netop laver forskellige jobklausuler, og at det er klausuler, som er - kan man sige – oppe på bordet, sådan at de pågældende medarbejdere er informeret om, hvordan det her får virkning også i praksis.
Det kan vi kun være meget tilfredse med, og Det Konservative Folkeparti støtter fuldt og helt dette lovforslag.
Line Barfod (EL), 2008-03-28:
Det glæder mig meget, at ministeren åbner for en forhandling og for, at vi kan se på en række af de punkter, der har været nævnt her i debatten.
Bl.a. håber jeg, at vi simpelt hen kan få skrevet ind i lovteksten, at formålet med loven er at begrænse brugen af jobklausuler.
Jeg tror, det er væsentligt, at man kan se i loven, hvad dens formål er, for det er ikke altid, at folk læser bemærkningerne samtidig.
Det, jeg gerne vil spørge om, er om det med sanktioner over for arbejdsgivere.
Jeg synes, at det er, som om ministeren afviser det med at sige, at der vil være tale om en dobbelt sanktion.
I forhold til ansættelsesbeviser er det sådan, at hvis der ikke foreligger et ansættelsesbevis, kan det betyde to ting, nemlig at arbejdsgiveren står svagere i en sag om afskedigelse, eller hvad der nu kan være problemet, og at arbejdsgiveren får den sanktion at skulle betale 5.000 kr. i godtgørelse.
Hvis en dagpengemodtager har overtrådt loven, så er der tale om en dobbeltsanktion, i form af at man skal tilbagebetale de dagpenge, man har fået uretmæssigt, og derudover, at man i nogle tilfælde kan få en straf efter straffeloven, hvis det er meget groft, eller andre former for sanktioner.
Hvorfor er det ikke sådan for arbejdsgiveren?
Bent Bøgsted (DF), 2008-03-28:
Jamen det, der ligger i det, er selvfølgelig, at en virksomhed skal give en kompensation til vikarbureauet.
Jeg må indrømme, at jeg altid er gået ud fra, at man får det at vide, når man får ansættelse i et vikarbureau og der er den slags aftaler om, at hvis man bliver ansat i den virksomhed, man kommer ud til som vikar, skal den virksomhed give en kompensation til vikarbureauet.
Jeg har altid forstået på vikarbureauerne, at det får vikarerne at vide, når de kommer ind i vikarbureauet, men det kan vi selvfølgelig få afklaret ved at spørge ministeren, om ikke det forholder sig sådan.
Det vil sige, at en vikar ikke går ind til det med lukkede øjne.
Jeg har forstået det sådan, at vikarerne er fuldstændig klar over det, men det kan vi få be- eller afkræftet af ministeren.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-28:
Nu er det sådan, og det gælder såvel arbejdsgivere som lønmodtagere, at hvis man ikke arbejder under og forholder sig til de love og regler, der gælder på de forskellige områder, er der jo sanktioner.
Så det må være det samme.
Nu ved jeg ikke, om man direkte kan kalde det uorden, men man kan sige, at der er nogle uheldige omstændigheder ved, at den enkelte lønmodtager ikke har fået, man kan sige information om den klausul, der er lavet.
Men sådan er det med lovgivning i Danmark.
Der er nogle i Folketingssalen, der har større anciennitet, end jeg har, og som ved, at når man indfører lovgivning, er den fremadrettet, og det her er fremadrettet fra juli måned 2008.
Derfor mener jeg, at vi har taget hånd om det.
Det er et år siden, spørgsmålet var oppe, og der har man også arbejdet med jobklausuler.
Så jeg synes, at med det, der bliver gennemført nu med den lovgivning her, bliver der styr på jobklausulerne fremadrettet, og med hensyn til det, der ligger bagude, synes jeg ikke, problemerne er så store.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Hr. Knud Kristensen var inde på, at det var vigtigt, at der kom ordnede forhold.
Det er jo sådan set også det, der har frembragt hele den her debat, nemlig diskussionen om de såkaldt hemmelige jobklausuler, altså jobklausuler, som medarbejderne ikke kender til.
Og jeg tror, at der nu må siges at være bred opbakning til, at det er en uorden, som der skal ryddes op i.
Det, der er problemet med lovforslaget her, er jo så, at det vil komme til at gælde for alle nye jobklausuler, der oprettes efter den 1. juli, men hele det rod, hele den uorden, der var anledning til, at man nu har fremsat et lovforslag, får lov at bestå, fordi der som et minimum ikke engang er et krav om, at eksisterende jobklausuler skal kundgøres for de medarbejdere, der er dækket af dem.
Der vil jeg gerne spørge hr. Knud Kristensen: Er det så ikke sådan, at den uorden, der er i dag, får lov at bestå, hvis ikke man ændrer lovforslaget i dets foreliggende form?
Knud Kristensen (KF), 2008-03-28:
og jeg vil ikke være med til at gå tilbage og udrede det arbejde, der ligger der.
Der bliver vedtaget en lovgivning om jobklausuler, og fra juli måned gælder den ny lov om jobklausuler.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Det betyder vel, at ordføreren mener, at det er fuldstændig i orden, at de eksisterende jobklausuler - som kan være gældende i mange år, for der kan være medarbejdere, der er ansat i mange år - er der, uden at den ansatte ved noget som helst om dem.
Morten Østergaard (RV), 2008-03-28:
Jeg håber, at vi kan få anledning til at drøfte det her nærmere i de forhandlinger, som hr. Knud Kristensen også har inviteret til, fordi det, som åbenbart er Det Konservative Folkepartis synspunkt i den her sag, er, at man kan lave alle de hemmelige jobklausuler, man vil, fra nu af og indtil den 1. juli, og så er det bare alle tiders, og det kan man sagtens leve med fra konservativ side, for de medarbejdere, som er dækket af de jobklausuler, har ikke brug for at få at vide, at de er dækket af nogle sådanne, og at det hæmmer deres mobilitet i forhold til at søge andre job.
Det skal kun gælde for jobklausuler, der måtte blive indført efter den 1. juli.
Jeg synes ikke, det er at rydde op i den uorden, der er, og jeg synes, det er at efterlade de medarbejdere, der i dag er dækket af de hemmelige jobklausuler - som er årsagen til, at vi får lovgivningen her, og som alle tager afstand fra - på bagperronen, efter at man har forsøgt at skabe orden.
Knud Kristensen (KF), 2008-03-28:
Det er ganske enkelt sådan, at det, lovforslaget tager udgangspunkt i, er, at de jobklausuler, der er oprettet på nuværende tidspunkt, kører færdigt over den årrække, som der måtte være, og fra juli måned 2008 er der en ny lovgivning på området.
… det, der siges, undskyld, og det er selvfølgelig godt, men det må jo være sådan, at når vi nu står her og forhandler om en lovgivning om jobklausuler, vil det jo alt andet lige sende et signal ud til omverdenen, og det vil jo også forberede arbejdsgiverne på, at når vi kommer til juli måned, skal der være er en anden form for jobklausuler, og at det ikke kun et spørgsmål om at gennemføre nogle hemmelige jobklausuler.
Jeg har stor tillid til det danske arbejdsmarked, såvel til medarbejdere som til arbejdsgivere, og derfor synes jeg ikke, at vi skal gøre det her til et stort problem.
Jeg synes vi skal sørge for, at den lov, vi kører igennem her, om jobklausuler, bliver omfattende og reel og ordentlig, sådan at vi får orden i jobklausulaftalerne.
Eigil Andersen (SF), 2008-03-28:
Betyder det her, at den konservative ordfører mener, at det er fuldstændig i orden, at de hemmelige jobklausuler, der eksisterer i dag, fortsætter mange år ud i fremtiden?
Er det det, det betyder?