runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Jeg synes, det er utroligt, at man skal høre en tidligere minister i den grad botanisere i en personalesag, som det jo er ganske klart man som minister under ingen omstændigheder skal gå ind i konkret, og jeg synes sådan set også, at det er fuldstændig uhørt, at et medlem af Folketinget overhovedet begiver sig ind i den.
Jeg synes, at vi netop skal lade sagen gå sin gang og så sikre, at advokaten kan foretage sin nærmere undersøgelse.
Og i øvrigt rådfører jeg mig i denne sammenhæng jo selvfølgelig både med Moderniseringsstyrelsen og Justitsministeriet; og det er rådføring, jeg er fuldstændig tryg ved.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Hvad er ministerens holdning til, at Hvalsø og Lejre Stationer ikke får et forbedret standsningsmønster, efter at Nordvestbanen er udvidet med dobbeltspor for 1,3 mia. kr. mellem Lejre og Vipperød?
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Jeg mener helt bestemt, at den nye måde at opgøre de særligt udsatte boligområder på faktisk giver os en bedre mulighed for at identificere de problemer, der er, i de udsatte boligområder.
Med den nye opgørelsesmetode har vi suppleret de tre tidligere kriterier med to nye kriterier, nemlig uddannelse og indkomst.
Formålet med at gå over til 2-årige gennemsnit var at få en hurtigere registrering af ændringerne i området.
Derved sætter vi i højere grad fokus på den aktuelle situation i de særligt udsatte boligområder.
Det var nemlig sådan med de tidligere kriterier, som fru Louise Schack Elholms parti var med til at lave, altså de 4-årig kriterier, at der byggede listen på tal, der var op til 5 år gamle.
Det var efter min opfattelse ikke holdbart.
Kriterierne er jo en slags temperaturmålinger af områderne, og det er nu engang sådan, at hvis man vil vide, om patienten har behov for behandling her og nu, så nytter det jo ikke at basere sig på en behandling, der er op til 5 år gammel, og en gammel temperaturmåling, som ikke fungerer.
Sådan er det også med både kommuner og boligorganisationer og regeringen og politiet, nemlig at vi jo gør en ekstra indsats for at få flere i arbejde, for at nedbringe kriminaliteten.
Og det er det nye, nemlig at vi faktisk kan se, at der er flere i vores udsatte boligområder, der nu også får en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så det er vigtigt, at den her indsats kan aflæses i tallene.
Når det begynder at gå bedre i et område, bør man også rimelig hurtigt kunne se konsekvenserne af det på områdets placering på listen.
Og naturligvis, hvis udviklingen går den anden vej, skal man også kunne se det, og det skal kunne afspejles i tallene.
Det var i øvrigt efter ønske fra en lang række boligorganisationer og kommuner, at vi ændrede fra 4-årige til 2-årige kriterier på de her to områder.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at Hvalsø og Lejre Stationer ikke får et forbedret standsningsmønster, efter at Nordvestbanen er udvidet med dobbeltspor for 1,3 mia. kr. mellem Lejre og Vipperød?
Magnus Heunicke (S), 2014-12-10:
Tak for spørgsmålet.
I forbindelse med den nye køreplan for 2015 vil passagererne fra Lejre og Hvalsø opleve forbedringer.
Der vil være tog hver halve time i en længere periode end hidtil, der vil være kortere rejsetid, og der vil også være flere siddepladser.
Men helt generelt er det jo sådan, at køreplanlægning altid er en afvejning mellem hurtigere rejsetider og højere frekvens, altså flere afgange.
Hvis man vil den kollektive trafik det godt, må man ikke glemme de hurtigere rejsetider i de store rejsestrømme.
Det har vi masser af erfaring med.
Det seneste er fra etableringen af et regionalt lyntogssystem mellem Herning og Aarhus, og det har ifølge Trafikstyrelsen medført en anslået passagerfremgang på ca. 10 pct. i løbet af 3 år.
Altså, toget bliver jo – det siger sig selv – mere attraktivt for flere, når der bliver kortere rejsetid.
Transportministeriet har anslået, at det vil indebære et samlet nettotidstab at lade alle tog på Nordvestbanen stoppe ved alle stationer på knap 180.000 timer årligt.
Hvis der alene standses i Hvalsø og Lejre, bliver det tab på 31.000 timer årligt.
De her gennemkørende passagerer skal der jo også tages hensyn til, og det er det, DSB forsøger at gøre i den kommende køreplan, når DSB indsætter et tog, der ikke standser mellem Roskilde og Holbæk.
Forudsætningen for køreplanen kan dog ændres, og jeg mener derfor, at det vil være naturligt, at DSB løbende holder fokus på, om køreplanen på Nordvestbanen indeholder den rigtige afvejning mellem gennemgående og standsende tog på tværs af de pendlerbyer, som ligger langs strækningen.
Jeg forventer samlet set, at det nye dobbeltspor i kombination med DSB's nye køreplan vil medføre forbedringer for alle passagerer på Nordvestbanen inklusive i Hvalsø og Lejre.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Tak for svaret.
Nu var det jo således, at udbygningen af Nordvestbanen skete med den hensigt – og jeg citerer – at øge kapaciteten og rejsehastigheden på Vestbanen, så der skabes grundlag for flere togafgange, bedre køreplaner og reduceret rejsetid.
Ved vedtagelsen af lovforslaget blev pendlerne altså stillet en forbedring af togdriften i udsigt.
Men med den nye køreplan vil Lejreog Hvalsøpendlerne ikke opleve, at de får den her forbedring.
Nu siger ministeren godt nok, at der kommer flere togafgange, men så vil jeg gerne spørge ministeren: Hvor mange er det, hvor mange er det på et døgn, og på hvilket tidspunkt af døgnet er det?
For det er jo meget vigtigt, bl.a. især for pendlerne.
Magnus Heunicke (S), 2014-12-10:
Ja, det er det bestemt.
I dag er det til kl. 18, men med den nye køreplan er det til kl. 20.
Så der er altså længere tid på dagen, altså fra kl. 18 til kl. 20, hvor man har en regulær halvtimesdrift.
Derudover får de altså flere siddepladser, noget, som er virkelig efterspurgt – også af spørgeren selv – fordi der jo altså er flere gennemgående afgange, hvor de ikke skal slås om sæderne.
Og til sidst vil jeg sige, at dobbeltsporet også vil give færre forsinkelser, som man også har været plaget af i lang tid, altså med enkeltsporet, fordi der er mere robusthed og stabilitet, når man har et dobbeltspor, så man ikke i samme omfang skal vente på forsinkede tog.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Heller ikke senere på aftenen, hvor folk skal hjem fra sociale eller kulturelle arrangementer i København eller Roskilde, eller hvor det nu kan være, sker der altså heller ikke nogen forbedring.
Så det er jo næsten ikke en forbedring, der sker.
Den forbedring er kun formel og ikke reel.
Er ministeren ikke enig i det?
Magnus Heunicke (S), 2014-12-10:
Det er jeg ikke enig i.
Det er en helt reel forbedring.
Jeg var selv på banen ved åbningen af dobbeltsporet, som man virkelig har sukket efter.
Alene det, at der er kommet flere siddepladser, imødekommer et kæmpestort ønske.
Det kan der komme nu, for der er mere kapacitet.
Det andet om færre forsinkelser
har der også være meget stor efterspørgsel efter.
Jeg er jo selv pendler, og jeg vil bare sige, at det altså nogle gange sker, at man ikke slipper fra arbejde før kl. 18.00, og så kan det være godt at have den ekstra tid.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Jeg kan godt forstå, at ministeren ikke vil svare på, hvor mange togafgange der rent faktisk kommer fra Lejre og Hvalsø Stationer, men hele tiden taler om en forbedret halvtimesdrift.
Men hvor mange flere afgange kommer der fra tidlig morgen til kl. 18.00?
Det er det ene.
Det andet er: Hvis et tog bare kører forbi, fordi det er gennemgående, kan det være lige meget, om der er flere siddepladser, for man kan ikke komme med toget.
Er ministeren ikke enig i det?
Det kan godt være, det ikke er alarmerende mange.
Og vi skal ikke slås om tallet, for det er sådan set underordnet i den her sammenhæng.
Det, det handler om, er, at dem, der så rent faktisk resterer, nu har ventet i over et år, og derfor må de have en lige så god behandling som dem, der kunne få klaret deres sag ret hurtigt med smidighed fra forsikringsselskabernes og Stormrådets side.
Hvis tallet er 90, kan det godt være, det ikke er alarmerende mange, men det er i hvert fald alarmerende mange for dem, der rent faktisk er tilbage, for de lever i den situation, at de ikke ved, hvor de står.
Derfor har de behov for hurtig afklaring.
Det går ud over deres psyke, og vi ved fra eksperter, at det her er en stor psykisk belastning.
Så endnu en gang: Vil ministeren ikke virkelig tage fat i forsikringsselskaberne og Stormrådet?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-10:
Nu prøvede jeg at svare pænt og ordentligt, på baggrund af hvad jeg får ind af oplysninger, forklare, hvor mange sager der er uafsluttet, og forklare, hvor mange der reelt er tilbage.
Derfor står jeg ikke her og optræder med en anden virkelighedsopfattelse end alle mulige andre.
Jeg optræder med den virkelige virkelighedsopfattelse, og det vil sige, at jeg får at vide, hvad de konkrete tal er på den her baggrund.
Og det er, at vi har 90 sager tilbage ud af over 3.000 efter et år, på baggrund af at vi har lavet så mange lovændringer, som vi har lavet, og også hensynet til, at man altså nogle gange skal respektere, at folk kan komme igen og sige: Hov, vi har faktisk konstateret, at der også er kommet skimmelsvamp.
Jeg synes ikke, det er alarmerende mange, vi har tilbage.
Det er selvfølgelig frygteligt for de mennesker, det går ud over, men det er ikke alarmerende mange.
Så jeg synes ikke, det er et udtryk for, at forsikringsselskaberne som sådan ikke har gjort deres arbejde.
Det synes jeg faktisk de har gjort i stor udstrækning her.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Men mange af de stormflodsramte, og det er rigtig mange, oplever en anden virkelighed.
Det vil jeg gerne understrege.
Vi har igennem det seneste år set, at der er forsikringsselskaber, der anstrenger sig for at hjælpe de stormflodsramte, men der er sandelig også forsikringsselskaber, der ikke gør det.
Der er nogle, der har gjort en virkelig hæderlig indsats.
Det er f.eks. Tryg og Alka.
Og så er der rigtig mange forsikringsselskaber, der ikke har gjort den her indsats.
Det er lidt mærkeligt, at under de samme vilkår, den samme lov, den samme lovændring, der er sket, er der altså nogle selskaber, der godt kan finde ud af det, og så er der andre, der smøler med tingene og trækker det i langdrag.
Det er meget utilfredsstillende for dem, det går ud over.
Mange af de berørte borgere venter jo stadig væk på, at forsikringsselskabet behandler deres sag, så de kan få dækket deres økonomiske omkostninger ved stormfloden.
Den økonomiske dækning, som forsikringsselskaberne ikke har hjulpet alle borgere med endnu, skal endda ske for penge, som ikke er forsikringsselskabernes egne penge, men er penge, som er indbetalt af alle brandforsikringstagere i Danmark, ikke til forsikringsselskaberne, men til den her fond, som så skal dække udgifterne.
Så det er altså hverken skattekroner, vi taler om, eller forsikringsselskabernes kroner.
Det er nogle helt tredje kroner, som er indbetalt af brandforsikringstagerne.
Nogle forsikringsselskaber lader altså deres kunder i stikken og fastlåser på den måde de ramte borgere i en fuldstændig uholdbar situation.
I dag er der stadig mange forsikringstagere, hvis situation således er uafklaret.
Det betyder, at der er mange, der har store personlige eftervirkninger af det her, og det gælder både den enkelte og den enkeltes familie.
Der vil jeg godt spørge, om ministeren på baggrund af det, som ministeren har sagt, vil sætte yderligere ind over for Stormrådet og forsikringsselskaberne for at formå dem til at få en hurtig afklaring på de resterende sager.
Det er helt uholdbart nu, hvor vi går vinteren i møde, at folk skal bo i skurvogne, containere osv.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-10:
Det vil jeg gøre, men jeg håber også, at spørgeren langsomt erkender, at problemet jo ikke er altoverskyggende og altomfattende.
Faktisk har man gjort rigtig meget for at komme alle de her sager til livs, og vi har nu de sidste 90 tilbage.
Så vil de personligt, alle lederne derinde, tage fat i det og sørge for, at sagen bliver fremskyndet.
Men nogle steder er det bare sådan, at hvis man har nogle håndværkere, der ikke er blevet færdige, eller hvis man lige pludselig har fået konstateret skimmelsvamp sådan efterfølgende, så kan de ikke blive færdig med sagerne så hurtigt.
Det er derfor, vi har nogle af de her sidste sager.
Det er sådan, at perioden, fra stormfloden ramte i december 2013 og til nu, har været præget af væsentlige ændringer af regelsættet på området.
Et bredt flertal i Folketinget har udvidet ordningens dækning væsentligt og indført et loft over selvrisikoen.
Dermed har de skadelidte fået mulighed for at få dækket omkostninger til genhusning og få en erstatning, der er væsentlig højere end under de gamle regler.
Regelændringen er en entydig fordel for de skaderamte, men har også betydet, at sagsbehandlingen er blevet forlænget, da mange sager har skullet behandles flere gange.
Stormen i december 2013 medførte det næsthøjeste antal anmeldte skader i ordningens historie, og der er alene tale om en lille restgruppe, hvor sagen endnu ikke er endeligt afgjort af selskaberne.
Det er således kun ca. 6 pct., svarende til 179 af de anmeldte sager, som mangler endelig afgørelse.
Knap 2.800 sager er således allerede blevet afgjort.
En del af de udestående sager er reelt set afgjort og afventer alene indberetning af variable udgifter, eksempelvis elforbrug.
De resterende sager er komplicerede eller omfangsrige, eller der er en anden god forklaring på, hvorfor de endnu ikke er endeligt afgjort.
Der kan eksempelvis være tale om sager, hvor der efterfølgende er opdaget skimmelsvamp i huset, og hvor udbedringen og dermed sagsbehandlingen tager længere tid, hvilket alt andet lige er en fordel for den skadelidte.
Stormrådets sekretariat er i løbende dialog med forsikringsselskaberne om de uafsluttede sager for på den måde at fremskynde processen.
Og Forsikring & Pension har opfordret til, at hvis skadelidte mener, at forsikringsselskabet trækker sagen i langdrag, så kan man kontakte Forsikring & Pension, for at de så kan se på sagen igen.
Det er desuden vigtigt at være opmærksom på, at mange steder er udbedringerne af de enkelte boliger i fuld gang, men arbejdet tager lang tid.
Så afslutningsvis er det vigtigt lige at sige, at man skal holde sig for øje, at al sagsbehandling er og har altid været afhængig af, at der er to parter, der skal blive enige.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: I anledning af at det nu er mere end 1 år siden, at stormfloden Bodil ramte Danmark og mange familier blev hjemløse, hvoraf mange stadig bor i containere, skurvogne m.m. og må imødese endnu en vinter under disse primitive boforhold, samt at disse familier og andre endnu ikke har fået afklaring fra forsikringsselskaber og Stormrådet på deres situation, vil ministeren da tilkendegive sin holdning til, om det er en anstændig måde, samfundet behandler borgere på, der uden egen skyld er blevet ofre for en naturkatastrofe?
I anledning af at det nu er mere end 1 år siden, at stormfloden Bodil ramte Danmark og mange familier blev hjemløse, hvoraf mange stadig bor i containere, skurvogne m.m. og må imødese endnu en vinter under disse primitive boforhold, samt at disse familier og andre endnu ikke har fået afklaring fra forsikringsselskaber og Stormrådet på deres situation, vil ministeren da tilkendegive sin holdning til, om det er en anstændig måde, samfundet behandler borgere på, der uden egen skyld er blevet ofre for en naturkatastrofe?
Magnus Heunicke (S), 2014-12-10:
Det sidste er jeg fuldkommen enig i.
Det tror jeg alle togrejsende i Danmark er enig i.
Når jeg fremhæver det med flere siddepladser, er det jo, fordi man i dag, når man i Lejre eller Hvalsø går på toget mod København, skal konkurrere om siddepladserne med dem, der er stået på længere ude på strækningen, i Holbæk eller andre steder.
Det er jo klart, at når man skal det, er der færre siddepladser.
Når der bliver flere afgange på en hel strækning, vil der i sagens natur også være flere siddepladser i de tog, der så stopper der.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-10:
Jamen så bliver jeg jo nødt til at svare det samme igen, fordi spørgeren tydeligvis ikke har hørt efter, hvad jeg har svaret i første omgang.
Nu siger jeg det lidt langsommere, så kan det være, at det siver ind.
Med finansloven er der ikke afsat, sådan som det er anført i spørgsmålet, 50 mio. kr.
Er der afsat 725 mio. kr. over de kommende år til at styrke indsatsen mod overbelægning – ja eller nej?
Med sundhedsstrategien »Jo før – jo bedre« afsættes der 1,5 mia. kr., som bl.a. skal bruges til at reducere antallet af akutte indlæggelser og genindlæggelser af KOL- og diabetespatienter med over 20 pct.
Hjælper det?
Med den nye sygehusstruktur er der sat penge af, sådan at vi kan lave en struktur, som sikrer, at vi får et meget, meget bedre patientflow, og endelig er der med økonomiaftalerne afsat 950 mio. kr.
Så når spørgeren eksplicit spørger, om der er sat penge af, bliver hun bare nødt til at gøre sit hjemmearbejde, så hun kan konstatere: Ja, det er der.
Men det er jeg bekymret over, og det er jo også derfor, at vi har sat alle de her penge af, og det er derfor, det undrer mig, at Venstre i deres sundhedsudspil har sat 0 kr. – 0 kr. – af, til at vi bare kunne bevæge os en lille smule ned, bare kunne få taget toppen af overbelægningen.
Når man kigger på Venstres sundhedsudspil i finansloven, ser man, at der ingenting er.
Der er penge til kræftbehandling, javel, og så er der penge til privathospitalerne.
Men det almindelige sundhedsvæsen skal betale 460 mio. kr. i besparelser til at finansiere Venstres gaveregn til privathospitalerne i det sundhedsudspil.
Tror spørgeren, at det giver flere eller færre overbelægninger?
Jane Heitmann (V), 2014-12-10:
Jeg vil godt indledningsvis sige, at jeg faktisk synes, at ministeren har en rigtig kedelig attitude.
Det undrer mig faktisk, at Folketingets formand ikke rejser sig op og påtaler den måde, som ministeren taler til medlemmer af Folketinget på.
Jeg synes, det er beskæmmende, at man skal høre på, om noget siver ind.
Det synes jeg faktisk, og det undrer mig, at ministeren taler til andre mennesker på den måde.
Sundhedsøkonom Bent Møller Hansen har udtalt, og jeg citerer, at det forslår som en skrædder i helvede, og Lægeforeningens formand, Mads Henrik Koch Hansen, har kaldt beløbet for symbolsk, og det kan man jo godt forstå.
Nu vil jeg bare sådan i al mindelighed her spørge ministeren, om han kan bekræfte, at de 50 mio. kr., der er reserveret i 2015, kun rækker til 100 sygeplejersker på landsplan.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-10:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Agter regeringen fortsat at indføre en reklameafgift, der medfører tab af arbejdspladser og højere forbrugerpriser, set i lyset af de seneste udmeldinger om reklameafgiften fra Enhedslisten, SF og flere medlemmer af Socialdemokratiet?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Provenuet fra reklameafgiften skal finansiere tillægget til den grønne check, som også var en del af finanslovsaftalen.
I regeringen står vi naturligvis ved de aftaler, vi indgår.
Både SF og Enhedslisten har dog inden for den seneste tid givet udtryk for, at de gerne vil se på alternativer til reklameafgiften.
Samtidig kan vi konstatere, at provenuet fra reklameafgiften bliver ca. en tredjedel mindre end det, vi regnede med, da aftalen blev indgået.
Det skyldes simpelt hen, at mængden af reklamer, der omdeles til de danske husstande, er faldet kraftigere end ventet, selv om afgiften altså endnu ikke er indført.
Disse forhold vil vi drøfte nærmere med aftalepartierne.
Regeringen vil derfor indkalde Enhedslisten og SF til et møde i det nye år.
Omstændighederne omkring reklameafgiftsloven betyder, at fremsættelsen af ændringsforslaget, som i øjeblikket står på lovprogrammet til januar, udskydes til marts.
Jeg skal også understrege, at en eventuel afskaffelse af reklameafgiften kræver, at der findes den nødvendige finansiering.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-10:
Jamen det lyder rigtig godt.
Det lyder rigtig godt, og jeg kan sige, at når mængden falder, er det jo ikke nogen overraskelse for mig.
For jeg har som Venstres ordfører i den her sag fortalt fire skatteministre før den nuværende, at det provenu, man regnede med at få ind, var urealistisk, og regeringen er så nu nået frem til, at den må erkende, at det var det.
Jeg skal spørge skatteministeren, om man i det mindskede provenu, som man nu siger kommer, også har indregnet det provenutab, der vil være i Post Danmark.
Jeg har fået svar om, at Post Danmark vil miste omsætning svarende til 70 mio. kr. årligt, fordi Post Danmark jo også vil skulle betale afgift og dermed må forventes at få en mindre omsætning.
Det var det ene: Er Post Danmarks 70 mio. kr. regnet med i regnestykket? Så kunne jeg egentlig også godt lide at vide noget andet.
Nu siger ministeren, at SF og Enhedslisten har henvendt sig, men hvad mener ministeren selv, og hvad mener regeringen?
Synes man, at det er en god afgift?
Har man lyttet til de kritikpunkter, der er kommet fra fagbevægelsen, hvor man forventer tab af op til 600 arbejdspladser?
Jeg deltog selv i en konference arrangeret af bl.a. HK, og bl.a. LO's næstformand var på talerstolen.
Jeg så ikke nogen fra Socialdemokratiet i panelet, for Socialdemokraternes deltager, Thomas Jensen, måtte melde afbud med kort varsel.
Så det har været lidt svært at finde ud af, hvad Socialdemokraterne egentlig mener.
Kan ministeren komme med sin og regeringens holdning til, om reklameafgiften er hensigtsmæssig?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Regeringen står ved de aftaler, som vi indgår, og det er klart, at hvis de aftalepartier, som vi indgår aftaler med, ønsker at drøfte en given sag, så drøfter vi også den.
Det er det, der er aftalt, og det er det, som jeg agter at gøre, nemlig at indkalde Enhedslisten og SF til en nærmere drøftelse, og jeg har som sagt også understreget, at hvis det er sådan, at man ikke skal gennemføre denne afgift, så skal man jo på anden vis finde et tilsvarende provenu.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-10:
Det er jeg med på.
Det sagde ministeren jo allerede i indledningen.
Nu stillede jeg så to spørgsmål, som jeg havde håbet på at få svar på.
Det ene var om de 70 mio. kr. fra Post Danmark.
Hvis ministeren ikke kender svaret, er det fair nok.
Så må man bare sige det, og så må man undersøge det.
For det tal vil jo få provenuet endnu længere ned.
Det andet spørgsmål var: Hvad synes regeringen?
Har man ændret holdning til det fornuftige i reklameafgiften på baggrund af den debat, der har været, og de henvendelser, der bl.a. har været fra kammeraterne i fagbevægelsen?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Regeringen indgår aftaler om forskellige gennemførelser af forskellig politik, og dem står vi selvfølgelig ved, men det er også klart, at hvis der er ønske om at drøfte det i anden sammenhæng, tager vi selvfølgelig også de drøftelser.
Det er selvfølgelig klart.
I forhold til hvordan provenuberegningerne er lavet, er jeg ganske sikker på, at der er et af de utrolig mange spørgsmål, som hr. Jan E. Jørgensen har stillet undervejs, som belyser det her, og hvis ikke, kan vi i hvert fald sagtens følge op på det.
Så hvis det er sådan, at mængden af det papir, der skal anvendes til at trykke reklametryksager i Danmark, er faldet, så er til gengæld antallet af papirer, som skal benyttes til at besvare spørgsmål i den her givne sag, i hvert fald steget tilsvarende.
Om vi i givet fald finder frem til noget sådant, vil jo også afhænge af dialogen med de aftalepartier, der er tale om, altså SF og Enhedslisten.
Det må nødvendigvis være sådan, at når man har en aftale, foregår de politiske drøftelser også i det politiske rum.
Der er jeg også tryg ved at vi kan nå frem til en konklusion.
Jeg tror sådan set ikke, at det vil gavne at botanisere yderligere i det, men som sagt er meldingen fra min side, at der bliver et møde, der bliver afholdt i begyndelsen af januar.