runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-11-19:
Regeringen er jo startet på debatten om den kommende skattereform og har meget fornuftigt sagt, at når vi taler om grønne afgifter, skal de være socialt retfærdige, og det vil sige, at de, der er fattigst, ikke skal rammes.
De skal være miljømæssigt effektive, sådan at hvis man har et almindeligt forbrug, skal man ikke rammes, men har man et overforbrug, skal man rammes.
Det synes jeg alt sammen lyder meget fornuftigt.
Lige præcis sådan et forslag var foreslået af Enhedslisten før regeringsskiftet.
Altså, jeg er glad for, at regeringen har skiftet holdning, men mit spørgsmål til skatteministeren er: Hvorfor fjernede man det forsøg, der var sat i gang for at skulle mindske den sociale skævhed, der var i de grønne afgifter, og samtidig sørge for, at de grønne afgifter straffede overforbruget i stedet for bare at straffe forbrug i almindelighed?
Kristian Jensen (V), 2008-11-19:
Først vil jeg lige understrege, at det, der blev omtalt i TV-avisen, var en fælles aktion mellem fødevaremyndighederne, Beskæftigelsesministeriet, Integrationsministeriet, politiet og SKAT.
Det betød for nogles vedkommende, at vi kunne bruge det første besøg og de påbud, der blev givet dengang, til allerede nu at stramme hårdt op og give bøder til virksomhederne for en række overtrædelser, der blev begået dengang, men at vi også kan se, at der fremadrettet er behov for nye værktøjer.
De bøder på 1000 kr., som hr. Mikkel Dencker nævner, er faktisk dagbøder.
Det betyder, at det er bøder, der gives hver eneste dag, fra SKAT har kontrolleret, og indtil forholdene bliver bragt i orden, f.eks. forhold i forbindelse med at have en tilstrækkelig velkvalificeret bogføring.
Der vil vi med bøder på 1000 kr. om dagen klart motivere virksomhederne til at holde styr på deres bogføring i stedet for det rod, vi i en gang imellem modtager.
Efter min opfattelse kan vi kun få de her personer til at rette ind, hvis vi rammer dem på deres pengepung.
Vi har i forbindelse med nogle af de initiativer, som regeringen og Dansk Folkeparti tidligere har taget i fællesskab, set, at først da vi kunne konfiskere upantmærkede drikkevarer, begyndte kioskerne for alvor at finde ud af, at de ikke skulle have ulovlige varer.
Først nu, hvor vi kan beslaglægge varer, som bliver ført ind over grænsen i form af ulovlig grænsehandel med henblik på videresalg, kan de, der smugler, for alvor mærke, at det er noget.
Så derfor er koordinerede indsatser, vedvarende pres og de nye regler, som er på vej via et lovforslag - nu kan jeg ikke huske numrene i hovedet, men det kan være, det var det, formanden præsenterede i starten af dette møde vejen frem.
Det er glædeligt, at også Enhedslisten følger med i Venstres landsmøde og de nyheder, der kommer fra talerpodiet der.
Sagen er den, at de ideer, der har været om at lave en måling, hvor man så at sige afgiftsmæssigt straffer overforbrug mere end normalforbrug, kræver to ting.
For det første, hvis man skal gøre det sådan, at man differentierer direkte på afgift, skal man vide, hvor mange der er i hver husstand, og man skal have intelligente elmålere, der f.eks. kan registrere, på hvilket tidspunkt der bruges strøm og andet.
De oplysninger har ikke været til stede tidligere, altså, teknologien omkring intelligente elmålere har ikke været der.
Det andet, som regeringen har prøvet at undersøge, er, om der kunne tænkes andre muligheder for mindre bureaukratisk at opnå den samme effekt, ja, måske endda en endnu bedre effekt, f.eks. at afgifterne blev forøget, og der så til gengæld blev indført en form for grøn check eller et grønt personfradrag, der sørgede for, at man fik reduceret eller tilbageført det ekstra afgiftsprovenu, der ville komme i forhold til et normalt provenu.
Et sådant grønt personfradrag vil betyde, at man vil være motiveret til at spare på hele sit energiforbrug, men at de, der har et normalforbrug, netto set til sig selv vil have den samme økonomi.
Frank Aaen (EL), 2008-11-19:
Det lyder alt sammen meget fint.
Det, jeg spurgte om, var i forbindelse med, at vi for 7 år siden på Enhedslistens initiativ fik vedtaget et forsøg på at finde ud af, hvordan man kan sørge for, at grønne afgifter bliver socialt retfærdige, og hvordan man sørger for at, at børnefamilierne ikke bliver straffet af vandafgiften, mens de, der har en svømmepøl oppe i det nordsjællandske, bliver straffet for deres forbrug af vand.
Jeg kunne ikke få noget svar på, hvorfor regeringen fjernede det initiativ, når man nu, 7 år senere, synes, at det er så godt.
Så vi tager et helt andet emne.
Arbejdsløse og pensionister er hidtil blevet snydt for alle de skattelettelser, som den her regering ellers har været så glad for.
Vil ministeren garantere, at en kommende reform giver skattelettelser til dem, der har de laveste indkomster, ikke bare de laveste lønninger, men de laveste indkomster, f.eks. også pensionister og arbejdsløse?
Kristian Jensen (V), 2008-11-19:
Allerførst skal jeg skal gentage, hvis det er sådan, at hr. Frank Aaen ikke hørte det, at der er sket en udvikling i teknologien bag elmålere, og det derfor er muligt at lave en afregning f.eks. i forhold til, hvor mange personer der måtte være i en husstand.
Derudover er der sket en politisk udvikling så at sige, hvor vi har fundet det, vi mener er bedre løsninger end den løsningsmodel, som hr. Frank Aaen pegede på i sin tid.
For jeg mener faktisk, at et grønt personfradrag vil være en mere effektiv måde at motivere til, at man reducerer sit energiforbrug, også hvis man i dag har et såkaldt normalforbrug.
Så tager hr. Frank Aaen fejl, når hr. Frank Aaen siger, at folk uden for arbejdsmarkedet ikke har haft gavn af regeringens skattepolitik.
Først og fremmest har alle forbrugere gavn af, at vi har indført et skattestop, der har betydet, at afgifter på f.eks. varer handlet over grænsen eller andet ikke er gået i vejret.
Det har været til gavn, i forhold til at folks realindkomst er vokset, uanset om man har været på arbejdsmarkedet eller ej.
Derudover er personfradraget øget i 2008 og øges igen i 2009, og det personfradrag gives til alle borgere, uanset om de er på arbejdsmarkedet eller ej.
Derfor er præmissen for hr. Frank Aaens spørgsmål forkert.
Frank Aaen (EL), 2008-11-19:
Først og fremmest er der ikke nogen ny teknologisk udvikling, der gør, at man kan lave en socialt retfærdig og miljøfornuftig politik med grønne afgifter, men jeg er enig med skatteministeren i, at der er sket en politisk udvikling.
Men det er altså i skatteministerens parti og ikke hos os andre, for vi har hele tiden haft den opfattelse.
Innovation på alle områder kan jo være en god ting, og det er det så også her.
Hvad angår det med, at alle har fået fordel af skattelettelserne, vil jeg sige: sniksnak.
De, der har fået mest fordel, er selvfølgelig dem, der er rigest, og de, der har fået mindst eller ingenting, er dem, der er fattigst.
Så derfor er mit tredje spørgsmål: Skal de, der har en millionindkomst, også have skattelettelser i den kommende skattereform?
Kristian Jensen (V), 2008-11-19:
Altså, det er lidt svært at svare på hr. Frank Aaens spørgsmål, for hver gang jeg svarer, siger hr. Frank Aaen: Jamen det er jo ikke noget svar.
Så bliver jeg altså nødt til at gentage igen, at der er indført skattelettelser for alle.
Skattestoppet betyder, at en række afgifter, der under den tidligere regering årligt blev justeret op, ikke bliver justeret op.
Det er altså afgifter på en række ting, som alle danskere gør brug af, og derfor har alle danskere haft gavn af den skattelettelse, der ligger i, at afgifterne ikke er steget i takt med lønudviklingen.
Samtidig har alle voksne danskere fået et større personfradrag.
Så når hr. Frank Aaen påstår, at der ikke er sket de forbedringer af skatten, taler hr. Frank Aaen mod bedre vidende.
For hr. Frank Aaen var ordfører på lovforslaget, da vi netop hævede personfradraget, og vi havde en indgående debat om, hvorvidt den hævning af personfradraget var nok.
Så jeg kan ikke forstå, at hr. Frank Aaen påstår i dag, at det ikke er sket.
Vi har brugt mange timer her i folketingssalen på at diskutere, om løftet i personfradraget var nok i forhold til vores politiske overbevisninger.
Jeg mener sådan set, at den skattereform, der skal komme, skal flytte beskatningen fra arbejdsindkomst over på forbrug af ressourcer og på forurening som en del af regeringens udspil.
Hvordan det kommer til at se ud, og hvem der får gavn af det helt konkret, kan vi først løfte sløret for, den dag vi lægger det frem.
Men ideen er at sænke skatten på arbejde og hæve den på forbruget af ressourcer og på forurening.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-19:
Mit spørgsmål til skatteministeren tager udgangspunkt i TV-avisen her i mandags kl. 18.30, hvor der blev berettet om, at SKAT havde foretaget en række razziaer mod nogle fynske virksomheder, i alt 30 fynske virksomheder, herunder en række pizzeriaer.
Ved razziaerne blev det afsløret, at omkring 50 pct. af virksomhederne beskæftigede sort arbejdskraft, og tilmed var en del af den sorte arbejdskraft også modtagere af sociale overførselsindkomster, altså indkomsterstattende overførsler, på trods af at de havde arbejde i pizzeriaerne.
Dertil kommer så også - og det ligger måske lidt uden for skatteministerens ressort - at syv ud af ti af de her virksomheder havde problemer med deres rengøring, som var utilstrækkelig, og desuden havde de en utilstrækkelig fødevarekontrol og en uhygiejnisk fødevarehåndtering.
Desuden var der også forfalskede smileyer, men det ved jeg godt ikke har noget med skatteministerens ressort at gøre.
Mit spørgsmål til skatteministeren er så: Hvad giver den her foruroligende statistik i forbindelse med den seneste razzia anledning til at man foretager sig yderligere?
Jeg hørte godt, at skatteministeren i samme tv-indslag udtalte, at der var nogle højere bøder på vej, men jeg er bange for, at bøder på 1000 kr., som skatteministeren markedsførte i TV-avisen, ikke er tilstrækkeligt.
Jeg mener også, at der skal yderligere og hyppigere razziaer til, og det må nok udstrækkes til at foregå over hele landet, for jeg tror ikke, at der her kun er tale om et lokalt fynsk problem, men at det nok er noget, der gør sig gældende over hele landet.
Så hvad påtænker skatteministeren at foretage sig ud over det tiltag med bøder, som blev omtalt i TV-avisen?
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Jeg er fuldstændig enig med fru Lone Dybkjær i, at det da er højst sandsynligt, at vi skal have kigget vores valglov efter i sømmene efter den store valgkredsreform.
Jeg mener, at jeg i januar måned sagde, at vi gerne så nogle flere valg afholdt, før vi ville gå ind i sådan et udvalgsarbejde, men jeg må indrømme, at da jeg så, at forslagsstillerne genfremsatte forslagene uændret, undrede det mig, at man dog ikke i stedet foreslog, at der blev nedsat et udvalg, for så havde vi jo måske kunnet komme lidt længere allerede i dag.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-19:
De partier, som måske er lidt tilbageholdende, lidt valne, og som har behov for mere tid til at diskutere det i baglandet, kan jo så bare gøre det.
Men hvis man vedtager forslaget, giver man de partier, som gerne vil anvende de nye muligheder, mulighed for det.
Gør det slet ikke indtryk?
Det kan vel ikke være rigtigt, at man skal afvente meldinger fra de store partier, fordi de er lidt fodslæbende.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Som jeg tilkendegav i min ordførertale, skal vi altid lytte opmærksomt til alt, hvad der kommer i forhold til valgloven og ændringer af den, og det mener jeg også vi har gjort her.
Men jeg tror også, spørgeren er enig i, at vi lige præcis også skal give os tid til at få det undersøgt meget nøje, så vi får en samlet vurdering af de eventuelle virkninger, der vil komme ud af en ændring, så det ikke bliver hastværk.
For en ting er jo, hvordan det umiddelbart sådan på papiret kunne tænkes at have en virkning, noget andet er, hvordan det kommer til at virke i praksis.
Jeg tænker også på de signaler, man får sendt i forbindelse med det.
I forhold til det spørgsmål, der bliver stillet, vil jeg sige, at det da heller ikke kan være særlig rart for en kandidat, hvis man ifølge det forslag, der ligger nu, skulle blive sat ud på et sidespor fra starten, inden man overhovedet er kommet i gang med valgkampen.
Så vi har den holdning, at alle kandidater som udgangspunkt er ligestillede og sidestillede.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-19:
Jamen er det ikke sådan, at Venstre - og Socialdemokratiet for den sags skyld, dem kan vi vende tilbage til - jo kender virkningerne af den opstillingsform, der anvendes i dag, og at man ifølge det her forslag blot kan vælge at fortsætte med den opstillingsform?
Det, forslaget lægger op til, er, at der kunne være nogle andre partier, som gerne ville benytte en ny opstillingsform.
Så er det, jeg ikke kan få ind i mit hoved, hvad problemet med at støtte forslaget egentlig er.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
En af de ting, jeg bl.a. også hæfter mig ved, er, at lovforslaget stort set starter med at sige, at det er partiet, der skal kunne gå ind og kan vi sige - bestemme nogle ting.
Jeg synes sådan set, at bl.a. vælgerne skal bestemme det, og at man - om jeg så må sige - helt lokalt skal bestemme det, således at vælgerne har som udgangspunkt, at der er et hold af kandidater, som er ligestillede og sidestillede.
Det skal være tilgangen til det.
Om det forholder sig således, har vi jo ikke det endelige svar på nu, og det er lige præcis også derfor, at vi indtager den holdning, at vi gerne vil have drøftet, hvordan man egentlig ser på det.
Det tager selvfølgelig den tid, det tager, og derfor har vi også sagt: Der har været ét valg med den nye valgkredsinddeling og -reform, og vi har behov for i hvert fald også at se resultatet af det næste valg.
Så jeg har sagt, og det var det samme, som jeg sagde for ganske få måneder siden, at vi vil vurdere de her ting og så efter næste valg tage en vurdering af, om der i givet fald overhovedet skal foretages nogen ændringer.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Sidst, vi debatterede de to lovforslag, vi har foran os nu, var i januar måned, og det eneste, der egentlig er ændret i det nu genfremsatte forslag i forhold til januars udgave, er ikrafttrædelsesdatoen.
Det kan derfor ikke overraske forslagsstillerne, at Socialdemokraterne ikke umiddelbart kan støtte forslagene, og jeg skal gerne gentage argumentationen fra januar måned.
Vi afviser ikke, at ændringer i valgloven som foreslået kan være en god idé.
Vi sagde dengang, som vi siger det nu, at det er to meget tekniske forslag, der er inde og justere på valgreglerne og dermed på finmekanikken i det danske demokrati.
Det kræver efter Socialdemokraternes mening en ganske særlig, grundig behandling.
Spørgsmålet om, hvilken betydning listestemmerne har, og hvad der i givet fald skal sættes i stedet for det nuværende system, hvor listestemmerne og kandidatens egne personlige stemmer i forening skulle kunne sikre et valg, mener vi er egnet til et nærmere studium.
Socialdemokraterne er derfor åbne over for at nedsætte et udvalg, der skal analysere valgkredsreformen set i forhold til den eksisterende valglov, og hvilken effekt disse to forslag kan have på det samlede valgresultat, med det sigte at give Folketinget et ordentligt grundlag for eventuelt at ændre på valgloven.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Og det er det, der er lidt ærgerligt, nemlig at de små partier ikke får lov at prøve det, for så kunne de store partier jo prøve at se, hvad erfaringerne fra de små partier var.
Man kunne jo kalde det et pilotprojekt.
Det ville da være en god erfaring at få.
Men da fru Lene Hansen så siger, at man kan foreslå et udvalg, hvad forestiller fru Lene Hansen sig så?
Er det regeringen, der nedsætter et udvalg, eller er det Folketinget, der nedsætter et udvalg - det kan vi ikke så nemt - eller hvordan forestiller fru Lene Hansen sig, at vi skal komme videre?
For det er lidt surt, at vi ikke kan komme videre.
Det er lidt surt for os mindre partier, at vi ikke kan få lov at få den ekstra mulighed, for vi synes nu engang, at det faktisk kunne være med til at styrke demokratiet, ellers havde vi jo ikke fremsat det forslag.
Nu er det jo ikke så usædvanligt med genfremsættelser af forslag, bliver jeg nødt til at sige.
Vi vil simpelt hen bare gerne have, at man fortsætter debatten, for vi tror ikke, der sker noget, hvis vi ikke genfremsætter forslaget.
Vi vil altså stadig blive ved med at spørge, hvorfor de store partier er så lodret uenige i det her.
Det behøver jo overhovedet ikke berøre dem, de kan gøre, fuldstændig hvad de vil, de kan køre videre med det eksisterende system, og derfor synes vi, det faktisk er meget udemokratisk, at de store partier bare sætter sig på det her og ikke vil have nogen ændringer.
Vi kan ikke forstå, at de i de store partier synes, at den alfabetiske opstillingsrækkefølge er en gave fra himlen, og vi kan altså heller ikke forstå, når man siger, det er de personlige stemmer, der er afgørende, at det så ikke er de personlige stemmer, der er afgørende.
Det er det jo ikke, det er andre ting, der er afgørende, og folk, der ikke kender til systemet, ved det overhovedet ikke, medmindre man forklarer dem helt detaljeret, hvad det er, der foregår.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Jeg synes jo ikke, det er udemokratisk at foreslå, at man kigger en valglov nøjere efter i sømmene.
Jeg er da ikke overbevist om, at det er så lille en ændring, som forslagsstillerne siger det vil være.
Jeg mener også, at det forslag om partilistestemmerne, der er fremsat, virker ret ufærdigt.
Hvad mener man f.eks. med, at forslagsstillerne vil arbejde for, at det i sidste ende alligevel bliver muligt at fordele partistemmerne, selv om man egentlig foreslår, at de skal parkeres?
Der er jo også nogle overvejelser, forslagsstillerne ikke har gjort færdige, og her synes jeg jo nok at et udvalgsarbejde kunne være på sin plads.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-19:
Jeg vil gerne prøve at spørge lidt til Socialdemokratiets holdning til demokrati, og jeg vil gerne spørge ordføreren rent konkret - og det er ikke bare et tænkt eksempel, jeg har her, det er et faktuelt eksempel fra den valgperiode til Folketinget, vi sidder i nu
: Synes Socialdemokraterne, det er demokratisk, at et medlem, som opstiller på samme liste som en af sine kolleger, bliver valgt til Folketinget, til trods for at vedkommende får 262 færre personlige stemmer end en anden kandidat på samme liste i samme storkreds?
Er det demokratisk, eller er det udemokratisk?
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Jeg går ud fra, at valget er sket efter valglovens regler, og når det er tilfældet, kan det jo kun være et demokratisk korrekt valg.
Jeg mener, at ordføreren går helt forkert med sit spørgsmål.
Vi har jo en valglov til Folketinget, der er vedtaget i enighed, og når valgene bliver afholdt efter den, kan jeg slet ikke forstå, at der skulle være noget som helst udemokratisk ved de valg.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-19:
Det, der er interessant, er, hvorfor han har fået den opgave.
Hvorfor er det ham, der har fået præcis den opgave?
Jeg forstår, at ministeren går meget op i det her med, at det er en bestemt opgave, der er stillet, og det synes jeg sådan set kan være fint nok.
Men det, der er interessant, er, hvorfor han har fået den bevilling.
Er ministeren sådan selv meget begejstret for den metodik, som Bjørn Lomborg har fået den her bevilling på baggrund af?
Hvorfor kunne en hvilken som helst anden forsker ikke have fået de 7,5 mio. kr. i konkurrence med andre, hvor det var kvaliteten af projektet, der blev vægtet, og ikke et bestemt navn med nogle helt bestemte dagsordener og forudsætninger?
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Jeg har ikke påstået, at der er nogen stemmer, der falder bort.
Når vi går ind og læser forslaget, som det foreligger, kan vi se, at der bliver brugt en argumentation med lige præcis de personlige stemmer.
Så er det, at jeg prøver at føje til, at vi også synes, at vi skal have vurderet meget grundigt, hvordan partilistestemmerne lige præcis fordeles lokalt, og derfor får det en lokal betydning.
Den ville jo blive sat under pres, hvis man fjernede den del med en vedtagelse af det forslag, som ligger her.
Det er lige præcis nogle af de ting, vi gerne vil have vurderet meget grundigt.
Hvordan man så ser på det lokalt, kan jeg forstå, at de ikke tænker så meget på i Det Radikale Venstre, men det er jo så en vurdering, vi ikke skal blande os i.
Vi forholder os til vores egne holdninger og meninger om det.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Nu håber jeg, at ordføreren har læst forslaget.
Det er jo altså ikke sådan, at alle stemmer ikke tæller med.
Det, der er kernen, er jo, at man opgør på storkredsbasis og ikke på kredsbasis, og det er det, der giver forskellen.
Det betyder, at med det her forslag - nu ser jeg væk fra det alfabetiske forslag, som der slet ikke har været kommentarer til – vil det faktisk være sådan, at den med flest personlige stemmer bliver sikret valg.
Det er ikke tilfældet i dag.
Er det rigtigt, når vi går og bilder folk ind, at det er de personlige stemmer, der afgør folketingsvalg?
Det er ikke de personlige stemmer, der afgør, hvem der bliver valgt herind.
Det er et underligt sammensurium af, om man har været heldig at være kendt i flere kredse eller ej.
Det er i øvrigt også et tilfælde, om man står øverst på listen eller ikke øverst på listen.
Jeg kunne heller ikke helt lide velfærdsministerens måde at formulere det på.
Det er ikke sådan, at stemmerne falder væk.
Men det er ikke sådan, at man har nogle fordele ved, at man har stemmer i de forskellige kredse, men man får ikke ulempen, hvis man måske kun har stemmer i det lokale område.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-19:
Jeg går for det første ud fra, at hr. Magnus Heunicke og jeg er enige om, at det dog alligevel er godt, at DSB ikke sætter togene i gang uden lokoførere.
Det synes jeg trods alt er betryggende.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi jo skal minimere det til så lidt som muligt.
Det er jo ikke kun mangel på lokoførere, det er også andre forhold, der gør sig gældende, når vi ser forsinkede tog, når vi ser tog, som slet ikke kommer frem.
Der er materielmangel, det ved vi, og vi gør alt, hvad vi kan i øjeblikket, jeg havde nær sagt for at stampe tog op af jorden.
DSB gør alt, hvad der kan lade sig gøre, for at vi får det materiel, vi skal bruge.
Men der er mangel på materiel i øjeblikket, ikke mindst forårsaget af den ulyksalige sag om IC4-togene, som jo ikke er nået frem til tiden, og som ikke er blevet leveret til tiden.
Det håber vi jo meget snart at få rådet bod på.
Men det er også en faktor, der gør sig gældende.
En anden faktor, der gør sig gældende, er jo, at vi har nogle forældede signalanlæg i Danmark, som vi skal til at investere i, så vi får nye signalanlæg på hele jernbanenettet i Danmark.
Men alt sådan noget tager jo tid.
En ting, der har hjulpet ganske gevaldigt, er de massive investeringer, der nu i de senere år er sket på banenettet, hvor vi har genoprettet banenettet.
Det har trods alt bidraget til en betydelig større regularitet.
Magnus Heunicke (S), 2008-11-19:
Nu drejer det sig jo om Sydbanen og Nordvestbanen, som jo er de steder i Danmark, hvor vi har det ældste og mest elendige gamle materiel, de her såkaldte kreaturvogne, men det er jo ikke mindst lokomotiverne, som er interessante her, for det er dem, der bryder sammen.
Når der ikke mangler lokoførere, så er det lokomotiverne, der bryder sammen, og det er derfor, når jeg nu har ministeren i salen, at jeg gerne vil høre: Nu skal vi jo have erstatningsmateriel, så vi endelig kan få de gamle kreaturvogne væk fra banen, og det er vi mange der ser meget frem til, men det bliver jo altså dobbeltdækkervogne, som bliver trukket af de selv samme gamle lokomotiver, som i dag trækker de blå vogne.
Jeg er selvfølgelig, på vegne af alle pendlere, tror jeg, nervøs, for de lokomotiver bliver jo ikke bedre af den situation her.
Så kan vi få en garanti - nej, det tror jeg ikke at ministeren kan stille os i udsigt - men kan vi få en tilkendegivelse fra ministeren om, at det ikke kun er gjort med at få nye dobbeltdækkervogne?
Det er et stort skridt fremad
, men det handler altså også om lokomotiverne, og der mener jeg ikke, at der skal være nogen som helst tvivl om, at det ikke skal skorte på midler til enten at få dem repareret, så de er i ordentlig stand, så de ikke bryder ned, eller få leaset eller lejet nye lokomotiver til at trække de vogne, som kommer - jeg mener, det er om et års tid - til Sydbanen og Nordvestbanen.