runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2010-11-10:
Jeg tror egentlig godt, ministeren selv ved, at der ikke er belæg for det, ministeren siger her til sidst.
Det er klart, at hvis der er et ændret børnetal, skal den service, som den enkelte kommune tilbyder på børneområdet, selvfølgelig tilpasses i forhold til det.
Men det er jo ikke det, vi taler om, når vi oplever en stigning i antallet af lukkedage, og jeg synes egentlig, ministeren skylder at fortælle de forældre, der rammes af lukkedagene, hvad ministerens holdning til det er.
Vi står jo i den situation, at vi rigtig, rigtig gerne vil have, at både mænd og kvinder i Danmark passer deres arbejde.
Vi vil gerne hæve erhvervsfrekvensen, og vi vil også gerne – i hvert fald for vores vedkommende – i fremtiden have, at danskerne arbejder lidt mere, og alt det der er jo fuldstændig umuliggjort i en situation, hvor antallet af lukkedage kan blive ved med at stige.
Altså, når vi har dagtilbud i Danmark, har vi det jo først og fremmest af hensyn til, at børnene skal have en god hverdag, men vi har jo altså også etableret dagtilbud, fordi vi gerne vil have, at danske mødre og fædre skal kunne passe deres arbejde.
Jeg tror, at lukkedagene for mange mennesker i hverdagen er en gene, som besværliggør, at forældre kan passe deres arbejde, og som i øvrigt er en bremse for familiernes fleksibilitet.
Og det er noget, som mange familier er afhængige af at have.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Jeg tror ikke, vi kommer det nærmere, for dem, der måtte sidde derhjemme og følge denne debat, må jo tro, at der er noget helt galt med hr. Thomas Jensens hørelse, og det kan man vel heller ikke udelukke at der er.
Derfor vil jeg gerne præcisere det igen: Jeg har ikke delt folk ind i grupper.
Den eneste, der har delt ind i grupper, er hr. Thomas Jensen her i Folketingssalen i dag.
Det er det.
Selv om hr. Thomas Jensen står og ryster på hovedet, kan jeg bare konstatere, at hr. Thomas Jensen taler om almindelige danskere og ualmindelige danskere.
Det ville falde mig fjernt at lave den definition.
Thomas Jensen (S), 2010-11-10:
Mener ministeren, at de almene lejeres afdelinger og foreninger ligesom parcelhusejerne skal undtages af den præcisering af reglerne, som ministeren orienterede om i sin pressemeddelelse af 12. oktober 2010?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Tak for det.
Nu har jeg jo haft lejlighed til ved de tidligere spørgsmål at fortælle lidt om, hvordan reglerne er, men jeg vil gerne slå fast, at ophævelse af momsfritagelse for fast ejendom betyder, at der fra 1. januar 2011 skal betales moms ved erhvervsmæssigt salg og kun ved erhvervsmæssigt salg af byggegrunde og nye bygninger med eller uden tilhørende jord.
Det, der undtages fra momspligten, er altså privatpersoners salg af egen bolig, eget sommerhus eller frasalg af noget af vedkommendes grund, mens økonomisk virksomhed med handel med nye ejendomme og byggegrunde omfattes.
Som jeg allerede har svaret på i min besvarelse af det forrige spørgsmål, forventes momsen på byggegrunde i betydeligt omfang at blive nedvæltet; det vil sige, at momsen ikke overvæltes på køber, men at sælger må bære momsen, hvorved vedkommendes fortjeneste mindskes.
Når momsen på byggegrunde bliver nedvæltet i lavere priser, vil lovændringen ikke påvirke mulighederne for at opføre mere alment byggeri, da grundpriserne vil forblive stort set uændrede.
Thomas Jensen (S), 2010-11-10:
Nu er det jo sådan, at der er nogle forskellige definitioner inden for den her lovgivning.
Der er bl.a. definitionen af økonomisk virksomhed, og spørgsmålet er, om ministeren mener, at den almene afdeling, den almene boligforening er en økonomisk virksomhed.
Det er jo sådan, at en almen boligorganisation rent historisk og også i dag er et nonprofit foretagende, altså et sted, hvor man ikke skal tjene på, at folk kan bo i en god bolig, men hvor det eneste formål simpelt hen er at skaffe boliger til folk, og så skal der ikke være noget overskud.
Dermed kan man godt sætte spørgsmålstegn ved definitionen af, om det er en økonomisk virksomhed, der har profit for øje, for det har sådan en almen boligorganisation jo netop ikke.
Derfor er spørgsmålet: Mener ministeren, at en almen boligorganisation er en økonomisk virksomhed?
Og derudover: Mener ministeren ikke, at det får nogen indflydelse på prisudviklingen på byggegrunde, når der kommer de her momsregler vedrørende salg af byggegrunde?
Mener ministeren ikke, at det også kan få en indvirkning på, hvad en almen lejer i allerallersidste ende kommer til at betale i husleje måned for måned, år for år?
Vi skal jo have vendt hver en sten for at finde ud af, om det her har nogle fordelingspolitiske konsekvenser, hvor lejerne endnu en gang bliver ramt på pengepungen.
Det har vi jo set før – der er blevet indført moms på ekstern ejendomsadministration og moms på andre sager, hvilket bliver pålagt lejerne på deres husleje – samtidig med at vi nu i dag med det her lovforslag, i bekendtgørelsen og i vejledningen, kan se, at ministeren lægger op til, at boligejere fritages for en moms.
Så derfor: Kan ministeren garantere, at lejere ikke bliver ramt, så de kommer til at betale højere husleje, ved at den her lovgivning kommer til at virke for almene lejere?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Det er jeg bare simpelt hen ikke enig i at det kan.
Der er jo den tendens, men f.eks. kan en stigning på 11 pct. fra det ene år til andet i de videregående uddannelser på mit ressortområde ikke begrundes alene i demografi.
Den kan først og fremmest forklares ved ændrede søgemønstre, og at vi har et fald i frafaldet fra 26 til 21 pct. i grundforløbet kan heller ikke forklares ud fra demografi, men ud fra de unges adfærdsmønstre.
Så der er altså nogle ting, der har ændret sig.
Jeg må sige, at det jo altså ikke er mig, der sidder nede i maskinrummet og helt præcist regner det ud, men jeg får leveret tallene for, at der er den her kraftige aktivitetsstigning hen mod finanslovarbejdet.
Det kan være, at jeg burde have haft større viden, da vi lavede genopretningspakken, det kan jeg ikke afvise, men jeg havde i hvert fald ikke en forudsigelse om, at vi kom op på det betydelige merforbrug i 2010 og det forventede ret markante merforbrug i 2011, som nu forudsættes i finansloven.
Så er det klart, at det jo er enormt dejligt, at der er flere unge, som ønsker at uddanne sig.
Det tager jeg vel imod, men det skal jo også finansieres, og det er virkeligheden.
Thomas Jensen (S), 2010-11-10:
Ja eller nej.
Det kan ret let besvares.
Derudover vil jeg godt lige kommentere det der ord, der blev brugt – den vending: en socialt afbalanceret skattereform.
Vi har lige set regeringen og skatteministeren gennemføre danmarkshistoriens skæveste skattereform.
Der er blevet givet kæmpe skattelettelser til de rigeste, og folk med små indkomster, bl.a. også folk, der bor i almene boliger, har ikke fået særlig meget.
Det er ikke definitionen på social afbalancerethed i en dansk kontekst.
Det kan godt ske, at det i en ultraliberalistisk kontekst er værd at tage fat i at kalde sådan noget for socialt afbalanceret, for der er enhver jo sin egen lykkes smed.
Men når vi står i en dansk kontekst, kan man ikke kalde rødvinsreformen for socialt afbalanceret.
Mit spørgsmål er kort og klart: Er en almen boligorganisation en økonomisk virksomhed – ja eller nej?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Der kom jo en lang række usandheder frem, som fortjener et svar, bl.a. rødvinsreformen, som hr. Thomas Jensen gerne vil kalde skattereformen.
Så ved jeg ikke, hvad man skal kalde det forslag til finanslov, som Socialdemokratiet har lagt på banen, som jo betyder, at nogle af de allerallersvageste i det her samfund kommer til at betale ekstra.
De har en negativ økonomisk udvikling.
Derfor går jeg også ud fra, at det vil blive lavet om.
Det er jo noget bemærkelsesværdigt, at en enlig pensionist kommer til at tabe på det finanslovforslag, som er lagt frem af Socialdemokratiet.
Det nytter altså ikke noget at stå og ryste på hovedet, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen, det er sådan set bare at se spørgsmål 13 og spørgsmål 14, der er oversendt til Folketinget, som meget klart forklarer den profil, som Socialdemokratiet vælger at gå til finanslovforhandlingerne med, nemlig at det er de allersvageste, der kommer til at betale for, at en LO-familie – en LO-familie – så kan få en økonomisk fremgang.
Det synes jeg er dybt, dybt beklageligt og dybt asocialt, men derom kan man jo altid diskutere nærmere.
Så jeg må bare sige, at hr. Thomas Jensens omsorg for nogle af de allersvageste i samfundet er ikkeeksisterende.
Thomas Jensen (S), 2010-11-10:
Det er jo sådan en besynderlig debatstil.
Sådan er det jo ikke.
Jeg mener ikke, at man skal dømme folk ud fra, hvordan de bor, og det er jo ligesom det, skatteministeren gør i sin pressemeddelelse.
Det mener jeg især set i lyset af den politik, som regeringen jo igennem 9 år har ført over for de almene lejere.
Det har været en stedmoderlig behandling af lejerne; det har nærmest været en hævntørstig politik, der er blevet ført over for lejerne.
Det er måske et hævntogt for 1998-valget, hvor lejerne jo havde en stor og afgørende indflydelse på, hvordan det valg faldt ud, og så er det bare i den ånd, at ministeren i sin pressemeddelelse af den 12. oktober, formulerer det sådan, at almene lejere ikke er almindelige mennesker.
Det synes jeg ikke er pænt over for alle de 940.000 mennesker, der bor alment, og derfor er det i dag med rette, at jeg spørger skatteministeren om skatteministerens opdeling af folk.
Står skatteministeren virkelig ved, at han har opdelt folk i almindelige og ikke almindelige mennesker?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Tak for det.
Næh, jeg kan sådan set sige, at jeg fastholder det, jeg har svaret til hr. Thomas Jensen – det er sådan set meget simpelt.
Jeg kan også sige, som det står soleklart, at jeg ikke inddeler folk i almindelige eller ualmindelige, som hr. Thomas Jensen jo har gjort her i Folketingssalen i dag.
Det er jo ret bemærkelsesværdigt, at hr. Thomas Jensen fra Socialdemokratiet laver den inddeling.
Men jeg kan sige det, jeg sagde til Ritzau, nemlig: »Jeg mener selvfølgelig, at alle danskere er almindelige danskere, uanset om man bor i ejer- eller lejebolig«.
Det, som den her pressemeddelelse tog afsæt i, var, som jeg også sagde til hr. Thomas Jensen, en diskussion om, hvorvidt en privat boligejer er momspligtig, hvis vedkommende udstykker sin grund.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-10:
Nu er det evident, at der sker et fald i børnetallet, og det vil så sige, at man skal gå ind og tilpasse kapaciteten i de kommuner, hvor man vil opleve et fald i børnetallet.
Nogle kommuner vil opleve et større fald end andre kommuner.
Med hensyn til antallet af lukkedage har vi en klar aftale med Kommunernes Landsforening om, at er der få børn i en institution – og der skal man jo sætte et kriterium for det – kan man godt holde denne institution lukket, men der skal være et alternativt pasningstilbud.
Det er meget klart i lovgivningen.
Man kan ikke bare sige: Øv, bøv, I må passe jeres barn hjemme.
Nej, der skal være et alternativt pasningstilbud, og selvfølgelig skal man jo indgå i en dialog med forældrene omkring, hvordan man skal arrangere det her med alternativt pasningstilbud, og hvad det vil sige, at der er et lavt fremmøde.
Mette Frederiksen (S), 2010-11-10:
Men ministeren bliver jo nødt til at forholde sig til, at der kommer stadig flere lukkedage, at der mange steder er den situation, at forældre oplever, at de ikke kan få lov til at passe deres arbejde, fordi SFO'en, fordi klubben, fordi fritidshjemmet, fordi børnehaven eller vuggestuen holder lukket på tidspunkter, som man ikke havde forventet som forældre.
Når vi er optaget af spørgsmålet om lukkedage, er det, fordi vi jo kan se, at vi har behov for, at den arbejdsstyrke, der er i Danmark, får lov til at udfolde sig på arbejdsmarkedet.
Vi har samfundsøkonomisk ingen gevinst af, at mødre og fædre bliver nødt til at blive hjemme sammen med deres børn i stedet for at passe deres arbejde, fordi der er økonomisk nulvækst dikteret af regeringen, som så betyder lukkedage ude i kommunerne.
Det er til ulempe for dansk økonomi, når antallet af lukkedage stiger, det er ikke til gevinst for nogen af os.
Det er jo meget fint, at ministeren henviser til en aftale, der er indgået med KL, men kunne ministeren ikke i stedet sætte sig i spidsen for, at danske mødre og fædre faktisk kan få lov til at passe deres arbejde, uden at det skal ødelægges af en stigning i antallet af lukkedage i nogle af landets kommuner?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-10:
Ligesom spørgeren er jeg også meget optaget af hele problematikken omkring lukkedage, og jeg er også meget optaget af, at kommunerne og Kommunernes Landsforening lever op til den meget klare aftale, som er indgået omkring det med lukkedage, om hvornår man kan holde lukket, og om man skal have et alternativt pasningstilbud.
For det bliver hele tiden glemt, at man jo ikke bare lukker, og så er der ikke noget pasningstilbud til barnet; der skal være et alternativt pasningstilbud.
Nu vil jeg nævne en kommune, der faktisk godt kan finde ud af det her, for der er kommuner, der godt kan finde ud af at have en god dialog med forældrene, og det er faktisk Frederiksberg Kommune, som med et klart afsæt i forældrenes behov for pasning har opstillet nogle meget klare kriterier for, hvornår institutionerne kan holde lukket.
Der har man sat et kriterium, der handler om, at der skal være mindre end 25 pct. af institutionens børn, som har behov for pasning, og så kan man holde lukket – men man har en god dialog – og så sørge for, at man finder et alternativt pasningstilbud til børnene, som forældrene også godt kan forholde sig til.
Det er et eksempel på en kommune, der sagtens kan finde ud at gøre det her på en god og hensigtsmæssig måde, der lever op til forældrenes behov for pasning af deres børn, så de kan passe deres arbejde.
Og når Frederiksberg kan, bør andre kommuner også kunne.
Thomas Jensen (S), 2010-11-10:
Vil ministeren redegøre for, om ordlyden af den pressemeddelelse, ministeren offentliggjorde den 12. oktober 2010, med teksten »Det er ikke meningen, at almindelige danskere skal rammes af denne lov.
Derfor kommer de nye momsregler ikke til at gælde for privates salg af deres egen bolig«, skal forstås sådan, at ministeren alene opfatter »almindelige mennesker« som mennesker, der bor i et parcelhus, og dermed ikke opfatter den store gruppe danskere, der bor i en almen bolig, som »almindelige mennesker«?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
I forbindelse med forårspakke 2.0 blev der indført moms på salg af fast ejendom.
Moms på salg af fast ejendom blev indført af flere grunde.
For det første bidrager det til finansiering af de store lempelser, der blev gennemført, af skatten på arbejde, for det andet tilpasses det danske momssystem til EU’s indre marked, fordi vi harmoniserer de danske momsregler med EU’s momsregler, og for det tredje ligestilles erhvervet med andre erhverv, som betaler moms.
Ophævelsen af momsfritagelsen for fast ejendom betyder, at der fra 1. januar 2011 skal betales moms ved erhvervsmæssigt salg af byggegrunde og nye bygninger med eller uden tilhørende jord, men kun de erhvervsmæssige salg momsbelægges.
Privatpersoners salg af fast ejendom kan fortsat ske uden moms.
Dette var budskabet i en pressemeddelelse af 12. oktober.
For de personer, der i dag allerede bor i almennyttige boliger, vil ophævelsen af momsfritagelsen for salg af fast ejendom ikke have nogen betydning.
Det vil heller ikke fremadrettet få nogen betydning, for selv om ejendommen skulle blive solgt, er det i loven forudsat, at momsen på byggegrunde nedvæltes, og det betyder, at det er sælgeren, der vil blive belastet af momsen, og prisen for køber vil dermed være uændret.
Thomas Jensen (S), 2010-11-10:
Det var godt læst op, og tak til ministeren for det.
Jeg vil bare bede ministeren om lige at kaste et blik på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig om, at der også i ministerens pressemeddelelse af 12. oktober står, at der er nogle, der er almindelige mennesker, og nogle, der ikke er almindelige mennesker.
Det er det, spørgsmålet går på.
Det er sådan, at vi her i Danmark har 940.000 almene lejere, som bor i lidt over 500.000 almene boliger, og det er en ret stor procentdel af den danske befolkning.
Nu udsender skatteministeren så en pressemeddelelse, hvori nogle mennesker, nemlig de mennesker, som har en privat bolig, bliver kategoriseret som almindelige mennesker.
Men den store andel af danskere, som bor i en almen bolig, bliver måske kategoriseret som ualmindelige danskere, ualmindelige mennesker.
Det er det, spørgsmålet går på, det går ikke på teknikken, den skal jeg nok vende tilbage til.
Spørgsmålet går simpelt hen på den ordlyd, som skatteministeren har valgt at bruge i forbindelse med orienteringen om og præciseringen af den her lovgivning.
Det er det, som jeg synes er meget vigtigt i dag.
Vi har nu i længere tid debatteret forholdene i de almene boligområder i Danmark, regeringen har sat stort fokus på ghettoområderne, og det er også vigtigt, men der er også, og det er heldigvis langt størstedelen af de almene boligområder i Danmark, velfungerende almene boligområder, hvor folk er glade for at bo, hvor folk er trygge ved at bo, og hvor det er et bredt udsnit af den danske befolkning, der bor der.
Alligevel vælger ministeren at bruge en ordlyd om, at folk, der ejer private boliger, er almindelige mennesker.
Det, spørgsmålet går på, er, om de folk, der ikke bor i private boliger, så er ualmindelige mennesker.
Jeg vil derfor gerne spørge igen ud fra det oprindelige spørgsmål, jeg læste op: Hvad mener ministeren?
Hvem er almindelige mennesker, og hvem er ualmindelige mennesker?
Er det, om man er ejer, der afgør det?
Er det, om man er lejer, der afgør det?
Er folk, der bor til leje, ualmindelige mennesker?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Jeg noterer mig, at det socialdemokratiske medlem mener, at folk, der bor i lejebolig, kan kategoriseres som ualmindelige mennesker, og at det så må være det, der står tilbage af det, hr. Thomas Jensen sagde.
Jeg kan sige, at jeg aldrig nogen sinde har omtalt dem, der bor i lejebolig, som noget som helst; for mig er de også ganske almindelige mennesker.
Det er selvfølgelig en spændende diskussion, men jeg må sige til hr. Thomas Jensen, at pressemeddelelsen blev lavet i en situation, hvor der var opstået tvivl om det her.
Derfor må jeg også bare sige til hr. Thomas Jensen, at jeg ikke deler den opfattelse, at man skal inddele folk som almindelige og ualmindelige, og jeg kan kun sige, at den her pressemeddelelse blev givet i forhold til den diskussion, der var om det, på det tidspunkt.
Det tror jeg sådan set også ses meget tydeligt, hvis man læser pressemeddelelsen i hele dens sammenhæng.
Thomas Jensen (S), 2010-11-10:
Så kom lyset.
Jamen det er jo en besynderlig debatform.
Skatteministeren udsender en pressemeddelelse, og reaktionen i den almene sektor er, at de føler sig, som om de er udstødte, som at de ikke er almindelige mennesker.
Det er sådan, reaktionen er.
Formanden for Landsbyggefonden, Jesper Nygård, som også er direktør for KAB, Danmarks største almene boligorganisation, stiller nu på vegne af alle lejerne spørgsmålet: Er vi ikke almindelige mennesker, fordi vi har valgt at bo i almene boliger?
Så når man læser den her pressemeddelelse i sin helhed, står man også tilbage med den opfattelse, at skatteministeren deler folk op i almindelige mennesker og ikke almindelige mennesker.
Så jeg gentager mit spørgsmål til skatteministeren: Kan du ikke bare stå ved, at du har brugt en forkert formulering og har kategoriseret nogle mennesker som almindelige mennesker, fordi de er private ejere, og andre som ikke almindelige mennesker, fordi de bor til leje i almene boliger.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, om ordlyden af den pressemeddelelse, ministeren offentliggjorde den 12. oktober 2010, med teksten – og jeg citerer – »Det er ikke meningen, at almindelige danskere skal rammes af denne lov.
Derfor kommer de nye momsregler ikke til at gælde for privates salg af deres egen bolig«, skal forstås sådan, at ministeren alene opfatter »almindelige mennesker« som mennesker, der bor i et parcelhus, og dermed ikke opfatter den store gruppe danskere, der bor i en almen bolig, som »almindelige mennesker«?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-10:
Vi har f.eks. fremlagt en civilsamfundsstrategi, der bl.a. skal styrke det frivillige arbejde.
Som spørgeren måske er bekendt med, afsatte vi i forbindelse med satspuljen for 2008 2 mio. kr. årligt til og med 2011 til en særlig julepulje.
Puljen kan bruges til støtte til opfølgende fremadrettede aktiviteter for de borgere, der søger julehjælp hos frivillige sociale organisationer eller deltager i organisationernes julearrangementer.
De frivillige sociale organisationer får således midler til at hjælpe borgerne med deres mere grundlæggende problemer.
Denne pulje er der naturligvis også i år.
Endelig vil jeg gøre opmærksom på, at regeringen og DF har aftalt ekstraordinært at udmønte penge fra finansloven for 2010 til støtte til frivillige landsdækkende organisationers arbejde med direkte julehjælp allerede i forbindelse med den kommende jul.
Så der bliver taget initiativer.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-10:
Jeg vil gerne vende tilbage til det, jeg svarede under de tidligere spørgsmål, og præcisere det.
Prisen på nye almene boliger forventes ikke at stige som følge af momsen på byggegrunde, da prisen på byggegrunde inklusive moms er den samme, som før momsen blev pålagt.
Det betyder med andre ord, at der ikke er forskel på dem, der bor i parcelhus, og dem, der bor i almen bolig.
Derudover skal man også huske på, at skattereformen er socialt afbalanceret; den er med til at stimulere beskæftigelsen, og den kommer alle i samfundet til gode.
I alt har vi jo lavet en skattereform, hvor indkomstskatterne lettes med ca. 29 mia. kr.; bundskatten sænkes med 1,5 procentpoint, mellemskatten på 6 pct. afskaffes, og pensionstillægget til pensionister forhøjes med 2.000 kr.
Også lejerne som gruppe vil få en indkomstfremgang som følge af skattereformen.
Skattereformen er derfor også til glæde for beboerne i alment byggeri.
Og som jeg sagde til hr. Thomas Jensen til at starte med, var det her jo en del af den finansiering – en lille del af den omfattende finansiering – der skulle til for at kunne lave en skattereform, som jeg er stolt over, og som også er med til at sikre fremdrift i samfundet, og som Socialdemokratiet så desværre er imod.
Lise von Seelen (S), 2010-11-10:
Spørgsmålet lyder: Hvilke initiativer har ministeren gennemført for at undgå, at fattige mennesker må stå uden julehjælp i 2010?
Per Husted (S), 2010-11-10:
Altså, det er fint nok med de eksempler fra andre lande.
Jeg har det sådan, at jeg ikke får det bedre af, at andre har det dårligere end mig.
Vi har jo forskellige forudsætninger.