runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-24:
Nu blander spørgeren tingene fuldstændig sammen.
Altså, det her med en elscooter er noget, spørgeren bruger som eksempel på, at der sker en gradbøjning af serviceloven.
Der vil jeg sige, at Ankestyrelsen netop har truffet afgørelse i en sag om en elscooter, hvor Ankestyrelsen sagde, at med den udvikling, der er sket i vores samfund, har elscooteren også gennemgået en udvikling fra udelukkende at være et hjælpemiddel til også at være et forbrugsgode.
Derfor skal man nu gå ind og lave en konkret, individuel vurdering, hvor man ser på, hvilke behov borgeren har.
Der har man så også fra Ankestyrelsens side sagt, hvornår man kan sige, at det virkelig er et konkret hjælpemiddel for den enkelte borger.
Man kan sammenligne det med opvaskemaskinen, som engang blev betragtet som et hjælpemiddel.
Men det kan man i dag vist ikke kalde en opvaskemaskine, som næsten findes i alle danske hjem og dermed også bliver betragtet som et forbrugsgode.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne har i forbindelse med finanslovaftalen afsat 810 mio. kr. i perioden 2011-2014 til den såkaldte Kræftplan III.
Det skal fastholde og styrke indsatsen på kræftområdet yderligere til gavn for patienter og deres pårørende.
Kræftplan III fokuserer på at styrke indsatsen, der ligger før og efter selve kræftbehandlingen.
Med Kræftplan III indføres bl.a. en samlet diagnostisk pakke for at sikre hurtig specialiseret udredning af patienter med det, man kalder uspecifikke symptomer, der kan tyde på kræft.
Landsdækkende screening for tyk- og endetarmskræft som et tilbud til personer i alderen 50-74 år, forløbsprogrammer, så personer, der har haft kræft, kan vende tilbage til en meningsfuld hverdag, og dem, der ikke kan helbredes, får den nødvendige støtte og lindring, en udvidelse af antallet af hospicepladser med 42 nye pladser, så det samlede antal hospicepladser i Danmark når op på i alt 250, og sikring af den fremtidige udvikling og spredning af viden om smertelindring, den såkaldte palliation, i Danmark – det er den aftale, vi har lavet på 810 mia. kr., der tilføres i perioden 2011-2014.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
Jeg spørger ministeren: Hvorfor har finansministeren sat så få midler af til Kræftplan III i 2011 og 2012, og hvis regeringen mener, at der er behov for hurtigere diagnoser og screening for tarmkræft, hvorfor har regeringen så ikke prioriteret at gennemføre disse tiltag hurtigere?
Hvorfor har ministeren sat så få midler af til kræftplan III i 2011 og 2012, og hvis regeringen mener, der er behov for hurtigere diagnoser og screening for tarmkræft, hvorfor har regeringen så ikke prioriteret at gennemføre disse tiltag hurtigere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Vi har jo kommunalt selvstyre her i landet, og derfor er det kommunerne, der fastlægger serviceniveauet, og som foretager de her prioriteringer.
Det er jo ikke mig som finansminister, der prioriterer det.
Min opgave er at levere de penge til kommunerne, som kan sikre, at de kan opretholde det samme høje aktivitetsniveau i 2011, som de kunne ifølge deres budgetter i 2010.
Vi tilfører oven i købet nogle flere ressourcer til især sundhedsområdet, men det betyder jo ikke, at en kommune kan være ansvarsfri.
Vi har sikret, at de kan opretholde det høje aktivitetsniveau.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Men det er dog et forsøg på at løbe så langt væk fra det ansvar, der rent faktisk hviler på regeringens skuldre, at det er helt utroligt.
Regeringen og finansministeren sidder for bordenden, når man forhandler økonomiaftaler, og havde også kendskab til kommunernes økonomi, da man forhandlede i sommer, og derfor ved finansministeren jo udmærket godt, at de her besparelser på op mod 5 mia. kr. selvfølgelig kommer til at koste i sidste ende.
Så jeg vil bare gerne høre: Kan finansministeren svare på, hvor mange afskedigelser det vil betyde samlet set for kommunerne i Danmark med deraf følgende dårligere velfærd for danskerne i de kommende år, fordi man nu skal ud i sparerunder? Så har finansministeren stadig væk ikke svaret på dette spørgsmål, så nu prøver jeg for tredje gang: Synes finansministeren, det er rimeligt, at de ældre i det her land kun kan få gjort rent hver tredje uge på det, der svarer til et relativt lille antal kvadratmeter?
Ville finansministeren acceptere det hjemme hos sig selv?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Regeringens ansvar er at sikre, at kommunerne får de penge, som vi har aftalt, vil jeg sige til hr. Jonas Dahl.
Det er sådan, at kommunerne i 2011 kan fastholde det høje budgetniveau for 2010.
Det er oven i købet sådan, at beløbet fremskrives med pris- og lønudviklingen, og det sikrer, at kommunerne og regionerne med de øgede ressourcer, vi har givet, får flere penge til rådighed i 2011.
Så er det sådan, at kommunerne kraftigt overskred alle budgetter i 2009.
Og jeg går ud fra, at hr. Jonas Dahl er enig i, at man ikke bare kan køre med underskud og negligere størrelsen af de indkomster, man har.
I hr. Jonas Dahls private husholdning, i min husholdning, i staten, hos kommunerne, i regionerne skal der selvfølgelig være en sammenhæng mellem indtægter og udgifter.
Derfor er det forkert, når hr. Jonas Dahl fremstiller det, som om det er regeringens skyld, hvis der i en kommune skal ske en tilpasning af økonomien.
Regeringen har fuldt ud levet op til de indgåede aftaler og leveret de penge, der skal til, for at man kan fortsætte på det høje niveau, vi har i dag.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Jamen jeg kan jo høre nu, at vi er kommet så langt, at finansministeren faktisk anerkender, at der nu skal ske besparelser ude i kommunerne.
Det synes jeg er en stor bevægelse, og jeg er glad for, at finansministeren også erkender, at det sådan set er finansministeren, der er ansvarlig for rigets økonomi.
Så er det selvfølgelig også på sin plads, at man anerkender, at der skal foregå besparelser ude i kommunerne.
Vi kan så altid diskutere, om det er regeringens ansvar.
Jeg synes jo alt andet lige, at når regeringen sidder for bordenden, når man forhandler om kommunernes økonomi, påhviler der måske også finansministeren og regeringen et vist ansvar for, at man rent faktisk giver kommunerne nogle rammer, som gør, at de er i stand til at give en anstændig behandling ikke mindst af vores ældre borgere, men der kan jeg så forstå at vi nok har en politisk uenighed.
Men jeg vil gerne høre finansministeren, om finansministeren kan svare på, hvor mange afskedigelser, hvor mange færre medarbejdere, der vil være i kommunerne, når man nu skal ud og spare de her over 5 mia. kr. i budgetterne for 2011.
Og så vil jeg gerne høre – det fik jeg ikke svar på i sidste runde – om finansministeren ville acceptere, at der blev gjort rent i hans hjem i det, der svarer til to værelser, hver tredje uge.
Synes finansministeren, det er en rimelig form for rengøring?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Jeg må sige til hr. Jonas Dahl, at de historier, vi hører om tilpasningen i den kommunale økonomi, hverken har udgangspunkt i genopretningsaftalen eller i regeringens økonomiske politik.
Tilpasningen skyldes derimod kommunernes manglende økonomiske styring i 2009.
Kommunernes regnskaber for 2009 viste en massiv budgetoverskridelse i størrelsesordenen 5 mia. kr. og dermed også en massiv overskridelse af de rammer, der var aftalt for kommunernes økonomi.
Den manglende styring i kommunerne gør, at kommunerne nødvendigvis må rette op på økonomien, og det er der ikke nogen vej uden om.
Det betyder, at der i den enkelte kommune kan være behov for en skarp prioritering af, hvad pengene kan bruges til, og derfor betragter jeg 2010 som et overgangsår, hvor kommunerne tilpasser økonomien fra det meget høje – overskredne – niveau i 2009 til det aftalte niveau for 2011.
Men det ændrer ikke ved, at kommunerne i 2011 kan videreføre den høje budgetramme for 2010 reguleret for udviklingen i priser og lønninger.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Nogle gange kan man jo ikke undgå at få den mistanke, at regeringen i de snart 10 år, den har siddet, efterhånden er kommet så langt ind i en klokkeverden, at den ikke længere kan forholde sig til virkeligheden uden for Christiansborg.
Det er jo påfaldende, når vi kan se fra Offentligt Ansattes Organisationer, OAO, som har lavet en gennemgang af de kommunale budgetter for 2011, at konklusionen er, at der samlet set næste år vil være besparelser på over 5 mia. kr.
Det er, samtidig med at vi hører en finansminister sige, at der overhovedet ikke bliver sparet.
Vi kan samtidig læse, at regeringen vil have nulvækst.
Alle økonomer siger, at det praktisk talt er umuligt.
Når man spørger borgerne ude i kommunerne, kan man høre, at de skal til at betale for maden i daginstitutionerne i et helt andet leje end tidligere.
Brugerbetalingen sniger sig ind det ene og det andet sted – det er i uddannelsesinstitutionerne, på universiteterne – den kommer lige så stille.
Der er sågar brugerbetaling på vej i sundhedsvæsenet for sygdomsbehandling, nemlig på fertilitetsbehandling.
Vi kan samtidig se ældre borgere, som får dårligere og dårligere service, fordi der ikke længere er nok ressourcer, og fordi kommunerne ender med at afskedige medarbejdere, fordi de ikke har råd til dem længere.
Derfor må man jo spørge sig selv, om det ikke er på tide, at også finansministeren kommer ud i den virkelige verden og rent faktisk erfarer, hvad der foregår.
Så jeg vil bare gerne spørge finansministeren: Anerkender finansministeren, at der rent faktisk sker besparelser på de kommunale budgetter for 2011?
Og synes finansministeren, det er rimeligt, at ældre borgere, som i årevis har betalt deres skat, nu står til at kunne få gjort rent hver tredje uge i det, der sandsynligvis svarer til en toværelseslejlighed, mens de ekstra kvadratmeter må stå urengjorte hen?
Synes finansministeren, at det er en rimelig service at tilbyde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Regeringen har ikke stillet krav om markante nedskæringer i kommunerne, som hr. Jonas Dahl siger.
Det er jeg nødt til at gentage, og det trætter måske folk, der følger debatten, men med aftalen om genopretning af dansk økonomi fra maj 2010 er der besluttet en klar og helt konkret plan for genopretningen af den offentlige økonomi.
Aftalen indebærer, at kommunerne i de kommende år kan fastholde det nuværende høje niveau fra budgetrammen i 2010.
Med genopretningsaftalen friholdes kommunerne således fra at skulle gennemføre nedskæringer.
Kommunernes budgetter reguleres oven i købet op med stigningen i prisog lønudviklingen, og det betyder helt konkret, at kommunerne i 2011 kan købe de samme varer og fastholde det samme personale, som de har budgetteret med i 2010.
Regeringen har samtidig i forbindelse med de senere års finanslovaftaler løftet de økonomiske rammer for ældreplejen.
Så jeg må sige til hr. Jonas Dahl, at det, regeringen sikrer, er, at kommunerne i de kommende år kan holde det høje niveau, der er for budgettet i 2010.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at hans krav om markante nedskæringer i kommunerne nu fører til, at mange ældre kun får gjort rent hver tredje uge?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
810 mia. kr. er rigtig mange penge!
Gid det var så vel, og gid vi havde råd til det.
Det er fuldstændig korrekt, at Kræftplan III, som regeringen har fremlagt, rummer de elementer, finansministeren her nævnte.
Men jeg vil gerne fokusere lidt på tarmkræftområdet, for der må ministeren vel vedkende sig at der rent faktisk først sker noget i 2014, hvorimod det gælder for området i forbindelse med et diagnostisk pakkeforløb, at man bruger 2011 til at undersøge tingene og få organisationen på plads ude i regionerne, og så handler man til gavn for patienterne allerede i 2012.
Mit spørgsmål til finansministeren går på: Hvorfor gør man ikke det samme i forhold til tarmkræftpatienterne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
For så vidt angår tarmkræftscreening, har screeningsprogrammet betydelige kapacitetsmæssige konsekvenser for regionerne.
Den valgte model sigter mod at give regionerne den nødvendige tid til at tilvejebringe den nødvendige kapacitet.
Og med implementeringsmodellen sikrer vi, at regionerne er rustede til at løfte screeningsopgaven og de behandlingsbehov, der vil følge i forlængelse heraf.
I øvrigt vil jeg henvise spørgeren til indenrigs- og sundhedsministeren, hvis der er opfølgende spørgsmål vedrørende de sundhedsfaglige aspekter og prioriteringer i Kræftplan III.
Jeg gentager: Vi har fundet 810 mio. kr. til en forstærket indsats på kræftområdet.
Som jeg gennemgik før, indeholder den plan flere forskellige elementer, som vil have væsentlig betydning for opdagelsen af sygdommen og for helbredelsen af sygdommen.
Jeg vil så gentage, at Danske Regioner, de enkelte regioner og sundhedsfaglige eksperter har været med til at udarbejde den her plan for indførelse af screening for tarmkræft, som er vedtaget med Kræftplan III, og den arbejdsgruppe havde jo netop til opgave at rådgive om implementeringen af screeningsprogrammet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
Jeg får stadig væk ikke noget svar på spørgsmålet om, hvorvidt regeringen ikke har skaffet pengene allerede til 2012.
Jeg synes, det er påfaldende, at finansministeren siger, at alle parter er taget med.
Jeg vil blot komme med et citat fra Kræftens Bekæmpelses direktør, Leif Vestergaard Pedersen, som siger, og jeg citerer: Vi er kede af, at mange af de nødvendige initiativer er skudt til hjørnespark, ved at pengene først er afsat fra 2012 eller senere.
Der er behov for en hurtig indsats for opsporing af kræftsygdommene osv.
Citat slut.
Så der er altså fagfolk, som siger, at indsatsen kommer for sent.150 danskere dør hvert år.
Det drejer sig om 300 danskere, som når at dø, uden at det var nødvendigt, hvis ellers regeringen fik handlet hurtigere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Jeg kan tilføje til mit tidligere svar, at Danske Regioner, de enkelte regioner og sundhedsfaglige eksperter på området selv har været med til at udarbejde den plan for indførelse af screening for tarmkræft, som nu er vedtaget i kræftplan III.
Det er sket i en arbejdsgruppe, som netop havde til opgave at rådgive om implementering af screeningsprogrammet.
Lad mig så minde om, at vi absolut ikke taler om småpenge her.
Vi afsætter over 200 mio. kr. til screeningsprogrammet allerede i 2014, og det beløb stiger støt til knap 400 mio. kr. årligt, når screeningsprogrammet er fuldt indfaset.
I øvrigt vil jeg så igen henvise til indenrigs- og sundhedsministeren, hvis spørgsmålet drejer sig om noget sundhedsfagligt.
Det, der er min opgave som finansminister, er at sikre, at vi konstant har penge, som vi kan bruge til at bringe kræftbehandlingen fremad, og det har vi gjort med den her kræftplan III, hvortil vi finder 810 mio. kr.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
Det er jo, som om det er det samme argument, der altid kommer fra regeringen, og det er, at man fra regeringens side har lavet rammen.
Dem, der har problemet, er regionerne eller kommunerne.
I den her sammenhæng er det jo påfaldende, at jeg hører det fra formanden for Dansk Kirurgisk Selskab, som siger, at sygehusene sagtens vil kunne gøre det her.
Jeg har ikke noget udsagn fra formanden for Danske Regioners sundhedsudvalg eller fra Danske Regioners formand
, men det vil jeg naturligvis undersøge, for hvis det måtte vise sig, at Dansk Kirurgisk Selskab, som altså skal stå for opgaven, siger, at hvis de bare fik 2011 til det, kunne de sagtens nå det, ja, så er det altså ikke korrekt, hvad finansministeren her siger.
Jeg spurgte under sidste spørgsmål, og jeg spørger igen: Kan finansministeren be- eller afkræfte, at årsagen til, at tarmkræftscreeningerne først skal sættes i gang fra 2014, ene og alene er, at regionerne skal have så lang tid til at sætte organisationen på plads, eller skyldes det, at regeringen ikke prioriterer midlerne før i 2014?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Som jeg nævnte i min besvarelse af det foregående spørgsmål, har screeningsprogrammet betydelige kapacitetsmæssige konsekvenser for regionerne.
Den valgte model sigter mod at give regionerne den nødvendige tid til at tilvejebringe den fornødne kapacitet.
Der skal ske en udbygning af kapaciteten på området, og screeningsprogrammet har også væsentlige personale- og uddannelsesmæssige implikationer for regionerne.
Med implementeringsmodellen sikrer vi, at regionerne er rustet til at løfte screeningsopgaven og de behandlingsbehov, der vil følge i forlængelse heraf.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
Jeg stiller spørgsmålet: Kræftens Bekæmpelse vurderer, at screening for tarmkræft kan redde 150 menneskeliv hvert år …
Vil ministeren redegøre for de økonomiske overvejelser, der ligger bag beslutningen om først at indføre screening for tarmkræft fra 2014, i lyset af at Kræftens Bekæmpelse vurderer, at screening for tarmkræft kan redde 150 menneskeliv hvert år?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
For tarmkræftscreening gælder det samme, som man kan sige om de diagnostiske pakkeforløb, nemlig at den desværre ikke kan gennemføres fra den ene dag til den anden.
Det kræver både forberedelse og planlægning, og derfor udvikles det her jo i samarbejde mellem Sundhedsstyrelsen og de faglige selskaber på området.
Regionerne skal jo også have mulighed for at forberede sig organisatorisk og kapacitetsmæssigt på de nye hurtige udredningsforløb, når det gælder de diagnostiske pakkeforløb.
Tilsvarende argumenter gælder for tarmkræftscreening, nemlig at det kræver forberedelse, at det kræver planlægning, og at det kræver indfasning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
Jo, men som oppositionspolitiker er det jo min pligt at gå ind og se på, om der er overensstemmelse mellem det, regeringen melder ud, og det, som man rent faktisk leverer
Jeg synes jo, det er påfaldende at se, at man i aftalepapiret på finansloven – altså der, hvor forligsparterne er gået sammen – og i den pressemeddelelse, der er sendt ud fra regeringens side, fremhæver rækkefølgen af initiativerne i Kræftplan III som værende tarmkræftindsats, diagnostiske pakker og rehabilitering.
Men kæden hopper jo af, hvad angår implementeringen, for tarmkræftpatienterne får ikke glæde af regeringens initiativer før i 2014, og det er altså meget lang tid, når regeringen har vedkendt sig, at den har et problem.
Man har fundet ud af, hvad løsningen skal være, men regeringen afsætter ikke de midler, der skal til for at få en hurtig implementering og dermed få gevinsten for de mange patienter, som har en tarmkræftsygdom.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Vi har nu afsat 810 mio. kr. til Kræftplan III, og det er et væsentligt løft af indsatsen.
Jeg vil bare gentage, at vi jo, på trods af at vi skal holde de offentlige udgifter i ro de kommende år, har givet et meget, meget stort økonomisk løft i de kommende år til sundhedsområdet, nemlig 5 mia. kr. fra 2011 til 2013, og det er så et led i vores planer, at vi udbygger den her kræftplan.
Jeg skal ikke stå her og kloge mig på det diagnostiske og på, hvordan det pakkeforløb skal være.
Det, der er min forpligtelse som finansminister, er at sikre, at vi kan lave de ønskede løft på sundhedsområdet, som er nødvendige i de kommende år, og det har vi leveret med Kræftplan III.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
Jeg vil i hvert fald stille spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren, men det er jo også lidt spændende at prøve at fastholde finansministeren i det her, for hvis finansministeren siger, at det ene og alene skyldes, at regionerne skal have tid til at få det her på plads, så tror jeg rent faktisk, der er noget, finansministeren har misforstået.
Det, jeg jo gerne vil have frem, er, om der ligger en prioritering.
Ligger der her et spørgsmål om, at regeringen ikke har pengene til at sætte det i værk allerede fra 2012?
Jeg har haft fat i formanden for Dansk Kirurgisk Selskab, Per Gandrup, som selv er mave-tarm-kirurg, og som siger, at man kunne gøre nøjagtig det samme, som regeringen gør, i forhold til de diagnostiske pakker, hvor man bruger 2011 til at få organisationen på plads, og så er man klar allerede fra 2012 til at kunne give det her tilbud, som er et tiltrængt tilbud til patienter med tarmkræft.
Kan ministeren afkræfte eller bekræfte, at der ligger en økonomisk prioritering, eller er det ene og alene, som ministeren får det fremstillet her, hensynet til de danske regioner?
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at hans krav om markante nedskæringer i kommunerne nu fører til, at mange ældre kun får gjort rent hver tredje uge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Kernevelfærdsområderne er løftet med 74.000 mio. kr. siden 2001, og når regeringen forhandler med kommunerne, lever vi fuldt ud op til vores aftaler.
Kommunerne vil i 2011 have flere penge til rådighed, end de har budgetteret med i 2010, og derfor er det ikke regeringens skyld, hvis der er nogle kommuner, som ikke har styret økonomien ordentligt.
Vi sikrer et løft på 3,5 mia. kr. i 2011, heraf 2 mia. kr. på sundhedsområdet.
Så hele præmissen for hr. Jonas Dahls spørgsmål er fuldstændig forkert.
Også her bygger spørgsmålet på en misforståelse.
Regeringen har planlagt en lille stigning i antallet af offentligt ansatte i 2011.
I august, da vi præsenterede forslaget til finanslov for 2011, regnede vi således med en stigning på 1.200 offentligt ansatte i 2011, og vi har planlagt en vækst i de samlede offentlige serviceudgifter på 3,25 mia. kr. i 2011.
Vores største prioritering omfatter sundhedsområdet i regionerne, der tilføres 2 mia. kr. ekstra til flere behandlinger og mere medicin i 2011.
Hvis der til næste år skulle vise sig et fald i antallet af offentligt ansatte, er det derfor ikke noget, regeringen har planlagt, som hr. Eigil Andersen antyder.
Et fald i antallet af offentligt ansatte næste år vil i givet fald udelukkende skyldes, at der i løbet af i år er ansat for mange nye medarbejdere i kommuner og regioner, vel at mærke flere, end der er råd til.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-24:
Hvilken betydning mener finansministeren, at næste års fald i antallet af offentligt ansatte vil få for den kommunale/regionale velfærd og for arbejdsløshedens udvikling i Danmark i 2011?
Hvilken betydning mener ministeren, at næste års fald i antallet af offentligt ansatte vil få for den kommunale/regionale velfærd og for arbejdsløshedens udvikling i Danmark i 2011?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Hvis alt det, hr. Eigil Andersen har sagt igennem årene, skulle være rigtigt, skulle der jo ikke være flere offentligt ansatte i dag.
Kendsgerningen er, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, at antallet af offentligt ansatte er steget med 10.000, så alene de kendsgerninger taler imod hr. Eigil Andersens påstande.
Vi lever op til de aftaler, vi indgår.
Kommunerne har de samme penge til rådighed til næste år, som de har i år, men det er selvfølgelig klart, at de kommuner, der har haft uorden i økonomien, selvfølgelig må bringe orden i deres husholdning, så indtægter og udgifter passer til hinanden.
Men jeg må sige til hr. Eigil Andersen, at det jo ikke er regeringens skyld, at der er kommuner, der ikke har orden i økonomien.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-24:
Her bliver der jo helt tydeligt svaret udenom.
Først vil jeg da gerne sige, at den genopretningsplan, som regeringen selv har lavet og er i færd med at gennemføre, i sig selv jo vil føre til 8.000 færre offentligt ansatte.
Det er jo blevet beregnet af eksperterne.
Så det i sig selv har regeringen jo et ansvar for.
Dertil kommer så, at kommunerne af forskellige grunde, fordi de er blevet sat på smalhals, har været nødt til at bruge nogle flere penge.
De står jo med borgerne, som har behov, der skal opfyldes.
Ministeren taler udenom, for ministeren svarer ikke ordentligt på, om det er sådan, at regeringen vil tvinge kommunerne til at spare de penge, som de måtte have brugt for meget i det forløbne år, med deraf følgende i tusindvis af afskedigelser, som jeg samlet set vurderer vil blive op mod 10.000-20.000.