runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2014-10-30:
Det er jo ikke sådan, at vi i Danmark hverken kan eller vil styre de strømme af private investeringsmidler, der tilgår nogen som helst former for erhverv – heller ikke landbruget.
Derfor kan vi i sagens natur ikke vide, hvad resultatet af det her vil blive.
Men det, vi selvfølgelig kan gøre, er at efterleve de klare anbefalinger, der har været fra forskellige sider – jeg indledte min tale med at nævne dem – om, hvad vi kan gøre for netop at åbne for ny kapital.
Det er det, vi har gjort.
Jeg er enig i det, der er blevet sagt om, at selveje har mange fordele.
Men det er ikke altid den eneste rigtige mulighed.
Der er også andre selskabsformer, der kan være gode.
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg da godt forstår, at Enhedslisten ideologisk kan være imod at liberalisere osv.
Men jeg forstår egentlig ikke, at man kan være ideologisk imod, at andre selskabsformer end lige selveje kan være gavnligt.
Selvfølgelig kan det det.
Det er da f.eks. gavnligt, at et pensionsselskab også kan gå ind og investere i fødevareproduktion.
Per Clausen (EL), 2014-10-30:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at hvis man først gennemfører sådan en liberalisering og bagefter forsøger at forhindre, at den slår igennem på nogle mindre områder, så kommer man hurtigt ud af noget meget omfattende bueraukrati.
Men det må man jo prøve at finde ud af.
Jeg vil spørge fødevareminiseren om en enkelt ting: Er formålet med det her ikke, at der skal tilføres meget kapital til landbruget, og at man derfor må formode, at det er en ganske stor del af det danske landbrugsareal, der bliver underlagt de nye ejerformer?
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Tak til ordføreren for talen, og også tak til Venstres ordfører.
Det fik jeg ikke sagt, det bør man.
Derfor vil jeg stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg stillede Venstres ordfører, og jeg tror nok også, at de andre ordførere kan øve sig i at svare på det.
Vil ordføreren støtte et ændringsforslag, der slår klart og tydeligt fast, at kommunen ikke kan give afslag på hjemmehjælp, med henvisning til at borgeren modsætter sig at deltage i et rehabiliteringsforløb?
Når jeg spørger om det, er det, fordi det jo er aldeles uklart i lovforslaget.
Det er netop ikke præciseret på det punkt.
Der bliver talt om, at hvis borgeren ikke magter det, men det er jo altså kommunen, der vurderer, om borgeren magter det.
Der står ikke, at det er op til borgeren selv at vurdere, om borgeren magter det.
Så derfor er det meget magtpåliggende for Enhedslisten at få slået det fast i lovforslaget.
Derfor er jeg jo så nysgerrig efter at høre, hvad ordføreren vil sige til sådan et ændringsforslag.
Astrid Krag (S), 2014-10-30:
Jamen jeg bliver jo nødt til at spørge tilbage for at forstå, hvad det egentlig er, Enhedslisten sigter til; for er det, Enhedslisten sigter til, at vi skal gå bort fra det grundprincip, der er i serviceloven, nemlig at det er kommunalbestyrelsen, der er myndigheden?
Det er jo heller ikke sådan med § 83 om hjemmehjælp, at den ældre kan kræve den og den hjælp og f.eks. sige: Jeg vil ikke have vasket op i en opvaskemaskine; jeg vil have, du skal stå at gøre det i hånden.
Skal jeg forstå Enhedslistens ordfører sådan, at han vil gøre op med det grundlæggende princip i serviceloven, at det er kommunen, der er myndigheden?
For det er jo ikke noget, det her lovforslag går ind og ændrer på, hverken i forhold til § 83 om hjemmehjælp eller § 83 a om rehabiliteringsforløb.
Hvis det er det, Enhedslistens ordfører spørger ind til, er vi jo i gang med en fuldstændig grundlæggende anderledes manøvre end det, jeg oplever det her lovforslag handler om.
Man hvordan skal jeg forstå Enhedslistens ordfører: Vil man ændre grundlæggende på, hvem det er, der har myndighedsforpligtelsen og ansvaret her?
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Jeg er da glad for, at ordføreren ikke er helt uimodtagelig for, at der skal ske en ændring i lovforslaget.
Jeg undrer mig jo lidt, for ordføreren har været med tættere på processen, end Enhedslisten har.
Det undrer mig, at man stiller sig tilfreds med en formulering som den, ordføreren citerer.
For hvem er det, der bestemmer, hvad borgeren magter?
Det er det, der er det helt afgørende spørgsmål.
Det er kommunen, der bestemmer, hvad borgeren magter, og det er det, vi skal have rettet op på.
Det er derfor, det er så vigtigt for mig at høre allerede nu, om ordføreren vil støtte, at vi får præciseret borgerens selvbestemmelsesret.
Karin Nødgaard (DF), 2014-10-30:
Jeg håber, at hr. Finn Sørensen lyttede godt til talen, hvor jeg netop fremkom med, at der faktisk er forskellige holdninger til, hvad der egentlig skal være praksis fremover.
Derfor siger jeg også, at der skal være en øget dialog.
Dansk Folkeparti har jo også modtaget de her henvendelser, primært fra Ældre Sagen.
Dem respekterer vi meget som en stor medspiller på det her område.
Det er jo ikke en modspiller, det er en medspiller, som ved meget, og som har en stor ekspertise på området.
Derfor har jeg også stillet et spørgsmål til ministeren om det her.
Jeg har fået et svar fra ministeren, der siger, at man faktisk ikke taler om tvang, men om motivation.
Det gør jo så bare, at vi skal sikre os, hvad der er rigtigt i det her.
Det skal ikke, som jeg siger, lige pludselig ende i et juridisk tovtrækkeri mellem den ene og den anden parts jurister.
Der skal være fuldstændig klarhed over, hvordan det her er fremover, og det er derfor, vi i Dansk Folkeparti siger, at vi er nødt til at arbejde videre med det her forslag.
Det er ikke sådan, at når vi har klaret førstebehandlingen i dag, ved vi, hvordan vi skal stemme den dag, vi har tredjebehandlingen osv.
Angående det her forslag er der så mange ting, der egentlig fortsat er uafklarede, og som vi skal have sikkerhed for.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Mange tak.
Tak til ordføreren.
Nu er det jo ikke kun regeringen, der har et ansvar.
Det er vel også medlemmer af Folketinget og ikke mindst aftaleparter bag et lovforslag, der har et ansvar.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med det, men det er jo altså sådan, at Ankestyrelsen har godkendt den praksis, som nogle kommuner har, med at fratage borgeren hjemmehjælp, hvis borgeren ikke efter kommunens opfattelse vil samarbejde om et rehabiliteringsforløb.
Det er bl.a. de klare retningslinjer i Københavns Kommune, der siger, at sådan er det.
Derfor spørger jeg ordføreren: Er det så ikke fornuftigt, at vi får skrevet krystalklart i lovforslaget, at det ikke kan finde sted, og at en sådan praksis ikke er lovlig?
Jeg vil stille et spørgsmål til ordføreren, som jeg også har stillet de andre.
Jeg synes, at Ældre Sagen er kommet med nogle gode bud på ændringsforslag, der kan gøre det klart i loven.
F.eks. er der forslaget om, at kommunen ikke kan give afslag på hjemmehjælp, med henvisning til at borgeren modsætter sig at deltage i et rehabiliteringsforløb.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det står klart og tydeligt i loven i forvejen.
Hvor står det i så fald henne, og hvis det ikke kan findes i lovforslaget, hvad jeg ikke mener det kan, vil ordføreren så støtte et sådant ændringsforslag?
Astrid Krag (S), 2014-10-30:
Men så tror jeg, at Venstres ordfører læser det her lovforslag på den pessimistiske måde.
Der er jo ikke noget i det her lovforslag, der står til hinder for, at kommuner vælger at bruge private leverandører.
Det kan kommunerne jo gøre.
Og hvis Venstres ordfører har ret, i forhold til hvad der er det mest velfungerende tilbud, så må man gå ud fra, at de steder, hvor man har nogle velfungerende private leverandører, vil det også være oplagt at indgå i dialog om det.
Uden jeg skal lægge hovedet på blokken – det må ministeren jo måske også komme omkring –
husker jeg det, som om Hjemmehjælpskommissionen konkluderede, at det vil man være varsom med her, fordi der på det område ikke er de private leverandører og i hvert fald slet ikke bredt over hele landet.
Jeg synes sådan set, det her lovforslag rummer de muligheder, som Venstres ordfører efterspørger.
Men det kan vi jo få afdækket yderligere i udvalgsbehandlingen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Det var rigtig fint, der blev sagt, at man skal levere noget, der fungerer, for vi fik jo med en socialdemokratisk socialminister – jeg ved godt, det er nogle socialministre siden – lavet et lovforslag om frit valg i anvendelse af hjemmehjælp, og det betyder jo, at borgeren selv kan vælge en privat udbyder til at varetage opgaven.
Det har man så negligeret fuldstændig her, ved at man så siger, at det er kommunen, der skal komme.
Så jeg kan forstå på det hele, at Socialdemokraterne ikke helt i dybden mener deres egne lovforslag, for nu kommer de så med et, hvor det bare bekræftes, at endnu flere mennesker skal igennem hjemmet, fordi der også kommer en fra kommunen, som skal varetage rehabilitering.
Astrid Krag (S), 2014-10-30:
Er det antallet af hjælpere i hjemmet, ordføreren tænker på?
Så forstod jeg det alligevel, da jeg fik talt mig igennem det.
Jamen jeg synes, og det står også i den politiske aftaletekst, vi lavede i foråret, at det er rigtig afgørende, at man fra kommunernes side gør, hvad man kan, for at der både er en forudsigelighed og jo også gerne et persongalleri, der er til at genkende for den ældre.
Det er jo derfor, vi bl.a. har skrevet noget om det her med at få lavet nogle forsøg med at kunne få sms om, hvem der kommer, for dem, der har mobiltelefon.
Hvis det, der bliver sigtet til er at afskaffe kontaktpersonordningen, så vil jeg sige, at sådan som jeg har forstået den analyse, der blev lavet af kontaktpersonordningen, så var det de færreste ældre, der kendte til den. Det er derfor, jeg tillod mig at sige, at jeg tror, at for nogle kommunalbestyrelser har det været en sovepude.
Så har man kunnet sige: Vi har en kontaktpersonordning, så er der nok tryghed for de ældre.
Ved at fjerne det her fra lovforslaget gør vi det jo samtidig tydeligt, at nu er der en større frihed for, hvordan man vil sikre, at de ældre borgere faktisk har en tryghed og ved, hvad det er for en kontakt, de skal have med kommunen.
Vi kan ikke have en eller anden ordning, der på papiret ser god ud, men som ikke virker i realiteten.
Nu skal man levere noget, der fungerer.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge, om Socialdemokraterne synes, det er godt, at det er ganske få mennesker, der yder hjælp til en ældre borger, som har brug for hjælp.
Astrid Krag (S), 2014-10-30:
Det er dejligt at høre, at Enhedslistens ordfører vil uddybe det her i sin egen tale, men bare lige for at svare kort vil jeg sige, at det jo netop er derfor, at det fremgår så klart af både bemærkningerne og lovteksten, at det her skal være med borgeren i centrum.
Det er også derfor, at der er tilføjet eller ændret – jeg kan snart ikke huske, hvor vi er i forløbet – en formulering om den situation, at borgeren ikke magter at gennemføre rehabiliteringsforløbet.
Det er jo en meget bred formulering, der ikke kun handler om, at du helt fysisk ikke kan få genoptrænet din nye hofte, så du selv kan stå op om morgenen eller komme på toilettet.
Det er en bredere forståelse.
Og det skal ordføreren da være meget velkommen til at spørge ind til, så vi kan få det uddybet i udvalgsarbejdet.
Det er jeg bare er glad for at høre, for sådan hørte jeg så Enhedslistens ordfører.
Man kommer lidt i tvivl nogle gange.
Så vi er ikke ude i sådan en fuldstændig omkalfatring af, hvordan man ellers visiterer til hjemmehjælp, for så ville jeg jo mene, at det var noget helt andet, vi havde gang i.
Det hører jeg trods alt Enhedslistens ordfører sige, nemlig at det ikke er det, det handler om.
Vi holder fast i de grundlæggende principper, vi kender.
Det er jo ikke det, vi har gang i.
Det er jeg glad for at høre trods alt.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Men jeg vil kort svare, at hvis ordføreren lytter efter, hvad ændringsforslaget går ud på, vil ordføreren jo kunne høre, at der ikke er noget opgør med det grundlæggende princip om, at det er kommunen, der vurderer, om borgeren skal have hjælp.
Det her handler om, at man indfører et helt nyt princip i hjemmehjælpen, nemlig at man pålægger kommunerne, at de skal sende borgerne – som hovedregel, det står klart og tydeligt – igennem sådan et træningsforløb.
Og så er det jo naturligt at spørge: Hvor bliver borgerens selvbestemmelsesret af i den øvelse?
Det står der ikke nu, det står heller ikke i bemærkningerne, og derfor vil jeg jo gerne høre ordførerens holdning til det.
Peter Laigaard (LA), 2014-10-30:
Tak for det.
Tak for ordet.
Lovforslaget omhandler jo det faktum, at der står i § 5 i adoptionsloven, at det er en forudsætning, at personer kun kan adoptere sammen, såfremt de er gift.
Derfor kan par, der lever sammen uden at være gift, jo ikke adoptere.
Vi ved netop, at familiemønstrene – det har andre ordførere også fremført her fra talerstolen – har ændret sig meget siden 1972, hvor adoptionsloven trådte i kraft.
Skilsmisseprocenten ligger på omkring 50 i Danmark.
Det kan vi selvfølgelig beklage meget, men det er bare et faktum, at folk nu engang lever på den måde, som de har valgt.
Samtidig er der også en række andre overvejelser, f.eks. det arvemæssige område, der gør, at folk ikke bare nødvendigvis gifter sig igen, som kan afholde dem fra det her.
Vi er tilfredse med det lovforslag, der ligger her.
Det sikrer netop den her ligestilling, som man tidligere har sikret for registrerede partnerskaber, i adoptionsmæssig sammenhæng.
Vi er også tilfredse med, at der gennem kravet om de 2½ år – man kan kalde det en karenstid – tages hensyn til den stabilitet, som et parforhold skal indeholde.
Fru Pernille Skipper rejser en problemstilling omkring det med samme køn, og der kan jeg jo godt se, at når man allerede fra starten af har planlagt det, så lyder det ikke helt rigtigt, at man skal vente 2½ år.
Det lyder ikke helt rigtigt, så det må også være noget, der skal kigges på.
Men i princippet synes vi i Liberal Alliance, det er fair nok, at der er en vis karenstid.
Så afslutningsvis skal jeg meddele, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Vi har glæde af sammen at lave rigtig meget på handicapområdet – også senest i satspuljeaftalen.
Så jeg vil nu altså gerne have lov til at fastholde: Vi er gode til sammen at lave noget på dette område, og så behøver vi ikke at tage mere eller mindre af æren af de dele, der er, og der er sket mange ting, også de sidste 10 år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-10-30:
Jo, det kan vi sagtens blive enige om, altså både den del med det første og i særdeleshed den del med, at tillægsprotokollen først kom under os.
Jeg synes, vi skulle spice eftermiddagen en lille smule op, og så synes jeg egentlig, der er anledning til at glæde os over, at vi faktisk har lavet en relativt massiv indsats med hele vores handicaphandlingsplan, og den tror jeg faktisk næppe var blevet født under VKO, hvis jeg skulle komme med et godt gæt.
Så Bendt Bendtsen skal selvfølgelig æres for de ting, Bendt Bendtsen skal æres for, men jeg tror nu nok, at handicaphandlingsplanen alt andet lige har groet i vores baghave, og den synes jeg sådan set der er god grund til at være stolt af.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Det var den kærlige hilsen, ordføreren sendte til VKO.
Jeg havde indtryk af, at vi havde en positiv, god tone, da vi startede, og så kom der lige sådan et smæk over, at der ikke var sket en disse i de 10 år på handicapområdet.
Kan vi ikke godt blive enige om, at det var i Bendt Bendtsens tid som erhvervsminister, at handicapkonventionen blev underskrevet for dansk vedkommende?
Og ja, det er korrekt, at sidste år blev der så vedtaget en tillægsprotokol.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-10-30:
Tak for det.
Som socialdemokrat er jeg grundlæggende af den opfattelse, at mennesker med handicap skal have de samme muligheder for at deltage i samfundet og realisere deres potentiale som alle andre.
Derfor er jeg også glad for, at vi med den handicappolitiske plan fra oktober sidste år endelig fik brudt 10 års efter min mening VKO-dødvande på det her område.
Planen betyder bl.a., at Danmark nu endelig har tiltrådt tillægsprotokollen til FN's handicapkonvention, og derfor kan mennesker med handicap og andre borgere nu klage til FN's handicapkomité, hvis konventionen bliver krænket og alle klagemuligheder i Danmark er udtømte.
Derudover betyder planen blandt meget andet, at vi har nedsat en antidiskriminationsenhed og vi arbejder for at øge tilgængeligheden i almene boliger, kulturtilbud og offentlig transport.
Det her er teknik, og det er et skridt i den rigtige retning, og det gør det lettere for nogle mennesker at kæmpe med et system; det gør det lettere for nogle kommuner at bokse med en ellers helt uoverskuelig mængde af bureaukrati.
Og så tror jeg sådan set ikke, at man kan koge meget mere suppe på det.
Det er et fint lille teknisk forslag, og det er et skridt i den rigtige retning.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Tak for det.
Lovforslaget her består af to dele: Den ene del handler om en forenkling af udmålingssystemet for hjælp til dækning af merudgifter i forbindelse med børn, som har nedsat funktionsevne eller en indgribende lidelse, og den anden del handler om at få rettet nogle enkelte fejl, som er i serviceloven, og som handler om børn og unge med behov for særlig støtte.
Det er et meget kompliceret udmålingssystem, vi bruger i dag.
Det er simpelt hen sådan, at vi er helt nede og regne i ottendedele af et standardbeløb osv., og det gør jo altså, at vi lige bør prøve at være realistiske og sige, at det godt kunne gøres enklere.
Det er i sig selv en god forenkling ...
Lydudfald]
... en fordel, ved at vi laver det her nye udmålingssystem, for det giver jo alt andet lige en administrativ lettelse for kommunerne.
Forslaget har også en præcisering af, at betingelsen for at få hjælp til dækning af merudgifterne er, at udgifterne ikke kan dækkes et andet sted, altså under en anden lovgivning.
Det giver også rigtig god mening, men præciseringen har ikke været med tidligere.
I Venstre støtter vi gerne initiativer, som kan være med til at lette de administrative byrder, vi har rundtomkring i vores system, og derfor støtter vi selvfølgelig også denne forenkling af udmålingssystemet.
Vi har lige brug for at sige, at det faktisk er interessant med de rettelser, der nu bliver lavet vedrørende børn og unge med behov for særlig støtte, for det er godt, at vi har netværksplejefamilier, som igen får adgang til at kunne klage til Ankestyrelsen, hvis de oplever, at der er en afgørelse om fastsættelse af omkostningerne ved at dække barnets behov, og de ikke er tilfredse med den kommunale beslutning, der er truffet.
Det er fair nok, så får vi også det genbehandlet.
Der er også genetablering af hjemmel til at fastsætte satser for kost og logi, og der er genetablering af pligten til at kvittere for mellemkommunale underretninger.
Endelig er det også nu blevet skrevet ind, at hæftestraffen udgår af straffebestemmelserne i serviceloven.
Så alt i alt er det faktisk rigtig godt, at vi får ryddet en lille smule op og får lavet nogle lettelser af de administrative byrder, så samlet set er Venstre godt tilfreds, vi støtter forslaget.
Og jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de støtter forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2014-10-30:
Jo, der kan jo sagtens være grunde til, at man ikke er skilt.
Det er bare de grunde, der bekymrer os en lille smule.
Vi finder det faktisk en lille smule underligt, at et samlevende par skulle være interesseret i i fællesskab at adoptere et barn, hvis de stadig væk har forpligtelser.
Der følger også juridiske forpligtelser med at være gift med en tredjepart.
Derfor har vi i hvert fald behov for at få afdækket, hvorfor vi ikke behøver at have den bekymring.
Jeg vil sige til det med skilsmisser, der trækker i langdrag, at så er det, fordi man ikke ønsker dem.
For man må jo sige, at det er blevet let for ethvert par, der måtte ønske at opløse deres ægteskab i dag, at gøre det.
Men tak for tilkendegivelsen.
Vi ser frem til videre drøftelser under udvalgsbehandlingen.
Som sagt vil vi i Venstre rigtig, rigtig gerne støtte forslaget, men vi har en betænkelighed, i forhold til at de samlevende par ikke skal leve op til de krav, som man jo altså stiller til det at indgå ægteskab, herunder at man ikke er gift med en tredjepart.
Jeg håber virkelig, at ministeren vil tage en drøftelse med os om det, fordi vi jo meget gerne vil nå til enighed med regeringen om dette lovforslag, men har de betænkeligheder.
Jeg vil gerne have ministerens kommentar til det.
Mai Mercado (KF), 2014-10-30:
Jeg kan sige ganske kort, at i Det Konservative Folkeparti støtter vi lovforslaget.
Det er blevet diskuteret meget fra talerstolen her i dag, at det er barnets tarv, der må være af afgørende.
Det er vi enige i.
Når det kommer til spørgsmålet om at splitte eller samle familien, så tror vi på, at det her er noget, der er med til at samle familien, for vi må bare indse, at tiden er til nye familieformer. Jeg synes jo ikke, at vi skal stå og diktere, hvad der er rigtigt og forkert, om man skal gå ind i et ægteskab eller ej.
Set med vores øjne er man hverken mere eller mindre familie, hvis man lever papirløst i stedet for at være gift.
For mit eget vedkommende kan jeg sige, at jeg selv er stedbarnsadopteret, og jeg kan da i dag stå og være helt glad over, at mine forældre – min mor og min stedfar, som det jo så er – dengang var gift.
Jeg har aldrig skænket det en tanke, at jeg, hvis de bare havde kærester, ikke kunne være blevet adopteret.
Men det, der i hvert fald i mit tilfælde var tilfældet, var jo, at jeg voksede op i en familie med både en mor og far.
De Konservative kan støtte lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-10-30:
Vi har lavet en rigtig god aftale om satspuljen i fællesskab med hinanden og i øvrigt i et rigtig godt forhandlingsklima, men tænk på, hvordan vi fik forlænget en debat om et ellers usandsynligt teknisk forslag, så vi faktisk fik det tvunget ind i handicapdebatten.
Tak til Venstres ordfører for det også.
Peter Laigaard (LA), 2014-10-30:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Det er jo dejligt som et liberalt parti at kunne sige, at vi på forhånd er meget positive over for at anbefale et forslag til den her mindre ændring af loven om social service, som skulle betyde en forenkling af udmålingssystemet osv. Høringssvarene er jo også generelt meget positive, kan man se, når man læser dem igennem, over for ændringerne.
Jeg ser lige en enkelt kommune, som noterer sig, at der kan blive nogle problemer omkring nogle refusioner, men vi er som sagt meget positive over for forslaget, og vi ser da i øvrigt frem til, at vi ser en stribe af den slags forslag, som kan forenkle, specielt når de så, som det fremgår af det her forslag, ikke har nogen omkostning for stat, region og kommune. Så Liberal Alliance støtter selvfølgelig det her forslag.