runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Når jeg spørger, er det sådan set også bare for at forstå, hvad der er Alternativets overordnede holdning.
Jeg kan forstå, at der ikke er sat restriktioner for, hvor mange flygtninge man overhovedet vil tage, for der synes tallet nærmest legio eller grænseløst.
Og hvis man så samtidig kombinerer det med en erhvervsstrategi her, må man sige, at så kan det godt gå hen og blive rigtig, rigtig mange, der lige pludselig kommer ud på arbejdsmarkedet og måske fortrænger dansk arbejdskraft.
Det vil man i hvert fald gøre, hvis det er sådan, at ordningen virkelig får ben at gå på.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Jamen Danmark skal jo tage de flygtninge, som har ret til at blive registreret som flygtninge, og der har jeg den grundholdning, at det er en kæmpe fordel for os, at de kommer ud på arbejdsmarkedet, for derved bliver de integreret, og derved bliver de også på sigt en ressource for det danske samfund.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Jeg forstår ikke rigtigt, at ordføreren synes, at det en god løsning for flygtninge med hensyn til uddannelse.
Der er jo ikke noget som helst krav til uddannelsens indhold eller retningslinjer overhovedet.
Det beror jo fuldstændig på en aftale imellem den enkelte flygtning og virksomheden, hvor flygtningene jo står i en meget sårbar position, måske oven i købet dårligt udrustet rent sprogligt.
Så det forstår jeg ikke.
Men det, jeg gerne vil spørge ind til, er ordførerens udtalelse om, at man selvfølgelig skal holde øje med, at den ikke fører til misbrug.
Jeg har svært ved at se, hvordan den kan gøre andet, men vil ordføreren fortælle mig, hvor der i den her lovgivning er sat nogen som helst barriere for, at arbejdsgiveren kan misbruge flygtninge som billig arbejdskraft.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Den her ordning skal jo sikre, at flygtningene kommer ud i erhvervsvirksomhederne, og jeg er af den opfattelse, at det nok vil være de færreste flygtninge, som kommer til Danmark, der kan gå lige ind og tage en ordinær beskæftigelse.
Så jeg har stor tiltro til, at virksomhederne kan sørge for at lave et ordentligt forløb for de her mennesker, sådan at de bliver – hvad skal man sige? – hundrede procent jobparate til at kunne tage en ordinær beskæftigelse efter de 2 år, som ordningen indebærer.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Men det må jeg opfatte på den måde, at ordføreren ikke kan pege på nogen steder i den her lovgivning, hvor der er sat nogen barriere ind, for at arbejdsgiveren kan misbruge flygtningen som billig arbejdskraft.
Så det eneste, ordføreren har tilbage, er åbenbart nogle fromme ønsker og forhåbninger om, at det kunne arbejdsgiveren ikke finde på.
Så spørger jeg bare: Hvorfor har vi så så mange eksempler fra byggeri, fra landbrug, skovbrug, gartneri, hotel og restauration, rengøring, så uhyggelig mange eksempler på, at virksomhederne systematisk importerer billig arbejdskraft fra Østeuropa?
Mon ikke de samme arbejdsgivere godt kunne føle sig fristet til at tage en flygtning i stedet, som er endnu billigere, uden at der er noget perspektiv i det for flygtningen?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Jeg tror, at jeg har større tiltro til de danske virksomheder, end spørgeren har – det må jeg sige.
Den støtter de danske virksomheder i at kunne tage en flygtning, der er lagt skoleundervisning ind 1 dag om ugen i alle de uger, hvor ordningen varer i de 2 år, og derfor synes jeg, at det er en positiv ordning, som vi skal bakke op om.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Fru Josephine Fock lænede sig et par gange i sin ordførertale op ad, at der er en aftale på arbejdsmarkedet, som man så på en eller anden måde ville konfirmere gennem den her aftale.
Men hvordan hænger det sammen med, at den organisation, der bærer den overenskomst og efter al sandsynlighed skal tage det største læs i forhold til at lave et igu-forløb, nemlig FOA, tager fuldstændig afstand fra det misbrug af deres overenskomst, som de oplever at der finder sted?
Så fru Josephine Fock henviser til arbejdsmarkedets parter, men den part, som bærer overenskomsten, føler sig misbrugt og misforstået.
Så hvor er det lige, at arbejdsmarkedets parter er henne?
Og er det ikke også rigtigt, at det sandsynligvis ville blive inden for det her 49-kronersområde, at de her igu-forløb ville blive oprettet?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Nu er FOA jo ikke den eneste overenskomstbærende part på området; det tror jeg også spørgeren er klar over.
Jeg håber jo rigtig meget, at de private virksomheder vil tage det største slæb her – det skulle de gerne, og det er også dem, der får en kontant honorering, hvis de tager imod en flygtning til et igu-forløb – og der er det jo andre overenskomster, der gør sig gældende, altså ud over FOA's.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Så hvad er pointen i at lægge sig op ad arbejdsmarkedets parter, hvor lønningerne kan svinge fra 49 kr. til næsten 115 kr.?
Det var det ene.
Og måske fru Josephine Fock også kan nå at svare på det om den afstand, der ligger i, at en enlig forsørger vil miste 2.100 kr. om måneden, hvis vedkommende går ind i et igu-forløb.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Ja, det kan jo godt gøre mig lidt nervøs på danske ufaglærte arbejderes vegne her, for er det, som Liberal Alliance så siger, at man ikke vil fremme, at danskere, der er ufaglærte, også kommer i arbejde og får foden indenfor?
Eller er det sådan, at jeg skal høre Liberal Alliance sige, at man sådan set også godt kunne ønske sig indslusningsløn til danskere, der var lidt væk fra arbejdsmarkedet, og som var ufaglærte?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Det kom nok an på, i hvor høj grad den pågældende havde brug for, at medarbejderen havde fine danskkundskaber.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Jamen begge dele er jo rigtigt.
I øjeblikket er det et sted, der er så forfærdeligt, at vi ikke skal sende folk tilbage til det.
Men samtidig er det jo også rigtigt, at Syrien skal genopbygges, og det er sådan set krumtappen i hele Enhedslistens politik på det her område.
Og det vil jo så, hvis det lykkes, give det danske samfund mulighed for at sende flygtningene hjem.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Det er noget, som arbejdsmarkedets parter efter en vis kreativitet er kommet frem til for at finde en anden måde at lave indslusningsløn på.
Indslusningsløn er noget, som Liberal Alliance er stor tilhænger af, for skal vi have mange nytilkomne udlændinge eller danske statsborgere med svag tilknytning til arbejdsmarkedet i beskæftigelse, kræver det, at man kan få en indgang til arbejdsmarkedet med en lavere løn end den, man i dag kan få lov at sælge sin arbejdskraft for.
Det er en af de største socialpolitiske katastrofer i Danmark, at vi har oprettet et samfundssystem, hvor så mange mennesker i den arbejdsdygtige alder bliver holdt ude af arbejdsmarkedsfællesskabet.
De bliver parkeret på passiv forsørgelse, og børn vokser op i familier, hvor man aldrig nogen sinde får et indblik i, hvor pengene egentlig kommer fra.
Det burde vi gøre noget mere ved.
Det burde arbejdsmarkedets parter også tage endnu mere ansvar for, end der er lagt op til her, men det er selvfølgelig godt, man gør noget.
Der er selvfølgelig lidt mere bureaukrati her, end man kunne ønske sig i en ren indslusningslønsmodel, men det må man jo sådan set tage med.
Der er to ting, som vi umiddelbart er skeptiske over for i forhold til sådan en integrationsgrunduddannelse.
Det er ikke selve ideen eller forløbet, men det handler – ikke overraskende – om ydelser.
Det ene handler om det her med, at virksomhederne får en bonus for at ansætte folk.
Det mener vi i sig selv egentlig ikke at der er nogen grund til, fordi det jo i virkeligheden er et tilskud til virksomhederne.
Vi ville hellere have, at der var skattelettelser, det er en mere rimelig måde at gøre tingene på, i stedet for at vi skal sidde og være med til at bestemme den slags.
Den anden ting, og det er i virkeligheden den største knast for os i forhold til det her forslag, handler nemlig om, at man kan starte med at være på den her integrationsgrunduddannelse og den ydelse, der så hører til, og når man så er færdig, kan man komme på dimittenddagpenge.
Det vil sige, at man først kan være i noget, der minder om en form for beskæftigelse, og den dag, man måtte komme i situationen, at man ikke længere kan finde ud af at være med til at finansiere sit eget liv, så er det meningen at man får en ydelse, der er højere end den, man fik, da man var i den beskæftigelseslignende situation.
Det er kontraproduktivt for at beholde folk i beskæftigelse.
Derfor håber vi, at integrationsministeren vil være åben over for at se på den del af lovforslaget, for den del kan vi ikke leve med.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Det er bare for at forstå helt konkret, hvad det er, Liberal Alliance siger.
Jeg forstår det sådan, at Liberal Alliance er imod, at man kan optjene ret til dagpenge på dimittendsats.
Er det korrekt forstået?
Så vil jeg spørge til indslusningslønnen.
Hvis man nu lavede den indslusningsløn, Liberal Alliance ønsker, ville det så være forkert at tro, at den så heller ikke skulle give ret til dagpengeoptjening eller hvordan?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Man skal selvfølgelig, når man arbejder, have mulighed for at kunne spare op til, at man også bliver sikret ved arbejdsløshed.
Det er jo kun ret og rimeligt, men det må være på en måde, hvor man ikke ender med at få en højere ydelse ved at være på passiv forsørgelse, end man får ved at være i beskæftigelse.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Jeg ville sådan set bare rose hr. Simon Emil Ammitzbøll for ærligheden om, at det her jo drejer sig om indslusningsløn, at det her drejer sig om ren social dumping.
Liberal Alliance er godt nok positiv over for det, det kan jeg jo ærgre mig over, men jeg synes da, det er ganske tankevækkende, at det her kan foregå i Folketinget, uden at nogen bremser det eller at nogen råber højt om det.
Men tak til ordføreren for at sige det, som det er, nemlig at det er indslusningsløn, at det er social dumping.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Jeg ved ikke helt, hvad det var for et begreb, hr. Peter Kofod Poulsen prøvede at få ind i debatten.
Altså, det, vi gerne vil have, er et opgør med social parkering.
Der er parkering af voksne mennesker, der er i stand til at tage vare på deres eget liv og forsørge sig selv, hvis ellers bare de får lov til at bruge deres hænder og talent, og det forhindrer det samfundssystem, som vi har indrettet her i landet.
Det må vi jo gøre noget ved, og vi synes da, at arbejdsmarkedets parter burde tage et langt større ansvar for ligesom at få flere mennesker med ind i arbejdsfællesskabet.
Jeg synes, det er så asocialt, at man sørger for at holde så mange af de dårligst stillede udenfor, sådan at vi andre kan hygge os i fred.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-10:
Jeg vil gerne opstille et lille tankeeksperiment.
Hvis nu hr. Simon Emil Ammitzbøll var virksomhedsejer og han ansatte en person i det her igu-forløb og efter 2 år stod med valget imellem at skulle tredoble den persons løn, som han havde ansat, eller lade personen gå og fortsætte med den samme lønudgift og oven i købet få den her bonus for at tage en ny elev ind i stedet for at give reelt arbejde til den elev, han havde i første omgang, hvad ville ordføreren så vælge?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Sådan en tirsdag eftermiddag kunne man da godt ønske, at man havde sådan en virksomhed i stedet for at skulle igennem det her.
Jeg ved ikke lige, hvordan jeg ville løse det konkrete dilemma, men jeg forstår selvfølgelig godt, hvor spørgeren vil hen, nemlig at der vil opstå nogle skævheder, når man laver det med den her model.
Det er netop derfor, at vi i Liberal Alliance siger, at i stedet for at lave sådan en bureaukratisk model, hvor man giver økonomisk støtte til nogle og ikke til andre og i øvrigt sørger for, at folk kan komme på en højere ydelse på passiv forsørgelse efter beskæftigelse, så tror vi, at det ville være meget klogere, at folk fik en egentlig indslusningsløn, som langsomt kunne blive trappet op til et almindeligt lønniveau, sådan at arbejdsgiveren netop kunne beholde den medarbejder, han var glad for.
For den anden del af problemet er jo, vil jeg sige til hr. Jeppe Jakobsen, om man overhovedet kan få lov til at beholde medarbejderen, som i virkeligheden jo bare har lyst til at suse over på de gavmilde dagpenge, som er bedre end den ydelse, vedkommende har fået i løn.
Det er jo egentlig meget interessant.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-10:
Det kunne jo være, fordi Liberal Alliance er – det er man næppe i tvivl om – et af Folketingets mest erhvervsvenlige partier; det er virkelig en mærkesag for Liberal Alliance.
Jeg vil sådan set
bare høre, om ordføreren måske vil tage det med sig i de videre forhandlinger og fortælle Venstre, som også påstår at være et erhvervsvenligt parti, hvordan man kunne tænke ude i erhvervslivet, når man står i sådan en situation her.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Vi vil altid gerne fortælle vores gode venner i Venstre, hvordan man tænker ude i erhvervslivet, hvis der skulle være problemer med at vide det.
Jeg tror, det bliver mere relevant i skattediskussionen til efteråret, hvor jeg tror at der virkelig er behov for nogen, der taler om det.
Så vil jeg da i øvrigt bare takke de to spørgere fra Dansk Folkeparti.
Jeg er både blevet kaldt ærlig og erhvervsvenlig, og det er jo faktisk ikke i enhver debat, man når at få så mange komplimenter.
Så tak for det.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg vil sådan set også blive i sådan et lille tankeeksperiment, for jeg vil høre, om ordføreren – hvis han nu var den her meget venlige erhvervsdrivende mand, som han jo gerne vil være sådan en tirsdag eftermiddag i stedet for at stå herinde – kunne fortælle mig, hvad han ville vælge, hvis han stod med valget mellem at skulle ansætte en ufaglært kontanthjælpsmodtager af dansk oprindelse og ansætte en flygtning eller en immigrant, eller hvad vi nu skal kalde dem, på en integrationsløn med en bonusordning.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Altså, jeg har siddet og lyttet lidt til de spørgsmål, der har været, om lønniveauet, og det om, at det skulle være løndumping.
Jamen så tænker jeg bare: Er spørgerne fra både SF og Enhedslisten også imod erhvervsgrunduddannelsen?
Altså, det er jo de lønninger, man lægger sig op ad.
Er det også misbrug?
Altså, vi gør jo det her for at få folk i gang, for at give dem en mulighed for faktisk at kunne komme ud og få en ordinær beskæftigelse efter de 2 år.
Det er det, jeg synes er positivt i den her sag.
Susanne Eilersen (DF), 2016-05-10:
Nu er der jo allerede nogle af dem, som har været så uheldige kun at have haft råd til at flygte til nærområdet, som allerede er begyndt at vende hjem til Syrien og har rigtig, rigtig meget brug for, at der faktisk er nogle af de her ressourcestærke mennesker, som sidder placeret i danske lejre, til at hjælpe med at bygge deres hjemland op igen.
Så der er jo nogle, der er vendt hjem.
Men så siger ordføreren også, at han ikke vil have folk på tårnhøje ydelser.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jamen vi har jo allerede en hjemsendelsesstrategi.
Vi sender jo f.eks. folk tilbage til Afghanistan – de dele af Afghanistan, hvor det vel at mærke er vurderet at være ansvarligt.
Men når det er sagt, som jeg sagde lige før: Hvis der kom fred i Syrien i morgen og det var forsvarligt at sende folk tilbage, ville vi selvfølgelig gøre det.
Det er jo noget, man vurderer fra sag til sag.
Vi har jo i samarbejde med ordførerens parti, og det er jeg utrolig glad for,
bl.a. strammet op på reglerne, således at visse kategorier af flygtninge kun får opholdstilladelse et år ad gangen – altså et år og så et år og så et år – således at man hurtigst muligt kan sende folk hjem.
Det ønsker vi jo at folk skal.
Men i den periode, hvor folk er i Danmark, mener jeg altså det er bedst, at de bidrager til samfundet og ikke bare sidder parkeret på overførselsindkomst.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-10:
Nu er det her jo et forslag til en ny uddannelse, integrationsgrunduddannelse.
Hvilken type job er det, hvor der i dag har været sådan en mangel på de her igu-uddannede mennesker?
Hvilke jobs er det, man skal gå ud at tage bagefter, når man nu har fået det her flotte igu-kursusbevis i hånden?
Hvad er det, man forestiller sig i Socialdemokratiet, man skal ud at lave på den anden side af den her uddannelse?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Jamen vi bakker op om arbejdsmarkedets parter og i øvrigt regeringen, som jo mener, at der er en bred vifte af jobs i stort set alle sektorer, hvor man i fremtiden vil komme til at mangle arbejdskraft.
Derfor er det klart, at vi må gøre alt, hvad vi kan, for at få den her gruppe mennesker, som risikerer at være en – i gåseøjne – byrde for samfundet i hvert fald økonomisk, hvis ikke de bliver integreret, til at være det modsatte, nemlig en gevinst for samfundet ved at få arbejde.
Jeg kunne omvendt stille det modsatte spørgsmål
: Hvor er det, man mener der ingen mulighed vil være for de her mennesker for at få job?
Altså, vi bliver jo nødt til at gå til det her med et åbent sind og se meget bredt på det og sådan set være åbne for, at det kan være meget bredt forankret i langt de fleste sektorer.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-10:
Det er helt rigtigt, at der vil være mange sektorer i fremtiden, som vil mangle arbejdskraft – det er bl.a. faglærte håndværkere, vi kommer til at mangle i fremtiden.
Det kan også være f.eks. ingeniøruddannede.
Er det i nogle af de sektorer, man tænker at de med det her flotte igu-kursusbevis i hånden kan komme til at varetage de her jobs?
For som jeg ser det, er det her noget, der er målrettet ufaglærte jobs, og som alle analyser peger i retning af, er det en type jobs, som der vil være langt færre af i fremtiden.
Kan ordføreren ikke godt se, at vi uddanner folk til arbejdsløshed her?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Jeg vil sige, at al den stund det her jo er en pendant til den egu-uddannelse, vi kender i dag, så bryder jeg mig meget lidt om den nedladende facon, hvormed den her uddannelse omtales af ordføreren.
Der bliver brugt ordet flotte – det går jeg ikke ud fra er, fordi ordføreren faktisk mener, at kursusbeviserne er flotte, men fordi, går jeg ud fra, han omtaler dem med en nedladende betegnelse i den sammenhæng.
Den holdning deler jeg ikke.
Jeg tror helt sikkert, at det kan føre til en kompetenceforbedring og ikke mindst til den kontakt til arbejdsmarkedet, som mange af de her mennesker kan have brug for.
Så er det klart, at mange af dem måske ikke lige rigtig går hen og bliver faglærte.
Det har vi en strategi for i Danmark, som vi håber Dansk Folkeparti bakker op om, nemlig at mange af de danskere, der er ufaglærte i dag, bliver faglærte, og så bliver der jo et hul efter dem, som kan fyldes ud af udlændinge.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Tak, og tak til ordføreren for oplægget.
Hvordan kan man som socialdemokrat være tilfreds med en lovgivning, der jo bl.a. betyder, at flygtninge kan komme i arbejde for 49 kr. i timen inden for det offentlige, i hvert fald dele af det offentlige, i 84 uger ud af de 104 uger, som sådan en 2-årig integrationselevaftale skal gælde?
Altså, i 84 uger kan flygtninge arbejde for 49 kr. i timen.
Hvordan kan man som socialdemokrat være tilfreds med det?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Det kan man, fordi det er overenskomstsbelagt.
Så jeg kunne jo spørge omvendt: Hvordan kan man som Enhedslisten på den måde være undergravende i forhold til noget, arbejdsmarkedets parter er blevet enige om?
Ja, man kan jo ud fra det rationale, som ordføreren her lægger for dagen, sige, at vi skulle afskaffe dagpenge i Danmark – for ellers ville der aldrig være nogen, der havde incitament til at søge sig et arbejde.
Den holdning har vi selvsagt ikke, så derfor deler vi ikke bekymringen.
Fordi alternativet til den løn, som ordføreren refererer til, vil være, at vi skulle gå ind med lovgivning og fastsætte en højere.
Det gør vi ikke i Danmark, heldigvis da.
Hvis Enhedslisten mener, at det er formålstjenligt, må man jo argumentere for det, men det er vi imod.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-10:
Jeg tror egentlig, at vi godt kan konstatere i dag, at Socialdemokraterne er ophørt med at være et arbejderparti, og at de også er ophørt med at være et parti for den almindelige dansker.
Hvorfor nu det?
Jo, det er de, fordi man med det her lovforslag sætter ufaglærte danskere bagest i køen, og alle de mennesker, som er på kontanthjælp og lignende ordninger, sætter man også bagest i køen, fordi virksomhederne selvfølgelig gerne vil tjene nogle penge ved at ansætte nogle flygtninge, når der fra statens side kommer så mange penge med dem ud i virksomhederne.
Ikke nok med det, man siger gudhjælpemig også ja til en statslig understøttet løndumping, og der har hr. Finn Sørensen jo fuldstændig ret, når han spørger om, hvordan i alverden Socialdemokraterne kan sige ja til det her.
Hvorfor er I holdt op med at være et parti for almindelige danskere?
Hvorfor støtter I løndumping?
Og hvorfor er I holdt op med at tale de mange almindelige danskeres sag, som ikke kan få et arbejde i dag, som er ufaglærte, som er på kontanthjælp?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Spørgeren spørger om, hvorfor vi er holdt op med at være et arbejderparti.
Der må jeg måske rette en lille misforståelse og sige, at man ikke kun er arbejder, hvis man er dansker.
Man kan også godt være arbejder, selv om man ikke er dansker.
Det, vi faktisk tilstræber her, er at få så mange mennesker som muligt i arbejde, og for et arbejderparti er det en selvstændig pointe, at mennesker skal arbejde, skal bidrage til samfundet, skal være en del af samfundet.
Det modsatte af at være et arbejderparti er at være et parti, som siger, at vi skal isolere mennesker uden for arbejdsmarkedet, som Dansk Folkeparti ønsker at gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-10:
Så hr. Dan Jørgensen indrømmer, at Socialdemokraterne ikke længere er et arbejderparti.
Hr. Dan Jørgensen indrømmer så også, at man går ind for løndumping.
Hr. Dan Jørgensen indrømmer, at man foretrækker flygtninge ude i virksomhederne frem for de mange tusinde ufaglærte danskere og folk på kontanthjælp, der ikke kan finde et job.
Er det rigtigt forstået?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Nej, det er en fortolkning, som er så tæt på det diametralt modsatte af, hvad der er rigtigt forstået.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Men hvor meget mening giver det, når netop arbejdsmarkedets parter på det her område tager hundrede procent afstand fra den aflønning og i øvrigt det forløb, man har valgt?
Altså, det er jo en aftale mellem LO og DA, men den overenskomstbærende part, nemlig FOA, tager fuldstændig afstand fra den og siger, at man fuldstændig har misforstået den lønsats, som forbundet har aftalt med de kommunale arbejdsgivere, og som var tiltænkt en særlig begrænset del af vores unge utilpassede, for her går man bare hen og overfører den til et område og en målgruppe, som er fundamentalt anderledes.
Og det andet spørgsmål er: Hvordan kan man finde på at bruge den lønsats, som er beregnet til en gruppe borgere, til en helt anden gruppe?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Nu spørger jeg til en aftale, som i øvrigt ikke på nogen som helst måde sætter nogen barrierer op for arbejdsgivernes misbrug.
Der er jo ingen krav til arbejdsgiverne i den her forbindelse.
Det skal jo sammenholdes med det.
Så jeg må spørge igen: Hvordan kan ordføreren være tilfreds med sådan en lovgivning, hvor der ingen krav er til arbejdsgiverne, de kan gøre fuldstændig, hvad de vil, og de kan ovenikøbet få en bonus oveni – hvordan kan man som socialdemokrat være tilfreds med sådan en aftale?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Men hvad er egentlig deres incitament?
Hvis man ønsker, at de skal integreres og ud på arbejdsmarkedet osv.,
hvad er så egentlig deres incitament til at gøre det, hvis de i stedet for kan gå på dagpenge?
Socialdemokraterne, Venstre og andre partier herinde mener, at de skal integreres, at de skal ud på arbejdsmarkedet osv., men man laver jo sådan set her et system, som gør, at det faktisk i nogle tilfælde bedre kan betale sig for dem at komme over på offentlig forsørgelse, nemlig dagpenge, når de er færdige med igu-forløbet; så virker det jo imod hensigten.
Så det her med, at man ønsker at integrere, lever man jo ikke engang op til med det pågældende lovforslag.
Og så er der også hele diskussionen om løndumping osv.