runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Men hvis man ser på listen over de programmer, der kører, er nogle af dem meget gamle.
Da jeg kiggede på listen, var det ældste, jeg kunne få øje på, fra 1968, og så var der nogle, der var så gamle, at man ikke vidste, hvornår de var startet.
Ud for hvornår de var startet, stod der »for meget længe siden«.
Derfor må man sige, at vi, når vi vil prioritere og vil bruge pengene på nogle få ting, bliver nødt til at gå alle de programmer igennem og spørge: Hvilke kan vi egentlig undvære?
Mange af dem løber ind over hinanden.
Jeg tror, at jeg bare på miljøområdet talte 10-15 stykker, der alle sammen på en eller anden måde havde noget med miljø at gøre.
Det må være muligt at have færre programmer, men alligevel gode og effektive programmer.
Mogens Jensen (S), 2007-10-12:
Jeg håber, ordføreren vil give mig ret i, at det har stor værdi for det nordiske samarbejde, at vi politikere mødes kontinuerligt og også gerne over mange år for at kunne lægge fælles strategier og skabe synergieffekt af de ting, vi laver politisk i de forskellige lande.
Hvis ordføreren vil det, vil ordføreren så ikke også give mig ret i, at det samme jo også gælder på de andre områder, at det er vigtigt også inden for kulturens område, hvis vi vil fremme nordisk samarbejde, at kulturlivet får lov til at mødes på tværs?
Vi skal i hvert tilfælde være forsigtige med, hvor meget vi begrænser, ikke kun inden for kulturens område, men også inden for andre områder, hvad angår de her muligheder for kontinuerligt at mødes på tværs.
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Det synes jeg også, og jeg forestiller mig ikke, at man nedlægger en hel masse af dem, men de af dem, man kan se render ind over nogle andre, synes jeg godt man kan nedlægge.
Jeg synes bestemt, det er afsindig vigtigt, at vi som politikere bliver ved med at mødes i Norden for hele tiden at have forståelse for hinandens problemer og vores fælles problemer, og for at vi sammen også udadtil kan arbejde som en samlet region.
Men i de komiteer og projekter, som arbejder under Nordisk Råd, sidder jo ikke nogen politikere.
Og det er klart, at de mennesker, der sidder der, sikkert synes, at lige nøjagtig deres lille udvalg er vigtigt, men det er mange penge, vi bruger, og derfor bliver vi nødt til for det første at få bedre styr på at få nogle afrapporteringer derfra, så vi ved, hvad det er, der foregår, og for det andet at se, om der er nogen, der løber så meget ind over hinanden, at et af dem kan nedlægges.
Karen J. Klint (S), 2007-10-12:
Men jeg synes også, det andet er lidt vigtigt, også på en dag som i dag, hvor Gigtforeningen har afleveret rigtig mange tusind underskrifter på, at emballage i Danmark er dårligt udtænkt, så mennesker med svage led og hænder ikke kan åbne den.
Der har vi netop i det nordiske arbejde haft stor succes med at lave nogle modeller.
Det er bare sådan et lille glemt hjørne i det nordiske samarbejde, at vi faktisk har nogle rigtig gode folk, der arbejder med tilgængelighed.
Det er derfor, jeg spørger, om Venstre vil være med til, at vi skal tage de store fine linjer op og sige, at Norden ikke er et overstået kapitel, at Norden kan bruges til at drøfte globalisering og til fredsarbejde og alt muligt andet, men at Norden også kan bruges til at gøre hverdagen nemmere for hverdagsmennesker.
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Ikke hvis det er opprioritering i forhold til, hvordan det var før.
Men jeg vil nok sige, at vi alle sammen jo blev lidt forundrede over, at der var afsat så få penge til det i det nye budget, og det er da noget, vi er blevet enige om i Nordisk Råd og i præsidiet at tage op, når vi når til sessionen.
Men ellers tror jeg, at hr. Touborg skal spørge ministeren om det.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-12:
Jeg finder det fair nok at spørge ministeren.
Det skal jeg også nok gøre, når tid er, men jeg vil godt høre, om Venstre vil tage initiativ til, at vi kan få forbedret forholdene?
Det er godt nok, at vi diskuterer det på sessionen om 14 dage, men hvad er Venstres holdning til det?
Tager man initiativ til, at der bliver gjort noget?
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Jamen vi er sammen med alle andre, havde jeg nær sagt, med på, at vi skal have det op på sessionen, og at vi skal have et klart svar på, om det er en decideret nedprioritering, at der ikke er flere penge til det nu.
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at miljø og demokrati er nogle af de stærkeste nordiske værdier, og derfor vil jeg gerne spørge angående svanemærket, som jo er noget af det, Norden virkelig er blevet kendt for, når det gælder miljø.
Vi står jo nu i en ny situation med globalisering, hvor det er blevet tydeligt, at det ikke kun er miljøet, der lider under den måde, ting bliver produceret på rundtom i verden, men at mennesker også lider.
Der har været eksempler på, at produkter har båret svanemærket, fordi man mente, at de var i orden rent miljømæssigt, men hvor arbejdsmiljøet og forholdene for de mennesker, der fremstillede produkterne, ikke var i orden, og derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokraterne mener, det er nødvendigt, at vi får udvidet svanemærket til også at omfatte forholdene for de mennesker, og at vi i hvert fald får startet en udredning af, hvordan man kan udvikle en sådan mærkning, der sikrer, at også arbejdsforholdene er i orden.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-12:
Mit spørgsmål skal ses i forlængelse af hr. Per Kaalunds spørgsmål vedrørende forbrugerområdet.
Jeg kan oplyse, at dengang ministerrådet blev slanket, gav samarbejdsministrene et løfte om, at forbrugerspørgsmål ville være opprioriteret, selv om man fjernede området som et selvstændigt ministerrådsområde.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er så: Synes ordføreren, at man har levet op til det løfte, man gav om at opprioritere forbrugerspørgsmål?
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Jeg vil sige meget klart, at hvis det her projekt har en sådan vigtighed – ikke hvis det har; det har så vigtig en fremtid - at vi får det på plads, og at vi får det søsat godt, vil jeg selvfølgelig ikke undlade at gøre opmærksom på over for gruppen, at det kan være nødvendigt, at der også skal tilføres midler, for at det her skib fortsat kan sejle, være stolt og komme hjem med en god last; så kan det godt være, at der skal flere midler til.
Jeg må så sige, at jeg vil da påtale over for den enige konservative gruppe, at vi så ikke må stå i vejen for, når den tid kommer, at vi sikrer, at det er sødygtigt, og at det kommer hjem med den last, som vi ønsker at det skal komme hjem med.
Så vi vil ikke stå i vejen, heller ikke med hensyn til økonomi, for, at det skal lykkes at få det her bugseret godt igennem, under ingen omstændigheder.
Men vi har stadig væk behov for at sende et klart signal om, at vi synes, at der gennem årene har været alt, alt for lidt overblik over, hvordan vores midler har været brugt, og hvor de ligger, i hvilke puljer, og det er jo alene det, signalet går på, nemlig at vi vil have mere overblik over økonomien i det nordiske samarbejde.
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Det var jo mange pæne ord, og det er selvfølgelig også vigtigt at komme med de pæne ord og ros.
Men det kan jo også være væsentligt at komme med den kritik, man har.
Jeg synes jo, det er et problem og også må være et problem for Venstre, der i hvert fald siger, at man står for demokrati og retssikkerhed - man står fast på grundlæggende værdier, siger man - at vi har en situation, hvor de nordiske landes regeringer går ind og siger, at der er en praksis i det nordiske samarbejde, som er i strid med lovgivningen, Helsingforstraktaten, der ligger til grund for det nordiske samarbejde, men at de ikke ønsker at ændre Helsingforstraktaten, men opretholder en praksis, der er i strid med det, der står i lovgivningen.
Hvis man var lidt grov, kunne man sige, at det jo var det samme, som Ninn-Hansen sagde i forbindelse med tamilsagen, nemlig at han regnede med at have et flertal for den praksisændring, han havde lavet, og derfor ville han have kunnet lave en lovændring.
Her har man altså en praksisændring uden at ændre på den tilgrundliggende lovgivning.
Hvad er Venstres opfattelse af den sag?
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Det er klart, at det er et problem, at vi på den måde indfører en praksis, som ikke har bund i Helsingforsaftalen.
Men det har ikke været muligt at få de andre lande med på det, og det her er åbenbart det muliges kunst i øjeblikket.
Men det er klart, at jo mere vi presser på, og jo mere vi tager det op på sessionen, vil det måske også stå klart for de andre lande, at det er en uholdbar situation.
Det håber jeg da i hvert fald.
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Det glæder mig meget, at Venstres ordfører også vil være med til at rejse det spørgsmål over for sine partifæller i de andre lande og rejse det på sessionen.
Jeg mener, det er et grundlæggende demokratisk problem, hvis de nordiske lande, der ellers prøver at stå for demokrati og for, at man skal overholde lovgivning og internationale konventioner, selv går ind og siger, at deres grundlæggende konvention vil de så alligevel ikke overholde.
Ordføreren talte om, at vi skal prioritere benhårdt.
Det er jeg enig i.
Men jeg vil høre, om ordføreren og Venstre også mener, at hvis vi virkelig skal gennemføre det paradigmeskift, som jeg ved at ordføreren også er enig i, om, at vi skal tænke meget mere nordisk, så skal der også andre midler til.
Så er det ikke nok kun med de midler, der er sat af til det nordiske samarbejde; så skal vi på alle niveauer og alle steder ind og samtænke nordiske initiativer, tænke på: Hvad kan vi få af nordisk nytte ved at lave fælles arbejde på undervisningsområdet, på beredskabsområdet, på kulturområdet og mange andre steder?
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Første pr-fremstød kom jo nu, så på den måde kan vi jo få det på dagsordenen.
Når jeg ikke har taget det med i mit oplæg og det heller ikke er med i ministerens redegørelse, er det jo netop, fordi vi sidste år blev enige om, at redegørelsen skulle være kortere, at vi skulle gøre den lidt lettere tilgængelig, sådan at der er andre end os i salen, der læser den.
Så det er jo bare at tage det op, og vi har jo en session om 14 dage.
Jamen det er jeg da bestemt indstillet på.
Jeg regner også med, at det, at vi har talt med samarbejdsministrene om, at de enkelte fagministre skal mere ind i udvalgsarbejdet i Nordisk Råd, automatisk vil afføde, at de så også tænker den vej rundt, hver gang de skal bruge penge nationalt.
Det går jeg helt ud fra bare bliver sådan.
Per Kaalund (S), 2007-10-12:
Jeg har fuld forståelse for, at ordføreren siger, at man ikke kan nå igennem alt, når der er den begrænsning på talelængden på de minutter, der er her.
Men jeg hørte som en af de sidste bemærkninger fra ordføreren også, at man skulle prioritere benhårdt, og mit spørgsmål går på, om man ikke har prioriteret for benhårdt på forbrugerområdet.
Man har jo flyttet forbrugerområdet fra at være et egentligt ministerrådssamarbejde til at blive et uformelt samarbejde, hvad der også fremgår af den skriftlige beretning.
Det har jo bevirket, at forbrugerområdet i Nordisk Råd-sammenhæng er blevet ekstremt hårdt nedprioriteret.
Er det også Venstres politik fremover, at forbrugerområdet skal nedprioriteres i det nordiske samarbejde, hvor visionen jo gik på, at det nordiske forbrugersamarbejde i et flerårigt program skulle gennemføres med visionen om at skabe aktive forbrugere?
Vi ved, at der er rigtig mange områder, der i dag er forbrugerrelaterede, så mit spørgsmål til Venstre er, om der ikke er prioriteret for hårdt.
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Prioriteringen har jo ikke ligget i vores hænder.
Det er Nordisk Ministerråd, der har nedlagt det ministerråd, der havde med sagen at gøre.
Så kan vi jo sådan set ikke gøre ret meget.
Det er klart, at vi kan rejse spørgsmålet, og jeg går også ud fra, at det bliver rejst på sessionen over for ministrene, at vi synes, det er et område, der er vigtigt.
Fødevaresikkerheden er jo også et af de parametre, som gør, at vi er vidt berømte ude i verden, og det er jo også noget, vi selv er glade for hver dag, når vi efter at have spist aftensmad ikke mærker en speciel rumlen i maven.
Per Kaalund (S), 2007-10-12:
Kunne ordføreren præcisere det lidt mere end bare det at komme med en konstatering af, at det bliver rejst på sessionen, og at man dér får en drøftelse?
Vil Venstre arbejde aktivt for, at forbrugerområdet styrkes i nordisk samarbejde, så vi kan fortsætte på det høje niveau, vi tidligere har været på, men som vi ikke nu befinder os på?
Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Det er jo blevet diskuteret i Præsidiet, og der er man enig om, at det skal rejses på sessionen, så det bliver det.
Personligt vil jeg også støtte det, for jeg synes, det er et vigtigt område.
Det er afsindig vigtigt, at man kan stole på, at man ikke bliver syg af de madvarer, man køber, og at man, hvis det er nogle varer, som er mindre lødige, i hvert fald via skiltning kan se, om det er nordisk producerede varer, som alle sammen har en høj standard.
Karen J. Klint (S), 2007-10-12:
Jeg vil gerne ind på sådan det mere nære i samfundet.
Jeg synes, det er fint, at vi bruger Nordisk Råd til at snakke globalisering og til udvidelse af det store nordiske samarbejde.
Men der er faktisk også et af underudvalgene i det nordiske samarbejde, der handler om tilgængelighed i samfundet.
Vi hører forbavsende lidt i den danske debat om det nordiske samarbejde, og det er heller ikke med i materialet i redegørelsen til i dag.
Jeg synes faktisk, det er lidt ærgerligt, for især Norge gør meget ud af, at man skal have et samfund for alle - et universelt indrettet samfund.
Hvorfor har vi slet ikke adopteret det projekt så godt i Danmark?
Er det, fordi vi ikke snakker om tilgængelighed?
Vi har selv produceret ideen til et oplæg, der hedder »Demokrati for alle«.
Det taler man om i resten af Norden, men ikke herhjemme i Danmark.
Hvordan kan vi lave lidt mere pr for det?
Ole Stavad (S), 2007-10-12:
Jeg er helt enig i, at i stedet for at blive ved med at opfinde nye mærker, som gør forvirringen større og større for forbrugeren, der skal vælge og vide, hvad mærkerne står for, skal vi udvikle svanemærket som en helt naturlig følge af den udvikling, vi er inde i.
Derfor går jeg også ud fra, at man foretager grundige vurderinger af det, der allerede er besluttet.
Det gælder jo om at finde en balance imellem at sørge for, at mærket sender et så godt kvalitetssignal som overhovedet muligt og gælder så bredt som overhovedet muligt, og ikke gøre det så kompliceret, at det ikke kan bruges i praksis, eller så kompliceret, at vi risikerer, at vi sætter svanemærket på noget, vi ikke kan stå inde for.
Det skal være sådan, at når noget bærer svanemærket, kan vi også garantere, at det er i orden med hensyn til det, mærket står for, at det er troværdigt.
Men lige så langt det kan håndteres i det praktiske liv, er vi med.
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Selvfølgelig er det kompliceret, og selvfølgelig skal man se på, hvordan det kan gøres.
Det er jo det, man kan gøre ved at lave en udredning.
Men dengang man startede det, var det jo heller ikke nemt at finde ud af, hvordan man kunne sikre, at miljøforholdene var i orden rundtom i verden, og i dag er det jo heller ikke altid helt nemt at sikre, at der er brugt nogle midler, der ikke er giftige, og sikre, at der ikke bliver ledt forurenende materialer ud i floderne osv.
Selvfølgelig vil det være praktisk muligt at sikre, at arbejdsforholdene er i orden, på samme måde som man sikrer, at miljøforholdene er i orden, ved at opbygge en stab af kontrollører.
Men jeg skal bare være sikker på, at ordføreren mener, det faktisk også er vigtigt, at Norden ikke kun står for miljø, men også står for, at de sociale forhold og arbejdsforholdene skal være i orden, og at det kan være med til at løfte niveauet, både i Norden og i andre dele af verden, at vi siger, at det altså er nødvendigt at få på den globale dagsorden, at vi ikke kun ser på miljø, men også ser på arbejdsforhold og forholdene for de mennesker, som fremstiller de produkter, vi bruger her i vores del af verden.
Jeg vil også høre, om ordføreren ikke er enig i, at det så også er utrolig vigtigt at have fokus på de områder, og at vi derfor går galt i byen, hvis vi laver en globaliseringsstrategi, der kun har fokus på erhvervslivet, der kun har fokus på at lave Davosmøder, og hvad der ellers kan være af forslag, men som ikke har fokus på at inddrage borgere, medarbejdere osv., ikke har fokus på nogle af velfærdsværdierne, og at det at sikre udviklingen på det område også er en væsentlig del af det samarbejde, vi skal have fremover.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Jeg vil starte med at sige til fru Line Barfod: Skudt forbi.
Jeg har 10 minutters taletid ligesom alle andre.
Jeg er nødt til at lave et indlæg, som så nogenlunde holder de 10 minutter.
Jeg havde også en rød lampe, der lyste, da jeg var ved at være færdig.
Når vi snakker globalisering, snakker vi jo selvfølgelig ikke kun om erhvervslivet, for hvordan kan erhvervslivet globalisere?
Det er nøjagtig det samme, som det var, da vi havde debatten om det herhjemme.
Det er en god velfærd, fastholdelse af arbejdskraft og en tilpasning og tilførsel af ny arbejdskraft, for uden de hænder til erhvervslivet har man ingen mulighed for at lave en fornuftig erhvervsudvikling og globalisering.
Så det kan godt være, at jeg har pointeret noget om virksomheder og erhvervsliv, men bag ved debatten i Norden ligger nøjagtig det samme, som der gør bag debatten her i Danmark.
Det handler om at fastholde og videreudvikle muligheder, innovation og forskning.
Det drejer sig om at fastholde mennesker på arbejdsmarkedet, for det er udviklingsmulighederne for erhvervslivet; lige så vel som det er det i Danmark, er det også sådan i alle de andre nordiske lande.
Så det var alene et spørgsmål om tid, og nu er den røde lampe der igen.
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Det glæder mig meget, hvis ordføreren også har blik for, at de andre ting er lige så vigtige, hvis vi fortsat skal kunne udvikle Norden og stå stærkt.
Jeg vil høre, om ordføreren så er indstillet på, at det også gælder i forhold til et af de væsentlige kendetegn for mange almindelige mennesker, når der tales om Norden, nemlig svanemærket, og at det er vigtigt at få udviklet det og i hvert fald starte med at få en udredning om en udvikling af svanemærket, så det ikke kun drejer sig om miljø, men at der også kommer fokus på arbejdsmiljø og forholdene for de mennesker, der frembringer produkterne, således at vi ikke risikerer at stå i en situation, hvor folk udvikler en opfattelse af, at Norden kun står for miljø, og at man er ligeglad med de mennesker, der fremstiller produkterne.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Når den konservative ordfører i nordisk samarbejde taler, taler han med nøjagtig den samme indstilling til de her områder, som de konservative politikere også har i Danmark.
Vi har meget stor fokus på arbejdsmiljøet, vi har meget stor fokus på at fortælle forbrugerne, hvad det er for nogle produkter, de kan købe, og det gælder selvfølgelig, uanset om det er i Danmark, eller om det er i det nordiske samarbejde.
Så jeg er meget enig i, at vi skal have fokus på et godt arbejdsmiljø.
Vi skal have fokus på at fortælle forbrugerne, hvad det er for nogle muligheder, de har, men jeg vil også samtidig sige, at man skal passe på, at man ikke laver en mærkning, som man ikke er sikker på man kan stå inde for, og derfor er det utrolig vigtigt, at vi ikke ødelægger forståelsen af og troværdigheden med hensyn til svanemærket, hvis vi ikke er sikre på, at det, det dækker, er det, vi kan stå inde for.
Men jeg vil meget gerne være med til, at vi ser på, hvordan vi bedst muligt kan sikre og samtidig vise, at vi har fokus på et godt arbejdsmiljø.
Om det lige skal være på den måde, eller hvordan det skal være, må vi tage op til en vurdering, men selvfølgelig skal forbrugerne kunne vide, hvilke produkter de køber.
Bente Dahl (RV), 2007-10-12:
Tak for det.
Ja, mine ører havde også hørt noget af det samme, som fru Line Barfod havde hørt med hensyn til erhvervslivets fremtrædende plads i ordførerens tale.
Jeg hørte bl.a. ordføreren sige, at globaliseringsstrategierne skulle kunne gå ud på øget markedsføring af Norden.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Jamen det er jo igen det her med den store familie, den gode familie i det nordiske samarbejde.
Det er et totalt projekt, hvis vores globalisering skal lykkes; så er det et spørgsmål om en god forståelse for vores medarbejdere, et godt arbejdsmiljø, en god tiltrækningskraft og fastholdelse af vores medarbejdere i virksomhederne.
Så det er jo klart, at fokus for virksomhederne også er på økonomi, men en virksomhed, som har tanke for en god globalisering og en god økonomi, har også tanke for at behandle sine medarbejdere godt.
Det synes jeg der er mange gode eksempler på, ikke bare i Danmark, men i hele Norden, at virksomheder har den forståelse.
Bente Dahl (RV), 2007-10-12:
Det glæder mig, at der er flere værdier bag ved de økonomiske.
Jeg ser selv de demokratiske værdier såsom folkeoplysning, åbenhed og lav magtdistance som meget væsentlige i det nordiske samarbejde.
Det samme spørgsmål, som jeg stillede den socialdemokratiske ordfører, ville jeg gerne stille den konservative, nemlig: Er de 60 mio. kr., som er afsat til at komme i gang med nogle initiativer, nok til det globaliseringsarbejde, som ordføreren forestiller sig skal udvikle sig; vil 60 mio. kr. om året være nok?
Hvordan skal bevillingen være?
Skal den flyttes fra midler, der er inden for det nordiske system, eller skal der tilføres yderligere midler udefra?
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Jamen det her er da en begyndelse.
Til spørgsmålet om, om det skal findes inden for budgetterne, eller om der skal lægges nye penge oven på, vil jeg sige, at mit udgangspunkt er, at vi skal finde det inden for budgetterne ved en god gennemgang af de budgetter, vi allerede har nu.
Og så vil jeg sige: Jeg tror ikke på med henvisning til den økonomi, som fru Bente Dahl talte om før - at det, at vi poster flere og flere penge ind, kun er det, der skaber kvaliteten i det nordiske arbejde.
Jeg tror, at der er meget andet end økonomi, der skal til.
Men det her er et stort projekt, det koster penge, og dem skal vi ind og finde.
Det er bl.a. også derfor, at et enigt kontroludvalg på tværs af partierne sagde, at det var det her emne, man ville gå ind og se på, alle de skjulte penge, der ligger rundtomkring, og som ingen rigtig har overblik over.
Ole Stavad (S), 2007-10-12:
Tak til ordføreren for de venlige bemærkninger, og sagt på jysk mener jeg sådan set også, at den konservative ordfører kom rimeligt fra sin tale.
Men som den konservative ordfører lige har svaret fru Bente Dahl, så er det, vi nu har sat i søen i fællesskab, et skib, der kræver ret meget, et stort projekt, der koster penge, som ordføreren formulerede det.
Det er jeg helt enig i.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvad er overvejelserne i den konservative gruppe i Nordisk Råd?
Man har i den konservative gruppe de seneste år foreslået en reduktion af budgetrammen for nordisk samarbejde, og det har den konservative gruppe, hvor hr. Allan Niebuhr er formand, også gjort for 2008-budgettet, som vi skal behandle på sessionen.
Mener hr. Allan Niebuhr ikke, at med det store projekt, vi nu har sat i søen, er opgaven stor nok med at finde de nødvendige midler?
Og vil den konservative ordfører i sin egenskab af formand for den konservative gruppe tage op i den konservative gruppe, at man ikke længere forvirrer signalerne for nordisk samarbejde med forslag om en reduktion, som der heldigvis er flertal imod?