runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Nu er det jo en problemstilling, hr. Bent Bøgsted og hans parti må have en del erfaring med, eftersom selve arbejdet med at indføre sundhedsafgifter jo i høj grad blev påbegyndt med den skattereform, hr. Bent Bøgsted stemte for, med fedtafgift og lignende, som der har været en lignende kritik af.
Det illustrerer jo nogle af de vanskeligheder, der er med den slags afgifter.
Men det ændrer ikke ved det forhold, at når man skal skaffe finansiering til nye initiativer, så er der nogle gange nogle vanskeligheder, man må acceptere.
Og nogle af de penge, der er skaffet med en ny sukkerafgift, som i øvrigt også gavner folkesundheden, er jo gået til nogle formål, som peger fremad, og jeg har gennemgået dem her i min ordførertale.
Det er jo præcis det, jeg prøvede at sige med mine afsluttende pointer: De nemme løsningers tid er forbi, også på det her område.
Det gjaldt i øvrigt også, da spørgerens parti selv forhandlede en skattereform og indførte en fedtafgift.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Jeg kan forstå det på den måde, at finansministeren er totalt ligeglad med, at der er en virksomhed, der kommer til at lukke.
De har en omsætning på 150 mio. kr. og får en afgift på 280 mio. kr.
Det hænger jo ikke sammen, vil jeg sige til finansministeren.
Så siger finansministeren og skatteministeren, at det har noget med sundhed at gøre, altså at vi skal være sundere.
Så siger finansministeren også, at der skabes vækst, at der skabes nye arbejdspladser i grøn energi-områder, men mange af dem er 3F-arbejdere, og de kan ikke gå ud og få arbejde inden for de grøn energi-områder, som finansministeren vil sætte i værk.
Er det ikke sådan lidt paradoksalt, at man er totalt ligeglad med, at der er en virksomhed, der lukker?
I forbindelse med NOx-afgiften gik skatteministeren trods alt ind og gav et halvt års forlængelse, så man kunne finde en løsning, altså for at prøve på at hjælpe virksomheden.
Her er man totalt ligeglad med, at man lukker arbejdspladser, og det vil sige, at det er regeringen – det er Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, De Radikale og Enhedslisten – der står og skal forklare de arbejdere på Fynbo Foods, at deres virksomhed lukker eller flytter til udlandet.
Det er en sur fornøjelse at skulle forklare de arbejdere det.
Men det er den opgave, som finansministeren påtager sig, og det vil ske i forbindelse med mange andre virksomheder.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Og det er heller ikke nogen rimelig gengivelse af virkeligheden, når man taler om, at grøn energi-virksomheder skulle være virksomheder med arbejdspladser, der er forbeholdt mennesker med lange uddannelser, som går på arbejde i jakkesæt og slips.
Altså, jeg er selv valgt i Esbjerg, hvor vi har masser af virksomheder i energibranchen.
Nogle arbejder med olie, andre arbejder med grøn energi.
Der er masser af både faglærte og ufaglærte arbejdspladser i den branche.
Jeg tror, at alle var triste ved meddelelsen om, at Vestas var nødt til at fyre ganske mange mennesker i Danmark.
De arbejdspladser har vi jo skabt, fordi vi har været klar til forandring, fordi vi vil være klar til at skaffe noget finansiering til at være foran på det område.
Det er der så bred konsensus om har været godt, men man vil bare ikke være med til at gå videre.
Det er da et paradoks.
Tina Nedergaard (V), 2012-01-19:
Sådan lige indledningsvis vil jeg sige, at jeg synes, finansministeren begår en fejl, som oftest begås af folk i den røde blok, og det er i sammenligningen mellem, hvordan vi indførte fedtafgiften, og hvordan den nye regering benytter den.
Man skal lige være opmærksom på, at da fedtafgiften blev introduceret under den tidligere regering, var det med henblik på at lempe skatten på arbejde for at imødekomme et ønske fra netop erhvervslivet og i øvrigt også for at imødekomme en af de problemstillinger, som fru Marianne Jelved tidligere i dag har peget på, nemlig at vi havde et større lønudviklingspres end i så mange andre lande.
Så vil jeg godt sige, at når vi bliver ved med at spørge ind til skattereformen, er det jo, fordi finansloven ikke lover godt for fremtiden for danske virksomheder og danske arbejdspladser.
Regeringen har benyttet det flertal, man nu engang har, til at indføre flere afgifter og skatter, som er adfærdsregulerende, men som først og fremmest er til for at få flere penge i kassen.
Derfor vil jeg bare gerne bede finansministeren om at udstede en garanti
: Hvis – for jeg tror ikke nødvendigvis på, at det bliver når – regeringen barsler med en skattereform, vil finansministeren så garantere, at den på ingen måde vil kunne skade danske virksomheders konkurrenceevne og dermed deres mulighed for at skabe arbejdspladser?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Regeringens politik er fuldt finansieret, også den del af den, der handler om udlændinge, som spørgeren sigter til.
Og så er det jo rigtigt, at et af de ganske mange resultater, der er nået med finansloven, er en aftale om en række nye initiativer, når det gælder udlændinge og retspolitik, og den har jo det særlige kendetegn, at den samler hen over midten og repræsenterer dermed en ny balance i udlændingeretspolitikken, som jo så af naturlige årsager ikke kan omfatte Dansk Folkeparti, eftersom Dansk Folkeparti står alleryderst på fløjen, når det gælder udlændinge og retspolitik.
Og det er jo fair nok.
Der tror jeg for så vidt man befinder sig meget godt, altså, det er da mit indtryk, når man debatterer de spørgsmål med medlemmer af Dansk Folkeparti inklusive hr. Martin Henriksen.
Men der er ved at ske noget nyt på det felt, hvor et relativt bredt flertal ønsker en anden og mere balanceret udvikling, og det tager vi et godt skridt i retning af med den her finanslov.
Jeg skal da starte med at kvittere for, at spørgsmålet kommer fra noget så sjældent som en tilpasningsdygtig Venstremand, der vælger at ændre sin strategi i forhold til den erfaring, man har gjort sig hidtil i debatten.
Jeg mener, at sundhedsafgifter fremmer sundheden, og det må Venstre også have ment, da man valgte at indføre sundhedsafgifter i forbindelse med skattereformen.
Jeg mener, at forureningen med NOx er et problem.
Den er sundhedsskadelig, og det bør vi selvfølgelig gøre noget ved i et moderne samfund.
Det synes jeg egentlig er et meget naturligt og afbalanceret synspunkt, som burde samle bredt i Folketinget.
Jeg kan ikke forestille mig, at man for alvor kan finde på at udfordre det synspunkt, at vi i det omfang, det er fornuftigt, beskatter det, der er usundt eller forurenende.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-19:
Nu skete der jo det, som skete for mine kollegaer, da de spurgte ind til skattereformen: Man får et ikkesvar.
Det, jeg gerne vil have at ministeren tager stilling til, er: Står det, at man femdobler en NOx-afgift og sender i tusindvis af arbejdspladser ud af landet, mål med, at alle danskere tilsammen skal opleve at leve 100 år ekstra, 7 minutter pr. dansker?
For det er det, vi taler om.
Jeg går ud fra, at når man er så vel befaren i skatter og afgifter og NOx'er og konsekvenserne af NOx'er, har man også en viden om, at 90 pct. af alle de NOx'er, der driller os i Danmark, kommer fra landene omkring os.
Og så er det igen, jeg spørger: Er det intelligent politik at sende i tusindvis af arbejdspladser ud af landet for at reducere en meget lille del af NOx-forureningen, da hovedparten af NOx-forureningen kommer fra landene omkring os?
Eller er det bare en måde at skulle finansiere en masse andre ting i en tid, hvor vi mangler arbejdspladser i landet?
Er det smart politik?
Det er mit spørgsmål til finansministeren.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Nu er jeg jo ikke enig i, at det pågældende initiativ sender tusindvis af arbejdspladser ud af landet, men ja, jeg synes, det er rimeligt at sætte ind over for et problem som NOx-forureningen.
Man kan komme med et tal på, hvor mange liv der spares i den sammenhæng.
Der er jo også sygdomme, der undgås, og jeg tror, at de mennesker, der rammes af de pågældende sygdomme, vil se en del anderledes på det spørgsmål, end hr. Peter Juel Jensen gør ved sin attitude.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-19:
En af de ting, som er en del af finansloven, er jo, at regeringen ikke ønsker den aftale, der blev lavet mellem den gamle regering og Dansk Folkeparti, om grænsekontrol, altså den permanente toldkontrol ved grænserne.
Det var sågar sådan, at den socialdemokratiske ordfører tidligere på dagen nærmest pralede af, hvor fantastisk det var, at man havde sløjfet den her grænsekontrol.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge finansministeren, om han er bekendt med, at Dansk Folkeparti under forhandlingerne om grænseaftalen fik oplyst, at der jo faktisk er sket en eksplosion i den kriminalitet, vi ser begået af østeuropæere, der kommer til Danmark.
Der er sket en voldsom stor stigning i antallet af sigtelser fra 2006, hvor det var 2.879, til 2010, hvor det var 6.029, først og fremmest begået af borgere fra Litauen, Bulgarien og ikke mindst Rumænien.
Er der ikke her en eller en dobbeltmoral hos regeringen, når man vælger at fjerne en grænsekontrol, en permanent toldkontrol, der kan dæmme op for den slags kriminalitet, samtidig med at man vel er bekendt med, at der er sket en stor stigning?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det springende punkt i det spørgsmål kom jo i den næstsidste sætning, hvor man pegede på, at permanent grænsekontrol skulle kunne dæmme op for det problem, man påpeger.
Danmark har som bekendt en ganske lang grænselinje, ikke mindst til søs, og at forestille sig, at nogle få grænsestationer bemandet ved de store tilkørselsveje til Danmark skulle være i stand til at dæmme op for det problem, hr. Peter Skaarup så rigtigt peger på, er svært; det tror jeg er, hvad man til daglig kalder for symbolpolitik.
Det har jo så været en skadelig symbolpolitik, der har forværret vores forhold til Tyskland betydeligt og har ført til, at den nye regerings beslutning om at gå i den modsatte retning kraftigt har forbedret vores forhold til Tyskland, som er en meget vigtig relation for Danmark og for dansk erhvervsliv.
Så enkelt synes jeg at det stiller sig.
Peter Juel Jensen (V), 2012-01-19:
Men efter at have siddet og lyttet til otte-ti af mine kollegaer herinde stille spørgsmål om den og så have kunnet konstatere, at der ikke er kommet nogen svar, og at det faktisk kun er skatteministeren, som er gået foran og har gjort sig nogle tanker om den kommende skattereform, så vil jeg ikke belemre finansministeren med spørgsmål i den retning.
Jeg blev lidt optaget, da ministeren i sin ministertale talte om sammenhængen mellem sundhed og skatter og afgifter.
Se, jeg er valgt på Bornholm, og det eneste, vi har kunnet mærke til en øget opprioritering af sundhed, er, at man har nedlagt en masse madskoler, og dermed har man forhindret, at børn kan lære at spise sundt og varieret.
Det må være det, som regeringen forstår ved sundhed, men det var blot en konstatering.
Så har jeg også lagt mærke til, at NOx-afgiften skulle være noget, der skulle skabe sundhed.
Jeg synes, jeg kan erindre et udvalgssvar, der sagde, at NOx-afgiften vil bidrage til, at danskerne skulle leve 100 år ekstra tilsammen.
Det svarer til ca. 7 minutter pr. dansker.
Er det hensigtsmæssigt at lægge så mange arbejdspladser ned, for at alle danskere skulle opleve at leve 100 år længere tilsammen, ca. 7 minutter pr. dansker?
Er det intelligent politik?
Peter Skaarup (DF), 2012-01-19:
Jeg synes næsten, det er lidt for sjovt at høre finansministeren komme med den form for argumentation.
Altså, Tyskland skulle vi åbenbart tage så meget hensyn til – hvis det går efter finansministerens vurdering her – at vi sløjfer vores egen grænsekontrol, altså en grænsekontrol, som svenskerne har.
Vi kender det jo alle sammen: Når man skal en tur fra København og over til Malmø og passerer forbindelsen, er der svenske toldere ved grænsen, der kontrollerer.
Det er det, Dansk Folkeparti fik indført sammen med den gamle regering, såmænd bare det.
Når jeg så også synes, det er endnu mere sjovt, at finansministeren nævner Tyskland, er det selvfølgelig, fordi lige præcis Tyskland netop har besluttet at ansætte et trecifret antal betjente ved grænsen til Polen, fordi man er meget bekymret for den meget voldsomme kriminalitetsbølge, man ser derfra.
Altså, Tyskland gør nøjagtig det, som Dansk Folkeparti fik gennemtrumfet under den gamle regering for at dæmme op for kriminalitet.
Så det hænger altså slet ikke sammen for finansministeren.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg er da glad for at kunne more hr. Peter Skaarup; så har vi da fået det ud af debatten.
Nu er jeg jo selv valgt i den sydligere del af Jylland, og nu har en stor del af debatten i dag handlet om job, vækst, erhvervsliv, vilkår, og jeg vil bare sige, at i den region af Danmark har man været yderst opmærksom på de initiativer, hr. Peter Skaarup fik skubbet igennem via sit samarbejde med den tidligere regering.
Det er bestemt ikke noget, man har anset for at være gavnligt for job, vækst og beskæftigelse i den pågældende region.
Så det handler ikke om at lefle for Tyskland, eller hvad man ellers kunne finde på af udtryk i den sammenhæng.
Det handler bare om at optræde med almindelig sund fornuft og sørge for et ordentligt forhold til sine naboer og lade være med at tage initiativer, der kun har symbolsk karakter.
Hans Andersen (V), 2012-01-19:
Tak for det.
Med den her finanslov lægger regeringen op til at bruge 560 mio. kr. til bl.a. at afskaffe loftet over kontanthjælp.
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om ikke man kunne tage med i sine overvejelser, at rengøringsassistenten, butiksassistenten, medarbejderen på gartneriet og deres familier i øjeblikket stiller sig lidt undrende over for det her med, at man vil afskaffe loftet over kontanthjælpen.
Det er således i dag, når man nu afskaffer loftet over kontanthjælpen, at en familie, far og mor, på kontanthjælp vil få et rådighedsbeløb på 14.735 kr.
Jeg vil tro, at det for mange familier, hvor både mor og far arbejder fra morgen til aften og selv betaler deres frokostpause, gælder, at det at have et rådighedsbeløb på 14.735 kr. er rigtig mange penge.
Er der ikke her et misforhold mellem det at være i arbejde og det at være på kontanthjælp?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg står fuldt ud ved den beslutning, vi har truffet, om at afskaffe det, man har kaldt for fattigdomsydelserne, for jeg ser ikke noget formål med, at en bestemt del af de mennesker, der modtager overførselsindkomst, skal trykkes særlig dybt ned i forhold til indkomst.
Så det har vi gjort med åbne øjne, og det står vi fuldt ud ved.
Det synes jeg hænger godt sammen.
Hans Andersen (V), 2012-01-19:
Man kunne jo have undladt at tage det forslag med, for lige præcis der er det jo bare ord, ord, ord, opgør med krævementalitet osv. osv., og handling er så noget andet.
Handlingen betyder jo, at det ikke længere kan betale sig at arbejde.
For det par, hvor begge er på kontanthjælp, gælder det, at en af dem nu skal ud at finde et job med en månedsløn på 29.600 kr., og det er jo altså mere end det, en rengøringsmedarbejder får i dag, det er mere end det, en butiksassistent får om måneden.
Man animerer jo ikke til at gøre en ekstra indsats, at tage et arbejde, at stå tidligt op om morgenen, så jeg synes, det er mærkværdigt, at det, regeringen først og fremmest vil bruge penge på, er at fjerne loftet over kontanthjælpen.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Faktisk var det mit indtryk, at den tidligere formand for Venstre, den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, også gav udtryk for at have det godt med det, så det tror jeg samler relativt bredt.
Det er i hvert fald min holdning.
Mette Bock (LA), 2012-01-19:
Vi har tidligere i den her debat talt om symbolpolitik, og man skal jo ikke have en hukommelse, der rækker ret meget længere tilbage end til det netop overståede valg, for at kunne huske, at den nuværende regering meget ofte kritiserede den gamle regering for at føre symbolpolitik.
Når man kigger på de elementer i finansloven, som handler om uddannelse og forskning, synes jeg, det er slående, at man kun reducerede investeringen i dansk forskning med 300 mio. kr.
Vi var selv med til at afbøde de store ulykker, som VK havde lagt op til, og det var vi meget glade for at være med til, men man reducerede altså med 300 mio. kr.
Samtidig investerer man i at lægge et såkaldt fleksibelt loft over størrelsen på gymnasieklasser, hvilket koster lige knap 300 mio. kr.
Eller er det udtryk for, at regeringen anser det for vigtigere for landets fremtid, at der bliver en eller måske to færre i en gymnasieklasse, end at der bliver investeret i dansk forskning?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jo, men det er jo sådan, at der er en debat om regneregler i den økonomiske politik.
Den er levende, og den foregår jo blandt økonomer og folk med forstand på de sager.
Jeg har selv været en del af den, og jeg synes også, den er relevant.
De vil løbende udvikle sig, i takt med at de udfordringer, der debatteres, bliver støttet af nye data.
Sådan er det.
Med hensyn til det forsigtighedsprincip, jeg beskriver, vil jeg sige, at det ikke alene var en del af noget, man sagde i forbifarten for mit partis vedkommende, men det var hovedprincippet i det valggrundlag, vi fremlagde under valgkampen.
Så på den måde var der ikke stukket noget under stolen.
Martin Henriksen (DF), 2012-01-19:
Altså, nu har jeg holdt mig vågen under finansministerens tale og de efterfølgende bemærkninger, der kom fra ministeren, og når man tænker på ministerens facon, er det i al beskedenhed lidt af en præstation, synes jeg.
Så jeg synes godt, at jeg kunne forlange et ordentligt svar.
Vi ved jo erfaringsmæssigt, at den indvandring, der finder sted via asylsystemet og via familiesammenføringsreglerne, er rigtig, rigtig tung at danse med, og det betyder øgede offentlige udgifter, fordi der er alt for mange af dem, der går over på offentlig forsørgelse, og så er der også integrationsprojekter, og der er sågar også pladser i landets fængsler, der skal optages.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvilke grupper er det, der skal betale prisen for den lempeligere udlændingepolitik, som regeringen lægger op til at føre?
Det er et rimeligt spørgsmål, så kunne vi ikke få et rimeligt svar?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jo, men jeg er imponeret over spørgerens fysiske udholdenhed, også når det gælder evnen til at lytte til både mine taler og svar.
Men det er sådan, at udgifterne ved de forslag, der angår udlændinge og retspolitikken i den pakke, vi snart stemmer om, er fuldt finansierede efter gængse regneregler, som spørgeren jo også burde anerkende.
Så står spørgeren med det, tror jeg, i Folketinget lidt særlige, eller i hvert fald isolerede synspunkt, at der, når det gælder udlændinge, er enorme kilder til finansiering af det danske velfærdssamfund, hvis vi kunne sikre en udlændingepolitik, der lå meget, meget langt til højre for det, der nu er relativ bred samling om at gennemføre.
Og det er jo fair nok, det er i orden at have det synspunkt.
Man må bare respektere, at jeg har et andet synspunkt, og at der faktisk er et ganske solidt flertal for det synspunkt, som jeg og mit parti og regeringen indtager, og som udtrykker en balance mellem forskellige hensyn på det område.
Karina Adsbøl (DF), 2012-01-19:
I en tidligere debat herinde i Folketingssalen sagde finansministeren, at Danmark er et rigt land.
Det var i forbindelse med øgning af udviklingsbistanden.
Så har vi haft fattigdomsdebatten, og flere ministre har udtalt, at de har overtaget et håndværkertilbud, at den tidligere regering og deres støtteparti har kørt økonomien i sænk.
Så mit spørgsmål er til finansministeren, om vi er et rigt eller et fattigt land, fordi jeg har en fornemmelse af, at regeringen først har fundet ud af, at vi står i en global finanskrise, efter valget, da regeringen fandt ud af, at de ikke kunne indfri alle de løfter, de gav i deres valgkamp.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det synspunkt har jeg personligt og mit parti og de partier, jeg nu sidder i regering med, gjort klart gældende hele vejen igennem, også i valgkampen.
En af de dominerende skillelinjer i valgkampen handlede netop om, hvor alvorlig krisen var, og hvor synspunktet fra vores side meget klart var, at det var udtryk for stor letsindighed, når man fra regeringspartiernes side og fra Dansk Folkepartis side gav udtryk for, at krisen stort set var overstået, at regningen var betalt, at der var to streger under facit, og at der nu ventede et opsving lige rundt om hjørnet.
Det satte vi store spørgsmålstegn ved, og det viste sig desværre, at vi havde mere ret, end man egentlig kunne have håbet på.
Så må vi jo tage den derfra og tage ansvaret derfra, og det er det, vi gør.
Karina Adsbøl (DF), 2012-01-19:
Så må jeg høre ministeren, hvad han mener om, at de danske skatteydere mister flere millioner kroner, fordi de betaler til ulandsbistand, som går op i korruption og svindel og humbug, så det ikke går til de mennesker, man egentlig gerne ville hjælpe.
Når vi i Dansk Folkeparti ser de her børn, er det jo ikke, fordi vi ikke vil hjælpe dem.
Men hvordan forholder ministeren sig til, at danske skatteydere betaler flere millioner kroner, som går til korruption?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det synes jeg da er pragtfuldt.
Så kan man jo bare undre sig over, at et af de markante forslag, Dansk Folkeparti sætter til afstemning i dag, er at skære over 2 mia. kr. ned på ulandsbistanden.
Det er jo korrekt, at det ikke altid er lige nemt at give ulandsbistand i nogle af de lande, hvor folk har brug for hjælp, fordi nogle af de lande desværre ikke fungerer lige så godt som Danmark og fungerer i nogle tilfælde slet ikke.
Der skal man jo altid gøre sit yderste for at undgå den slags problemer, og det gør man også.
Så er vi så politisk uenige om, hvor meget vi skal ofre på at hjælpe mennesker i den situation.
Der står jeg ved mit synspunkt.
Det ville være godt, hvis spørgeren også stod ved sit.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-19:
Jeg er glad for at se, at regeringen planlægger at lave en skattereform, der vil lette skatten på arbejde.
Man startede med at hæve skatter og afgifter med mere end 5,5 mia. kr., og så vil man indføre en betalingsmur omkring København, der kommer til at koste en familie 11.000 kr. om året.
Så derfor er mit spørgsmål: Vil en familie, der f.eks. kommer fra min kreds lidt uden for Ringsted og er nødt til at tage bilen på arbejde, i den her skattereform blive kompenseret for de 11.000 kr., de skal betale for at komme på arbejde?
Er det sådan, at de vil blive kompenseret for det, så det kan betale sig for dem at arbejde, i højere grad end det kunne, inden regeringen kom til?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Der er jo ikke på den måde nogen direkte sammenhæng mellem de to forslag, men det er da klart, at den familie, som bor i Ringsted og går på arbejde, får fornøjelse af den lavere skat på arbejde.
Sådan er det jo.
Så det synes jeg er meget enkelt.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-19:
Ministeren fik ikke svaret mig på, om de vil blive kompenseret i forhold til den skattestigning, de kommer til at opleve under denne regering, altså de 11.000 kr., de skal betale i bompenge eller betalingsmursgebyr for at komme på arbejde i København, hvis de er nødt til at bruge bilen.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Sådan en familie vil, ligesom alle andre familier, der går på arbejde, opleve, at skatten på arbejde bliver sænket, og det er til deres fordel.
Så er det jo sådan med trængselsringen, som jeg har beskrevet tidligere, at den er et bidrag til, at vi kan investere i kollektiv trafik i og omkring hovedstaden.
Og der må man jo bare sige, at landet står i en økonomisk situation, der tilsiger, at hvis man ikke tager den slags initiativer, hvor man sikrer sig finansiering, kan man ikke investere i kollektiv trafik, hvilket også indebærer problemer for familier, der skal på arbejde, inklusive måske den pågældende fiktive familie, som man spørger til fra Venstres side.