runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2011-11-18:
Vi er fuldstændig på linje med ministeren, med hensyn til at man skal sørge for, at der er en ordning, der er i balance.
Det mener jeg også at jeg gav udtryk for i mine tilkendegivelser i ordførertalen.
Det, der blot er vigtigt, er, at man også lytter til det, der står i de høringssvar, der er kommet ind.
Og der er kommet ret mange høringssvar, hvori man netop også peger på, at den indsamlingsmetode, som bliver anvendt rundtom i kommunerne, måske ikke er så effektiv, hvilket er med til, at satsen er noget højere.
Det er baggrunden for, at vi meget gerne vil gå ind i det arbejde i udvalget med at se på, om man skal ramme og ligge på en så høj sats allerede fra begyndelsen, eller om der er nogle områder, hvor vi egentlig kan gøre det mere effektivt allerede fra begyndelsen og derved ikke have en så høj sats.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-18:
Jo, men jeg hører heller ikke nogen, der taler imod, at vi alle sammen skal gøre det lidt bedre, men det, der vel også er vigtigt for ministeren, er at ramme rigtigt første gang og sige: Hvad er den faktiske udgift i de enkelte kommuner nu?
Og så håber jeg, at ministeren siger: Ja, og hvis vi kan finde ud af, at der er nogen, der har skønnet forkert, så skal vi tage tallene fra de bedste kommuner og bruge dem.
Jeg håber, det er det, ministeren prøver på at fortælle.
Og så vil jeg bare spørge ministeren: Kan vi så ikke vente, til Miljøstyrelsen har gjort deres undersøgelse færdig, og så ligesom rette ind efter, hvad de faktiske omkostninger er her, og hvor det skal ligge henne, så vi rammer rigtigt første gang og ikke skal til det igen?
Ida Auken (S), 2011-11-18:
Jeg vil gerne takke for den positive modtagelse af lovforslaget, som jo først og fremmest har til formål at gennemføre dele af EU's direktiv om havnestatskontrol i havmiljøet, havmiljøloven, og så selvfølgelig at passe rigtig godt på vores alle sammens havmiljø.
Direktivet og lovforslaget bidrager til en ensartet og effektiv håndhævelse i hele EU af de miljøkrav, som gælder internationalt for skibe.
Det kommer også til at gælde kommende internationale regler, som beskytter havmiljøet.
En skrappere håndhævelse af reglerne kan vi fra dansk side kun være positive over for, først og fremmest fordi vi sikrer en bedre beskyttelse af miljøet på havet, og derudover får den danske handelsflåde alt andet lige en konkurrencefordel, når nettet strammes om skibe fra søfartsnationer, hvor miljøstandarden ikke er så høj som herhjemme.
For at sikre, at relevante oplysninger om forholdene på skibene videregives til tilsynsmyndigheden, indeholder forslaget også helt i overensstemmelse med direktivet en beskyttelse af besætningsmedlemmers identitet, så de kan videregive oplysningerne fortroligt.
Forslaget ligger i god forlængelse af de initiativer, der allerede er iværksat for at beskytte havmiljøet.
Det gælder bl.a. ændringen af havmiljøloven fra maj i år, som et enigt Folketing vedtog, og som vil gennemføre dele af ballastvandkonventionen i havmiljøloven.
Med disse ord ser jeg frem til en god og konstruktiv videre behandling af lovforslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2011-11-18:
Vi står her med et lovforslag, der indeholder en række ændringer af havmiljøloven, der dermed sikrer, at vi kan gennemføre EU's havnestatskontroldirektiv.
Det drejer sig f.eks. om, at man kan tilbageholde skibe, der ikke overholder havmiljøloven, og det drejer sig også om, at man kan udstede et forbud mod anløb af danske havne til skibe med udenlandsk flag, skibe, som ikke følger påbud udstedt af havnestatskontrolmyndigheden.
Derudover indeholder det en række andre ændringer, som samlet set er rigtig fornuftige, og som er med til at beskytte vores havmiljø.
Så fra konservativ side kan vi støtte dette forslag.
Villum Christensen (LA), 2011-11-18:
Tak for det.
Først tror jeg, at jeg vil lykønske Miljøministeriet med den levetidsforlængelse, som blev udstedt fra Enhedslisten.
Det er normalt noget, man anvender i forbindelse med kampfly og tog, men nu altså også Miljøministeriet.
Jeg skal ellers ikke forlænge debatten ud over sige, at vi sagtens kan følge ideen om at tilbageholde skibe med udenlandsk flag, når disse ikke overholder påbud, som er udstedt af havnemyndighederne.
Vi noterer os også, at der ved den valgte implementering af havnestatskontroldirektivet stort set ikke er bemærkninger fra de høringsberettigede.
Sportsfiskerforbundet er endog særdeles positive over for forslaget, og også de omtalte fortrolighedsbestemmelser, som kan medvirke til, at informationerne kommer frem via whistleblowere, som vi hørte det fra De Radikale.
Som sagt støtter vi forslaget.
Per Clausen (EL), 2011-11-18:
Så på den måde kan man vel betragte det som et første lille skridt i afviklingen af Forsvarsministeriet i Danmark og af militæret, og det ser vi selvfølgelig på med meget stor positivitet og forhåbninger.
Men vi er godt klar over, at selv om det går fremad med den regering, vi har nu, så går det jo langsomt, og det er det her jo så et eksempel på.
Ellers vil jeg sige, at vi er enige i de betragtninger, andre har været inde på, om, at det er rigtig godt, at man giver mulighed for, at besætningsmedlemmer får større mulighed for at give oplysninger om forhold på de skibe, der anløber de danske havne, at de får mulighed for at give dem, uden at oplysninger om deres identitet videregives til skibets fører, reder eller andre.
Det tror vi kan være et godt og nyttigt redskab i forhold til at sikre miljøet bedre i forbindelse med de her skibes anløb af danske havne.
Vi synes også, det er godt, at man gør en indsats mod luftforureningen ved at muliggøre udstedelse af anløbsforbud på basis af et forbud eller påbud, sådan at man får strammet reglerne en lille smule op på det her område og får nogle bedre redskaber.
Det tror vi også er meget godt og nyttigt.
Det vil også gøre, at man sikrer, at vi også fremadrettet kan være sikre på, at vi kan have mulighed for at udstede de nødvendige påbud og forbud, der skal bruges i forhold til de der skibe, for det er fuldstændig rigtigt, at som udviklingen har været inden for rederivirksomhed og inden for skibstransporten, kommer der rigtig mange skibe til Danmark fra lande, hvor man kan sige at kontrolforanstaltningerne ikke er så udviklede og miljøbevidstheden ikke er så udviklet, som det er lykkedes at sikre at den er blevet i Danmark.
Måske er det faktisk en af grundene til, at rederne har valgt at udstyre deres skibe med præcis det flag, de har valgt, nemlig for at forsøge at undgå besværlige regler, miljøregler og andre regler.
Og der er det selvfølgelig vigtigt, at man har effektiv mulighed for at udøve kontrol i Danmark og i de danske havne.
Jeg kan sige, at der er en lang række andre udmærkede initiativer, man kunne tage i forbindelse med skibsfarten for at mindske skibsfartens forurening, også elementer i forhold til at sikre bedre forhold i havneområdet.
Jeg vil bare som et enkelt element nævne, at man jo må arbejde hen i retning af, at elforsyningen på skibene, når de ligger i havnene, faktisk stammer fra land og ikke produceres via nogle maskiner, der kører, og som både støjer og forurener ekstremt meget.
Det er jo en af de ting, vi diskuterer, og jeg tror, at det vil blive en af de næste opgaver, vi skal tage på os.
Det gør jo ikke noget, hvis vi engang imellem er sådan en lille smule foran EU i vores lovgivning.
Jeg er sikker på, at den regering, vi har nu, gerne vil fremstå som en inspirerende kraft i det europæiske samarbejde, og hvis miljøet i havnene kunne være et element, så kunne det jo også være meget godt, fordi det måske er en af de opgaver, som er overkommelig, og hvor man kan forsøge at opnå nogle resultater.
Men Enhedslisten er positiv over for det her lovforslag og ser frem til, at det kan gå rimelig glat igennem udvalgsarbejdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-18:
Som Danmarks grønne parti er vi i SF naturligvis meget optaget af at beskytte havmiljøet.
Det her lovforslag sikrer, at skibe, der anløber de danske havne, kan kontrolleres for, om de overholder internationale miljøkonventioner, og at eventuelle overtrædelser kan sanktioneres med et sejladsforbud og et anløbsforbud.
SF hilser derfor naturligvis ministerens forslag meget velkommen.
Lovforslaget gennemfører dele af EU's direktiv om havnekontrol i havmiljøloven og bidrager til en mere ensartet og effektiv håndhævelse i hele EU, og det er vi naturligvis også enige i.
Derfor støtter SF forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-18:
Havmiljøområdet er et område, som man kan sige der altid har været bred enighed om at gøre noget for, og det stopper jo ikke, selv om vi har fået en ny regering.
Vi hilser det velkommen, at den nye regering også har tænkt sig at gennemføre det her, selv om det kommer fra EU og vi dermed bliver pålagt at gøre nogle ting.
Det er dejligt at se, at der er enighed om, at der skal ske noget på det her område.
Vi i Dansk Folkeparti mener, at det er vigtigt, at man beskytter havmiljøet på den bedst mulige måde, og at man selvfølgelig gør det ved at arbejde sammen.
Det hilser vi velkommen.
Når vi kan se, at man kan tilbageholde de skibe, der ikke overholder havmiljøloven, jamen så skal vi selvfølgelig også gribe ind, og den hjemmel skal ikke kun indføres i Danmark, men også i de andre lande.
Vi kunne dog ønske, at man gik videre end det her, så man, i forbindelse med at man kiggede på den udledning, der sker fra disse skibe, eventuelt også kunne kigge på, om deres sikkerhedsudstyr kunne kontrolleres bedre, f.eks. ved at man arbejdede sammen om det i de forskellige lande.
Det tyder på, at der er taget et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Vi tror, at det vil få en positiv virkning på miljøet i fremtiden, når nogle af de her miljøbomber bliver taget ud, hvis det er, at de har en brist.
Vi hilser forslaget velkommen og ser frem til arbejdet i udvalget.
Henrik Høegh (V), 2011-11-18:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 15 vil implementere EU's havnestatskontroldirektiv i dansk ret, hvilket vi i Venstre ser som en selvfølgelig nødvendighed.
Lovforslaget giver adgang til at tilbageholde skibe, der ikke overholder havmiljøloven, og til at udstede forbud mod anløb af danske havne til skibe med udenlandsk flag, der ikke følger påbud udstedt af havnestatskontrolmyndigheden.
I Venstre støtter vi op om, at andre lande passer lige så godt på miljøet, som vi gør i Danmark, og derfor ser vi det som noget meget positivt, at der nu er mulighed for at tilbageholde skibe, der forurener.
På den måde sikres det danske farvand også mod uhensigtsmæssig udledning af forurenende materialer fra udenlandske skibe.
Det er godt, hver gang det internationale samfund fremsætter miljølovgivning, som kan matche de høje danske krav.
Når reglerne internationalt er ens, bliver det nemmere for danske firmaer at konkurrere internationalt, og det har vi meget, meget stærkt brug for i Danmark.
Derfor har Venstre ingen betænkeligheder ved forslaget og støtter op om L 15.
Ida Auken (S), 2011-11-18:
Jeg lytter altid til indholdet af høringssvar, det er klart, og jeg lytter også til Folketinget, og jeg glæder mig til diskussionen.
Men jeg må også sige, at det ikke er så mærkeligt, at batteriproducenter og virksomheder synes, at det er noget hø – undskyld udtrykket – at vi hæver satsen for dem i en periode.
Jeg må bare sige, at satsen har været for lav tidligere, og jeg synes ikke, at det er i orden, at det er kommunerne, der skal betale en regning for, at de yder os andre en service.
Det synes jeg simpelt hen ikke vi kan være bekendt som Folketing, og jeg tror i virkeligheden heller ikke, virksomheder og producenter synes, det er rimeligt, at det skal være kommunerne, der betaler for at hjælpe os andre med en opgave.
Så nej, jeg synes, at det er helt på sin plads, at forureneren betaler i det her land, og at vi nu får bragt orden i tingene, og så skal vi selvfølgelig fremadrettet sikre, at vi overhovedet ikke sætter prisen for højt i forhold til batteriproducenterne og virksomhederne og i forhold til forbrugerne, der skal købe de her batterier.
Benedikte Kiær (KF), 2011-11-18:
Jamen vi er jo fuldstændig enige i, at vi skal leve op til det ansvar, som der er i forbindelse med det oprindelige forslag og den ordning, som vi alle sammen er enige om.
Det er vi fuldstændig enige i.
Jeg mener blot, at der ikke er nogen mening i, at vi kaster med mudder om, hvis skyld det er, at satsen var på 2,70 kr. pr. kg og ikke var højere.
Jeg vil blot høre ministeren, om ministeren ikke er bekymret for, at der kan komme en utilsigtet miljøbelastning, som der står om i nogle af de høringssvar, der er kommet.
For et af de kritikpunkter, der er kommet ind, er jo, hvis satsen bliver så høj, at forbrugerne køber billigere batterier .
Det er så afvist i de her svar, der står i høringsnotatet.
Men har ministeren slet ikke nogen bekymringer om, at der kunne være nogle utilsigtede konsekvenser af en for høj takst?
Ida Auken (S), 2011-11-18:
Igen må jeg sige, at grunden til, at satsen bliver så høj nu, er, at den har været for lav tidligere, altså at vi ikke har levet op til løfter, vi har givet som et enigt Folketing, nemlig at det ikke skulle belaste kommunerne.
For de hjælper os med at indsamle de her batterier, de hjælper jo os som Folketing med at leve op til et krav, EU stiller til os, og de hjælper virksomhederne og producenterne med en opgave.
Og så er jeg helt enig med ordføreren i, at vi fremadrettet selvfølgelig skal sikre, at det bliver så effektivt som muligt, og at det er den intelligente måde, vi gør det på, nemlig at vi lader kommunerne dele erfaringer, for nogle er bedre er andre.
Henrik Høegh (V), 2011-11-18:
Miljøministeren foreslår med L 14 en ændring af miljøbeskyttelseslovens § 9 u, stk. 2.
Den fastsætter, at der opkræves et beløb på 2,70 kr. pr. markedsført kilo bærbare batterier og akkumulatorer hos producenterne.
Med L 14 vil betalingssatsen blive forhøjet til 6 kr. pr. markedsført kilo.
Intentionen om, at producenterne selv skal betale for kommunernes udgifter ved indsamling af udtjente batterier og akkumulatorer, er vi i Venstre selvfølgelig helt indforstået med.
Vi er også helt enige i, at denne udgift skal forøges, hvis kommunerne har et underskud på indsamlingen, og hvis dette underskud ikke kan dækkes på andre måder, f.eks. ved at oplyse kommunerne om, hvordan de mest effektive kommuner organiserer arbejdet.
Vi forstår, at Miljøstyrelsen netop nu er i gang med at analysere de meget store forskelle i kommunernes omkostninger, og at de er i fuld gang med en videndeling på det her område.
Det er selvfølgelig videndeling fra de mest effektive til de mest ineffektive.
Jeg håber, at dette projekt vil vise de meget store forskelle, som det er vores indtryk at der er imellem kommunerne.
Vi vil derfor sætte spørgsmålstegn ved, om det er det rette tidspunkt at gennemføre dette lovforslag på det usikre datagrundlag, der lige nu ligger.
Jeg citerer fra regeringsgrundlaget: »Regeringen vil sætte fokus på, at der over alt i den offentlige sektor sker en løbende nytænkning og effektivisering.«
Vi vil under udvalgsbehandlingen spørge meget ind til, om dette forslag også lever op til regeringens principper.
Vi må for alt i verden ikke vedtage et lovforslag, som vil få fatale konsekvenser for omsætningen herhjemme af batterier.
En forhøjelse af afgiften til det meget høje beløb på 6 kr. vil jo gøre de danske udgifter til indsamling af batterier til de suverænt højeste i Europa.
Der står i bemærkningerne til lovforslaget, skal producenterne bare hæve produktpriserne, men de danske firmaer kan jo ikke agere som monopolister og bare forhøje produktpriserne, hver gang den røde regering vedtager en ny afgift.
Vi lever altså i en globaliseret verden, og i Danmark risikerer vi at underminere den bestående model i form af øget salg af billige afgiftsfrie batterier over nettet.
Og mon ikke en enkelt grænsehandelsbutik vil opprioritere netop salg af batterier i sådan en situation?
Det vil være til skade for miljøet, og det vil være til skade for kommunernes indsamlingsordning.
Så i Venstre anbefaler vi kraftigt, at datagrundlaget for dette lovforslag forbedres, at vi får et bedre grundlag for at lægge et mere realistisk niveau, og at forslaget har en vision og et mål om, at den mest effektive kommune er den, der kommer til at danne baggrund for, hvad man kan få refunderet.
Til gengæld har Venstre ingen bemærkninger til den anden del af lovforslaget angående deponering af havbundsmaterialer.
Vi mener, at det er en rigtig god idé, at også selskaber kan få mulighed for at håndtere disse deponier.
Men hoveddelen om batterier vil vi stille os forbeholdne over for, og vi forbeholder vores stillingtagen til efter udvalgsarbejdet om lovforslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2011-11-18:
Vi står her med et lovforslag, der bygger på den tidligere regerings arbejde med afbureaukratisering af den offentlige sektor, så derfor er vi jo fra konservativ side på forhånd positivt stemt over for det her lovforslag.
Det vil bl.a. være med til at kunne sikre afbureaukratisering i forhold til krav om offentliggørelse af kommunale, regionale og statslige myndigheders beslutninger.
Der vil vi gerne fremhæve, at det er godt, at det i bemærkningerne til lovforslaget bliver fremhævet, at den enkelte myndighed har et ansvar for en passende, betimelig og effektiv offentliggørelse i overensstemmelse med kravene i Århuskonventionen.
Så ved at vi fjerner krav til offentliggørelse, er det jo stadig væk sådan, at man som myndighed har et ansvar for at sikre en ordentlig offentliggørelse af de beslutninger og forslag, der ligger fra den enkelte myndigheds side.
Så vi kan fra konservativ side støtte det her lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2011-11-18:
Tak for det.
To af Liberal Alliances mærkesager i valgkampen handlede om afbureaukratisering og større frihed.
Når vi er positive over for det her lovforslag, hænger det sammen med, at vi netop ser begge dele her.
Stat og kommune får mere frihed til at vælge den mest hensigtsmæssige annonceringsform, netop den form, som giver mest mening i de konkrete tilfælde.
Vi bifalder, at myndighederne også på dette område kan stille krav om digital kommunikation i forbindelse med indberetning m.v.
Det er en helt naturlig måde at rationalisere på i 2011.
Flere af de høringsberettigede organisationer udtrykker ønske om etablering af abonnementsordninger, som det også har været nævnt et par gange.
Det er jo temmelig svært at være imod sådan nogle forslag, og i lighed med Enhedslistens bemærkninger, vil jeg sige, at jeg også tror, at vi skal give en hjælpende hånd til de statslige myndigheder på det her område.
Det er sund fornuft for os at se, ligesom det er sund fornuft, at man reducerer klageadgangen, så man ikke kan klage, inden miljøgodkendelsen er meddelt, altså klage midt i processen.
Bagsiden af de mange klagemuligheder, vi har overalt i vores forvaltningssystem, er jo som bekendt, at beslutninger kan trække ud i det uendelige og i nogle tilfælde i virkeligheden blive uaktuelle, f.eks. som når en landmand skal vente 4 år med at bygge en svinestald – når vi nu er inde på miljøområdet.
Retssikkerhed er vigtigt, men det kan være dyrt og besværligt, så en fjernelse af overflødig klageadgang ser vi positivt på, og det kan i allerhøjeste grad være udtryk for afbureaukratisering.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-18:
Som led i regeringens nye styring af den offentlige sektor fremsættes det her lovforslag.
Lovforslaget er i tråd med regeringens mål om, at kommunikation mellem borgere og virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt inden udgangen af 2015.
Lovforslaget giver fremadrettet myndighederne mulighed for at annoncere ændringer på deres hjemmeside, og det betyder, at lovforslaget forenkler de nuværende annonceringskrav, der også er meget omkostningstunge.
Det har været et stort ønske hos kommunerne og KL, som i dag er pålagt at offentliggøre ændringer via annoncer i lokale aviser og dagblade, hvilket er meget ressourcekrævende.
Der gives nu mulighed for, at myndighederne selv kan vælge, hvilken annoncering de i de enkelte tilfælde finder mest hensigtsmæssig.
Det foreslås herudover at fjerne adgangen til at klage, hvis en virksomhed har fået tilladelse til at starte et bygge- og anlægsarbejde, inden virksomheden er blevet miljøgodkendt.
Der vil dog stadig være mulighed for at klage over både placering af virksomheden og den endelige miljøgodkendelse.
Det har også været et stort ønske hos kommunerne.
Sluttelig foreslås en ændring af jagt- og vildtforvaltningsloven, så det bliver muligt for Miljøministeriet at stille krav om digital kommunikation.
Ændringen vil blive gennemført i dialog med de berørte organisationer og drøftet i Vildtforvaltningsrådet.
SF støtter forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Lone Loklindt (RV), 2011-11-18:
Formålet med loven er jo, at der ikke skal blive ved med at være dobbeltkrav.
Det er jo sådan, at den enkelte kommune må vurdere, hvor mange af deres borgere der har brug for, at man sætter en notits i avisen, og i hvor lang tid man fortsat skal gøre det.
Det kan da godt ske, at det er nødvendigt i det første stykke tid i sådan en parallel fase.
Så der er mange grunde til at tro, at den slags oplysninger vil blive kategoriseret gennem portaler osv., så det bliver nemmere og nemmere for borgerne at finde dem, jo mere de bliver vant til at bruge it-systemerne.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-18:
Nu tror jeg, at mange folk er bekendt med, hvordan en internetside ser ud.
Og det kan nogle gange være meget kompliceret at finde de der oplysninger, man søger.
Så derfor er det vel også vigtigt, at borgere har mulighed for og i hvert fald hurtigt kan se, at nu er de på rette vej, at de ved, at der er en ny lokalplan, fordi det er annonceret med bare en enkelt linje i avisen.
For man kan sige, at kommunerne jo skal annoncere alligevel i forbindelse med så mange andre ting, nemlig byrådsmøder og den slags, og der har kommunen en interesse i at servicere sine borgere.
Der spørger jeg bare ordføreren: Er det ikke lettere, når man ligesom ved, at man kan finde de her oplysninger, i stedet for at man skal søge på en hjemmeside, som måske ikke er så overskuelig?
Lone Loklindt (RV), 2011-11-18:
Jeg tror, at det er vigtigt i en overgangsperiode.
Jeg tror, at det er vigtigt, at man fortæller borgerne, at fra den 1. januar holder man op med at bringe de her annoncer, og at borgerne fremover vil kunne finde alt på miljøområdet på biblioteket og på kommunernes hjemmesider.
Men det handler jo om, at man ikke fra den ene dag til den anden går væk fra at sende oplysninger ud der, hvor borgerne er vant til at kunne finde dem.
Det er netop også det, der ligger i Århuskonventionen, nemlig at det er op til de enkelte myndigheder at afgøre i forbindelse med de enkelte beslutninger, hvordan borgerne skal oplyses om dem.
Der er intet i den her lov, der forhindrer kommunerne i fortsat at gøre noget specielt i specielle situationer.
Det her er sådan set bare en hjemmel til, at vi ikke hver gang skal sige, at det skal være et minimumskrav.
Så det er svaret.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-18:
Jamen jeg vil bare spørge den radikale ordfører, om vi deraf kan udlede, at De Radikale sådan set er positivt stemt over for, at man – ligesom man gør i avisen i dag – giver en kort beskrivelse af, at nu er der kommet en ny lokalplan, og at borgerne kan finde informationen inde på den og den hjemmeside, så den enkelte borger, om vedkommende er stærk til it, eller om vedkommende er svag til it, enten selv kan finde det på hjemmesiden eller også kan gå ind på det lokale bibliotek eller borgercenter og finde de her oplysninger.
Så er den korte information i avisen ikke vigtig for, at alle borgere også ligesom får informationen?