Ida Auken (S), 2013-03-12:
Jeg vil gerne takke ordførerne for indlæggene.
Vi ved, at forurenende stoffer ved jordforurening kan sive ned og forurene grundvand og overfladevand til skade for miljø, natur og sundhed.
Det her lovforslag vil sikre, at regionernes offentlige indsats over for jordforurening arbejder effektivt sammen med de øvrige indsatser, vi har i vandplanerne og naturplanerne.
Vandplanerne og naturplanerne koordinerer de samlede indsatser i forhold til, ja, vand og natur, hvad enten det er spildevandsudledning, gødningsstoffer eller jordforurening, der er problemet.
Hidtil har jordforureningsloven fokuseret på drikkevand og sundhed, mens sagerne om overfladevand alene er kommet op, når der har været de her helt særlig tungtvejende grunde, som ved Kærgård Klitplantage, Høfde 42 og Collstropgrunden ved Esrum Sø.
Nu vil vi i stedet gå systematisk til værks, så vi kan få overblik over de mulige konsekvenser af jordforurening i overfladevand og natur.
Da den nuværende jordforureningslov blev vedtaget med et meget stort flertal i 1999, var der enighed om, at en offentlig indsats var en meget stor og langvarig opgave, som skulle gennemføres efter en stram prioritering.
Og en stram prioritering er altså også nødvendig i dag, hvor vi har kortlagt 15.000 arealer i Danmark, som har fået konstateret jordforurening, og næsten lige så mange, som er potentielt forurenede.
Med lovforslaget skærper vi regionernes pligt til at tage højde for overfladevand og internationale naturbeskyttelsesområder.
Hovedprincippet er stadig det samme: Indsatsen skal bygge på en miljøog sundhedsmæssig prioritering af de midler, der er til rådighed, og det er som hidtil regionerne, der har retten til at lave prioriteringen.
Men med ændringen af jordforureningsloven skal indsatsen være i fuld overensstemmelse med vandplanerne og naturplanerne, og det betyder, at vi fra Folketingets side bliver nødt til at sætte nogle lidt strammere rammer end hidtil for regionernes prioriteringer.
Jeg mener, at lovforslaget er et godt bud på, hvordan vi både kan opretholde regionernes ret til at prioritere og samtidig sikre, at jordforureningsindsatsen blive koordineret med vandplanerne.
Der blev spurgt til det, så lad mig lige knytte et par ord til det.
Lovforslaget er grundlaget for, at regionerne skaber et overblik over, hvilken jordforurening der kan have skadelige virkninger på overfladevand og natur.
Jeg vil fremhæve, at opgaven med at skabe et overblik ikke betyder, at indsatsen går i stå i øvrigt.
Det er kun en lille del af regionernes budget, der vil gå til denne opgave.
Når vi har overblikket over den nødvendige indsats, og hvad den koster, kan vi bedre prioritere.
Jeg vil udstede en bekendtgørelse, som understreger, at indsatsen over for grundvandet skal koncentreres om drikkevandsinteresser og om det grundvand, som kan forurene overfladevand og natur.
Lovforslaget indeholder også andre ændringer.
Vi vil modernisere systemet med jorddata, og vi vil forenkle samarbejdet mellem Miljøministeriet og andre parter.
Det betyder også, at Depotrådets årlige redegørelse om jordforurening vil blive erstattet af data, som offentliggøres på internettet langt hurtigere end tidligere.
Forenklingen og moderniseringen af samarbejdet mellem Miljøministeriet og andre parter sker, ved at vi foreslår, at Depotrådet bliver nedlagt, og at der i stedet oprettes et uformelt netværk, som Miljøstyrelsen så driver.
Som det sidste element vil jeg også nævne, at vi foreslår at ændre forsikringsordningen for forureninger fra villaolietanke.
Forsikringsordningen bliver administreret af oliebranchen, og branchen dækker oprensningsudgifterne op til et bestemt loft, mens kommunalbestyrelsen dækker resten.
Det er allerede aftalt i efteråret 2010 mellem oliebranchen og den daværende miljøminister, at loftet skulle hæves fra 2 mio. kr. til 4 mio. kr., og den aftale skriver vi nu ind i loven.
Kort sagt skal dette lovforslag sikre en mere helhedsorienteret offentlig indsats.
Med disse ord ønsker jeg en god viderebehandling af forslaget i udvalget.