runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Den skal jeg lige have en gang til: Det kan godt være, at man vil forholde sig anderledes til det, hvis man sidder i opposition.
Hvad mente ordføreren med den bemærkning?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Jamen jeg mente, at hvis man, som hr. Hans Kristian Skibby gør med sin kommentarer til det, jeg sagde, gerne vil lave en liste med nogle navne på og sige, at dem skal den danske regering ikke stemme på eller anerkende som kandidat til et FN-organ, så er det udtryk for en manglende tiltro til, at regeringen vil fremme de synspunkter, som regeringen har, om, hvilke lande der er oplagte kandidater til de fora.
Jeg mener, at som oppositionsparti kan det godt være, at man ikke har den tiltro til regeringen.
Det har jeg.
Søren Pind (V), 2013-05-21:
Så lige for at få det her helt på det rene vil jeg godt sige noget, for det er klart, at det bliver Venstre jo også nødt til at tage bestik af: Hvis rollerne var vendt om, så ville SF stemme for det her forslag, og hvis/når SF en dag kommer i opposition, så vil man forbeholde sig ret til at stemme for det ordmæssigt samme forslag, hvis man synes, for den regering, der så sidder til den tid, har man ikke tillid til i det her spørgsmål.
For hvis det er et tillidsspørgsmål, så er den her sag jo fuldstændig vendt om for vores vedkommende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Det var på ingen måde det, jeg sagde, eller det, jeg mente.
Hvis det er kommet til at lyde sådan, så beklager jeg meget.
Jeg synes, at der i hr. Hans Kristian Skibbys kommentar implicit ligger en manglende tiltro til, at regeringen vil gøre det, der er bedst for landet.
Skulle regeringsmagten skifte – det håber jeg ikke sker – og skulle f.eks. hr. Søren Pind blive udenrigsminister, så vil jeg også have tiltro til, trods mit kendskab til hr. Søren Pind, at hr. Søren Pind vil agere ud fra Danmarks interesser.
Per Stig Møller (KF), 2013-05-21:
Jeg vil godt udløse spændingen med det samme: Det Konservative Folkeparti støtter forslaget fra Liberal Alliance.
I vores regeringstid arbejdede vi netop for, at intet land i en given periode, i en karensperiode, ville kunne indvælges i det nye Menneskerettighedsråd – det var, da vi i 2002 skulle arbejde med kriterierne for det nye Menneskerettighedsråd – hvis der imod dette land var truffet en menneskerettighedsbeslutning om krænkelser af menneskerettighederne i landet.
Man der er jo noget i det, hr. Christian Juhl sagde, nemlig at så kunne det jo blive svært at fylde det nye Menneskerettighedsråd.
Da jeg drøftede det med den russiske udenrigsminister, Sergej Lavrov, der jo er meget elegant, svarede han mig: God idé, Per, du kommer til at sidde der alene med Sverige.
Det er jo risikoen ved at stille så store krav.
Det bør have konsekvenser for et land, hvis det vedvarende dømmes af det internationale samfund.
For fremgangen i verden er det vigtigt, at alle menneskers fundamentale rettigheder respekteres overalt.
Det er netop derfor, at Menneskerettighedsrådet er oprettet.
Man prøvede at forbedre det i 2002 for at komme af med den situation, hvor skurkene skulle afgøre, hvordan verden skulle se ud.
I bemærkningerne til forslaget viser forslagsstillerne, hvor lemfældigt indvalgene har fundet sted.
Det giver jo ingen mening at sætte Sudan ind i FN's økonomiske og sociale råd i betragtning af overgrebene i Darfur.
Og det giver heller ingen mening at sætte Syrien – midt under borgerkrigen – ind i UNESCO's Menneskerettighedskomité, ligesom det heller ikke giver nogen mening at sætte Libyen i spidsen for Menneskerettighedsrådet, hvilket jo også er sket.
Hvis dem, som på verdens vegne skal vogte over menneskenes rettigheder, selv massivt træder disse under fode, er der ikke meget håb om, at de vil holde øje med menneskerettighederne og påtale krænkelserne i andre lande.
Det svarer jo til at lade ræven vogter gæs, og det var derfor, vi var indstillet på at se, om vi kunne forbedre det.
Jeg synes, at Danmark skal medvirke til at holde ræven borte, og det er derfor, vi støtter forslaget – som rigtignok er lidt upræcist, det har udenrigsministeren ret i, men sådan er det jo ofte med beslutningsforslag.
Meningen med dem er jo netop, at regeringen så derefter har ganske god tid til at pudse på det og finde ud af, hvordan man kan gøre det mere præcist og opfylde de ønsker, som et flertal i Folketinget måtte have.
At Folketinget forsøger at vise regeringen, hvilken vej den bør gå, er jo altså ikke noget epokegørende nyt.
Vi behøver ikke tale om 1980'erne – jeg er enig med hr. Søren Pind i, at det var en skændselsperiode for Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre – for vi gør det jo ved hver eneste forespørgselsdebat.
Altså, hver eneste forespørgselsdebat ender jo med en vedtagelse, hvor Folketinget pålægger regeringen det ene og det andet.
Og så kan forslaget jo altså også føre til en god debat og, hvis Danmark fører den frem, til en god international debat og en selvransagelse i de nævnte internationale organisationer, og det kunne de jo for så vidt godt trænge til.
Mette Bock (LA), 2013-05-21:
Jeg vil gerne sige, at Liberal Alliance jo, som navnet antyder, er et liberalt parti.
Vi er faktisk optaget af menneskerettigheder og frihedsrettigheder, og vi er faktisk også optaget af, at der, når man fører politik, er overensstemmelse imellem ord og handling.
Og på den baggrund må jeg altså sige, at jeg er beskæmmet over at have hørt ordførertalerne fra venstrefløjens partier i dag, fra Enhedslisten over SF til Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne.
Jeg mindes ikke en regering, som har løftet menneskerettighedsfanen så højt som den siddende regering.
Der skal man altså sidde her og høre på, at venstrefløjens partier ikke kan støtte et så enkelt forslag.
Jeg er naturligvis opmærksom på, som hr. Søren Pind også gør opmærksom på i sin ordførertale, at det er den til enhver tid siddende regering, som fører landets udenrigspolitik, men konsekvensen, hvis man drager det derud, af, at man ikke kan fremsætte et beslutningsforslag som det, Liberal Alliance har fremsat i dag, må jo være, at vi overhovedet ikke kan diskutere udenrigspolitik, hvilket hr. Per Stig Møller fra De Konservative jo så ganske udmærket har redegjort for.
Jeg må sige, at udenrigsministeren sådan set kunne have udvirket, at jeg var gået glad og fro hjem fra en dag i folkestyrets tjeneste ved blot at sige: Jamen kære Mette Bock fra Liberal Alliance, naturligvis kunne den danske regering ikke drømme om at stemme på lande, som eklatant krænker menneskerettighederne, til at være de ræve, som skal vogte gæs, så tag det bare roligt.
Eller udenrigsministeren kunne havde sagt: Jeg kan godt se, at det er galt, at vi ikke vil oplyse om, hvem det er, Danmark rent faktisk stemmer for, når der er den slags afstemninger.
Det gjorde udenrigsministeren ikke.
Nej, udenrigsministeren vælger med sin meterlange pegefinger at belære Liberal Alliance om, at man ikke skal fremsætte pompøse forslag uden indhold.
Min replik til det vil være: Tomme tønder buldrer mest.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Jeg har ikke nogen forventning om, at det skulle medføre det.
I værste fald ville det jo betyde, at tømrerlærlingen vil få nemmere ved at komme af med sin bil, fordi der bliver mere plads på parkeringspladsen.
Så vil jeg sige til ordføreren, at vi med det her forslag ikke har foregøglet noget.
Vi har jo ikke foregøglet, at det her skulle løse alle problemer med den kollektive trafik, og at vi så skulle lægge alle mulige andre initiativer døde, fordi vi giver kommunerne lov til at bruge en sådan mulighed, som ligger her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-21:
Nu ved jeg ikke, om det er mig, der skal belære andre ordførere, men der er altså forskel på parkeringsautomater og bybusser.
Det håber jeg da også at Enhedslisten erkender.
Der er forskel på det.
Det, vi kan se, er, at det tidligere var blevet til lidt af en pengemaskine, og at de penge, der førhen blev brugt inden for det her område, sådan kom ind på en forkert måde.
Så lavede man den ordning, der gælder nu, som sådan set mere eller mindre skal hvile i sig selv, sådan at hvis man får større indtægter, end man har udgifter inden for de rammer, der er, vil man kunne få en modregning i sit bloktilskud.
Der er ganske få steder, hvor det har været nødvendigt, men det er sådan set heller ikke det, der var intentionen med det.
Det var at sikre, at de penge, der kommer ind som indbetalinger i vores parkeringssystem, også går til parkeringsområdet.
Og med al respekt: Det er altså ikke det samme som bybusser.
Lone Loklindt (RV), 2013-05-21:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg vil oplæse min kollega fru Marlene Borst Hansens tale, da hun ikke kunne være her.
I Det Radikale Venstre vil vi altid meget gerne diskutere, hvordan vi får endnu flere til at benytte den kollektive transport, og også meget gerne, hvordan vi kan støtte den kollektive trafik, herunder finansieringsmåder til også at tilføre området flere penge.
Men det her forslag fra Enhedslisten kan vi ikke støtte, og det kan vi ikke, fordi vi ikke tror, det kommer til at give flere penge til den kollektive trafik, og fordi der simpelt hen er mennesker, der er afhængige af en bil og vil være det i mange år fremover.
Det er ikke, fordi de er onde mennesker eller fuldstændig ligeglade med miljøet, men fordi det rigtig mange steder i Danmark simpelt hen ikke er muligt at få hverdagen til at hænge sammen med et arbejde, der skal passes 37 timer om ugen, små børn, som skal transporteres til det ene eller det andet, indkøb, som skal foretages, og alt muligt andet.
Når man skal bruge en bil, skal man også have et sted at parkere den.
De penge, som de så indkræver, kan de bruge på at forbedre og vedligeholde eksisterende p-pladser eller bygge nye p-pladser.
Der er altså tale om et system, hvor man ikke bare skruer op for afgifterne, når der mangler penge i kommunekassen, og det system synes vi i Det Radikale Venstre sådan set er fint.
Jeg forstår godt, at mange kommuner kunne bruge ekstra penge til at forbedre såvel børnepasning, ældrepleje som folkeskolen og også den kollektive trafik, men det er ikke rimeligt, at det er mennesker, der har brug for en bil og dermed en parkeringsplads, som så at sige skal betale en ekstra skat til at finansiere andre gode ting; det må være et fælles ansvar.
Problemet med forslaget er netop, at det kan godt være, man siger, at pengene fra parkeringsafgifterne kun må bruges til offentlig transport, men hvis man nu bare bruger de penge, man i dag har afsat til offentlig transport, og siger, at de kommer fra parkeringsafgifterne, har man jo pludselig en besparelse og en åbning for, at man i realiteten kan bruge det sparede beløb på hvad som helst.
Så fordi forslaget reelt åbner for, at parkeringsafgifter kan blive en kommunal indtægtskilde, som kan bruges til hvad som helst, kan vi fra radikal side ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Ja, jeg beklager også at være vikar, men da vores ordfører på området samtidig er ordfører på folkeskoleområdet, er hun desværre ikke til stede på grund af de igangværende forhandlinger i forligskredsen.
Forslaget fra Enhedslisten skal gøre det muligt for kommunerne at bruge et eventuelt overskud fra den lokale parkeringsordning til at finansiere en takstnedsættelse i den kollektive trafik.
Sidstnævnte, nemlig at gøre den kollektive trafik billigere,
Som ministeren også var inde på, er der også blevet oprettet en togfond på 27 mia. kr., der er finansieret af olien i Nordsøen.
I det hele taget har vi bl.a. sammen med Enhedslisten og Folketingets øvrige partier fået sat gang i en række initiativer, der skal gøre den kollektive attraktiv for flere, så udviklingen forhåbentlig kan vende, og så den kollektive trafik bliver et reelt alternativ for langt flere.
I den forbindelse er prisen bestemt ikke uvedkommende, og vi har så vidt sympati for Enhedslistens forslag.
Da Venstre i 2001 fremsatte lovforslag om det, stemte vi imod det, fordi vi dengang var bekymret for, om det blev alt for bureaukratisk at administrere, men det har så siden hen vist sig ikke at holde stik.
Vi kan derfor ikke støtte Enhedslistens forslag.
Der er også forholdsvis få kommuner, der rent faktisk har et større overskud på deres parkeringsordninger, idet de fleste kommuner har valgt løsninger, der hviler i sig selv.
Der vil det også kun være nogle få kommuner, der kan bruge den mulighed, og de vil kun kunne gøre det i de budgetår, hvor der er overskud på netop den konto.
Det er ikke på den måde, vi i SF helst ser et løft på området.
Det bør ske ved et generelt blivende løft, som vi bl.a. har aftalt med Enhedslisten i forhold til takster m.m., og det vil vi fortsat arbejde for at prioritere.
SF kan ikke støtte forslaget.
Jacob Jensen (V), 2013-05-21:
Selv om ordføreren er vikar, og det derfor er normal kutyme, at man ikke stille spørgsmål, så kunne jeg forstå, ordføreren gerne ville tage imod dem.
Det kvitterer jeg for, og det giver mig anledning til lige at spørge: Jeg husker, at SF i hvert fald havde et forslag, måske oven i købet et løfte, om, at man ville sænke taksterne i den kollektive trafik med i omegnen af 40 pct., hvis ikke jeg husker meget galt.
Og her i forslaget fra Enhedslisten fremgår det jo faktisk meget specifikt, at man vil give frihed til at anvende indtægterne fra parkering til at nedsætte taksterne på den kollektive trafik.
Hvorfor er det så, at man stemmer imod det her fra SF's side eller er modstander af det, når det nu faktisk flugter med det løfte, men jo gav før valget?
Er det, fordi man har skiftet holdning på det punkt, eller hvad skyldes det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Det er rigtigt, at SF gav nogle løfter om, at hvis vi kom til magten, ville vi arbejde for 40 pct. billigere busbilletter.
Det er ikke sket over hele landet, men jeg håber dog alligevel, at hr. Jacob Jensen vil anerkende, at der er sket rigtig meget – bl.a. også med hjælp fra Venstre – og at den kollektive trafik i Danmark har fået et gevaldigt løft over de seneste par år.
I forhold til netop det her beslutningsforslag vedrører det jo en enkelt kommune.
Vi kan jo ikke lave en lex Svendborg, tror jeg det var den socialdemokratiske ordfører der kaldte det, når vi skal lave lovgivning, der vedrører samtlige kommuner.
Som jeg også var inde på i min ordførertale, er det rigtigt, at vi i 2011 stemte imod, da Venstre havde fremsat lovforslaget, bl.a. med den hovedbegrundelse, at vi var bange for, at det var alt for besværligt og bureaukratisk at administrere.
Det har så vist sig, at det er det ikke, så det er derfor, at vi stemmer for at ændre lovgivningen tilbage igen.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Jo, men Enhedslistens forslag går altså ikke ud på, at man ikke må bruge penge til at vedligeholde parkeringsanlæg med.
Forslaget går ud på, at hvis der er et overskud, så må det gerne bruges til målrettede investeringer i en anden del af trafikken, nemlig den kollektive trafik.
Og så må ordføreren lige forklare mig: Hvad er problemet i det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Nej, det her forslag kan ikke finansiere en generel 40-pct.'s-nedsættelse.
Det tror jeg heller ikke at Enhedslisten er inde på.
Det er rigtigt, at der er blevet sagt en masse ting inden valget om, hvad man ville arbejde på, og en masse af de ting og andre ting også er jo heldigvis blevet til virkelighed sammen med Enhedslisten og sammen med Venstre: togfonden, generelt billigere billetter uden for myldretiden og investeringer i kollektiv trafik.
Så jeg synes faktisk, at vi gør rigtig, rigtig meget, og det her konkrete forslag vil kunne have en effekt i nogle enkelte kommuner.
Hermed også sagt, at den frygt, vi havde tilbage i 2011, for, at det ville blive enormt bureaukratisk, ikke har vist sig at holde stik.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-21:
Det her er jo et fantastisk godt forslag, hvis ellers formålet er at drille de regeringspartier, man selv er støtteparti for – så lykkes det over al forventning, kan vi høre her i salen.
Det udstiller så jo også meget godt, hvad vi før har været i nærheden af, nemlig at der er stor forskel på holdningen, alt efter om man er i opposition eller i regering.
Vi har også af og til været vidne til, at især ministre bliver meget klogere, når de ikke længere er i regering.
Jeg har nævnt det før og vil nævne det igen med hr. Ole Sohn, der pludselig havde en helt anden holdning til erhvervsbeskatningen, hr. Claus Hjort Frederiksen, der pludselig kunne se fordelene ved det svenske system, og hr. Bertel Haarder, hvor vi i sidste uge var vidne til det med personnumre.
Og nu kan vi allerede konstatere, at den nuværende økonomi- og indenrigsminister også har ændret holdning, og det er endda lykkedes for denne minister at blive klogere, inden hun har forladt ministerstolen, og det er jo da en bedrift, vi skal notere os.
Og så er det ikke engang nødvendigt med en rokade for at nå til denne klogskab og åbenbaring.
Men det er i hvert fald et godt drilleforslag, må vi sige.
Det er lykkedes over al forventning.
På mit papir står der – og jeg var faktisk lidt positiv – større kommunal frihed, og på den ene side står der mere skat.
Og det er jo så en afvejning.
Så de frihedsgrader til kommunerne, som vi i mit parti forsøger at forfølge næsten ved enhver given lejlighed, kunne vi ikke få øje på i tilstrækkelig grad, til at det kunne afløse det, der bestemt også er et kerneområde for os, nemlig at der ikke skal åbnes op for muligheder for at opkræve mere i skat.
Der er blevet hæftet navn på dette drilleforslag nogle gange, og det vil kun kunne have den betegnelse, og derfor er det sådan set meget nemt til sidst at konkludere – vi har nemlig ikke noget behov for sådan et forslag for at drille regeringspartierne og oppositionspartierne, vi kan bare konstatere, at det lystigt sker – at vi ikke kan støtte forslaget.
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Jeg skal nok prøve at lade være med at skrue mig op i noget gear, men anerkende, at det er et lille forslag, det her.
I den forstand har jeg nemlig et par spørgsmål.
Når man ser på indtægterne i den kollektive trafik, ser man, at de er i omegnen af 8 mia. kr. årligt.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad skal vi forvente af taksterne på parkeringsanlæggene for at få det her til at flytte noget?
Jeg mener, at når det er 4 mio. kr. over for 8 mia. kr. i indtægter fra den kollektive trafik, så kræver det noget af en volumen.
Så er spørgsmålet bare: Hvad betyder det mon for tømrerlærlingen, der skal ind til byen med sine redskaber og udføre arbejde som tømrer?
Kunne man forestille sig, at nogle af de kommuner, der i dag ikke arbejder med betalingsparkering, vil indføre betalingsparkering, så det dermed bliver dyrere for flere bilister, der har behov for bilen rundtomkring i nogle af de kommuner, jeg selv nævnte i min ordførertale?
Jacob Jensen (V), 2013-05-21:
Jamen tak for svaret.
Det er jo heller ikke, fordi jeg sådan set skal stå og forsvare eller fremføre, kan man sige, Enhedslistens forslag.
Men det er mere for lige at forstå SF's position på det her felt.
Og positionen er jo, kan jeg så forstå, og det bliver også bekræftet af ordføreren her, at man gav et løfte om, at taksten på busbilletter skulle sænkes med 40 pct.
Og det her forslag går jo faktisk i den retning, må man forstå, når man læser bemærkningerne til beslutningsforslaget, altså netop at indtægten fra parkering kan bruges til at nedsætte taksterne på den kollektive trafik, herunder også busbilletter, må jeg forstå.
Det er derfor, jeg ikke helt forstår argumentationen fra SF's side, når Enhedslisten fremsætter det her forslag, som måske kan trække i den retning og dermed give mulighed for, at SF bare tilnærmelsesvis kommer i nærheden af at indfri det løfte, man selv har givet, så vælger man alligevel at sige nej tak.
Det forstår jeg ikke.
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Det skal jeg gerne gøre.
Altså, medmindre man skal lave en lex Svendborg – jeg tror, det var den kommune, der var nævnt i beslutningsforslaget – altså lave lovgivning kun for en enkelt kommune, så går jeg da også ud fra, at Enhedslistens ordfører er enig med mig i, at det her vil åbne for lignende skattemuligheder i samtlige af landets kommuner, også i de kommuner, hvor man ikke i dag er gået ind i at opkræve høje og nye parkeringsafgifter.
Det er noget af det, som jeg forestiller mig kunne blive dyrt, altså hvis man åbner for det, som Enhedslisten foreslår i dag, for de børnefamilier rundtomkring i det ganske land, som har behov for deres bil. Så nævner ordføreren ordene tillid og selvstyre.
Så skulle ordføreren jo næsten slå sig løs og svinge det kommunale selvstyre derop, hvor pengene kunne gå til hvad som helst inden for de kommunale budgetter.
Det går jeg ud fra at vi får et svar på, når ordføreren skal holde sin ordførertale.
Jacob Jensen (V), 2013-05-21:
Man indførte fra den daværende regerings side i maj 2011 det loft og det princip, som vi nu diskuterer om skal ophæves.
Så kunne ordføreren måske lige uddybe, hvad grunden er til, at Socialdemokraterne har rykket sig fra at være imod det i 2011, altså det, som VK-regeringen indførte, til nu at støtte princippet om, at det skal ligge, som det gør, og dermed være imod det, som Enhedslisten foreslår i dag?
Det er jo en hundredeogfirsgradersvending på 2 år.
Der har selvfølgelig også været et folketingsvalg i mellemtiden, det ved jeg godt, og der er jo sket mange ting der.
Men måske ordføreren kunne uddybe sit synspunkt på det felt.
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Nu havde vi jo fornøjelsen af at diskutere med Venstreordførerens kollega, hr. Jan E. Jørgensen, her den anden dag om kovendinger inden for et andet område, det kommunale område.
Og på den måde kan man selvfølgelig se nogen skifte holdning.
Noget af det, vi så, og som var den faktiske udvikling, var, at når parkeringsindtægterne var en åben indtægtskilde, en skattelignende indtægtskilde, havde de en tendens til bare at stige og stige.
Derfor synes jeg, at vi må tage til os, at det er et fornuftigt princip, der er lagt ind i loven, og ikke et princip, som vi vil bryde med.
Det er derfor, vi er imod forslaget i dag.
Jacob Jensen (V), 2013-05-21:
Jamen jeg er sådan set enig med ordføreren i, at man har set en tendens til, at afgifterne vil stige og stige.
Men hvorfor var det så, at Socialdemokraterne var imod, at vi netop lagde det her loft ind?
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Jamen jeg synes jo, at vi kredser om noget, som er helt centralt for det her område.
Altså, vi har mulighed for i kommunerne at opkræve parkeringsafgifter.
Det er penge, der så skal gå til parkeringsanlæg.
Det er besluttet.
Så synes jeg jo bare, at man må tage bestik af den situation, der også er i dag.
Vi har ikke til sinds at åbne for at lave en mulighed for en skat ad bagvejen, som det her ville være, hvis man indførte det.
Sådan er stillingen i dag.
Det er den selvfølgelig på baggrund af den udvikling, vi har set, herunder også stigningen i de her afgifter.
Det synes jeg er et fornuftigt princip og ikke et, vi har tænkt os at bryde med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-21:
Og det var ikke det, der lå i den aftale, der ligger til grund for det lovregulativ, der gælder nu.
Det er netop, at pengene skal blive i systemet.
Altså, Københavns Kommune skal sørge for, at der forhåbentlig kommer nogle flere parkeringspladser i København.
Det kunne være en opgave.
Man skal gå ud at sikre, at de parkeringspladser, der er her, også bliver vedligeholdt og udbygget.
Man skal gå væk fra de klingende mønter og gå over til dankortterminaler; man skal have bedre skiltning og – hvad ved jeg – ny asfalt på parkeringspladserne.
Sådan nogle ting skal pengene gå til.
Det, der var udsigten dengang for 2 år siden, var jo, at man i stigende grad gik over til at bruge pengene til andre ting.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-21:
Jeg skal bare forstå, hvad det er for nogle stigninger, vi har set, siden VK-regeringen indførte loftet i 2011, som gør, at Socialdemokratiet nu mener, at det er en god idé, at der er et loft.
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Jamen det giver jo sig selv.
Jeg synes ikke, at det her behøver at være så kompliceret, som man i Venstre gerne vil gøre det.
Når man kan se en afgift stige og den er steget over nogle år, særlig måske i nogle udvalgte byer i forhold til andre, jamen så lægger man et loft ind, og det er selvfølgelig for at modvirke de stigninger, der ellers ville komme.
Det loft gælder i dag.
Og det er det, jeg siger Socialdemokraterne står bag.
Det er derfor, vi ikke er for det forslag, der behandles i dag.