runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-11:
Jeg skal beklage, hvis hr. Flemming Damgaard Larsen mener, at det er noget fnidderfnadder at stå og tale om, hvilken regning det er, man udskriver til borgerne –
det synes jeg ikke det er.
Jeg synes, at vi som politikere i Folketinget, hvor vi tidligere har vedtaget den her lovgivning med samtlige partier og nu kommer og laver lovgivning med tilbagevirkende kraft, den her gang skal gøre os meget store anstrengelser for at ramme rigtigt.
Det er vel ikke ligegyldigt, hvilken præcedens sådan en lovgivning skaber, hvad det er for en regning, vi giver til alle forsikringstagere.
Vi har, om jeg så må sige, hånden nede i lommen på alle danskere her, og derfor er der da grund til at gøre sig nogle overvejelser om, hvad det er for nogle forslag, man kommer med, og hvilken virkning det vil få økonomisk og retligt i tiden fremover, og at man ikke bare står og udskriver checks.
Det kan man ikke, synes jeg.
Det er det, som jeg prøver at påpege at vi har et problem med.
Så nævner hr. Flemming Damgaard Larsen, at det er noget fnidderfnadder med strandvejsvillaer og andet.
Nej, det er det ikke.
I det øjeblik vi går ind hele tiden og hæver kriterierne for, hvor meget man kan få, så gælder det for alle – også ved den næste storm, også ved den næste oversvømmelse.
Og indtil videre har et flertal i Folketinget været enige om, at man har en selvrisiko, hvis man bor nogle udsatte steder, og det er derfor, jeg advarer imod det.
Jeg vil gerne kigge på det, og det, jeg mener med at kigge på det, er at sige, at jeg gerne vil ned at kigge på principperne, men jeg vil også gerne vide, hvad konsekvenserne er både principielt og økonomisk, i forhold til hvad det rent faktisk er, vi gør.
Man kan ikke bare stille sig op og så sige, at nu vil man redde alle, fordi det er politisk opportunt i øjeblikket.
Jeg synes også, at man skal tage sit ansvar med.
Jeg synes også, at vi er kommet dem i møde et langt stykke hen ad vejen, men vi er også nødt til at have ansvaret med her.
Ida Auken (RV), 2014-03-11:
For Det Radikale Venstre handler det om, at tingene balancerer, og vi skal huske, at der jo er en regning i den anden ende, hvis man udvider ordningen på nogen som helst områder.
Det er jo meget belejligt for Venstre at stå i dag og sige: Lad os udvide her og der og ikke sige, hvor pengene skal komme fra, og så samtidig have et princip om, at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Så jeg kunne sende spørgsmålet tilbage til hr. Flemming Damgaard Larsen: Hvis vi skal udvide den her ordning, vil Venstre så gøre det dyrere at være dansker og hæve stormflodsordningen yderligere?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-03-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om Det Radikale Venstre internt i regeringen vil arbejde for, at den helt urimelige selvrisiko, som vi her har med at gøre, bliver ændret i lovforslaget, således at det følger almindelige forsikringsbetingelsers risikoopbygning, som vi tidligere har været inde på.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, at der er nogle meget kraftige afskrivninger og nedskrivninger på løsøre, som også rammer rigtig voldsomt for mange, mange familier, oven i at man skal betale den store selvrisiko.
Vil Det Radikale Venstre også arbejde for, at disse afskrivningsregler bliver ændret, således at de følger almindelige forsikringsselskabers afskrivningsregler?
Det allersidste er, om man i det hele taget vil ændre lovforslaget i retning af, at det er almindelige forsikringsbetingelser, der kommer til at gælde, for her har vi altså et lovforslag, der stiller de berørte langt, langt ringere, end hvis deres hus var brændt ned på grund af en tændt juledekoration, og det virker jo ret urimeligt.
Ida Auken (RV), 2014-03-11:
Det er i orden.
Det har omkostninger at træffe nye politiske valg.
I forhold til den dagsorden, vi snakker om nu, handler det jo om, at vi har et forandret klima, vi har nogle større nedbørsmængder, nogle kraftigere storme.
Regeringen har jo gjort mange ting på det her område.
Vi har bl.a. sørget for, at alle kommuner skal have klimatilpasningsplaner, som sikrer, at man kan undgå de hændelser, der er normale – dem, man kan regne ud vil komme inden for en 10-20-årig horisont.
Derfor har vi også en stormflodsordning, som kan træde ind de steder, hvor katastroferne rammer og vi har svært ved at dække os ind på forhånd.
Vi så jo, hvordan de her meget store ødelæggelser ramte Danmark i december måned.
Der var meget voldsomme billeder af folk, der sejlede rundt i deres sommerhusområder eller deres villakvarterer, og vi kender alle sammen den menneskelige smerte, det er, når ens ting bliver ødelagt og man må forlade sin bolig.
Så det har selvfølgelig gjort indtryk på os alle sammen, og derfor er jeg da også glad for opbakningen til regeringens forslag om at ændre på stormflodsordningen.
Lovforslaget indeholder konkret, at der bliver udmålt højere erstatninger for skader på fast ejendom og dækning for udgifter til udbedring af skimmelsvampskader og omkostninger til genhusning, flytning og opmagasinering på op til 12.000 kr. om måneden.
Derudover har lovforslaget til formål at justere ordningens økonomi som følge af de foreslåede udvidelser.
Og så er der en ændret praksis i brugen af afskrivninger på fast ejendom.
Jeg synes, det er vigtigt at huske, at det her er en solidarisk ordning, som gør, at vi i stedet for at lade nogle mennesker i stikken med meget, meget store regninger siger, at vi som samfund alle sammen vil give en lille bid mere for at hjælpe dem, der bliver rigtig hårdt ramt.
Derfor synes vi fra Det Radikale Venstres side, at det er en rigtig god idé med den her udvidelse af stormflodsordningen, og vi kan støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-11:
Fra Dansk Folkepartis side vil vi selvfølgelig også gerne takke for, at det her lovforslag endelig er blevet fremsat, og at det også er kommet til behandling i Folketinget.
Vi synes også, at lovforslaget indeholder rigtig mange positive elementer, som selvfølgelig er med til at understøtte en grad af forhandlingsvilje over for de mange berørte husejere, som er kommet i klemme i forbindelse med stormen den 6. december 2013.
Vi har i Dansk Folkeparti et problem med den situation, der er omkring selvrisikoen, for vi mener, at de mennesker, som har de største problemer og de største udgifter i forbindelse med skader på deres ejendomme, også er dem, der står med de allerstørste selvrisikoudgifter forbundet med det.
Vi synes jo, det ville være fint, hvis vi tog det her med ind i forhandlingerne om det her lovforslag og fik set på, hvad det egentlig reelt vil koste, hvis vi får sikret en langt, langt bedre selvrisikoordning, så folk ikke skal stå med så store udgifter, som det ser ud til at de gør i nogle af de her konkrete tilfælde, som vi jo stadig væk kan se komme, og hvor folk har store skader på deres ejendomme.
Det håber jeg selvfølgelig også at regeringen og ikke mindst ministeren vil se på med forhandlingsvilje.
Det er i hvert fald noget, Dansk Folkeparti gerne være med til både at forhandle om og finansiere.
Vi synes, at der skal være en form for fornuftig solidarisk handling her, og det er der altså ikke, når folk kan opleve en selvrisiko på eksempelvis over 100.000 kr. Vi kigger jo på de udtalelser, der f.eks. tidligere har været fra ministeren om hele stormflodssagen, og de har lydt, at det så vidt muligt skulle kunne sidestilles med en almindelig forsikringsbetaling.
Det er jo sådan, at når vi kigger på vores forsikringspolicer i vores egne ejendomme, kan vi se, hvad det er for en selvrisiko, vi skal betale.
Det står i vores individuelle forsikringspolicer.
Der er det altså ikke rimeligt, at der er nogle grundejere og ejendomsejere her, som kommer til at stå med en urimelig stor økonomisk byrde.
Det synes vi også at vi skal have med ind i lovarbejdet.
Men vi er positive over for det, der ligger.
Vi vil gerne gøre det endnu bedre, men det må så komme an på den forhandling, der må komme i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget her efterfølgende.
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-11:
Det er jeg enig i.
Jeg opfatter det i hvert fald som naturligt, at man kigger på gennemsnitsomkostningen for den periode, der er, men jeg er ikke godt nok inde i den måde, man har tænkt sig at udføre det her på i praksis, og noget af det ligger måske også på bekendtgørelsesniveau.
Så lad os få det uddybet i udvalgsbehandlingen.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-03-11:
Tak for det, formand.
Ja, men jeg synes jo bare, at når det handler om den første måneds genhusning, kan jeg forstå – fra da jeg besøgte området – at flere af dem betaler helt op til 24.000 kr. For lige nøjagtig i den første måned skal man, selv om man betaler 10.000-12.000 kr. for containeren, også betale for tilslutning af el og tilslutning af kloak osv., og derfor koster det rigtig mange penge.
Og det koster i øvrigt også i den sidste måned penge at få det nedtaget igen.
Men generelt vil jeg bare spørge til det centrale i det, nemlig om folk skal betale, og det synes jeg ikke at de skal, når de i forvejen har problemer nok og nu så også skal til at genhuses.
Men det vender vi tilbage til i udvalget.
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-11:
Det kan være meget vanskeligt at afgøre, lige præcis hvad man kunne gøre, og hvad man ikke kunne gøre, og det er vanskeligt at tale om det ud fra principielle overvejelser, fordi man så meget nemt kommer til at skulle forholde sig til konkrete sager.
Men når vi taler om genhusningselementet, synes jeg nu, det giver meget god mening, at man, når det gælder den mindre omkostning, som kan være forbundet med, at man i 14 dage eller 3 uger er nødt til at være væk fra sit hus, selv skal dække det, og derefter træder der så en offentlig ordning i kraft, sådan at det med selvrisikoen kun gælder den første måned.
Men jeg synes også, det er meget naturligt, at det, man kigger på – og det er jo sådan set også i forlængelse af det tidligere spørgsmål fra hr. Flemming Damgaard Larsen – selvfølgelig er den totalomkostning, der er.
Jeg kan ikke vurdere, om der kan være nogle enkeltelementer, hvad angår den umiddelbare etablering, som kan have en særlig omfattende karakter – det synes jeg vi skal have udboret i lovbehandlingen; det er klart.
Stine Brix (EL), 2014-03-11:
Jamen selvfølgelig er der flere modeller for den måde, man kan lave en finansiering på, og vi vil meget gerne diskutere med Folketingets øvrige partier, hvad der kunne være den bedste, og hvad der kan opnås enighed om.
Jeg synes sådan set bare, det var meget fraværende i den her debat, hvordan man ønskede at finansiere en lavere selvrisiko.
Og det mener jeg vi skylder at tale om, for det koster jo selvfølgelig nogle penge.
Men det er ét bud; man kunne også gøre det på andre måder.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Man kunne sikkert også gøre det på en tredje måde.
Men det vil vi gerne diskutere.
Og præcis hvordan vilkårene skal være, præcis hvordan det skal skrues sammen – om det skal være forsikringslignende, som ordføreren siger – er noget, vi må tage i udvalget.
Der er rigtig mange forhold, der gør sig gældende, så det kan jeg ikke svare fuldstændigt på her.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-03-11:
Nu er det jo således, at reglerne tilsiger, at det kan jeg ikke svare på.
Det er ikke ordføreren, der kan stille spørgsmål til folketingsmedlemmerne.
Jeg fik ikke noget svar på de spørgsmål, jeg stillede, og jeg vil godt have, at ordføreren forholder sig helt præcist til, om ikke ordføreren kan se, at det er helt urimeligt, at man her bliver stillet langt, langt ringere, end hvis det havde været en juledekoration, der havde tændt ild i huset, og det var brændt ned.
Her er det en naturkatastrofe, hvor man ikke selv kan gøre noget for at undgå det.
Ved en juledekoration kunne man måske have taget nogle forholdsregler, og hvis det så endelig var en juledekoration, var det en helt anden selvrisiko, der var inde i billedet end det, vi ser her.
Synes ordføreren ikke, at det er helt urimeligt?
Tak for det.
Jeg forstår ikke helt ministerens tale her.
Det, som ministeren er ude på, nemlig at det skal være et eller andet partipolitisk fnidderfnadder, vi skal ud i, vil jeg meget advare imod, fordi her har vi med nogle mennesker at gøre, som uforvarende, uden egen skyld, er kommet i en meget, meget slem situation, en virkelig slem situation.
Jeg har besøgt rigtig mange af dem i Jyllinge, i Frederikssund, ved Skuldelev Strand, i Hyllingeriis osv., og det er altså nogle mennesker, der er i en utrolig ulykkelig situation.
Derfor handler det ikke om at stille det op, som om det nu er en strandvejsvilla, man skal til at erstatte – overhovedet ikke.
Jeg har nævnt eksemplet med den gamle dame midt i Frederikssund by, langt væk fra vandet.
Hun kan ikke engang se vandet fra sit hus, og alligevel er det totalt ødelagt.
Hvad skulle hun have gjort osv. osv.?
Og hvorfor skal hun rammes af det her?
Det er altså vigtigt, at vi prøver at se på, hvad det er for en situation, de her mennesker står i, og hvordan vi som samfund, som et solidarisk samfund, kan hjælpe disse mennesker videre i livet på den ene eller den anden måde.
Jeg forstår heller ikke det, ministeren siger, nemlig at ministeren vil kigge på nogle ting.
Hvad er definitionen på at kigge på?
Hvad betyder det konkret?
Altså, det, der er det helt store problem, er jo selvrisikoen.
Det andet store problem er afskrivning og nedskrivning på indbo og løsøre.
Det vil ministeren også kigge på.
Hvad mener ministeren helt konkret?
Det vil jeg godt have et svar på.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-03-11:
Tak for svarene, som jeg i øvrigt synes er positive.
Jeg vil lige spørge ordføreren om en enkelt ting, som debatten har drejet sig en del om i dag – også andre ordførere har været inde på det: Hvad er ordførerens holdning til, at man pålægger en familie at betale den første måneds genhusning, som jo er langt den dyreste?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-11:
Man skal forstå det sådan, at den debat, vi havde i foråret 2010, jo illustrerede, at vi havde rettidig omhu i forhold til at sikre en fornuftig konstruktion på det tidspunkt.
Jeg tror, det, der skete den 6. december om aftenen rundtomkring i forskellige, specielt sjællandske, byer, illustrerede, at der havde vi ikke et tilstrækkelig fintmasket net ude i forhold til den diskussion, vi havde, og der lærer man jo af erfaringerne.
Rettidig omhu er jo så også at sige, at det skete den 6. december.
Vi håber ikke, det kommer til at ske igen, at familier bliver udsat for sådan en situation, som stormen og blæsten forårsagede den aften og den nat, og der må vi i hvert fald så sikre, at de familier bliver kompenseret på en ordentlig måde, så de også kan blive boende i deres bolig og ikke må gå fra hus og hjem.
Forskellen er den 6. december.
Det er den store forskel.
Det er, at vi kan konstatere, at en masse familier blev efterladt i et tomrum og med en for nogles vedkommende uoverstigelig udfordring i forhold til at finansiere den selvrisiko.
Da vi drøftede det sidst, hvor et bredt flertal i Folketinget jo også støttede lovgivningen, havde man ikke været udsat for en sådan hændelse, og på det tidspunkt tror jeg ikke at nogen i sin vildeste fantasi kunne forestille sig, at det kunne gå så slemt, som det gjorde.
Og der må jeg sige, at belært af erfaringen den 6. december synes jeg, at vi skal se på selvrisikoen og på, at familier ikke kommer uretmæssigt og uhensigtsmæssigt i klemme.
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-11:
Jeg skal blot høre hr. Brian Mikkelsen som ordfører, hvad det er for nogle synspunkter, som gør sig gældende i forhold til spørgsmålet om selvrisiko.
Jeg har jo noteret mig, at ordføreren fra Folketingets talerstol den 2. marts 2010, som minister på det tidspunkt – det var dengang, vi sidst behandlede et lovforslag om ændring af stormflodsloven – slog fast, at de foreslåede selvrisikoprocenter nøje afbalancerede hensynet til at sikre tilstrækkeligt incitament til forebyggelse og klimatilpasning over for hensynet til, at ordningens karakter af katastrofesikring skal bibeholdes.
Så hvad er det lige præcis, der gør, at man i den her situation vurderer, at det skulle forholde sig anderledes, end da ordføreren selv indførte den nuværende lovgivning?
Stine Brix (EL), 2014-03-11:
Ja, det er rigtigt.
Det glemte jeg at kommentere, og det er klart, at det også er en af de ting, vi synes det er relevant at se nærmere på.
Det er klart, at det jo netop er i den første måned, man står i en krise og befinder sig en katastrofesituation, og jeg mener godt, vi kan gå ind og diskutere, om man også kan gøre noget dér.
Men igen bliver vi jo også nødt til at diskutere, hvordan vi så finansierer det.
Og det vil vi selvfølgelig også gerne være med til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-03-11:
Tak for det.
Der er jo flere elementer, som den enkelte familie bliver ramt af.
Det ene er selvrisikoen, den er meget væsentlig, og det har vi været inde på flere gange her i debatten.
Det andet er udgiften til genhusning i den første måned.
Det har vi også været inde på.
Men så er der også et tredje element, som tynger rigtig mange familier, og det er den nedskrivning, der sker af indboet.
Der er rigtig mange familier, der bliver ramt rigtig hårdt, fordi de i Stormrådet har nogle andre afskrivningsprocenter, end man har i forsikringsselskaber i almindelighed.
Jeg vil bare nævne et eksempel, som jeg sådan lige umiddelbart kan huske: Hvis man har et tæppe, der er over 10 år gammelt, er der 0 kr. i erstatning.
Da jeg var ude og besøge en række familier i Jyllingeområdet og i Frederikssund, gik jeg hjem og så på mine tæpper, de er alle sammen over 10 år gamle, og det vil sige, at jeg ikke ville kunne få en krone for dem.
Og sådan kan man tage ting efter ting i indboet, hvor man er langt ringere stillet, hvis man står med Stormrådets regler frem for forsikringsselskabernes regler.
Det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er: Vil Enhedslisten være med til at sikre, at vi også, når det gælder indboet og løsøret, ser på, at der skal være det samme niveau, som forsikringsselskabernes afskrivningsregler er på?
Stine Brix (EL), 2014-03-11:
Vi vil gerne være med til at diskutere alle forhold i den her ordning.
Men jeg vil gerne sige klart, at det, der er vores førsteprioritet, når vi skal tale om det i udvalget, er at sikre en lavere selvrisiko.
Så må vi jo se, hvor langt vi kan komme, men lad os tale om det.
En forudsætning for, at vi kan lykkes med at komme videre end det her udmærkede lovforslag, der ligger, er jo, at vi kan finde et flertal, der kan blive enige om nogle ting.
Det må vi jo se på.
Det spurgte spørgerens kollega jo også om lige før, hvortil jeg svarede, at vi selvfølgelig gerne vil være med til at diskutere det.
Men udgangspunktet er jo, at det er en katastrofeordning.
Der er nogle helt klare problemer ved det, og vi må prøve at kigge på, hvor langt vi kan komme.
Præcis hvor vi så ender henne, altså hvordan ordningen ender med at se ud, synes jeg er meget vanskeligt at forudsige.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-03-11:
Jeg vil starte med at sige, at vi i Liberal Alliance er positive over for det her lovforslag, og man fornemmer jo også på debatten her i dag, at der er et arbejde, der venter forude i udvalget.
Det kan altid diskuteres, om lovforslaget skulle være skruet sammen på en anden måde, om staten skulle have haft et større udlæg, end tilfældet er, sådan at man var sluppet for at hæve gebyret på brandforsikringerne, men det er jo en diskussion, vi kan tage i udvalget.
Og det er sådan set det, der står tilbage her i dag.
Det er jo glædeligt, at der er bred enighed om, at vi skal få hjulpet de mennesker, som har været udsat for den her naturkatastrofe, og så må vi jo tage resten af diskussionen i udvalget.
Jeg fornemmer også, at vi når til enighed på de områder, hvor der på nuværende tidspunkt er uenighed.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-03-11:
Skal det forstås således – for det synes jeg er meget positivt – at Enhedslisten vil se på generelt, om det skal være almindelige forsikringsvilkår, der skal være gældende, frem for de her særordninger, som ligger i Stormrådet?
Som jeg har nævnt nogle gange, er det lidt mærkeligt, at hvis det er en juledekoration, der er skyld i, at huset brænder ned og ikke længere kan bebos, så er man langt bedre dækket ind, end hvis det er på grund af en stormflod.
Så vil Enhedslisten være med til at se på, om vi kan lave det således, at det er almindelige forsikringsvilkår, der gælder?
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Jeg vil gerne svare på nogle af de ting, der bliver spurgt om – jeg kan ikke svare på alle ting på 30 sekunder.
Men jeg vil gerne vente til lige om lidt med asylspørgsmålet, og så sige, at i forhold til de regler, der gjaldt, før den nuværende regering kom til, har vi jo ændret det sådan, at de regler, der er nu, ligner dem fra 2010.
Og når reglerne således ligner de regler, der var gældende, før vi fik pointsystemet, så er det vel heller ikke overraskende, at tallene fra 2013 ligner tallene fra 2010.
For der er i virkeligheden bare tale om, at der har været en midlertidig bremse, lige da pointsystemet blev indført.
Nu er pointsystemet væk, og så ligner tallene sådan set dem, der var før.
Men i øvrigt er der den ekstra hage ved det, at hvis man ser bort fra stigningen i antallet af ansøgninger om familiesammenføringer fra syriske statsborgere – og jeg tænker, at ordføreren er klar over, at vi har nogle særlige omstændigheder i Syrien, der gør, at der er mennesker, som får lov til at være i Danmark, fordi de ikke kan sendes tilbage til Syrien – så var der faktisk færre familiesammenføringer i 2013 end i 2010.
Det er bare lige for at tage brodden af den der påstand om, at det vælter ind over grænsen.
Der var faktisk færre i 2013 end i 2010, når man tager de syriske statsborgere ud.
Karsten Lauritzen (V), 2014-03-12:
Altså, ministeren kan jo godt komme med forskellige forklaringer, men det er jo et faktum, at man ikke bare har ændret lovgivningen for familiesammenføring, men også en række andre steder.
Jeg tror, der er en sammenhæng mellem det og den stigning, der ses i antallet af familiesammenførte.
Under alle omstændigheder har man jo lempet i forhold til den lovgivning, der var med pointsystemet.
Det kan godt være, den ikke var perfekt, men det var nødvendigt på daværende tidspunkt, og det har regeringen rullet tilbage, og nu ser vi så konsekvenserne.
Det, jeg spurgte ministeren om, var sådan set, om det ikke gør indtryk på ministeren, at så mange danskere er bekymret.
Men det gør måske ikke indtryk på justitsministeren.
Vi må så antage, at knap halvdelen af danskerne tager fejl, når de er urolige for, om der er styr på integrationen under den her regering.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Jeg vil gerne sige, at jeg måske tror, der er mange, der ikke har forstået tallene rigtigt.
Og jeg tror egentlig, det kan være en pointe for os andre at forklare nærmere, at der altså ikke er tale om, at vi har ændret noget som helst.
Nu tager jeg så hul på asyldelen alligevel: For det første har vi ikke ændret et komma i, hvad der skal til for at få asyl i Danmark.
På familiesammenføringsområdet har vi ført reglerne tilbage til, hvad de stort set var efter 8 år med Anders Fogh Rasmussen, og da var det altså ikke sådan, at det hverken fra Venstre eller andre hed sig, at det var en slap og sløset udlændingepolitik, vi havde.
I den her regering gør vi i modsætning til den foregående rigtig meget for at få integrationen til at fungere.
Vi gør meget for at få asylansøgere til at rejse ud, hvis de ikke har ret til at være her.
Vi gør meget for at lave udrejseafdelinger i vores fængsler, så vi kan få udvisningsdømte til at komme hjem så hurtigt som overhovedet muligt.
Vi har sat ind med en række stramninger, som den tidligere regering ikke var i nærheden af.
Det er stramninger, som jeg er rigtig glad for.
Og når det kommer til ændringerne på familiesammenføringsområdet, må faktisk sige, at dem er jeg også glad for, for jeg synes, at de fjernede noget af det, der var allermest ubehageligt ved det sidste år af Fogh-tiden
Karsten Lauritzen (V), 2014-03-12:
Jeg ved godt, ministeren sagde, at spørgsmålet handlede om asyl, men det gør det faktisk ikke.
Spørgsmålet lyder: Agter ministeren frem mod næste valg at ændre lovgivningen således, at udlændingepolitikken lempes i forhold til niveauet i dag?