runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Det er lykkedes sundhedsministeren, jeg ved ikke hvor mange gange, at undgå at besvare det her spørgsmål: Hvad er det, det betyder, når der på Venstres hjemmeside under overskriften »Behandlingsgaranti« står, at nu vil regeringen og Venstre sikre en reel og konkret garanti for behandling inden for 1 måned mod tidligere 2 måneder?
Fru Karen Hækkerup har stillet et skriftligt spørgsmål, rykket adskillige gange for et svar, spørgsmålet er aldrig nogen sinde blevet besvaret, og nu vil jeg så godt spørge konkret: Hvad er forskellen på den behandlingsgaranti, der står på Venstres hjemmeside, og den frit valgsordning, og jeg ved ikke hvad, som statsministeren og fru Birgitte Josefsen taler om, med forhandlingsret og alle de der ord?
Hvorfor får vi ikke svar?
Hvad er behandlingsgaranti efter sundhedsministerens opfattelse, når han leger næstformand i Venstre?
Nej, det er befolkningen ikke.
Altså, der er en opposition, der sådan inden for de sidste 3 uger er vågnet lidt op på sundhedsområdet og øver sig på at være rigtig i opposition og rigtig spille med musklerne.
Befolkningen er jo ikke i tvivl.
Befolkningen ved godt, at vi har to regelsæt.
Det er der, ordet behandlingsgaranti har været offensivt anvendt af tidligere regeringer, af denne regering, selv om ordet ikke kan genfindes i lovgivningen.
Det er der, systemet skal sætte sig bag og gøre noget aktivt for at sikre, at patienterne kommer til behandling inden for en given frist.
Og kan man ikke levere en kræftoperation på det lokale sygehus, så har man altså en forpligtelse til at hjælpe patienten med at finde et andet sted, i sidste ende ved at involvere Sundhedsstyrelsen, i sidste ende ved at sende penge med patienten ud af landet.
Så har vi et udvidet frit sygehusvalg.
Regeringen gik til valg på det i 2001 og vandt; vi gik til valg på det igen i 2005 og blev genvalgt.
Det går ud på, at det har en konsekvens, hvis det offentlige ikke kan levere behandling inden for den tid, vi har ønsket os, nemlig nu 1 måned, og så kan patienterne flytte sig og tage pengene med.
Det virker, det virker fantastisk.
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
Jeg vil gerne have, at vi debatterer det, der er på dagsordenen i dag, nemlig L 50, og det drejer sig om, at man nu nedsætter retten til det udvidede frie sygehusvalg fra 2 måneder til 1 måned.
Hvad der står på Venstres hjemmeside synes jeg andre må forholde sig til.
Det er ikke mig, der laver Venstres hjemmeside, men jeg bakker op bag den politik, der føres i Venstre.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-14:
Der må være gået noget fuldstændig galt, for det, vi står og diskuterer, er en behandlingsret.
Så forstår jeg bare ikke, hvorfor der i det her papir, som er dagsordenen for mødet i salen i dag, står, at vi behandler en behandlingsfrist i sundhedsvæsenet, og at det har været det, som vi hele tiden har tolket som en garanti.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, og jeg forstår ikke, når der på Venstres hjemmeside står, at en behandlingsgaranti giver borgerne en reel og konkret garanti for behandling inden for en fastsat periode.
Hvordan kan det så være, at det ikke er det, de får?
Jeg forstår det stadig væk ikke.
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
Det, vi behandler i dag, er 1 måneds behandlingsfrist, og jeg synes, at ministeren har givet et fyldestgørende svar på, hvad der ligger i ordet behandlingsfrist.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Under alle omstændigheder har vi jo bestemt, at det her område skal følges.
Vi har sagt, at det her område skal følges, og at man vil tage initiativer til en undersøgelse af det her område, såfremt det ikke virker.
Så er der igen det med den økonomiske situation.
Det er frit for oppositionen bare at komme og fortælle, at der nu skal laves det og det og det.
Hver gang der er en, der byder 1 mio. kr., så byder Socialdemokratiet 2 mio. kr., og sådan er det hele vejen igennem i øjeblikket.
Vi står ved den finanslovaftale, der er lavet, og derfor siger jeg, at såfremt der skal laves mere på det her område, bliver det ikke for 2007, så må vi tage det op senere.
Når vi ...
Lone Møller (S), 2006-12-14:
Fru Birthe Skaarup får det til at lyde, som om problemerne med de rigtig, rigtig mange medicinskift, som mange mennesker har i dag – rigtig mange ældre mennesker, men også rigtig mange kronikere – kan vi løse, hvis lægerne bare skriver dosisdispensering på recepten.
Vil fru Birthe Skaarup heroppefra bekræfte, at det ikke er noget, lægen er forpligtet til, og at det ikke er noget, vi i henhold til nogen lovgivning kan tvinge patienterne til?
Og vil fru Birthe Skaarup bekræfte, at i og med at man som borger skal have dosisdispensering, hvis man nu vælger det, så får man også en ekstraudgift til sin medicin?
Det er jo ikke noget, der er omkostningsfrit, det er noget, den enkelte selv betaler, og kronikere og ældre er jo ikke dem, der er bedst bemidlede i dette samfund.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Alt gør indtryk, og det er jo det, vi forholder os til, når vi laver lovgivningen her i Folketinget.
Det, vi har forholdt os til, er jo netop, at patienterne – det er dem, vi kigger på – skal have nogle bedre behandlingsmuligheder og kortere ventelister.
Så vil jeg godt sige med hensyn til økonomien, at der er det jo sådan, at 1-måneds-fristen i forbindelse med det udvidede frie sygehusvalg træder i kraft den 1. oktober 2007.
Det er man kisteglad for i Amtsrådsforeningen, og jeg synes, at det borger for, at de må kunne stå inde for, at det her kan gennemføres.
Så siger fru Charlotte Fischer, at de har fået det stoppet ned i halsen.
Jamen det håber jeg da ikke de har.
Man må da håbe, at der sidder nogle mennesker og forhandler om noget så vigtigt som de danske patienter, så man ikke bare kan sige, at de får det stoppet ned i halsen.
Jeg håber, at de mennesker, der sidder der, virkelig forhandler på de danske patienters vegne.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-14:
Men altså, fru Birthe Skaarup må jo forholde sig til, at ingen kender de økonomiske konsekvenser af det her, ingen ved, hvad det koster.
Det ved Dansk Folkepartis ordfører heller ikke.
Så synes jeg godt, man kan tillade sig at sige, at det sker med bind for øjnene.
Det må da gøre indtryk på Dansk Folkepartis ordfører.
Det her handler jo ikke om noget ideologisk eller politisk slag, men det handler om, at de involverede parter – lægerne, patienterne, eksperterne – er dybt bekymrede for, om det her nu er det rigtige at gøre i en tid, hvor vi mangler læger og sygeplejersker som aldrig nogen sinde før.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Dansk Folkeparti laver ikke det her med bind for øjnene.
Det er en nøje afvejning af, hvad der er godt for de danske patienter, og det er, at de kommer hurtigere til i det danske sygehusvæsen, og det er det, vi går ud fra.
Det står på side 3 i den økonomiaftale, der er lavet mellem regeringen og regionerne.
Og det synes jeg må borge for, at det her kan lade sig gøre.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-14:
Dansk Folkeparti støtter den her nye og kortere frit valgs-ret på 1 måned, og jeg spørger lidt mig selv, hvordan de egentlig kan gøre det, når det sker med bind for øjnene, for det er jo det, der er tilfældet.
Medmindre selvfølgelig fru Birthe Skaarup kan svare på, om hun ved, hvad det her koster.
Ved hun, hvilke konsekvenser det her vil få?
Det er netop derfor, at Lægeforeningen, en række patientforeninger og eksperter udtrykker stor skepsis over for det her.
De er nervøse for, hvilke konsekvenser det kan få.
Kan det gå ud over de forkerte patienter, de livstruede?
Kan det gå ud over interne ventetider, som i forvejen er et stort problem, det tror jeg vi alle sammen erkender.
Vi ved det vel ikke.
Eller har fru Birthe Skaarup en viden, som vi andre ikke har på det her felt?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Det er netop det, vi ikke gør.
Jeg ved ikke, hvor mange gange det er nødvendigt at sige, at det netop er nogle tiltag, man sætter i gang for ikke at svigte de ældre.
Men det er sådan, at når Socialdemokratiet kommer med nogle forslag, så har de aldrig nogen finansiering med.
De har en finanslov for 2007, hvor der er ekstra udgifter for 10 mia. kr. Det her forslag om at rykke bagatelgrænsen, som Apotekerforeningen kommer med, har man regnet ud koster 16,5 mio. kr. i 2007.
Fra ministeriets side er det regnet ud, at det koster 49,5 mio. kr.
Jeg har ikke 16,5 mio. kr., og jeg ville heller ikke bruge dem i år, før jeg ser, hvordan de her tiltag, som vi nu har lavet, virker.
Det synes jeg Socialdemokratiet også skulle kigge på.
Lise von Seelen (S), 2006-12-14:
Når fru Birthe Skaarup siger, at der er en plan, så hørte jeg ordføreren sådan, at der skulle laves en undersøgelse.
Jeg bliver nødt til at forstå det sådan, at det er en simpel syltekrukke, man laver for at putte det her hen et sted for at undgå bare at tage afstand fra vores ændringsforslag.
Så snakker man om dosisdispensering, som er en lille del af den her problemstilling – en fin del, som vi gerne vil integrere – men hovedproblemet er jo, at rigtig mange mennesker ikke føler sig sikre, fordi de har disse mange skift.
Den udgift, det ville medføre, at de blev sikrere i deres medicinindtagning, ville være lille i forhold til det, vi kunne opnå som en sidegevinst ved, at der var færre fejlmedicineringer.
Uanset hvordan vi vender og drejer det, bliver jeg nødt til at sige, at det jo primært er de ældre medicinske patienter, vi taler om her.
De har flere præparater, de skal holde styr på.
Så jeg vil altså godt fastholde, at når Dansk Folkeparti ikke kan støtte vores forslag, så er det at svigte de ældre.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Jeg tror ikke, at fru Lise von Seelen hørte, hvad jeg sagde i ordførertalen.
Der sagde jeg netop, at vi skulle satse mere på dosisdispensering.
Vi har sat en række tiltag i gang nu netop for at imødekomme bl.a. de ældre, men det var meget, meget vigtigt for fru Lise von Seelen at gå ud i pressen og sige, at Dansk Folkeparti svigter de ældre.
Jeg synes simpelt hen, at det er nede på et niveau, hvor det slet ikke hører hjemme.
Vi tilgodeser de ældre ved, at vi beder lægerne om i meget højere grad at skrive dosisdispensering på recepterne.
Skal vi til at lave nye planer på det her område?
Vi har en plan, og det er den, der skal føres ud i livet.
Hvis det her ikke kommer til at virke, så skal de se på det igen.
Det er nøjagtig det, der står i lovforslaget.
Det er det, vi gør.
Lise von Seelen (S), 2006-12-14:
Jeg er meget forbavset over, at Dansk Folkeparti ikke vil støtte vores ændringsforslag, som jo betyder, at rigtig mange mennesker ville undgå de mange medicinskift, som er et svært vilkår for især de ældre.
Vi ved fra tilbagemeldinger, at mange ældre er utrygge ved, at de gentagne gange skal skifte produkter.
De kan ikke kende medicinen, hvilket gør, at de simpelt hen bliver usikre.
Vi synes godt, at vi kunne hjælpe de borgere med at udrydde usikkerheden, og jeg forstår jo også, at ordføreren faktisk anerkender problemet, for der bliver nævnt, at man skal have en højere grad af dosisdispensering.
Det synes jeg også er en god idé, og det ville vi gerne integrere i en plan, så vi kunne gøre begge dele.
Jeg er sikker på, at begge dele ville være en hjælp for de ældre.
Vi kunne integrere en højere grad af dosisdispensering, og så ville vi helt sikkert hjælpe de ældre.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Jeg kan høre i dag, at det er meget, meget vigtigt, at det bliver manet op i sådan nogle højder, hvor det slet ikke hører hjemme.
Det her system med de 2 måneder virker udmærket.
Regionerne har sagt ja til, at vi fra den 1. oktober næste år går ned til 1 måned.
Det er da klart, at de meraktivitetspenge også går til de medicinske patienter.
Det må fru Anne Baastrup da vide.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Men sagen er igen i al sin korthed, at kagen jo ikke er uendelig.
Der er x antal læger, og der er x antal sygeplejersker, og de patienter, der skal behandles, er mange.
Når man så lægger en ny gruppe ind, der får nogle ekstra rettigheder, kommer det til at gå ud over dem, som man godt kan nedprioritere lidt, og det er de ældre på de medicinske afdelinger.
Det er derfor, at jeg simpelt hen ikke fatter, at Dansk Folkeparti fuldstændig accepterer den her symbolpolitik.
For Dansk Folkeparti ved jo også eller burde vide, at hvis man har brug for en behandling for hjerteflimmer, så er der 2 års ventetid.
Har man brug for en rygbehandling, er der på Fyn 18 måneders ventetid.
Det er jo det, vi er oppe imod.
Samtidig har vi i de sidste måneder hørt, hvordan de interne ventelister betyder, at selv om man har en ret til behandling inden for 14 dage, når diagnosen er stillet, kan der godt gå 3 måneder, før diagnosen bliver stillet.
Det er jo det, vi er oppe imod.
Og der er mandetimer bag, og de går nu fra de mennesker, hvor man godt kan nedprioritere behandlingen.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Det her er et gode, vi indfører til de danske patienter, og det skal naturligvis også omfatte de medicinske patienter.
Man kan jo altid diskutere, hvem der skal behandles først i det danske sundhedsvæsen.
Sådan er det.
Så er det, fordi de er klar over, at de skal overholde en sådan aftale.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor Dansk Folkepartis ordfører ikke går ind i den her debat om behandlingsgarantien, behandlingsfristen, eller hvad vi nu skal kalde den, for det, vi jo kan se på høringssvarene fra bl.a. sygeplejersker og læger, er, at man bliver nødt til at rykke ressourcer fra de medicinske patienter, som fortrinsvis er de ældre patienter.
Vi ved alle sammen, at vi vistnok mangler 1.000 sygeplejersker og frygtelig mange læger, og det er jo sådan, at døgnet har et vist antal timer, og at der kommer et tidspunkt, hvor man simpelt hen bare ikke kan arbejde over.
Det, man så fra hospitalets side bliver nødsaget til at prioritere, er den her type behandlinger for ikke at miste penge, når der kommer en, der har ret til en frit valgs-garanti, en, der altså kan tage pengene med på et privathospital eller med uden for regionen.
De skal til hurtigt, for ellers mister systemet penge.
Jeg forstår slet ikke, hvorfor fru Birthe Skaarup ikke går ind i den her diskussion, for jeg kan ikke se andet, end at læger, sygeplejersker, ergoterapeuter, fys’er osv. har ret, når de siger, at det kommer til at gå ud over de ældre patienter.
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
Det, vi behandler i dag, er 1 måneds behandlingsfrist, og det er sådan set det, der er indeholdt i lovforslag nr. L 50, som vi behandler her i dag.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-14:
Vi har allerede konstateret, at jeg ikke forstår, hvad ministeren mener, når han snakker om frister og garantier.
Så det, jeg gerne vil spørge til nu,
er: Hvad mener Venstres ordfører en behandlingsgaranti er?
Lise von Seelen (S), 2006-12-14:
Jeg synes, jeg gjorde mig meget umage, da jeg sidst talte her, med at sige, at vi er optaget af, at der ikke skal være ventetider, vi er også optaget af, når vi laver nye initiativer, at vi så gør det med baggrund i, at vi godt ved, hvor vores udgangspunkt er.
2-måneders-garantien inde i systemet fungerer ikke, og så kan fru Birgitte Josefsen jo sige mange gange, at der ligger en plan.
Jeg synes, det er blevet demonstreret med al tydelighed, at der er nogle problemer, det er blevet demonstreret op til flere gange i de sidste uger.
Vi har spurgt ministeren, om ministeren har en oversigt over de interne ventetider, for det ville dog som udgangspunkt være en hjælp til at finde ud af, hvor man skal prioritere, og ministeren har svaret: Nej, det findes der ikke på nuværende tidspunkt.
Hvordan i alverden kan ordføreren så stå her og sige, at man har et overblik over det, og at man er dem, der vil sikre ventetider, når man ikke engang har overblik over, hvordan ventetiderne ser ud inde i systemet?
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
Jeg er nødt til at sige, at jeg ikke er spor enig med hr. Per Clausen.
Vi har sørget for, at vores minister har indgået en aftale med Danske Regioner, så økonomien er på plads i det, vi behandler her i dag.
Derudover har Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti indgået en aftale omkring kræfthandleplan II, hvori der er beskrevet, at man skal reducere de interne ventetider, og den proces er man ganske godt i gang med.
Så det, vi behandler her i dag, har intet at gøre med de livstruende sygdomme.
Det har at gøre med alle patienter.
På samme front har vi taget fat på at reducere ventetiderne for alle med livstruende sygdomme, vi har sat gang i at sørge for, at der er hurtig og effektiv behandling, når man har livstruende sygdomme.
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Jeg kan forstå på det, fru Birgitte Josefsen siger, at hun er enig med mig i, at det at rykke den her frist frem med en måned kommer til at koste penge.
Så siger fru Birgitte Josefsen, at det kompenserer staten for.
Jamen det er jo lige præcis de penge, man i stedet for kunne bruge til at løse de problemer, der eksisterer for behandlingen af de livstruende sygdomme, de interne ventelister osv.
Og det er derfor, at Venstre sammen med Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti i den her sag nægter at foretage en prioritering, hvor man siger, at der er nogle sygdomsforløb og nogle sygdomme, der er mere alvorlige end andre, og at vi må satse mere her.
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
Det har hele vejen igennem været sådan med det udvidede frie sygehusvalg, at man kan tage pengene med ud af regionen, man kan tage pengene med til et privathospital, som amterne har indgået en aftale med, såfremt amterne ikke kan leve op til den frist, der er.
Derfor er der sådan set ikke noget nyt i det, vi behandler her i dag, andet end at man nedsætter tiden.
Så er jeg også nødt til at sige om det, der bliver påpeget vedrørende finansieringen fra Danske Regioners side, at regeringen og Danske Regioner er enige om, at regionerne er omfattet af DUT-princippet, jævnfør lov om regionernes finansiering.
Regeringen har tilkendegivet, at den vil fremsætte lovforslag om en fremrykning af det udvidede frie sygehusvalg fra 2 til 1 måned med henblik på ikrafttrædelse den 1. oktober 2007.
Frank Aaen (EL), 2006-12-14:
Det var der ikke.
Det viser bare, at der er lavet kreativ bogføring.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Thor Pedersen (V), 2006-12-14:
Og det er bare en følge af, at det er tilladt for medlemmer af Folketinget og dermed også hr. Frank Aaen at sige alt muligt, uanset hvor forkert det er.
Det er det, der er forskellen mellem en minister og så et menigt medlem af Folketinget som hr. Frank Aaen.
Der kan siges alt, uanset hvor forkert det er, og det er en øvelse, som hr. Frank Aaen dyrker også her.
Frank Aaen (EL), 2006-12-14:
Jeg synes, det siger lidt om, hvor langt den her regering er kommet ud ad skandalevejen, og hvor vant den er blevet til, at ministre ikke bare bliver beskyldt for, men har gennemført ting, som er på kant med eller i hvert fald er meget overraskende og ikke i overensstemmelse med praksis og lovgivning.
Før stod jeg her på talerstolen og sagde til finansministeren, at han havde gennemført kreativ bogføring, da ministeren fremsatte forslaget til finanslov, ved at have konstrueret et underskud i Arbejdsmarkedsfonden i stedet for det overskud, der faktisk var, og som ville have udløst en skattelettelse.
Jeg synes, det er utroligt, at det ikke får en eneste kommentar med på vejen; at der ikke bare er et minimum af tilbagevisning eller forsøg på tilbagevisning, for det, jeg siger, kan ikke tilbagevises.
Man kunne jo have forestillet sig et forsøg på at sige, at der ikke laves kreativ bogføring.
Jeg synes også, det er interessant, at når jeg siger til Det Konservative Folkeparti, at de nu stemmer for et lovforslag og har accepteret et helt lovkompleks, der har aflyst en sænkning af skatten, som Det Konservative Folkeparti har som deres hedeste drøm, nemlig skattelettelser, der er højere, jo højere lønnet folk er, så får det ikke en eneste kommentar med på vejen, så accepterer man bare, at det gør man.
Det vil sige, at man har sagt, man vil have skattelettelser for de højest lønnede, men man accepterer, at det ikke sker.
Dansk Folkeparti er i lidt mindre grad, men dog principielt i samme retning, med til at lave en aftale og gennemføre nogle love og acceptere et regnestykke lavet i Finansministeriet, der har aflyst en beskeden forhøjelse, men dog en forhøjelse, af folkepensionen.
Jeg synes, det er interessant, at man kan få lov at sige det her fra Folketingets talerstol, oven i købet i to omgange, uden at de pågældende går imod.
Men det er selvfølgelig, fordi det, jeg siger, er korrekt.
Thor Pedersen (V), 2006-12-14:
Det er bare for at takke de 158 mandater i Folketinget, der står bag aftalen.
Jeg synes, det er overordentlig flot, at man her lægger stemmer til et regelsæt, nogle strukturreformer, som gør, at vi over årtier er i stand til at sandsynliggøre, at vi kan fastholde et dansk velfærdssamfund, hvor vi kan dække de omkostninger ind, der er forbundet med alle de ydelser, som vi alle sammen gerne vil give til hinanden.
Så jeg vil godt sige tak for, at man her har ført projektet igennem, hvilket vi jo var enige om tilbage fra juni måned i år.
Jeg synes, det tjener Folketinget til ære, at vi er i stand til at skue så langt frem og sikre grundlaget for det samfund, som vi alle sammen er tilhængere af.
Jytte Andersen (S), 2006-12-14:
I modsætning til, hvad Enhedslisten og formentlig også SF vil komme op og sige – de er meget imod det her forslag –
vil jeg godt på Socialdemokraternes vegne sige, at vi er meget tilfredse med den pakke af lovforslag, vi nu skal stemme om her om lidt.
Vi er tilfredse med, at der er en betydelig bedre modregningsregel for alle de lavtlønnede, som tidligere ikke har kunnet se nytteværdien i at tjene lidt ved siden af.
Vi er faktisk også tilfredse med, at alle over 55 år nu får en ret til et seniorjob, hvor de har overenskomstmæssige vilkår, og vi synes, det er utrolig vigtigt, at vi samtidig med den her pakke af tilbagetrækningsforslag har sikret, at der sættes massivt ind for et bedre arbejdsmiljø.
Kl. 9.10
Vi skal senere på dagen forhandle en forebyggelsesfond på omkring 3 mia. kr.
Det er tydeligt for os – det har vi en forventning om –
at med den indsats, der lægges op til, vil folk ikke blive så nedslidte på arbejdsmarkedet, som tilfældet er i dag.
Jeg synes godt, at jeg her til sidst vil appellere til både SF og Enhedslisten, efter at de et halvt år har brugt ganske meget krudt på at få rejst en stemning mod de her lovforslag gående på, at man skabte en frygt for, at de nedslidte hjemmehjælpere nu skulle være længere på arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke lykkedes.
Det er ikke lykkedes, fordi alle de, der i dag er over 48 år, overhovedet ikke vil komme til at mærke virkningerne af de her lovforslag.
Det er faktisk ret sjældent, at vi laver lovgivning med så lange linjer frem og med så god forberedelse.
Men det, jeg godt ville opfordre SF og Enhedslisten til, er at bruge krudtet og de kreative kræfter – dem ved jeg nemlig er hos både SF og hos Enhedslisten – på at finde løsninger, muligheder og konkrete forslag til, hvordan vi kan sikre, at arbejdsmarkedet forstår, at den ældre del af arbejdsstyrken faktisk er en værdifuld arbejdskraft, men at det jo godt kan være, at de ikke kan arbejde med helt samme kadence, helt i samme tempo og helt så mange timer, som de kunne, da de var 35 år.
Det er, som jeg ser det, den allerallerstørste udfordring, vi står over for nu.
Vi vil fra socialdemokratisk side trykke på de grønne knapper med meget stor tilfredshed.