runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Tak for det, og tak til Det Radikale Venstre for at fremsætte beslutningsforslaget og gøre opmærksom på dette yderst relevante problem, som vi selvfølgelig støtter skal løses.
Det skal ikke være sådan, at forsørgere på uddannelser, hvor der er praktik, skal stilles ringere end forsørgere, der er på uddannelser med SU, for det er altså ikke sådan, at det er billigere at købe bleer eller klapvogne, hvis man er i lære som frisør, end hvis man læser dansk på universitetet.
Det ved alle herinde jo, de ved også, at de har en dårlig sag, når de afviser beslutningsforslaget, og derfor tryller de alle mulige mærkelige argumentationer frem i stedet for at tage stilling til, om der er et problem, og at problemet skal løses.
Jeg fik heldigvis overbevist ministeren – det ændrede ikke ministerens holdning til beslutningsforslaget, men teknisk fik jeg dog overbevist ministeren – om, at man selvfølgelig uden at blande sig i forhold, der skal afgøres af arbejdsmarkedets parter, jo kan tildele et tilskud til de pågældende mennesker, så de bliver sidestillet med andre under uddannelse.
Der er jo masser af eksempler på begunstigende ordninger for dele af grupper på arbejdsmarkedet.
Det kan man selvfølgelig også lave her, og det ville kun få ros fra både Dansk Industri og LO og alle andre på arbejdsmarkedet.
De ville rose regeringen for at gøre noget på det her område, det er jeg helt sikker på, så ministeren behøver slet ikke være nervøs for at komme frem og løse problemet.
Det er jo ikke noget, der er særlig dyrt, og det er bare et spørgsmål om simpel retfærdighed.
Det er underligt: Nogle gange har regeringen det ligesom sådan, at når den ser et problem, der oven i købet nemt kan løses, skal det i hvert fald ikke være oppositionen, der foreslår løsningen.
Så bliver det afvist, og så finder man en eller anden mærkelig argumentation for at afvise det.
Når nu alle her i Folketinget enige om, at her er der et problem, der skal løses, vil jeg sige til regeringen: Se at få det løst!
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-03:
Jeg tror også på, at vi kan finde veje og finde løsninger, men lad os mødes i de forligskredse, der hører til det her.
Så lad os mødes der.
Marianne Jelved (RV), 2009-11-03:
Så er der heller ingen løsning i at indkalde SU-forligskredsen, som ordføreren fra Venstre foreslog.
Det giver jo ingen mening.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig om at se, hvordan vi som samfund bærer os ad for at sikre de unge – og i det her tilfælde er det jo unge mødre – der står med et barn og en uddannelse, som ikke kan forenes.
Det mener jeg bare der skal findes en løsning på hurtigt.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Det anerkender jeg fuldt ud.
Men hvis man nu forestillede sig, at staten gennemførte et særligt børnetilskud til unge mennesker i gang med en erhvervsuddannelse, så ville det jo ikke genere arbejdsmarkedets parter det fjerneste.
Så hvad er der til hinder for at indføre et tilskud, som staten giver, og som gør, at dem, der er i gang med en erhvervsuddannelse, bliver ligestillet med dem, der er under SU?
Bertel Haarder (V), 2009-11-03:
Man kan i teorien gøre så meget.
Selvfølgelig kan man, hvis man ikke vil blande sig i overenskomstforhandlingerne, lave et tilskud til en gruppe, som så tilfældigvis tilgodeser den samme gruppe, som man ellers kunne have tilgodeset ved en overenskomstforhandling.
Men hvad enten man sætter ølse for eller ølse bag, så er det jo den samme sag, vi taler om.
Det handler om en gruppe, som vi gerne vil være gode ved, men som er i den situation, at løn- og arbejdsforhold forhandles på arbejdsmarkedet, og så er spørgsmålet, hvordan vi gør det bedst.
Og jeg foreslår, at vi henvender os til arbejdsmarkedets parter.
Jeg i øvrigt taknemlig for, at hr. Frank Aaen anerkender min argumentation.
Det er da altid noget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Ja, og derfor stemmer vi f.eks. imod overenskomstindgreb, som ministeren stemmer for.
Sådan er der jo så meget; man siger det ene og gør det andet.
Men når jeg nu tog fat i det, så er det jo, fordi ministeren præcis brugte den argumentation om arbejdsmarkedets parter som begrundelse for at afvise det her beslutningsforslag.
Og så er det bare, jeg siger, at den går ikke, hr. minister.
Enten synes man, det er et godt forslag, og så finder man en metode til at få det gennemført på, eller også bruger man en eller anden proformaargumentation, som i det her tilfælde altså ikke holder.
Bertel Haarder (V), 2009-11-03:
Hvis man betragter den danske model som det rene proforma, har hr. Frank Aaen jo ret.
Jeg synes bare, vi skal prøve at gå den regelrette vej og gå til parterne, hvis der er en gruppe, vi synes skal have bedre vilkår i bestemte situationer.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-03:
Ja tak.
Først vil jeg sige, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Elever med en uddannelsesaftale kan ikke modtage SU, medmindre vi laver grundlæggende aftaler og love om.
Og det vil Venstre ikke gøre her, for som vi ser det, har det her beslutningsforslag en indvirkning på SU-forliget, på AER-forliget og på velfærdsforliget.
I Venstre vil vi gerne se på, hvilke forhandlingsoplæg de forskellige partier bringer ind til forhandlingerne i forligskredsene, og vi mener, at det også plejer at være måden, vi forhandler med Det Radikale Venstre på.
Problemet her er, at der kommer til at blive ændret på meget afgørende principper om, at man giver SU til lønnede uddannelser, og det er meget principielt og en stor ændring, hvis vi ville gå ind i det.
Så Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Vi vil så også sige, og jeg gerne lige vil minde om, at elevløn ikke er noget, vi fastsætter ved lov i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Jamen nu fik vi igen en teknisk forklaring, der gik ud på, at det kunne man ikke støtte, og at det også var noget med noget forlig, og der var alt muligt andet i vejen.
Jeg vil gerne spørge fru Anne-Mette Winther Christiansen: Støtter Venstre, at unge, der får børn, og som er under erhvervsuddannelse, skal have samme vilkår som unge under videregående uddannelse?
Det må man da kunne tage stilling til ganske enkelt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-03:
Det er sådan, at der i dag eksisterer muligheder i den sociale lovgivning, hvorigennem uddannelsessøgende forældre bl.a. kan opnå et særligt børnetilskud, og det er også sådan, at de igennem den samme sociallovgivning kan få udbetalt et børnebidrag forskudsvis.
Så der er muligheder i øjeblikket, men der er sandelig også muligheder for forhandlinger i forligskredsene, som jeg nævnte som start, og jeg fastholder, at det må være der, det skal foregå.
Vi må jo så tage forhandlingerne i forligskredsen om SU, forligskredsen om AER og forligskredsen om velfærd for at finde ud af, hvad det egentlig er man ønsker her.
Så vi tager den der.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-03:
Jeg er meget interesseret i at se både talmaterialet og den viden, der ligger til grund for beslutningsforslaget, for det ville gøre, at vi i hvert fald ville kunne få noget konkret på bordet her.
Ja, selvfølgelig skal vi mødes positivt og med et positivt sind i forligskredsen; det er det, der er det væsentlige, for ellers kommer vi ikke så meget videre.
Jeg er bare bekymret, hvis vi skal til at gå ind og lave lovgivning om elevløn, for det er ikke det, vi bruger den danske model til.
Carsten Hansen (S), 2009-11-03:
Jo, men det er faktisk sådan, at der findes tilfælde – og jeg har også hørt om sådanne tilfælde, og derfor synes jeg også, at jeg vil takke De Radikale for at komme med det forslag i dag – hvor en række unge mennesker rammes
Det er underligt nok, for når man går på grundforløbet, kan man få det dækket på SU, men når man kommer over i hovedforløbet, hvor man faktisk skal ind i sin uddannelse, risikerer man at miste over halvdelen af sin indtægt, fordi man er blevet forsørger osv., i forhold til hvad man ellers havde.
Og et beslutningsforslag er jo et forslag om at komme med et lovforslag, så der er faktisk en række muligheder.
Jeg beder bare Venstre om at svare på dette: Synes Venstre ikke, at der er et problem her i forhold til det, vi har løst alle andre steder i uddannelsessystemet?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-03:
Vi vil i hvert fald være med til at drøfte det, det er helt klart.
Men jeg mener godt nok, at det hører til i de forligskredse, vi har på området, og lad os så få drøftet der, hvordan vi finder veje og løsninger.
Og naturligvis er der udfordringer, ja, og naturligvis er det svært for de unge, hvis de har de forsørgervanskeligheder.
Jeg mener jo, at når vi i den sociale lovgivning har mulighed for at give et særligt børnetilskud til uddannelsessøgende forældre og vi også har mulighed for at lave udbetaling af børnebidrag på forskud, er vi dog langt hen ad vejen.
Men lad os endelig få det ind til de forligskredse, hvor det hører til, og lad os få vendt tingene.
Det varer ikke så længe, før vi skal vende SU-lovgivningen en gang til, så må det jo komme med der.
Det må jeg gå ud fra, for det er jo et ønske, som De Radikale vil bringe ind.
Sådan må jeg tro det er.
Marianne Jelved (RV), 2009-11-03:
Jeg synes ellers, at forslagsstillerne har gjort sig rimelig meget umage med at udtrykke sig ganske klart og enkelt i det forslag, vi behandler nu.
Der er ikke tale om at gå ind og bruge SU-lovgivningen.
Der er udelukkende brugt det som eksempel, man kan opnå som eneforsørger eller som forsørger samboende med en anden uddannelsessøgende.
Hvad er det så, man kan få rent størrelsesmæssigt?
Man bruger det som en parallelitet til at lave en ekstra ordning for de unge mennesker, som er i en situation, hvor de faktisk ikke kan leve for den løn, de får på et bestemt tidspunkt i deres uddannelse.
Er fru Anne-Mette Winther Christiansen i tvivl om, at det er det, det handler om?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-03:
Jeg er ikke i tvivl om, at det her drejer sig om den danske model, hvor lønnen forhandles et andet sted end i Folketinget.
Jeg mener, at det må være vigtigt, og nu hørte jeg også ministeren sige tidligere, at han var meget interesseret i at mødes med Det Radikale Venstre og måske sammen tage en drøftelse med arbejdsmarkedets parter, for det må være i det regi, man finder vejene til at løfte dette problem.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Vi prøver igen: Når nu Venstre går til de forligsforhandlinger, som åbenbart er så afgørende og vigtige, at vi ikke kan høre om dem i Folketingssalen, vil Venstre så gå til de forhandlinger med den hensigt, at unge med børn, der er under erhvervsuddannelse, skal have samme økonomiske vilkår som unge med børn, der er under videregående uddannelse?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-11-03:
Dansk Folkeparti er ligesom forslagsstillerne optaget af at sikre gode forhold for forsørgere, der studerer.
Det, at man er mor eller far, skal ikke være en hindring for muligheden for at tage en uddannelse.
Vi har tidligere i Dansk Folkeparti medvirket til at forbedre forholdene for forsørgere.
Enlige forsørgere har fået et tillægsstipendium på godt 5.000 kr. pr. måned, og samboende forsørgere, hvor begge modtager SU, modtog med virkning fra den 1. januar 2009 et tillægsstipendium, som blev hævet til 2.000 kr. pr. måned.
Vi skal i Danmark både understøtte de personer, som ønsker at tage en uddannelse, ligesom vi skal støtte dem, som sætter børn i verden.
Hvis det gennemføres, vil det betyde, at Folketinget griber ind i den særlige danske arbejdsmarkedsmodel, hvor lønnen forhandles på plads af arbejdsmarkedets parter og ikke af Folketinget.
Det er ikke Folketingets opgave at forhandle lønnen for elever m.fl., men det skal så siges, at elevlønnen jo kan forhandles højere, men det er op til arbejdsmarkedets parter og ikke Folketinget.
Når det så er sagt, er det selvfølgelig vigtigt at kigge nøgternt på, hvilke økonomiske muligheder man har som forsørger på en erhvervsuddannelse.
Ud over elevlønnen kan uddannelsessøgende forældre få udbetalt det særlige børnetilskud.
Derudover har uddannelsessøgende forældre ligesom mange andre mulighed for at søge om boligsikring, dvs. tilskud til huslejen, som også vil gøre deres økonomi lettere, ligesom de kan søge om friplads i en daginstitution m.v.
Nærværende beslutningsforslag lægger også op til, at forsørgere, der bor sammen med en anden uddannelsessøgende, og enlige forældre, der modtager elevløn, får samme lånemuligheder som SU-modtagere.
I Dansk Folkeparti ser vi meget gerne på, hvordan vi kan give bedre økonomiske muligheder for forsørgere på erhvervsuddannelserne, men vi mener ikke, at nærværende forslag er den rette måde at gøre det på.
Det at være far eller mor skal ikke være en hindring for muligheden for at tage en uddannelse, og derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi fremover skal se nærmere på de økonomiske forhold for forsørgere på erhvervsuddannelserne, så vi sikrer, at økonomien ikke er en hindring for, at de tager uddannelsen.
Lene Espersen (KF), 2009-11-03:
Om det andet må jeg sige, at jeg synes, at det er mageløst.
Der er vel ikke nogen, der har været en større kritiker end hr. Frank Aaen af de gode initiativer, som et bredt flertal i Folketinget har taget, for så vidt angår både bankpakken og kreditpakken.
Hvis ikke vi havde taget de initiativer, så kunne skatteyderne have stået i en situation, hvor de kom til at tabe penge.
Det kommer skatteyderne med meget, meget stor sandsynlighed overhovedet ikke til.
Det kommer til at være en forretning, som den danske stat kommer til at tjene penge på, fordi vi har valgt at skrue vores ordning sammen på den måde, vi har.
Derfor virker det på grænsen til det paradoksale, at hr. Frank Aaen nu står og kritiserer et bredt flertal i Folketinget for faktisk at have taget initiativer, der er med til at sikre, at det ikke er skatteyderne, der holder først for, når dårligt drevne banker taber penge.
Det har intet med det her lovforslag at gøre, men jeg vil afslutningsvis sige, at der jo er taget en lang række initiativer netop for at rette op på nogle af de uigennemsigtigheder og problemer, der har været i den finansielle sektor.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Jeg vil ikke finde mig i, at ministeren siger, at jeg ikke har læst forslaget og ikke ved, hvad en clearingcentral er.
Jeg har fuldt ud tjek på, hvad det her går ud på, og jeg ramte direkte ned i det, der var sagens kerne, nemlig at man ønsker at udvide muligheden for at have placeret cleringcentraler i lande, der er uden for EU, og i lande, der er uden for aftaler med EU.
Vi skal nu til at spørge, hvad det er for nogle fantasifulde lande, det skulle dreje sig om.
Det, vi har spurgt til flere gange og ikke har fået noget svar på, er: Hvor er samfundets fordel ved, at man udvider muligheden for at kunne lave clearing de mest mærkværdige steder?
Hvor er garantien for, at vi ikke kommer til at betale en pris?
Det har vi jo set at vi nu kommer til.
Så ved jeg godt, at ministeren siger, at det bliver en rigtig god forretning for staten.
Det vender vi tilbage til.
Indtil videre er det en rigtig dårlig forretning for staten, fordi vi har proppet milliarder i nødlidende banker, og vi har gjort det fantastiske, som ikke ret mange debatterer – og det indrømmer jeg ligger uden for det her lovforslag, men det er godt at have med, når debatten breder sig lidt – at vi har sagt til bankdirektører, at de kan låne til næsten ingenting, næsten 0 kr., nede i EU's centralbank eller i Nationalbanken, og så kan de købe statsobligationer, danske statsobligationer eller andre statsobligationer, fra dem, der ejer de banker, og tjene 3 pct.
Hvis ikke man kan tjene penge på det, og det er det, de gør i øjeblikket, nemlig at låne til 0 kr. og så låne pengene tilbage til samme udlåner i praksis for 3 pct., så er man altså ikke ret dygtig.
De tjener også penge, men det er ikke på forretning, det er på, at staten har stillet noget til rådighed for dem.
Lene Espersen (KF), 2009-11-03:
Hr. Frank Aaen gentog den ene gang efter den anden, at en clearingcentral var et sted, hvor spekulanter kunne sidde og spekulere mod hinanden.
Nej, det kan spekulanter eller folk, der investerer, gøre ved at forhandle og handle på de finansielle markeder.
Clearingcentraler sørger for, at en part og en modpart – når de handler med hinanden – får clearet deres modydelser med hinanden.
Så meget burde vi i det mindste kunne blive enige om.
Det er helt o.k. at være politisk uenig om, hvad der er det rigtige at gøre i forhold til den finansielle sektor.
Men når det handler om, hvad en clearingcentral gør og ikke gør, og at det er et sted, der er befolket med spekulanter, må jeg altså bare sige, at hr. Frank Aaen ikke har ret.
Jeg kan så forstå, at hr. Frank Aaens synspunkt er, at hvis man har monopol, så der kun er ét sted, man kan cleare, skulle det ligesom skærme en, og at folk så ikke clearer med hinanden.
Næh, det eneste, der sker, er bare, at prisen så bliver højere.
Jeg har intet problem med, at der er flere clearingcentraler, der i konkurrence med hinanden kan sørge for, at når en handler med en anden, sikrer man begge steder, at ydelserne er til stede.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
En clearingcentral er et sted, hvor spekulanter mødes og udveksler værdipapirer.
Og de skal have tillid til, at clearingcentralen ikke snyder dem, og det vil sige, at der også er mulighed for at kunne lave spekulation i en clearingcentral.
Det vil så være i strid med lovgivningen.
Men vi har set så meget i strid med lovgivningen.
Lige præcis fordi der er det problem i den her spekulantverden, vil ministeren have, at Finanstilsynet skal holde øje med dem og eventuelt rejse til et fjerntliggende land for at prøve at se, om de kan se, hvad det er, der foregår.
Det er den konstruktion, jeg ikke synes er klog.
Lene Espersen (KF), 2009-11-03:
Jeg vil sige, at jeg grundlæggende er uenig med hr. Frank Aaen, og jeg har jo faktisk gjort en hel del ud af – også i mit svar her i dag i Folketinget – at fortælle, hvad det er for præmisser, der skal være til stede, for at Finanstilsynet vil godkende en udenlandsk clearingcentral uden for EU.
Det er jo også meget åbenlyst, at når alt andet glipper, benytter hr. Frank Aaen sig af den gammeldags måde at argumentere på, nemlig: Jamen selv om vi laver lovgivning, så er der nogle, der vil bryde lovgivningen, og hvorfor så lave lovgivningen?
Jamen vi lovgiver altså nogle gange, fordi vi tror på, at det er rigtigt, at der skal være nogle retningslinjer for, hvad man må, og hvad man ikke må.
Og det er faktisk i tillid til, at folk overholder reglerne.
Hvis de så ikke overholder reglerne, jamen så er der sanktioner, og så kan man komme efter de pågældende.
Det er en mærkelig argumentation at sige, at man ikke er tilhænger af et lovforslag, fordi man tror, at folk vil bryde loven.
Altså, man må have en holdning: Går man ind for lovforslaget eller ej?
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Jeg har absolut ingenting imod lovgivningen; det sagde jeg også i mit indlæg.
Vi støtter langt størstedelen af det her lovforslag, fordi det øger kontrollen og dermed styrker lovgivningen – fint!
Men hvis en lovgivning skal virke, skal den kunne kontrolleres, og det er det, jeg sætter spørgsmålstegn ved.
Er Finanstilsynet i Danmark i stand til at kontrollere en clearingcentral på Antillerne?
Det tror jeg ikke på.
Jeg synes, det er naivt at tro på det.
Og det er derfor, jeg protesterer.
Lene Espersen (KF), 2009-11-03:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen er så forundret over, at rollerne nogle gange i den grad bliver byttet rundt.
Nu har vi en hr. Frank Aaen, der siger, at vi skal have snævre, nationalistiske briller på; vi kan kun have tillid til Danmark og de lande, der ligger lige omkring os.
Jeg tror endda, at jeg hørte i hr. Frank Aaens indlæg, at det nok kun var EU, man kunne have tillid til.
Den slags steder kan man jo ikke have tillid til.
Jeg har sagt meget, meget klart, at jeg tror på internationalt samarbejde, og når det gælder de finansielle markeder, er der altså tale om noget, der foregår på tværs af grænserne – også uden for EU.
Jeg har meget klart sagt, at Finanstilsynet naturligvis kommer på en opgave med at sikre, at de clearingcentraler uden for EU, der skal godkendes, efterlever de krav, som jeg også har stået her og opremset fra talerstolen.
Og der synes jeg altså simpelt hen, det er meget mærkeligt, at vi har at gøre med, at Enhedslisten nu taler imod internationalt samarbejde og taler for, at det kun er i EU, man kan have tillid til at tingene sker.
Der er der virkelig tale om den omvendte verden.
Mads Rørvig (V), 2009-11-03:
Tak, hr. formand.
Dette forslag er en udvidelse af det internetbaserede Ledningsejerregister, der blev etableret i 2005 på baggrund af en folketingsvedtagelse i 2004.
I Venstre er vi meget tilfredse med beslutningen i 2004.
Vi kan nu konstatere, at antallet af graveskader siden oprettelsen af registeret er reduceret med 75 pct., hvilket giver en årlig besparelse på 40 mio. kr. samt højner forsyningssikkerheden her i landet.
Registreringspligten udvides til også at omfatte søterritoriet og forespørgselspligten til også at omfatte arealerne uden for vejarealerne.
Således nedbringes antallet af graveskader, og de direkte omkostninger ved disse graveskader mindskes med minimum 30 mio. kr. årligt.
Dette højner yderligere forsyningssikkerheden her i landet.
I Venstre er vi i øvrigt tilfredse med, at visse typer gravearbejde kan undtages for forespørgselspligten, således at erhverv som gartneri og landbrug med overfladisk jordbehandling og -bearbejdning ikke belastes unødigt af dette lovforslag.
Af disse grunde kan jeg meddele, at Venstre kan støtte op om forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2009-11-03:
De hidtidige erfaringer med det internetbaserede Ledningsejerregister har været positive.
Efter at ledningsnettet er blevet registreret, er der kommet betydelig færre graveskader.
Antallet af graveskader siden 2005 er således faldet med 75 pct., hvilket har betydet en besparelse på 40 mio. kr. alene i direkte omkostninger.
Dertil kommer bl.a. en bedre og mere stabil forsyningssikkerhed.
Med lovforslaget udvides området, hvor Ledningsejerregisteret gælder.
Det betyder bl.a., at registreringspligten også kommer til at omfatte havbunden, ligesom forespørgselspligten udvides til også at gælde uden for vejnettet.
Hele land- og havarealet dækkes dermed af registeret.
Samtidig kommer der nogle hensigtsmæssige dispensationsmuligheder i forbindelse med overfladisk jordarbejde og for gartnere, der laver havearbejde.
Samlet set vurderes det, at disse ændringer vil medføre direkte besparelser på 30 mio. kr. årligt som følge af færre skader på ledningsnettet.
Karsten Hønge (SF), 2009-11-03:
Man kan næsten sige, at det er på høje tid, at det nu også formelt og administrativt erkendes, at lovens område skal udvides.
På den her måde sparer vi jo både penge og begrænser skaderne, og sådan et dejligt forslag støtter SF.
Mike Legarth (KF), 2009-11-03:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter ikke overraskende forslaget.
Det gør vi, fordi vi syntes, at det var en god idé, at man i 2004 med ikrafttrædelse i september 2005 besluttede, at de professionelle ledningsejere skulle registrere, hvor de placerede deres forsyningsledninger, og at man meddelte de professionelle graveaktører, at de skulle søge oplysninger, når de ville foretage gravearbejde på vejanlæg og lignende.
Det udvider vi nu til, at det også gælder uden for vejarealerne og også på havbunden, og det er jo altså, fordi det første lovforslag og det første element, som jeg forklarede, havde den effekt, at skaderne blev 75 pct. reduceret og man sparede 40 mio. kr.
Ved nu at udvide det til at omhandle alle arealer, også havbunden, tror man, at man kan spare yderligere 30 mio. kr.
Heldigvis betyder det ikke, at private er omfattet af det her.
Det er altså virksomhederne, de professionelle aktører og ledningsejerne, der er forpligtet henholdsvis til at registrere og til at spørge, inden de graver.
Så man kan stadig foretage det havearbejde, man har brug for.
Og så skal det også siges, at hvis man skal have professionelle entreprenører og graveaktører til at foretage mindre arbejder som haveanlæg, pløjearbejde og lignende, er det ikke omfattet.
Så varm støtte fra Det Konservative Folkeparti.