runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Jamen det jo helt indlysende, at jeg ikke kan stå og kommentere et beslutningsforslag fra 2008 fremsat af SF – tror jeg at ordføreren sagde – som jeg ikke har haft mulighed for at læse, og som jeg slet ikke har kendskab til.
Jeg sad heller ikke i Folketinget dengang.
Så det vil jeg afholde mig fra at gøre fra den her talerstol.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Det er sådan set fair nok, at ordføreren ikke kender det forslag – det er jeg helt enig i.
Men det, som er indholdet i det, er altså, at EU-retten ikke er krænket gennem praktiseringen af den her ILO-konvention, og det er det, som står fast.
Men jeg kan da se, at det har været et stort emne i debatten her i dag.
Med hensyn til det kommunale selvstyre, som var ordførerens andet og vigtigste, forstod jeg, argument, er det så sådan, at ordføreren mener, at det er meget vigtigt for det kommunale selvstyre, at man har retten til at underbetale folk i forhold til almindeligt gældende lønninger efter de danske overenskomster?
Er det en meget vigtig ret for De Konservative?
Og hvad med de håndværksmestre, som føler sig udkonkurreret af udenlandske firmaer, som har underbetalt arbejdskraft og ikke overholder reglerne?
Hvad med de håndværksmestre, som så må lukke deres firma?
Tænker De Konservative ikke på dem?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Så vil jeg bare i al stilfærdighed sige, at så skal kommunerne selvfølgelig også være frie til at indgå aftaler med dem, de nu engang har lyst til at indgå aftaler med, og at deres opgave er at tage vare på skatteborgernes penge.
Det betyder altså også, at man køber det produkt, som er bedst til prisen.
Det er i langt de fleste tilfælde produkter, som udbydes af virksomheder, som er dækket af en overenskomst.
Nogle gange vurderer man måske, at det ikke er det, og så skal man selvfølgelig ikke købe det produkt, for man skal selvfølgelig købe det bedste og billigste produkt, så kommunen bruger ressourcerne bedst, sparer nogle penge, når de kan, så de penge kan bruges på andre ting, f.eks. ældrehjælp, bedre folkeskoler, eller hvad det nu måtte være.
Det er vores holdning.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Den aftalefrihed, jeg svarede på, var den, ordføreren spurgte om.
Det er nemlig arbejdsmarkedets parters frihed til at aftale, hvad løn og ansættelsesvilkår skal være, eller lade være med at aftale det.
Det var den aftalefrihed, jeg forholdt mig til.
Der er jo altså den forskel på arbejdsmarkedets parter og den proces, de har med hinanden for at finde ud af løn og ansættelsesvilkår, og så kommunernes proces, at kommunerne er reguleret af lovgivning her fra Folketinget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Jamen hvorfor så ikke bare sige, at alle danske medarbejdere skal medbringe deres pas, når de går på arbejde – altså at du, hvis du arbejder på en dansk byggeplads, skal have dit pas med, så man kan kontrollere, hvem du er?
Det kan jeg faktisk ikke.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Altså, jeg ville være ualmindelig både bekymret og betænkelig ved at bede mennesker om at medbringe deres pas.
Hvorfor i alverden skulle vi dog gøre det?
Altså, det, vi diskuterer i dag, er, om vi kan fremme indsatsen mod social dumping, og der er jo problemer på mange danske byggepladser.
Jeg besøgte en for ganske nylig sammen med tre danske myndigheder, og der var utrolig dårlige arbejdsvilkår – få hundrede meter herfra.
Det må da være i alles interesse, at vi gør, hvad vi kan i fællesskab i Folketinget, for at fremme lønmodtageres rettigheder og for at sikre, at de danske virksomheder og i øvrigt også udenlandske virksomheder, der gerne vil konkurrere på ordentlige vilkår, får muligheden for det, og for at vi så samtidig kan sætte foden ned over for dem, der enten undergraver vores velfærdssamfund i det hele taget eller ikke tager sig ordentligt af lønmodtagerne.
Ofte vil der være en sammenhæng mellem de to ting.
Men at gå derfra og så til at kræve, at alle skal bære pas, er da en mærkelig kobling at foretage.
Det, vi foreslår, er altså et sikkerhedskort, og det er jo noget helt, helt andet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Tak for det, formand.
Jeg kan jo notere mig, at ministeren dybest set er begejstret over forslaget og måske i fremtiden vil finde en aftale med Enhedslisten.
Det venter vi jo så på.
Men mit spørgsmål til ministeren er: Hvilke andre områder forestiller ministeren sig at udbrede det her regime for?
Det, jeg mener, er: Når man først ved lov har stadfæstet, at alle arbejdere på byggepladser skal medbringe og bære et id-kort, hvad kan vi så forvente som det næste skridt – hvilke brancher, hvilke områder bliver det her udbredt til?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Altså, jeg vil sige det på den måde, at ideen om at indføre et id-kort eller et sikkerhedskort, som foreslået fra regeringens side, jo – og det skal jeg være ærlig og sige – ikke er en idé, vi selv er kommet på.
Det er en idé, der er fostret ude på byggepladserne.
Og jeg tror egentlig, at årsagen til, at ideen opstår, er den meget enkle ting, at hvis man har et id-kort eller et sikkerhedskort, bliver det meget, meget let gennemskueligt og gennemsigtigt, om de mennesker, der går på byggepladserne, er der på ordentlige vilkår.
Al den stund at jeg er meget, meget stærk tilhænger af et velorganiseret, veletableret, ordnet dansk arbejdsmarked,
imødekommer jeg selvfølgelig også sådan et forslag med interesse.
Og jeg synes, man skal passe en lille smule på med at kravle alt for højt op i det ideologiske træ, for det, vi taler om her, er, at man bærer et sikkerhedskort på sit arbejdstøj, så man skal hverken rende rundt med det ene eller det andet dokument eller pas eller noget helt tredje.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Tak for det, formand.
Det beslutningsforslag, vi debatterer i dag, pålægger, hvis det vedtages, alle bygningsarbejdere at bære et id-kort indeholdende oplysninger om navn, nationalitet, skat osv. osv.
Det er temmelig vidtgående på det danske arbejdsmarked.
Jeg er ikke på vej op i et ideologisk træ.
Jeg ønsker faktisk at sørge for at udjævne det danske arbejdsmarked, så der hverken er stubbe eller knopskydninger udi overflødig lovgivning, hvilket jeg håber ministeren er enig med mig i.
Derfor spørger jeg igen: Hvis Socialdemokraterne basalt set er venligt stemt over for tanken om id-kort på den her måde, er der så nogen brancher, ministeren ikke forestiller sig man kan udbrede systemet til?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Jeg har ikke sagt, at vi er positive over for beslutningsforslaget, som det ligger.
Vi stemmer nej til det her beslutningsforslag.
Men vi har i andre sammenhænge selv foreslået at indføre et sikkerhedskort, fordi vi tror, det vil være et nyttigt redskab i kampen mod social dumping, og der har vi taget stilling til byggeriets område, fordi det også har været diskuteret på det område.
At det også vil kunne gælde andre områder, vil jeg ikke afvise, men det er ikke noget, vi har forholdt os til endnu.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Man kan helt sikkert finde arbejdsgivere – og jeg er ikke ude i at beskytte arbejdsgiverne her – som gerne vil have konkurrence på nogle vilkår, der er gode for dem og udelukker nogle andre, men det er ikke lige vilkår.
Det har intet med lige vilkår at gøre.
Det, der er lige vilkår, er, at man overholder en lovgivning, og ellers at man byder på en opgave, og når man gør det, byder man på den, i den forstand at man tilbyder en serviceydelse til den bedste pris og den bedste kvalitet.
Og pris og kvalitet hænger sammen, og derfor er det jo en opgave for indkøberne ikke bare at tage det tilbud, der er billigst, men også det, der er til den bedste kvalitet.
Det er det, det handler om.
Men man kan helt sikkert finde arbejdsgivere, som gerne vil have konkurrencen væk fra andre arbejdsgivere og fra andre virksomheder, som kommer udefra – det er klart – men det er ikke noget, jeg har i sinde at hjælpe disse arbejdsgivere med.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jamen det er jo nærmest også rituelt.
Jeg kunne næsten have skrevet det der ordførerindlæg, for det ville jo starte med, at hvis der er noget, Venstre meget, meget gerne vil, er det at bekæmpe social dumping.
Men hver eneste gang, der kommer et konkret forslag, som kunne styrke det danske samfund i kampen mod den vederstyggelighed, som vi ellers alle sammen er enige om ikke burde finde sted, er Venstre imod.
Jeg vil bare prøve, om jeg kan få en lillebitte smule saglig debat med hr. Jakob Engel-Schmidt om det her.
Jeg vil i hvert fald gøre mit bedste.
Vil ordføreren bekræfte – for jeg går ud fra, at han har læst det, men jeg er nu lidt usikker, når jeg hører, hvordan ordføreren fremstiller det – at det, der er forslagsstillernes intention med det her, er at styrke myndighedernes muligheder for at sikre, at vi har et godt arbejdsmiljø i byggeriet, og at det arbejde, der foregår i byggeriet, sker i overensstemmelse med de regler, der nu engang er omkring skat, registrering af virksomheder, social sikring, arbejdsskadeforsikring osv.?
Kan ordføreren bekræfte, at det er et godt formål, og at det er det formål, der er med forslaget, og er ordføreren enig i, at det er et godt forslag til at styrke myndighederne, hvad det angår?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstår behovet for den lidt mere polemiske tilgang til diskussionen.
Men nej, det er selvfølgelig ikke noget, jeg på nogen måde vil hverken påskønne, værdsætte eller initiere.
Det er jo heller ikke det, jeg argumenterer for.
Det, jeg og regeringen argumenterer for, er at indføre et sikkerhedskort, der gælder for alle, der går på danske byggepladser – og det er, hvad enten man har sine rødder i Øst- eller Vestjylland eller i Øst- eller Vesteuropa eller et andet sted for den sags skyld.
Så nej, vi ønsker ikke at indføre et sikkerhedskort med henblik på at udpege og visualisere, hvor folk kommer fra, men for at være sikre på, at alle har et ordentligt fundament for at arbejde på danske byggepladser.
Det er ud fra et ønske om at fremme sikkerhed og arbejdsmiljø.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Nu, hvor ministeren synes, det er sådan en god idé med sådan et id-kort, vil jeg spørge, om det så ikke ville være en endnu bedre idé, hvis østarbejdere skulle have sådan et lille mærkat syet på trøjen, hvor der stod deres navn, og hvor der stod deres cpr-nummer, eller hvad de nu måtte have af andre informationer.
Så kan det på en arbejdsplads blive rigtig tydeligt, hvem der er østarbejdere, og hvem der ikke er, og så kan vi virkelig kontrollere dem.
Det må så være en endnu bedre idé, eller hvad synes ministeren om den idé?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne kvittere for hele ministerens indlæg og vil så bare foreslå, at vi med det samme sætter os ned og får lavet den aftale.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Jamen jeg kan sende opfordringen tilbage, for vi har lige, for ganske få uger siden, siddet i et forhandlingsrum, hvor der var alle gode muligheder for at lave en aftale.
Det er altså for let – og det er sagt i en god ånd, i en god tone og med et smil på læben – når man, fordi man ikke har kunnet opnå en aftale, går fra et forhandlingsbord og så lige fremsætter et beslutningsforslag, hvor man siger: Hej, kom så, regering, så kan I lige stemme for.
Og så må vi selvfølgelig håbe, at vi lykkes med at lande en aftale i en anden forhandling, al den stund at det ikke er lykkedes endnu.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Nu synes jeg jo, det er en god idé, at man laver aftaler om det, man kan blive enige om.
Og her er vi åbenbart enige, måske ikke om den helt konkrete udformning af det, der kan være en knast eller to, der skal høvles af, men vi er enige om det fornuftige i at få indført et sådant kort, og så er det da en rigtig god idé, at vi ser at få lavet sådan en aftale.
Det er sådan set det, ministeren skal forklare mig.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Men det er det bestemt heller ikke betinget af.
Vi sad jo i langstrakte finanslovsforhandlinger i efteråret 2013, hvor det at indføre et sikkerhedskort på byggeriets område var en af hjørnestenene i en mulig finanslovsaftale.
Der var også mange andre gode ting på bordet, og jeg vil som beskæftigelsesminister bare sige, at det selvfølgelig var ærgerligt, at vi ikke fik landet en aftale, for der lå nogle meget, meget klare forbedringer i forhold til både arbejdsmiljø og social dumping.
Men mon ikke der igen kommer et forhandlingstidspunkt?
Så tager vi den derfra.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
For det første vil jeg gerne opfordre til, at vi også kan tage forhandlinger om enkeltting undervejs.
Det er jo en meget mere dynamisk måde at drive regering på.
Det er så let for en regering at sige, at man lige vil have det hele med, og så gå fra forhandlingsbordet, fordi man ikke får det hele med.
Det er sådan, det foregår i dansk politik; man skal jo ikke bare gå, fordi man ikke lige kan få det hele ned.
For det andet vil jeg gerne høre, om ministeren vil give et tilsagn, når det gælder de uklarheder, der svæver i luften i øjeblikket, i forhold til EU-retten og det foregående forslag.
Nu var der ikke en mulighed for at stille spørgsmålet i sidste runde, fordi ministeren ikke gik på talerstolen, så jeg vil gerne høre, om vi kan få et notat, en forklaring, et argument for, at der skulle være en regel, der siger, at kommunerne ikke kunne lave arbejdsudbuddet.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Nu er det måske lidt groft at sige, at ministeren ikke gik på talerstolen, al den stund at det var mig, der som minister åbnede debatten om det beslutningsforslag, vi lige har behandlet; det er jo sådan, proceduren er.
Så jeg har været på talerstolen, og jeg har redegjort for regeringens holdning.
Og det kan jeg godt gøre igen, men nu er det jo altså et andet beslutningsforslag, vi behandler her, og jeg går ud fra, at Enhedslisten er lige så optaget af det her beslutningsforslag, som man var af det foregående forslag, som vi lige har brugt næsten 2 timer på at behandle.
Og det er rigtigt, som hr. Finn Sørensen siger, at det er blevet efterlyst af byggeriets folk igennem længere tid, fordi det selvfølgelig vil være et meget, meget let redskab: Har man kortet, eller har man ikke kortet?
Har man kortet, er det, fordi man, i hvert fald som udgangspunkt, er her på ordentlige vilkår, med hvad dertil hører, alt afhængigt af hvad vi lægger ind i sådan et kort, og har man ikke kortet, ja, så skal alarmklokkerne ringe.
Derfor er der igen bare et tilsagn om, at det her er noget, jeg håber vi kan håndtere i fællesskab.
Det gælder for så vidt også det at udbrede brugen af arbejdsklausuler, for det er også et godt redskab, og her er vi så uenige om, om der skal lovgives eller ej.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Er det så også rigtigt forstået, at ministeren, hvis Folketinget vedtager det her forslag, er forpligtet til at finde en løsning i forhold til det id-kort isoleret set?
Er det rigtigt forstået, at ministeren så er forpligtet til at finde en løsning i forhold til id-kortet, og at vi ikke behøver vente til finanslovsforhandlinger og andet?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Man skal overholde dansk lovgivning, og man skal betale den skat, som man skal betale, når man arbejder i Danmark.
Det er der ikke nogen der sætter spørgsmålstegn ved.
Ordføreren snakker altid om 50 kr. i timen, og når han gør det, viser han igen en manglende viden om, hvad der foregår derude i virkeligheden.
Det er jo ikke sådan, at 50 kr. i timen er dækkende for de indkomster, som de østarbejdere, der kommer og arbejder i Danmark, har.
Langt hovedparten – langt hovedparten! – arbejder til overenskomstmæssige lønninger.
75 pct. af alle østarbejderne er dækket af en overenskomst.
Så det er jo simpelt hen ikke et korrekt billede at tegne.
Det ændrer ikke ved den pointe, at jeg også synes, at den danske model er god, men den danske model bygger på, at overenskomster er private og kun gælder for dem, som har tiltrådt dem.
Og der er ikke noget forkert i, at en kommune, som administrerer skatteborgernes penge, går efter at få det bedste produkt til den bedste pris.
Det vil meget ofte være en dansk virksomhed eller en udenlandsk virksomhed, som også har lønninger, der ligger over dansk overenskomstmæssig løn – fordi lønnen er et udtryk for produktiviteten.
Så det ville være meget svært at finde en polak, der fik 50 kr. i timen for at udføre en opgave for en virksomhed, der var af så god kvalitet – der, hvor kvaliteten er udtryk for produktiviteten.
Det finder man jo ikke.
Det er jo ikke rigtigt, og det ved ordføreren også godt.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Jeg mener, at der er væsensforskel på, at vi fra statens side som lovgivere går ud og ruller hele tæppet af arbejdsklausuler ud, og at sige, at den enkelte kommune vælger at bruge arbejdsklausuler inden for kommunegrænsen og for deres institutioner.
Det mener jeg er væsensforskelligt, og så er der selvfølgelig også argumentet om det kommunale selvstyre.
Begge ting er meget vigtige for mig, og det er vigtigt for mig at undgå en glidebane hen imod en afmontering af den danske model.
Det troede jeg også Enhedslisten var optaget af.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Ordføreren snakker fuldstændig udenom.
Når staten forlanger arbejdsklausuler for statens aktiviteter og statens udbud, er vi forhåbentlig enige om, at det ikke er et indgreb i arbejdsmarkedets parters fri ret til at forhandle overenskomster.
Når kommunerne gør det isoleret, er det heller ikke et indgreb i arbejdsmarkedets parters ret til at forhandle overenskomster.
Når man så forlanger, at kommunerne som helhed skal have arbejdsklausuler, hvorfor i alverden er det så et indgreb i den fri forhandlingsret?
Jeg tror ikke på ordførerens snak om, at man vil være med til at lave noget mod social dumping, hvis man snakker så meget udenom hver eneste gang.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Nej, men ikke desto mindre har regeringen jo sammen med Enhedslisten valgt at investere massivt i kampen mod social dumping.
Det er selvfølgelig også et ønske fra Enhedslistens side, men det er noget, Radikale Venstre kan stå fuldstændig inde for, og vi er parat til at se på yderligere tiltag.
Så vil jeg også bare sige, at det ikke er sikkert, at vi kan lave en fuldstændig juridisk og videnskabelig udredning af det her stridspunkt, men det er ikke det, der er kernen.
Kernen er, at vores opfattelse er, at vi som lovgivere bliver nødt til også at fastsætte lønvilkår og arbejdsvilkår, hvis vi også ruller arbejdsklausuler ud i det kommunale selvstyre.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Så er det sagt med det samme.
Social dumping er bl.a. underbetaling, snyd og fusk med moms og skat, og typisk er det også sådan, at arbejdsgiveren blæser på reglerne om arbejdsmiljø.
Der er en undersøgelse, der viser, at sådan forholder det sig.
Det betyder alt i alt, at social dumping underminerer danske job, men det underminerer jo samtidig de danske firmaer, der gerne vil følge reglerne.
Den slags arbejdsgivere har vi da heldigvis også nogle af, og de bliver jo så i virkeligheden udsat for en urimelig konkurrence, når der kommer firmaer fra udlandet, som ikke følger reglerne.
Jeg synes, det er meget, meget glædeligt, at den danske stat, som det har været omtalt nogle gange her i debatten, altid kræver, at sædvanlige danske løn- og arbejdsforhold skal overholdes, når man udbyder et arbejde.
Siden valget i 2011, hvor den borgerlige regering blev sat fra magten, er det blevet udvidet til, at en række statslige selskaber også skal kræve, at danske løn- og arbejdsvilkår skal overholdes, og det har vi ret til at gøre ifølge ILO-konvention nr. 94, sådan som det har været omtalt nogle gange.
Men jeg synes, det er et problem, at kommunerne ikke har den samme pligt til at kræve, hvad der svarer til overenskomstmæssige løn- og arbejdsforhold.
Der er nogle, og jeg vil kalde det meget kloge kommuner, som af sig selv kræver dansk aflønning, men der er andre kommuner, som kun gør det for en mindre del af deres udbud til private, og så er der kommuner, der aldrig stiller sådan et krav.
Det betyder, at vi desværre har en del kommuner, der bidrager til social dumping, når de udbyder arbejde til private.
Altså er disse kommuner med til at underminere danske job og danske firmaer, der gerne vil følge reglerne, og det er en urimelig og uholdbar situation.
Det er jo borgernes skattebetalinger, der bliver brugt til at drive kommunerne,
og det er selvfølgelig urimeligt, at skatteborgernes penge bliver anvendt til social dumping.
Derfor støtter SF Enhedslistens forslag om, at alle kommuner skal pålægges at kræve danske løn- og arbejdsforhold.
Så er der en lille teknisk, juridisk detalje til sidst, som jeg vil nævne.
Enhedslisten skriver i forslaget, at reglen også skal gælde for virksomheder, der er afhængige af offentligt tilskud.
Formuleringen afhængige af offentligt tilskud er nok lidt uklar og åben for nogle fortolkninger, tror jeg.
Men hvis der f.eks. med den formulering bliver tænkt på selvejende institutioner, der f.eks. får 95 pct. af deres indtægter fra det offentlige, så er vi i SF helt enige i sigtet med forslaget, men jeg tror, at det skal defineres lidt skarpere, hvad det er, der bliver tænkt på.
Men som sagt er det en lille detalje i den store sammenhæng, og det vigtige er her, at det er et godt forslag, og det støtter SF.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Ordføreren siger, det er urimeligt, at skatteborgernes penge bliver brugt til social dumping, og at det er et misbrug af skatteborgernes penge.
Jeg vil mene, at det er misbrug af skatteborgernes penge, hvis man køber tjenesteydelser, som er dyrere end markedsprisen, for gør man det, bruger man nogle penge, som alternativt kunne være brugt til nogle andre ting i kommunen til glæde for skatteborgerne.
Derfor er det selvfølgelig også noget sludder, når ordføreren siger, at det koster arbejdspladser, for det gør det jo ikke.
Hvis en kommune sparer nogle penge, fordi den køber det bedste produkt til den bedste pris, så har kommunen nogle penge, som den kan bruge til andre formål.
Den kan sætte skatten ned, og det skaber også nogle arbejdspladser.
Den kan bruge nogle penge nogle andre steder i den kommunale forvaltning, som også skaber nogle arbejdspladser.
Så det er jo helt grundlæggende noget sludder og et udtryk for, at man ikke forstår ret basale mekanismer i en økonomi, når man siger, at det koster arbejdspladser, at en kommune ikke køber det bedste produkt til den bedste pris.