runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Som i mit første svar på spørgsmålet må jeg henvise til, at jeg ikke kan tage stilling til, om der er uklarhed om ansvarsfordelingen mellem et elselskab og kommunen, hvis det er det, der er tilfældet i den her sag, da jeg ikke har ressortansvaret for elforsyningen og sådan set heller ikke kender til den konkrete sag, men kun har haft spørgerens spørgsmål at tage afsæt i.
Men i hvert fald så bare for at gentage det, kan klager over elselskabet, hvis det er det, der er problemet her, indgives til Energitilsynet, og der kan overklages til Energiklagenævnet.
I forhold til mulighederne for at indhente råd og vejledning hos embedslægen, må jeg sige, at jeg jo ikke ved, hvad der er sket eller ikke sket i sagen, og kan sådan set heller ikke sige noget om det, men hvis der fremgår noget om det i det materiale, spørgerne har givet mig, kan jeg jo så forholde mig til det, når jeg har haft lejlighed til at kigge på det.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-16:
Hvad skal folk gøre, hvis energiselskabet, der har ansvar for strømforsyningen, ikke er lydhør og afviser klager over sundhedsskadelig overharmonisk jordstrøm, samt hvis kommunen, der ligeledes har ansvar, ikke vil udbedre forholdene?
Hvad skal folk gøre, hvis energiselskabet, der har ansvaret for strømforsyningen, ikke er lydhør og afviser klager over sundhedsskadelig overharmonisk jordstrøm, samt hvis kommunen, der ligeledes har ansvaret, ikke vil udbedre forholdene?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Som sagt kan jeg jo ikke tage stilling til, om der er uklarhed omkring ansvarsfordelingen, men sige, at man har mulighed for at klage over elselskabet til Energitilsynet, og så kan man efterfølgende overklage til Energiklagenævnet.
Ud fra hvad jeg har kunnet få at vide af Sundhedsstyrelsen, som også har indhentet oplysninger andre steder i forhold til det her spørgsmål om udefrakommende strøm gennem jorden, overharmoniske strømme, og de tilfælde, hvor de kan forekomme, er det enten noget midlertidigt, som så vil være kortvarigt – og det lyder ikke, som om det er det, der er tilfældet i den her sag – eller det er noget af en mere permanent karakter, som elselskabet så vil kunne måle.
Det er jo et spørgsmål om, hvad der er op og ned i den her sag.
Det ved jeg simpelt hen ikke, og derfor kan jeg heller ikke svare mere konkret, end jeg har gjort hidtil.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-16:
Jeg har fuld forståelse for, at det er svært for ministeren at svare på.
Det er også svært for os andre at sætte os ind i.
Det er heller ikke noget, der sådan er af midlertidig karakter.
Jeg skal oplyse ministeren om, at de har været ude at måle, at de har konstateret, at der er for meget, de har haft elektrikere ude at måle, og de har konstateret, at der er for store spændinger, der løber rundt i jorden, men de afviser at gøre noget ved det.
Jeg har hørt noget om, at det kan give problemer for forsyningsselskabet, hvis det nu er sådan, at de skal til at sætte filtre op, for så kunne det måske danne præcedens, sådan at man alle andre steder også ville have filtre op.
Det er lidt af et problem.
Men en af de ting, som jeg er sikker på at ministeren kan tage stilling til, er, at de her beboere på den villavej oplyser mig om, at selv om de har prøvet at få svar fra embedslægen, så kan de ikke få noget svar fra embedslægen.
Det synes jeg er sådan lidt mærkeligt, at de, når de har problemer, så ikke kan få en klar udtalelse fra embedslægen.
Når det så kommer dertil, så mener embedslægen, at det egentlig skyldes psykiske problemer hos de personer.
Det vil så sige, at hvis vi har en villavej med fem-seks huse, så har de alle sammen i de huse psykiske problemer.
Det er jo ikke særlig sandsynligt, at lige det skulle være tilfældet.
De her personer har også erklæringer fra deres respektive læger, som har haft dem som patienter hele tiden, på, at de ikke fejler noget, hvad det angår.
Så det er jo et problem.
Og jeg håber, at ministeren, når ministeren har læst sagen lidt igennem og har set, hvad der er skrevet, kan se, at der er et alvorligt problem.
Det her problem med overharmonisk jordstrøm er jo ikke sådan noget, man til dagligt støder på.
Der kan altid være en fejlprocent på nogle strømledninger, men at det skulle være så grelt, at man siger, at der er psykiske problemer hos beboerne på en hel vej, synes usandsynligt.
Jeg er fuldstændig klar over, at der er noget, der ikke er ministerens ressortområde.
Det er netop det, der er det store problem med sådan en sag.
Det er uhyggelig svært at finde ud af, hvilken minister det hører under, og det kan sagtens være, at det måske er tre eller fire ministre, der egentlig skal være sammen om problemet.
Derfor er jeg også glad for, at jeg kunne aflevere sagen til sundhedsministeren til en videre belysning.
Men det, der er det store problem, er jo netop, at for overharmonisk jordstrøm er der en grænse ved 50 Hz, og hvis det overstiger det og det løber ukontrolleret, kan det gå i installationerne i husene og påvirke folks helbred.
Det kan være psykiske problemer, det kan være blodtryksproblemer, det kan være hjerteproblemer, det vil være krampe i benene, stor træthed, spontan diarré.
Det er også sådan, at kommunen har fået den opfattelse, at embedslægen mener, at det skyldes psykiske årsager, og det kan jo ikke passe, at en hel vej har psykiske problemer.
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Jamen som tidligere tilkendegivet kigger jeg på den sag, som jeg har fået i hånden af spørgeren, lige før vi gik i gang med den her seance, og før jeg har haft lejlighed til det, kan jeg nok ikke komme det så meget nærmere.
Jeg ved jo heller ikke, hvad man har forsøgt i forhold til at klage over sagen.
Så vi kigger på sagen.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-16:
Synes ministeren ikke, at selvmordstruede patienter skal kunne køres direkte på psykiatrisk skadestue, når de bliver afhentet af en ambulance?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Jeg mener, at selvmordstruede skal køres derhen, hvor han eller hun får den relevante akutte behandling og støtte.
Hvor man kører hen, må være baseret på en konkret sundhedsfaglig vurdering.
Siden maj i år har de regionale vagtcentraler været bemandet med sundhedsfagligt personale, som i højere grad kan lægge en sundhedsfaglig vurdering til grund for beslutningen om, hvor borgeren skal køres hen
Jeg forventer, at regionerne i deres tilrettelæggelse af akutindsatsen for psykiatrien følger de faglige anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen.
Patienter, som har forsøgt selvmord, vil dog ofte have behov for akut behandling på en somatisk skadestue.
Har patienten f.eks. taget piller, er der jo behov for afgiftning, og det sker i den somatiske akutmodtagelse.
Sundhedsstyrelsen har allerede i 2007 udarbejdet et fagligt rådgivningsmateriale til de somatiske akutmodtagelser specifikt i forhold til vurdering og visitation af selvmordstruede.
I det faglige rådgivningsmateriale er der en række konkrete anbefalinger til, hvordan de somatiske skadestuer i samarbejde med behandlingspsykiatrien skal sikre, at der følges op på den selvmordstruedes psykiske problemstillinger.
Det afgørende er altså, at uanset hvor den selvmordstruede køres hen til akut behandling, lader man ikke borgeren gå, før der er taget hånd om de behov for udredning og behandlingsmæssig opfølgning, der er, og det er, uanset om indgangen er den somatiske eller den psykiatriske skadestue.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-16:
Jeg takker for ministerens svar, for det om de selvmordstruede lød rigtig godt, og det vil jeg holde mig til, for det her handler om selvmordstruede og ikke om dem, der har forsøgt selvmord.
Det er godt, at man kan stille mundtlige spørgsmål, så man kan få en dialog.
Pointen i det er den problemstilling, som reddere kommer ud i, når de kommer med en ambulance og kommer ud til et menneske, som har lyst til at begå selvmord, dvs. er selvmordstruet, og som ikke selv kan komme hen på en psykiatrisk skadestue.
Redderne skal køre patienten hen på en somatisk skadestue, har jeg fået at vide af de reddere, jeg har talt med, så jeg mener, der er et problem, og det er derfor, jeg har rejst spørgsmålet.
Hvis det er rigtigt, som ministeren siger, at de kan køre derhen, hvor behandlingen er, vil jeg godt høre, om det er noget, som redderne ved allerede i dag.
For det ser ud til, at der er et problem, eftersom redderne siger, at de ikke kan køre hen på en psykiatrisk skadestue.
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
De konkrete oplysninger, som fru Liselott Blixt har fået af nogle reddere, har jeg så ikke kendskab til, men det lyder jo ikke rigtigt.
Det lyder i hvert fald ikke til at være i forlængelse af Sundhedsstyrelsens anbefalinger om den rigtige tilrettelæggelse, hverken i forhold til akutindsatsen eller de faglige retningslinjer, der er kommet.
Så det synes jeg da selvfølgelig er bekymrende udtalelser.
Det skulle gerne være sådan, at regionerne løfter den her opgave i forlængelse af Sundhedsstyrelsens anbefalinger og retningslinjer.
Regionerne har jo omlagt deres vagtcentraler, så de nu er bemandet med sundhedsfagligt personale,
og det skulle gerne sikre den nødvendige kvalitet og i øvrigt sikre, at visitationen også foregår ud fra den sundhedsfaglige vurdering.
Det, der er afsættet i den her diskussion er jo, at man som borger skal derhen, hvor man får den behandling, man har behov for, altså den relevante akutte behandling og støtte, og det må jo i hvert enkelt tilfælde basere sig på en konkret sundhedsfaglig vurdering, og det skal jo ske inden for det system, vi har i dag.
Derfor er det selvfølgelig bekymrende, at der er nogle, der over for fru Liselott Blixt har givet udtryk for, at det ikke er sådan.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-16:
De situationer, jeg har fået oplyst, er, at man er kommet ud som redder hos en selvmordstruet, hvor man så har kørt personen på en somatisk skadestue, for det skulle man gøre.
Man kan komme til en psykiatrisk skadestue, men kun hvis man selv tager derhen.
Når de så kommer til den somatiske skadestue, finder man ud af, at der ikke er nogen somatisk sygdom, og så lader man vedkommende gå hjem igen.
Der er altså nogle af de her reddere, der så et par timer efter kommer ud og skal samle en op, som har begået selvmord.
Det er dybt tragisk for den, der begår selvmordet, men det er også dybt tragisk for de reddere, som føler, at de kunne have gjort det bedre, hvis de var kørt hen på en psykiatrisk skadestue.
Men jeg kan forstå, at ministeren også mener som jeg, nemlig at man bør køre til en psykiatrisk skadestue.
Så er det noget, ministeren vil følge op på?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Der kan være nogle steder, hvor der ikke er en psykiatrisk akutmodtagelse i nærheden, og der må udgangspunktet jo være, at den modtagende læge på den somatiske skadestue så er den, der har ansvaret for at sørge for, at der bliver sat det rigtige i værk i forhold til en akut psykiatrisk vurdering, i forhold til opfølgning, i forhold til overførsel til en psykiatrisk afdeling.
Men det helt afgørende er jo, at der iværksættes den akutte indsats for den selvmordstruede, ligegyldigt hvor man modtages.
Jeg vil da sige, at hvis spørgeren har nogle konkrete oplysninger om retningslinjer, der strider mod Sundhedsstyrelsens retningslinjer, må spørgeren meget gerne oversende dem.
Så vil jeg selvfølgelig kigge på det.
Men i udgangspunktet har jeg en klar forventning om, at regionerne selvfølgelig tilrettelægger deres sundhedsindsats også i forlængelse af de retningslinjer og de anbefalinger, der kommer fra Sundhedsstyrelsen.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-16:
Finder ministeren, at det er tilfredsstillende, at der hersker uklarhed om, hvem der har ansvaret for, at beboere på en villavej har en sikker strømforbindelse, og at der ikke er overharmonisk jordstrøm, der medfører, at folk ikke kan bo i deres hus, da for meget jordstrøm påvirker helbredet?
Tak, og det, jeg spørger om, er: Hvad skal folk gøre, hvis energiselskabet, der har ansvaret for strømforsyningen, ikke er lydhør og afviser klager over sundhedsskadelig overharmonisk jordstrøm, samt hvis kommunen, der ligeledes har ansvar, ikke vil udbedre forholdene?
Undskyld, det er rigtigt.
Jeg var gået et skridt for langt frem.
Undskyld, det er min fejl, det gik lidt for stærkt.
Jeg tager spørgsmål nr. 30: Finder ministeren, at det er tilfredsstillende, at der hersker uklarhed om, hvem der har ansvaret for, at beboere på en villavej har en sikker strømforbindelse, og at der ikke er overharmonisk jordstrøm, der medfører, at folk ikke kan bo i deres hus, da for meget jordstrøm påvirker helbredet?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har bedt Sundhedsstyrelsen om at undersøge, hvad der ligger i begrebet overharmonisk jordstrøm.
Sundhedsstyrelsen har indhentet oplysninger fra Sikkerhedsstyrelsen, fra It- og Telestyrelsen og fra Magnetfeltsudvalget.
Jeg har forstået på Sundhedsstyrelsen, at jordstrøm kan forekomme under forskellige forhold i en bebyggelses elnet, men at det i så fald er utilsigtet og kan måles fra elselskabet side.
Jeg antager, at spørgsmålet er stillet på grund af en lokal sag, som er gået i hårdknude.
Jeg kan ikke tage stilling til, om der i sådan en sag er uklarhed om ansvarsfordelingen, da elforsyning ikke er mit ressortområde.
For så vidt angår sundhedsmæssige forhold i sagen, vil jeg foreslå, at de berørte husejere opfordrer kommunen eller de øvrige klageinstanser til at indhente råd og vejledning hos embedslægen om den foreliggende viden om og vurdering af eventuelle sundhedsrisici.
Det er jo det, der har været bevæggrunden for at sætte det arbejde i gang.
Det er et lægefagligt arbejde, det er ikke mig – eller fru Jane Heitmann for den sags skyld – der som politiker skal stå her og have en politisk diskussion om, hvad der så er en alvorlig diagnose og hvilke tidsperspektiver, der er i forhold til behandlingsindsatsen.
Det afgørende for mig her at sige
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Er ministeren af den opfattelse, at mænd er i besiddelse af egenskaber, der betyder, at de er bedre egnet til at bestride jobbet som særlig rådgiver for regeringens ministre end kvinder?
Mange tak.
Mit spørgsmål lyder: Er ministeren af den opfattelse, at mænd er i besiddelse af egenskaber, der betyder, at de er bedre egnet til at bestride jobbet som særlig rådgiver for regeringens ministre end kvinder?
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Tak for det.
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Jeg mener naturligvis ikke, at mænd besidder særlige egenskaber, der gør, at de skulle være bedst egnede som særlige rådgivere.
Jeg er generelt af den overbevisning, at hverken mænd eller kvinder er forudbestemt til at varetage specifikke job eller for den sags skyld til at tage forskellige uddannelser.
Derfor har vi også fra regeringens side sat ekstra turbo på at gøre noget ved det kønsopdelte arbejdsmarked.
Der gør vi rigtig meget, for at f.eks. piger skal vælge anderledes.
Vi gør det også, når det gælder drengene.
Jeg noterede mig, at den tidligere regering, spørgerens parti, i Nordisk Råd har været ude og tale positivt om omskoling, så man kommer væk fra de traditionelle valg.
Det er regeringens holdning.
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Det er jo selvfølgelig beundringsværdigt, og det var også noget, den tidligere regering gik meget op i,
ved jeg.
Så det er dejligt, at det arbejde fortsætter.
Tak for svaret.
Jeg tolker ministerens svar derhen, at mænd ikke besidder kvalifikationer, der bedre gør dem i stand til at være særlige rådgivere end kvinder.
Men nu er resultatet jo så midlertidigt en massiv skævhed i fordelingen af antallet af kvinder og mænd, der er blevet ansat som særlige rådgivere.
Så hvad er egentlig ministerens forklaring på, at så få kvinder er sluppet igennem nåleøjet som særlige rådgivere for ministre?
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Jamen jeg er sikker på, at man er gået igennem de kriterier, der nu måtte være, og jeg har selvfølgelig også stor tillid til, hvilket jeg også sagde tidligere, at mine kollegaer i regeringen vælger de bedste ud fra kvalifikationer.
Jeg ved ikke, hvem der eventuelt har været til samtale, eller hvordan ansættelserne er foregået.
Men jeg tror også, det er vigtigt, at man ser det i et lidt højere perspektiv, når man ser på kønssammensætningen, og ikke kun fokuserer på det, som spørgeren efterlyser.
Hvis man løfter sig op, kan man se, at der med hensyn til kvinder i ledelse, specielt når det gælder det offentlige, er begyndt at ske noget.
Og vi får jo snart en ligestillingsredegørelse, og vi kommer til at forholde os til nogle tal.
Jeg kan allerede nu sige, at det da ser rigtig godt ud.
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Det er jo kun glædeligt, at det ser rigtig godt ud, og at det går den rigtige vej.
Tak for svaret.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi jeg synes, at der er meget langt fra regeringsgrundlagets højstemte retorik om behov for flere kvinder på ledende poster i det danske samfund til den praksis, som regeringen lægger for dagen.
Når regeringens medlemmer selv udpeger personer til betroede poster, synes ministeren så, at regeringen har levet op til den medicin, man ordinerer til resten af samfundet?
Man kan konstatere, at der kun er blevet plads til 2 kvindelige særlige rådgivere ud af et hold på 23 særlige rådgivere.
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Nu må spørgeren lige definere, hvilken medicin vi taler om.
Det kan spørgeren jo gøre efterfølgende.
Men igen: Jeg tror, man er nødsaget til at se det i et meget bredere perspektiv, når man ser på ligestilling.
Og når man ser det, der er malet med den brede pensel, ser det altså fornuftigt ud.
Det tror jeg også at spørgeren vil give mig ret i, når vi skal se på den redegørelse, der kommer.
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Det glæder mig, at det går fremad i samfundet og i virksomhederne rundtomkring.
Men det samme gælder åbenbart ikke i regeringen.
Jeg er også af den overbevisning, at den enkelte minister udpeger sin særlige rådgiver, og man må jo antage, at hver minister har lagt vægt på ansøgerens kvalifikationer, hvilket ministeren også var inde på.
Men mit spørgsmål er selvfølgelig, hvorfor regeringen har et syn på udvælgelsen af sine egne rådgivere, mens man vil anlægge et helt andet syn på resten af samfundet.
Regeringen truer jo i sit regeringsgrundlag nærmest med indførelse af kvoter som middel til at få flere kvinder ind på ledende stillinger.
Og vil ministeren i dag give en garanti for, at den udvikling, ministeren taler om, også er noget, vi vil se i regeringen?
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Jeg læser ikke regeringsgrundlaget som nogen som helst trussel, langtfra.
Og det, som vi gør – det er sådan en tostrenget indsats – er, at vi fortsætter f.eks. »Charter for flere kvinder i ledelse« og »Operation Kædereaktion«, som skal ud at påvirke virksomhederne.
Det er desværre gået meget, meget trægt.
Men vi går ud og prøver at identificere, hvad det er, problemet har været.
Samtidig – og vores syn på det her er ikke sort-hvidt – går vi ud og kigger på, hvilke erfaringer der er andre steder i Europa.
Hvilke erfaringer har man gjort?
Og lad os nu lade være med at tale om den norske model.
Jeg tror, det er den, som spørgeren måske henviser til, når spørgeren taler om medicin og trusler om kvoter.
Det kunne jo være fantastisk, hvis vi kunne udvikle en dansk model uden tvang eller noget som helst, men en model, som alle kunne bakke op om.
Jeg har været til møde med DJØF og DI og andre organisationer, og de er fuldstændig på linje med den intention, der hedder, at lad os nu prøve at se, om vi kan finde nogle andre løsninger.
Det arbejde påbegyndes allerede i den her måned, og jeg glæder mig rigtig, rigtig meget til at skulle komme med de erfaringer, der er, så vi kan finde nogle løsninger.
For vi kan blive enige om en ting, nemlig at det går meget, meget langsomt med at få kvinder i bestyrelser og i ledelser.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-16:
Jeg kan jo godt høre, at det vil blive svært at komme længere med sundhedsministeren.
Som jeg sagde til at starte med, havde jeg egentlig også håbet, at jeg, da jeg stillede spørgsmålet, kunne få den minister, der havde ansvaret for strømledningerne, i salen.
Men i lovkontoret var det sådan lidt et spørgsmål om, hvem det hørte til.
Der var sådan lidt pingpong om, hvem der nu skulle tage diskussionen nede i salen, hvem det var, man kunne sende derned som et let offer i forbindelse med det her spørgsmål.
Klima- og energiministeren lagde det fra sig og sagde, at det ikke var hans område.
Det var heller ikke erhvervsministerens område, og så var det sundhedsministeren, der stod for skud.
Jeg synes egentlig, det er synd for sundhedsministeren, når hun skal ned at svare på et spørgsmål som det her, når det egentlig omfatter flere ministerier.
Men jeg stiller mig tilfreds med, at sundhedsministeren har lovet at kigge på sagen, og så kunne det også være, at sundhedsministeren måske vil sende det videre til nogle andre ministre, der har ansvaret for de dele af den her sag, som det kan dreje sig om.
Så jeg ser frem til det svar, jeg får fra sundhedsministeren.
Jeg går ud fra, at jeg får et skriftligt svar i sagen her.
Manu Sareen (RV), 2011-11-16:
Jeg har stor tillid til, at mine kollegaer i regeringen overholder ligebehandlingsloven, så der kan jeg fuldstændig berolige spørgeren.
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Som ministeren også var inde på, er det sådan set fremgået af dagspressen, at regeringen som følge af regeringens finanslov påtænker at foretage en række afskedigelser i centraladministrationen.
Så afslutningsvis vil jeg bare lige høre ministeren, selv om det ikke er inden for ministerens ressort, om ministeren kunne tænke sig at tage kontakt til sine regeringskollegaer og sikre, at de vil overholde ligebehandlingsloven, såfremt der skulle komme nogle afskedigelser.
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Hr. Bent Bøgsted behøver nu ikke synes, at det er synd for ministeren.
Ministeren står altid til rådighed for Folketinget.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men det er selvfølgelig klart, at hvis jeg havde haft sagen på forhånd, kunne vi være kommet længere i den her seance.
Nu har vi fået sagen af spørgeren i ministeriet, og vi kigger på den, og så må vi jo tage den derfra.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-16:
Jeg er glad for det tilsagn fra ministeren.
Grunden til, at sagen ikke kom frem her, var, at de familier, der bor der, egentlig havde allermest lyst til at løse sagen i mindelighed med elselskabet, så der ikke skulle komme en stor sag ud af det.
Men det lader jo ikke til at kunne lade sig gøre, og så er der kun én vej, og det er at gå til ministeren, som jeg er sikker på er handlekraftig nok til at gribe ind og få løst en sådan sag.
Det er i hvert fald den opfattelse, jeg har af sundhedsministeren.
Så jeg ser frem til at få et skriftligt svar, og jeg håber, at jeg kan få et tilsagn fra ministeren om at få et skriftligt svar i sagen på, hvad der skal ske fremadrettet.
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Det er jo dejligt at høre, at der er nogen, der synes, at man er handlekraftig.
Det er ikke det værste at blive beskyldt for at være.
Nu kigger vi på sagen og prøver at blive klogere på den konkrete sag, som jeg jo ikke har haft adgang til i forbindelse med besvarelsen af de her spørgsmål.
Og som sagt: Hvis der er elementer, der helt tydeligt ligger uden for mit ressort, og et element i forhold til embedslægen, som ligger inden for mit ressort, så tager vi den derfra, og så ser vi, hvordan vi bedst får belyst sagen.
Og spørgeren skal nok få noget på skrift.
Fatma Øktem (V), 2011-11-16:
Hvilke signaler mener ministeren det sender, når et regeringsparti angiveligt i strid med ligebehandlingsloven afskediger gravide og kvinder på barsel?
Mit spørgsmål til ministeren lyder: Hvilke signaler mener ministeren det sender, når et regeringsparti angiveligt i strid med ligebehandlingsloven afskediger gravide og kvinder på barsel?