runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Jeg synes jo ikke umiddelbart, at det for hr. Torben Hansen behøver at være så vigtigt, at der blev stemt for det her beslutningsforslag, for det, det går ud på, er vel, at den politik, som foreslås her, faktisk bliver gennemført, og den er i gang med at blive gennemført.
Det må vel egentlig være det vigtigste.
Jeg kan godt se, at det kunne være lidt af en fjer i hatten, hvis der blev stemt for det her beslutningsforslag, men det er ligesom den politiske del af det.
Hvis man ser på den mere miljømæssige, naturmæssige del af det, så må hr. Torben Hansen vel være stjerneglad over, at vi er så imødekommende, og at vi kan se, at der er nogle gode ting i det her forslag, som vi er i gang med at realisere.
Det må vel være alfa og omega i det her, også med hensyn til det, som hr. Torben Hansen spørger om her: Vi skal beskytte områderne.
Jeg mener, at ministeren brugte meget lang tid på netop at understrege, at det er det, vi er i gang med.
Yildiz Akdogan (S), 2008-06-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Når en situation har en direkte konsekvens for nogle bestemte mennesker og forringer de her lejeres retstilstand, mener ordføreren så ikke, at der skal gribes ind?
Det er det ene.
Det andet er, at ordføreren snakker meget om, at der er nogle, der gerne vil lave en populistisk sag ud af det, og at man helst ikke skal forskelsbehandle.
Så tænker jeg på, at 300-timers-reglen jo også er at forskelsbehandle, og den støtter ordføreren vel.
Det kan man så tænke lidt over.
Men jeg har to spørgsmål: I Socialdemokratiet og SF har vi netop ventet alt for længe.
Vi har ventet på rapporterne, vi har ventet på en retssag, og nu vil vi gerne have, at der skal handles.
For det første, er ordføreren enig i, at der er et problem?
Og for det andet, er ordføreren måske villig til at kunne se, at det her drejer sig om at sikre retssikkerheden for en række borgere?
Knud Kristensen (KF), 2008-06-03:
Jeg kan kun sige, at jeg går fuldt og helt ind for, at retssikkerheden for alle mennesker i Danmark selvfølgelig skal respekteres og overholdes.
Det går jeg meget ind for.
Jeg vil også gerne sige, at vi igennem det halve år, jeg har været medlem af Folketinget, i virkeligheden har forsøgt at tilpasse netop boligdelen, udlejerdelen.
Der har været forslag om, at der skal være billigt byggeri.
Der har været forslag om, at der skal være nogle boliger, som kan tilpasses de forskellige større byer, og som alle mennesker kan få råd til at bo i.
Og der er også fremsat og vedtaget forslag om, at der skal laves boliger for skæve eksistenser osv.
Jeg synes i virkeligheden, at vi har gjort et stort stykke arbejde inden for boligområdet hele året.
Men hvad retssikkerheden angår, skal den selvfølgelig være i orden.
Yildiz Akdogan (S), 2008-06-03:
Alle skal have råd til at have et sted at bo - det er jo meget godt, og det er en meget human indstilling.
Men ordføreren problematiserede netop selv den her såkaldte forskelsbehandling eller særbehandling med hensyn til f.eks. hovedstaden, og situationen i Københavns Kommune er, at der reelt er mangel på boliger, og at der bliver spekuleret i den boligmangel.
Og når man så gør alt for at hindre, at de mennesker, der virkelig kan løse det her problem, kan gøre det, kan man spørge, om ordføreren ikke kan se, at vi her faktisk har et konkret forslag til, hvad der kan gøres for at imødegå og undgå det misbrug.
Har ordføreren selv et andet forslag ud over det sædvanlige: Lad os vente og se; lad os vente og se efter en retssag; lad os vente og se efter en rapport?
Har ordføreren ud over de ting nogle andre forslag?
Bente Dahl (RV), 2008-06-03:
Det forslag, vi behandler i dag, vil fjerne muligheden for at opretholde et udlejesystem sådan, som det er nu, hvor det gøres muligt, at der kan være et led mellem ejer, udlejer, og lejer.
Fordele ved den nuværende ordning er der nogle af.
Ulemper er der også nogle af, nemlig f.eks. at huslejen ikke kan reguleres på samme måde, som hvis ejer og lejer indgår en direkte aftale.
En anden ulempe er det bestemt også - eller kan det være - at knytte bolig og ansættelsesforhold sammen.
Intentionen med forslaget om en lovændring er sympatisk.
Men der er nogle problemer i forslaget, vi er nødt til at se på.
For det første løser det ikke det helt overordnede, grundlæggende og meget store problem på boligområdet med den utrolige kompleksitet, det uoverskuelige sæt regler og love, der regulerer det, samt den store uigennemsigtighed.
For det andet vil dette forslag om en lovændring ikke gøre bureaukratiet i forbindelse med lejere og ejere mindre, fordi der også skal laves undtagelsesbestemmelser.
For det tredje må jeg spørge, om en lovregulering er det rigtige værktøj sådan, som det er foreslået her.
Skal vi lovgive direkte om det, at huslejen muligvis bliver for høj?
Man kunne jo også forestille sig, at den blev for lav, fordi en arbejdsgiver ville give sin medarbejder et ekstra gode.
For det fjerde ved vi ikke, hvor mange virksomheder og institutioner der benytter sig af lejligheden til at bruge mellemmænd til medarbejderne.
Vi ved, at der er boligforeninger i Københavnsområdet, der peger på, at det er problematisk.
Det er muligvis et problem, at der bliver for få lejemål, fordi en del lejemål bliver omdannet til virksomhedslejemål til midlertidige medarbejdere, og sådanne problemer skal løses.
Det vil vi meget gerne være med til at se på.
Men det kræver, at vi kender omfanget af det, og i det her lovforslag er der ingen tal, der viser, hvor mange lejemål vi taler om.
Vi har nogle ganske vist store - boligselskabers ord for det, men jeg mener ikke, det er et tilstrækkeligt grundlag for lovgivning.
Vi mener, det er for tyndt et grundlag til lovgivning, så vi kan ikke støtte forslaget, som det ser ud.
Men vi vil meget gerne være med til at se på området og afdække det og gøre noget ved det samlede problemkompleks, der sikkert er gældende for flere større byer i hele landet, og derfor skal det altså også baseres på undersøgelser, der er landsdækkende.
Disse var ordene.
Knud Kristensen (KF), 2008-06-03:
Nu er der jo mange former for boligudlejning, og jeg mener rent faktisk, at boligforeningerne med den leje, vi taler om her, har en meget stor opgave i netop at få udviklet nogle koncepter, der gør, at der er billigere lejligheder end dem, vi rent faktisk har i dag.
Det synes jeg er deres ansvar.
Med hensyn til det private udlejningsmarked har de jo ikke mulighed for at leje deres boliger ud, hvis lejen er for høj.
Så jeg synes ikke, at jeg kan få øje på, at der er et problem.
Og med hensyn til det hul, som forslagsstillerne påviser her, vil jeg henvise til, at så snart dommen er afsagt, er jeg meget parat til at drøfte den her situation, for vi er jo ikke tjent med det, hvis det viser sig, at lovgivningen ikke er fyldestgørende.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
For det første vil jeg sige, at jeg godt tror, man kan vedligeholde sit vandløb og samtidig beskytte miljøet.
Jeg mener ikke, at der er nogen modsigelse i det.
Jeg synes, man skal være ærlig.
Hvis man gerne vil have vådområder, så laver man nogle planer.
Man laver nogle forhandlinger, og så køber man jorden efter at have handlet med dem, der har jorden.
Og så laver man vådområder.
Det andet, som hr. Per Clausen her foreslår, er jo at snige vådområder ind ad bagvejen, så man får dem uden at give erstatning for, at man tager folks produktionsjord.
Og det mener jeg faktisk er et meget, meget stort problem.
Og det skal vi selvfølgelig have gjort noget ved.
Derfor er det her forslag diametralt modsat det, Venstre gerne vil.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-03:
Det kom jo ikke som nogen overraskelse.
Nu har vi jo en tradition herinde i Folketinget for, at vi ikke stiller spørgsmål til den ordfører, som har påtaget sig opgaven for en anden, og derfor vil jeg heller ikke gøre det.
Jeg vil derimod holde mig til noget, som hr. Ib Poulsen har forstand på.
Jeg mener, at hr. Ib Poulsen sidder i et teknisk udvalg, og derfor vil jeg spørge hr. Ib Poulsen, når han står her og siger, at kommunerne bare kan gøre det, om der så er penge til disse ting i kommunerne, altså set ud fra hr. Ib Poulsens egne erfaringer.
Ib Poulsen (DF), 2008-06-03:
For det første skal jeg korrigere hr. Ole Vagn Christensen.
Jeg sidder ikke i teknik- og miljøudvalget, jeg sidder i et økonomiudvalg, men der er selvfølgelig også økonomi bundet op på det her.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det jo noget, der har med »hvile i sig selv« at gøre, så det vil sige, at det, at der ikke bliver gjort noget på det her område, ikke har noget at gøre med kommunalreformen, sådan som hr. Ole Vagn Christensen påstår.
Hvis kommunerne har følt, at der skulle gøres noget i forhold til bekæmpelse af rotter i kloaksystemet, jamen så har man jo kunnet gøre det uden at skulle kigge til Folketinget.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-03:
Jeg er glad for, at hr. Ib Poulsen rettede det, jeg fik sagt om teknikudvalget, og sagde, at det drejer sig om økonomiudvalget, for det betyder jo, at han så har et virkeligt overblik over den kommunale økonomi og de muligheder, der er for at gøre disse ting.
Derfor er mit spørgsmål fortsat: Mener hr. Ib Poulsen, at hvis man er i den situation, at man har et nedslidt kloaksystem, så vil man ikke prioritere det over at få skabt nogle rottefri områder?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-03:
Vi har set mange gode eksempler på teknologi, herunder også rottespærrer af den art, som er beskrevet i det her beslutningsforslag, og jeg synes, at det er meget positivt, at dygtige og kreative mennesker kan frembringe den her form for teknologi.
Det, der er væsentligt for os og er årsagen til, at vi ikke kan støtte det her forslag, er, som mange andre ordførere også har været inde på, at det naturligvis er en kommunal opgave at løse de her ting.
Det synes jeg ikke vi skal tage fra kommunerne, og jeg synes ikke, at vi skal pålægge kommunerne en speciel teknologi, men fastholde, at ansvaret, når det gælder rottebekæmpelsen i Danmark, når det gælder kloaknettet i Danmark, påhviler kommunerne og fastholde dem på det ansvar.
Vi synes, at alt andet ville være urimeligt over for de danske kommuner, og derfor kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Johs. Poulsen (RV), 2008-06-03:
Hr. Steen Gade fra SF har på ny bragt forslaget om rottebekæmpelse op til diskussion her i Folketingssalen, og vi hilser det velkommen, at der sættes fokus på forskellige former for rottebekæmpelse, også med såkaldte rottespærrer, på en sådan måde, at det forhåbentlig kan virke inspirerende for dem, der arbejder rundtomkring i forskellige sammenhænge med at bekæmpe rotteplagen af den gode grund, at der jo er den situation, at det er veldokumenteret, at den brune rotte udøver betydelig skade og også økonomisk forårsager skader årligt i en meget betydelig størrelsesorden.
Den brune rotte tilhører jo de såkaldte invasive arter, og som sådan er den også er taget med i den plan, som ministeren sendte ud til høring om invasive arter, og måske kunne man forvente, at der også i forlængelse af det kunne komme forskellige synspunkter ind om, hvordan man forholder sig til den brune rotte og bekæmpelsen af udbredelsen af den.
Så derfor har vi ingen problemer med, at dette emne er sat på dagsordenen på ny, men vi er dog af den opfattelse, at en bekæmpelse bør ske med afsæt i den eksisterende skadedyrsbekæmpelse og, som mange andre ordførere har været inde på, er det jo med afsæt i kommunerne som myndighed på området at det skal ske.
Det mener vi fortsat skal fastholdes, men som sagt er der god grund til, at man holder fokus på, at der kan være forskellige metoder, der kan og skal udvikles for at gøre det endnu bedre i årene fremover.
Og der vil vi så blot sige - jeg tror også, at hr. Ole Vagn Christensen var inde på det - at vi jo i Folketingets Miljøudvalg har fået præsenteret også andre metoder til rottebekæmpelse, som måske er mindst lige så interessante og måske endda endnu mere effektive.
De baserer sig så på en mere elektronisk tilgang og er måske løsninger, som på sigt i hvert fald kan være nogle, som kunne udvikle sig til at blive meget, meget effektive, og også sådanne metoder synes vi at de, der arbejder med det her som myndighed, skal holde fokus på, fordi det formodentlig også vil kunne give gode resultater.
Med det som afsæt er vi parate til at diskutere videre i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Der er vel også tale om en plage, som har en række omkostninger for samfundet i form af, at det koster penge at bekæmpe rotter, og at det koster penge at rydde op efter de ødelæggelser, som rotterne forårsager, og da en stor del af bekæmpelsen jo omfatter et stort forbrug af gift, som kan føre til en utilsigtet spredning af gift og kan give problemer med resistensudvikling hos rotterne, så er det klart, at der er al mulig grund til at se efter alternative muligheder.
Vi er stadig væk lidt usikre på, om det alle steder er en god metode, vi er også sikre på, at det i hvert fald kræver, at man kombinerer det med andre løsninger, men vi er sådan set helt med på, at vi skal prøve at arbejde videre med, i hvilken udstrækning en sådan metode kan indgå i løsningen af det problem, der handler om, at der er alt for mange rotter.
Jeg vil sige, at der, hvor vi kunne synes, at det var relevant at komme med en statslig beslutning på det her område, er omkring det, der handler om, at man siger, at kommunerne skal udpege rottefri områder og pege på, hvad det kunne være for nogle områder.
Og så synes vi sådan set, at man godt kunne overlade den tekniske løsning på det til kommunerne, men der er naturligvis intet i vejen for, at vi også i udgangspunktet i det her forslag kunne udarbejde nogle vejledninger til, hvordan man i givet fald kan gøre det bedst.
Så vi er positive over for de intentioner, der ligger bag det her beslutningsforslag, og synes, at der kan være fornuft i, at vi kigger yderligere på sagen i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg.
Ib Poulsen (DF), 2008-06-03:
Da vores ordfører på området ikke kunne være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne sige følgende: DF ser alvorligt på rotteproblematikken.
Rotter er en plage, så vi går ud fra, at hvis der er problemer i en kommune, foretager man det fornødne for at komme rotterne til livs.
Med hensyn til kloaksystemet er det jo sådan, at det er et kommunalt anliggende, sådan som vi ser det i Dansk Folkeparti.
Vi mener, at når man i en kommunalbestyrelse har et område, der hedder »hvile i sig selv« i forbindelse med kloakker, er det, fordi kommunerne selv skal tage sig af, hvordan man sikrer, at systemet er i orden.
Det er stærkt betænkeligt, når et parti som SF nu vil ind og decideret lovgive for at bestemt produkt, for der findes andre tiltag end lige rottespærrer, som er beskrevet i forslaget, altså f.eks. et system med en klap, som skal gå ind og spærre for rottens vej igennem systemet.
Hvad er bedst?
Er det os i Folketinget, der skal vurdere det, eller er det ikke op til kommunerne at vurdere, hvad det er for en teknik, de synes der skal bruges?
Er det godt at lukke rotterne ude fra et bestemt område, men ikke at slå dem ihjel, eller er det bedre at bekæmpe dem, således at de bliver fjernet fra et område?
Kommunerne kan jo installere rottespærrer, hvis de vil det, og derfor kan vi heller ikke støtte forslaget, som er lagt frem, men vi er enige i, at der skal gøres mange ting for at stoppe rotternes fremmarch, og det er uacceptabelt, at nogle lader stå til og ikke bekæmper rotterne på den bedst mulige måde.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen af forslaget, men kan som sagt ikke støtte forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-03:
Jeg vil godt starte med at sige tak til SF for, at de sætter rottebekæmpelse på dagsordenen, for der kan ikke løbes fra, at der er en rotteplage i Danmark, og at den er stigende.
Vi oplever, at ud af 120.000 anmeldte tilfælde er de 60.000 på landjorden, så det er jo et spørgsmål om, dels hvordan man får det bekæmpet i kloakkerne, dels får sikret sig, at man, hvis man ikke kan håndtere den bekæmpelse i kloakkerne, så også er i stand til at få gjort noget ved det, der foregår på landjorden.
Det alvorlige her er jo i forbindelse med vores fødevarevirksomheder, vores sygehuse, vores plejehjem, hvor man oplever at rotterne trænger ind.
Og når man i forvejen ved, hvad det er for en smitteplage, dette fører med sig, er der altså brug for, at man prøver at finde nogle løsninger, der gør, at vi i hvert fald kan sige, at det her er der sat fokus på.
Jeg har gjort opmærksom på her, at bare det der anlægsstop, som sådan set er blevet presset ned over kommunerne, jo er en måde, hvorpå man vil styre det kommunale selvstyre uden i og for sig at give mulighed for, at de kan gøre en indsats her.
Derfor er der mange ting, man kan slå hinanden oven i hovedet med, når det drejer sig om det kommunale selvstyre.
Det har vi også hørt at regeringen gør i forbindelse med det her forslag, som jo sådan set går ud på, at man får iværksat nogle effektive måder at bekæmpe rotterne på ved at gøre en indsats for at skabe rottefri områder.
En af de ting, som vi har oplevet i Miljøudvalget, har været, at man kom med en rottedræber fra Helsinge.
Men med hensyn til den rottedræber, som de har haft i gang oppe i Helsinge, forstod vi på det, der blev fremført, at man her var i en situation, hvor man sådan set kunne påvise, at der faktisk blev dræbt rotter, og at man også kunne gøre et stort område rottefrit.
Det, der ligger i forbindelse med det her forslag om, at man skal finde ud af at lave nogle løsninger i nogle områder, er en meget fornuftig måde at gribe tingene an på.
Men vi kan jo høre her, at der er en klar afvisning fra V og K, og vel også fra Dansk Folkeparti om lidt, således at der ikke er nogen mulighed for at kunne komme igennem med nogen løsninger, og at man vil bruge det kommunale selvstyre til ikke at finde disse løsninger.
Derfor vil jeg afslutningsvis sige - som jeg også sagde i den bemærkning, som jeg kom med tidligere - at vi nu har set, hvor effektiv rottedræberen oppe i Helsinge er, og hvis vi på den måde kan skabe rottefri områder og også kan holde dem rottefri ved brug af rottespærrer, så mener jeg sådan set, at man virkelig her har prøvet at lægge et forslag frem, som er i stand til at skabe det grundlag.
Derfor vil jeg stadig væk appellere til, at vi i udvalget finder frem til, at det burde være en mulig måde at håndtere det her på, således at man får dækket sig ind i forbindelse med det kommunale selvstyre og får gjort noget ved den rotteplage, som trænger sig på.
Med disse ord har jeg givet vores tilkendegivelse, altså at vi er positive over for de intentioner, der ligger her, men at vi også har en række indvendinger, i forbindelse med at vi meget gerne vil se et større samarbejde om disse ting.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Sagt til hr. Steen Gade: Jeg har ikke samme problem med at forstå, hvad det kommunale selvstyre er, som hr. Steen Gade har.
For jeg mener, at det kommunale selvstyre jo går ud på, at kommunerne selv bestemmer, bl.a. i det her tilfælde, hvordan de vil bekæmpe rotter.
Ifølge hr. Steen Gade siger hr. Vesselbo nu, at det nærmest lyder, som om vi vil bestemme herinde i Folketinget.
Jamen hvis ikke vi ville bestemme herinde i Folketinget, hvorfor er det her beslutningsforslag så fremsat?
Vi skal jo beslutte, at vi vil bestemme over kommunerne, og der siger jeg bare, at det ikke er Venstres politik.
Vi går meget ind for at styrke og udbygge og vedligeholde det kommunale selvstyre, og derfor ligger også sådan en umiddelbart lille sag som rottespærrer inden for de rammer.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
Når jeg spørger, er det faktisk bare for at blive klogere på argumentationen.
Forslaget her er jo ikke et generelt forslag om at bekæmpe rotter.
Det skal vi også gøre, men det er ikke det, forslaget handler om.
Det handler om at udpege rottefri områder i afløbsinstallationerne, og det skal vi så beslutte her i Folketinget at kommunerne skal gøre.
Det kan man altså med dagens teknologi gøre ved hjælp af rottespærrer, og det drejer sig om fødevarevirksomheder og sygehuse.
Jeg kan ikke forstå, at det skal gøres til sådan en meget stor beslutning om det kommunale selvstyre.
Det er rigtigt, at vi skal beslutte det, men vi skal da ikke beslutte alt muligt andet i den forbindelse, andet end at kommunerne skal lave en planlægning, hvori der udpeges rottefri områder.
De må jo selv bestemme, hvordan de områder skal se ud, og hvor store de skal være.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Jeg forstår det ikke helt.
Det beslutningsforslag, der er fremsat her, går vel ud på at bekæmpe rotter.
Når man vil lave rottefri områder, må det vel være, fordi man vil jage rotterne væk på en eller anden måde eller slå dem ihjel.
Så på en eller anden måde må det her beslutningsforslag vel gå ud på at bekæmpe rotter.
Der er det bare, at jeg ganske klart siger: Vi vil gerne på alle mulige måder være med til at stimulere til og opfordre til, at kommunerne bekæmper rotter.
Men man vil sige til dem, at der skal bruges en bestemt måde at bekæmpe rotter på, også for at få rottefri områder, nemlig rottespærren.
Jeg mener stadig, at det må dreje sig om at bekæmpe rotter.
Jeg har set, hvordan den virker.
Jeg kan ikke forstå hr. Steen Gade.
Jeg ved ikke, om hr. Steen Gade var til stede under deputationens besøg, men jeg så jo, hvordan rotten blev bekæmpet med den her spærre.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-03:
Jeg tror, at hr. Eyvind Vesselbo blander to ting sammen, dels rottedræbere, dels de her rottespærrer, som vi snakker om her, og der, hvor jeg sådan set godt kan følge hr. Vesselbo, er jo med hensyn til spørgsmålet om det med det kommunale selvstyre.
Men det kommunale selvstyre står i den situation, at der er en række nedslidte kloakker, fordi der ikke har været taget de fornødne midler i brug til sådan set at sikre, at rotterne ikke har kunnet underminere kloaksystemet gennem mange år, og derfor står man så med det valg: Skal man forny kloakken, eller skal man gå ind og så gøre det nødvendige, altså på nogle områder, hvor det - kan vi sige - af hensyn til miljøet har en fantastisk virkning, hvis man kunne gøre noget, i forbindelse med sygehuse, i forbindelse med fødevarevirksomheder?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Jamen jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg synes, man skal gøre begge dele.
Jeg synes, at man både skal få lavet nogle nye kloakker eller få renoveret de gamle, sådan at der ikke er huller i dem, og så synes jeg, at man skal bekæmpe rotterne.
Og kommunerne skal selv vælge, hvordan de bekæmper de her rotter, de kan bruge alle mulige forskellige bekæmpelsesmetoder, og det synes jeg vi skal overlade til de tekniske myndigheder rundtom i kommunerne.
Det er vel egentlig her, det springende punkt er, og jeg forstår ikke, at hr. Ole Vagn Christensen kan være uenig med mig - hvis det er sådan, at hr. Ole Vagn Christensen er uenig med mig - i, at man både skal reparere kloakkerne, som ikke er blevet vedligeholdt igennem lang tid, eller lægge nye kloakker, og bekæmpe rotterne.
Altså, rotteplagen er jo enorm, og hvis vi ikke gør noget ved det, ja, så bliver der jo bare flere og flere rotter til større og større skade, også for sundheden, så derfor må hr. Ole Vagn Christensen jo være enig med mig i, at det er vigtigt, at vi gør begge dele.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-06-03:
Hvis der var penge nok til at gøre tingene for, så kunne jeg sagtens være enig i det.
Og derfor vil jeg godt spørge hr. Vesselbo, om det ikke var klogt, at vi sådan set lavede en fælles beretning om det her, når vi ikke kan enes, fordi vi tolker beslutningsforslaget forskelligt, ud fra det, som hr. Vesselbo har meddelt her.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Jo, men det er jo igen spørgsmålet, når hr. Ole Vagn Christensen siger, at vi skulle lave nogle forsøg.
Det kan andre kommuner jo også gøre.
Det mener jeg ikke vi behøver at tage nogen beslutninger om her.
Jeg vil egentlig mange gange være meget positiv over for at lave en beretning, men jeg kan bare ikke rigtig se formålet med at lave en beretning på det her område, fordi jeg som sagt mener, at det mest fundamentale i det her er det kommunale selvstyre, altså at kommunerne selv bestemmer, hvad der skal ske.