runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
De Radikale vil lempe udlændingepolitikken.
Man vil fjerne 24-års-reglen; man vil fjerne den såkaldte 7-års-regel, der handler om, at kvinder, der f.eks. har været gift med danske mænd, skal have været her i 7 år for at få fast ophold, hvis de bliver skilt; man vil afskaffe den danskprøve, som S og SF var med til at indføre her før sommerferien, og som skal tages af alle, der gerne vil have midlertidigt ophold her i landet.
Og man vil også gerne i regering med Socialdemokraterne og SF.
Nu spurgte jeg jo hr. Villy Søvndal lidt om udlændingepolitikken, og han siger, at han står fast på den stramme udlændingepolitik.
Jeg kan se, at det gør De Radikale ikke.
Hvad er kravene for at gå med i en regering eller støtte en socialdemokratisk ledet regering med deltagelse af SF?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg vil gerne sige mange tak for, at fru Henriette Kjær på den måde kunne fremlægge den radikale politik.
Man har begrænset taletid som ordfører, så derfor er det en stor hjælp på den måde at blive suppleret.
Det er faktisk nogle af de meget væsentlige punkter, som fru Henriette Kjær tager frem.
Det er jo også derfor, at det er vigtigt, at Det Radikale Venstre kan vise, hvad det er, vi står for.
For jeg synes, det er vigtigt for vælgerne at kunne tage stilling til, hvem det egentlig er, man gerne vil lægge sit lod i skålen hos i en ny regering.
Jeg kan til gengæld også stå inde for min, og jeg er helt sikker på, at en ny regering vil komme til at føre en anden udlændingepolitik end den, der bliver ført i øjeblikket, også en udlændingepolitik, som Det Radikale Venstre vil få indflydelse på.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Det synes jeg er interessant, for når fru Margrethe Vestager er helt sikker på, at en eventuel kommende regering med socialdemokratisk leder vil føre en anden udlændingepolitik end den udlændingepolitik, vi kender nu, må det jo betyde, at De Radikale regner med eller har fået lovning på klare indrømmelser, for ellers har man jo ikke rigtig noget at have det i.
For vi har lige hørt hr. Villy Søvndal stå meget fast på, at man bibeholder den stramme udlændingepolitik.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Det er jo en af de ting, som vi har tilfælles med bl.a. S og SF.
Så derfor: Jo, vi ved allerede nu, at der vil ske ændringer i udlændingepolitikken.
Derfor kan jeg svare meget klart: Ja, der vil ske ændringer.
Og jeg vil også tro, at fru Henriette Kjær har den samme oplevelse som jeg, nemlig at hvis man er en del af et flertal, så har man indflydelse på den politik, der bliver ført.
Jeg håber, at det gælder for De Konservative i hvert fald.
Julie Rademacher (S), 2010-10-07:
Det var sådan set en eller anden form for forklaring på det første.
Men jeg har stadig væk ikke fået svar på det andet i mit spørgsmål, netop på, om ordføreren kan bekræfte, at der er sket en overbetaling på 25 pct.?
For så vidt jeg kan se, er det her en jungle, og jeg har svært ved at se, at De Konservative overhovedet er enige om, hvordan det er, den her sag står.
Så jeg vil gerne have svar på, om ordføreren kan bekræfte, at der er sket en overbetaling til privathospitalerne i den her sag.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Når udtrykket de gyldne haner, og at der skulle skrues ned for dem, blev brugt, var det jo i erkendelse af, at tingene nu så anderledes ud, at der nu var kommet flere udbydere, at der simpelt hen var flere, der gerne ville ind og have nogle opgaver fra de offentlige sygehuse, og derfor var der også konkurrence på prisen blandt de private.
Det betyder jo så, at man kan få det billigere.
Og det er så derfra, udtrykket om, at man skruer ned for de gyldne haner, kommer.
Nu er der ingen grund til at betale den lidt højere pris, man tidligere har betalt; nu kan man få en prisreduktion.
Og det var det, udenrigsministeren lagde op til i daværende interview.
Sådan kan man jo ikke stille det op.
I øvrigt er det en god forretning at bruge de private hospitaler og de private klinikker.
De behandlinger, de udfører, og det, som staten betaler for den samme behandling på et privat sygehus som i det offentlige, er jo billigere.
Man får jo behandlingerne til en billigere pris, og derfor er der sund fornuft i at samarbejde med de private.
Det er også mere fleksibelt.
Når man ikke har brug for dem mere, er det jo desværre dem, der går nedenom og hjem.
Det er der nogle af dem der gør lige nu faktisk.
Men det giver jo staten den fordel, at når der ikke er så meget run på sygehusvæsenet, har man heller ikke overflødig kapacitet, fordi man har købt det ude i byen.
Så det er altså en rigtig god idé og et rigtig godt lovforslag, som vi i den borgerlige regering fik lavet om at indføre det frie sygehusvalg.
Frank Aaen (EL), 2010-10-07:
Til indledning
bare dette spørgsmål: Er den konservative ordfører ikke bare lidt stolt over, at det var Det Konservative Folkeparti, der rejste debatten om, at vi kunne spare penge, fordi vi betalte for meget til privathospitalerne – bare sådan lidt stolt?
Men så ellers til noget helt andet.
Ordføreren brugte en hel del tid på at sige, at vælgerne skulle vide, hvad der venter dem.
Når man nu lover, at man går ind for skattelettelser – en maks. skat på 50 pct., altså igen en skattelettelse til gavn for de allerrigeste – hvor skal pengene så komme fra?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Se, det synes jeg hverken er surt eller flovt at tale om.
Jeg mener bl.a., at hvis vi holder igen i den offentlige sektor og bruger færre penge der, fordi vi har verdens største offentlige sektor, så tror jeg at vi kunne få mere ud af de penge, vi allerede bruger nu, og så ville der være nogle penge til skattelettelser eller til sænkningen af selskabsskatten.
Jeg tror, at hvis man udliciterede noget mere og fik noget mere konkurrence ind, var der nogle penge at hente der.
Jeg tror sådan set også, at man kan gennemgå alle arbejdsgange og procedurer og se, om man ikke kan gøre tingene mere fornuftigt, ligesom vi nu også kommer med en plan for folkeskolen, hvor vi prøver at føre flere penge over til normalområdet frem for at bruge så mange penge, som vi bruger nu, til det specialiserede område.
Det er der sund fornuft i, og det vil forhåbentlig frigøre flere penge, så den offentlige sektor bliver mindre og billigere, og så er der penge tilovers.
Frank Aaen (EL), 2010-10-07:
Men ordføreren er altså ikke bare lidt stolt over, at det var De Konservative, der rejste debatten om, at vi betalte for meget for privathospitalernes behandlinger.
Det synes jeg er mærkeligt, men det må der være en grund til.
Men så til det med den offentlige sektor igen: Det svar er jeg sådan set glad for.
Det, der lå bag svaret, var jo, at der skal skæres ned i de offentlige udgifter for at give skattelettelser til erhvervslivet og de rigeste.
Det er rigtigt forstået, ikke?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Det er rigtigt forstået.
Og det er altså ikke noget, jeg føler hr. Frank Aaen kan bruge imod mig, for jeg synes, det er sund fornuft at gøre det på den måde.
Med hensyn til om vi er stolte over, at det var os, der fik sat det her spørgsmål på dagsordenen om, om man kunne få operationerne billigere på private sygehuse, vil jeg sige: Jo, det var en relevant diskussion.
Vi skal hele tiden se på, hvordan vi får mest muligt ud af de penge, vi bruger i det offentlige.
Men hr. Frank Aaen og Enhedslisten må jo også forstå, at markedet kan ændre sig, og det havde det altså gjort.
Vi kunne se, at der var flere udbydere, og at tiden nu var kommet til, at vi kunne sende nogle større klumper opgaver i licitation, sådan at de private hospitaler var garanteret arbejde, så de også kunne give en bedre pris.
Så det var da helt relevant, at det kom op i debatten.
Per Husted (S), 2010-10-07:
Det er egentlig tragisk at høre, hvor meget tid ordføreren bruger i sin ordførertale på at fortælle om oppositionens manglende evner til både at tænke og regne frem for at fortælle om egne visioner og resultater.
Det kunne måske være sundt, at man brugte samme iver på at kigge på sig selv en gang imellem.
Som det er lige nu med den her mailgatesag, må min konklusion være, at begge ministre – den daværende sundhedsminister Jakob Axel Nielsen og udenrigsministeren – har talt usandt i sagen både her i salen og i udvalget.
Og det er egentlig det, som ordføreren slår hen som en bagatel og siger bare er en fortalelse.
Kan De Konservative, et parti, som går ind for lov og orden, virkelig leve med det?
Burde mailsagen ikke undersøges helt til bunds netop på De Konservatives initiativ?
Der er sået tvivl om De Konservatives troværdighed.
Skulle vi ikke se at få det undersøgt til bunds?
Skulle De Konservative ikke gå forrest og sige: Vi vil have det her undersøgt til bunds, så vi kan bevise, at vi har ret og ikke har lavet nogen fejl her?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jeg vil bare godt fortsætte lidt i fru Henriette Kjærs fodspor.
Kan vi få det lidt mere konkret?
For jeg synes da også, at det lød interessant og nyt sådan helt frit fra leveren fra Folketingets talerstol, hvor man jo, uanset om man er minister eller ej, meget gerne skal tale sandt, det skal man helst hele tiden.
Men hvad ligger der konkret i det?
Altså en helt anden udlændingepolitik, når Det Radikale Venstre kommer i regering med Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti.
Det synes jeg virkelig lyder interessant.
Men jeg vil gerne høre om det lidt mere konkret.
Hvad skal fjernes?
Hvad skal tilføjes?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Men jeg svarer da i det mindste på de spørgsmål, jeg bliver stillet, og det er mere, end man kan sige om hr. Per Husteds partileder.
Der fik vi at vide, uanset hvad vi spurgte om, at det var falske tal, vi kom med, at det ganske enkelt var forkert, hvad vi påstod.
Så blev der sagt ufinansierede skattelettelser de sædvanlige 17 gange.
Jeg svarer på de spørgsmål, jeg får i den her debat, og nej – for nu har vi været inde på det, som hr. Per Husted spurgte om flere gange – jeg ser ikke det samme problem, som hr. Per Husted ser.
Per Husted (S), 2010-10-07:
Før den her sag bliver undersøgt til bunds, må min konklusion stadig være, at begge ministre, den daværende sundhedsminister Jakob Axel Nielsen og udenrigsministeren, har talt usandt i Folketingssalen.
Nu appellerer jeg igen til, om det ikke kunne være en god idé, at De Konservative gik forrest og sagde: Der er sået tvivl om vores troværdighed, det kan vi ikke leve med, vi vil have sagen undersøgt til bunds.
Var det ikke den rigtige taktik, var jeg lige ved at sige, for De Konservative at være dem, der var proaktive, som det hedder i erhvervslivet, som De Konservative holder meget af at tale sagen for?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nu mener vi jo, at alt er lagt frem.
Udenrigsministeren har også beklaget et ikke fyldestgørende svar givet her i Folketingssalen.
Alle dem, der har søgt aktindsigt, har fået de interessante akter, de har søgt om, og har kunnet drage konklusioner ud fra dem.
Folketinget skal nu have udenrigsministeren i samråd og kan på baggrund af den redegørelse – og det er nemlig første gang, Folketinget får en mundtlig redegørelse af udenrigsministeren selv – træffe den afgørelse, man nu ønsker at træffe efter et sådant samråd.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-07:
Fru Henriette Kjær startede med at sige, at Det Konservative Folkeparti var meget stolte af at være med til at lede landet.
Altså, vi er nogle, der har en lidt anden opfattelse af ordet ledelse.
Men det vil jeg helt overlade til De Konservative selv.
Så vil jeg vende tilbage til det, der er dagens spørgsmål.
Når det bliver dagens spørgsmål, nemlig overbetalingen, er det jo, fordi det har taget hundrede år og en sommer at få de der relevante akter, som fru Henriette Kjær taler om.
Altså, hvis de nu var kommet med det samme, havde vi ikke stået her i dag, og så kunne vi måske have beskæftiget os med nogle af de andre ting, som der er behov for at vi beskæftiger os med.
Jeg kan forstå, at hr. Peter Christensen mener, at der ikke er overbetaling.
Men fru Henriette Kjær siger noget helt andet.
Hun siger nemlig, at nu skal de her patienter behandles, og så siger hun, at det skal ske på private hospitaler, og så må det koste, hvad det koste vil, for nu vil vi ikke have ventelister mere.
Er det en fuldstændig korrekt fremstilling af den måde, som den her lovgivning blev gennemført på i sin tid, nemlig at man direkte sagde det på den måde, så alle og enhver vidste, inklusive Dansk Folkeparti, at det kostede kassen at gennemføre den her lovgivning præcis på den måde, som fru Henriette Kjær siger?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nej, naturligvis prøver man at få den bedste pris, men også en rimelig pris, i forhold til hvordan markedet i øvrigt ser ud.
Så selvfølgelig er det offentlige gået efter at få den lavest mulige pris i samarbejdet med det private, og derfor er der ikke foregået en overbetaling.
Men prisen var højere, da det frie valg trådte i kraft, end da det frie valg havde fungeret et stykke tid.
Det er det, der er pointen, fordi markedet har udviklet sig.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-07:
Altså, det er der jo ingen af os der benægter.
Det er jo klart nok.
Det, vi spørger om, og som vi gerne vil have afdækket, er sådan set, hvor mange offentlige penge regeringen har puttet i noget, der er helt privat, nemlig de private sygehuse.
Det er helt privat, det er helt banale aktieselskaber eller andre former for selskaber, hvor der er nogle, der får en eller form for fortjeneste.
Hvor meget synes fru Henriette Kjær at man skal bidrage med der?
Og er der på det tidspunkt blevet lavet en undersøgelse af, hvad det havde kostet at få udført nøjagtig de samme operationer på de offentlige sygehuse?
Jeg erindrer det nemlig ikke, og det er selvfølgelig derfor, jeg spørger.
Det er jo ikke sådan, at man har indkaldt folk her til landet for at foretage den slags, for det sørger regeringspartierne og DF jo for at man ikke kan.
Så de mennesker er her i landet, og de må kunne udføre de operationer her, enten på det private eller det offentlige.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg kan ikke forestille mig andet, end at man har bedt de offentlige sygehuse om at presse sig til det yderste og i øvrigt også henvise til hinanden og købe ydelser hos hinanden.
Det er jo ligesom også derfor, at hele DRG-takstsystemet er blevet indført, nemlig for at man også kan foretage en afregning sygehusene imellem.
Så man har selvfølgelig brugt de muligheder, der er, men jeg skal ikke kunne sige, om man har været god nok til det, for det ser vi jo desværre stadig væk eksempler på at man ikke er.
Der har det offentlige en stor opgave, men det er jo et ledelsesspørgsmål.
Det er meget svært for os som lovgivere at gå ind og regulere det, og vi har i øvrigt også vores regionsrådspolitikere til at sikre, at det sker.
Julie Rademacher (S), 2010-10-07:
Nu siger ordføreren, at hr. Per Husteds partileder ikke svarede på en række spørgsmål.
Jeg vil nu sige, at jeg synes, at fru Helle Thorning-Schmidt svarede så udmærket for sig, da det var, at det var hendes tur.
Vi har haft en del partiledere på talerstolen i dag, og man kan undre sig over, hvorfor det ikke er De Konservatives partileder, der står på talerstolen nu.
Men nok om det.
Det kan godt være, at jeg måske ikke er alt for hurtig.
Det kan godt være, at jeg ikke er super skarp.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få lidt afklaring på den her sag.
Altså, hvad mener De Konservative egentlig, når det er, at de siger, at der skal skrues ned for de gyldne haner?
Og vil man bekræfte, at der er sket en overbetaling på ca. 25 pct.?
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Jeg kan forstå på hr. Simon Emil Ammitzbøll, at han er meget taknemlig, fordi oppositionen har igangsat en proces, der gør, at den her sag bliver afklaret, for det har hr. Simon Emil Ammitzbøll jo ikke selv gjort.
Men jeg vil bare sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det for så vidt kan være udmærket og fortræffeligt, at den her sag kan fortsætte i rigtig mange uger og måneder endnu.
Det kan være rigtig fortræffeligt for oppositionen, men det er måske ikke fortræffeligt for respekten for det danske folkestyre og det demokrati, som vi vel også i en eller anden udstrækning skal værne om.
Der ville det måske være bedre at få sat en undersøgelseskommission i gang med at lave arbejdet, sådan at tingene kunne blive undersøgt til bunds.
Men ulempen for oppositionen er selvfølgelig, at så ville den daglige debat og de daglige afsløringer måske høre op.
Så på den måde kan man selvfølgelig være tilfreds med hr. Simon Emil Ammitzbølls holdning i den her sag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jeg er nødt til at sige, at jeg synes, at den debat, der nu går i gang, jo bare fortsætter i den rille, som den har kørt i hele dagen.
Vi står her og skal diskutere, hvordan Danmark kommer tilbage på vækstsporet, hvordan vi kan skabe ordentlige forhold for den danske befolkning og ordentlige rammer.
Og der er jo sat en proces i gang om den pågældende sag – og lad nu den proces køre.
Vi er ikke et parti, der har blandet os i hverken feriesager eller skattesager eller andre af den slags fnidderfnaddersager.
Vi er interesseret i at diskutere politik.
Vi tror faktisk, at Danmark er i en utrolig alvorlig situation, og hvis Folketinget ikke tager sig sammen, hvis vi ikke viser det ansvar, vi sammen har for nuværende generationer, får vi et fattigere Danmark, hvor der ikke er råd til god sundhed, ikke er råd til gode skoler, ikke er råd til god ældrepleje, og hvor de rigeste, de klogeste og de dygtigste ender med at forlade landet på grund af det skattetryk, som hr. Per Clausen og allierede ønsker at indføre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-07:
Den til enhver siddende regering skal bistå Rigsrevisionen med de oplysninger, Rigsrevisionen ønsker, det siger sig selv.
I forhold til respekt for skatteborgernes penge, så ved jeg ikke, om vi ser ens på det, men jeg er i hvert fald enig i, at det skal man have.
Jeg hæfter mig ved, at den sundhedspolitik, regeringen har ført, er en sundhedspolitik, der betyder, at vi nu behandler i omegnen af 200.000 flere patienter, end da regeringen kom til, og at det frie sygehusvalg, ud over at have været til glæde for 350.000 patienter, jo også har haft en betydning for, hvad der sker i det offentlige sundhedsvæsen.
Tilbage i 2008 som optakt til Danske Regioners årsmøde var formanden for Danske Regioner ude at glæde sig over, at der var en produktionsstigning i det offentlige sundhedsvæsen som aldrig nogen sinde før.
Jeg citerer: »»Det er en historisk høj stigning i produktionen.
Regionerne leverer virkelig varen,« siger formanden for Danske Regioner, Bent Hansen.«
« Hvad siger han så samtidig?
Nu citerer jeg fra artiklen: »Bent Hansen fremhæver desuden det »eksterne pres« fra det udvidede frie sygehusvalg, som giver patienter ret til behandling på privathospitaler efter visse tidsfrister, hvilket har fået de offentlige sygehuse til at sætte produktionen i vejret.
Ellers ville »pengene fosse ud af kassen«.
« Så ikke bare har det været til glæde for de 350.000 patienter, der har haft direkte glæde af det, det har også været til glæde for de flere hundredtusinde patienter, der ekstra er blevet behandlet i det offentlige sundhedsvæsen.
Det er en god måde at bruge skatteborgernes penge på.
Astrid Krag (SF), 2010-10-07:
Så statsministeren anerkender altså overhovedet ikke kritikken fra Rigsrevisionen, og statsministeren anerkender overhovedet ikke, at man kunne have opnået det samme resultat ved en lavere prissætning.
Det kan jeg ligesom forstå.
Men jeg må bare sige i forhold til det her med overbetaling, at det fremstår for mig, som om statsministeren står temmelig alene med sin påstand om, at der ikke har fundet en overbetaling sted.
Det var helt tilbage i december sidste år, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl sagde til Ritzau, at de private hospitaler var blevet overbetalt i årene fra 2006, at det var et faktum, politikerne måtte acceptere, at det samlet set havde været det værd.
Vil statsministeren stå her i dag og blive ved med at påstå, at der ikke har foregået en overbetaling?
Nu siger statsministeren, at det her redskab med undersøgelseskommissioner må vi søreme gemme, til der er lidt mere at komme efter, og så må jeg bare med baggrund i dagens hændelser, som hr. Morten Østergaard redegjorde for, den sidste uges hændelser, hvor rigsrevisor har været ude at udtrykke kritik, hvor vi har haft en konservativ udenrigsminister, der har beklaget at have givet fejlagtige oplysninger, hvor vi har haft en tidligere konservativ sundhedsminister, der har afgivet forkerte oplysninger i et samråd, og hvor den nuværende sundhedsminister har været ude at beklage over for Rigsrevisionen, at man ikke har fået de oplysninger, man skulle have haft – og hvem ved, hvad morgendagen byder på? – spørge: Hvad skal der så til, for at statsministeren mener, at det kunne være på sin plads at få en tilbundsgående undersøgelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-07:
Det var jo mange ting på en gang.
Med hensyn til overbetaling har jeg gjort rede for mit synspunkt, og jeg har også noteret og taget til efterretning rigsrevisors kritik.
Det tror jeg er mere end et år siden, og siden er der jo ikke kommet noget nyt frem i sagen.
Det er nok, hvad jeg kan sige om det.
Så har jeg jo også igen her i aften taget ansvaret for at have truffet de beslutninger, jeg har truffet.
Jeg mener, det har været rigtige beslutninger.
Det er uomtvisteligt lovlige beslutninger.
Det er beslutninger til glæde, mener jeg, for danske patienter.
Jeg har lige fremhævet den socialdemokratiske formand for Danske Regioner, som jo meget rigtigt peger på, at ud over at det udvidede frie sygehusvalg er til glæde for de patienter, der gør brug af det, har det altså også skabt en ny tænkning i det danske sundhedsvæsen.
I gamle dage var patienten jo hundrede procent afhængig af sygehuset, men i dag er sygehuset også lidt afhængigt af patienten, fordi patienten har en mulighed for at gå et andet sted hen.
Og det er sådan set en meget god ordning.
Maja Panduro (S), 2010-10-07:
Statsministeren bliver ved med at tale om respekt for danskerne og respekt for Folketinget, men så kalder han i øvrigt vores spørgsmål om hele den her forgyldning af privathospitalerne og om ministrenes svar og mangel på samme for historieskrivning og mener, at det kunne have været overstået på 12 minutter.
Jeg vil sige til statsministeren, at det ikke er særlig respektfuldt over for Folketinget.
Når nu vi ser os nødsaget til at bruge så mange kræfter på den her sag i dag, er det jo bl.a., fordi det netop stadig ikke virker, som om statsministeren og hans regering har respekt for sagens alvor.
Jeg synes ikke, det er udtryk for respekt for skatteborgernes penge, at man klatter dem væk på at forgylde private virksomheder.
Jeg vil stille statsministeren et spørgsmål: Hvorfor vil statsministeren og hans kollegaer ikke sige ja til den her uvildige undersøgelse, som kunne klarlægge det og få det overstået på de 12 minutter, som statsministeren ønskede sig?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-07:
Det ville være fristende, hvis man kunne gennemføre en undersøgelseskommission på 12 minutter, men det er nok ikke situationen.
En undersøgelseskommission er et rimelig stort apparat, der trækker mange ressourcer i mange år, og mit synspunkt er, at det skal man forbeholde sig ret til kun at bruge i de situationer, hvor der virkelig er noget at undersøge, og – nu kommer jeg desværre til at gentage mig selv, så jeg skal gøre det kort – det er der jo ikke i denne sag på substansen.
Respekt for hinanden behøver jo ikke nødvendigvis at betyde, at man skal give hinanden ret, hvis der er politiske uoverensstemmelser.
Respekt for hinanden må også være respekt for, at denne regering er gået til valg i flere omgange og har fået Folketingets opbakning til at gennemføre en lovgivning, der giver patienterne nogle rettigheder.
Fuld respekt for, at nogle vil tage de rettigheder fra dem igen – fuld respekt for det.