runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Tak for det.
I SF har vi med interesse læst forslagsstillernes ønske om en såkaldt regelforenkling i dansk fiskeri.
Forslagsstillerne ønsker at gøre erhvervelsen af et fartøj for fiskere mere gennemskuelig ved at give ejeren mulighed for gennem NaturErhvervsstyrelsen at få oplyst, hvor mange strafpoint et fartøj har fået for alvorlige overtrædelser, sådan som det også er blevet nævnt.
Det kan jo lyde meget godt, men som det også er blevet nævnt, kan vi forstå, at det allerede i dag er muligt for ejeren gennem NaturErhvervsstyrelsen at få oplyst, hvor mange strafpoint et fartøj har fået tildelt.
Styrelsen er pålagt at afgive oplysningerne i medfør af EU-reglerne.
Flere muligheder for f.eks. netadgang vil give problemer i forhold til beskyttelse af data, men det er tilsyneladende også et meget begrænset antal fiskere, der efterlyser den mulighed.
Man ønsker også, at regeringen skal give danske fiskere med et fartøj på 12 m eller mere mulighed for at sejle fra kaj med en manuel logbog i papirform som en midlertidig løsning, hvis den elektroniske logbog svigter, forudsat at fejlen indrapporteres til myndighederne inden afgang fra kajen den pågældende dag.
Også her har myndighederne, som det også er blevet nævnt, allerede mulighed for at give dispensation.
Har et fiskerfartøj en defekt i den elektroniske logbog, kan man sejle ud, forudsat at man løbende indsender de relevante data til styrelsen via mobil eller via skibets radio.
Det aktuelle forslag lægger op til, at fiskeren ensidigt skal kunne underrette myndighederne modsat aktivt at skulle indhente en tilladelse, og det går ikke.
En sådan yderligere lempelse vil også være imod gældende EU-regler.
Her kunne man godt være lidt spydig over for de borgerliges for tiden oprørske position i forhold til EU-lovgivning, som man selv har været med til at godkende.
Men det er heldigvis helt unødigt, da den nuværende praksis er så fleksibel, at det allerede i dag er muligt gennem NaturErhvervsstyrelsen at få tilladelse til at føre en manuel log i tilfælde af nedbrud gennem henvendelser til døgnbemandet telefon året rundt.
Så SF kan ikke støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
På vegne af hr. Leif Mikkelsen, som desværre ikke kan være her i dag, vil jeg gerne holde denne tale.
Det beslutningsforslag, som vi behandler i dag, går fint i spænd med Liberal Alliances generelle ønske om at gøre op med kontroltyranniet og mindske bureaukratiet i det danske samfund.
I dag er der alt for mange regler i fiskerierhvervet.
Det gør fiskernes arbejde langt mere besværligt og tidkrævende end nødvendigt.
Det er samtidig med til at skabe en stor usikkerhed i fiskerierhvervet, at den enkelte fisker kan risikere at blive ramt økonomisk af de uigennemskuelige regler, der i dag er på området.
Liberal Alliance ønsker derfor sammen med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti at give en hjælpende og omkostningsfri hånd til fiskerierhvervet.
Det vil vi for det første gøre ved at skabe gennemskuelighed i det EU-system, der i dag er for fartøjer.
Vi kan så forstå på ministeren, at det allerede er tilfældet, men det er ikke noget, branchen er klar over, så derfor forestår der åbenbart et oplysningsarbejde.
For det andet vil vi lempe reglerne for den elektroniske logbog.
Hvis uheldet er ude og teknikken svigter, risikerer fiskerne at miste en fangstdag, for det er sjældent muligt at få it-hjælp så tidligt om morgenen.
Med dette forslag giver vi disse fiskere mulighed for at sejle af sted med den manuelle logbog og så blot indrapportere i den elektroniske logbog inden næste fangstdag.
Det er afgørende for vores erhvervsliv, at vi mindsker bureaukratiet, og med dette forslag bliver de gældende regler for erhvervelsen af et fiskerfartøj mere gennemskuelige.
Derfor er Liberal Alliance som medforslagsstillere positive over for forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Tak for det, formand.
Da Dansk Folkepartis ordfører er blevet forhindret, skal jeg hermed fremføre ordførertalen: Med beslutningsforslaget ønsker Dansk Folkeparti at forenkle visse regler inden for fiskeriet.
Den første forenkling består i at give nye ejere af et fiskerfartøj mulighed for at få oplyst, hvor mange strafpoint et fartøj har fået for alvorlige overtrædelser af reglerne.
Den anden forenkling består i, at danske fiskere med et fartøj på 12 m eller derover får mulighed for at sejle fra kaj med en manuel logbog i særlige situationer.
Her skal forstås, at det noteres på papir.
Selvfølgelig er det kun som en midlertidig løsning, hvis den elektroniske logbog svigter.
Dansk Folkeparti håber, at andre partier her i Folketinget vil være med og være positive over for disse små ændringer, som har stor betydning for fiskerierhvervet.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Dansk Folkeparti siger jo, at man er den lille mands og den lille kvindes parti.
Det har jeg i hvert fald hørt tit.
Her er jo en situation, hvor Dansk Folkeparti virkelig kunne være den lille mands og kvindes parti ved at stemme for det her forslag, for det, som det vil betyde, er, at den lille mand og den lille kvinde med de små indtægter også kan komme til at bo f.eks. i Nordhavnen her i København, sådan at det ikke kun er dem med tegnebogen i orden, dem med den store tegnebog, som kan få råd til at bo der.
Tænker Dansk Folkeparti på den lille mand og kvinde i den her sammenhæng?
Men problemet er jo, at f.eks. her i København bliver folk med almindelige og små indtægter skubbet ud i syvende kartoffelrække.
Her kan man ikke få den attraktive placering med hensyn til nye almene boliger.
Det forekommer mig, at partiet er meget splittet, hvad det her angår, når Frank Jensen går ind for det, som SF her foreslår.
Jeg tænker også på, at Socialdemokratiet for 6-7 år siden fremsatte et forslag her i Folketinget, som svarer til det, som vi har fremsat her, og det bliver så afvist.
Altså, man afviser på en måde et forslag, som man egentlig selv fremsatte i Folketinget for ikke så mange år siden.
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Der er jo kommet et andet politisk grundlag, og det er det, vi taler ud fra nu.
Jeg er alligevel helt sikker på, at de anstrengelser, som Frank Jensen og Københavns Kommune gør sig, nok skal bære frugt.
Jeg er også sikker på, at vi er meget opmærksomme på, også i Socialdemokratiet, at her ligger der nogle udfordringer, og dem vil vi blive ved med at arbejde med.
Lige nu ser vi, at problemet med det pres, der er, når der kommer 1.000 nye borgere hver eneste måned til København, skal løses, men det kan ikke bare løses med et snuptag, ved at man siger, at man forærer grundene væk eller sælger dem billigere.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Jamen nu snakker vi jo egentlig bare om almene boliger, der kunne bygges på Nordhavnen til nogle huslejer, som mennesker med små indtægter også kan betale.
Det er det, vi taler om.
Jeg synes, at det er forbavsende, at Dansk Folkeparti ikke vil åbne op for muligheden for, at Borgerrepræsentationen i København kunne beslutte, at de ville sælge byggegrunde i Nordhavnen til under markedsprisen, for at den lille mand og kvinde også kunne komme til at bo der, så det ikke kun skal være direktørerne, overlægerne og universitetsprofessorerne, der kommer til at bo der.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-15:
Det mener jeg jeg redegjorde klart for i min ordførertale.
Noget andet, der undrer mig, er: SF har siddet i regering, så hvis de vitterlig mente noget med det her, kunne de jo have gennemført det, da de sad i regering sammen med de andre regeringspartier.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg vil fortsætte lidt i sporet med den lille mand.
Der er sket det, at regeringen jo har indført en ny fattigdomsydelse i forbindelse med kontanthjælpen.
Jeg vil spørge til de 800 personer, som man i Københavns Kommune regner med vil skulle over på den rigtig lave kontanthjælp på 5.300 kr.
Hvor skal de bo?
Der vil være 800 her i 2014.
Hvor skal de bo henne for 5.300 kr. om måneden?
Det er deres totale beløb, og deraf skal de betale husleje.
Hvor skal de bo?
Lene Espersen (KF), 2014-05-15:
Venstres ordfører har på glimrende vis redegjort for lovforslagets indhold, og vi støtter det helt og fuldt.
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Det, jeg synes er rigtig vigtigt, er jo, at vi har boligreguleringsloven, og den fastholder vi selvfølgelig.
Det gør, at der er billige boliger, også i København.
Nogle af de initiativer, som hr. Eigil Andersen også var med til at tage, da SF sad i regering, var, at vi satte grundkapitalen ned fra 14 pct. til 10 pct.
Vi skal blive ved og anstrenge os, ligesom Københavns Kommune har gjort.
De har sagt 10 pct., men vil gerne nå op på 20 pct.
Jeg tror, at man skal kigge sig omkring og sige: Hvor ligger der byggegrunde, der kan bygges på, så vi kan bygge almennyttige boliger?
Og det er jo sådan både i Odense og i Aalborg, ved jeg, at boligerne ligger attraktive steder, fordi man har bygget det ind i planen for, hvor mange boliger der skal bygges fremadrettet.
Så jeg tror, at den måde, som vi arbejder på, skal vi blive ved med arbejde på.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Vi er nu gået i gang med at behandle tre beslutningsforslag i træk fra venstrefløjen, der vil ændre diverse regler på boligområdet.
Jeg kan allerede nu udløse spændingen og sige, at Venstre ikke støtter nogen af disse forslag, da alle tre i sidste ende vil være til skade for forholdene på boligområdet.
Det er SF, der lægger ud, og SF foreslår, at kommuner skal kunne sælge byggegrunde til under markedsprisen, hvis grundene skal bruges til at bygge almene boliger på.
SF ser det som en metode til at undgå, at huslejen i storbyerne skulle blive så høj, at folk med små indkomster ikke har råd til at bo der.
Desværre virker forslagets reelle konsekvenser ikke til at være gået op for SF, for hvis man åbner for en mulighed for, at kommuner kan sælge grunde til under markedsprisen, bliver der jo reelt tale om en form for indirekte støtte til opførelse af almene boliger.
Almene boliger får allerede i dag støtte, men i dag er der tale om en tydelig støtte.
Hvis beslutningsforslaget her skulle blive vedtaget, bliver støtten i stedet for ugennemsigtig.
Det betyder, at det bliver umuligt for borgerne og byrådsmedlemmerne at vide, hvor meget der egentlig gives i støtte til opførelse af almene boliger.
I 2009 gennemførte Venstre, da vi var en del af regeringen, en ny finansieringsmodel for almene boliger.
Det betød, at huslejen i nyopførte almene boliger faldt, samt at det igen blev muligt at bygge mange steder.
Det er en finansieringsmodel, som har fungeret rigtig godt og sikret, at huslejen i almene boliger er fastholdt på et rimeligt niveau.
Dette forslag lægger i stedet op til en ugennemsigtig, konkurrenceforvridende støtte.
Det bakker Venstre ikke op om, og derfor stemmer Venstre imod dette beslutningsforslag.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Først vil jeg gerne lige spørge til Venstres samfundsmæssige syn i den her sag, for det er jo en kendsgerning, at vi har flere og flere af de rigmandsghettoer, hvor højtlønnede direktører og tandlæger osv. bor, mens rengøringsassistenter og metalarbejdere og kontanthjælpsmodtagere så bor i nogle andre kvarterer.
Jeg vil gerne først spørge Venstres ordfører: Mener Venstre, at det er godt, at samfundet er splittet op i forskellige boligområder på den måde, jeg lige har beskrevet?
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Jeg mener ikke, det samfundets opgave at bestemme, hvem man skal have som nabo, medmindre man udgør et samfundsmæssigt problem, og det gør man de steder, hvor der er utryghed og parallelsamfund og sådan noget i boligområdet.
Men ellers må folk bo, hvor de har lyst, og være nabo med hvem, de har lyst.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Det er vi så enige om.
Altså, jeg har ikke noget forslag om, at samfundet skal bestemme, hvor mennesker skal bo, men jeg vil gerne give mulighed for blandede bolsjer, hvis man kan sige det på den måde.
Det er meget vigtigt efter vores mening, at der er forskellige befolkningsgrupper.
Jeg kan ikke forstå, at ordføreren siger, at man så ikke i kommunerne ved, hvor meget man vil støtte de pågældende almene boliger med, for forslaget lægger op til, at det er kommunalbestyrelsen, som kan bestemme, at man vil sælge en grund til under markedsprisen.
Så vil de jo vide, hvor meget støtte det er.
Jeg troede faktisk, at Venstre var et parti, der gik ind for decentralisering, og at man turde overlade beslutningerne til kommunerne.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Markedsprisen kender man jo ikke, før en grund er blevet solgt til markedsprisen.
Det er først der, prisen er reel.
Og når den ikke bliver solgt til markedsprisen, kendes markedsprisen faktisk ikke, og derfor vil det være en ugennemsigtig støtte.
Derfor er det en ugennemsigtig støtte, og det er jo præcis, at man vil bestemme, hvor folk skal bo, hvis man siger, at det er et problem, at der bor folk, som har høje indkomster, i nærheden af hinanden.
Det synes jeg ikke man skal blande sig i.
Jeg synes, det er op til folk selv, hvem de har lyst til at bo sammen med.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Er det markedet, der skal løse det?
Skal vi have Londontilstande?
Skal sygeplejersken, politibetjenten og lagerarbejderen pendle fra Vestsjælland for at kunne arbejde i København?
Hvad vil man gøre med de 15.000, der står på venteliste, når studieåret starter?
Skal København f.eks. ikke være en studieby?
Er det ikke nødvendigt, at samfundet blander sig i at give den der valgmulighed med hensyn til, hvor man gerne vil bo?
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Nu er jeg måske en smule farvet af, at jeg selv pendler ind fra Vestsjælland.
Men når det så er sagt, kan jeg sige, at jeg jo ikke synes, at vi som sådan skal bestemme, at samtlige studerende skal have mulighed for at bo inden for Københavns volde.
Vi kan ikke regne med, at der er plads til dem, der ønsker at bo der.
Det vil der ikke være.
Derfor er det jo godt, at vi har blandede boligformer, sådan som vi har det i København, og sådan som vi har det alle steder i Danmark.
Der er både almene boliger, og der er private udlejningsboliger, som i øvrigt oftest er de billigste, fordi de hører ind under huslejereguleringen.
Der er nyere private udlejningsboliger, som er dyrere.
Der er ejerboliger, og der er andelsboliger.
Så der er jo et bredt spektrum af valgmuligheder.
Og den gode løsning på det her er da, at der er valgmuligheder.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jamen når nu VKO-styret fjernede de billige andelsboliger og fik prisen på dem til at eksplodere – tidoblede prisen – og når man accepterer § 15, stk. 2-moderniseringer, betyder det jo, at de boliger, der skulle være til rådighed, ikke længere er til rådighed.
Så al den snak om det frie valg passer ikke.
Kan det være tilfældigt, at københavnerne nu har 10 m² mindre til rådighed pr. beboere, end de havde før krisen?
Det er vel et udtryk for, at man ikke af frivillige, men tvungne årsager nu bor sammen og deler en lejlighed, fordi man ikke har råd til at have sin egen bolig.
Er det ikke Venstres mål, at man skal have en bolig i det her land?
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-15:
Det er bestemt Venstres mening, og vi håber, at alle folk kan få en bolig.
Men det er jo ikke meningen, at alle skal bo inden for voldene i København.
Det kan man ikke forvente.
Vi har meget blandede boligformer, og jeg er fuldstændig uenig i udlægningen af, at § 5, stk. 2, hindrer, at der stadig væk er boliger, der er under huslejereguleringsloven.
Det kan vi da se.
Dem er der masser af endnu.
Den skal bare undgå, at de forslummer.
Til spørgsmålet om andelsboliger: Prisen var også højere før, end den reelt så ud til at være, for folk betalte penge under bordet.
Det skal være reelt, og det skal være åbent for alle.
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Tak for det.
Det forslag fra SF, som vi behandler her, går på at gøre det muligt for kommunerne at sælge byggegrunde til under markedsprisen i de tilfælde, hvor grundene skal anvendes til byggeri af almennyttige boliger, så huslejen dermed kan mindskes.
Fra Socialdemokratiets side har vi stor forståelse for forslaget, som SF har fremsat.
Det har vi, fordi vi er meget optaget af, at vores byer skal være til at bosætte sig i for alle.
Der skal være plads til både studerende, pensionister, børnefamilier og borgere med små almindelige indkomster.
Byen skal ikke kun være for dem med den store pengepung.
Vi ønsker, at folk fra alle samfundslag kan bosætte sig i byen, så både læreren, SOSU-assistenten og den arbejdsløse fortsat kan mødes nede i den lokale brugs og have børnene i samme folkeskole.
Vi yder allerede i dag en betydelig støtte til den almennyttige bolig.
Det er godt, det betyder nemlig, at der langt de fleste steder kan bygges billige almene boliger.
I de sidste 10 år er der givet tilsagn om at opføre næsten 50.000 almennyttige boliger, hvoraf en stor del af dem er i de største byer.
Vi mener, at udfordringerne med dette forslag er, at støtten til almene boliger bliver mere skjult og uigennemskuelig, at forslaget kan indeholde juridiske udfordringer i forhold til kommunalfuldmagten, og at forslaget lægger større udgifter på de kommunale budgetter.
Som sagt deler vi målsætningen om at skabe en blandet beboersammensætning.
Vi har gjort det billigere for kommunerne, herunder storbyerne, at opføre nye almene ungdoms-, ældre- og familieboliger.
Det har vi gjort ved at indføre en lavere kommunal grundkapital ved byggeri af nye almene boliger.
Der er sat gang i byggeriet, særlig på ungdomsboligsiden.
Sidste år blev der givet tilsagn om at støtte 1.300 ungdomsboliger, og i år forventer kommunerne at give tilsagn om støtte til yderligere 2.400 ungdomsboliger, primært i de store studiebyer.
Det er derfor vigtigt, at vi også kigger på den eksisterende boligmasse.
Det betyder, at vi kan renovere og energioptimere vores almennyttige boliger, samtidig med at vi kan holde huslejen og lejernes el-, vand- og varmeforbrug nede.
Vi tror, at attraktive nyrenoverede almene boliger også er med til at tiltrække nye beboere og sikre en mere blandet beboersammensætning.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Altså, det, som hr. Jan Johansen sagde som ordfører her i starten, nemlig beskrivelsen af, hvor vigtigt det er, at vores samfund hænger sammen, også i boligkvartererne, kunne jeg ikke have sagt bedre selv.
Det vil jeg gerne sige.
Jeg vil også tilføje en anden ting, nemlig at jeg fuldt ud anerkender, at der er taget en række initiativer, som har gjort det billigere at opføre almene boliger.
Men der, hvor det halter, er så, at det stadig væk ikke er godt nok, og slet ikke et sted som her i København, for kommunen klager over, at der er for få muligheder for, at de kan opføre nogle boliger, som folk kan betale.
Og her spiller det en rolle, at man kan få lov til at sælge byggegrundene til under markedsprisen.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvilke initiativer ordføreren egentlig vil tage, når man siger nej til det her forslag, som er kraftigt inspireret af København.
Hvilke initiativer vil man så tage for at fremme, at der bliver en alsidig beboersammensætning?
Lotte Rod (RV), 2014-05-15:
For mig handler et adgangskrav om, at vi gerne vil stille et krav til de unge om, at de har muligheden for at gennemføre den uddannelse, som de starter på, og det er derfor, at vi i Radikale Venstre har været så optaget af, at karakterkravet ikke kommer til at stå alene, men at der også bliver muligheden for at komme til en optagelsesprøve og en optagelsessamtale, for det kan sige meget mere om den unge, end en karakter kan.
Derfor synes jeg også, det giver rigtig god mening at sige, at nu har vi indført et krav om et snit på 2 kombineret med en samtale og en prøve på erhvervsuddannelserne, og så kan vi lave det samme på gymnasieuddannelserne, for at sende et signal til de unge om, at uddannelserne er lige vigtige.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Jeg er her på vegne af fru Rosa Lund, vores ordfører på området, og jeg vil nu læse hendes ordførertale op:
I Enhedslisten støtter vi ikke lovforslag nr. L 195, et lovforslag som følger af reformen af erhvervsuddannelserne.
Reformen er omfattende, og vi er glade for initiativerne om længere grundforløb, flere timer og mere efteruddannelse, mere bevægelse, bedre mulighed for videre uddannelse, eud10 og midler til DM i skills.
Desværre opvejer disse gode initiativer på ingen måde de dårlige elementer, som reformen indfører. Når vi ikke kan støtte forslaget, er det især, fordi reformen ikke medfører en eneste ny praktikplads; reformen indfører karakteradgangskrav; reformen afskærer 80 pct. af de unge fra personlig individuel vejledning; lærerne finansierer dele af reformen ved at løbe hurtigere; reformen forringer enkelte uddannelser, hvor den merkantile uddannelse halveres; og social- og sundhedsuddannelsen samt pædagogisk assistent-uddannelsen bliver forringet.
Der er over 11.000 elever, der står uden praktikplads.
Vi er dybt forbavsede over, at man kan lave en reform af erhvervsuddannelsesområdet uden at sikre en eneste ny praktikplads.
Vi skylder 11.000 praktikpladser til erhvervsskoleeleverne, og det kan vi kun imødekomme, hvis vi forpligter virksomhederne til at tage et ansvar.
De nye karakteradgangskrav vil udelukke mange motiverede og fagligt dygtige elever fra erhvervsuddannelserne, faktisk hele 20 pct.
Vi vil gå glip af rigtig mange dygtige håndværkere og SOSU-assistenter.
Der findes masser af unge, for hvem digtanalyse i folkeskolen ikke var sjovt, men som til gengæld er gode til at reparere biler eller har været arbejdsdreng i deres onkels firma.
Det er problematisk, at de ikke kan komme ind på en erhvervsuddannelse.
Samtidig er det et alvorligt problem, at aftalen sparer på vejledningsområdet og afskærer 80 pct. af de unge mulighed for personlig, individuel vejledning.
Det er et problem, for selv om unge mener, at de er afklaret, skal de stadig udfordres i deres valg af uddannelse, især hvis flere skal vælge en erhvervsuddannelse.
Dele af reformen er finansieret af, at lærerne skal løbe hurtigere.
Samtidig bliver deres arbejdsvilkår ringere.
Samtidig forringes de unges adgang til vejledning og uddannelse, og kvaliteten i uddannelserne vil falde.
Vi vil desuden stille en række skriftlige spørgsmål vedrørende lovforslagets implementering af reformen.
Merete Riisager (LA), 2014-05-15:
Ministeren har på et tidspunkt været ude at opfordre unge mennesker til at tage en praktikplads i Tyskland, hvis ikke de kunne finde en i Danmark.
Det synes jeg er en rigtig udmærket erkendelse, altså at sige: Hvis ikke vi har nok praktikpladser i Danmark, så se ud i Europa; så kan I både lære noget fagligt og få jer nogle erfaringer med at rejse.
Det er rigtig godt – det er jeg fuldstændig enig i.
Men da ministeren sagde det, sagde hun også, at det måske var bedre at få lidt mindre i løn, som man gør i Tyskland, og så få den erfaring, end at blive i Danmark og ikke få en praktikplads.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at det kan være, at det er et problem i Danmark, at vi har opbygget nogle vilkår, som gør, at der simpelt hen er for få praktikpladser?
Christine Antorini (S), 2014-05-15:
Jeg er simpelt hen ikke enig med Liberal Alliance.
Jeg er rigtig glad for, at vi her i Danmark har et system, hvor det er arbejdsmarkedets parter, der forhandler løn- og arbejdsvilkår.
Det gælder også løn- og arbejdsvilkår for lærlinge, der er ude i praktik.
Jeg kan så i øvrigt fortælle, at jeg har besøgt CELF, som er en stor erhvervsskole, som dækker bl.a. Lolland-Falster, og som er en af de erhvervsskoler, der gør meget for at fortælle de unge om mulighederne for at tage praktik i en periode i Tyskland.
Men der er jo en grund til, at der er ledige praktikpladser i Tyskland.
Det er jo, fordi det er sådan, at lærlingelønnen er væsentlig lavere i Tyskland, og det gør, at de faktisk har svært ved at finde unge i Tyskland, der har lyst til at vælge de praktikveje.
Så det skal man også lige huske.
Jo, det er der, men de har jo også brug for unge, der vælger den vej.