runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jo, jo, altså, vi har ikke tænkt os at stemme imod.
Vi vil sådan set godt støtte det, der sker med ældrechecken, og det, der sker, for så vidt angår modregning.
Vi havde hellere set, at vi udviklede en model, hvor vi gav det på pensionstillægget, men det er sådan set forventeligt, og der er ikke noget nyt i det.
Det, der undrer os, er, at Dansk Folkeparti ikke har været i stand til – eller måske ikke engang mener det – at gøre noget alvorligt ved, at vi får en bedre kvalitet på plejeog omsorgsområdet.
Nu er det jo et klassisk trick fra fru Pia Kjærsgaard og folk tæt på hende, at jeg åbenbart skulle have en bestemt aggressiv eller arrogant attitude.
Jeg må sige, at jeg godt kan tillægges lidt tilbøjelighed til at være lidt aggressiv over, hvor lidt Dansk Folkeparti egentlig er i stand til at skaffe mennesker, der har brug for det, f.eks. på pleje- og omsorgsområdet for de ældre.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
En af de ting, som jeg ikke hørte meget om i ordførertalen, er den store sejr, Dansk Folkeparti har fået med en stramning af efterlønsalderen og med den indeksering, som jeg kan forstå at Dansk Folkeparti så sent som i aftes endelig har godkendt, der betyder, at efterlønsalderen stiger for dem, der er 20 år i dag, til 66 år og pensionsalderen tilsvarende til 71 år.
Er det noget, som har været en mærkesag for Dansk Folkeparti at få igennem, når man nu samtidig har fået konstateret via Finansministeriet, at det betyder, at der bliver 190.000 flere førtidspensionister?
Er det virkelig en af de sejre, som Dansk Folkeparti går og bryster sig af?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Morten Helveg har ret i sin antagelse, at vi samlet set nødvendigvis ville få et større arbejdskraftsudbud, hvis vi lempede marginalskatten.
Hvorfor ikke?
Men der vil også være andre, der har en fornuftig økonomi, som vil sige til sig selv: Det, det drejer sig om for mig, er at have den økonomi, jeg nu engang har, og de forbrugsmuligheder jeg har.
Det, hr. Morten Helveg jo ikke ved, er, hvordan de her to elementer vil spille sammen, hvad der vil veje tungest, og om vi så samlet set får det ekstra arbejdsudbud, hr. Morten Helveg taler for.
Derfor er vores umiddelbare tilgang til det her, at den måde, vi skal angribe problemerne i den offentlige sektor på med hensyn til tilstrækkelig arbejdskraft, er ved at se på, hvordan de stillinger, der er, bliver tilstrækkelig attraktive og får tilstrækkelig status til, at der er nok, der vil søge hen til dem, så vi ikke risikerer en mangelsituation f.eks. i vores ældrepleje.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Det synes jeg er en utrolig spændende diskussion, og jeg tror også meget på, at det her med en højere status til nogle af de vigtige typer arbejdskraft, som ordføreren nævner, er en vigtig ting i det her.
Men for at tage et konkret eksempel, f.eks. sygeplejersken ude på hospitalet – nu snakker vi kræftbehandling og den slags ting – så må det da være sådan, at i fald man går ind og kigger på marginalskatten, så vil man også kunne få et større arbejdsudbud fra denne sygeplejerske, der ellers måtte støde ind i henholdsvis mellemskat og topskat.
Men det er jo i klinkende og lodret modstrid med alt, hvad Finansministeriet i øvrigt ellers har underholdt med og skrevet om, jeg var lige ved at sige, i årevis.
Så vil Dansk Folkeparti ikke give mig ret i, at skattestoppet er den mindst effektive måde at få flere mennesker ud på arbejdsmarkedet på, og at vi kunne hjælpe de sygeplejersker, vi alle sammen er optaget af, til måske at tjene mere ved at yde en ekstra indsats?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Når jeg henviste til det der med i opposition og ikke i opposition, var det nu mere med hensyn til, at man i opposition kan have forskellige roller.
Der er nogle oppositionspartier, der påtager sig et større ansvar, når de går ind og laver aftaler, end andre.
Når jeg sagde, at jeg lidt kunne mindes noget af det, jeg nu så i Socialdemokratiet, så skal vi nu helt tilbage til dengang, jeg var medlem af Fremskridtspartiet.
Jeg må blankt erkende, at når jeg ser nogle af de bidrag, der kommer fra Socialdemokratiet nu, med milliardstore udgifter, man lige sådan strør om sig på kort tid, så virker det bare så fantastisk.
Nå, fred være med det.
Med hensyn til det med arbejdskraft tror jeg sådan set ikke, det nødvendigvis er det med skatten, der er afgørende for, om vi kan tackle den udfordring, for en meget stor del af det, der er problemet i den offentlige sektor, er at skaffe tilstrækkeligt med folk på nogle områder, der desværre er meget lavt betalt, og hvor man kan sige, at en sådan marginalskattebetragtning, i hvert fald når det drejer sig om topskatten, slet ikke er interessant for dem.
Det er en diskussion, der går helt hen over hovedet på mange af de her mennesker.
Der handler det om noget meget mere jordnært, nemlig at sikre, at de, der f.eks. arbejder i vores ældrepleje, i vores sundhedssektor, synes, det er interessant, at de synes, det er sjovt, at de synes, det er udfordrende at arbejde, og at vi gør de arbejdspladser til nogle, der får mere status, så der er flere, der vil søge hen til dem frem for andre.
Vores indsats går ud på at forbedre behandlingen af kræftpatienter her i landet, og vi har haft fokus på, hvordan vi kan sikre nogle maksimale tider, man kan risikere at skulle vente, og hovedsigtet med det er jo, at hvis ikke det offentlige sygehusvæsen kan behandle folk inden for den periode, så skal det vise dem et andet sted hen, hvor de kan få behandlingen.
Der har det offentlige et medansvar for at vise dem hen, hvor de så kan få en behandling.
Der har det offentlige svigtet.
Det er primært i amterne, man har svigtet.
Det har været helt utilfredsstillende, og derfor skal der tages initiativer til, at det gøres langt bedre.
Så tillader jeg mig under en finanslovdebat som den her at sige, at det ikke er noget, vi bare siger lige nu, og at henvise til, at det umiddelbart efter sidste valg var os, der pressede en vedtagelse igennem i det her Folketing, der sagde, at vi skulle gøre meget mere inden for kræftbehandling.
Vi lavede kræfthandlingsplan II i sommeren 2005; vi har i år løftet med 1,1 mia. kr.; vi har i finanslovaftalen taget nye initiativer, for det her er ikke noget, hvor man bare lige knipser med fingrene, og så er problemet løst.
Det kræver et meget langt, sejt træk at sikre, at kræftpatienter her i Danmark bliver behandlet langt bedre, end tilfældet har været de seneste år.
Det har vi taget initiativer til, og det skal vi fortsat tage initiativer til.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-07:
Nu siger Dansk Folkeparti så, at det kan være godt at kigge på, om andre personalegrupper kan komme med.
Det forslag var jo allerede fremme sidste år, hvor Dansk Folkeparti sammen med regeringspartierne var med til at sylte en uddannelsesplan, som netop skulle sikre, at der var personale nok til at betjene de strålekanoner, som i dag står stille efter kl. 15.30 på mange af landets sygehuse.
Den situation, som er der lige nu, er fuldstændig uacceptabel.
Noget af det, man virkelig kan spørge sig selv om, er, hvordan Dansk Folkeparti kan bakke en regering op, som har en garanti, der ikke er en garanti.
Det stik modsatte siger sundhedsministeren.
Han siger ikke, at behandlingsgarantien betyder, man kan blive behandlet inden for 4 uger.
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at han holder med Dansk Folkepartis sundhedsordfører eller med ministeren i den her sag?
Kan jeg ikke en gang til få svaret på, hvad behandlingsgarantien betyder for Dansk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jo, vi vil meget gerne diskutere kræftbehandling – meget, meget gerne.
Det var sådan efter valget i februar 2005, at vi i den første debat, vi havde efter valget for 1½ år siden, tog initiativ til et forslag til vedtagelse her i Folketinget, som skulle styrke indsatsen i kræftbehandlingen.
Det var sådan, da vi lavede finanslov for det samme år, for 2005, at vi markerede, at vi ville have en kræfthandlingsplan II, fordi vi syntes, at indsatsen mod kræft var for ringe.
Det har vi også haft, da vi forhandlede finanslov for 2007.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-07:
Man kan jo, når man har hørt Dansk Folkepartis indlæg, forstå, at der ikke er den store lyst til at diskutere kræftpatienter og til at diskutere behandlingsgaranti.
Det kan man vel sådan set godt forstå, når man tager i betragtning, at Dansk Folkeparti har lovet at ville holde hånden over den minister, som er ansvarlig for, at behandlingsgarantien faktisk ikke bliver til noget.
Og på trods af at det er en garanti, som er givet til befolkningen, om, at de kan blive behandlet inden for 4 uger, bliver de det jo ikke alligevel.
Nu siger hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi skal til at gå ud og spørge i befolkningen: Hvordan har du det egentlig?
Måske skulle man prøve at gå ud og spørge nogle af de mange kræftpatienter, som er blevet snydt, og som ikke har fået den behandlingsgaranti, vi, da SR var i regering for nogle år siden, lavede, men som ikke er blevet opfyldt: Hvordan har du det egentlig med, at garantien slet ikke er en garanti?
Det har Altinget gjort, og det viser sig, at 80 pct. af danskerne ikke mener, at ordet garanti er blevet brugt i den korrekte sammenhæng.
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke være venlig at fortælle, hvad Dansk Folkeparti mener med ordet behandlingsgaranti?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Allerførst hæftede jeg mig ved, at ordføreren sagde, sådan som jeg fik det skrevet ned, vedrørende det at være i opposition, at »jeg selv har siddet i den rolle engang«.
Det synes jeg var en meget interessant udtalelse, og den siger vel meget om, hvordan den her finanslov i øvrigt er blevet til.
Det gør vi andre heller ikke, men derfor er det meget interessant alligevel at høre det fra hr. Thulesen Dahls egen mund.
Ordføreren kredser selv om det oplagte, indlysende behov, der er for arbejdskraft i den offentlige sektor såvel som i den private sektor.
Hvis man erkender det, og det tror jeg vi alle sammen gør, hvorfor så på forhånd afskære sig fra at diskutere skat og skattepolitik som instrument til at give flere mennesker en chance på arbejdsmarkedet?
Kunne Dansk Folkeparti ikke være fristet til at gå ind i drøftelser om, hvorvidt man kunne bryde det her asociale skattestop og i stedet for prøve at give endnu flere mennesker en chance på arbejdsmarkedet?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg vil karakterisere det som uansvarligt i et moderne samfund at mene, at den offentlige sektor belaster den private sektor.
Det kan jeg godt gøre meget konkret, for nu ved jeg, at hr. Jakob Nielsen er en garvet arbejdsmarkedspolitiker: Hvad hjælper det, at vi får arbejdskraft frem til den private sektor, hvis de, der skal frem til den private sektor, ikke kan få passet deres børn, fordi man har skåret ned på åbningstiderne?
Det er sådan set en del af det at få arbejdskraften frem, nemlig at vi har en velfungerende offentlig sektor, og det kan også betyde – det er sådan set det, vi mener – at man er nødt til at udvide den offentlige service, så den kan følge med den velstandsudvikling og det behov, vi har, for arbejdskraft.
Jeg tror, hr. Jakob Axel Nielsen skal tænke lidt over, hvad det er, han bygger op her.
Betyder det, at vi skal fyre en børnehavepædagog for at få en til at producere fladskærme?
Er det hr. Jakob Axel Nielsens budskab, at vi fjerner dem, der tager vare på vores børn, for at få nogle til at producere flere fladskærme?
Så må jeg sige, at vi er meget uenige om, hvordan vi får det her land til at udvikle sig i fremtiden.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-07:
Jeg vil gerne benytte anledningen her til at sende en stor ros til Socialdemokratiet – det er ikke så tit, jeg gør det, men lad dagen i dag være en undtagelse – fordi man nu så åbent spiller ud med, hvad det er, man faktisk ønsker, nemlig en S-SF-regering med nogle helt klare politiske pejlemærker.
Der er vel ikke nogen bedre anledning end netop i dag til at spørge lidt ind til, hvordan det regeringsgrundlag så helt præcis skal formuleres, nu når vi diskuterer ændringsforslag til finansloven.
SF er jo fremkommet med sådan et ret omfattende 100-punkts-program med ændringsforslag til finansloven, og der er det sådan set meget banale spørgsmål fra Venstre: Hvordan stiller Socialdemokratiet sig til de ændringsforslag fra SF?
Er det nogle, man støtter i forhold til det kommende regeringsgrundlag?
Er det Villy Søvndal, der skal være skatteminister?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Det, vi har sagt, er, at der ikke er noget principielt til hinder for, at SF kan være en del af en regering.
Hvordan det skal forme sig, den dag flertallet er der, har vi da lov at diskutere sådan lidt indbyrdes, venner imellem, og det har vi tænkt os at gøre.
Hr. Troels Lund Poulsens rolle i den debat, ja, den må vi jo se på.
Foreløbig kan jeg konstatere, at frygten for, at det her kan blive til noget, gør, at skræmmekampagnerne er indledt fra Det Konservative Folkeparti og fra Dansk Folkeparti, og jeg håber da, Venstre som det forventelige oppositionsparti efter næste valg vil spille en konstruktiv rolle og indgå i et positivt, bredt politisk samarbejde.
Jamen jeg er nok lidt skuffet – men det er ikke nogen ny skuffelse – over, hvordan Dansk Folkeparti fører sig frem som de ældres forsvarere.
Samtidig er det ikke bare en floskel, det er sådan set, hvad ældre mennesker også siger til mig, og det er også oplevelsen hos medarbejdere i ældresektoren, der siger, at det går den forkerte vej.
Der er blevet strammet op på den praktiske bistand.
Det går ikke fremad med hensyn til pleje og omsorg, der er liggedage, og det er noget, der sker, mens Dansk Folkeparti render rundt med løbesedler om, at de vil så meget godt for de ældre.
Det er altså ikke noget, der kommer til at slå direkte igennem ude i plejesektoren, hvor de ældre, der har brug for samfundet, sådan set er.
Det går den forkerte vej der.
Det kan godt være, fru Pia Kjærsgaard engang havde fat i virkeligheden der, men den virkelighed, jeg refererer her, kan jeg sådan set stå inde for, for det er den, jeg kender.
Jeg ved så ikke med hensyn til de der 250 mio. kr., hvorfor man bliver så aggressiv i Dansk Folkeparti over, at vi ikke vil støtte det.
Altså, Dansk Folkeparti har jo mulighed for at støtte med en god milliard ekstra til landets kommuner, så det ikke så så elendigt ud.
Måske er de 250 mio. kr. mest noget, man var nødt til at komme med, fordi man ikke kunne finde en mulighed for at få hævet lønnen til hjemmehjælperne.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-07:
Vi blev jo ikke særlig meget klogere af, hvad Socialdemokratiets ordfører sagde.
Men lad mig så bare fra det her 100-punkts-program læse et par af de der små ting op, som SF nu ønsker: Arveafgiften skal strammes, aktieindkomst skal beskattes med topskat, der skal være en progressiv beskatning af pensionsafkast, cigaretafgifterne skal forhøjes.
Jamen det vælter jo ind med nye skatter og afgifter.
Der er det meget banale spørgsmål til Socialdemokratiet: Er det det, som man nu læner sin økonomiske politik op ad, er det SF?
For med den store kærlighedserklæring – og stor ros for det, altså, man skal være helt åben om sit kærlighedsliv, og det er Socialdemokratiet – man i dag har sendt til SF om, at det er det næstbedste parti at lave politik med i Danmark, er det jo lidt naturligt, at vi benytter lejligheden her i dag til at spørge lidt ind til, hvordan man vil stemme til de ændringsforslag, der nu er lagt frem fra SF.
Mikkel Dencker (DF), 2006-12-07:
Jeg synes jo, at der er meget stor forskel på at lave en reform med venstrefløjspartierne inklusive Det Radikale Venstre og at lave en bred reform med deltagelse af borgerlige partier.
Hvis vi nu forestillede os, at det blev en smal reform med venstrefløjen, så er man jo ude i noget, der medfører enorme forhøjelser af ejendomsskatterne, og det ligger jo meget langt fra det skattestop, som hr. Jan Petersen flere gange i dag har sagt Socialdemokratiet går ind for.
Er den socialdemokratiske tilslutning til skattestoppet så bare et stort blufnummer?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jamen det er sådan ret enkelt at klare.
De forslag, SF har stillet, om at hæve skatter og afgifter forskellige steder, og det forslag, Enhedslisten har stillet, om at gennemføre formuebeskatningen f.eks., stemmer vi imod, fordi vi mener, der skal være et skattestop.
Og for enden af tunnelen i forhold til det skattestop ligger der en skattereform på et bredt grundlag.
Jeg synes sådan set godt, at man kan notere sig, hvad det er, vi siger, og så lade være med at skabe tvivl om det, for det er der ikke nogen grund til.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-12-07:
Nu er jeg blevet forvirret på et højere plan, og det vil hr. Jan Petersen sikkert polemisere over i sit svar.
Men vi hører, at SF er blevet det næstbedste parti, og at SF nu er det parti, man føler at man har et stort værdifællesskab med på lange strækninger.
Og så hører vi også nu, at man fra Socialdemokratiets side fastholder, at man da gerne vil have en SR-regering.
Er det fuldstændig ligegyldige ting, hvor man bare siger, at det bliver vi da enige om?
Det er bare en detalje, vi lige kan blive enige om, om det hedder SF, eller om det hedder Radikale – på trods af disse markante forskelle.
Hvor er troværdigheden henne? vil jeg spørge hr. Jan Petersen.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg har svært ved at se, at hr. Jakob Axel Nielsen har noget at komme efter.
Altså, hvis man ser på den konservative skattepolitik, skal vi jo have skattelettelser, og det er senest bekræftet af den konservative skatteordfører.
Venstre siger i øjeblikket for det meste, at det kan der ikke blive tale om.
Dansk Folkeparti vil slet ikke have det.
Jeg kan ikke rigtig se, hvorfor hr. Jakob Axel Nielsen blander sig i vores diskussion
, der er sådan set rigeligt at gøre i den konservative lejr.
Men det giver mig jo anledning til at gentage mit citat om, hvad hr. Poul Schlüter syntes om det parti, som hr. Jakob Axel Nielsen regerer op ad, nemlig: »De er så forfærdeligt vulgære og vælger altid det billige standpunkt.
Navnlig deres brutale tone – bl.a. omkring indvandrere – bryder sig mig ikke om.
Det er frastødende«.
Har hr. Jakob Axel Nielsen et meget omfattende værdifællesskab med det parti, der bærer den regering, han er en del af det parlamentariske grundlag for?
Er værdifællesskabet i orden?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-12-07:
Jeg har værdifællesskab med De Konservative, med min gruppe.
Derfor kan man godt have et godt samarbejde med Venstre i en regering og med Dansk Folkeparti, som loyalt og ordentligt har støttet en meget god og ansvarlig økonomisk politik.
Men jeg kan konstatere, at hr. Jan Petersen ikke bare antydningsvis svarede på noget som helst af mit spørgsmål, bare antydningsvis.
Er hr. Jan Petersen da ikke enig i, at der er mangel på arbejdskraft i Danmark?
Er hr. Jan Petersen ikke enig i, at det er den private produktion, der finansierer den offentlige sektor, som vi alle sammen gerne vil have og beskytte?
Hvordan kan hr. Jan Petersen så, i øvrigt i fuldstændig modstrid med, hvad også De Radikale siger, gå ind for en politik, hvor den offentlige sektor skal kannibalisere i den private, og her fra talerstolen i dag yderligere love en af de uansvarlige 1,3 mia. kr. ekstra?
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Formålet med SF-forslaget er at ændre den nuværende ordning, der giver mulighed for, at pensionister kan få indefrosset deres ejendomsskat.
Den nuværende ordning betyder, at det er personer over 65 år, der kan benytte sig af ordningen.
Det er hensigtsmæssigt, at visse ældre får mulighed for at benytte ordningen, så de ældre medborgere, der træder ud af arbejdsmarkedet og dermed oplever en lønnedgang, ikke tvinges fra hus og hjem på grund af ejendomsskatten.
Den nuværende ordning kan i princippet benyttes af folk i alle aldre uanset indkomst og formue, men i praksis er det som regel personer med forholdsvis lav indkomst og formue, der benytter ordningen.
Venstre støtter den nuværende ordning, da vi ikke ønsker at tvinge de ældre fra et hus, som de måske har boet i hele deres liv og dermed har et særligt forhold til.
Pensionisterne udgør en gruppe, der kan komme i den særlige situation, at de har et hus og måske ikke har nogen likvid kapital og har problemer med at betale ejendomsskatten løbende.
Forslagsstillerne ønsker at give alle med en indkomst på under 366.000 kr. i husstanden mulighed for at kunne udskyde betalingen af ejendomsskatter.
SF-forslaget er derfor problematisk, da det kunne lokke unge mennesker til at sætte sig i et hus, som de ikke har mulighed for at klare på længere sigt, og det er vel heller ikke rimeligt, at man i hele sin ejertid fra ung til gammel skal bruge det offentlige som finansieringskilde.
I Venstre ønsker vi ikke at lokke unge mennesker til at købe en bolig, som de reelt ikke har råd til at bo i, og vi vil gerne hjælpe de pensionister, der ikke har likviditet til at kunne blive boende, så længe de ønsker det.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget, og da Dansk Folkeparti af gode grunde ikke har mulighed for at komme på talerstolen, har jeg lovet at meddele, at Dansk Folkeparti heller ikke kan støtte forslaget.
Morten Homann (SF), 2006-12-08:
Det er tankevækkende, at Venstre mener, at hvis man er fattig i den arbejdsdygtige alder, uanset om man er i job eller ej, skal man ikke kunne bruge det offentlige som bank.
Men hvis man er en meget velstående pensionist, skal man til gengæld have mulighed for, at det offentlige kan låne en penge, også selv om man ud fra enhver rimelig betragtning har mere end rigeligt til at kunne betale ejendomsskatterne – det kan være meget, meget høje indtægter.
Vi oplever, at der er pensionister, og dem kommer der flere af, som har endog væsentlig større indtægter end mange på arbejdsmarkedet.
De skal have mulighed for at bruge det offentlige som bank.
Men folk på arbejdsmarkedet, som virkelig kæmper for at få tingene til at hænge sammen, skal ikke have den mulighed.
Kan hr. Erling Bonnesen ikke godt se, at den argumentation ikke på nogen måde hænger sammen?