runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Det er ordføreren, der forsimpler tingene.
Man forsimpler tingene, når man siger, at der er en en til en-sammenhæng mellem niveauet for kontanthjælp og udsættelser.
Det har SFI klart dokumenteret.
Dem, der bliver berørt af kontanthjælpsloftet, er den gruppe, som er mindst i fare for at blive udsat.
Det er dem med de allerallerhøjeste rådighedsbeløb, hvor der er plads i budgettet til at betale endog rimelig høje huslejer.
Dem, som bliver udsat, er dem, der slet ikke bliver berørt af kontanthjælpsloftet.
Så det her ændringsforslag er det, som forsimpler et meget kompliceret spørgsmål, og det er helt tydeligt, at Socialdemokratiet bare bruger det her som et indlæg i en debat, hvor man vil forsimple tingene i stedet for at tage udgangspunkt i den viden, der rent faktisk er på området vedrørende udsættelser.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Heldigvis læser hr. Joachim B. Olsen og jeg åbenbart forskellige bøger og får vores viden fra forskellige steder, for jeg er slet ikke overbevist om, at det her lovforslag ikke rammer de grupper og resulterer i flere udsættelser.
Det er jeg ikke overbevist om.
Det er jo derfor, at jeg via det her forslag prøver på at hjælpe kommunerne med økonomien.
Det er, fordi jeg ikke vurderer sagen på samme måde, som hr. Joachim B. Olsen gør.
Og derfor prøver jeg bare stille og roligt at stille et ændringsforslag op, som rent faktisk også kan imødekomme den anden side af salen.
Kan vi så ikke blive enige om det og hjælpe kommunerne med at få en bedre økonomi?
Jeppe Bruus (S), 2016-03-17:
Jamen det er, fordi jeg syntes, ordføreren undlod at svare på et spørgsmål stillet af hr. Alex Ahrendtsen.
Altså, vi har hørt virkelig mange vanvittige ting fra Dansk Folkeparti i det her forløb.
Man skal høre meget, inden ørerne falder af, men at høre hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti stå og anklage Socialdemokratiet for, at vi ønsker at indføre løndumping, er dog noget af det mest vanvittige, jeg længe har hørt, og jeg syntes ikke, ordføreren svarede på spørgsmålet.
Så vil ordføreren ikke godt kommentere den påstand fra Dansk Folkeparti og hr. Alex Ahrendtsens side, og kan ordføreren i den forbindelse bekræfte, at det var Dansk Folkeparti, der i folketingssamling 2011-12 fremsatte et beslutningsforslag, B 92, om at blokere for fagbevægelsens mulighed for at konflikte og dermed indføre løndumping?
Og kan ordføreren bekræfte, at ud over at ramme alle dem, der er belyst, kan vi så forstå i dag, at 500-600 veteraner sådan set også kommer til at blive ramt af det her forslag?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg er sådan set glad for spørgsmålet, for grunden til, at jeg ikke svarede på det, var sådan set, at jeg ikke havde tid.
Så selv om man mener, at det ikke er rigtigt af hr. Jeppe Bruus at stille spørgsmål, så giver det sådan set en mulighed for egentlig at svare på et spørgsmål, som hr. Alex Ahrendtsen stillede.
Hvis der er nogen, der har været med til hjælpe en borgerlig regering med at indføre social dumping og løndumping, så er det da om nogen Dansk Folkeparti.
Det så vi i 00'erne, og det ser vi igen.
Dansk Folkeparti har på ingen måde været med til at hjælpe på det her.
Hr. Jeppe Bruus nævnte netop, at på et tidspunkt ville Dansk Folkeparti, som forleden dag udfordrede mig lidt med, hvem der var et arbejderparti, tage strejkeretten fra almindelige arbejdere.
Som gammel tillidsmand ved jeg godt, at det er den mulighed, man har, hvis man virkelig er i knæ og ikke har andre muligheder.
Så er der strejkeretten.
Altså, der er bare så mange eksempler på, at Dansk Folkeparti på ingen måde har bidraget her.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg vil godt takke ordføreren for et engageret indlæg.
Det synes jeg er rart, det er der alt for lidt af i den her Folketingssal.
Jeg har hørt hr. Leif Lahn Jensen fortælle om Lonnie flere gange.
Jeg har desværre ikke selv mødt hende eller set den omtalte tv-udsendelse, men på ordføreren kan jeg forstå, at hun har været på kontanthjælp i 25 år og været i arbejdsprøvning en hel del gange.
Og det er jo sådan, at i de 25 år har Socialdemokratiet haft regeringsmagten i sådan cirka halvdelen af årene og vi andre har haft den i sådan cirka den anden halvdel af årene.
Er Lonnies problem ikke et helt andet?
Er problemet ikke, at hun ikke har fået førtidspension eller alternativt er kommet i arbejde meget tidligere?
Og er det i virkeligheden ikke noget helt andet end Lonnie, vi bør tale om her i dag?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Det er faktisk et rigtig godt spørgsmål, og jeg er fuldstændig enig.
Når jeg siger vi, mener jeg både de Venstreregeringer, der har været, og de socialdemokratisk ledede regeringer.
De har ikke gjort det godt nok gennem tiderne, for der er blevet skabt de her mennesker, som jo ikke synes, det er særlig fedt at sidde derhjemme og ikke have nogen muligheder.
Det var netop derfor, vi lavede kontanthjælpsreformen i 2013-14, i øvrigt sammen med Venstre og Dansk Folkeparti.
Det var for at give de her mennesker en chance.
Det var derfor, vi gjorde det, for vi kunne godt se, at de mennesker havde kæmpestore problemer.
Jo, der er nogle derude, der ikke skal være på kontanthjælp.
Det er der, og det har vi alle sammen ansvaret for, fordi vi har lavet de her reformer sammen.
Men så er det bare, jeg spørger: Kan man så ikke vende det om?
Kan alle I, der mener det her, ikke bare sige stop i dag, så vi lige kan sørge for at rydde op sammen?
Når der så ikke er flere af de her syge mennesker på kontanthjælp, kan I indføre det her, hvis I vil.
For lige nu rammer I jo alle de her mennesker.
Det er det, der er forskellen på Venstres og Dansk Folkepartis politik og så min politik, nemlig at man rammer de syge mennesker.
Og det gjorde vi ikke, dengang vi havde regeringsmagten.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-17:
Jo, jo, det er fint nok, men altså, Lonnie er stadig væk på kontanthjælp trods de tiltag, som blev taget af hr. Leif Lahn Jensens regering, som jo var regering indtil for ikke så frygtelig lang tid siden – det er, som om nogle har glemt det.
Hun er altså stadig væk på kontanthjælp.
Hvad med, at vi i højere grad sondrede og sagde: Skal vi ikke få kigget på hele vores førtidspensionssystem, om der måske er nogle, der har for svært ved at komme ind i det, og måske også nogle på den anden side, som bliver i det for længe?
Så er det én debat, og så tager vi hele kontanthjælpsområdet som en anden debat.
Jeg tror da, at man som repræsentant for et parti, der kalder sig et arbejderparti, er enig i, at man skal være et arbejderparti og ikke et arbejder ikke-parti, så vi også belønner dem, som står tidligt op hver morgen og går på arbejde, og så man kan se, at det faktisk også rent økonomisk kan betale sig.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg vil godt beklage over for Folketingets formand, hvis jeg bliver lidt for ivrig, men det her er bare en sag, der betyder rigtig, rigtig meget for mig.
Jeg er bare nødt til sige til hr. Jan E. Jørgensen, at det der med hele tiden at kigge på, at folk ikke skal igennem alt det her, at de skal på førtidspension hurtigere eller ikke skal igennem alle de her forløb, har vi faktisk lige gjort med beskæftigelsesministeren.
Jeg taler også løbende med beskæftigelsesministeren om det her, for jeg er ikke et sekund i tvivl om, at beskæftigelsesministeren har det samme ønske på det her område som mig.
Det gør vi løbende.
Men nu er det bare, jeg siger: Jamen skal vi ikke få det her til at lykkes først?
For problemet er jo, at 77 pct. af alle dem, som rammes af det her kontanthjælpsloft, er mennesker, som er syge.
Det er mennesker, som ikke kan komme i gang.
Hvis det kun var de jobparate, var det kun 5.000 mennesker, det drejede sig om, men så ville man heller ikke kunne give 18 kr. i skattelettelse hver eneste måned til folk, hvis det er det, man vil.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg vil godt blive i samme spor, for det er lidt pudsigt.
Fleksjob- og førtidspensionsreformen blev indført under den daværende socialdemokratisk ledede regering, og derfor klinger det jo lidt hult, at ordføreren i sin ordførertale står og snakker om nogle enkelte eksempler på mennesker, som slet ikke skulle være på kontanthjælp, men lige nøjagtig skulle have fået en anden form for hjælp, som ordførerens parti jo har været med til at forhindre at de fik.
Kan ordføreren så ikke også her bekræfte, at Dansk Folkeparti var et parti, der ikke kunne stemme for fleksjob- og førtidspensionsreformen lige nøjagtig af den årsag, at den fik folk i klemme?
Så står ordføreren og siger, at nu skal vi så rede den her misere ud, som Socialdemokratiet har lavet tidligere.
Har ordføreren slet ikke nogen andel i, at der er nogle folk, der kommer i klemme i det her?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg synes da bare, at det klinger rigtig hult, at der er en spørger her, som har så ondt af de mennesker, og som siger, at man derfor ikke gik med i førtidspensionsreformen.
Men samtidig stemmer man for at tage penge fra dem.
Prøv at høre: Det forstår jeg altså ikke.
Det er fint nok, at man nærer den omsorg for de her mennesker, det forstår jeg godt, men jeg forstår ikke, at man kan have den omsorg, samtidig med at man siger, at man vil tage penge fra dem.
Hvordan kan man have det?
Hvorfor vender man det så ikke om?
Hvorfor bliver alle vi, der er med i det forlig, så ikke enige om at rydde op i det her og sørge for, at det kører rigtigt i forhold til den reform og det, vi har gjort?
Så kan man gøre det andet bagefter.
Jeg synes altså, at Dansk Folkeparti skylder en forklaring på det her fra talerstolen.
Jeg vil da gerne have, at spørgeren også lige fortæller om sin egen holdning til det, og spørgeren er også velkommen som privatist.
Så kan jeg da spørge spørgeren, hvad hun mener om det her, for jeg synes, det er fuldstændig forkasteligt at have den holdning, og jeg forstår det simpelt hen ikke.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-17:
Jamen vi har fokus på det her, og vi snakker også med regeringen om, at vi inden oktober får kigget på, hvordan vi kan hjælpe de her folk.
Men noget helt andet er den store gruppe mennesker, hvor både mand og kone er på førtidspension.
Vi har jo igen og igen har hørt, at i 84 pct. af de tilfælde, hvor begge ægtefæller er på førtidspension, drejer det sig om ikkevestlige indvandrere.
Og vi har også set i et program, at mandlige ikkevestlige indvandrere nægter deres koner at gå på arbejde.
Så har jeg bare det enkle spørgsmål til ordføreren: Skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at kunne modtage kontanthjælp?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man ikke vender det om.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man så ikke sørger for at rydde op i det, inden man tager penge fra dem.
Det er jo fuldstændig galt.
Det er fint nok, at man gerne vil rydde op i det, men jeg har ikke fået nogen forklaring på, hvorfor man ikke vender det om.
Det har vi da altid sagt.
Jeg har da hørt tidligere beskæftigelsesminister Mette Frederiksen sige, at der skal være ret og pligt.
Alle skal arbejde, hvis de kan.
Selvfølgelig skal de det, men hvis ikke de kan, så er vi altså ikke som Dansk Folkeparti tilhængere af tage penge fra dem og gøre dem fattige.
Der er vi bare ikke enige med Dansk Folkeparti, og det er fair nok.
Det er også derfor, jeg igen og igen står her for at fortælle vælgerne, hvor de har Dansk Folkeparti.
Det synes jeg bare er klokkeklart, og jeg er et eller andet sted egentlig glad for, at man kan se, hvad DF står for.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Essensen i den her debat er jo dybest set, hvad det er for et niveau, vi synes der er acceptabelt for kontanthjælp.
Det er jo essensen i den her debat.
Nogle gange får man et indtryk af, at niveauet for kontanthjælp er noget, der er kommet fra Vorherre og slet ikke står til diskussion, men det er ligesom alt andet et udtryk for en politisk prioritering.
Derfor vil jeg blot bede ordføreren svare på, om han synes, at det er et for lavt niveau, når en enlig kontanthjælpsmodtager med to børn efter indførelsen af det her loft får udbetalt 17.400 kr.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg synes, det er meget, meget forkert at begynde at gå ind i alle mulige tal – det er ikke det, det drejer sig om – men jeg gør det alligevel.
Det er rigtigt, at der bliver udbetalt 17.400 kr., men det, som hr. Joachim B. Olsen glemmer, er, at det er, før boligudgifterne er betalt.
Jeg har sådan set været inde at kigge lidt på København for at se, hvad der er af muligheder for at få en bolig.
I den situation, vi har her, med børn kan man, uden at det er frås, få en bolig til 5.500 kr.
Ellers skal man op at betale 8.000-10.000 kr. og for nogles vedkommende 12.000 kr., og hvis du trækker 10.000 kr. fra 17.400 kr., er du nede på 7.400 kr. til dig selv.
Men jeg er ikke interesseret i at snakke tal.
Jeg ved godt, at Joachim B. Olsen hellere vil snakke tal, og nu har jeg så givet et svar på det med tallene.
Joachim B. Olsen vil gerne snakke tal; jeg vil hellere spørge, hvorfor det er så vigtigt at ramme så mange mennesker: fattige og syge, alle dem, som ikke har nogen muligheder.
Hvorfor er det så vigtigt, især når man ud af finansministerens svar kan se, at det overhovedet ikke har nogen virkning?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Hr. Joachim B. Olsen er jo både økonomiuddannet og alt muligt andet.
Jeg forstår ikke, han ikke kan læse de her tal, når en almindelig havnearbejder kan.
Hvorfor kan hr. Joachim B. Olsen ikke det?
Det forstår jeg ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Jeg må sige, at jeg synes, det her er ret utroligt.
Altså, det, vi står og taler om, er, hvad niveauet skal være for kontanthjælp.
Det er jo det, det her handler om.
Og der konstaterer jeg så bare at man får udbetalt 17.400 kr.
Det er det, folk i den virkelige verden skal leve af, og det er det, der går ind på deres konto hver måned.
Jeg kan så også oplyse, at der er over 850.000 lejemål i Danmark til en husleje på under 7.000 kr.
Og det kan godt være, at man ikke kan bo lige inde i midten af København, men det synes jeg heller ikke er nogen menneskeret.
Men det er egentlig også underordnet.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren nu forholder sig til det, som er essensen af diskussionen, nemlig niveauet for kontanthjælp.
Er det et acceptabelt niveau, at vores nederste sikkerhedsnet betyder, at en enlig mor på kontanthjælp med to børn får udbetalt 17.400 kr.?
Det må ordføreren kunne forholde sig til.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Nu glemmer hr. Joachim B. Olsen jo igen at trække boligudgifter og alt det der fra.
Han bruger de der høje tal, og sådan er det jo selvfølgelig altid.
Man kan også spørge den anden vej: Er det også rimeligt, at 670 ægtepar på grund af 225-timersreglen mister 162.000 kr. om året – den ene kontanthjælp?
Og nogle af de her mennesker er jo så nogle af de døve mennesker, jeg snakkede om før, som ikke har mulighed for at komme i arbejde.
Er det rimeligt?
Hr. Joachim B. Olsen synes det nok, men det overrasker mig mest, at Dansk Folkeparti også synes det.
Er det rimeligt?
Jeg synes ikke, det er rimeligt.
Og i forhold til mange af de ting, jeg hører her, og til alle de eksempler, Lonnie og alle de andre, alle de små beløb, vil jeg sige, at jeg ikke tror, jeg kan pege på en eneste herinde, der kunne leve for de penge.
Hvordan tror man så at de kan?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at advare ordføreren om, at ordføreren i stigende grad minder om sin tidligere partiformand Helle Thorning-Schmidt: Der bliver spurgt om ét, og ordføreren svarer kategorisk på noget andet.
Ordføreren udtalte tidligere i debatten, at han beskyldte den dagpengereform, man selv har gennemført, for at øge antallet af kontanthjælpsmodtagere.
Det vil man se, hvis man læser transskriberingen af debatten hidtil.
Er ordføreren overhovedet klar over, at undersøgelser både fra Kraka og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – det er jo to organer, der normalt står det danske Socialdemokrati nær – faktisk dokumenterer, at antallet af kontanthjælpsmodtagere falder, når de mennesker, der er på kontanthjælp, nærmer sig udløbsperioden?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg kan sige, at jeg da synes, jeg svarer på alt det, jeg overhovedet kan svare på.
Forskellen på mig og så ordførerne for Dansk Folkeparti og Venstre er, at jeg da tør gå på talerstolen.
Jeg glæder mig så til, at de også gør det.
Men det tør jeg da.
Og jeg vil sige, at grunden til, at vi lavede kontanthjælpsreformen i 2013-14, var, at vi kunne se, at der var problemer.
Det er jo sådan set det samme, som hr. Jan E. Jørgensen pegede på – der var alt for mange mennesker, der var på passiv forsørgelse; der var alt for mange mennesker, der ikke var en del af arbejdsfællesskabet; der var alt for mange mennesker, der sad derude og meget hellere ville i arbejde, og som vi skulle hjælpe i arbejde.
Det er da store problemer.
Og det gjorde vi netop noget ved.
Nu er det så godt nok kun 2-3 år siden, men det har trods alt haft sin virkning.
Men det loft, man lavede dengang i 00'erne, havde selv 10 år efter ingen virkning.
Man kopierer en lov, der i 10 år ikke havde nogen virkning, og det er det, jeg ikke kan forstå.
Det kan jeg godt.
Det har jeg lige gjort, så det er nemt at huske.
Jeg har lige sagt det til hr. Hans Andersen.
Hvis det er 4 år på dagpenge og man så lige – vupti – fjerner halvdelen, så det kun er 2 år, så er det klart, at der vil komme flere på kontanthjælp.
Man må meget gerne spørge om det her igen, for nu kan jeg jo huske svaret.
Det er meget lettere, hvis jeg får det samme spørgsmål flere gange, for så kan jeg bare grave svaret frem.
Men ellers kan vi jo også snakke sammen og prøve at nuancere det lidt, for så er det alt andet lige sjovere.
Britt Bager (V), 2016-03-17:
Men når nu hr. Leif Lahn Jensen siger, at det har virket, kan du så bare ikke ganske enkelt forklare mig, hvorfor tallet for kontanthjælp er steget?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-17:
Tak for det, fordi det jo så viste sig, at hr. Finn Sørensen kunne bekræfte, at det ikke var sandt, da hr. Pelle Dragsted sagde, at det var løgn.
Tak for det.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
Tak for det.
Det er med det formål, at vi selvfølgelig skal gå ind og tjekke det tal.
Men det, der er interessant, er de rådighedsbeløb – og det var det, jeg gav hr. Pelle Dragsted ret i – nemlig hvad folk har i hænderne, når de har betalt deres husleje.
Og der tror jeg, at ministeren vil bekræfte, at de tal, han er kommet med, er rigtige, også hans seneste svar til mig om, at hvis vi kigger på huslejerne i Københavnsområdet, vil vi se, at den familie med tre børn, når huslejen er betalt – og jeg tror, det er den samme familie, vi taler om – vil have et rådighedsbeløb på ca. 12.000 kr., 12.600 kr. for at være præcis.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg vil bare først sige tak til hr. Leif Lahn Jensen, tak for alle de gange, hr. Leif Lahn Jensen nævner mit navn.
Aldrig nogen sinde har jeg oplevet, at en ordfører er gået på talerstolen og har sagt mit navn så mange gange.
Så har jeg et relevant spørgsmål: Socialdemokraterne siger jo, at der ikke er nogen grund til at stemme for lovforslaget om kontanthjælpsloft og 225-timersreglen.
Og så er det jo, at vi alle sammen har en ret vigtig viden om, at hvis man ser på gruppen af ægtefæller, hvor begge ægtefæller er på kontanthjælp, kan man konstatere, at 84 pct. af dem har en ikkevestlig oprindelse.
Gør det ikke indtryk på hr. Leif Lahn Jensen, at der her altså er en gruppe mennesker, som vi i den grad kan skabe nogle økonomiske incitamenter for, som sikrer, at de kommer ud på arbejdsmarkedet?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg tror, at mange herinde og også ordføreren ved, at jeg rent faktisk godt kan lide ordføreren.
Det her er ren politik, for jeg er fuldstændig imod det, som Dansk Folkeparti og fru Marlene Harpsøe står for i den her sag – fuldstændig imod det.
Jeg bruger især meget, meget tid på Dansk Folkeparti, fordi de netop har prøvet at gøre sig til et parti for de svageste, og fordi jeg hver eneste dag møder de her mennesker, også ude ved mig selv, som er så skuffet over Dansk Folkeparti; mennesker, som netop har de her ydelser, mennesker, som forventede meget mere af Dansk Folkeparti, og som nu sådan set bare får et los bagi som tak for, at de stemte på Dansk Folkeparti.
Det er de mennesker, jeg møder, og det er om de menneskers situation, jeg ligesom også prøver at få et svar af Dansk Folkeparti.
Hvis man er syg, kan man ikke, uanset hvor man kommer fra, komme i gang, bare fordi der bliver taget penge fra en.
Det var det, jeg prøvede på at beskrive i min ordførertale.
Og det gælder, at uanset hvor folk kommer fra, om de er kvinder eller mænd, så hjælper det ikke tage pengene fra dem og så tro, at man får dem i gang, hvis de er syge.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Nu kalder Socialdemokraterne sig jo for et arbejderparti, og derfor synes jeg egentlig at det burde give rigtig god mening, at man i solidaritet med alle, der sådan set arbejder, også stemmer for det her lovforslag, fordi det, det egentlig handler om, jo er, at man siger, at dem, der kan arbejde, skal arbejde.
Og det er ellers det motto, jeg har hørt fra Socialdemokraternes side igen og igen og igen.
Socialdemokraterne mener jo også, at økonomiske incitamenter virker; ellers havde man vel ikke indført uddannelseshjælp, og man havde heller ikke støttet forældrepålæg.
Så jeg vil sige endnu en gang: Kom nu frem og fortæl, som det er, at I mener, at økonomiske incitamenter rent faktisk virker.
Og derfor bør I også stemme for det her lovforslag.
Man hører tit det her med, at kontanthjælpsloftet skulle medføre, at der er tusindvis af mennesker, der bliver sat ud af deres bolig, eller at de nu er nødt til at finde noget billigere at bo i.
Jeg vil sige, at jeg overhovedet ikke tror på det her med, at der er 14.000 eller flere familier, som nu bliver boligløse på baggrund af kontanthjælpsloftet.
For vi ser også i forhold til det her med udsættelser, at når det er, at en familie bliver sat på gaden, så er det ofte, at der er nogle forskellige faktorer, der er i spil, bl.a. at man ikke kan overskue sin privatøkonomi, og der kan måske være misbrug eller lignende.
Men kommunerne har rent faktisk mulighed for i deres budgetter at afse midler til at sikre, at der er en forebyggende indsats på det her område, så det ikke sker.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Tak for det.
Nu er vi jo ved at nå dagen, hvor et flertal i Folketinget sådan set vil sikre, at der er en markant gevinst ved at gå i arbejde.
Vi har jo været vidne til i de sidste par år, at antallet af mennesker på kontanthjælp er steget.
Der har ikke været nogen svar fra den tidligere socialdemokratiske regering på det.
Nu vil vi sikre, at der faktisk er en gevinst ved at gå i arbejde.
Og så vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren mener, det er rimeligt, at hvis man er enlig forsørger med tre børn, så har man kun en gevinst på 600 kr. om måneden ved at gå ud og tage et job til 17.700 kr.
Det er 30 kr. om dagen.
Man har ikke betalt busbilletten, man har ikke meldt sig ind i a-kassen endnu.
Finder ordføreren, at det er en rimelig gevinst ved at gå i arbejde?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg ikke kan forstå, man går ind for det her forslag, når man har den holdning.
Og jeg er nødt til at sige til hr. Hans Andersen, at hvis han læste svaret til hr. Benny Engelbrecht fra finansministeren, ville han kunne se, at det er sådan – det kan jeg se her – at i forhold til at få en gevinst ved at komme i arbejde eller få under 0 kr. er der 14.000 i dag, der vil opleve at tabe på det.
Det er der også, når det her lovforslag træder i kraft.
Der er 37.000, der vil tjene under 1.000 kr. ved at gå i arbejde, og det er der også, når det lovforslag træder i kraft.
Det vil sige, at det her lovforslag jo ikke virker i forhold til det, som hr. Hans Andersen og som Venstre og som statsministeren og som Dansk Folkeparti vil.
Det virker ikke – det er tal fra finansministeren.
Og derfor forstår jeg simpelt hen ikke det her argument.
Jeg kan også ganske kort svare, at en af de væsentlige grunde til, at der kom rigtig mange på kontanthjælp, jo netop var, at Venstre og Dansk Folkeparti i 2010 udvirkede, at dagpengeperioden gik fra 4 til 2 år.
Det betyder dog trods alt lidt.