runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2007-05-16:
Skriftlig begrundelse
De statslige bevillinger til Dansk Kirke i Sydslesvig og til Danske Sømands- og Udlandskirker fremgår af finansloven som to selvstændige beløb, hvoraf det normerede antal præstestillinger indtil FFL 2006 – i § 22.11. – desuden fremgik.
Det er i samme boldgade, hvor vi efterlyser: Hvad er formålet og med hvilken hjemmel?
Vi kan jo alle sammen læse os til, at fra finansloven for 2002 og frem til nu er tekstbemærkningerne væsentligt forandrede.
Der har før været selvstændige beskrivelser, og nu er de slået sammen og er også under den samme forening.
Hvis Folketinget har en særlig idé med at bevilge midler til en mindretalskirke, skal vi vel ikke selv være med til at udhule normeringsmåden, altså normeringsoversigten.
Det er vel på grund af et underskud, at foreningen nu beder om hjælp.
Foreningen har jo slået alarm, de har været i foretræde for Kirkeudvalget, og jeg er også bekendt med, at de har haft nogle samtaler med ministeren.
Frode Sørensen (S), 2007-05-16:
Først vil jeg sige til ministeren, at vi som sønderjyder kan være helt, helt enige om, at man næppe kan blive mere dansk end det, vi to sønderjyder er.
Det gør selvfølgelig også, at vi interesserer os for dem, der i 1920 ikke nåede over på den nordlige side af grænsen, og dermed også for, at vores danske landsmænd syd for grænsen har en mulighed for at dyrke deres kirkeliv på samme måde, som mindretallet kan dyrke deres kulturelle liv, deres skoleliv og deres liv i ungdomsforeningerne.
Nu har ministeren selv været inde på tallet 24, og der er i hvert fald sket en ændring af placeringen af de 24 præstestillinger på finansloven.
Ministeren har jo i et svar været inde på, at man i Sydslesvig nok burde overveje at sammenlægge præstestillinger.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke ministeren er opmærksom på, at når man har 24 præster i så stort et område, som Sydslesvig dækker, og der er en anden opgave som sådan, kan man ikke lave de sammenligninger, som ministeren foretager, af, hvor mange medlemmer en præst i Danmark servicerer i forhold til en præst i Sydslesvig.
Mener ministeren ikke, at der er en fare for mindretallets mulighed for at føre et kirkeliv, hvis ministeren mere eller mindre opfordrer til, at man skal nedlægge præstestillinger?
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Jeg kan ikke forhindre fru Karen J. Klint i at lave uro på bagsmækken.
Der er ingen uro i ministeriet eller i regeringen.
Vores dør er vidt åben for ønsker på feltet.
Der er den bevilling, der er, og den bliver i øvrigt reguleret nu, sådan som alt andet bliver reguleret.
Vi vil gerne opfylde DSUK’s ønsker.
Hvis de gerne vil have Sydslesvigbevillingen overført, så 6-mands-udvalget er min rådgiver, og hvis de gerne vil have, at antallet af præstestillinger står på selve finansloven, vil jeg også overveje det ønske.
Jeg tror ikke, at det er sket imod DSUK’s ønske, at der kun er opført en rammebevilling samt en bemærkning om, hvad man forventer bliver fordelingen.
Men hvis DSUK gerne vil have det på en anden måde, kan de få det.
Jeg kan ikke åbne min dør mere op, end jeg har gjort, uanset hvor meget fru Karen Klint prøver at støde ind i dørkarmen.
Karen J. Klint (S), 2007-05-16:
Jeg vil godt appellere til, at vi forholder os til kirkerne i Sydslesvig, altså mindretalskirkerne, og ikke den store bevilling til sømandskirkerne.
For det, vi taler om her, er jo en beskyttelse af mindretallet og deres tryghed for, at de kan stole på, at de har det antal præster, de skal have.
Hvis de så ikke får de penge, vi plejer at give dem, kan det godt være, at det er, fordi vi i oppositionen også har sovet i timen og ikke har kunnet se, hvad der egentlig sker, når man fjerner tekstbemærkninger, og at det ikke går op for os, at pengebeløb og normeringsoversigt ikke hænger sammen, fordi vi jo ikke lige slår alt op.
Så det vil jeg gerne bære et medansvar for.
Det er også derfor, at det er vigtigt at få debatten omkring det principielle: Har beskyttelsen af mindretallet ikke lidt mere at sige end den øvrige del af kirkerne i udlandet?
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Jo, det er jeg da ganske enig i.
Og hvis det skal forstås sådan, at et flertal i Folketinget mener, at antallet af stillinger i Sydslesvig skal ligge fast til evig tid, skal man naturligvis ændre ordningen, for ellers stikker man jo DSUK blår i øjnene, når man giver DSUK ansvaret for fordelingen af pengene.
Så vil Folketinget jo ikke give DSUK ansvaret, og så skal ordningen selvfølgelig ændres.
Det er jeg også helt åben for, og også her er der kun dørkarmen at støde ind i, for døren står altså fuldstændig vidt åben.
Bente Dahl (RV), 2007-05-16:
I det skriftlige svar, jeg fik fra ministeren, skriver ministeren, at ifølge hjemmesiden for Dansk Kirke i Sydslesvig er der ca. 6.800 stemmeberettigede medlemmer, og det bliver så til, at det er et bidrag pr. medlem på ca. 460 kr., og så sammenligner ministeren det med, at alle danske folkekirkemedlemmer uanset alder betaler ca. 1.090 kr. i kirkeskat.
Mit spørgsmål er, om ministeren mener, at de to tal virkelig er sammenlignelige.
Jeg mener ikke, at de af flere grunde er sammenlignelige.
Bl.a. står der, at det er sådan, at børnene i Sydslesvig ikke er talt med, men i Danmark er alle danske folkekirkemedlemmer uanset alder talt med.
Ud over at børnene ikke er talt med, er det sådan, som jeg sagde under mit tidligere spørgsmål, at det danske mindretal som sådan er estimeret til 50.000 medlemmer, og det er vel dem, vi skal regne med, og ikke de der 6.800, der er registreret på Dansk Kirke i Sydslesvigs hjemmeside.
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Det er jo tilladt at være medlem af det danske mindretal og stemme på det danske mindretal uden at bruge den danske kirke.
Det er tilladt at bruge den evangeliske kirke.
Vi har ikke nogen kontrol med noget som helst, når det gælder det danske mindretals brug af kirkerne.
Jeg er lige så varm tilhænger af den kirkelige betjening i Sydslesvig, som fru Bente Dahl er, og hvis der står noget forkert på hjemmesiden, hvis der er sammenlignet noget, som ikke kan sammenlignes, skal det selvfølgelig rettes.
Jeg fornemmer nu stærkt, at den fejl, som fru Bente Dahl her påpeger, faktisk ikke indgår.
Men det må vi da tjekke.
Ret skal være ret, og der må ikke stå noget forkert på Kirkeministeriets hjemmeside.
Bente Dahl (RV), 2007-05-16:
Tak for det.
Det var en imødekommelse, den er jeg glad for og tager til efterretning.
Et lille og mere opfølgende spørgsmål er, om ministeren gerne vil sige en gang til, at Dansk Kirke i Sydslesvig hører med til betjeningen af det danske mindretal – at den er en uadskillelig del af det, der foregår i den danske kultur, og alt hvad det indebærer i Sydslesvig.
Jeg vil også gerne komme med et spørgsmål til ministeren om opgaverne.
De danske præster i Sydslesvig har andre og mere omfattende opgaver, også af kulturel art, end præster nord for grænsen har.
To afsluttende spørgsmål fra mig.
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Jeg er enig i det hele.
Det eneste, jeg ikke er enig i, er, at der skulle være noget nyt i det, jeg sagde, for det er nøjagtig det, som jeg har sagt tre-fire gange tidligere i dag.
Karen J. Klint (S), 2007-05-16:
Det skal så være, at det bliver interessant lige at læse, hvad det egentlig var, der blev sagt her, for vi hører meget om den åbne dør, og vi hører også lidt om, at hvis der er nogle forkerte tal i nogle gennemsnitsbetragtninger, skal vi have dem korrigeret.
Jeg vil gerne kvittere for, at vi har fået en dialog her, men jeg fik jo ikke svar på, om pengekassen også var åben, eller det kun var døren, der var åben.
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Den ramme, der bliver fastsat for næste år, skal også holdes, og regeringen vil i den nye finanslov antagelig regulere bevillingen, sådan som alt andet bliver reguleret, men flere oplysninger om den nye finanslov kan jeg ikke give.
Karen J. Klint (S), 2007-05-16:
Det er stadig væk samme tema.
Jeg håber, der bliver lidt flere nuancer i svarene.
Det er kommet os for øre, at der kan være det problem, at man har et fælles bloktilskud, og når det strammer til, er pengeposen måske ikke stor nok til at slå til til de fremtidige udgifter selv uden en udvidelse af aktiviteterne.
Men hvis den fremtidige pengepose ikke er stor nok til de eksisterende udgifter, kan det betyde, at den organisation, der nu hedder DSUK, faktisk knækker, for så er det farligere for den at få ét bloktilskud.
Og hvis det er organisationsformen i sig selv, der udløser ét bloktilskud i stedet for to selvstændige bevillinger, er der nogen syd for grænsen, der ikke føler, at der er tryghed nok i at køre et fælles kontor.
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Som jeg har sagt: Hvis der er ønske om at dele bevillingen i to, så der bliver større sikkerhed i Sydslesvig, er jeg fuldstændig åben over for det.
Det er ikke mig, der har fundet på, at det skal være én bevilling.
Det er i det hele taget ikke mig, der har fundet på den nuværende ordning.
Det er en ordning, som er etableret som følge af, at DSUK fandt sammen i en meget nyttig forening, og hvis det så viser sig, at man alligevel ikke synes, det er en god model, er jeg fuldstændig åben over for det.
Jeg synes altså, vi har tærsket meget langhalm – undskyld, jeg siger det, formand.
Karen J. Klint (S), 2007-05-16:
Jeg tvivler ikke på den åbne dør i folkekirken og heller ikke på, at den er åben ovre hos ministeren, men jeg kan godt have lidt tvivl om den åbne pengekasse.
Jeg tror faktisk, at det her mere er kronestyret, end det er holdningsstyret, men vi er jo nødt til at gå efter holdningerne for at se, om der også ligger noget grundlæggende her.
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Der er afsat 19 mio. kr.
Det har Folketinget bestemt.
Jeg kan ikke huske, at der var ændringsforslag til det beløb, da finansloven blev drøftet og vedtaget sidste år.
Jeg kan ikke forhindre, at der kommer ændringsforslag i år.
Men som ansvarlig minister vil jeg ikke bebrejdes, at jeg gør opmærksom på, at når bevillingen er i færd med at blive overskredet, er det DSUK’s ansvar at sørge for, at den ikke bliver overskredet eller at skaffe andre midler.
Det er man jo velkommen til, og heldigvis har DSUK andre midler.
Men på finansloven er der afsat 19 mio. kr., og det ville være stærkt kritisabelt, hvis jeg ikke i forhold til DSUK gjorde opmærksom på, at de 19 mio. kr. er 19 mio. kr. og ikke 19,7 mio. kr. eller 22 mio. kr.
Bente Dahl (RV), 2007-05-16:
Nu spurgte jeg ikke til antallet af stillinger, slet ikke, men jeg spørger til ansvar og ansvarsfordeling.
Jeg spørger til det politiske ansvar, som jeg er overbevist om ligger i Folketinget, og det er det, jeg gerne vil høre ministerens svar på.
Ministeren bruger også nogle tal i sit skriftlige svar til mig.
De er baseret på en deltagerliste på 6.500, som står på Dansk Kirke i Sydslesvigs hjemmeside.
Men er ministeren ikke enig med mig i, at når man tilhører det danske mindretal – det gør man også, hvis man er døbt og et barn og dermed ikke registreret på den liste, og man tilhører også mindretallet, hvis man er meldt ind i en af de andre organisationer – har man ret til at bruge den danske kirke, selv om man ikke står registreret blandt de 6.500? Jeg vil sige, at hele mindretallet er estimeret til at være på omkring 50.000 medlemmer, og alle har jo ret til at bruge den danske kirke, så derfor holder ministerens tal ikke.
Er ministeren enig med mig i det?
Rasmus Prehn (S), 2007-05-16:
»Hvilke konsekvenser mener ministeren det bør få for Forsvarsakademiets Center for Koldkrigsforsknings fremtidige virke, at dets leder, professor Bent Jensen, har brudt den underskrevne tavshedserklæring, som var grundlag for, at Statsministeriet gav Bent Jensen aktindsigt i bl.a. PET’s arkiver?«
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Hvis der mod forventning skulle stå noget forkert på Kirkeministeriets hjemmeside, skal det selvfølgelig rettes, og Dansk Kirke i Sydslesvig er velkommen til at fortælle ministeriet, hvad der skulle være af fejl.
Det afgørende er, at Folketingets brede flertal har vedtaget en finanslov, hvor der er afsat en samlet bevilling på 19 mio. kr., hvoraf de 12 mio. kr. går til Sydslesvig.
Hvordan stillingerne er fordelt, er ikke besluttet i finansloven, men der er angivet en forventning.
Når det er formuleret på den måde, er det naturligvis i respekt for DSUK, som har mulighed for at give regeringen råd med hensyn til fordelingen.
Hvis DSUK mener, at den ordning er forkert, at der på den kommende finanslov bør stå noget andet, og at man skal adskille kirkerne i Sydslesvig fra de andre udlandskirker, skal DSUK bare sige til.
Så vil jeg lytte i den sag som i alle andre.
Men DSUK har jo det problem, at de bruger flere penge, end de har, og det er en ansvarlig minister naturligvis altid nødt til at gøre opmærksom på.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-16:
Som forsvarsministeren allerede har antydet, ligger det her nye Center for Koldkrigsforskning jo i Forsvarsministeriets regi, ganske vist med en selvstændig bestyrelse, og om lidt får vi lejlighed til at høre forsvarsministeren komme med en lang tale om det.
Men det er nu engang sådan.
Og vi har set, at det første, professoren foretager sig for skatteydernes penge, det, han kalder forskning, er at bryde de aftaler, der er indgået med Politiets Efterretningstjeneste, og hænge navngivne personer ud.
Det er hverken mere eller mindre end en skandale rent forskningsmæssigt.
Får det forsvarsministeren til politisk at gøre sig nogle overvejelser over, hvorvidt det skal få konsekvenser for det forskningscenter, der er, som jo langt mere har præg af propaganda end af forskning?
Søren Gade (V), 2007-05-16:
Af vedtægterne for centeret fremgår det, at centeret er samplaceret med Forsvarsakademiet på Svanemøllens Kaserne.
For så vidt angår koldkrigscenterets leder, fremgår det også eksplicit af det føromtalte aktstykke og af vedtægterne, at det er en selvstændig og uafhængig centerbestyrelse, der har ansættelseskompetencen i relation til centerlederen.
Derfor er det jo dybest set
også centerets bestyrelse, der tager stilling til centerets fremtidige virke.
Det er sådan, at formanden bliver udpeget, og så er der to fra forskningsrådet, så vidt jeg husker.
Derfor er der altså tale om, at det er en selvstændig bestyrelse, hvor jeg hverken kan eller vil gå ind og blande mig i dens virke i forhold til professoren eller centerets daglige virke i øvrigt.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-16:
Jeg vil gerne have forsvarsministeren til helt simpelt at bekræfte, at det her forskningscenter ikke, som i øvrigt langt størstedelen af forskningen i Danmark, er placeret som en del af det forskningsrådgivende system, men at det er noget, der er lagt uden for dette.
Er det korrekt, eller er det ikke korrekt?
Søren Gade (V), 2007-05-16:
Jamen det er det jo, for det ligger under Forsvarsministeriet.
Nu er det ikke sådan, at jeg er på strandhugst i andre ministerier, eller at jeg vil lave sådan et superministerium omkring forsvar og forskning – og hvad skulle det næste så være?
Skulle det være min gode ven kirkeministerens ressort?
Det har jeg faktisk ikke nogen intentioner om.
Nu ligger det så hos mig, men selv om det er samplaceret med Forsvarsakademiet, er det ude i armslængdes afstand, der er en selvstændig bestyrelse, og jeg hverken kan eller vil blande mig i centerets daglige virke.
Det ville jo også være noget, som ville give anledning til løftede øjenbryn mange steder, hvis jeg blandede mig i, hvad den selvstændige bestyrelse i øvrigt foretog sig i forhold til den forskning, som centerets bestyrelse har besluttet, og som man nu har ansat en centerchef til at forestå.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-16:
Jeg vil sætte stor pris på, at forsvarsministeren her ærligt tilkendegiver, at han ikke har planer om at udvide sin ministerielle ressort til også at omfatte Kirkeministeriet.
Det kunne blive vældig festligt, tror jeg, eller dybt problematisk.
Men det, jeg gerne vil have forsvarsministeren til at svare på, er: Hvis nu forsvarsministeren bliver sat i en situation, hvor forsvarsministeren igen skal tage stilling til at få lagt sådan et forskningscenter under sig, hvilket er fuldstændig unormalt, vil al den virak, der har været, al den kritik, der har været, så få forsvarsministeren til at tænke sig om en ekstra gang, inden han tager det politiske ansvar for sådan et propagandistisk forskningscenter?
Søren Gade (V), 2007-05-16:
Jeg vil slutte af med og takke for spørgsmålet igen, for det er vigtigt at understrege, at der er tale om regler, som skal overholdes.
Den pågældende sag er en sag mellem professoren og Politiets Efterretningstjeneste, men der er så lavet aftaler med bl.a. Forsvarsministeriet, og jeg vil fortsat behandle ansøgningerne også fra Bent Jensen.
Jeg ser for nærværende ikke anledning til at foretage begrænsninger, ej heller i forhold til Bent Jensen eller for den sags skyld andre forskere, men jeg vil gerne understrege her, at det som forsvarsminister er mig magtpåliggende, at de, der får adgang til de arkiver, som er under mit ressort, selvfølgelig overholder de regler, der gælder for arkiverne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-16:
Nej, det er ikke forsvarsministeren, der har bestemt det her.
Det blev bestemt længe før, da man kasserede den første rapport og ønskede en, der virkelig kunne sige noget grimt om venstrefløjen i 1980’erne.
Da blev det her politisk bestemt.
Men jeg synes sådan set ikke, at det er indholdet af forskningen og centeret, der er interessant, men det med, hvordan man får arkivadgang, eller rettere, om man kan blive ved med at have det, hvis man så åbenlyst bryder reglerne, som hr. Bent Jensen har gjort.
Jeg spørger, fordi jeg jo dybest set mener, at man burde have en langt mere åben arkivpolitik i Danmark, end man har.
Vi er jo et af de mest lukkede lande, og det, der undrer mig, er, at man på den ene side har de her ekstremt strikse regler i Danmark – det er jo sværere at få adgang i Danmark end i USA – men når en person så bryder dem, gør det på den anden side ingenting, hvis det bare er en af kammeraterne.
Hvordan har forsvarsministeren det med at skulle acceptere, at sådan en mand stadig væk har arkivadgang, efter at han tydeligvis har brudt reglerne en gang?
Søren Gade (V), 2007-05-16:
Baggrunden for Bent Jensens adgang til de her arkiver tilkommer det altså ikke mig at redegøre for.
Det gjorde statsministeren i svaret på spørgsmål nr. S 4409, som jeg vil henvise til.
Men jeg vil gerne sige til fru Pernille Frahm, at jeg ikke går ind for nogen form for politisk styret forskning, og jeg må sige, at jeg også er tilhænger af, at der bliver øget adgang til arkiver i Danmark.
Vi har haft debatten i Folketinget, og det her er så et skridt på vejen.
Der har været flere muligheder for at diskutere det i Folketinget, og jeg mener dybest set, det er vigtigt, at der bliver forsket i snart sagt alt, herunder også den kolde krig, men at det selvfølgelig er fri og uafhængig forskning.
Det er så den pågældende forsker, der beslutter sig for, hvordan han mener virkeligheden skal være, men så er der også andre, der får den samme mulighed.
Så kan man jo efterfølgende tage en debat og en diskussion, men politisk styret forskning går jeg bestemt ikke ind for.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-16:
Nej, men det er jo heller ikke forsvarsministeren, der skal styre forskningen, og det bør i princippet heller ikke være nogen andre politikere, der gør det.
Men det her drejer sig om, hvorvidt forsvarsministeren mener, at der fortsat skal være den samme adgang til forsvarsarkiver for Bent Jensen, som der har været tidligere.
Mener forsvarsministeren, at det, at man åbenlyst har brudt reglerne en gang, slet ingen konsekvenser skal have?
Vil det være den fremtidige politik også for Forsvarsministeriet, når nye ansøgere kommer og søger om aktindsigt, at har de brudt den tidligere, gør det ikke noget, for en gang må man godt, og så kan man godt få aktindsigt en gang til?
Søren Gade (V), 2007-05-16:
Der vil jeg så henvise til nogle af de svar, jeg gav på det tidligere spørgsmål, og til det, som udenrigsministeren har sagt, for det er sådan, at man ikke underskriver en erklæring om tavshed for så bare at bryde den.
Der er altså en grund til, at der er regler for arkivadgang i Danmark.
Der er en grund til, at man underskriver den erklæring.
Det var bl.a. med baggrund i den erklæring, at der var en sag mellem professor Bent Jensen og Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg vil sige, at jeg også har nogle regler for adgang til de arkiver, som ligger ovre i Forsvarsministeriet, og de retningslinjer, der ligger, vil jeg selvfølgelig strikte holde mig til.
Som jeg sagde i mit tidligere svar, vil jeg i øjeblikket ikke ændre noget eller lave begrænsninger over for Bent Jensen eller for den sags skyld andre forskere, men jeg har jo svaret og sagt, at det er en alvorlig sag, hvis man bryder de aftaler, der er lavet om tavshedspligt, for det kan have den konsekvens, at man ikke får adgang til arkiver, ligesom det desværre kan have den konsekvens, at andre heller ikke vil få adgang til dem, og det er jo dybest set ikke det, Folketinget og jeg vil.
Vi vil jo netop gerne have, at der bliver øget adgang til de arkiver, som ligger.
Morten Bødskov (S), 2007-05-16:
Forsvarsministeren siger, at man ikke er interesseret i politisk styret forskning, og det er vi sådan set meget glade for at forsvarsministeren siger, men det er dog svært at komme uden om, at det her virker en kende styret.
Det her center er jo helt åbenlyst oprettet til en lejlighed.
Bevillingen til det er aftalt i en finanslov mellem ministerens parti, Venstre, og De Konservative og Dansk Folkeparti.
Det undrer mig lidt.
Jeg forstår godt, at man har en dårlig sag her.
Man har, politisk bevidst, sat en mand i spidsen for at forske i det her område.
Der er ikke rigtig nogen, der vil tage ansvaret for, hvad konsekvenserne er af, at han nu har brudt grundlaget for sin forskning, altså har brudt tavshedspligten, har brudt forvaltningslovens erklæringer om det, og som sagt har brudt grundlaget for at få adgang til Politiets Efterretningstjenestes arkiver.
Centeret ligger under Forsvarsministeriet.
Er det en sti, man skal betræde i fremtiden?
Bente Dahl (RV), 2007-05-16:
Jeg siger selvfølgelig tak for svaret, men jeg har nogle flere uddybende spørgsmål.
Jeg vil høre, om ministeren er enig med mig i, at det politiske ansvar for mindretallet ligger i Folketinget.
Ministeren har til dels medgivet det.
Jeg vil gerne have et klart svar på, hvordan ministeren vil udmønte det politiske ansvar for mindretallet i forhold til de danske kirker i Sydslesvig.
Man kunne måske forestille sig, at de danske kirker hørte ind under 6-mands-udvalget, ligesom de øvrige organisationer undtagen sundhedstjenesten gør.
Morten Bødskov (S), 2007-05-16:
Jeg er glad for, at forsvarsministeren indrømmer, at det her center er blevet til på en usædvanlig måde.
Det kan jeg se at forsvarsministeren også nikker til mig om nu.
Det er jeg meget glad for.
Er det en sti, man fra Forsvarsministeriets side vil følge i fremtiden?
Nu taler vi om uafhængig og fri forskning, men vil det ikke være naturligt, at man, hvis man gerne vil have forsket i det her område – og det er vi sådan set helt enige i at der skal forskes i – så for at undgå det her i fremtiden siger: O.k., det at lave skumle aftaler om natten ovre i Finansministeriet om at få politisk styret forskning var ikke vejen.
Vi er interesseret i at få forsket i det her, det er der en bred enighed om i Folketinget, og så placerer vi den her forskning de steder, hvor den nu engang skal placeres, og hvor den i en hel række andre tilfælde er blevet placeret, eksempelvis med afsæt i vores universiteter.
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Jeg kan forsikre, at regeringen står ved, at de danske sydslesvigere ikke skal blive glemt.
Jeg er selv dansk sønderjyde, og jeg kunne ikke drømme om at svigte på nogen som helst måde og vil egentlig godt have mig frabedt, at der er nogen her i Tinget, som gør sig til mere dansk end mig.
Hvad angår det konkrete, er det jo sådan nu, at antallet af præstestillinger i Sydslesvig ikke længere står på finansloven.
Det skyldes nyordningen, hvor Danske Sømands- og Udlandskirker får en samlet bevilling på 19 mio. kr., hvoraf de 12 mio. kr. går til Dansk Kirke i Sydslesvig.
Derfor kommer man ikke uden om, at så længe ordningen er, som den er beskrevet, har DSUK en mulighed for at give regeringen og Folketinget råd om, hvordan man får mest kirke for pengene.
Andet er der ikke i den sag.