runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2015-10-08:
Jeg kan forstå, at man helst skal bruge sådan en hesteanalogi, hvis man vil tages seriøst i det her hus, så det må jeg også forsøge.
Så blev han spurgt: Hr. professor, De er videnskabsmand, hvordan kan De underlægge Dem sådan en overtro?
Så sagde han: Jeg har hørt, det virker, selv om man ikke tror på det.
Sådan føler jeg også lidt at regeringen agerer i forhold til deres egen asylpolitik.
Statsministeren står og siger: Vi skal måles på den, den skal nok virke.
Men ser man på regeringens egne papirer, og ser man på deres egne fremskrivninger, så budgetterer I jo med, at der vil komme nøjagtig lige så mange asylansøgninger de næste 4 år.
Hvordan skal befolkningen kunne tro på jeres løfte, når I ikke engang selv gør?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Der er slet ikke nogen grund til at have en konfrontation, for jeg vedstår mig det der citat, og regeringen skal jo bedømmes på sin evne til at gennemføre sin politik, i takt med at dagene, ugerne, månederne og årene går.
Vi har været her i 102 dage, så det er måske lige tidligt nok at gøre regnebrættet helt op endnu.
Vi har lavet opstramninger.
For mig er der ingen tvivl om, at det har effekt.
Det har jo været et gennemgående tema i debatten her i dag, altså selv fru Johanne Schmidt-Nielsen er jo nu af den formening, at opholdsvilkår betyder noget.
Og ja, derfor er det vores ambition at bringe det antal ned.
Hr. Nicolai Wammen ved jo godt, at 2016 indbudgetteres, når vi kommer længere hen på året, og 2017 og 2018 er rene tekniske skøn.
Nicolai Wammen (S), 2015-10-08:
Nu var det jo ikke mig, der på forhånd var parat til at kalde regeringen en fiasko.
Det var jo sådan set statsministeren, der satte succeskriteriet op for sin egen regering.
Sidste år, da vi havde debatten ved afslutningen af folketingsåret, sagde den daværende oppositionsleder, at situationen var ude af kontrol, når det angik asylansøgere.
Derfor er det jo interessant, at når man kigger i regeringens eget finanslovsforslag, kan man se, at man forudsætter i de kommende år, at der vil være 15.000 asylansøgere i hvert af årene.
Det er det samme, som vi har oplevet indtil nu.
Så jeg er nødt til at spørge statsministeren: Hvordan synes statsministeren selv det går i forhold til at leve op til de løfter, han har givet, om at prøve at undgå at blive en fiasko?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Nu kan man vel sige, at helt uanset hvordan jeg svarer på det spørgsmål, er jeg helt sikker på, at hr. Nicolai Wammen vil forbeholde sig at kalde regeringen en fiasko endda, altså når vi rammer næste valgkamp om 4 år.
Men jeg vedstår mig fuldstændig det citat, som klart udtrykker den politiske ambition, vi har.
Det er vores ambition, det er det, vi arbejder efter.
Det er derfor, vi har lavet en integrationsydelse for – for nu at sige det lige ud – at sørge for at gøre opholdsvilkårene mindre attraktive, end de var, fordi det betød da noget, at man fordoblede det beløb, man kunne få som flygtning, der havde fået tilkendt asyl i Danmark under hr. Nicolai Wammens regering.
Det er det, vi gerne vil.
Hvis vi lykkes med det, er vi en succes.
Hvis ikke vi lykkes med det, når valgperioden er gået, er vi ikke nogen succes.
Nicolai Wammen (S), 2015-10-08:
Tak for det.
Statsministeren var tidligere i debatten meget optaget af, hvordan man bruger det danske sprog, og endnu før det udtalte statsministeren her til aften: Vi vedstår os de løfter, vi har givet.
I den anledning er det jo interessant at fokusere på et interview, statsministeren gav i Politiken den 9. august, altså for ikke så længe siden, hvor statsministeren sagde: Tilstrømningen af asylansøgere til Danmark skal sænkes.
Vi skal bevæge os den vej og kalde os en fiasko, hvis vi ikke bevæger os den vej.
Jeg vil bare ganske enkelt spørge statsministeren i aften: Er statsministeren parat til fortsat at give det løfte, at regeringen kan kaldes en fiasko, hvis ikke antallet af asylansøgere bringes ned?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Nej, det mener jeg ikke jeg ville have fået et ja til, fordi det jo slet ikke er det, vi stemmer om – altså, det er jo sådan set det, der er hele pointen.
Det, vi stemmer om den 3. december, er, hvorvidt Danmark skal lave sit forbehold om til en tilvalgsordning og tilvælge sig i alt præcis 22 retsakter, som man kan stifte nærmere bekendtskab med, hvis man går ind på, jeg tror Statsministeriets hjemmeside og orienterer sig i det.
De betyder, at vi kan blive i Europol, bekæmpe pædofiliringe, sørge for, at kvinder, hvis voldelige ægtemand har fået et polititilhold, kan få det polititilhold med til udlandet, sørge for, at man over for udenlandske virksomheder, der efterlader en regning her i Danmark, måske efter social dumping, kan gøre arrest i virksomhedens hjemland.
Det er den type ting, vi stemmer om, og kun det, vi stemmer om.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-08:
Det handler ikke så meget om min tålmodighed.
Mit parti sagde jo faktisk i valgkampen, at der er noget, man kan gøre for at påvirke antallet, men at der også er meget, man ikke kan styre, hvor statsministerens parti gav et noget andet indtryk, nemlig at de lovede, at når de kom til magten, ville der ske ikke bare et straksindgreb, men også en straksopbremsning.
Kan jeg få statsministeren til at bekræfte, at der jo ikke er sket en straksopbremsning, og kan statsministeren svare på, hvornår det så vil ske?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Der er ingen tvivl om, at de vilkår, man stiller op, har betydning i en situation, hvor vi står med det nye, at folk ikke kun flygter fra noget, men flygter til noget.
Danmark er ikke det første sikre land, man støder på, hvis man f.eks. flygter fra krigen i Syrien.
Det er det ikke.
Når man bevæger sig hele vejen op og passerer Østrig og Tyskland og kommer til Danmark, er vi ikke den første sikre destination.
Derfor betyder de vilkår, vi tilbyder, noget for, om man lægger sin ansøgning ind her.
Det er måske også derfor, man kan se, at selv om presset på Europa er større, end det var sidste år, og den her situation er helt ekstraordinær, så er det antal, der har søgt asyl, altså i talende stund, mindre, end det var på samme tid sidste år.
Det hænger nok sammen med, at det, vi gør, har en effekt.
Trine Bramsen (S), 2015-10-08:
Det er jo sådan set ikke et spørgsmål, der kræver, at man har taget en kornfed uddannelse, for at svare på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Situationen er i hvert fald ikke ønskværdig.
Jeg ved ikke, om man skal lægge den måde, der spørges på, til grund for, at det synes man så i Socialdemokratiet, eller hvad?
Altså, jeg synes ikke, at det er uproblematisk, hvis vi i en årrække frem skal have niveauet 15.000 flygtninge ind i Danmark, som efterfølgende får familiesammenføring i et eller andet forhold, der hedder 1:3, eller noget sådant.
For det kommer til at skabe et helt voldsomt pres på vores kommuner og vores integrationsindsats.
Så nej, jeg synes ikke, at det er uproblematisk.
Og det er sådan set derfor, at vi prøver på at gøre noget for at bringe det tal ned.
Vi kan gøre noget herhjemme, og vi kan gøre noget ude, og vi kan gøre noget ude i to dimensioner.
Herhjemme strammer vi opholdsvilkårene; det har vi gjort med integrationsydelsen, og mere kommer til.
Derude kan vi gøre noget selv i forhold til nærområdeindsatsen, og det er derfor, vi er ved at køre et aktstykke igennem Finansudvalget med ¼ mia. kr. til nærområdesatsen, hvorved vi bruger mere i år, end man gjorde sidste år.
Derude kan vi også gøre noget i forhold til at understøtte EU i, at der kommer en realisme ind i EU's asyl- og udlændingepolitik, hvor man bl.a vender illegale immigranter rundt ved de ydre grænser.
For jeg ser meget gerne, at det tal bliver bragt ned.
Trine Bramsen (S), 2015-10-08:
Jamen lad os da blive på Hjallerup Marked, og på Hjallerup Marked er 15.000 lig med 15.000, og derfor spørger jeg igen helt tålmodigt: Når statsministeren for blot et år siden stod her i Folketingssalen og hævdede, at en asyltilstrømning på 15.000 var en asyltilstrømning, der var helt ude af kontrol, og når 15.000 så er det antal asylansøgere, som regeringen selv siger der vil komme i år, mener statsministeren så, at situationen i dag er under kontrol, eller er den stadig ude af kontrol?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Ja, i sundhedssektoren har det altså ført til, at vi over 10 år har været i stand til at behandle væsentlig flere patienter væsentlig bedre og med større overlevelsesrater end før i dansk historie, fordi det skaber et udviklingspres.
Og det tror vi sådan set er det samme, der kan ske her.
Så ved jeg, at begge de ministre, der er involveret i den konkrete udmøntning af det her, naturligvis ønsker at sikre, at det også sker på en måde, hvor der tages geografiske hensyn, og det er jo bl.a. derfor, man har skævvredet det i forhold til noget af grundtilskuddet i visse af skoleformerne.
Det står jo i kontrast til den regering, der var der før, som entydigt dimensionerede uddannelserne på en sådan måde, at det var til skade for alt, hvad der var, jeg havde nær sagt uden for hovedstadsområdet.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Altså, man kan jo formulere det som nedskæringer eller krav, men det ændrer jo ikke på, at der er konsekvenser af de krav, man så stiller.
I sundhedssektoren har det ført til, at sundhedspersonalet skal løbe hurtigere og hurtigere hele tiden, fordi der hele tiden bliver stillet effektiviseringskrav.
Der tror jeg, man skal tale med nogle sygeplejersker om, hvad det er, de møder hver eneste dag, og ikke mindst nogle patienter om, hvad det er, de møder hver eneste dag.
For det har nogle konsekvenser, og det har det også på uddannelsesinstitutionerne.
Meget konkret har man jo fra professionshøjskolernes side peget på, at uddannelsessteder i Thisted, på Bornholm, i Nykøbing Falster og Nørre Nissum står til lukning, hvis det her bliver virkelighed.
Hvordan hænger det sammen med statsministerens ønske om et geografisk sammenhængende Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Må jeg ikke først sige til det her med, at når vi stiller det her krav til uddannelsessektoren – hvor fru Pernille Skipper så siger, at det er nyt, og det er det jo i den forstand, at det ikke har været gjort før – så er det faktisk noget nær den eneste del af den offentlige sektor, hvor man ikke har stillet det krav.
Og derfor er det vores bestemte vurdering, at det er fair nok at stille det krav på linje med det, man stiller til andre, og derved frigør vi jo et rum til prioritering.
Og så vil det jo være sådan, når vi laver finanslov for 2017, for 2018 og for 2019, at vi vil tage stilling til, hvordan det råderum, der derved bringes frem, skal bruges.
Det er jo fuldstændig den samme tænkning, der ligger bag det, vi gør i forhold til kommunerne, og derfor står jeg jo ikke her og udelukker, at en del af de ressourcer kan returneres til uddannelsessektoren.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg synes, det er meget, meget kortsigtet.
En af de ting, der har været påpeget fra uddannelsesinstitutionernes side, er bl.a., at det her kommer til at betyde, at der er uddannelsesinstitutioner i udkanten, der kommer til at lukke.
Hvordan hænger det sammen med statsministerens egne ambitioner om et geografisk sammenhængende Danmark, som jeg vist hørte ham sige for et par dage siden?
Henrik Brodersen (DF), 2015-10-08:
Nu var det godt nok til den forrige ordfører, at jeg trykkede mig ind, og det må den tidligere formand så have overset, men jeg er stensikker på, at hr. Sjúrður Skaale har en holdning til det, jeg nu vil spørge om.
Der er jo tit og ofte nogle konflikter, i særdeleshed mellem Færøerne og EU.
Men jeg tænker på den meget barokke situation, der var, hvor Danmark sad på den ene side af bordet og færingerne på den anden i forbindelse med konflikten over jeres fiskeri.
Jeg tænker: Hvordan har Lagtinget og hele det færøske folk det med forhandlinger omkring EU og de ting, der optager jer, altså at komme ind på deres markeder osv.?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det der med at give håndslag er sådan noget, vi gør på markeder, hestemarkedet i Bjerringbro og andre steder.
Jeg kan ikke give håndslag til nogen som helst på, hvor det ender.
Det kommer an på, hvad et flertal i Folketinget gør i forbindelse med en finanslov.
Det bestemmer jeg nu engang ikke alene.
Julie Skovsby (S), 2015-10-08:
Så vil jeg gerne høre, om formanden for Det Konservative Folkeparti vil give vores mange dygtige udviklingsorganisationer håndslag på, at udviklingsbistanden ikke bliver reduceret til 0,7 pct. af BNI.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg er rigtig glad for den store interesse, flere spørgere allerede nu har haft for Det Konservative Folkepartis syn på udviklingsbistanden, og jeg siger tak for omsorgen.
Men jeg kan sige, at jeg simpelt hen ikke kan se, at vi kan ende på 0,7 pct.
Det er simpelt hen at skære for hårdt i den nuværende situation.
Julie Skovsby (S), 2015-10-08:
Vi Socialdemokrater er meget optaget af udviklingsbistanden, og derfor vil jeg gerne lidt tilbage til det.
I sidste uge udtalte formanden for Det Konservative Folkeparti til Politiken: »Jeg kan ikke forestille mig, at vi får en ulandsbistand på 0,7 procent.
Det har jeg meget svært ved at se.
Jo, det kan godt ske, men ikke i en finanslov, hvor vi deltager«
Det sagde altså ordføreren, og jeg skal høre: Er det stadig væk De Konservatives politik, eller har man ændret holdning i forhold til sidste uge?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jo, men det er jo der, man begynder.
Men jeg vil godt sige klart her, at den klimalov, vi er en del af, og hvor vi har en målsætning på 40 pct.s reduktion af CO2, står vi så sandelig ved.
For det er jo en målsætning, og en målsætning er noget, man gør alt for at arbejde hen imod.
Så kan det være, at uanset hvor meget man gør, kommer man meget tæt derpå, men måske rammer det ikke lige tallet rent.
Men i det mindste at have målsætningen, at det er den, vi arbejder efter, og at vi lytter til Klimarådets anbefalinger, og hvad de ellers kommer med, det vil vi holde fast i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Nu er jeg jo en stor tilhænger af dialog, men dialog er ikke altid nok.
Vil De Konservative være villige til andre og måske mere virksomme parlamentariske instrumenter end blot at snakke pænt med ministeren?
For jeg er ikke sikker på, det nødvendigvis flytter så meget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Så tænker vi, at der er rum til forbedring, og den kommer helt sikkert ved god dialog og gensidig forståelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg bliver jo så glad, når De Konservative fortæller om, hvordan den grønne omstilling skaber arbejdspladser i Danmark.
Det er jeg helt enig i.
Der er ingen tvivl om, at noget af det, Danmark lever af, og det, der skaber produktionsarbejdspladser, sådan set er den grønne omstilling.
Vi har jo sammen med De Konservative stadig væk et flertal i Folketinget bag den klimalov, vi besluttede i forrige samling.
Regeringens nuværende klimaminister siger, at den er han sådan set fløjtende ligeglad med, og derfor vil jeg gerne spørge De Konservative: Hvad tænker I om en sådan melding, når der nu er flertal i Folketinget for, at man fortsat skal leve op til den målsætning?
Christian Poll (ALT), 2015-10-08:
Jeg er som så mange andre også bekymret for klimaindsatsen, men der er andre ting, jeg også er bekymret for, og det, jeg vil spørge til her, handler om vores danske kyster.
Det er der, vi har den vilde natur i Danmark, når den er mest vild.
Det er der, hvor vi alle sammen har været ude at bade som børn og også gør det, når vi er på ferie i Danmark om sommeren.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Vil Det Konservative Folkeparti være med til at stå fast på, at vores kyster stadig skal være ubebyggede uden for kystbyerne, og at vi fremover stadig har adgang til dem – alle sammen som borgere i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg glæder mig usigelig meget til, at vi skal til at drøfte en ny planlov eller en ændring af den, vi har nu, for den er på mange stræk så tåbelig, at jeg næsten ikke kan sove om natten, når jeg tænker på den.
Så er der nogle dele af den lov, som handler om vores kyster.
Der er vi jo i et stort flertal enige om, at der er ti projekter ved kysterne, man kigger på i første omgang, og som vil give god mening, og det bakker vi også op om.
Men selvfølgelig mener vi ikke, at vores kyster bare skal bebygges.
Selvfølgelig mener vi ikke det.
Vores kyststrækninger er en gave, vi har fået.
Det er en arv, vi har fået fra tidligere generationer, og som vi skal give videre.
Det hæger vi meget om.
Men derfor mener vi ikke, at al udvikling skal gå stå, heller ikke ved kysten.
Og fordi man måske er 250 m fra kysten, mener vi heller ikke, at det skal være forbudt at have en havebænk.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-08:
Og tak for ordførerens tale.
Jeg syntes, det var fantastisk at få at vide, at Danmark er et dejligt land, det er vi mange der er enige i.
Der var så også nogle ting, man var utilfreds med hos De Konservative – man satte bl.a. sådan nogle store busreklamer op under valgkampen, hvor der stod »Stop grundskylden«.
Og som det er blevet sagt af hr. Peter Hummelgaard Thomsen, har ordføreren jo allerede sagt til sit eget partiorgan, at man ikke kan se sig selv i en finanslovsaftale.
På den anden side har hr. Brian Mikkelsen fra Det Konservative Folkeparti for nylig sagt, at de afgørende mandater ligger hos De Konservative.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg har jo sagt det flere gange.
Jeg kan overhovedet ikke se, vi kan være med, hvis grundskylden ikke adresseres.
Men grundskylden er meget, meget vigtig for os.
Jeg har jo besøgt mennesker før valgkampen og under valgkampen, som på baggrund af den stigende grundskyld sidder og regner på: Hvornår er det, at vi skal gå fra hus og hjem?
Det synes jeg, at alle, der sidder i den her sal, skal tage alvorligt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-08:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg læser sådan set masser af konservativ litteratur.
I sommer læste jeg »Det konservative blodbad« – det bliver man også klogere af, på sin egen måde.
Bare helt kort vil jeg sige: Det er fint, at ordføreren siger, at man vil forbeholde sig retten til at sige nej tak, og at man har svært ved at se sig med i det, men hvis nu man bare skal svare med et enkelt ord – ja eller nej – kan Det Konservative Folkeparti så være med i en finanslov, der ikke fastfryser grundskylden?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Hvor er jeg glad for, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen læser det konservative medlemsblad; det bliver man kun klogere af.
Jeg må så sige som også sagt i min tale her, at vi forbeholder os retten til at sige pænt nej tak til aftaler, der måtte være.
Når det vedrører finansloven, regner vi med, at vi skal være med.
Men jeg står ved mine ord, som jeg også sagde efter sommergruppemødet: at jeg har meget svært ved at se Det Konservative Folkeparti i en finanslov, hvor man ikke adresserer grundskylden.
Det er et stort problem for rigtig mange familier og pensionister, og det er, som om der er rigtig mange i denne sal, der ikke vil erkende det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-08:
Tak for det.
Man kunne forstå på ordførerens tale, at grundskylden er det allerstørste problem.
Man kunne også forstå på ordførerens tale, at De Konservative vil kæmpe deres sag, at de er her for at få mest mulig indflydelse, og at de også vil tillade sig at takke nej, fordi finansloven – efter ordførerens eget udsagn – har meget store mangler.
Det bliver vi jo sådan set ikke meget klogere af, i forhold til hvordan De Konservative så stiller sig forud for finansloven.
Så jeg har været nødt til at ty til en lille hobby, jeg har, nemlig at læse det konservative medlemsblad; man har mange mærkelige hobbyer i den her tilværelse.
Og der siger ordføreren nemlig: Jeg kan ikke forestille mig, at vi deltager i en aftale om finansloven, uden at der sker noget markant med grundskylden.
Hvis ikke vi som parti siger, hvad vi kæmper for, kan vi ikke forvente, at nogen ved det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det synes jeg giver god mening, men jeg har det sådan, at det jo ikke er religion for os.
Det er meget vigtigt for os, at vi bevarer vores kyststrækninger, at vi bevarer vores kyster, men derfra og så til at sige, at så kan der ingen projekter finde sted, er der langt.
Der vil vi tillade os at bruge vores sunde fornuft.
I det hele taget kunne vi ønske, at den nuværende planlov var langt mere omgivet af sund fornuft, end tilfældet er i øjeblikket.
Det er jo helt ude i hampen.
Christian Poll (ALT), 2015-10-08:
Nu siger undersøgelser jo, at turisterne bl.a. kommer på grund af de frie kyststrækninger, og at man måske i stedet for skal lægge vægten på at udbygge kystbyerne.
Derfor vil jeg spørge, om det er et synspunkt, ordføreren deler.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det kan være meget svært for mig at tolke, hvilke følelser der kan være i regeringen og andre partier om, hvordan de enkelte politikområder og ulandsbistanden kan gå op og ned.
Jeg konstaterer bare, at vi har en indgang til det her, der hedder, at den burde ligge på 0,8 pct., mens regeringen mener, den skal ligge på 0,7 pct.
Vi har samtidig sagt, at det her jo er en forhandling ligesom alt andet, og derfor stiller vi ikke ultimative krav, for det synes vi er noget mærkeligt noget at gøre som parti, for det er da den sikre vej ud af enhver forhandling.
Så vi møder op og drøfter det.
Vi stiller ikke ultimative krav til forhandlingerne.
Vi har konstateret, at regeringens politik er 0,7, vores er 0,8.
Vi præsenterede også i vores 2020-plan sidste år, at det var der vi synes den skulle ligge.
Så går vi ind i et forhandlingsrum til finansloven og tager den derfra.
Mette Gjerskov (S), 2015-10-08:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om udviklingsbistand, for ordføreren nævnte selv, at det er en tid, hvor vi ser så mange flygtninge, en tid, hvor dele af verden er i flammer, og der er der i høj grad brug for, at der er nogle, der som Danmark går ind og hjælper både med den humanitære bistand på kort sigt, men jo i høj grad også på lang sigt i forhold til at give folk, give mennesker et håb om en fremtid i deres eget land.
Derfor har jeg jo med glæde noteret mig, at Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at skære så hårdt i udviklingsbistanden som det, vi ser fra Venstres side.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om man står fuldstændig fast på de 0,8 pct. Er det sådan, at De Konservative kan give en garanti om, at her sætter man altså hælene i og står fast?
Mette Gjerskov (S), 2015-10-08:
Men hvis vi er enige om, at det er utrolig vigtigt, at Danmark er med til at bidrage til, at andre mennesker kan få en fremtid og et håb om en fremtid i deres eget land, skal vi jo holde fast i udviklingsbistanden.
Der var jo mange ting, som Det Konservative Folkeparti meget gerne ville have, og noget af det, som jeg er allermest bekymret over, er, at pengene til udviklingsbistanden fordufter som skattelettelser.
Så der er mit spørgsmål: Kan vi så få en tilkendegivelse fra Det Konservative Folkeparti om, at det ikke er den vej, man vil gå?
For jeg hører jo også, at De Konservative taler om skattelettelser.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Det, der er sket med forsvarsforliget, er jo, at man har effektiviseret i forsvaret.
Ligesom mange andre steder i det offentlige kan man faktisk godt finde nogle mere effektive løsninger, især i forsvaret.
Det er vi lykkedes med i forsvarsforliget, og det er SF ganske godt tilfreds med.
Det betyder også, at forsvaret er blevet bedre til i virkeligheden at fokusere på det, der er kernekompetencerne, altså det, man er virkelig dygtig til.
Det betyder jo også, at man stadig væk godt kan finde penge inden for forsvarsforliget til bl.a. at købe F-16-fly, så jeg tror sådan set, at økonomien hænger fint nok sammen.
Men skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti ønsker, at der skal afsættes 3 mia. kr. mere om året til forsvaret?
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-08:
Så vil jeg bare gerne bede ordføreren om at uddybe, hvilke konsekvenser ordføreren er stolt af.
Er det de over 1.000 forsvundne arbejdspladser for faglærte mennesker med relativt lavtlønnede jobs?
Er det vores soldaters nu ringere mulighed for at få den bedst mulige udrustning?
Eller er det tabet af de statslige arbejdspladser i provinsen, som SF er særlig stolt af at have fået gennemtrumfet?
Nu skal jeg lige høre, om det var mine ører, der bedrog mig.