runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jeg vil sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at vi jo meget ofte har været enige om mangt og meget, og så er der sådan et lille lovforslag her, der skal skille os ad.
Så må jeg sige, at jeg kan forstå, det er helt tilfældigt, at hr. Per Ørum Jørgensen lige nævner Holstebro i den her sammenhæng.
Vi skal selvfølgelig også lægge mærke til, at der skal ske noget positivt netop omkring Holstebro, når nu hr. Per Ørum Jørgensen fokuserer så voldsomt på det.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Tak for det.
Nu kan jeg ikke på den korte tid, der er til at stille spørgsmål, nævne alle de kritikpunkter, der er i forhold til det her lovforslag, men jeg vil gerne citere Holstebros borgmester, H.C. Østerby, der siger om forslaget, at det er tåbeligt, for forslaget rammer ikke kun Holstebro, men derimod igen hele det nordvestjyske storområde, som det skulle gavne.
Altså, man siger om de steder, hvor man fra regeringens side gerne vil skabe mere vækst, skabe mere udvikling, at det her forslag skader mere, end det gavner.
Jeg ved godt, det ikke er Venstres spidskompetence at hjælpe landdistrikterne og skabe udvikling i yderområderne, men vil Venstres ordfører ikke være med til, at vi under udvalgsarbejdet kigger ikke mindst på de her detailbestemmelser, som dem, der er derude, dem, det vedrører, siger skader deres område og lukker deres butikker?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Nu kan jeg forstå, at vi er inde i den samme debat, som vi plejer at have om kommunerne og om, hvad kommunerne skal gøre og kan gøre.
Jeg ved godt, og vi diskuterer det jo tit her i salen, at Socialdemokraterne mærkeligt nok ikke har særlig stor tillid til det, der sker i kommunerne, og det, som kommunerne foretager sig.
Det er pinligt at høre på, at et parti, som har formandsposten i KL og har flest borgmestre, står her og egentlig undsiger alle sine egne borgmestre og siger: Det kan de ikke klare.
De gør Danmark grimmere, sagde hr. Flemming Møller Mortensen, for med denne lov gør man Danmark grimmere.
Jamen det er jo noget, borgmestrene bestemmer om de vil.
Det er muligt, at hr. Flemming Møller Mortensen har snakket med de socialdemokratiske borgmestre rundtom i landet, og at de har sagt til ham, at det skal de nok gøre: Hr. Flemming Møller Mortensen, vi gør Danmark grimmere; det kan du bare sige til ham der hr. Vesselbo inde i Folketinget.
Men sådan tror jeg nu altså ikke at de har tænkt sig at gøre, og det har Venstreborgmestrene i hvert fald ikke tænkt sig.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Det, som det her rigtig dårlige lovforslag bærer præg af, er »skal«-paragraffer.
Kommunerne skal gøre, kommunerne skal gøre – de får ingen mulighed for at lave en faglig kommunal vurdering, som passer ind i deres langtidsplanlægning.
Det er jo derfor, kommunerne råber meget højt i forhold til det her, og det er derfor, jeg siger: Hvad bygger I det på?
Og så gør regeringen noget, ja, men regeringen gør det fuldstændig forkerte: Det gør Danmark grimmere, og det kan være med til at skabe en endnu større affolkning af landområderne.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Når der nu skal gives landzonetilladelser, hvilken rolle får Naturklagenævnet så i forhold til de landzonetilladelser, som skal gives af kommunerne derude?
Får Naturklagenævnet fuldstændig sin samme objektive ret, som det har i dag?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Det er altid sådan, at når man laver en lov, har man nogle intentioner, men det er jo ikke sådan, at jeg går ud i landet og er med til at planlægge.
Det gør miljøministeren heller ikke, og det gør alle mine venner i Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti heller ikke.
Så det, man kan gøre, er jo at håbe på, at det her vil udvikle sig godt og i den retning, man gerne vil have.
Vi er ikke så skråsikre som Socialdemokraterne, altså at alt, hvad man siger, også nyder fremme.
Hvad bygger vi det her på?
Jeg vil sige, at vi bygger det på en lang række undersøgelser, som er lavet om detailhandelen, dengang der var en stor sag om Bilka i Horsens.
Men i øvrigt er det jo sund fornuft, at hvis man bygger nogle forretninger, hvis man giver mulighed for, at folk kan bygge noget og blive boende i de områder, hvor de er, vil det skabe noget dynamik.
Til det der med, at de bliver grimme, vil jeg sige, at det tror jeg nu ikke at de gør.
Det er måske kun der, hvor der er socialdemokratiske borgmestre, der ikke kan styre det.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Det er jo ikke så svært at svare på, men jeg kan selvfølgelig også stille spørgsmålet skriftligt gennem udvalget og bede om at få al korrespondance, der har været i den her sag fra dag et.
Men er den første henvendelse i den her sag om at få den bragt op på lovgivningsniveau kommet fra hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jeg vil sige til hr. Steen Gade, at det er rigtigt nok, at der selvfølgelig er forskel på, hvem der er miljøminister.
Man kan drive miljøpolitik på forskellig måde, men det har så bare ikke lige noget at gøre med den hjemmel, vi giver til miljøministeren til det her.
Så vil jeg sige, at jeg har svært ved at se det, når nu man ganske tydeligt forklarer, hvad intentionen og meningen med den her lov er, nemlig at give nogle fordele til nogle kommuner, som ligger i yderområderne, så de skal kunne udvikle sig.
Når man vælger 29 ud, så bliver der jo selvfølgelig en forskel på dem, der ikke får den mulighed, og dem, der får den her mulighed.
Men det er jo sådan set også meningen, for det var meningen at give yderkommunerne den mulighed – ud over det, de andre har – til at udvikle sig.
Det ville jo være lidt specielt at give de her fordele, hvis man tager Nordsjælland, altså at man skulle kunne bygge i kystnærhedszonen, eller at man skulle kunne oprette flere forretninger.
Dér er udbygget, og det er et udviklingsområde.
Der har man jo ikke brug for at gøre de her ting.
Det har man i yderområderne.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jeg er fra flere sider blevet gjort opmærksom på, at man har oplevet det som et problem ude i forskellige kommuner, at man altså i stigende grad privatiserer vedligeholdelse af vandløb.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Jeg vil bare spørge hr. Flemming Møller Mortensen, om det ikke er rigtigt, at der med det her lovforslag egentlig stadig væk er mulighed for at nedklassificere nogle af de her offentlige vandløb.
Det lyder lidt, som om det nu bliver helt sløjfet.
Nu bliver der kun mulighed for at gøre det for små vandløb, som offentligheden ikke har nogen interesse i.
Er det ikke rigtigt, at det er det, der ligger i det?
Derfor vil jeg også spørge hr. Flemming Møller Mortensen: Hvorfor er det lige, at Socialdemokraterne nu vælger den laveste fællesnævner for det her?
Hvorfor er det lige, at man ikke ønsker at se det fra borgernes side?
Hvorfor vil hr. Flemming Møller Mortensen give den borger, der kommer i klemme, ved at vand løber ind over hans have, eller hvor det løber hen, den her er absolut umulige opgave at finde ud af, hvem han skal sagsøge, hvis vandløbet ikke er i den tilstand, som vi alle sammen håber at det er i, og som vi forventer at det er i?
Hvorfor vil man sige til den enkelte borger, at han sammen med alle lodsejere skal prøve at finde ud af det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg synes, hr. Jens Kirk skal fæstne sig ved det konstruktive forslag, Socialdemokraterne kommer med, nemlig at vi skal holde en eksperthøring.
For det er jo klart, at der godt kan være nogle problemer forbundet med det, men lad os dog blive klogere frem for bare lige at trække en streg i sandet med tilbagevirkende kraft fra den 15. december 2010, og at det så efterfølgende er ministeren, som skal sætte kriterierne op.
Det er en total og fuldstændig tilsidesættelse af det kommunale selvstyre, det, som forvalter vandløbene, offentlige og private, i hverdagen derude.
Vi skal blive klogere på det og også få nogle gode råd, forhåbentlig, til, hvordan man kan lave det her på sigt, sådan at kommunerne kan løse den enorme opgave, de har fået i forhold til vandplanerne, og det, at vi skal få en god økologisk vandtilstand i vores vandløb, som vi alt, alt for mange steder ikke har i dag.
Jens Kirk (V), 2011-02-10:
Jamen nu kan man jo sige meget til hr. Flemming Møller Mortensen om Kommunernes Landsforenings høringssvar; der er også så mange andre, der indgiver høringssvar.
Jeg tror også, der er en del private, som kan sige, om det kan være rigtigt, at de lige pludselig skal overtage en udgift på måske flere tusind kroner på grund af det, man foreslår, noget, som altid, i en menneskealder, måske i 30, 40, 50 år, har været en ret, og som det har været givet at kommunen har betalt for, fordi det måske også var klassificeret som fiskevand og det skulle være målsat osv.
Lige pludselig er der noget af det, der bliver, jeg havde nær sagt nedklassificeret, eller jeg vil hellere sige opklassificeret; de bliver nok rettere lidt dybere, for så følger vi direktivet.
Der står noget med skæringen, grødeskæring, vandløbsskæring osv.
Det er helt sikkert, at der vil opstå et utal af problemer, når vi skal have alle de vandløb tilbagereguleret, og derfor må det være rigtigt, at det bliver, som det er.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Det kunne jo være dejligt at spole tilbage på kameraet, men jeg tror næsten, jeg kan huske mine ord, og jeg tror, at de lød sådan, at det langt, langt overvejende var landmænd.
Jamen lad os nu prøve at lytte – sådan ved jeg jo at det er.
Jeg bor selv ude på landet, og jeg ved, hvor få meter private lodsejere mange gange har.
Jeg tænker på nogle, der ejer et hus, er så heldige at have et hus og en have, som ligger ned til et vandløb.
En anden ting, hr. Jens Kirk jo fuldstændig misforstår, er, at vi har rigtig mange kilometer vandløb i Danmark i dag, som er private vandløb, som er klassificeret som private.
Det er nøjagtig de samme kriterier og krav, der stilles til de offentlige og til de private, og det er derfor, vi kan sige, at det afgørende, i forhold til hvem det er, der ejer det her, ikke er det helt store problem, og det fremgår også meget tydeligt af KL's høringssvar.
Jens Kirk (V), 2011-02-10:
Det, der sådan set kaldte mig herned i Folketingssalen oppe fra mit kontor, mens jeg sad og lavede noget meget fornuftigt, var hr. Flemming Møller Mortensens udtalelser om, at det kun er landmændene, der rammes af det her.
Det er kun landmændene, og de er utrygge.
Så vil jeg sige, at det selvfølgelig er fint, når vi også ved, at man har en »Fair Forandring«, der også kun rammer landmændene med 1,1 mia. kr. ekstra plus nogle jordskatter, der skal rulles tilbage.
Det er fint det hele.
Men så kom vi også ind på biodiversitet, og så vil jeg sige, at hvis der ved sådan en grøft eller bæk skal være syv forskellige lodsejere, der skal til at rense den grøft, tror hr. Flemming Møller Mortensen så, at biodiversiteten er tilbage?
Hvem skal ud at kontrollere, at det bliver gjort ordentligt, hvis der er syv bredejere dér i forskellig rækkefølge?
Kunne der ikke også blive mange voldgiftssager?
Den og den gør det ikke rigtigt, den og den gør det forkert, det er alt for dybt, hundestejlen er væk osv.
Der opstår utrolig mange problemer, men det her med, at det kun var landmænd, risler mig sådan koldt ned ad ryggen.
Jeg ved godt, at det er fra Socialdemokratiet, det kommer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Nu er det jo altså sådan, at opgaven skal løses fuldstændig ens, uanset om det er offentlige vandløb eller private vandløb.
Og hvad angår god økologisk vandtilstand, er det jo altså noget, vi er pålagt, det er et rigtig godt og fornuftigt EU-direktiv, som gør, at også vi skal sørge for at løse vores opgaver i forbindelse med vandmiljøet og dermed også sikre, at arternes mangfoldighed har det godt i Danmark.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Nu synes jeg, at man, hvis man ikke ved så meget et begreb, måske skal være forsigtig med at stå og bruge det fra Folketingets talerstol.
Der er vandløb, hvor det er sådan, at det går ud over diversiteten, hvis man vedligeholder for meget, og hvis man vedligeholder for lidt, går det måske ud over diversiteten på land.
Er det så ikke måske en god ting, at det stadig væk er kommunerne, som skal stå for den opgave, i stedet for at det er nogle lokale, som kan sige: Vi venter lige til næste år, for ellers vil der være et tab af diversitet på land.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Til gengæld ved jeg, at vi har styrelser, som ved rigtig meget om det her, og jeg ved, at vandrammedirektivet fra EU byder os at indfri nogle bestemte kvalitetsmål.
Altså, nu ved jeg godt, at der ikke vokser ålegræs i vandløb og bække – det er et målparameter, som har været meget diskuteret – men det er naturligvis et spørgsmål om vandets renhed og dermed også et spørgsmål om, hvilken biodiversitet, altså både planter og dyr, der kan være i og omkring vandmiljøet.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren for Socialdemokratiet om, hvordan han definerer udtrykket, at der skal være god økologisk kvalitet i vandløbene.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Altså, det, det drejer sig om, når man driver en kommune, er at løse opgaverne ordentligt ud fra det, der er i samfundets interesse.
Det står jo meget tydeligt i vandløbsdirektivet, at der er forskel på vandløb, og det, der er tilfældet i mange kommuner i dag, er, at af de vandløb, som måske har en meget samfundsvæsentlig kvalitet, og som man ønsker at værne, er nogle på private hænder og andre på offentlige hænder.
Det er her, kommunerne ønsker at lave en harmonisering.
Det giver rigtig megen mening for Socialdemokraterne, og det giver rigtig megen mening for Kommunernes Landsforening.
Så det her er ikke et spørgsmål om at skyde tingene fra sig, men det er et spørgsmål om også i fremtiden at få planlagt langsigtet, så opgaverne bliver løst rigtigt og kvalificeret.
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-10:
Nu har jeg 12 års erfaring ude fra byrådet, og derfor har jeg lidt kendskab til, hvad det er for nogle opgaver, kommunerne sidder og varetager, og jeg har i hvert fald ikke siddet i en kommune, hvor vi syntes, at vi skulle vælte byrderne over på borgerne.
Og det har ikke noget med kommunalreformen at gøre.
Så jeg fik ikke et svar fra hr. Flemming Møller Mortensen på, om Socialdemokratiet er af den opfattelse, at man i enhver henseende bare kan vælte byrderne over på borgerne, som en kommune nu lyster.
Det her drejer sig om borgernes retssikkerhed, og det handler ikke om landmænd, det handler om alle borgere.
Jeg har altså også kendskab til borgere, som ikke er landmænd, og som har deres matrikel grænsende ned til et vandløb.
Er det rimeligt, at de, fordi der nu løber et vandløb nede i deres baghave, skal pålægges en økonomisk byrde, som de aldrig nogen sinde har troet de skulle blive pålagt, fordi der eksempelvis sidder et rødt flertal ude i en kommune, der beslutter, at sådan skal være?
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokraternes ordfører betragter det kommunale selvstyre på en sådan måde, at enhver opgave, der løses ude i kommunen, i enhver henseende kan overdrages til borgerne, altså forstået på den måde, at hvis kommunalbestyrelsen sidder og beslutter, at nu vil de ikke tage sig af de ældre eller de syge, nu vil de ikke tage sig af skolebørnene, nu vil de ikke tage sig af vandløbene, så kan de bare vælte byrden over på borgerne.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Tak for det.
Det har været diskuteret lidt frem og tilbage sådan bag kulisserne, hvor ideen til lovforslaget egentlig kommer fra.
Det kunne jeg ikke rigtig få et klart svar på, så derfor spørger jeg nu miljøministeren, som jeg går ud fra vil fortælle sandheden om den slags ting.
Er det sådan, at det her lovforslag er et forslag, der er bragt ind til regeringen af hr. Jørn Dohrmann fra Dansk Folkeparti?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Jamen jeg er jo bare nødt til at konstatere, at jeg ikke får svar på mine spørgsmål, og at man hellere vil stille spørgsmål til mig.
Jeg spørger gerne igen hr. Flemming Møller Mortensen om, hvorfor man vælger den laveste fællesnævner.
Hvorfor kan man ikke sætte ambitionsniveauet lidt højere og så få kommunerne til at tage deres ansvar?
Synes hr. Flemming Møller Mortensen virkelig, at det er godt, at kommunen – efter at nogle rør måske er brast sammen i et vandløb, som har været dårligt vedligeholdt de sidste 40 år – nu har sendt det i høring, med henblik på om borgeren skal overtage det her vandløb?
Borgeren har sagt nej til det.
Han ønsker ikke at overtage det her vandløb, for det er i en dårlig stand.
Men så siger kommunen bare alligevel: Du får det, for det koster flere hundrede tusind kroner at lave det.
Derfor må jeg bare spørge hr. Flemming Møller Mortensen: Synes man fra socialdemokratisk side, at det er den rigtige måde at behandle borgerne på?
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Lad mig starte med at takke ordførerne for indlæggene – nogle var mere slagfærdige end andre.
Der er tydeligvis modstand fra den ene side af Folketingssalen til det her lovforslag, og det skal jeg naturligvis konstatere jeg synes er beklageligt.
Men jeg vil da gerne lige bruge et par ord på netop at sige, hvad baggrunden er for overhovedet at fremsætte det her lovforslag.
Det har altså til hensigt at rette op på en tendens, som vi har set en del til i den senere tid, netop den tendens, at kommunerne i stigende grad privatiserer vedligeholdelsen af vandløb, i hvert fald de vandløb, som har offentlig interesse, og det er altså bare ikke i orden, hvis det alene sker med den begrundelse, at man skal spare penge.
Derfor er det ganske rigtigt, som Venstres ordfører sagde under sin ordførertale, at det sådan set er et parallelforløb i forhold til det, vi også så i forbindelse med privatiseringen af vejene i kommunerne, som vi også har stoppet ved at lave lovgivning.
I det her tilfælde må vi bare konstatere, at der altså er behov for nogle klare regler for, hvornår kommunerne kan overlade vedligeholdelsen af vandløb til de private lodsejere.
Samtidig med at lovforslaget blev fremsat i Folketinget, har vi også sendt udkastet til bekendtgørelsen i høring, og det, der er sket i den, er, at vi positivt har fastsat de kriterier, som efter regeringens opfattelse kan berettige nedklassifikation.
Som der er redegjort for i bemærkningerne til lovforslaget, har vi taget udgangspunkt i, at vandløb, hvortil der er knyttet offentlige interesser, ikke kan nedklassificeres.
Men derimod kan der jo selvfølgelig være rimelighed i, at vedligeholdelsen af vandløb, som er anlagt til særlige private formål, ikke skal finansieres over kommuneskatten.
Sådan nogle vandløb har også ofte kun interesse for en meget snæver kreds og i visse tilfælde sågar kun for en enkelt person eller en enkelt husstand.
Så det er blot for at sige, at det her jo ikke er et totalforbud mod nedklassifikation, men en præcisering, som har manglet i forbindelse med den her lov.
Derfor må jeg sige, at vi selvfølgelig er indstillet på under den her lovbehandling at give svar på spørgsmål, hvis der skulle opstå sådan nogle, men ellers ønsker jeg, at det her lovforslag alt andet lige får en god videre behandling i udvalget.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Dette lovforslag er fremsat for at sikre, at lodsejere, som har jord tilfælles med offentlige vandløb, ikke pludselig står med alle forpligtelser for vandløbets vedligeholdelse.
Det skal således ikke være muligt for kommuner at gennemføre nedklassificering af disse vandløb, alene af den grund at de af sparehensyn kan lægge ekstra uventede byrder over på lodsejere ved disse vandløb.
Fremover bliver det kun muligt at nedklassificere vandløb, som afleder vand fra en enkelt eller meget få parceller og ejendomme.
Endvidere er der grund til at hæfte sig ved, at vandløb, der er beskyttet efter § 3 i naturbeskyttelsesloven, ikke kan nedklassificeres.
Det er alt i alt et godt forslag, som Det Konservative Folkeparti støtter.
Trine Mach (SF), 2011-02-10:
Med kommunalreformen overtog de nye kommuner jo ansvaret for en række vandløb fra de gamle kommuner, og de nye kommuner har fortsat behov for at kunne ændre på vandløbenes status, så administrationen bliver lidt mere logisk, end den er efter den klassifikation, som de gamle kommuner anvendte.
Det lovforslag, som vi diskuterer, vil gøre det vanskeligere for kommunerne at gennemføre den nødvendige administrative tilpasning efter kommunalreformen – en reform, som ellers har været fyrtårnet i forhold til de projekter, regeringen har gennemført.
Og begrundelsen fra regeringens side er tydeligvis, at man ikke har tillid til, at kommunerne gør det her, fordi de finder, der er behov for det, men at man i virkeligheden har en mistanke om, at kommunerne afhænder ansvaret for vandløbene til lodsejere og andre borgere og altså overfører offentlige udgifter til de private jordejere, fordi man ikke selv har lyst til at påtage sig dem.
Det er faktisk et ret åbent spørgsmål, hvad økonomien vil være.
Det er også et ret åbent spørgsmål, hvorfor det offentlige, altså kommunernes budgetter, skal have ansvaret for nogle af de små vandløb, der kun har værdi for en enkelt lodsejer eller en enkelt gruppe af lodsejere.
Det virker ikke spor gennemtænkt.
Og det ville have været rigtig nyttigt i den her diskussion, at vi havde fået en egentlig analyse af økonomien, der ligger i de ændringer, der er foreslået, specielt fordi præmissen så tydeligt er den, at kommunerne nok er ude på at løbe fra det økonomiske ansvar.
Det kan selvfølgelig også være, at det er så simpelt, at det er endnu en hjælpepakke til landbruget fra regeringens side, om end af lidt mere symbolsk karakter.
Men i virkeligheden er der nogle helt andre og mere principielle og alvorlige problemer på spil her.
Det ville også være nyttigt, om man kunne blive beriget med lidt indsigt i, hvor det egentlig er, kommunerne finder et behov for at begrænse kommunernes handlefrihed.
Kunne man ikke udvise lidt større tillid til kommunerne?
Grundlæggende må jeg sige, at netop fordi det virker temmelig uigennemtænkt, vil vi gerne støtte Socialdemokraternes forslag om en eksperthøring.
Vi skal lytte til de fagfolk, der er, så den lovgivning, vi laver, og de regler, vi laver, bygger på viden og indsigt – det er et princip, jeg i al almindelighed er tilhænger af at man følger, specielt når man laver regler og love for et helt land – frem for på luftige, politiske motiver uden reel bund i noget.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Det kan jeg slet ikke se er nødvendigt i den her sag, for det, det drejer sig om, er, hvem der egentlig skal have forpligtelsen til at betale.
Det med regnvand kan borgeren jo ikke gøre noget ved.
Uanset hvem vi er, er vi ikke herre over, hvor meget regn der kommer i et enkelt område – endnu ikke i hvert fald.
Men det, jeg mener er vigtigt her, er at sige, at hvis en kommune godt ved nu – for det er der nogle af dem der godt ved – at man får nogle kæmpe opgaver, fordi der er nogle rør, der ikke er for gode, og som egentlig skal skiftes ud om ganske få år, så er det jo meget belejligt for den pågældende kommune, da det er dyrt at grave de her rør op og lægge nye ned, at sige: Det her vandløb vil vi egentlig gerne forære væk til nogle andre.
Vi så det jo på vejområdet, hvor man gjorde nøjagtig det samme ude i nogle kommuner.
Man sagde: Det er en dårlig vej, og den vil vi egentlig gerne give til nogle borgere, for så slipper vi for opgaven.
Dem, der tror, at de kan være hellige og sige, at det ikke er sådan, kommunerne tænker for at spare penge, tager grueligt fejl.
Kommunerne prøver på at spare penge på alle mulige områder for at bruge dem andre steder, hvor de synes de får mere opmærksomhed for pengene.