John Dyrby Paulsen (S), 2013-11-14:
Tak for det.
Og tak til Enhedslisten for at rejse denne forespørgsel i dag, som jo er meget interessant.
Men jeg synes også i forhold til formuleringen i forespørgslen, at man bliver nødt til at starte med at sige, at Det Økonomiske Råd – vismændene, som vi også kalder dem – jo er varme tilhængere af budgetloven og i mange, mange år har efterspurgt en strammere budgetstyring end den, vi tidligere har set.
Og derfor er kritikken fra vismændene jo ikke en kritik af budgetloven som sådan eller det, at vi har en budgetlov.
Tværtimod siger vismændene jo, at de tiltag, som de foreslår i deres seneste redegørelse, skal ske inden for budgetlovens rammer.
Men vi har jo i budgetloven vedtaget, at Det Økonomiske Råd, vismændene, skal holde øje med budgetloven og skal give input til budgetloven, at de skal give input til den måde, vi forvalter budgetloven på, og den måde, vi indretter styringsmekanismerne på, altså det, vi kalder udgiftslofterne.
Det er jo lige nøjagtig det, som vismændene gør i deres rapport.
De gør ikke andet end det, vi har bedt dem om.
Og sandheden er jo, at de ikke har en voldsom kritik af de enkelte elementer i budgetloven og udgiftsloftet, men de peger på nogle faremomenter, der er.
Det er jo rigtigt at pege på de faremomenter, nemlig at vi har problematikken med de flerårige perspektiver, og at vi har en fare for benzinafbrænding sidst på året.
Men der skal tilføjes, at det jo ikke er noget nyt.
Sådan har det altid været med de offentlige budgetter.
Og derfor er det jo kun godt, og det er vigtigt, at der i kølvandet på budgetloven er en diskussion om, hvordan vi sørger for, at den økonomiske styring i bl.a. kommunerne bliver bedre end den, vi har set hidtil.
Så peger Det Økonomiske Råd også på, at udgiftslofterne til bl.a. indkomstoverførslerne kan mangle lidt dokumentation i forhold til fastlæggelsen.
Der må man jo sige, at det også er Det Økonomiske Råds opgave at pege på sådan nogle områder, der skal dokumenteres bedre, og hvor dokumentationen kan blive mere præcis end den, vi har i dag.
Så synes jeg også, at det som afslutning er vigtigt at slå fast, at det jo ikke er budgetloven, der forhindrer kommunerne i at lave noget, de kunne lave før.
Budgetloven rører ikke ved det faktum, at økonomiaftalen mellem kommunerne, regionerne og staten lige før sommerferien hvert år følger den samme procedure, som den har gjort de sidste mange år.
Forskellen er bare, at med budgetloven bliver det ikke muligt for kommunerne, sådan som det har været tidligere, at overskride de aftaler, der er indgået mellem kommunerne og staten, uden at der er en sanktionsmekanisme.
Den sanktionsmekanisme har vi nu.
Så er det jo ikke, som det bliver antydet fra Enhedslistens side nogle gange, sådan, at man ikke kan have underskud.
Vi har underskud i øjeblikket på de samlede budgetter.
Vi er også i nærheden af det, vi kalder den strukturelle balance med et underskud på 0,5 pct., altså der, hvor vi må være ifølge budgetloven.
Så det er ikke sådan, at der ikke er nogen investeringer.
Vi har foretaget de største investeringer i den offentlige sektor, vi har haft i næsten 30 år.
Og det er da også, fordi vi gerne vil skubbe beskæftigelsen lidt i den rigtige retning.
Så det her er ikke et spørgsmål om, at kommunerne er forhindret i at lave kernevelfærd.
Det er i virkeligheden det modsatte.
Nu sørger vi for, at der er styr på økonomien, så man kan vedblive med at opretholde den kernevelfærd i kommunerne, vi er så glade for.