runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-18:
Jeg har ikke været oppe at besøge hundene på skolen, men jeg havde faktisk lejlighed til at møde årets politihund her for et par uger siden i Herning.
Der er jo ingen tvivl om, at der er et meget tæt bånd mellem en politimand og den hund, han har, og at han af et oprigtigt hjerte også føler mange ting for det her dyr og selvfølgelig også er optaget af, at det ikke kommer til skade.
Jeg har selv haft hund, og derfor tror jeg også, at jeg meget godt kan sætte mig ind i de følelser, der kan være over for sådan et dyr.
Jeg synes faktisk, der er noget sympatisk i det her lovforslag.
Jeg kan af samme grunde som fru Karen Hækkerups ikke støtte det.
Jeg synes, strafferammen lyder lige lovlig voldsom.
Men jeg må så også sige, at jeg faktisk synes, at der i den gældende lovgivnings paragraffer især er to ting, som ikke afspejles.
Punkt 1: Der er tale om et angreb på myndighederne, når man går efter at skade hunden.
Det synes jeg godt at man på en eller anden måde kunne indikere lidt bedre i lovgivningen, end det er indikeret i dag.
Punkt 2: Det skurrer i mine ører, når man omtaler vold mod dyr som hærværk.
Jeg synes ikke rigtig, at det passer med de fleste menneskers forhold til de dyr, som fungerer som kæledyr i dag.
Så jeg synes faktisk, at vi skulle bestræbe os på at finde en anden betegnelse, der dækker det lidt bedre.
Jeg har ikke umiddelbart et godt forslag, men jeg synes, at vi skulle sætte os ned bagefter og tale sammen om, hvordan man i en beretning kunne skrue det her sammen, eller i udvalgsarbejdet på en eller anden måde få afklaret det.
Jeg tror, det var ordene fra SF.
Altså, overordnet er vi positive.
Vi kan ikke støtte lige præcis det forslag, der ligger her, men vi er meget interesserede i at indgå i en eller anden form for beretning eller gå videre med det i udvalgsarbejdet.
Karen Hækkerup (S), 2010-11-18:
Som der står i forslaget: Efter straffelovens § 291, stk. 1, straffes den, der ødelægger, beskadiger eller bortskaffer ting, der tilhører en anden, med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder.
Det ser jeg ingen grund til at ændre ved.
Jeg ved ikke, om jeg har formuleret mig uheldigt, i forhold til om man sammenligner mennesker med dyr.
Jeg synes, der er forskel på, om det er en politihund, der bliver dræbt, eller om det er mennesker, der bliver skudt efter, og jeg synes, det er for meget at indføre den strafferamme, som Dansk Folkeparti gerne have, selv om jeg anerkender, at for de politihundeførere, som arbejder med de her hunde, er det selvfølgelig nogle væsener, som er tæt på dem, og som også er tæt på deres familier, som de er sammen med hele tiden.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-18:
Først tak til fru Karen Hækkerup fra Socialdemokratiet for hendes forståelse for det her forslag.
sammenligner vi jo ikke mennesker med dyr.
Det er vi inde på i det her forslag.
Jeg vil bare gerne lige først og fremmest høre fra fru Karen Hækkerup, om hun har noteret sig det, for det virker ikke sådan, når ordføreren taler heroppe fra talerstolen.
En anden ting er, at fru Karen Hækkerup mener, at den nuværende strafferamme er rimelig.
Vi beder jo i vores forslag sådan set heller ikke om at få skærpet straffen, for vi anerkender sådan set, at man i dag kan blive straffet med op til 6 år i fængsel for groft hærværk, hvis man slår en politihund ihjel, fordi den netop har en rigtig høj værdi.
Det, vi så mener, er, at det ikke er rimeligt, at det skal betegnes som groft hærværk.
Vi vil gerne have, at det skal straffes med op til 6 års fængsel som en særlig beskyttelse af tjenestedyr i funktion.
Så strafferammen laves der ikke om på.
Hvad vil ordføreren sige til det?
Karen Hækkerup (S), 2010-11-18:
Jeg har stor forståelse for, at Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag.
Jeg har selv været på besøg i Farum på hundeskolen og talt med nogle af de hundeførere, som træner deres hunde.
Jeg har været med ude at se dem træne, jeg har talt med dem, og jeg har hørt på de bekymringer, de har i forhold til deres arbejde.
Den balance går på, at hunden er menneskets bedste ven, og de politihunde, som er i funktion, indgår i politihundeførernes familier.
Det er hunde, som de er sammen med 24 timer i døgnet, og som skal kunne omstille sig fra det ene øjeblik at sidde derhjemme på børneværelset og få sat diadem og plastikøreringe på og det næste øjeblik kan blive kaldt ud til at skulle finde en senildement, der er gået fra hjemmet, eller være i nogle meget voldelige optøjer, hvor der bliver kastet med sten mod politiet.
De her hunde er meget trænet, de er meget sammen med deres hundeførere, og derfor er det selvfølgelig også en stor smerte, når de går bort.
Det synes jeg vi bliver nødt til at anerkende.
Når det så er sagt, må der også være en grænse, for hunde er ikke mennesker.
Når Dansk Folkeparti fremsætter et forslag, hvor de kræver en strafferamme på 6 års fængsel, synes jeg ikke, at jeg kan være med.
Jeg vil sådan set meget gerne være med derhen, hvor jeg vil tale om, at jeg synes, det er mærkeligt, at udtrykket hærværk er det, der bliver brugt, men det ændrer ikke ved, at den strafferamme, jeg synes vil være den rimelige at anvende, ikke vil ligge over det, der er det væsentlige i gældende lov.
Så selv om vi har et udtryk, som jeg sådan set medgiver godt kan virke forkert, synes jeg, at straflængden er inden for rimelighedens grænse.
Jeg vil sige, at vi i Danmark har nogle af verdens dygtigste hundeførere, og vi har nogle af de dygtigste politihunde, som man har trænet på en anden måde, end man gør i mange andre lande.
Det viser sig bl.a. ved, at de danske politihunde bliver hidkaldt, når man har sager, man ikke kan løse.
I eksempelvis Norge har man haft hidkaldt danske politihunde, som har været oppe at hjælpe med at opklare sager.
Jeg synes derfor, at det er vigtigt at udtrykke forståelse for hundeførerne, men omvendt vil jeg sige, at de hundeførere, jeg selv talte med, da jeg var i Farum og med ude at se dem træne, ikke ønskede, at drab på hunde skulle straffes ligeværdigt med eksempelvis drab på mennesker, eller at det skulle takseres til 6 års fængsel. Derfor vil jeg sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi anerkender det tab, som politihundeførerne lider, og at vi måske også bør overveje, om man kan finde en anden formulering, men jeg bakker op om den strafferamme, det ligger inden for, og er ikke interesseret i at hæve den.
Karsten Nonbo (V), 2010-11-18:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstod spørgsmålet rigtigt.
Men hvis vi tager sagen her med hunden, der blev mishandlet, så den døde, er der to paragraffer eller love for samme forseelse.
Det andet er nok noget, der er lavet af flere gange, altså der ligger på hinanden følgende – jeg tror nok, det ligesom er tre særskilte forbrydelser.
Hvis ikke jeg fik svaret korrekt, er spørgeren velkommen til at vende tilbage.
Karen Hækkerup (S), 2010-11-18:
Det er, fordi jeg ikke kan nære mig, når Venstres ordfører siger, at man skal straffes, og helst så hårdt som muligt – jo hårdere, jo bedre, tror jeg var ordførerens udtryk.
Så tænkte jeg, hvis nu man skulle kaste nogle beregninger ind i det her lille spørgsmål: Statsministeren har været ude at sige, at han ikke synes, man skal give strafrabat.
Når man skal idømmes en straf, skal der ikke være rabat, bare fordi man har begået flere forhold.
Det var et af de store slagnumre ved Venstres landsmøde.
Kan Venstres ordfører ikke sige, hvad der i forhold til Venstres politik ville have været en rimelig straf for den her forbrydelse?
Karsten Nonbo (V), 2010-11-18:
Jo, men derfor er vi jo egentlig også glade for, at vi har den der hærværksparagraf, hvorefter de kan idømmes op til 6 års fængsel.
Havde vi ikke haft den, var de kun blevet idømt op til 1 års fængsel efter det, der blev oplyst af ordføreren for forslagsstillerne.
Derfor burde ordføreren for forslagsstillerne jo egentlig være glad for, at vi kan knytte groft hærværk til det, for det er med til, at vi kan forhøje straffen.
Så jeg synes, at ordføreren for forslagsstillerne ønsker et, men argumenterer for det modsatte.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-18:
Betyder det med andre ord, at Socialdemokratiet så mener, at en strafferamme på 6 års fængsel for groft hærværk er for høj?
Henriette Kjær (KF), 2010-11-18:
Jeg hører så til dem, der er meget glade for, at Enhedslisten står uden for trafikforliget.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-18:
Jeg vil ikke sætte tal på for, hvornår det er, for så har jeg jo allerede begivet mig ind i en vurdering af, hvornår det er færdigt, men det kommer, så hurtigt det overhovedet er klar.
For jeg er sikker på, at forligskredsen synes, at det her kunne være et godt projekt – ellers havde vi jo heller ikke medtaget det.
Må jeg så bare sige om motorvejen fra Herning til Holstebro, at det faktisk er sådan, at vi har aftalt en forundersøgelse, vi har reserveret penge til en VVM-undersøgelse, og det, som regeringspartierne så har været ude at sige, og her senest dem, der bakker op om finansloven, er, at vi agter at sætte handling bag ordene og altså lave motorvejen fra Herning til Holstebro.
Og må jeg i den forbindelse bare minde om, at der rent statsligt er en rigtig god forrentning på det stykke motorvej – det ved man allerede i dag – og det synes jeg da at vi skal glæde os over.
Per Clausen (EL), 2010-11-18:
Jeg vil bare spørge transportministeren om, hvad der er forklaringen på, at han – i virkeligheden i modstrid med de analyser, der er lavet – kan gå ud og sige, at der skal være en motorvej mellem Herning og Holstebro, men at vi, når det handler om det her projekt, som der, tror jeg, ikke kan være nogen som helst tvivl om vil ende med at blive anbefalet af alle, der måtte lave en helhedsanalyse, skal afvente analysen.
Og så vil jeg bare for at supplere spørge: Hvornår forestiller transportministeren sig at det her projekt kan gå i gang, hvis vi skal følge det tempo, som forligspartierne ligesom har anlagt i den her sag?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-18:
Jo, men jeg er nødt til at spørge spørgeren om noget.
For hvis spørgeren gerne vil have, at jeg skal svare på et spørgsmål, der vedrører noget præcist, synes jeg gerne, jeg vil have spørgsmålet, og så skal jeg nok svare.
Per Clausen (EL), 2010-11-18:
Nu var ministeren jo så venlig at gøre opmærksom på, at vi har behandlet et tilsvarende forslag i Folketingssalen flere gange tidligere, så derfor var det vel mig, der skulle erklære mig glad og tilfreds med, at forligspartierne nu langt hen ad vejen er nået frem til samme erkendelse som Enhedslisten, men lad det nu ligge.
Det, jeg godt vil spørge ministeren om, er, hvad der er forklaringen på, at nogle trafikprojekter kan planlægges og igangsættes, uden at man sådan afventer de helhedsanalyser, som i det her tilfælde bliver brugt som argument for at udsætte igangsætningen.
For jeg forstår det på den måde, at ministeren i grunden er enig i, at der her er en sag, der er fuldstændig oplagt, og derfor må jeg indrømme, at jeg ikke forstår, hvorfor lige præcis det her projekt er et af dem, der skal afvente, at der bliver lavet sådan en tilbundsgående analyse.
Vi har jo motorvejsprojekter og andet, og her mener ministeren godt at man kan handle hurtigt og træffe beslutninger og sige, hvornår tingene skal laves.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-18:
Nu var det jo egentlig ikke det med at få bragt posten til døren, der var den problematik, jeg lige nævnte her.
Det var det med at skulle sende post.
Jeg kan sende en e-mail til min mor, hvis jeg gerne vil give hende en besked.
En person, som har et handicap, der ikke er i stand til at benytte internettet, er afskåret fra den mulighed og derfor tvunget – i anførselstegn – til at benytte sig af den almindelige post.
Dermed kommer der til at ligge en større økonomisk byrde på den her person, og det er det, der bliver nævnt i de Danske Handicaporganisationers høringssvar, og det er det, jeg gerne vil have at transportministeren forholder sig til.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-18:
Nu har vi jo netop sikret, at folk med handicap, uanset alder og ikke som det er i dag, får bragt posten til døren.
Jeg vil da gerne sige, at hvis der skulle være nogle ting her, som vi kan imødekomme over for handicaporganisationerne, ser jeg gerne på det.
Det ligger i en fuldstændig lige linje af det, vi plejer at gøre, så det gør jeg også gerne her.
Jeg tror, at langt hen ad vejen vil problemerne løse sig, når vi ser på, hvordan man kan indrette sig, men jeg er altid imødekommende over for at kigge på det.
Jeg synes, at det er nogle mennesker, som vi skal tage et særligt hensyn til, fordi de har det noget mere besværligt end mange af os andre.
Så det er jeg altid imødekommende over for og tager gerne en debat i udvalget og svarer på spørgsmål, man måtte stille der.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-18:
Tak for det.
Nu nævner transportministeren, trafikministeren – jeg ved simpelt hen ikke, hvad der er galt med mine talegaver i dag – virkeligheden uden for murene på Christiansborg, og det er jo lige nøjagtig dem, som jeg nævnte i forhold til høringssvarene, bl.a. fra Danske Handicaporganisationer, som jo meget klart og præcist gør opmærksom på, at den høje porto på selvfølgelig A-post, men også på B-post, som jo også stiger og bliver dyrere end den A-post, som man kan sende i dag, altså kommer til at ramme de personer, som ikke kommer til at have adgang til internettet, f.eks. af handicapmæssige årsager.
Hvordan forholder transportministeren sig til det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-18:
Jeg vil starte med at slå fast, at Venstre er stærk tilhænger af, at vi får elektrificeret vores jernbaner.
Det var vi også for 11 år siden under SR-regeringen, hvor et flertal bestående af Socialdemokratiet, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten indgik en snæver trafikaftale.
Det var en aftale, der indebar en entydig satsning på de dieseldrevne IC4-tog, der efterfølgende blev sat i ordrer i Italien af SR-regeringen.
Vi ærgrede os dengang over, at venstrefløjen ikke ville satse på eltog frem for dieseltog.
Der er på den baggrund god grund til at glæde sig over Enhedslistens nyvundne sympati for eldrevne tog, der jo er langt mere driftsikre og venlige over for miljøet – bedre sent end aldrig.
Venstre er enig i, at specielt på strækningen mellem Lunderskov og Esbjerg er der teknisk mulighed for at fremskynde indførelsen af eldrevne tog.
Det er et sundt projekt, men vi ønsker at afvente resultatet af den strategiske analyse af elektrificeringen af jernbanen, som alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten aftalte sidste år.
Resultatet vil foreligge i 2011, hvorefter vi kan træffe beslutning om projektet.
Derudover ønsker jeg også at tilkendegive, at udrulning af elektrificeringen i større omfang – må vi erkende – er noget, der starter efter 2020.
Årsagen er primært begrundet i det store signalprojekt, som vi skal have udrullet, samt IC4-arven, som jeg før omtalte.
Med hensyn til forslaget om åbningen af en station i Esbjerg Øst noterer jeg mig, at der er 12 andre lokaliteter, som har større potentiale for åbning af en station.
Det er vi selvfølgelig nødt til at forholde os til.
Gode veje og baneforbindelser til havnene er et vigtigt middel til at nå målet om mere godstransport på skib, de blå motorveje.
Derfor er vi i Venstre meget tilfredse med, at der i trafikaftalen fra oktober 2009 faktisk er reserveret 100 mio. kr. som et statsligt bidrag til en ny godsbane til Esbjerg Havn.
Endelig er der forslaget om at øge hastigheden mellem Lunderskov og Esbjerg til 200 km/t.
Det falder i grunden i god tråd med Venstres mål om kortere rejsetider med tog.
Det er en af de ting, der skal lokke flere passagerer ind i togene, sammen med tog til tiden, der er helt centralt.
Men vi ønsker dog at se højere toghastigheder i hele landet som led i en samlet strategi ved kommende trafikaftaler, frem for at vi går ind og ser isoleret på en enkelt strækning.
På denne baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2010-11-18:
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om jeg skal forstå hans indlæg på den måde, at han mener, at man først skal igangsætte elektricificeringen af Esbjerg-Lunderskov efter 2020 – det sagde han var det generelle synspunkt – eller om han er enig med mig i, at der kan være ting, der taler for, at man gør det hurtigere.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille til hr. Kristian Pihl Lorentzen, er: Er hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke enig med mig i, at det jo ikke ville være ret godt, hvis vi, fordi vi ikke får gang i elektricificeringsprocessen eller i hvert fald ikke får truffet en beslutning om det, så risikerer, at man i stedet for at nyinvestere i lokomotiver til godstransport også begynder at investere i diesel, sådan at vi altså får sådan en meget uheldig udvikling, hvor den ene forkerte investering tager den anden med sig.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-18:
Vi må se, hvordan det kommer til at gå efter næste valg, men vi satser på det.
Skal vi ikke sige det?
Per Clausen (EL), 2010-11-18:
Det er bare, fordi der nu er al den her klagesang over, at Enhedslisten ikke er med i forliget, og det er jo rart at høre, men jeg er nødt til at sige, at vi ikke bruger bz-metoder i parlamentarisk politik, så da vi ikke blev inviteret, blev vi væk.
Men fru Anne Baastrup kan jo bekræfte, at det forholder sig sådan i det her forlig, at hvis der er nogle ting, man gerne vil have igennem på transportområdet, som man ikke kan blive enige om at finansiere i forligskredsen, så må man gerne lave aftaler med andre partier, hvis man der også skaffer pengene.
Så fru Anne Baastrup kan jo i hvert fald være fuldstændig sikker på, at enten lykkes det i forligskredsen at få det her vedtaget, eller også lykkes det forhåbentlig med et andet flertal i Folketinget efter næste valg.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-18:
Enhedslistens forslag er, som flere af ordførerne har sagt, aldeles glimrende.
Enhedslisten ønsker elektrificering af strækningen mellem Lunderskov og Esbjerg.
Så er det jo en god idé at få opgraderet farten på banestrækningen fra 180 til 200 km/t.
– også det satser vi på.
Vi har løbende diskussioner om at åbne stationer rundt omkring i landet, fordi vi ved, at hvis man skal have passagerer til togene, skal der være stationer dér, hvor folk bor.
Og jo tættere man er på en station, jo større er sandsynligheden for, at man tager toget i stedet for bilen.
Endelig sparker Enhedslisten en åben dør ind, idet udbygningen af baneforbindelsen til Esbjerg Havn og tilhørende omladefaciliteter er i fuldt sving.
Så bred støtte fra SF til det her forslag.
Det havde jo været rart, hvis Enhedslisten havde været med i forligskredsen, således at Enhedslisten kunne bruge sin megen energi på at støtte SF og Socialdemokraterne og De Radikale i ønsket om mere offentlig trafik og mere kollektiv trafik.
Kim Christiansen (DF), 2010-11-18:
Det er korrekt, at det er forligskredsen, der skal tilvejebringe finansieringen, og det ansvar vil vi naturligvis også påtage os, hvis man på et tidspunkt skulle tage den beslutning, at der skal elektrificeres.
Det er der ikke nogen tvivl om; det ansvar skal vi nok leve op til, vil sige til hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2010-11-18:
Det vil sige, at hvis Enhedslisten bare havde skrevet i forslaget, at vi sælger et eller andet, så havde hr. Kim Christiansen været tilfreds.
Det vil sige, at vi altså under alle omstændigheder skal ud at finde pengene uden for trafikaftalen.
Så er det jo så herligt, at trafikaftalen giver mulighed for, at de partier, der er med i trafikaftalen, godt kan lave aftaler med de partier, der ikke er med i trafikaftalen, dvs. Enhedslisten, om både at få det her vedtaget, gennemført og finansieret.
Det er jo en god mulighed, for det giver faktisk mulighed for, at Enhedslisten kan være med i det her.
Så derfor var jeg lidt glad for hr. Kim Christiansens synspunkt på det her område.
Kim Christiansen (DF), 2010-11-18:
Med hensyn til motorvejen vil jeg sige, at det er en del af finanslovaftalen, og der er dog angivet, hvordan man ønsker at fremskaffe finansieringen.
Det er der ikke i hr. Per Clausens forslag.
Der er mig bekendt ikke angivet noget om, at man kunne sælge noget eller gøre andre fornuftige tiltag.
Jeg synes ikke, at man kan gå ud i en finanslov og specificere helt eksakt, hvad det nu er, vi vil sælge, og gå ud at signalere det.
Det kræver ligesom, at man får kigget statens forskellige ejerskaber igennem for at se, hvad det er, der kan være sund fornuft i eksempelvis at privatisere og på den måde tilvejebringe nogle midler.
Så jeg synes ikke, at de to ting hænger særlig godt sammen.
Erika Lorentsen (RV), 2010-11-18:
Jeg vil gerne sige tak til Enhedslisten for at fremsætte det her forslag og for at sætte fokus på offentlig transport og på, at vi får elektrificeret vores tog.
I Det Radikale Venstre har vi rigtig stor sympati for det her forslag.
Vi deler nemlig Enhedslistens engagement i at forbedre den kollektive transport og nedbringe forureningen fra biler.
Så på den baggrund, og fordi vi er en del af forliget, kan vi ikke støtte det her forslag.
Per Clausen (EL), 2010-11-18:
Det er bemærkningen om finansieringen, som jeg synes er lidt spændende, fordi så vidt jeg er orienteret og har kunnet følge med i pressen, har hr. Kim Christiansen indgået aftale om, at man skal have en motorvej mellem Herning og Holstebro, og at man har sat årstal på, hvornår den skal bygges.
Man vil sælge et eller andet, som skulle være de der 2 mia. kr. værd, men man er ikke i nærheden af at antyde, hvad det skulle være.
Kim Christiansen (DF), 2010-11-18:
Når det så er sagt, vil jeg ligesom alle andre selvfølgelig rose tankerne om at elektrificere, for det er det, vi skal gøre fremadrettet, det er der slet ingen tvivl om.
Jeg vil så også sige, at det jo er en lidt hypotetisk debat, vi har i dag, for jeg kan se, at en af de lette revisioner i forslaget jo bl.a. består i, at Enhedslisten for en sjælden gangs skyld har redegjort for økonomien i det.
De har dog ikke foreslået nogen finansiering, og det er derfor, at jeg mener, at det er relativt hypotetisk.
Vi, der er i forligskredsen,
Jeg siger ikke, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til det, jeg siger bare, at jeg godt vil have, at Enhedslisten måske så konstruktivt går ind i at anvise, hvordan vi skal finansiere det her.
Jeg kan beklage, at Enhedslisten ikke er en del af forligskredsen, for så ville man også gå ind og tage et større medansvar – også i forhold til, hvordan økonomien skal hænge sammen – og så havde Enhedslisten også været vidende om, at der var bevilget penge til Esbjerg Havn, og så kunne man have pillet det ud af forslaget.
Vi må finde en måde at fremskaffe noget finansiering på, hvis vi skal føre sådanne gode ideer ud i livet.
Elektrificering er fremtiden, men lad os nu lige få slidt de der 102 IC4-tog op, som er på vej til Danmark.
De har dog en levetid på 20 år, så dem skal vi også på eller anden måde have slidt op.
Så det ligger ikke lige for at elektrificere den her strækning.
Kim Mortensen (S), 2010-11-18:
Det er fuldstændig rigtigt, og det var også derfor, at jeg i min ordførertale nævnte, at det jo set i bakspejlet var en kæmpe fejl.
Det var faktisk den samme regering med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, der i starten af 1990’erne startede med at lave en trafikplan, nemlig den, der hed »Trafikplan 2005«.
Der var det rent faktisk nævnt som en meget stor fordel at gå i gang med elektrificeringen og starte den, præcis samtidig med at man udfasede de andre.
Så kom der en senere beslutning, der handlede om at indkøbe dieseltog, de såkaldte IC4-tog.
Det tror jeg en meget stor del af landets befolkning løbende har fulgte med i – med stor underholdningsværdi til følge.
Set i bakspejlet har den beslutning været en stor fejl, og det synes jeg er ærgerligt.
Derfor synes jeg også, at man i kredsen af forligspartier her i Folketinget skal få rettet op på det og få igangsat elektrificeringen.
Og som jeg peger på, er det naturligste sted at starte at elektrificere den meget korte strækning, der er fra Lunderskov til Esbjerg, så man kan få hele strækningen fra Esbjerg til København og fra Sønderborg til København elektrificeret på et tidspunkt i nær fremtid.