runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Nu skal jeg jo ikke som repræsentant for Danmarks nuværende liberale parti stå og forsvare, hvad Danmarks forhenværende liberale parti har sagt og ment.
Men min anke over for hr. Jesper Petersen var jo, at jeg mangler at høre – og gerne fra hr. Jesper Petersen – hvad det er for et vigtigt princip, der er på spil her, og som er nedskrevet i grundloven.
For hvis hr. Jesper Petersen kunne formulere dette vigtige princip og formulere, hvorfor det er vigtigt, ville hr. Jesper Petersen måske også forstå, hvorfor vi er nogle, der er meget skeptiske over for det her forslag.
Men jeg kan forstå, at det jo ikke indtil videre er lykkedes hr. Jesper Petersen at forklare, hvorfor det er vigtigt, at boligen er ukrænkelig, og det er måske, fordi hr. Jesper Petersen slet ikke synes, det er vigtigt, og ellers har hr. Jesper Petersen nu et andet forsøg på at forklare, hvorfor det er vigtigt, at boligen er ukrænkelig.
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Tak for det.
Jeg vil blot henholde mig til at takke ordførerne for selvfølgelig Enhedslisten, regeringspartierne, Venstre, Konservative og Liberal Alliance for opbakningen her til lovforslaget.
Jeg kan jo bekræfte alle i, at vi havde en ganske fin dag her i søndags, hvor vi bød velkommen til en række nye danske statsborgere.
Tak for opbakningen til lovforslaget.
Jeg tror, at jeg har svaret på det første spørgsmål.
Og begrundelserne for at ændre loven fremgår selvfølgelig af lovforslaget, så man kan læse det der.
Begrundelserne for, at regeringen foreslår, at vi ændrer på danskkravet, er jo, at vi mener punkt 1, at alle skal mulighed for at tilegne sig dansk, og punkt 2, at dansk eksempelvis, når vi nu giver bedre muligheder for, at uddannelse kan tælle, er vigtigt.
Derfor er der en naturlig sammenhæng hertil.
Søren Pind (V), 2012-05-03:
Jamen jeg vil egentlig godt starte med at takke justitsministeren for en opsigtsvækkende rækken hånden ud til oppositionen, når han nu siger, at han vil medvirke til at klarlægge den her sag, for det har nemlig ikke hidtil været tilfældet.
Derfor er jeg utrolig glad for det tilsagn fra justitsministeren.
Lad os da starte med at få afklaret en bestemt ting.
Hr. Lennart Damsbo-Andersen gav tidligere i dag udtryk for, at gældende lovgivning var i strid med internationale konventioner.
Deler justitsministeren det synspunkt?
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Jeg tror godt, at hr. Søren Pind kan huske debatten fra i går.
Og det, der var til debat i går, var jo lige nøjagtig det forhold, at EU-kommissær Viviane Reding har udtrykt bekymring for, om der er en uoverensstemmelse her i forhold til vores forpligtelser.
Det vælger regeringen nu at råde bod på, således at den usikre grund, som hr. Søren Pind har bragt sig selv og sin tidligere regering ud på, bliver der nu ryddet op i forbindelse med.
Derfor synes jeg jo, at hr. Søren Pind skulle vælge at tilslutte sig det her.
Så behøver han ikke længere at være i den bekymrede tilstand, som han jo helt åbenlyst har befundet sig i, og som jo har handlet om, at man ville sende kraftige signaler, sende signallovgivning med den ene hånd, mens man med den anden hånd sagde, at hvis der var tvivl om grundlaget for udsendelse, var det alligevel domstolene, der skulle tage stilling til det.
Så regeringen rydder op efter hr. Søren Pinds egenhændige indsats, må man forstå det var, for at sende et kraftigt signal til Dansk Folkeparti i forbindelse med forhandlingerne om regeringens 2020-plan.
Det synes vi hr. Søren Pind skulle vælge at tilslutte sig, for så er han ude af fremtidige bekymringer om konsekvenserne af det her lovforslag.
Søren Pind (V), 2012-05-03:
Jeg vil sige, at jeg overhovedet ikke er bekymret, for hvis regeringen havde haft det mindste at komme efter i den her sag, havde man som i alle de andre sager nedsat en kommission, der skulle kulegrave det og stille de tidligere ministre til ansvar.
Det er jo en vane, denne regering har.
Men det, jeg egentlig ikke bryder mig om, er den mistænkeliggørelse, som hr. Lennart Damsbo-Andersen har udsat mig og mine kolleger for, og som justitsministeren med den hånd, han rakte ud lige før for at afklare ting, jo nemt kan afklare.
Jeg spurgte ikke til, om justitsministeren var enig med EU-kommissæren, jeg spurgte, om justitsministeren var enig med sin partifælle i, at gældende lovgivning er i strid med internationale forpligtelser.
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Der er rejst en bekymring fra Europa-Kommissionens side om, hvorvidt det her er i overensstemmelse med vores forpligtelser.
Det vælger regeringen at råde bod på.
Vi fjerner den signallovgivning, som den tidligere integrationsminister hr. Søren Pind egenhændigt, må man forstå på hans egen omtale af processen, valgte at sætte ind i lovgivningen.
Så gør vi det på en måde, så der ikke hersker nogen tvivl om, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil kunne udvises.
Derfor bør det her jo være i hr. Søren Pinds klare egeninteresse, og når hensigten fra hr. Søren Pinds side har været, må man forstå, at få udvist de her folk og det grundlag fastholdes, så bør hr. Søren Pind jo kunne tilslutte sig det her lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Jeg må sige, at jeg ikke synes, at der helt er sammenhæng i den forklaring, justitsministeren kommer med, for justitsministeren siger nu, at det er signallovgivning, og i besvarelsen til hr. Søren Pind, at man ændrer loven, fordi Kommissionen har udtrykt en bekymring.
Man svarede, at man ønskede at ændre lovgivningen og give en større beskyttelse mod udvisning af folk, så det er netop ikke signallovgivning.
Det, jeg godt vil høre justitsministeren om, er det brev, som det er lykkedes Folketinget med møje og besvær, vil jeg sige, og kun ved hjælp af nogle journalister fra Information og ikke ad almindelig vej i Folketinget at få oversendt.
I det brev, hvori justitsministeren svarer Kommissionen, står der: From a political view I agree the rules ... Altså der står: Fra et politisk synspunkt er jeg enig i, at reglerne skal laves om.
Hvad mener justitsministeren med det?
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Jeg har sådan lidt på fornemmelsen, at konklusionen efter 2 dages debat i Folketingssalen om det her spørgsmål nu må munde ud i, at Venstre ved, at de har en rigtig dårlig sag.
Man har forsøgt at lave signallovgivning af hensyn til Dansk Folkeparti – egenhændigt formuleret, må man forstå på den tidligere integrationsministers skriverier i pressen.
Det er jo sådan set fair nok.
Man har bare lidt svært ved at indrømme det, og så forsøger man så at kaste alt muligt støv op osv. for at skabe en situation, hvor man så at sige ikke skal stå ved det faktum, at det, man lavede, var signallovgivning.
Der var ingen sammenhæng mellem det, der stod i lovteksten, og det, der stod i bemærkningerne.
Det, jeg har skrevet til EU-kommissær Reding, er fuldstændig retvisende, og når jeg har understreget over for Europa-Kommissionen, at der er en øget beskyttelse, så ligger det jo altså heri rent juridisk, at der er en øget retssikkerhedsmæssig beskyttelse, fordi lige nøjagtig den uklarhed, som den tidligere regering indførte, nu forsvinder.
Det er jo det, der er hele pointen med lovforslaget.
Men det, der også er en konsekvens af lovforslaget, er, at der ikke tilsigtes nogen ændringer af domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge.
Med andre ord kan personer, der udvises i dag, også udvises i morgen.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-03:
Nu tror jeg, at man har bedt om, at justitsministeren oversender en oversat udgave af det brev, justitsministeren har sendt til Europa-Kommissionen og til EU-kommissæren.
Den udlægning, som justitsministeren kommer med her, har jeg svært ved at kunne oversætte mig frem til.
Der står i brevet fra justitsministeren til kommissæren, at man vil »provide an enhanced protection«, altså give en udvidet beskyttelse mod udvisning.
Der står ikke noget om retssikkerhed og andre ting, som justitsministeren sådan implicit lægger i det.
Der står, at man vil sikre en øget beskyttelse mod udvisning, og det må da føre til, at der er færre, der bliver udvist, og det hænger vel ikke sammen med, at justitsministeren siger, at det, den tidligere regering lavede, var ren symbollovgivning.
Hvis det var det, hvorfor laver justitsministeren det så om?
Der er huller i forklaringen, så det vil noget.
Man siger én ting til Kommissionen og noget helt andet til Folketinget, og samtidig med det tillader man sig endda at forhale processen ved ikke at give Folketinget de papirer, de ønsker, men kun gøre det, når man bliver tvunget til det.
Det må jeg sige at jeg sådan set synes justitsministeren skulle overveje om er en fornuftig lovgivningsproces, som der står i regeringsgrundlaget.
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Jeg tror bare, at jeg vælger at henholde mig til det, Advokatsamfundet skriver i deres høringssvar, som også hr. Karsten Lauritzen har.
Nu har jeg forsøgt at læse op af lovforslagets tekst.
Det vinder så ikke rigtig gehør.
Jeg er lidt usikker på, om det er, fordi hr. Karsten Lauritzen slet ikke har læst det, men så lad mig da prøve med et høringssvar.
Normalt når man forbereder sin deltagelse i debatten om en sag, læser man også høringssvar.
Advokatsamfundet skriver: »Der er således ikke tale om en lempelse af udvisningsbestemmelserne.« Det kan jeg helt henholde mig til.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-03:
Nu tror jeg, efter at vi har spurgt justitsministeren om det her snart mange gange og på forskellige måder, at jeg er ved at forstå, hvad det er, justitsministeren mener.
Justitsministeren mener, at der er tale om en sådan rent teoretisk uklarhed og tvivl i den tidligere lovgivning.
Justitsministeren får så en henvendelse fra EU, som gør opmærksom på de her problemer.
Justitsministeren kunne sådan set have skrevet til EU: Der er ikke noget at komme efter, bare rolig.
Det er sådan noget signallovgivning, som den tidligere integrationsminister fik ind i loven for at gøre Dansk Folkeparti tilfreds.
Det har ikke betydet noget som helst.
Domstolene ved godt, hvad de skal – ingen bekymring.
I stedet vælger justitsministeren at skrive et brev til Viviane Reding, hvor man sådan spiller med på legen og lader, som om det her betød noget.
Og så svarer man så, at nu gør man også noget ved det, nu ændrer man tingene.
Hvis det er det, justitsministeren mener, så er jeg ved at forstå det.
Hvis ikke det er det, justitsministeren mener, så er jeg stadig forvirret.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Man er simpelt hen bekymret for, at de skærpelser, som blev indført sidste sommer, var for strenge, og derfor ønsker man at rulle noget af det tilbage.
Det kan jeg godt læse mig til på side 25 i bemærkningerne til lovforslaget, ligesom jeg på side 27 kan læse mig til, at man faktisk går videre end det.
Og på Ritzau kan jeg læse, at justitsministeren har forklaret, at der faktisk også var andre elementer af udvisningsreglerne, som EU bad om at man skulle lempe – man skulle også lempe reglerne i forhold til betinget udvisning.
Det, jeg så bare beder om, er, at man indfører en ordning, således at når en EU-kommissær næste gang siger til en dansk justitsminister, at der bør ændres noget i dansk udlændingepolitik, så går justitsministeren til Folketinget og forhandler med Folketinget om, hvorvidt man skal ændre noget i den danske udlændingepolitik, inden man svarer Europa-Kommissionen.
Ville det ikke være en god, fornuftig, gennemskuelig og demokratisk måde at gøre det på – altså at man orienterer de ansvarlige ordførere?
Og til allerallersidst – det her kunne deles op i mange lovforslag, for der er mange elementer i det – kunne jeg godt tænke mig at høre
: Hvad er den gode forklaring på, at man i forhold til permanent opholdstilladelse ønsker at sænke danskkravet?
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Nej, det er det ikke.
Begrundelserne og afsættet fremgår af lovforslaget, og der er Dansk Folkeparti jo velkommen til at læse, hvad baggrunden er for, at regeringen har valgt at foretage de tilpasninger, som regeringen vælger at foretage.
Pernille Skipper (EL), 2012-05-03:
Til det første vil jeg sige, at en permanent opholdstilladelse giver en helt bestemt sikkerhed i modsætning til en ellers tidsbegrænset opholdstilladelse.
Og hvis man kommer som flygtning, kan det være sværere at opfylde nogle af de krav, der stilles, fordi man har nogle andre omstændigheder, der er fulgt med.
Til det andet vil jeg sige, at jeg ikke har hørt alt, hvad justitsministeren har sagt til Kommissionen, eller alt, hvad justitsministeren har sagt til den danske befolkning.
Så meget følger jeg alligevel ikke efter ham.
Men det, som jeg har forstået der er blevet sagt til Kommissionen, er, at man sikrer sig, at loven bliver bragt i overensstemmelse med de internationale konventioner.
Det betyder altså, at man netop lader tvivlen komme den udvisningstruede til gavn, og at man ikke prøver ad og ser, om det går, og håber på, at man ikke overtræder internationale konventioner.
Man bringer altså også lovgivningen i overensstemmelse med bemærkningerne.
Og det, jeg ellers har hørt justitsministeren sige, er, at det ikke ændrer på substansen, altså på, hvor mange der vil blive udvist.
Og det kan jeg desværre kun give ham ret i.
Søren Pind (V), 2012-05-03:
Det glæder mig, at formanden ikke kun holder sig til forretningsordenen, men også gør opmærksom på god skik og brug, og jeg er selvfølgelig helt opmærksom på, at fru Pernille Skipper ikke er ordfører i sagen, også skønt fru Johanne Schmidt-Nielsen normalt ikke holder sig tilbage i den sammenhæng.
Mit spørgsmål er derfor ikke af en sådan, hvad skal jeg sige, faglig karakter i forhold til sagen, men handler i al sin enkelhed om, hvorvidt fru Pernille Skipper glæder sig over den adfærd, som Socialdemokratiet og SF har udvist.
Eller: Hvordan vil fru Pernille Skipper betegne den adfærd, som Socialdemokratiet og SF har haft i denne sag, hvor man før valget stemte for den stramning, der blev forelagt for Folketinget, og nu sammen med Det Radikale Venstre og Enhedslisten fjerner den igen?
Pernille Skipper (EL), 2012-05-03:
Som jeg sagde lige før, tror jeg desværre ikke, at den her ændring kommer til at ændre noget i substansen af udvisningsreglerne, altså, jeg tror desværre ikke, at der er færre, der vil blive udvist, og det er vi kede af i Enhedslisten.
For vi synes sådan set, at det er nogle meget strenge regler, der er, og at det er et problem, at man giver borgere en dobbelt straf, altså både fængslet og bagefter udvisning, i forhold til hvad man ville give en dansk statsborger.
Så det er vi meget, meget kede af.
Opførslen: Jeg synes, det er fint, at man så vidt muligt forsøger at bringe lovteksten i overenstemmelse med internationale konventioner.
Jeg synes ikke, internationale konventioner skal være en minimumsstandard, selv om jeg udmærket godt er klar over, at hr. Søren Pind og den tidligere regering synes, at det var noget skrækkeligt noget, som var i vejen, og som man helst skulle gå til kanten af.
Så det synes jeg sådan set er fint, at man forsøger at få lovteksten bragt i overensstemmelse med internationale konventioner.
Men om vi mener, at regeringen kunne gå videre og være bedre til at beskytte menneskerettigheder ifølge internationale konventioner – ja, det mener vi bestemt de kunne.
Søren Pind (V), 2012-05-03:
Når vi nu er ved adfærd, har fru Pernille Skipper så nogen kommentarer til, at en journalist fra Information i første omgang af regeringen blev nægtet aktindsigt i den korrespondance, der var i forhold til Kommissionen, og kun ved Kommissionens mellemkomst fik adgang til den pågældende korrespondance, og at de pågældende journalister faktisk fik de pågældende papirer lang tid før et medlem af Folketinget, der før journalisterne havde anmodet om at få de pågældende papirer?
Pernille Skipper (EL), 2012-05-03:
Jeg er ikke bekendt med den konkrete sag, og jeg er ikke bekendt med den konkrete ansøgning om aktindsigt, men jeg vil da sige, at jeg synes, at vi generelt både for EU's vedkommende og for Danmarks vedkommende skal være bedre til at give aktindsigt og have øget åbenhed.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-03:
Jeg skal med det samme gøre klart, at Liberal Alliance ikke kan stemme for det her forslag, hvis ændringen af udvisningsreglerne forbliver en del af det.
Vi kan simpelt hen ikke se, at der er nogen grund til, at reglerne skal ændres, hvis det ikke gør nogen forskel.
Vi er af den opfattelse, at udlændinge, der begår kriminalitet i Danmark, skal smides ud.
Det skal de hurtigt.
Vi er glade for, at pointsystemet bliver ophævet, og vi er glade for, at det, der træder i stedet, er nogle faste krav, bl.a. om, at opholdskravet bliver ændret fra 4 til 5 år, og det er jo en stramning.
Vi har også nogle spørgsmål til, hvorfor Dansk Flygtningehjælp skal have plads i Flygtningenævnet, og så har vi også nogle spørgsmål til finansieringen, selv om der ikke er meget der.
Men som det ligger nu, kan vi ikke stemme for det.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Da den konservative ordfører, hr. Mike Legarth, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Det er en kendt sag, at regeringspartierne aldrig har næret varme følelser for en fast og fair udlændingepolitik.
Det var den tidligere VK-regering, der i sin tid måtte rydde op i det kaos, der herskede på området, og det var kun nødtvungent, at S og SF tilsluttede sig den stramme udlændingepolitik, angiveligt fordi forskellige fokusgrupper og forskellige målinger viste, at befolkningen bakker op om den.
Det var altså mere af pligt end af egentlig overbevisning.
Så langt så godt.
Man har også lov til at blive klogere, men regeringens forslag til en ændring af udlændingepolitikken tyder på, at det alligevel ikke er tilfældet.
Lovforslaget er nemlig en lempelse af den udlændingepolitik, som man af frygt for vælgerne tilsluttede sig før valget, men efterfølgende i forbindelse med at købe noget af og sælge noget til regeringens parlamentariske grundlag, altså Enhedslisten, har tænkt sig at lempe på i al ubemærkethed skridt for skridt.
Det hedder sig nu, at regeringen skruer udlændingepolitikken tilbage til, hvordan den så ud ved udgangen af 2010.
Den tilbagerulning betragter vi i Det Konservative Folkeparti desværre kun som første skridt.
Vi tror, at målet for regeringen sammen med Enhedslisten er de kaotiske tilstande, der herskede på udlændingeområdet, før VK tiltrådte i 2001.
Hvorfor i alverden skulle vi tro på, at justitsministeren skulle nære en helt særlig kærlighed til udlændingepolitikken anno 2010?
Vi tror ikke, det stopper her.
Hvis ændringen virkelig er uden praktisk betydning for udvisning af kriminelle udlændinge, som justitsministeren har sagt i Jyllands-Posten, hvorfor så overhovedet gennemføre den?
Jeg skal ikke kunne sige det, men her kan man måske ringe til EU-kommissær Viviane Reding for at få et svar.
Virkeligheden i hele den her misere ligger vel egentlig i det, som justitsministeren har fortalt Europa-Kommissionen, nemlig at lovforslagethar betydning, at det er en lempelse.
På samme måde forholder det sig med de øvrige del af forslaget: ophævelse af pointsystemet, færre krav til udlændingenes danskkundskaber og afskaffelse af medborgerskabsprøven.
Det er en udlændingepolitik, som desværre nu må betegnes som porøs og pinlig.
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Tak, formand.
Nogle af os havde jo allerede en forpremiere her i salen i går om et af de spørgsmål, som har været til debat i dag, og hvis der er behov for yderligere præciseringer, deltager jeg selvfølgelig gerne i det.
Men som det også er fremgået her i dag, er det her forslag udtryk for, at regeringen ønsker en ny tilgang til udlændinges ophold i Danmark, og lovgivningen skal derfor have klare og rimelige regler.
Derfor er en af pointerne i lovforslaget, at vi afskaffer det stærkt omdiskuterede pointsystem, som jo i høj grad var genstand for voldsom debat langt ind i borgerlige rækker.
Jeg vil gerne starte med at rose Liberal Alliance for, at man også her viderefører den støtte, man tidligere har givet til et tidligere forslag fra regeringen om at afskaffe pointsystemet for familiesammenføringer, og generelt vil jeg gerne rose Liberal Alliance for den tilslutning, der ligger til de øvrige forhold i forslaget.
Det er rigtigt nok, at vi råder bod på en uklarhed i spørgsmålet om udvisning, og det er en uklarhed, som man må forstå på debatten at den tidligere integrationsminister egenhændigt har forsøgt at skabe i lovgivningen.
Det råder vi nu bod på med den konsekvens, at der ikke er tale om nogen lempelse af udvisningsreglerne.
Dem, der kan udvises i dag, de vil også blive udvist i morgen.
Dernæst indeholder forslaget en række andre ændringer, som ligger helt i tråd med det, regeringen ønsker at bruge udlændingelovgivningen til, nemlig at fremme integrationen i det danske samfund.
Derfor sidestiller vi eksempelvis uddannelse med et nyt beskæftigelseskrav, fordi vi mener, det er vigtigt, at uddannelse så at sige kan bruges som en gulerod til at komme tættere på permanent ophold og en tidsubegrænset opholdstilladelse.
Derfor ligger forslaget selvfølgelig i fin forlængelse af regeringens overordnede ønske om at bruge udlændingelovgivningen til at fremme integrationen i det danske samfund.
Forslaget indeholder en hel række andre ændringer, som ikke rigtig har været til debat i dag, men dem kan vi jo følge op på i udvalgsbehandlingen, hvis der er behov for det.
Så jeg vil bare her takke for debatten og takke Enhedslisten – men jo også Liberal Alliance – for de positive tilkendegivelser, der er kommet om lovforslaget, og jeg er helt sikker på, at vi vil være i stand til også at finde svar på de ønsker, der har været.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-03:
Noget af det, som har dannet baggrund for den diskussion, der har været de seneste dage, er jo den kommunikation, der har været mellem justitsministeren og Europa-Kommissionen.
Det kunne være rigtig godt, hvis man kunne få nogle regler, der fremadrettet kunne sikre nogle lidt mere klare linjer.
Så har ordførerne mulighed for at reagere på det, og så kan ministeren indgå i forhandlinger med Folketinget, før ministeren på Danmarks vegne tilkendegiver, at man ønsker at ændre nogle ting – i det her tilfælde de danske udvisningsregler.
Er det en fremgangsmåde, man kan bruge fremadrettet?
Morten Bødskov (S), 2012-05-03:
Jeg har det problem, at jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvad det er, hr. Jan E. Jørgensen mener, og hvad det er, hr. Jan E. Jørgensen spørger om, men lad mig så bare understrege, at der jo i lovteksten og i bemærkningerne her meget klart står, at der ikke tilsigtes nogen ændring af domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge.
Det er jo trods alt værd at henholde sig til, lige så vel som man kan læse i høringssvaret fra Advokatrådet, som skriver: Der er således ikke tale om en lempelse af udvisningsbestemmelserne.
Man kan læse det føromtalte på side 5, og man kan slå op på side 25 i bemærkningerne, hvor der står: »Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.«
Så det burde dog alligevel berolige Venstre, at det nu lige er det, der sker.
Vi rydder op i signallovgivningen.
Man ønskede fra den tidligere regerings side med den ene hånd at sende et signal til Dansk Folkeparti for at få dem med på en ny omgang store nedskæringer på velfærden eksempelvis, og så rettede man op med den anden hånd ved at sige, at hvis der var tvivl, var det domstolene, der i de konkrete sager skulle afgøre det.