runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2012-01-10:
Jeg kan også afsløre – jeg er ikke sikker på, at jeg har det liggende i min pung – at jeg i hvert fald har udfyldt det på nettet, så det er altså også interaktivt.
Men efter denne reklamesektion – jeg ved ikke, om man kan benytte Folketingets talerstol til det – så skal vi nok stoppe denne reklamesnak.
I forhold til lovforslaget her om kvalitets- og sikkerhedskrav ved håndtering af menneskelige organer til transplantation er det jo sådan, og det har flere ordførere allerede været inde på, at der inden for gældende dansk ret ikke på nuværende tidspunkt findes en generel regulering af området for organdonation med hensyn til krav om sikkerhed i forbindelse med donation, testing, udtagning, transport m.v.
Lovforslaget, som vi står med, går ud på, at man skal gennemføre et EU-direktiv for at sikre nogle fælles kvalitets- og sikkerhedsstandarder for menneskelige organer til transplantation.
Det er vi fra SF's side selvfølgelig positive over for; det er den helt rigtige vej at gå at få lavet nogle fælles standarder for det her.
Samtidig ønsker vi også, at der bliver skabt en lovhjemmel til den administrative implementering, som vi forventer at Kommissionen efterfølgende vil komme ind på i forbindelse med oprettelsen af et såkaldt organdirektiv, så det her er jo i høj grad et spørgsmål om både at sikre de muligheder, der allerede i dag er inden for det danske område, og at sikre en videre udbredelse og at lave nogle fælleseuropæiske standarder, sådan at sikkerhedsstandarden også bliver udbredt til hele EU.
Organdirektivet skal være med til at forbedre sikkerheden og strømline kvaliteten i forbindelse med transplantation af menneskelige organer og skaber bl.a. også nogle fælles EU-retningslinjer i forhold til udtagningen og skal dermed også minimere risikoen for eventuelle infektionssygdomme i tilfælde af de her overførsler.
Så alt i alt nogle meget positive tiltag, som vi hilser varmt velkommen fra SF's side og selvfølgelig støtter.
Camilla Hersom (RV), 2012-01-10:
Mangel på menneskelige organer er en udfordring ikke bare i Danmark, men i EU.
Alene i Danmark er det skæbnen for omkring et halvt hundrede mennesker årligt.
Derfor er det positivt, at man nu på EU-niveau har vedtaget det direktiv, hvis indarbejdelse i dansk lov vi nu førstebehandler.
Lovforslaget vil lette udvekslingen af organer mellem lande og dermed give større mulighed for at matche donor og modtager.
Lovforslaget vil også fastsætte kvalitets- og sikkerhedskrav til transplantation, så der sikres et ensartet højt sundhedsbeskyttelsesniveau på tværs af Europa.
Men en ting er at sikre kvaliteten og sikkerheden ved håndteringen af de menneskelige organer, som er til rådighed, noget andet er jo at sikre sig, at der findes et tilstrækkeligt antal organer til rådighed.
I Danmark har den positive holdning til organdonation været stigende.
I den sidste undersøgelse, Sundhedsstyrelsen lavede i 2006, udtrykte 87 pct. af befolkningen sig positivt om organdonation mod kun 30 pct. i 1995.
78 pct. af danskerne siger ja til at donere deres egne organer, men dette står i skærende kontrast til det faktiske antal tilmeldte i donorregistret, som er på omkring 10 pct. af befolkningen over 18 år, hvilket er tæt på en bundplacering i EU.
Der er altså meget stor forskel på befolkningens positive holdning og den nødvendige handling, nemlig registrering i donorregistret, som gør det muligt at virkeliggøre den positive intention.
Som sundhedsordfører håber jeg derfor, at det på et tidspunkt vil lykkes at samle flertal for at indføre formodet samtykke til organdonation, vel vidende at det kræver en væsentlig etisk diskussion både her i Folketinget og i samfundet i øvrigt.
Der er allerede i dag mangel på organer, og lægevidenskaben udvikler sig hastigt, så transplantationer, man ikke troede mulige, kan vise sig at være det med livet som gevinst for dem, der modtager organet.
Det er derfor synd og skam og også en reel udfordring, at befolkningens positive holdning ikke afspejler sig i, at flere registrerer sig som donorer.
Loven om kvalitets- og sikkerhedskrav ved håndtering af menneskelige organer til transplantation vil gøre det lidt nemmere for mennesker, der har behov for et nyt organ, at modtage det.
Det vil styrke kvaliteten, sikkerheden og sporbarheden, og Radikale Venstre kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Liselott Blixt (DF), 2012-01-10:
I Dansk Folkeparti er vi positive over for forslaget, som vil sikre en ordentlig håndtering af organer til transplantation.
Der skal være en sikker procedure fra det tidspunkt, hvor organer og donor godkendes, til det tidspunkt, hvor organet udtages, samt en procedure for de vanskeligheder, der kan opstå ved konstateret hjernedød og mulighed for udtagning.
Anvendelsen af menneskelige organer til transplantation er forbundet med risiko for overførsel af sygdomme via organerne.
Organdirektivet sigter derfor mod at forbedre kvaliteten og sikkerheden i forbindelse med anvendelse af menneskelige organer til transplantation netop ved at indføre disse fælles kvalitet- og sikkerhedsstandarder på udtagning, transport og anvendelse af organer på EU-plan, herunder navnlig med henblik på at minimere risikoen for overførsel af infektionssygdomme.
Disse fælles kvalitets- og sikkerhedsstandarder vil lette udvekslingen af organer til gavn for patienter i Europa med behov for denne type behandling.
Ved gennemførelse af direktivets kvalitets- og sikkerhedskrav sikres en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed i forbindelse med anvendelse af menneskelige organer i patientbehandlingen.
Vi har i forvejen et fint samarbejde med flere af vores nabolande på den måde, at hvis vi står med et organ, som er doneret, men som vi ikke selv har brug for, så udveksler vi det på tværs af landegrænserne.
Nu sikrer vi bare ved dette direktiv, at det sker mest hensigtsmæssigt og på en sikker måde.
Desværre så vi for ikke så længe siden, at en donor var med til at give en dødelig sygdom videre til modtageren af de organer, vedkommende havde.
Det er ikke noget, der sker særlig tit, men det kan ske, og derfor skal vi være ekstra påpasselige og sikre, at de lande, som vi får organer fra, har den samme sikkerhed og høje standard, som vi selv har.
Der bliver ikke nogen ændring i forhold til den lovgivning, vi har herhjemme, hvor ens pårørende skal give deres samtykke til, at man bliver donor.
Dansk Folkeparti er rigtig glad for den centrale plads, som Dansk Center for Organdonation har, da det er et center, som Dansk Folkeparti har kæmpet for.
Vi ser heldigvis også en fremgang herhjemme, i forhold til hvor mange donorer der kommer til, og vi bliver bedre og bedre til at udnytte organerne.
Vi mener stadig væk, at der er et arbejde for regeringen med at sørge for, at alle over 18 år kan tage stilling til, om de vil være donor.
Vi var flere partier, som sammen med Pia Christmas-Møller stemte for et forslag, som skulle gøre det nemmere for læger og andre relevante personer offentlige steder at tage stilling til det med at være donor.
Det fungerer bare ikke helt efter hensigten.
Så jeg vil hermed opfordre sundhedsministeren til at sikre, at dette kan ske efter hensigten.
Med disse ord kan Dansk Folkeparti tilslutte sig forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-10:
Dette lovforslag gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 7. juli 2010 om kvalitets- og sikkerhedsstandarder for menneskelige organer til transplantation.
Gennemførelsen skal ske inden den 27. august 2012.
Lovforslaget handler om fælles krav til sikkerhed og kvalitet både i hele processen og med hensyn til selve organet forud for og ved en transplantation.
Med fælles krav kommer der nu bedre vilkår for udveksling af organer, og matching af donor og modtager øges væsentlig på tværs af landegrænser, og det er jo kun til gavn for danske patienter.
Lovforslaget har været i høring.
Selve forslaget omhandler anvendelsen af menneskelige organer til transplantation, og det er et område, som er i vækst, og som åbner store muligheder for at hjælpe ved f.eks. nyre-, lever-, lunge- og hjertesvigt.
Jeg vil her indledningsvis tillade mig at gøre opmærksom på, at man jo har muligheden for også selv at melde sig som donor.
Vi skal ikke betragte den menneskelige krop som et sæt af reservedele, men derfor kan vi godt alligevel appellere til flere om at blive frivillige donorer, for vi ved, at det kan redde menneskeliv og give livskvalitet til syge, som kan blive raske efter en transplantation.
Direktivet anbefaler, at al donation sker på frivillige og vederlagsfrie vilkår, og det vil fortsat ikke være tilladt at annoncere efter organer eller at modtage betaling.
Der vil fortsat være en særlig beskyttelse af donation fra unge mennesker under 18 år mod at kunne donere det, man kalder ikkegendanneligt væv, altså væv og organer, der ikke gendannes af kroppen selv.
Lovforslaget ændrer ikke på vores regler om udtagning af væv og organer fra en afdød, der har tilmeldt sig som donor, eller som mundtligt har udtrykt ønske herom.
Pårørende kan fortsat ikke modsætte sig en skriftlig tilladelse til at være donor, hvis man er fyldt 18 år.
Vi har desværre set, at der kan være utilsigtede komplikationer eller smittefare ved visse organer og donorer, og derfor finder vi det i Socialdemokratiet vigtigt, at der med lovforslaget nu sikres en sporbarhed eller en identifikation af organer, donorer, modtagere og udtagelsessteder, så man, hvis der senere hen kommer komplikationer, kan gå tilbage og opspore, forebygge, behandle og i det hele taget blive klogere på den proces, der har været – særlig fordi disse oplysninger skal opbevares i minimum 30 år.
Vi socialdemokrater er meget opmærksomme på, at der er mange følelser omkring donorforhold og transplantation, herunder også, på hvilke vilkår og med hvilken sikkerhed der kan ske organudveksling på tværs af landegrænser.
Vi finder, at der med dagens lovforslag er taget hånd om både disse følsomme forhold og de rent sikkerhedsmæssige og kvalitetsmæssige forhold, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Fatma Øktem (V), 2012-01-10:
Med dette forslag skal vi fastsætte og forbedre kvaliteten og sikkerhedsstandarderne ved transplantation af organer inden for EU.
Vi skal med andre ord sikre processen fra donation til transplantation af organer.
Det skal vi gøre for at forbedre vilkårene for patienter inden for EU.
Med forslaget vil vi lette og forbedre mulighederne for at udveksle organer mellem medlemsstaterne.
Formålet er at skabe trygge rammer for behandling samt bedre mulighed for at matche donor og patient.
Lovforslaget retter sig kort sagt mod seks faser: donation, udtagning, testning, reservering, transport og anvendelse af organer.
Her i landet lever vi allerede op til de fleste standarder for organtransplantation, men det betyder ikke, at der ikke er plads til at forbedre det inden for EU.
Direktivet pålægger alle medlemsstater, at organer skal kunne spores i alle led fra donor til modtager.
Dette er en meget vigtig pointe.
Men det må aldrig overskygge vores ansvar for at sikre den størst mulige grad af anonymitet i hele processen.
Det betyder helt konkret, at vi skal etablere et sikkert fælles donoridentifikationssystem; det er der nemlig en række fordele ved.
For det første forbedres muligheden for at matche donorer og modtagere.
For det andet vil det minimere risikoen for infektionssygdomme på tværs af landegrænser.
Vi skal sikre de bedst mulige forhold for donationsprocessen og samtidig sørge for at bruge den bedst mulige ekspertise, der er tilgængelig inden for EU.
For det tredje har identifikationssystemet en indirekte fordel.
Det vil være med til at bekæmpe ulovlig handel med organer, da det vil blive lettere at spore organer ved at følge processen mellem donor og modtager.
I Danmark skal Sundhedsstyrelsen varetage alle opgaver vedrørende administration og kontrol i medfør af bestemmelserne i denne lov.
Det betyder helt konkret, at implementeringen af direktivet ikke er forbundet med særlig store omkostninger.
Det skønnes, at der er tale om mindre udgifter for staten samt få eller næsten ingen for regionerne.
Omkostningerne er altså små, og i Danmark er vi med et godt stykke hen ad vejen.
Derfor er det vigtigt, at direktivet er et minimumsdirektiv.
Det betyder, at vi ikke skal gå på kompromis med de høje standarder her i landet.
Vi skal snarere optimere standarden inden for EU.
For Venstre er der altså en række gode grunde til at stemme for lovforslaget.
Det er vigtigt, at vi opnår fælles standarder inden for EU.
Derfor er det også vigtigt, at forslaget forbyder annoncering, salg og køb af organer.
Organtransplantation skal ikke foregå med kommercielt eller økonomisk sigte, det skal snarere baseres på frivillighed og medmenneskelighed.
Formålet med dette forslag er netop at sikre de bedste rammer for præcis det.
Venstre støtter derfor forslaget.
Astrid Krag (S), 2012-01-10:
Jeg takker mange gange for bemærkningerne til lovforslaget.
Som bekendt er en af regeringens overordnede målsætninger, at vi skal mindske uligheden i sundhed.
Det gælder også på tandplejeområdet, som vi har behandlet et forslag om i dag, og den tilskudsordning til personer med sjældne sygdomme er et skridt i den rigtige retning i forhold til målet.
Der er nemlig, som alle ordførerne også har været inde på her fra talerstolen, nogle persongrupper, som helt uforskyldt er konfronteret med meget store tandproblemer og medfølgende meget store regninger i forlængelse af den brugerbetaling, der er.
Det er helt afgørende, at den her personkreds bliver givet adgang til tilbud om tandpleje, så de både sundhedsfagligt og økonomisk bliver ligestillet med andre borgere – bliver så ligestillet med andre borgere, som det er muligt.
Dermed påstår jeg og regeringen ikke, at vi har løst alle problemer med ulighed i tandsundhed – langtfra.
Der er også andre grupper med store og ofte uforskyldte tandproblemer, som kunne have brug for en ekstra håndsrækning.
Men som flere af ordførerne også har været inde på, er vi jo i en meget vanskelig økonomisk situation.
Jeg kan glæde mig over, at der er så mange ordførere, der har støttet op om lovforslaget, og at vi jo faktisk har hørt det efterlyst, at vi skulle finde flere grupper, altså at vi skulle skaffe finansiering til at kunne gøre lignende tiltag for flere grupper.
Det synes jeg er positivt, og jeg vil sige, at i den udstrækning vi kan skaffe økonomisk råderum, er bekæmpelsen af ulighed i tandsundhed også et af mine prioriterede områder.
Jeg er meget glad for, at vi med det her forslag kan tage et skridt i den rigtige retning i forhold til at mindske uligheden i sundhed, og jeg stiller mig naturligvis til rådighed for, hvad der måtte være af spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Hans Andersen (V), 2012-01-10:
Jeg spørger lidt ind til det, fordi det måske er gået stærkt i finanslovforhandlingerne.
Man har lige hevet et gammelt beslutningsforslag frem, som man så kunne få skrevet ind i finanslovaftalen med Enhedslisten, for Danske Patienter og Sjældne Diagnoser spørger jo ind til det her.
Hvad er en sjælden sygdom?
Er det 1 i forhold til 10.000, er det 1 i forhold til 5.000, eller er det 1 i forhold til 2.000?
Der synes jeg, det kunne være interessant nok at høre, hvad Socialdemokraterne har gjort sig af overvejelser, for det forslag, der ligger nu, imødekommer jo ikke Danske Patienter og Sjældne Diagnoser.
Det går lidt ad vejen, men ikke hele vejen.
Jeg kan blive lidt i tvivl om, om det er gået op for hr. Jonas Dahl, at vi faktisk har en økonomisk krise i det her land, og det bliver jo ikke bedre af, at regeringen og Enhedslisten nu opkræver ekstra 5 mia. kr. hos danskerne; det gør så, at regeringen og Enhedslisten kan stille det her forslag om at bruge 22 mio. kr. ekstra.
Det er jo et meget sympatisk forslag – det sagde jeg også i min ordførertale – for der er nogle mennesker, som i dag har en stor udgift til tandbehandling, ingen tvivl om det.
Men vi er jo inde i, at vi skal prioritere i det her land, og at vi må vende hver en krone, og så er tiden ikke til at sige, at nu øger vi bare vores udgifter.
Man har øget dem med 1,5 mia. kr. til sundhedsbehandling i 2012 – det var den aftale, der blev lavet med regionerne i sommer – og vi ser os ikke i stand til at finde flere penge her og nu og til at komme med yderligere forslag her.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører forklare, hvad det er for nogle patientgrupper, Venstre så vil hjælpe.
For det er jo meget tydeligt, at Venstres ordfører nu står og siger, at det godt kan være, at man vil hjælpe i den ene eller den anden sammenhæng, men når det kommer til stykket og der nu ligger et konkret forslag til, hvordan vi hjælper en helt specifik patientgruppe, som jeg også hører ordføreren medgive har nogle meget vanskelige sygdomme, som er medfødte – det vil sige, at det altså ikke er noget, de selv er skyld i – så står Venstre alligevel her og siger, at nej, det vil man ikke rigtig være med til.
Det drejer sig om 22 mio. kr.
Men lad mig spørge på en anden måde, nemlig om Venstre, hvis finansieringen kom et andet sted fra, så ville være med til det.
For det lyder, som om ordføreren anerkender, at der er et problem.
I de sidste 10 år er der så ikke blevet gjort noget ved det, og nu står ordføreren og siger, at nej, lige her vil man heller ikke være med.
Men hvis man nu kunne finde finansieringen på en anden måde, ville Venstre så være med til det?
Det er bare et hypotetisk spørgsmål, som det kunne være lidt interessant at få et svar på.
Hans Andersen (V), 2012-01-10:
Men Socialdemokraternes ordfører glemmer at sige, at det at kunne bruge ekstra 22 mio. kr. på det her område jo har sin baggrund i, at man opkræver ekstra skatter og afgifter på 5 mia. kr., og der har vi i Venstre meget klart sagt fra starten, at det kan vi ikke være med til.
Og derfor kan vi ikke være med til at sige, at man her øger udgifterne med 22 mio. kr.
Det vil jeg ikke afvise.
Men at sige, at man nu sætter skatter og afgifter op for 5 mia. kr., og at man så i øvrigt kan dele ud til forskellige formål, er så regeringens prioritering, og det kan vi i Venstre desværre ikke støtte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-10:
Jeg kunne godt høre i hr. Hans Andersens tale, at man udelukkende lagde vægt på de dele af lovforslaget, hvoraf det fremgik, at nogle sagde: Det her er ikke nok; der er også andre mennesker med store tandlægeregninger.
Og det er jo så forskellen, må man konstatere.
Venstre siger, at hvis man ikke kan hjælpe alle, så skal man hjælpe ingen; så er det helt o.k., at fordi en har en medført sjælden sygdom, skal vedkommende stå tilbage med en tandlægeregning på 200.000 kr.
ligesom Susanne Petersen, der i Højesteret den 17. oktober – det har jeg fundet frem til at det var – fik at vide, at det var noget, hun stod med helt, helt alene, til trods for at det jo er en medfødt sygdom, som hun er fuldstændig uden skyld i at have.
Der må jeg jo bare konstatere, at det er den holdning, Venstre har, altså at hvis ikke man kan hjælpe alle med store tandlægeregninger i det her land, så vil man hjælpe ingen – og det til trods for, at det her lovforslag jo netop helt præcist på tandområdet definerer nogle mennesker, som er helt uforskyldt i forhold til det her meget store behandlingsbehov.
Hans Andersen (V), 2012-01-10:
Jeg nævnte en række forskellige tilskudsmuligheder.
Jeg nævnte, at man i § 82 i lov om aktiv socialpolitik som kommune kan gå ind og dække udgifter, hvis borgeren ikke selv kan betale.
Vi taler her om borgere, som ikke har økonomisk mulighed for det.
Det er korrekt, at der er borgere, som i dag har store udgifter til tandbehandling, på grund af at de har en sjælden sygdom, men fordi de har en indkomst på grund af arbejde eller andet, skal de selv dække udgifterne.
Det er jo den prioritering, vi har haft indtil videre, og vi kan ikke støtte et forslag, der handler om, at der opkræves ekstra 5 mia. kr. hos danskerne, og at man så gerne vil øge prioriteringen af en bestemt gruppe borgere her.
Det kan vi ikke støtte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-10:
Jeg må sige, at i de debatter, vi har haft tidligere i Folketinget, da Socialdemokratiet sad i opposition og vi stillede forslag om, at man skulle støtte mennesker, der havde en sjælden sygdom, som medførte store tandlægeregninger, var den tidligere regering jo også imod.
Så det kommer ikke som en overraskelse, at Venstre heller ikke i dag vil stemme for det.
Jeg er alligevel lidt overrasket over, at ordføreren i dag står og siger, at der findes så mange tilskudsordninger for mennesker, der har så store tandlægeregninger og de her sjældne sygdomme, for faktum er jo, at så sent som i september – tror jeg, at det var – var der en højesteretssag, hvor der netop blev afsagt dom om, at en kvinde med en sjælden tandsygdom selv skulle betale hele regningen.
Så kan Venstre virkelig slet ikke se, at der er nogle mennesker, som faktisk i dag står med nogle meget store tandlægeregninger, alene af den årsag at de har en medfødt sygdom, som ikke kunne have været forebygget, men som er sjælden og medfødt og de derfor lever med, og som der i dag ikke er nogen tilskud eller hjælp fra det offentlige til at få behandlet?
Jamen som den tidligere ordfører var inde på, står vi med nogle store økonomiske udfordringer i Danmark.
Hvis vi skulle gå ind og nedbringe brugerbetalingen for mennesker med aggressiv paradentose, ville det være helt andre beløb, formentlig trecifrede millionbeløb, der ville være tale om.
Og det har ikke været muligt at få fat i de penge, sådan som tingene ser ud her og nu.
Men det er ikke en undskyldning for så bare at lade tingene fuldstændig ligge på tandområdet, som den tidligere regering gjorde.
Nu starter vi med de her grupper, og så må vi i de kommende år se på, om der bliver andre muligheder for at forbedre behandlingen eller forebyggelsen af aggressiv paradentose.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-10:
Jeg synes, det er meget interessant at høre Venstres ordfører sige, at det her er et sympatisk forslag, men at man på grund af finanskrisen ikke vil støtte det.
Hvis Venstre nu havde syntes, at det forslag var åh så sympatisk, så kunne Venstre vel også bare have fremsat det i løbet af de sidste 10 år, eller hvor mange år det nu var, der gik, inden finanskrisen kom.
Så det undrer mig bare, når vi samtidig tænker på, at Venstre har stået bag bunkevis af ufinansierede skattelettelser, og jeg synes, det klinger noget hult, at forklaringen så nu, når vi hæver afgifterne lidt og vi netop prøver at hjælpe dem, der har de allerstørste behov, dem, der rent faktisk har nogle medfødte lidelser, er, at det er på grund af finanskrisen, at man ikke vil hjælpe dem.
Synes ordføreren ikke, det lyder temmelig tyndt?
Liselott Blixt (DF), 2012-01-10:
Nu hørte vi fru Sophie Hæstorp Andersen spørge den tidligere ordfører, hvad grunden var til, at man ikke ville gå ind og støtte op om nogle patienter, som ikke selv er skyld i, at de mister deres tænder og som ikke kan få dem lavet på grund af for dyre regninger, samt om grunden til, at man er startet med en bestemt patientgruppe.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, hvad grunden er til, at man ikke har taget de patienter med, som har aggressiv paradentose, og som heller ikke selv er skyld i, at de mister deres tænder.
Det kan koste helt op til et beløb på 60-70.000 kr. at få lavet tænderne.
Hvad er grunden til, at man i det her lovforslag ikke har taget dem samt dem, der lider af epilepsi, med og dem, der får medicin, der ødelægger tænderne, med?