runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Jeg forstår godt, at Socialdemokratiet i øjeblikket er inde i en meget, meget vanskelig periode.
Jeg forstår det egentlig godt, også på baggrund af det, der blev sagt lige nu, nemlig at Dansk Folkeparti holder Socialdemokratiet ude fra det her område.
Der er indgået et stort forlig om fødevarekontrollen, hvor Socialdemokratiet er med, det er samtlige partier.
Socialdemokratiet sidder med ved bordet i øjeblikket, de var der i hvert fald til det sidste møde.
Ellers skulle de have meddelt, at de selv har trukket sig ud, men det har i hvert fald ikke været et krav fra Dansk Folkepartis side, og det vil sige, at de stadig væk sidder med ved bordet, når vi skal drøfte det her.
Så der er ikke noget med, at vi holder nogen ude fra noget som helst.
Tværtimod, vi ønsker et dejlig stort, bredt forlig på det her område ligesom på fødevareområdet.
Men det kræver jo, at de partier, der indgår i sådan en aftale, er ansvarlige partier, som sætter ambitionerne ned på et niveau, som er forståeligt for alle, og hvor man godt nok kan være med til at løse problemerne, men som ikke er fed overbudspolitik, som vi plejer at kende det fra Socialdemokratiets side.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Nu bryster man sig af de 5 mio. kr., og jeg skal nok lade være med at citere det, som jeg har udtalt til citat.
Men det, der er interessant, er jo, at for Dansk Folkeparti var det tidligere sådan, at vi andre ikke måtte være med, at det var noget helligt, som Dansk Folkeparti havde sammen med regeringen, når det drejede sig om fødevarekontrol.
Skandalerne kender vi udmærket, og det fortsatte bare.
Derfor er det jo helt utroligt, at man har været ude i det forløb der.
Men jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det er sådan, at vi gerne må have lov at være med den her gang, og om det er sådan, at Dansk Folkeparti også vil være med til at sørge for, at der kommer flere midler, hvis det viser sig, at de 5 mio. kr. ikke er nok.
Vi ved jo også, at man først starter med at skære 1 pct. væk og så kommer med et lille beløb, som ikke rigtig virker nogen steder, og dernæst har Dansk Folkeparti jo også haft det synspunkt, at en kontrol hvert 20. år sandelig ikke var nok, så det kan ikke være ubekendt, at der skal flere midler til dette område bare for at holde status quo.
Er det ikke korrekt?
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Tak for det - ikke fordi Knud ikke er et smukt navn, ligesom Christian er det.
Forslaget her er fra Dansk Folkeparti - nej, sludder og vrøvl - fra Socialistisk Folkeparti, Socialdemokratiet, Enhedslisten og Ny Alliance.
Nu kan jeg ikke forstå, at Ny Alliance er med på det her forslag, for det koster en del penge at gennemføre, og de har tiltrådt finanslovaftalen, men Ny Alliance vil så måske senere i debatten komme nærmere ind på, hvad der er sket der.
Jeg vil sige, at det jo ikke er første gang, vi behandler det her forslag.
Vi har behandlet det før i Folketingssalen med B 55, og med B 109 har vi også været inde på de her områder.
Jeg vil sige, at der er nogle gode intentioner bag forslaget, men jeg forstår simpelt hen bare ikke, at man kommer med det på nuværende tidspunkt, og det gør jeg ikke, fordi vi i øjeblikket sidder og forhandler det veterinære område, hvor nogle af de her ting kommer til at indgå.
Det er, som om at det, man egentlig gerne vil sidde og forhandle om, spiller man åbent ud med, og det har jeg svært ved at forstå.
Det er også sådan, at der i den finanslovaftale, der lige er indgået, er afsat et beløb på 5 mio. kr. til det her område.
Så vil jeg gerne sige, inden Socialdemokratiet eller SF eller andre reagerer og siger, at det jo ikke rækker nogen steder - jeg vil ikke bruge det ord, som den socialdemokratiske ordfører har brugt i en publikation i dag, men det er sådan et eller andet med, at det rækker som …, og så vil jeg ikke sige mere - at nu sidder vi i forhandlingssituationen, og hvis vi i forligskredsen, blandt dem, der er ansvarlige og vil være med til at lave et forlig, selvfølgelig, kommer frem til, at det måske kommer til at koste lidt flere penge, så er der også en bred forståelse af, at så løfter vi det i forbindelse med den næste finanslov.
Den skal vi jo allerede i gang med at forhandle om et lille halvt års tid, til september.
Jeg mener, at det, som bliver drøftet i forhandlingerne i øjeblikket om de her velfærdsbesøg, får vi løst i forligskredsen, når vi kommer frem til noget.
Jeg mener også, at det spørgsmål om, at destruktionsanstalterne måske skal udsættes for større tjek, løser vi, når vi kommer videre i forhandlingerne derovre.
Jeg tror ikke på, at det her forslag er noget værd, når vi har afsluttet de veterinære forhandlinger, og derfor kan vi ikke støtte forslaget i dag fra Dansk Folkepartis side.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-11:
Jeg kan ikke helt komme fri af den tanke - og jeg forstår slet ikke, at ordføreren er i samme parti som ministeren, både justitsministeren og sundhedsministeren - at det svarer til, at man i stedet for at helbrede folk skulle aflive dem.
Det er i orden, at man bare afliver her, og det er en dødssyg tanke.
Det, der er problemet, er, at de dyr bliver passet og produceret på en sådan måde, og at vores staldsystemer er indrettet på en sådan måde, at de får de her skuldersår.
Jeg vil den anden vej rundt, og der har vi brugt det instrument, som man bruger meget fra konservativ side i anden sammenhæng, nemlig straf, straf, straf, hver gang der er noget, og ned med den kriminelle lavalder osv.
Det er simpelt hen en syg tanke.
Christian H. Hansen (DF), 2008-03-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at i Folketingssalen drejer det sig meget om at give meldinger.
Der er også en anden ting, som det drejer sig utrolig meget om i Folketingssalen, og det er at høre efter, hvad det er, der bliver sagt heroppe fra talerstolen.
For det, jeg sagde indledningsvis, var, at når vi kommer til forhandlingsbordet, hvor Socialdemokratiet også er med om det her, og hvis det er sådan, at man i forligskredsen sammen med regeringen kommer frem til, at der er behov for flere midler, så tror jeg også, at regeringen kun er interesseret i, at vi får løst det her problem.
Var det sådan, at der ikke var blevet afsat nogen midler overhovedet på finansloven til det her område, så kunne jeg måske forstå, at Socialdemokratiet havde stået og klandret os, men nu er der i hvert fald vist en åbning, ved at der afsat nogle midler, og bliver der behov for flere, indgår det selvfølgelig i en klar politisk drøftelse.
Så må jeg altså også nævne til sidst, at det der med, at sådan var det tidligere, kan hr. Bjarne Laustsen altså ikke sådan hænge sin hat op på, for der er lavet forlig tidligere på det her område, hvor Socialdemokratiet har været med.
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Det var ikke meget svar, jeg fik på det, jeg spurgte om.
Jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal er enig med mig i, at embedsmandsværket kender sagens rette sammenhæng; de kender dokumenterne og ved på hvilket grundlag osv. og kender også samarbejdet med udenlandske magter.
Det, jeg så vil spørge hr. Villy Søvndal om, er: Er det hans indtryk, at der et eller andet sted i embedsmandsværket sidder nogle frustrerede medarbejdere, der bare brænder efter at få lov til i en undersøgelseskommission at sige det, de ikke tør sige over for regeringen, eller som er blevet undertrykt?
Er det det, hr. Villy Søvndal mener at den undersøgelseskommission skal tjene til?
Jeg vil bede ham prøve at svare på spørgsmålet denne gang i stedet for at tale udenom.
Villy Søvndal (SF), 2008-03-11:
Det er rigtigt forstået af hr. Søren Espersen, at SF har en ganske betydelig grad af mistillid til ikke alene regeringen, men også til Dansk Folkeparti, i den her sag.
Vi synes næppe, at noget kunne udføres mere fatalt end det, der er kommet ud af krigen i Irak; så der er vores tillid til regeringen meget lille.
Der er det klart, at det vil være ganske spændende at kigge på, om den mistillid også er velbegrundet.
Det gør man bedst ved at undersøge ting.
Det, der står tilbage, er: Hvad er det, hr. Søren Espersen er så frygtelig bange for ved en undersøgelse?
Er det at få kortlagt, at begrundelserne ikke holdt, at Dansk Folkeparti med eller imod dets vilje blev fristet, lokket, eller hvad det nu var, ud i noget, som enhver i dag kan se var en fatal misforståelse?
Er det derfor, Dansk Folkeparti med arme og ben modsætter sig det, der er almindelig parlamentarisk skik, nemlig at få ting undersøgt - oven i købet med den rækkevidde, den her krig har haft?
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Nu er Irakkrigen så en af de ting, som hr. Villy Søvndal ikke har ændret opfattelse af.
Det kommer måske i en eller anden avis, at han også har det, ligesom de andre ting, som han springer rundt fra det ene til det andet på.
Jeg vil egentlig gerne stille hr. Villy Søvndal et spørgsmål, idet jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal ikke har tillid til regeringen, altså at hr. Villy Søvndal har en grundlæggende mistillid til regeringen og har en opfattelse af, at det, regeringen siger, er løgn.
Det er hr. Villy Søvndals start, altså der, hvor han starter.
Jeg vil så høre, om den mistillid også gælder embedsmandsværket, for man skal jo være klar over, at regeringen må have fået en hel masse oplysninger fra sit embedsmandsværk i forbindelse med de ting, de lægger frem.
Mener hr. Villy Søvndal så, at regeringen bevidst - for jeg går ikke ud fra, at han synes, at embedsmandsværket fupper - har undertrykt oplysninger fra embedsmandsværket?
Villy Søvndal (SF), 2008-03-11:
Regeringen har jo en ganske stor interesse i undersøgelser.
Det er næsten sådan, at jo længere tid tilbage tingene går, desto større ønske er der om at få ting undersøgt; f.eks. at få diskuteret samarbejdspolitikken under anden verdenskrig og Danmark under den kolde krig.
Oven i købet er det sådan, at hvis man ikke lige får det resultat, man gerne vil have, så udnævner man nogle nye til at lave en undersøgelse og i et institut, man selv skaber, så man er nogenlunde sikker på at få det svar, man gerne vil have.
Det gælder senest med Blekingegadesagen, hvor vi i øvrigt støtter det.
Jeg hørte Venstres ordfører sige, at faren ved at analysere politiske beslutninger er, at man så kortslutter processer.
Ja, det gør man i de tilfælde, det var ret uigennemtænkte politiske beslutninger, man traf.
Men jeg synes egentlig, at det er at stemple politiske beslutninger meget hårdt generelt, hvis man mener, at det at udsætte dem for en analyse i alle tilfælde vil give problemer.
Jeg håber da, at der også bliver truffet rationelle beslutninger, og der synes jeg måske trods alt, at Venstres ordfører undervurderer rationaliteten i noget af det, der foregår i Folketinget.
Ellers drejer forslaget her sig jo om at gå ind og kigge på, hvad der skete, hvad regeringen vidste.
Vidste regeringen f.eks., at hele den amerikanske forklaring fra Bush, Cheney, Rumsfeld osv. var opdigtet til lejligheden?
Var regeringen klar over det, som Hans Blix, der var leder af FN's våbeninspektion, var ganske få uger fra at vide, nemlig at der ikke eksisterede masseødelæggelsesvåben?
Var det derfor, han ikke fik lov til at gennemføre de sidste uger, som han bad om i FN's Sikkerhedsråd i februar måned 2003?
Det er da et spændende spørgsmål at få undersøgt.
Var man også klar over, at den amerikanske argumentation om, at der var forbindelse til international terror, intet havde på sig, at argumentet om, at der var atomvåben, var forkert?
Er det det, den danske regering synes ville være for ubehageligt at få frem?
Jeg synes egentlig, det er underligt at se nogle, der har begået så fatal en fejl, som regeringen og Dansk Folkeparti begik, bruge deres flertal til at lukke af for normale demokratiske processer, nægte at lade ting undersøge - både i forhold til de internationale kontakter, de politiske kontakter og konsultationer, som foregik med andre lande, og i forhold til lovligheden af det, der foregik.
Der er ikke noget folkeretsligt grundlag for at gennemføre den.
Det er jo menneskeligt at fejle, det er der såmænd store personligheder, der har gjort undervejs, men det er så vigtigt, når man har gjort det, at erkende det og lære af det.
Vi støtter derfor varmt det her forslag.
Vi synes, det vil være rigtig spændende at få et begivenhedsforløb undersøgt - både for at placere et ansvar og få en politisk diskussion, der endelig bliver renset for alt det, som jeg synes har været tungt for Danmark i nogle år efterhånden, men først og fremmest for at sikre, at fatale fantaster aldrig nogen sinde gentager en lignende fejl.
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Nu synes jeg, der kommer en antydning af, at embedsmændene nok har brug for sådan en kommission, fordi de ikke tør sige tingene direkte over for deres direkte foresatte regering.
Nu synes jeg, det bliver mere og mere kompliceret.
Altså, ideen - som vi ser det - med en kommission, er, at man skal dybt ind i nogle ting, som ikke har kunnet komme frem før af en eller anden grund.
Der sidder man så under vidneansvar som embedsmand og skal svare på nogle ting, som man ikke har kunnet svare på før.
Det er derfor, jeg mener, at vi har tillid til, at embedsmændene har sagt det, der skal siges til regeringen, og at regeringen åbent har lagt det frem, som man kunne lægge frem.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-03-11:
Den bedste retssikkerhed, som embedsmænd kan få, er jo netop, at det sker via instrumentet en undersøgelseskommission.
Derfor bygger hele hr. Søren Espersens argumentation på dette punkt på en misforståelse.
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Jamen jeg synes, det er glædeligt at høre, at der ikke ligger det bagved, men - undskyld, jeg siger det - sådan virker det.
Så skulle man måske have gjort det på en anden måde.
I min optik og i min bevidsthed, når man taler om ordet kommission, betyder det noget, der foregår under vidneansvar, og hvor man skal frem med nogle ting, som man ikke har lagt frem før; ellers er der jo ingen idé i det.
Men jeg er da glad for at få at vide, at det ikke var det, der var baggrunden, men så synes jeg, at det hele efterhånden er temmelig klodset.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-03-11:
Hr. Søren Espersens opfattelse af det her bygger fuldstændig på en misforståelse.
Forslagsstillerne har ikke valgt det redskab, det, der hedder en undersøgelseskommission, for at få mulighed for at afhøre embedsmændene.
Det er faktisk Folketinget, der har peget på den mulighed.
Folketinget nedsatte et sagkyndigt udvalg af nogle af vores bedste jurister, der skulle afgøre, hvordan man skulle gennemføre undersøgelser, så man både kunne komme til bunds i det og også sikre, at der er retsgarantier.
Det er jo netop det, undersøgelseskommissionen skaber; så det har intet på sig, at det er for at skabe mistænkeliggørelse af embedsmænd, men det er, fordi vi bruger det instrument, som Folketingets selv har vedtaget.
Hr. Søren Espersen har måske ikke stemt for det, men alle vi andre har.
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Nej, men det er, som om det forventes, at der kommer noget nyt frem.
Det må være det, der ligger i det.
Hvorfor skulle vi have en kommission med en helt masse afhøringer under vidneansvar, hvis ikke det var for at få nye oplysninger frem?
Der har vi tillid til, at vi har fået alle de oplysninger frem, og at regeringen har fået oplysninger fra embedsmandsværket, som de så har viderebragt til Folketinget.
Derfor har vi ikke grund til at betvivle det, og det er derfor, jeg mener, at der ligger en mistænkeliggørelse af embedsmandsværket, også i det forslag, der ligger.
Mogens Lykketoft (S), 2008-03-11:
… det ville være aldeles uhørt, hvis embedsmænd i strid med de ordrer, regeringen gav dem, om ikke at sige noget, gav sig til at sige noget.
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Man må jo gå ud fra, at når man ønsker en kommission, er det for at få indkaldt nogle embedsfolk, som under vidneansvar skal komme med en eller anden forklaring.
Det er det, der er ideen i det.
Deri ligger jo altså efter min opfattelse allerede en mistænkeliggørelse, for hvorfor skulle der kunne komme nye oplysninger frem fra embedsmandsværket i forbindelse med en kommission, som ikke allerede ligger der, og som regeringen ikke allerede har kendskab til?
Der mener jeg at man mistænkeliggør embedsmandsværket.
Mogens Lykketoft (S), 2008-03-11:
Jeg vil gerne have hr. Søren Espersen til at redegøre for, hvad mistænkeliggørelsen af embedsværket består i i det her beslutningsforslag.
Jeg ser det ingen steder, og der har ikke været nogen hensigt om at mistænkeliggøre noget embedsværk.
Det er regeringen, der har instruktionsbeføjelsen over for embedsmændene, også om, hvad de tilsvarende kan fortælle om efterretningstjenesten, og det er det, vi ønsker at få løst op for, for at vi kan få den fulde redegørelse.
Og hr. Søren Espersen må undskylde mig, men på baggrund af, at det er videnskabeligt og hundrede procent bevist, at den drivende kraft i den her invasion, De Forenede Staters regering, rent ud sagt har løjet hele vejen til invasionen i Irak, så er det jo ikke så mærkeligt, at der kan være en interesse i at få belyst, i hvilket omfang den danske regering har været vidende om de her usandheder.
Villy Søvndal (SF), 2008-03-11:
Jeg skal takke for den høflige opfordring.
Så vidt jeg forstod spørgsmålet, var det, om der sidder frustrerede embedsmænd tilbage.
Jeg vil da tro, at der sidder samvittighedsfulde folk i Udenrigsministeriet, Forsvarsministeriet, Statsministeriet og Justitsministeriet, der synes, at det her er et af de mest triste kapitler ikke alene i amerikansk udenrigspolitik, men også i dansk udenrigspolitik.
Det var jo det, vi godt ville have kortlagt i en undersøgelse, og derfor synes jeg, det er helt underligt, at vi f.eks. ikke kan få dokumenter at se, som ville være opklarende med hensyn til, i hvor høj grad regeringen i de her spørgsmål handlede mod bedre rådgivning - helt parallelt med den amerikanske præsident, hvor CIA's advarsler mod at bevæge sig ud i det her eventyr jo var ganske kontante.
Og jeg er helt sikker på, at der sidder kolossalt mange frustrerede embedsmænd tilbage efter det her begivenhedsforløb.
Tom Behnke (KF), 2008-03-11:
Da mit partis ordfører, hr. Helge Adam Møller, er blevet forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne udtale følgende: Den konservative folketingsgruppe kan ikke støtte dette forslag, idet vi fortsat finder det rigtigt, at vi - og i øvrigt et flertal i Folketinget - sammen med en række andre lande besluttede at fjerne Saddam Hussein fra magten i marts måned 2003.
Saddam Hussein var en skruppelløs diktator, der blandt mange andre ugerninger havde angrebet Kuwait, havde affyret dødbringende missiler imod Israel, som han ikke var i krig med, havde ladet tusinder og atter tusinder af civile i eget land myrde med giftgas, som jævnfør Genèvekonventionen havde været forbudt i over 80 år, havde ladet mange tusind uskyldige torturere og henrette normalt uden nogen form for dom, og som gennem en halv snes år systematisk og bevidst havde overtrådt alle de sikkerhedsrådsresolutioner, som blev vedtaget i FN.
Derfor var det rigtigt, at Danmark var med i den internationale koalition imod Saddam Hussein.
Når det er sagt, har jeg naturligvis forståelse for, at andre for 5 år siden havde en anden holdning end flertallet.
Sådan er demokrati.
Men fordi man er uenig med flertallet, berettiger det jo ikke til at kræve, at der skal nedsættes en undersøgelseskommission.
Lad mig nævne de tre hovedgrunde til ikke at støtte dette beslutningsforslag.
Beslutningen om en militær indsats i Irak blev drøftet omhyggeligt i Folketinget for 5 år siden og er efterfølgende blevet drøftet og debatteret snesevis af gange i fuld offentlighed med spørgsmål til ministre, forespørgselsdebatter her i salen, høringer og ved behandlingen af de halvårlige beslutningsforslag om fortsættelse af indsatsen i Irak.
Ved beslutningsforslaget fra marts 2003 om at deltage i koalitionen blev det af regeringen lagt klart frem, hvilke argumenter og holdninger regeringen havde for at gribe ind imod Saddam Hussein.
Og endelig blev også regeringens juridiske vurdering af situationen og beslutningen lagt åbent frem for Folketinget.
Ingen kan i dag eller dengang med rimelighed hævde, at Folketinget ikke traf sin beslutning med åbne øjne.
Det gælder både os, der er for, og de partier, der var imod.
Lad mig til sidst kvittere positivt for udenrigsministerens tilsagn om i løbet af foråret at fremsende et notat til Det Udenrigspolitiske Nævn vedrørende forståelse af folkerettens regler om magtanvendelse.
Dette hilser vi ligesom den efterfølgende debat velkommen.
Mogens Lykketoft (S), 2008-03-11:
Jeg kan ikke tilbageholde bare et enkelt historisk spørgsmål til hr. Tom Behnke, for nu har vi så mange gange i debatterne her hørt om Saddam Husseins overgreb mod sit eget folk og gasning af sine kurdiske medborgere, og det er jo alt sammen rigtigt og forfærdende.
Jeg vil spørge hr. Tom Behnke, om ikke det er rigtig erindret, at dengang, det meste af dette foregik, modtog Saddam Hussein massiv militær støtte fra den vestlige verden, og at den amerikanske regering i anledning af gasningen af kurderne lod forstå, at det vistnok var iranske styrker, der havde gennemført denne ugerning.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-03-11:
Jeg har dyb respekt for og tillid til embedsmændene i Udenrigsministeriet, som jeg roser mig af at have haft et aldeles fortræffeligt samarbejde med.
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Jeg havde en ordveksling med hr. Villy Søvndal, som jo var af den klare overbevisning, at der sidder nogle medarbejdere, som bare brænder for at komme med i en kommission.
Nu har Det Radikale Venstres ordfører jo selv været udenrigsminister i en lang årrække, og mange af medarbejderne fra dengang sidder stadig væk i Udenrigsministeriet.
Er det ordførerens opfattelse, at ministeriet er et hus med skræmte og undertrykte personer, som bare brænder efter at slippe af med denne her fæle regering og få lov til at lægge sandheden frem?
Eller er det i virkeligheden ikke nogle frimodige mennesker, som man skal have stor tillid til?
Tom Behnke (KF), 2008-03-11:
Det er jo hamrende uinteressant.
Det er jeg nødt til at sige.
Det er da også uinteressant, hvilke begrundelser og argumenter man f.eks. i den konservative folketingsgruppe lagde til grund, da man forud for det her drøftede, om man skulle være med eller ikke være med.
Det er da også hamrende uinteressant.
Det, der er tilfældet, er, at regeringen fremsætter et beslutningsforslag og siger: Er der et flertal i Folketinget, der ønsker at bakke op om det her på det grundlag, man fremlægger?
Og derudfra træffer man sin beslutning.
Det er foregået i fuld offentlighed, hvad der er årsagen, hvad der er baggrunden, hvad der er grundlaget for at træffe den her beslutning.
Det var en rent politisk beslutning, og den kan man da godt i oppositionen være uenig i, men det ændrer ikke på, at det var en politisk beslutning, og den politiske beslutning står vi stadig væk bag.
Frank Aaen (EL), 2008-03-11:
Nu stillede jeg det enkle spørgsmål, om Det Konservative Folkeparti vil være med til, at vi kunne få lov til at se de dokumenter - f.eks. i Det Udenrigspolitiske Nævn - der lå til grund for regeringens beslutning om, at Danmark skulle gå i krig, og dermed indstillingen til Folketinget om, at Danmark skulle gå i krig.
Det er da helt normalt, at vi har mulighed for at vurdere det grundlag, regeringen træffer beslutning på.
Vil Det Konservative Folkeparti ikke være med til, at vi selvfølgelig skal vide, på hvilket grundlag regeringen traf beslutning om sin holdning?
Tom Behnke (KF), 2008-03-11:
Der er jo ingen hemmelige dokumenter, der ligger til grund for den beslutning, Folketinget traf.
Derudover har den danske regering jo fremlagt det juridiske grundlag for at deltage.
Det er jo fremlagt.
Så den misforståede diskussion, der tidligere var om, at andre lande har gjort det osv.,
er jo ikke rigtig.
Man kan ikke stille det op på den måde og sige, at man ikke har gjort det i Danmark.
Det er præcis det, man har gjort i Danmark.
Man har jo fremlagt det juridiske grundlag.
F.eks. i England, som nogle var ved lidt at sammenligne os med, har regeringen jo rent faktisk appelleret og har stadig væk ikke fremlagt deres juridiske grundlag, men det har man gjort i Danmark.
Der er altså ikke noget at komme efter.