Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Derfor har SF gjort det til en tradition, at vi cirka en gang om året tager initiativ til en debat i Folketinget om landdistrikternes vilkår.
For vi ved, at hvis ikke oppositionen holder øje med regeringen, løber centraliseringen løbsk, og al udvikling i landdistrikterne bliver til et spørgsmål om, hvor store eller hvor små smuler der kan videreformidles fra EU’s strukturfonde i en række mindre erhvervspolitiske tiltag eller puljer, og det synes vi altså er for pauvert.
Selv om man kan se med megen sympati på, at EU forsøger at igangsætte en række tiltag i EU’s udkantsområder, må man for det første sige, at Danmark ikke burde stå allerførst for.
Der er større behov for at dække Øst- og for den sags skyld Sydeuropa.
For det andet burde det være en naturlig opgave for det danske Folketing, at man med Indenrigsministeriet i spidsen forsøgte at sætte mere gang i hjulene, så der kommer mere gang i bosætningen i landdistrikterne, så de ikke blot står tilbage som kønne kulisser.
Her mener vi der kan gøres meget.
Selv om opsvinget har sat gang i hjulene i det danske samfund, oplever udkantsområderne stadig en svag vækst.
Problemerne er i høj grad isoleret i visse landdistrikter i f.eks. Nordjylland, Sydfyn, Bornholm osv.
Her kunne gøres meget mere både af hensyn til beskæftigelse og miljø.
F.eks. kunne man på Bornholm, Samsø og Læsø gå ind og se på selvforsyning med energi.
Man kan jo sige, at vindenergi, biomasse, brintenergi, solvarme osv. egentlig burde ligge på den flade hånd, når man tænker på, at landdistrikter i sagens natur er fjernt fra kollektive energiforsyningskilder.
På fødevareområdet kunne der også gøres meget mere.
EU’s landbrugspolitik giver nu mulighed for, at man kan yde målrettet støtte lige præcis til landdistrikterne, men den mulighed har regeringen desværre forpasset, og det er synd.
For med de nye EU-regler kunne man i landdistrikterne med rigelig arbejdskraft udvikle mere arbejdskraftintensive produktioner som f.eks. økologisk jordbrug m.m.
Stadig flere skoler nedlægges, men hvad kommer det til at betyde for kulturlivet i landdistrikterne?
Jeg kunne godt være bange for, at kulturlivet i små samfund tyndes endnu mere ud, for skolerne har traditionelt været mødestedet for en lang række borgere i lokalsamfundet.
Jeg er i hvert fald spændt på at se, hvad regeringens udredning vil sige desangående.
Jeg mener, at vi, mens vi venter, skal tøve med at nedlægge skoler lokalt eller måske satse på nogle modeller, hvor de små skoler fortsætter som fødeskoler og lignende.
Afslutningsvis vil jeg foreslå, at regeringen mere målrettet kigger de regionale vækstfora over skulderen og ser på, hvad de målrettet gør for at skabe vækst og udvikling i landdistrikterne.
Jeg tror, man kan sige uden at fornærme nogen, at vækstforaerne i dag præges af repræsentanter fra de større byer, større virksomheder, de store erhvervs- og interesseorganisationer og de store uddannelsessteder.
Det er for så vidt o.k., men de bør også have arbejdet med landdistrikternes vilkår inde på nethinden, hvis vi skal undgå at få et endnu mere skævt Danmark end det, vi allerede har.
Jeg vil derfor på vegne af S, RV, SF og EL fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at en bæredygtig og demokratisk udvikling i landdistrikter afhænger af mulighederne for udvikling af lokale arbejdspladser og service, bosætningsmuligheder, lokal kultur samt lydhørhed og involvering fra Folketinget og kommuner.
Regeringen pålægges at komme med forslag til – en målsætning for udviklingen inden for dansk landbrug, dels med hensyn til antallet af landbrugsbedrifter og størrelse, dels for udviklingen af økologisk landbrug, og – hvordan principper fra andelsbevægelsen kan fremme erhvervsudviklingen i landdistrikterne.