runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Jeg tror, der er behov for, at der bliver fulgt op på det her punkt, for sådan som jeg forstår retterne, vil de tage kontakt til kommunerne, som de jo også gør i dag i en vis udstrækning, i forhold til at sikre den her børnesagkyndige viden.
Så jeg tror, der er behov for at få afklaret, om det reelt er nogle personer, der skal ansættes i retterne.
For det er i hvert fald ikke retternes opfattelse, sådan som jeg forstod det, dengang det blev behandlet i lovudvalget i Inatsisartut.
Så det tror jeg der er behov for at få afklaret.
Karen Ellemann (V), 2015-11-05:
Lad mig kort sige, at i Danmark har statsforvaltningen pligt til at tilbyde forældre børnesagkyndig rådgivning i de her tvister.
Og når vi nu får sat forældreansvarsloven her i kraft, får retterne og rigsombudsmanden i Grønland mulighed for at tilbyde børnesagkyndig rådgivning.
Og det er korrekt, at der ikke er en pligt til at tilbyde den børnesagkyndige rådgivning, og det er helt enkelt, fordi der på nuværende tidspunkt ikke er de fornødne kompetencer til simpelt hen at gøre tilbuddet obligatorisk, og derfor er formuleringen, som den er.
Jeg mener stadig væk, det er et vigtigt første skridt.
Jeg forstår ønskerne, men jeg mener, at det er et vigtigt første skridt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak til ministeren, og også mange tak for at anerkende, at børneloven skal opdateres.
Det er noget, jeg personligt har kæmpet rigtig meget for, så det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Noget andet, som jeg også personligt har kæmpet meget for, er det her med Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, og sådan som jeg forstår ministeren, får man løftet det her område op.
Det er jo nogle ting, som vi har påpeget fra IA's side, og som åbenbart er kommet med undervejs, så det håber jeg at vi også kan få tydeliggjort fremadrettet i udvalgsarbejdet.
Så synes jeg, der udestår to opgaver.
Den ene er i forhold til det her med børnesagkyndig viden, som vi jo har drøftet rigtig meget under debatten i dag, og den anden er i forhold til konfliktmægling, hvor der er et ønske om, at man går fra »kan« til »skal« i lovgivningen, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren forholde sig til.
Mange tak.
Karen Ellemann (V), 2015-11-05:
Hvad angår børnebortførelserne mellem Danmark og Grønland, er det jo sådan set sådan, at med ikrafttrædelsen af forældreansvarslovgivningen bliver reglerne om børnebortførelser ens i Grønland og Danmark, for det er allerede strafbart for en forælder, som ikke har forældremyndigheden over barnet, at tage barnet fra Grønland til Danmark eller omvendt uden samtykke fra den anden forælder.
Det er jo også strafbart at tage barnet til udlandet.
Så jeg synes sådan set, det er vigtigt at få slået det fast.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Vi er selvfølgelig enige om, at det er et stort skridt, og debatten her er jo bare udtryk for en stor vilje, så vidt jeg hører, fra alle ordføreres side til at komme videre, og den udtrykker ministeren også, så det kan vi kun være glade for.
Jeg synes jo, at der i flere af Lovudvalgets forslag, hvilket også har været nævnt her, er noget, der egentlig vedrører det her lovforslag, og hvor man godt kunne gøre det bedre.
Bare en enkelt ting er jo forslaget om, at det at bortføre et barn fra Grønland til Danmark skal kriminaliseres og ligestilles med at bortføre barnet til udlandet.
Og der forstår jeg simpelt hen ikke det svar.
Jeg synes ikke, at man svarer på det.
Jeg ved ikke, om ministeren kan begrunde nærmere, hvorfor man ikke vil tage højde for det ønske.
Karen Ellemann (V), 2015-11-05:
I forhold til det her lovforslag erkender jeg, at det her jo netop er et første skridt, et vigtigt skridt, et stort skridt.
Alt det, der ligger i den her pakke, er glædeligt.
Og så er der også en klar tilkendegivelse af, hvad næste skridt er i forhold til børneloven.
Spørgsmålet om hele retsstillingen generelt set ligger jo naturligvis ovre i Justitsministeriets ressort, og dermed er det retteligt justitsministeren, der vil skulle svare mere indgående på det.
Naturligvis lægger jeg op til, at udvalget gerne må spørge mere indgående ind til det under udvalgsbehandlingen, således at jeg også kan få bidrag fra min kollega i Justitsministeriet til de spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Tak til ministeren for talen.
Også tak for, at ministeren adresserer nogle af de ting, der er blevet nævnt undervejs i debatten.
Det synes jeg er rigtig god stil, og det ser jeg da gerne brede sig til hele regeringen, for så får vi meget mere end en debat, og det er jo sådan set derfor, vi er her.
Så tak for det.
Men det må vel også sige os alle sammen noget.
Jeg glæder mig over, at ministeren ligesom også har rakt en hånd ud til Grønland i den situation og sagt, at hvis Grønland ønsker en drøftelse af, hvordan vi kan støtte op om at løse den opgave, så er ministeren parat til det.
Det synes jeg er et rigtig godt signal.
Men det må jo også være et signal til os andre om, at vi speeder op på de punkter, som vi har indflydelse på her, nemlig retsreglerne.
Og der synes jeg ikke at man svarer særlig dybtgående på de ønsker, som kommer fra Lovudvalget i Grønland, og som Inatsisartut har tilsluttet sig, og som også har været nævnt her i debatten.
Det ville jeg gerne høre lidt flere kommentarer til, altså hvorfor man så ikke følger grønlænderne hele vejen, hvad det angår, i forhold til det her lovforslag.
Karen Ellemann (V), 2015-11-05:
Jeg vil gerne starte med at takke samtlige ordførere for en meget interessant debat, en vigtig debat.
Jeg er enig, når mange af ordførerne nævner, at det her er en rigtig god sag, og at det er en vigtig ting, som vi foretager nu og her.
For med det her lovforslag bliver lovgivningen om forældreansvar og om ægteskab mellem to personer af samme køn sat i kraft i Grønland.
Det element, vi har talt om i dag, med revselsesretten, altså det, at man må slå sine børn, er indiskutabelt forkert, når man taler med danske børn og danske familier.
Det har det formentlig ikke været i Grønland.
Loven har i hvert fald ikke været klar, men det bliver den nu. Den seneste rapport, som jeg selv dykkede ned i her for et par dage siden, gør virkelig indtryk, og det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Man bliver vred, ked af det og frustreret over at læse om, hvilke vilkår alt for mange børn vokser op under.
Så for mig er det meget, meget vigtigt, at børn i Grønland får samme beskyttelse i sådanne sager, som børn i Danmark har det.
Her taler vi specifikt om forældreansvaret, og derfor er vi kommet et vigtigt skridt videre.
Der blev rejst et par konkrete spørgsmål undervejs i debatten.
Bl.a. spurgte hr. Finn Sørensen til ikrafttrædelsen af initiativet her.
Og der er det sådan, at delen omkring forældreansvarsloven vil træde i kraft den 1. juli 2016, og at den anden del omkring ægteskabsindgåelse mellem to personer af samme køn vil træde i kraft den 1. april 2016.
Det er korrekt, som flere af ordførerne også sagde, at grunden til udskydelsen jo har været, at der har været afholdt folketingsvalg ind imellem, og at det derfor faktisk er en genfremsættelse, vi står med i dag.
Det danske område er jo heller ikke perfekt.
Derfor vil jeg gerne her klart tilkendegive, at vores samarbejde Danmark og Grønland imellem er ualmindelig vigtigt.
Og derfor vil jeg gerne takke de ordførere, som også fremhæver det samarbejde, vi har, særlig på det sociale område.
Det ser jeg frem til fortsætter.
Det sidste spørgsmål, der jo blev stillet af indtil flere ordførere, er, hvorfor det ikke er så at sige hele pakken på nuværende tidspunkt.
Til det vil jeg tilkendegive, at i min optik er det her første skridt, og at vi har aftalt med Grønland, at de næste skridt i ajourføringen kommer til at dreje sig om netop børneloven, altså bl.a. det, der var blevet sat spørgsmålstegn ved i forbindelse med faderskab og medmoderskab.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at jeg naturligvis står til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under den udvalgsbehandling, som går i gang nu.
Tak for ordet.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg synes, at det er vigtigt, at det ikke bare er et politisk anliggende.
For at finde den bedst mulige løsning og få den bedst mulige gavn af de instrumenter, vi har i samfundet, tror jeg, det er vigtigt, at vi hører, hvad fagfolkene selv peger på som mulige løsningsmodeller.
Det er lige så vigtigt at tage med, således at vi fremover sikrer en meget god, fremadrettet og strategisk vigtig indsats, så vi alle sammen løfter i flok.
I den sammenhæng tror jeg, at løsningsmodellerne skal findes uden for det politiske område blandt fagfolkene.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-05:
Det vil jeg bare sige at jeg er helt enig i.
Jeg er helt enig i, at det også er et grønlandsk anliggende, og det er også derfor, jeg godt vil understrege – i modsætning til nogle af de udmeldinger, der er kommet fra andre danske politikere – at flertallet af os ikke har nogen intention om, at det ikke skal være et grønlandsk anliggende.
Vi bliver bekymret, når vi hører rapporterne fra Grønland, og når vi hører børnetalsmanden rejse så alvorlige sager, som der er blevet gjort, og derfor er det blot et tilbud om bistand.
Det var egentlig bare en kommentar og ikke så meget et spørgsmål.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-11-05:
Tak for det spørgsmål, selv om jeg egentlig allerede har svaret på det.
Og hvis man står i den situation, at man har mistet kontakten til sit barn og bliver nægtet samvær, så er det ens retssikkerhed, som er truet.
Derfor bør der også arbejdes med sagsbehandlingstiderne i retterne.
Og jeg er overbevist om, at vi bør kunne finde en løsning på det i udvalgsarbejdet.
Jeg synes ikke, jeg hører nogen uenighed ordførerne imellem.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak til ordføreren.
Det er jo primært et grønlandsk anliggende, men der er selvfølgelig nogle gråzoner, som vi bliver nødt til at forholde os til.
En anden ting, som er et dansk anliggende, er retterne.
Vi oplever nogle gange, at der er lang sagsbehandlingstid for at komme til hos retterne og få behandlet sin forældremyndighedssag.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-11-05:
Jeg tror, spørgeren kender svaret.
Vi vil arbejde ret målrettet på at få håndteret de elementer, så vi kan styrke den samlede retssikkerhed for børn, ikke mindst børn, der ikke kan tale deres egen sag og kæmpe for deres egen retssikkerhed.
Der er et behov for tilpasning til særlige grønlandske vilkår og forhold, og det er lovforslaget jo et udtryk for allerede på nuværende tidspunkt.
Men jeg er da overbevist om, at vi i udvalgsarbejdet eventuelt kan få indbefattet flere af de særlige hensyn, herunder den overbelastning, som der bliver peget på i rapporten.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak til ordføreren.
Ordføreren nævner selv det her med MIO-rapporten om udsatte børn i Grønland, og det har jo faktisk også en relation til den her familieretspakke forstået på den måde, at når der er behov for børnesagkyndig viden, er det fra nogle socialforvaltninger, som er rigtig belastede.
En rapport fra Grønlands selvstyre har vist, at nogle sagsbehandlere sidder med 100-300 sager pr. sagsbehandler, og skal man derudover gå ud og lave en ekstra opgave med at give børnesagkyndig viden, kan det være rigtig svært i praksis.
Det betyder, vi får en lovgivning, som er rigtig svær at implementere i virkeligheden, og det betyder, at der bliver et gab imellem, hvad lovgivningen siger, og hvordan virkeligheden ser ud.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren siger til det.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-11-05:
Ganske som ved behandlingen af det her lovforslag i foråret kan jeg meddele, at vi fortsat bakker op om lovforslaget og støtter de ajourføringer og justeringer, som høringen har resulteret i.
I supplement til de øvrige ordførertaler, der har været i dag,
er vi også opmærksomme på, at der er dele, som vi ikke er kommet i mål med.
Desuagtet har vi med et lovforslag at gøre, som har to hovedbestanddele: en forældreansvarslovgivning og en lov om retsvirkning.
Selv om vi her i landet ikke kan sige os fri for at kende til lignende sager, viser bl.a. rapporten om børns trivsel i Nordgrønland, at der er behov for at styrke grønlandske børns rettigheder og stadfæste dem i lov.
Derfor medvirker vi naturligvis også gerne til at sikre det.
Umiddelbart synes det jo tankevækkende, at vi nu med lovforslaget indfører en afskaffelse af revselsesretten 18 år senere end i resten af kongeriget.
Også med hensyn til forslagets anden del, der vedrører retsvirkningsloven, støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Naturligvis bifalder vi ikrafttrædelsen af den nødvendige lovgivning for, at to mennesker af samme køn kan indgå ægteskab.
Og endelig glæder det os, at Grønland med lovgivningen nu også kan indgå i det internationale samarbejde om forældreansvar, hvorved børnebortførelser også kan retsforfølges.
Eneste tilføjelse ud over dem, jeg allerede har nævnt, er, at vi støtter de bemærkninger fra IA under den første behandling, som også er fremført i høringen.
Det er væsentligt for retssikkerheden, og det er væsentligt for Grønlands ligestilling og for bekæmpelse af diskrimination som også tidligere nævnt i forbindelse med den her behandling.
Vi vil derfor fortrøstningsfuldt bede regeringen om at adressere dette, således at vi i den kommende periode kan få arbejdet med de relativt lange behandlingstider, vi ser på det her område.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Det kan jeg kun tilslutte mig.
Og med lidt røde ører vil jeg sige, at det da også burde have været med i min ordførertale som en af manglerne ved lovforslaget her.
Så det kan vi kun bakke op om i det videre arbejde for at se, om det kan komme med.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak til ordføreren.
Vi ser jo, at der bl.a. på grund af den her manglende opdatering af børneloven sker en direkte diskrimination af par af samme køn.
I den her familieretspakke gives der heldigvis mulighed for, at der kan ske kirkelig vielse af par af samme køn.
Men det betyder også, at fordi børneloven ikke er blevet opdateret, kan man ikke få det såkaldte medmoderskab, som man kan i Danmark.
Og det vil sige, at hvis man er et par af samme køn, som bor i Danmark og flytter til Grønland, så kan et medmoderskab ikke anerkendes.
Det betyder, at den ene af de to forældre er nødt til at være adoptivforælder til barnet.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Mange tak.
Når det er Grønlands Selvstyre, som har anmodet om, at den familieretlige lovgivning bliver ajourført, så kan Alternativet naturligvis kun varmt støtte det.
Det er meget positivt, at selvstyret ønsker at styrke børnenes retssikkerhed, at børn får udvidet mulighed for at blive hørt, og ikke mindst at revselsesretten også afskaffes i Grønland.
Det er også meget positivt, at par af samme køn kan indgå ægteskab i kirken.
Men Alternativet havde gerne set, at der var kommet en fuld opdatering af børneloven.
I Alternativet håber vi i lighed med Enhedslisten, at der rettes stor opmærksomhed mod, hvordan retternes og rigsombudsmandens mulighed for at tilbyde kvalificeret børnesagkyndig rådgivning eller konfliktmægling hurtigst muligt kan gøres obligatorisk.
På tilsvarende vis håber vi, at reglerne om barnets adgang til at anmode Statsforvaltningen om at indkalde forældrene til møde om forældremyndigheden, barnets bopæl eller samvær kan træde i kraft, så snart de fornødne kompetencer er til stede, især i lyset af børneombudsmandens rapport om de grønlandske børns vilkår, som vi lige har modtaget.
Alt i alt er vi i Alternativet imidlertid glade for det foreliggende lovforslag, som vi naturligvis stemmer for.
Marcus Knuth (V), 2015-11-05:
Mig bekendt har lovforslaget, ligesom alle andre lovforslag, vi behandler, vedrørende Grønland, først været forbi det grønlandske selvstyre.
Og derfor retter vi os selvfølgelig efter de forslag, der kommer fra det grønlandske selvstyre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Med den her familieretspakke ser vi jo desværre et eksempel på en generel udfordring, nemlig at vi har en dansk lovgivning, og derudover får pillet et par enkelte rettigheder ud, så vi i virkeligheden får skabt en grønlandsk lovgivning, som er under den danske lovgivning.
Det vil sige, at der bliver pillet nogle rettigheder ud, når det fremsættes som et grønlandsk lovforslag.
Det synes jeg er enormt ærgerligt, og jeg synes også, det er ærgerligt, at man sætter ambitionsniveauet ned i forhold til f.eks. konfliktmægling, som jo er gået fra at være et skal til at være et kan.
Hvad synes du om den forskel, der er i ambitionsniveauet for konfliktmægling?
Marcus Knuth (V), 2015-11-05:
For Venstre er det helt centrale ved dette lovforslag, at Grønlands selvstyre har anmodet om, at den familieretlige lovgivning på Grønland ajourføres, således at lovgivningen bringes på linje med lovgivningen i Danmark, nærmere bestemt lovgivningen om forældreansvar og om ægteskab mellem to personer af samme køn, som nu altså også sættes i kraft i Grønland.
Det betyder bl.a., at børn i Grønland vil opleve forbedret beskyttelse, fordi det bærende element i forældremyndighedssager fremover skal være barnets ret til begge forældre og ikke forældrenes ret til barnet.
Og det betyder selvfølgelig også, at par af samme køn får mulighed for at indgå ægteskab på lige fod med alle andre.
I Venstre har vi den opfattelse, at når Grønland selv henvender sig med et ønske om dansk lovgivningsmæssig hjælp til at understøtte ændringer som disse i Grønland, bakker vi selvfølgelig fuldt op om det.
Og det gør vi naturligvis også i denne sammenhæng.
Så jeg vil ikke gå nærmere i dybden med indholdet, men blot konstatere, at Venstre naturligvis støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Jeg læser det sådan, at ordføreren så, i hvert fald som udgangspunkt, er positiv over for de indstillinger, der kommer, for de handler jo alle sammen netop om at ligestille grønlandske børn med danske børn.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-05:
Som nævnt er det af allerstørste vigtighed for Dansk Folkeparti, at man som barn i hele kongeriget Danmark kan forvente at have de samme muligheder for en tryg og god opvækst, og det er fuldstændig ligegyldigt, om man i den henseende bor i Greve eller på Grønland.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-05:
Også i Radikale Venstre er vi positivt indstillet over for dette lovforslag, der jo er en genfremsættelse.
Der er tale om, kan man sige, en lovgivning, som man på en måde kunne have ønsket sig var indført for lang tid siden i Grønland.
Det er også en lovgivning, som bliver præsenteret for Folketinget lige præcis på et tidspunkt, hvor det endnu en gang er kommet i offentlighedens søgelys, at forholdene for mange grønlandske børn simpelt hen ikke er acceptable, og at der er et behov for en langt stærkere indsats både fra Grønlands og fra Danmarks side – gerne i fællesskab, hvis det står til Radikale Venstre – for at rette op på det.
Det er jo rigtigt, som flere partier har været inde på, at der er nogle forskelle på lovene, som de nu ser ud i Danmark, og kommer til at se ud i Grønland.
Det står en lille smule uklart for mig, hvordan de forskelle er opstået, men jeg har en formodning om, at det jo bl.a. handler om, at f.eks. nogle af de konfliktmæglingsredskaber, som jeg på linje med flere andre ordførere også gerne så indført i Grønland som et tilbud, måske ikke lige er sådan at indføre – sådanne garantier – simpelt hen fordi man ikke har det fornødne personale til rådighed.
Men jeg vil da gerne tilkendegive, at principielt set synes vi at der skal gælde de samme tilbud i alle dele af kongeriget, og så må vi arbejde på sammen at skabe forudsætningerne for, at det kan lade sig gøre.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-05:
Jeg vil gerne sige tillykke til Grønland med, at vi er nået så langt, og også tak for flot arbejde fra Aaja Chemnitz Larsens side i den forbindelse, og så vil jeg gerne returnere spørgsmålet, som jeg selv fik før, om, hvorvidt der er noget, vi fra dansk side kan gøre for at bistå med at få løst nogle af de problemer, der måtte være for grønlandske børn.
Nu har vi fået den her rapport fra børnetalsmanden, og Aaja Chemnitz Larsen nævnte også selv undervejs, at vi jo selvfølgelig ikke kommer i mål med at ændre lovgivningen, og derfor vil jeg bare gerne spørge om det.
For det skal i hvert fald være sådan, at man på Grønland ved, at vi fra dansk side gerne vil hjælpe, vi vil ikke diktere, hvordan tingene skal foregå – det har vi ikke nogen intention om.
Men jeg føler i hvert fald, at rigsfællesskabet gerne skulle være sådan, at vi hjælper hinanden, og er der noget, vi fra dansk side kan gøre, så vil vi gerne gøre det selv.
Det vil jeg gerne høre om der er nogle ideer til.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak.
Nu er vi en del fra Grønland, der ikke er så glade for ordet Syddanmark, men mange tak for spørgsmålet.
I forhold til retterne har der jo været afsat nogle midler til bunkebekæmpelse, men når vi kigger på det her område, altså forældreansvarsområdet, er det jo rigtig vigtigt, at man fokuserer på konfliktmægling.
Og det er jo derfor, jeg synes, det er så vigtigt, at man sikrer, at det er der, man lægger sine ressourcer, og at det er der, man lægger sine kræfter, for det er der, hvor vi kan løse rigtig mange af udfordringerne ude i familierne.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Det var jo i hvert fald et konkret forslag.
Det er klart – og det er vi jo enige om – at socialvæsenet er Grønlands ansvar, men at ansvaret for retsvæsenet altså ligger her, nemlig ovre i Statsministeriet.
Og der synes jeg, det er vigtigt, at vi får nogle konkrete eksempler på, hvordan vi så kan nærme os det mål, som vi vel alle pr. definition er enige om, nemlig at vi jo på de områder, hvor Danmark har ansvaret i Grønland – det lovmæssige og det myndighedsmæssige ansvar – skal tilstræbe, at niveauet er det samme, som det er her i Syddanmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er jo både i retterne, og så er det i socialforvaltningerne, som jeg også var inde på, og selv om det er et grønlandsk anliggende, er det vigtigt, at vi forholder os til det, når vi laver den her lovgivning, som jo også kommer i berøring med og er afhængig af et grønlandsk socialsystem.
I forhold til de sagstal, som jeg var inde på tidligere, altså de 100-300 sager pr. sagsbehandler, er det jo ikke nødvendigvis billedet hos alle, men har du en stor arbejdsbyrde, siger det sig selv, at det er svært at lave den tidlige indsats.
Så et loft over, hvor mange sager man kan sidde med – det er en af de meget konkrete ting – en opdatering af børne- og ungelovgivningen i Grønland og en langt tidligere indsats kunne være nogle af de ting, som man kunne gå ind og pege på.
Det er helt sikkert noget af det, vi anbefaler fra IA's side.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Tak, og tak til ordføreren for en meget klar tale, hvor vi jo selvfølgelig er enige om, at det her er et klart fremskridt, men at der også er en række ting, der skal gøres bedre.
Men ordføreren har jo fat i en meget vigtig pointe, og det er, at én ting er, at vi forbedrer grønlandske børns rettigheder, men noget andet er, hvordan de så kan håndhæves i virkeligheden med de vanskeligheder, der er i det grønlandske retssystem, f.eks. alene med sagsbehandlingstider og andre vanskeligheder, som vi har diskuteret her i salen, og ordføreren var selv inde på, at det ville være godt, hvis regeringen tog det alvorligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-05:
Jeg synes, det er helt åbenlyst rigtigt, at der skal gøres noget, også socialt.
Det er selvfølgelig ikke bare gjort med, at der nu kommer en lovgivning, som siger, at man ikke må slå sine børn.
Det er et vigtigt skridt, men det løser selvfølgelig ikke problemerne.
Som jeg også sagde i går i Grønlandsudvalget, og som det også blev sagt af flere andre af dem, der var med til det møde i går, vil vi jo fra dansk side meget gerne bidrage.
Hvis der er noget, vi kan gøre, så må man sige til fra Grønlands side.
Jeg synes desværre ikke rigtig, at vi, da vi havde dialogen i går, sådan fik noget konkret, som vi kunne hjælpe med.
Men hvis der er det, vil vi meget gerne gøre det.
Jeg vil ikke kaste mig ud i en længere redegørelse for, hvad jeg ellers mener der skal gøres sådan socialt for at løse problemer med børns vilkår.
Det er jeg simpelt hen ikke kompetent til.
Men jeg vil blot sige, at hvis vi kan bistå med noget, vil vi meget gerne gøre det.