Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Enhedslisten støtter forslaget om en ændret klagestruktur, der jo i øvrigt hænger sammen med L 157 om ændringer i statsforvaltningen, som vi lige har behandlet.
Vi mener også, at det her lovforslag er en rimelig udmøntning af finanslovaftalen, der ligger til grund for de to lovforslag.
I en del høringssvar rejses der kritik af, at de sociale nævn og beskæftigelsesankenævnene nedlægges.
Det opfatter man som en forringelse af retssikkerheden, for man siger, at fremover er der kun en instans.
Men som vi allerede har været inde på i debatten, er det faktisk sådan allerede i dag, fordi Ankestyrelsen allerede i dag kun behandler principielle sager og det er Ankestyrelsen, der tager stilling til, om en sag er principiel.
Den forenklede klagestruktur, der foreslås, vil i stedet indebære nogle klare fordele.
Det giver mulighed for en hurtigere og mere ensartet sagsbehandling, ikke mindst af de principielle sager, og bedre udnyttelse af ressourcerne.
Det betyder, at kommunerne fratages muligheden for at anke sagerne, hvilket vi er meget tilfredse med.
Samtidig sker der den væsentlige ændring, at udvælgelsen af de principielle sager fremover kommer til at ske på baggrund af et væsentlig større antal sager, end det er sket efter de gældende regler.
Der er også rejst kritik fra en lang række organisationers side af den svækkede inddragelse af lægmændene.
Det kan ikke bestrides, at antallet af sager, som behandles under medvirken af lægmænd, fremover vil blive væsentlig mindre, men hvad man taber i kvantitet, vinder man i kvalitet.
I dag skal lægmændene inddrages i de principielle sager; det ændres der ikke på.
Men ud over det vil lægmændene fremover også blive inddraget i et antal konkrete, men ikkeprincipielle sager.
Lægmændene i Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg kan bede Ankestyrelsen om et overblik over Ankestyrelsens samlede praksis som grundlag for en fælles drøftelse af denne praksis.
Det foreslås også, at Ankestyrelsen skal udarbejde en årlig beretning om virksomheden på de nuværende nævnsområder, som skal forelægges i Det Rådgivende Praksisudvalg.
Det mener vi faktisk indebærer muligheden for en styrkelse af borgernes retssikkerhed.
Vi er i en situation, hvor uensartede og for borgerne uigennemsigtige afgørelser er et stort problem, ligesom jeg egentlig også tror, at mange borgere oplever hele klagesystemet som uigennemsigtigt og i hvert fald noget, som er en alt for langtrukken affære.
Det er jo en fælles ambition både for lægmændene og deres organisationer og også for hele Folketinget – alle partier, uanset hvordan man stiller sig til det her forslag – at der skal gøres noget ved det.
Og der opfatter vi det altså sådan, at det er en styrke, at lægmændene, de faglige organisationer, handicaporganisationer m.v., får større indflydelse på det generelle og det principielle niveau, end de har i dag.
Det er måske i virkeligheden også en bedre udnyttelse af disse organisationers viden – undskyld, at jeg glemte arbejdsgiverne, det er jo også vigtigt – erfaringer og holdninger end i det nuværende system.
Det ændrer ikke på, at jeg gerne vil kvittere for den grundige kritik, som netop disse organisationer og Advokatrådet, ikke at forglemme, har givet forslaget, for det borger jo for, at vi har nogle vagthunde, lad os bare bruge det ord, som vil holde et skarpt og vågent øje med, hvordan denne nye struktur kommer til at fungere, og det vil der selvfølgelig være brug for.
Der er vist ingen strukturændring, der ikke er blevet fulgt på vej med rosenrøde bemærkninger om, at den både giver hurtigere og bedre sagsbehandling, ovenikøbet for de samme eller færre penge.
Vi har endnu til gode at se, om det virker, men Enhedslisten vil gerne være med til sætte det i gang og give det en chance.
Nogle vil måske blive overrasket, nogle vil slet ikke tro på det, sådan var det faktisk under det tidligere lovforslag, vi behandlede, men i Enhedslisten har vi faktisk ikke og har heller ikke haft den holdning, at der nødvendigvis og i alle forhold skal bruges flere offentlige kroner.
Specielt i administrative spørgsmål er der grund til at se på, om det kan gøres bedre og billigere for de samme eller eventuelt færre penge. Så Enhedslisten støtter lovforslaget, men vi vil selvfølgelig ikke afskære os fra at medvirke til forbedringer, hvis der skulle opstå muligheder for det under behandlingen og der skulle være ting og sager, vi og forligspartierne har overset.