Connie Hedegaard (KF), 2007-04-17:
Da det, som det lige fremgik, er besluttet at behandle de to forslag – lovforslaget og beslutningsforslaget – under et, vil jeg selvfølgelig også kommentere dem under et, så jeg kan allerede nu afsløre, at jeg selvfølgelig vil sige noget meget, meget positivt om regeringens udspil og noget relativt positivt, men knap så positivt om udspillet fra SF.
Det, vi ser i byudviklingen i de her år, er en hastig forandring; nye, moderne erhverv erstatter ældre industriarbejdspladser, og mange af de nye virksomheder kan fint placeres sammen med andre byfunktioner.
Moderne erhverv er jo ikke – sådan som man kendte det i industrisamfundet – nødvendigvis noget, der støjer, eller noget, der sviner, det kan være en fuldstændig anden slags virksomhed, der ikke belaster omgivelserne, og det gør det så også muligt at skabe nogle nye bykvaliteter i de ældre byområder og udvikle nogle nye, attraktive bydele, hvor man blander bolig og erhverv på en anderledes og en spændende måde.
Den opgave tog Folketinget hul på med ændringen af planloven i 2003.
Dens overgangsordninger gav kommunerne mulighed for at tilrettelægge omdannelsen af ældre erhvervs- og havneområder, så de miljøbelastende virksomheder FTTMO77.FM Page 5618 Friday, August 24, 2007 9:33 AM har tid til at tilpasse sig en gradvis overgang til anden anvendelse.
Efterhånden som virksomhederne forlader de centralt beliggende erhvervsog havneområder, har byerne dermed fået mulighed for at skabe nye byarkitektoniske kvaliteter og nye former for oplevelser.
Samtidig nedsættes behovet for at inddrage nye områder til byudvikling.
Det, der så sker med det foreliggende forslag, er, at vi nu tager næste skridt til at fremme udviklingen af mangfoldige byer og bæredygtige byer.
Lovforslaget fra regeringen omfatter alle ældre byområder, som skal moderniseres og fornyes, og det omfatter også nye byområder.
Forslaget fra regeringen gør det muligt for grundejerne at involvere sig mere aktivt i større byprojekter, det gør det som sagt muligt at blande byfunktioner, bolig og erhverv og skabe mere variation i bylivet, det gør det muligt at udvikle de rekreative muligheder i havneområderne, og så gør det det muligt at bygge støjisolerede boliger i de tætte bydele og at udlægge nye områder til lavenergibebyggelse.
Kommunernes planer for byudvikling skal afstemmes med de kommunale investeringsprogrammer, men grundejere kan have ønske om en højere kvalitet end den, kommunen lægger op til, det vil sige f.eks. om en hurtigere udbygning, om en særlig udformning af gaderum og pladser, og meget andet kan tænkes.
Og her giver forslaget om udbygningsaftaler nu kommunen og grundejerne mulighed for at finansiere ny infrastruktur i fællesskab, så grundejerne medvirker økonomisk til at hæve kvaliteten i deres del af byen til alles bedste.
Det er klart, at det står grundejerne og kommunerne frit for, om de ønsker at indgå sådanne aftaler, men lovforslaget giver mulighed for, at de kan indgås, og opstiller regler for deres forhold til kommunernes planlægning.
De udvidede muligheder for at blande byfunktioner i et område skal skabe mere variation i bylivet.
Man skal kunne bo og have sit arbejde side om side med caféliv, butikker og sociale og kulturelle institutioner, og vi skal have vendt mange års bestræbelser på at skille de forskellige dele af bylivet ud i hver deres områder.
Vi skal satse på mangfoldighed, som kan gøre bylivet mere oplevelsesrigt, og vi skal undgå bycentre, der ligger øde om natten, og sovebyer, der står tomme og er uinteressante om dagen.
Det er der faktisk ikke ret gode muligheder for i dag, og også den mulighed åbner det her lovforslag op for.
Selvfølgelig alt sammen under hensyntagen til miljøet.
Omdannelsen af de ældre havneområder er som sagt vigtig, fordi det er et vigtigt udviklingspotentiale i mange byer, og den rekreative anvendelse af vandet helt ind mod bykernen åbner for nogle helt nye bykvaliteter.
Men der har hidtil været usikkerhed om, hvor langt kommunernes plankompetence rækker i forhold til statens, man kunne kalde det højhedsret over søterritoriet.
For nu at give kommunerne bedre betingelser for at tilrettelægge omdannelsen, lægger forslaget op til klare og entydige regler for kommunernes planlægning på og ved vandet i deres havne, så de f.eks. kan planlægge rekreative områder med badebroer, strandpromenader, områder til surfing og svømning, og hvad det nu kan være.
Forslaget om støjisolering af nye boliger er en anden vigtig udvidelse af kommunernes råderum, som ligger i regeringens lovforslag.
Vi ved alle sammen, at vi ikke helt kan undgå støj i byen, ja, man kan næsten sige, at en eller anden grad af støj er med til at karakterisere det moderne byliv, og vi ved alle sammen, at nogle byområder er mere støjbelastede end andre.
Men det kan ikke være meningen, at velbeliggende og i øvrigt attraktive boligområder sygner hen, fordi trafikstøj eller den uundgåelige larm fra et nærliggende industrikvarter eller havneområde forhindrer en fornuftig fornyelse og en fornuftig modernisering.
Derfor skal det være muligt at opføre nye, støjbeskyttede boliger i de støjramte byområder.
Støjisoleringen skal sikre et forsvarligt støjniveau både indendørs, også når man har vinduerne åbne, og på de udendørs opholdsarealer, uden at man slækker på de nuværende krav til støjbeskyttelse.
Så det handler altså også meget om, hvordan man rent faktisk bygger nyt, og hvordan man renoverer.
Endelig giver lovforslaget kommunerne en mulighed for at udlægge nye områder til lavenergibebyggelse helt i tråd med aftalen om den fremtidige energispareindsats.
Vores bygninger står for en stor del af vores energiforbrug, og derfor har det betydning for det samlede CO2udslip, at der opføres lavenergibebyggelse i det, man kalder henholdsvis klasse 1 og klasse 2.
Det vil sige, hvor de bruger henholdsvis 50 pct. og FTTMO77.FM Page 5619
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
25 pct. mindre energi end bygninger, der opfylder den almindelige energiramme i bygningsreglementet.
Der er derfor også et betydeligt privatøkonomisk potentiale for dem, som vælger at opføre deres bolig som lavenergibebyggelse.
Jeg er helt overbevist om, at det vil være stadig mere attraktivt for en, der skal ud at købe en bolig, at kigge efter, om det er en lavenergibolig.
Så muligheden for at udlægge områder til lavenergibebyggelse er et helt nyt instrument, som kan bidrage til et mere miljørigtigt byggeri som led i Danmarks langsigtede energi- og miljøpolitik, og jeg håber og tror, at mange kommuner vil benytte sig af denne nye mulighed.
Muligheden for at fastsætte lokalplanbestemmelser om beplantningens tilladte højde er et andet område, hvor det også vil give kommunerne bedre mulighed for at planlægge for bl.a. skyggeforhold, der har stor betydning i forhold til f.eks. solenergianlæg og lysindfald.
Dermed kan bestemmelsen bidrage til en bedre energiudnyttelse i de enkelte bebyggelser.
De nye reguleringsmuligheder for kommunerne skal ses i sammenhæng med andre af regeringens initiativer, og her tænker jeg bl.a. på forslaget om at fremme energibesparelser i bygninger og regeringens støtte til udvikling af lavenergibygninger, der er et af de udvalgte teknologiområder i det nye Energiteknologisk Udviklings- og Demonstrationsprogram.
SF har i B 100 yderligere foreslået, at kommunerne får mulighed for at stille krav til energiog miljøstandarder i lokalplaner.
Som det tydeligt fremgår af det, jeg lige har sagt, er vi stort set enige i det, der gælder energidelen.
I de tilfælde, hvor kommunen selv er grundejer, kan den, som forslagsstillerne nævner, allerede stille miljøkrav til materialer og produkter, og der findes nu også svanemærkekriterier for huse, som gør det nemmere også for private bygherrer at stille miljøkrav.
Men lovgivning om produkter er et meget vanskeligt område i forhold til EU-retten, og der er altså nogle meget komplicerede EUretlige aspekter, der skal afklares, før vi kan tage stilling til mulighederne for, om vi kan gå videre ad den vej.
Man skal jo stadig væk huske, at de svanemærkekriterier, der eksisterer, jo er en nordisk regulering, så vi skal altså have fundet ud af, hvordan vi kan opnå det, man gerne vil her, i forhold til EU-reguleringen.
Det vil vi undersøge, og jeg tror, at vi vil kunne være klar i efteråret med en afklaring af, hvordan man i givet fald skal gøre det her.
Er der noget, vi kan gå frem efter med Blomsten?
Er det noget, vi eventuelt skal have ind under EU’s direktiv om ekkodesign, eller er der nogle andre måder at prøve at håndtere det på?
Jeg må til sidst samtidig også minde om, at nybyggeriets fremtidige ressourceforbrug allerede i dag skal indarbejdes i kommunernes miljøvurdering af de lokalplaner, der kan have en væsentlig indvirkning på miljøet, og det skal sammenholdes med kommunens og samfundets miljømål.
Så selv om regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget, ser jeg frem til den fortsatte drøftelse af mulighederne, og jeg ser selvfølgelig også frem til i dag at drøfte lovforslaget.
Jeg mener, at vores lovforslag vil give større fleksibilitet i byerne.
Det vil give os nogle mere energivenlige områder, og det vil give os nogle mere varierede og mere spændende byer.
Så jeg håber, at lovforslaget kan samle bred opbakning i Folketinget.