runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-12:
Det samspil mellem Folketinget og samfundet er sådan set et samspil, som vi sætter stor pris på i Radikale Venstre.
Og igen, som da vi diskuterede det sidste forslag, der var på dagsordenen her, synes vi egentlig, at det er en lidt mærkelig mistænkeliggørelse at gå ud fra, at folk, der har været ministre i en dansk regering, ikke har tænkt sig at overholde den lovgivning, der skal overholdes – og det vil jeg gerne understrege, nemlig at man selvfølgelig ikke må bryde sin tavshedspligt og videregive nogen former for information, man har fået gennem sit embede, hvis man skulle komme i den situation, at man, ½ år efter, 1 år efter eller for den sags skyld 10 år efter man har været minister, skulle få et andet job.
Den regel gælder, og den regel skal overholdes.
Jeg vil gerne tage min egen ringe person som eksempel.
Jeg havde siddet i Folketinget i 6 år, så stiftede jeg en grøn tænketank uden for Folketinget, hvor jeg arbejdede med meget af den politik, som Folketinget gik og lavede herinde, så blev jeg klima- og energiminister.
Der tog jeg selvfølgelig alle de erfaringer, jeg havde fra erhvervslivet – det var en privatfinansieret tænketank – med ind, og jeg tror, det var med til at kvalificere mit arbejde.
Og jeg vil da ikke udelukke, at jeg på et eller andet tidspunkt, når jeg forhåbentlig har fået væltet den nuværende regering og været minister igen, skulle få lyst til at gå ud og lave en grøn tænketank igen og dér kunne kvalificere dens arbejde med en indsigt i, hvordan det politiske arbejde fungerer.
Men jeg er mig da pinligt bevidst om, at hvis jeg undervejs både på den ene og den anden side af bordet, men i særdeleshed som minister måtte være kommet i besiddelse af information, som ikke skal ud til andre og i hvert fald ikke til nogen, der har særlig interesse i det, så skal jeg holde næsen væk fra det og selvfølgelig overholde lovgivningen til punkt og prikke.
Vi synes, det er sundt, at politikere går ind og ud af Folketinget, vi synes, det er sundt, at man beriger Folketinget med sine egne erfaringer og omvendt beriger verden udeomkring med sine politiske erfaringer, og derfor er vi ikke tilhængere af det fremsatte forslag.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-12:
Tak for det.
Forslaget her pålægger regeringen at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal udarbejde forslag til forskellige modeller for indførelse af en lovbestemt karensperiode for ministre, som skifter job til lobbyvirksomheder og lignende, som de har haft relation til i deres arbejde som ministre.
Der har været en række eksempler på tidligere ministre, som er gået enten direkte eller næsten direkte fra posten som minister til en stilling i en lobby- eller rådgivningsvirksomhed.
Det har været virksomheder, som de har haft en direkte relation til i deres hverv som minister.
Et sådant direkte skift mellem rollen som minister til rollen som lobbyist kan være et udtryk for en problematisk sammenblanding af interesser.
Som minister er man folkets tjener og skal have fokus på samfundets bedste.
Som lobbyist har man et fokus på at påvirke den politiske proces til gavn for sin arbejdsgivers interesser.
Selv om ingen af de tilfælde og konkrete eksempler, vi har set, nødvendigvis er et udtryk for en problematisk sammenblanding af interesser, så er Alternativet af den opfattelse ligesom forslagsstillerne, at det kan føre til yderligere mistillid til det politiske system.
Efter det seneste skift, der var, da Bjarne Corydon skiftede til McKinsey, husker vi, at der var et voldsomt oprør og debat i befolkningen om, om det nu kunne have sin rigtighed.
Derfor ser vi det sådan set som en fordel, også for de pågældende ministre, at der er en form for karensperiode – man kan så diskutere, hvor lang den skal være – fordi det også vil give dem en helt anden form for legitimitet, når de så skifter.
De skal kunne gå ud at få job i det private erhvervsliv.
De skal kunne gå ud at få job i det offentlige.
Men vi tror sådan set, at en karensperiode af en eller anden længde også ville kunne gavne den legitimitet.
Vi noterer os også, at forslaget går på at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge de muligheder, der er, og det synes vi er en positiv tilgang at have til det, så der ikke ligger sådan et færdigt forslag om, hvordan det skal skrues sammen, fordi jeg tror, at det kan blive skruet sammen på flere forskellige måder.
Alternativet støtter forslaget.
Trine Bramsen (S), 2016-04-12:
Og så er vi jo netop tilbage ved det, der handler om afgrænsning, som er så utrolig svært, og som også er et af argumenterne for, at vi ikke stemmer for det her forslag.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-12:
Altså, det skulle være en stavnsbinding.
Jeg kan i hvert fald medgive Socialdemokraterne så langt, at det er rigtigt nok, at det er en begrænsning for nogle mennesker, at hvis man får så magtfuld en post som det at være minister, er der en downcoolingperiode – altså en nedkølingsperiode – bagefter, hvor man ikke kan få et job lige inden for sin egen metier.
Det fungerer i et flertal af europæiske lande, hvor man har en eller anden form for begrænsning for tidligere politikere og ministre, også for parlamentsmedlemmer i nogle lande.
Kan Socialdemokraterne måske medgive, at der skulle foretages en afgrænsning, der var snæver, så man ikke kan flytte sig direkte fra ens eget ministerområde over i en organisation, som beskæftiger sig med nøjagtig det samme, men i øvrigt kan få alle mulige andre job?
Trine Bramsen (S), 2016-04-12:
Nu kan man jo nævne mange eksempler.
Man kan også nævne eksemplet med en tidligere retsordfører, der gik ud og blev advokat i et højtprofileret advokatfirma.
Der er andre partier, der har lignende eksempler.
Jeg synes, det essentielle her er, at vi har et moralkodeks.
Vi står til ansvar for vores egne handlinger, og det samme gør arbejdsgivere.
Men at begynde at stavnsbinde mennesker i år 2016 mener jeg ikke vi skal.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-12:
Jeg tror, jeg muligvis kender svaret, for fru Trine Bramsen har næsten svaret på det allerede.
Jeg vil starte med at sige, at jeg har respekt for, at man tager den indholdsmæssige, politiske diskussion om det her i stedet for at lade, som om det bare er nogle definitionsspørgsmål, som vi ikke kan finde ud af at håndtere i Danmark, når de nu kan i et flertal af andre europæiske lande.
Men kan fru Trine Bramsen dog ikke også se, at det kan skabe store problemer med tilliden til det politiske liv, når f.eks. den forhenværende finansminister, Bjarne Corydon, går til et konsulenthus som McKinsey, som har tjent millioner af skattekroner, mens Bjarne Corydon var finansminister?
Trine Bramsen (S), 2016-04-12:
Tak for det.
Forslaget her pålægger regeringen at nedsætte en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe med henblik på udarbejdelse af en eller flere modeller for indførelse af en såkaldt karensperiode for tidligere ministre.
Ministrene skal ved lov afskæres fra ansættelse i lobbyvirksomheder og deslige.
Det kan virke dybt provokerende, når en minister forlader ansvaret for fællesskabets interesser til fordel for at være lobbyist, der måske ligefrem modarbejder fællesskabet.
Når vi Socialdemokrater er imod forslaget, handler det derfor ikke om den her manglende forståelse for dilemmaet, men derimod om, at vi vægter frihedsværdierne højt.
Vi bør ikke stavnsbinde folk, heller ikke tidligere ministre, blot fordi de har ydet en indsats og varetaget fællesskabets interesser.
I Danmark er vi frie som mennesker, og det skal vi stå fast ved.
Og så er der vel også et vist ræsonnement i at benytte sig af den viden og det netværk, man opnår i forbindelse med en arbejdsperiode, uanset om det er som almindeligt folketingsmedlem eller som minister.
Det kan jo faktisk føre til, at dansk viden og indsigt bringes ud i den store verden og bidrager til løsninger.
Der er dog en meget klar begrænsning i dette, og det er, som finansministeren var inde på, at straffeloven og en række andre lovbestemmelser umuliggør at bruge en stor del af den fortrolige viden, som ministeren har opnået og tilegnet sig.
En tidligere minister står selvfølgelig til enhver tid til ansvar for sin egen etik og moral, og det synes jeg er værd at holde fast i i den her sammenhæng.
Det samme gælder jo den arbejdsgiver, som den tidligere minister måtte blive ansat hos.
Hvornår er der tale om lobbyvirksomhed – det var vi også inde på i forbindelse med det foregående beslutningsforslag – og hvornår er reglerne i så fald brudt?
For hvilke idrætsforeninger, patientforeninger eller for den sags skyld private firmaer kan have en lille snert af lobbyisme?
På den baggrund skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-12:
Tak for det.
Jeg bliver lige så forarget som den foregående taler, når en tidligere minister pludselig får en velbetalt stilling hos en virksomhed, som tidligere har brugt mange ressourcer på at bearbejde den selv samme minister.
Det skaber mistillid til demokratiet, f.eks. når tidligere finansminister Bjarne Corydon før et valg gav store millionordrer til en virksomhed, for så på den anden side af valget selv at få en stilling og en millionhyre i samme virksomhed.
Så lugter der råddent i staten Danmark.
Men som forslagsstillerne også selv er inde på i bemærkningerne til det her beslutningsforslag, vi lige har behandlet, så er det vanskeligt at definere, hvad en lobbyvirksomhed er.
De fleste herinde har nok haft en borgmester i røret med argumenter for en motorvej, et sygehus eller en statslig arbejdsplads.
Det gør jo så kommunerne til lobbyister.
Og skal en tidligere minister ikke kunne vende tilbage til et job som skolelærer eller pædagog?
Det ville vel næppe skabe meget utilfredshed.
Den anden store udfordring er, at ministre jo har det med at skifte ressort fra tid til anden eller nogle gange sidde i et ministerium i ganske kort tid.
Det ville være meget svært at lave retningslinjer, der på rimelig vis vil kunne dække alle tænkte scenarier.
Derfor er det en ganske vanskelig sag at rydde op i dette morads, men det er ikke desto mindre noget, som der bør tages hånd om.
Tak for ordet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-12:
Det er egentlig, fordi jeg synes, at der måske lidt indsniger sig nogle misforståelser eller sammenblandinger i de begrundelser, som fru Pernille Skipper giver for forslaget.
Fru Pernille Skipper siger: Politikere er valgt til at varetage fællesskabets interesser.
Det er et citat.
Men her er der jo tale om ministre, som er udpeget, og ikke tale om nogen, der er valgt af vælgerne til at være ministre.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at hvis vi nu forholder os til folketingsmedlemmerne, som er de politikere, der er valgt, hvis vi tager den del af sætningen for gode varer, er det jo en politisk holdning, at de er valgt til at varetage fællesskabets interesser.
»Del jer efter anskuelser«, sagde Viggo Hørup.
Der er rigtig mange, der er valgt herinde til også at varetage forskellige former for særinteresser, og det synes jeg heller ikke at Enhedslisten kan sige sig helt fri for, heller ikke mig selv for den sags skyld.
Det er ikke det, jeg siger.
Jeg synes måske bare, at det er lige forfladigende nok for, hvad det egentlig er, der foregår herinde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Jeg kan erindre alle om, at vi råbte vagt i gevær dengang, og det er mig fuldstændig uforståeligt, at De Konservative, som faktisk også var imod forringelserne, men var en del af forliget, ikke kaldte det forligsbrud.
Enhedslisten var jo som bekendt ikke med i forligskredsen og kunne ikke den vej igennem stoppe det, men vi råbte højt mod de besparelser, som foregik.
Jeg synes, vi skylder alle dem i det danske beredskab, som gør en rigtig, rigtig stor indsats, at tage deres arbejde seriøst, og det gør man altså ikke, når man gennemfører så store besparelser uden at tænke det ordentligt igennem.
Og desværre ser vi en situation, hvor selv regeringen har måttet indrømme, at man var i gang med for store besparelser.
Den nye forsvarsminister annullerede jo nogle af besparelserne på det statslige beredskab.
Vi stod i en situation, hvor man både skar massivt ned på det statslige beredskab og skar massivt ned på det kommunale beredskab, og vores holdning i Enhedslisten var ganske klar: Lad os da tilføre penge og ressourcer til det her område.
Hvis vi kan finde besparelser ved at gøre noget på en ny måde, bør de penge tilføres, for der er behov for et stærkt beredskab.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-12:
Det var jo en masse snak.
Når ordføreren nu står på landets fornemste talerstol og sætter spørgsmålstegn ved, om vi har et tilfredsstillende beredskab i Danmark, så går jeg da ud fra, at ordføreren har mere end ord og løse påstande.
Så går jeg ud fra, at ordføreren kan sige: Det er lige præcis her, Enhedslisten mener at vores beredskab ikke er tilfredsstillende.
Jeg synes faktisk, at når ordføreren kaster sådan nogle bemærkninger og påstande ud, sætter man spørgsmålstegn ved de ansattes arbejdsindsats, og man sætter spørgsmålstegn ved alle de frivillige, som er engageret i det her.
Og så skulle ordføreren måske også huske på, at den regering, der sad og fandt pengene på det her område, var ordførerens parti jo støtteparti for.
Hvorfor råbte man ikke vagt i gevær dengang?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Jeg synes, det er et kæmpe problem, at man skar ned, og jeg er ærlig talt også i tvivl om, om de her penge er fundet.
Altså, i nogle kommuner forlyder det jo, at man faktisk er endt med at bruge flere penge på beredskabet.
Selv om man efter KL-aftalen med den tidligere regering på baggrund af de skattelettelser, som Dansk Folkeparti og Venstre aftalte med SR-regeringen, er i en situation, hvor man skulle have fundet nogle penge, så er man endt med at bruge flere penge.
Det betyder jo, at det kan være alle mulige andre, der er kommet til at betale for skattelettelserne.
Det kan være ældre, og det kan være børn rundtomkring i kommunerne.
Så det siger noget om, at det både var en meget uigennemtænkt manøvre, og at det også var en manøvre, der ikke byggede på en stor beredskabsfaglig vurdering, men at det var nogle penge, der blev fundet en sen aftentime i nogle forhandlinger.
Og det synes jeg ikke klæder de partier, der stod bag.
Jeg synes, det er skidt, at man ikke tager den trussel, vi står over for, med voldsomt vejr som følge af klimaforandringerne og terrortruslen mere alvorligt, når man laver så store ændringer, som man har gjort her.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-12:
Jeg kan forstå, at Enhedslisten er meget oprørt over, at der er blevet fundet penge på det her område.
Se, pengene gik jo til en vækstpakke fra juni 2014, som skulle være med til at kickstarte dansk økonomi.
Det betød bl.a., at det blev billigere at fragte varer til vores øer, hvilket var meget, meget nødvendigt.
Men når ordføreren nu er så fortørnet over, at der er fjernet penge, og siger, at nu gambler man med hele det samlede beredskab, når det kommer til terror og til at kunne bekæmpe større katastrofer osv., så kunne det være rart – når ordføreren kaster sådan en påstand op i luften – at ordføreren konkret går ind og siger: Her har vi ikke et tilfredsstillende beredskab.
Hvor mener ordføreren ikke at der er et tilfredsstillende beredskab i Danmark lige nu og her?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Tak for det.
Det her lovforslag har til formål at tilpasse beredskabsloven til de nye fælleskommunale enheder.
Det er jo ikke nogen hemmelighed for dem, der har fulgt med i diskussionerne om det danske beredskab, at vi fra Enhedslistens side har været klar modstander af de store besparelser, som Dansk Folkeparti, Venstre, Socialdemokraterne og De Radikale gennemførte i forbindelse med ændringen af de kommunale beredskaber.
Det er ikke, fordi vi på noget tidspunkt har været imod at prøve at se på, om man kunne gøre det anderledes i de kommunale beredskaber, men det er, fordi vi er imod, at man gjorde det til en spareøvelse på 175 mio. kr. i en tid, hvor voldsomt vejr som følge af klimaforandringerne og terrortruslen burde betyde, at vi styrkede og opprioriterede beredskabet i Danmark.
Det er mig derfor også uforståeligt, at man i Dansk Folkeparti, Venstre og den tidligere SR-regering ikke tog udfordringerne med terror og klimaforandringerne mere seriøst, men gennemførte de her besparelser i det kommunale beredskab.
Men på trods af modstanden mod besparelserne er det fra Enhedslistens side sådan, at vi er positive over for de konkrete ændringer, som foreslås i det her lovforslag.
Det pålægger ikke besparelser, men sætter rammerne og forudsætningerne for de 24 kommunale beredskabsenheder.
Dog vil vi fra Enhedslistens side foreslå visse enkelte tilføjelser i det udvalgsarbejde, som vi nu står over for, i forhold til de ændringer, som regeringen her foreslår.
For os er det vigtigt, at vi sørger for, at borgernes sikkerhed er i fokus, og derfor bør det også være sådan, at det fremgår af stk. 5 i § 12, at det skal være nærmeste udrykningssted, også hvis det nærmeste udrykningssted er hos Beredskabsstyrelsen.
Jeg kunne høre på Dansk Folkepartis ordfører tidligere, at man i Dansk Folkeparti har samme holdning, og jeg håber, at flere partier vil bakke det op i udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, det er positivt, at lovforslaget gør det muligt for forsvarsministeren at bede de kommunale beredskaber hjælpe i andre kommuner i tilfælde af terror, og vi vil fra Enhedslistens side foreslå, at forsvarsministeren også har mulighed for at pålægge Beredskabsstyrelsen at bistå i det her arbejde og om nødvendigt lede indsatsen, da det desværre kan være relevant, hvis vi skulle stå over for meget voldsomme terrorangreb i Danmark, hvilket vi bør forberede os på.
Så Enhedslisten er positiv over for forslaget.
Det vil vi også støtte.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-12:
Tak, formand.
Lovforslaget har bl.a. til formål at sikre en relevant lovmæssig ramme for de nye fælleskommunale beredskabsenheder ved at skabe mere fleksible rammer for sammensætningen af beredskabskommissioner i de samordnede beredskabsenheder.
Jeg glæder mig over, at ministeren nu får lukket den her sag.
Det fortjener de ansatte, de frivillige og alle andre, der kender til området.
Med lovforslaget foreslås det, forsvarsministeren kan fastsætte regler om, at kommunalbestyrelsen skal sikre, at det altid er nærmeste relevante udrykningsenhed, der sendes af sted til brand og ulykker uafhængig af kommunegrænser.
Endvidere foreslås det, at forsvarsministeren i tilfælde af større ulykker og katastrofer kan pålægge kommunalbestyrelsen at indsætte det kommunale redningsberedskab uden for eget udrykningsområde.
Ovennævnte forslag er et led i udmøntningen af de anbefalinger, som også fremgår af rapporten om redningsberedskabets strukturer.
Endvidere foreslås det at præcisere politidirektørens rolle i den fælles beredskabskommission, således at politidirektøren ikke har stemmeret i kommunale bevillingsspørgsmål.
Det foreslås også, at kommunalbestyrelsen kan udpege en eller flere medarbejderrepræsentanter som medlem af beredskabskommissionen.
Derudover foreslås det at ændre beskyttelsesrumsloven, fyrværkeriloven og havmiljøloven, idet en ændring af disse love er nødvendigt for, at kommunalbestyrelsen kan henlægge opgaver, der i medfør af disse love er tillagt kommunalbestyrelsen, til en beredskabskommission.
Det foreslås også, at planen for den risikobaserede dimensionering af redningsberedskabet ikke længere skal indgå i kommunernes generelle beredskabsplan, idet der fremadrettet etableres en fælles plan for den risikobaserede dimensionering i de nye og større enheder.
Planen for den risikobaserede dimensionering vil fortsat skulle godkendes af kommunalbestyrelsen i den enkelte samordning.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-12:
Tak for det.
L 167 er mest af alt en meget tiltrængt opdatering af beredskabsloven.
Sammenlægningen af de kommunale beredskaber efterlod en lang række juridiske huller, eftersom beredskabsenhederne ikke længere er direkte underlagt en enkelt kommune.
Disse huller bliver nu udfyldt med L 167, og det kan vi selvsagt godt støtte op om i Dansk Folkeparti.
Det holder fokus på, at opgaverne skal løses, mere end at strukturelle grænser skal overholdes.
Det giver ikke mening for borgerne, at de skal vente længere tid på, at brandbilen har den rigtige farve, hvis der holder en, der er lige præcis så god i nærheden, blot på den anden side af en strukturel grænse.
Det er et emne, som vi gerne vil sikre står knivskarpt, bl.a. også i forhold til samspillet mellem de fælleskommunale beredskaber og Beredskabsstyrelsen, og det vil vi koncentrere os om i udvalgsarbejdet.
Til sidst skal der lyde en ros for, at delene omkring udlicitering af brandsynsopgaver er blevet pillet ud af nærværende lovforslag.
Det er et område, som vi i Dansk Folkeparti er betænkelige ved, da der hurtigt kan opstå habilitetsproblemer.
Ydermere er der et kvalitetsmæssigt aspekt, hvor erfaringerne fra privatiseringen af bilsyn jo har afsløret brodne kar. Sidst, men ikke mindst er det ikke af uvæsentlig beredskabsfaglig betydning at have det indgående kendskab til en bygning, som et brandsyn giver, når en brand senere skal slukkes.
Den kobling vil jo fjernes, såfremt brandsynet udliciteres.
Det er fokusområder, vi vil holde fast i, når den del kommer tilbage.
Men for nuværende skal jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte L 167, og jeg ser frem til udvalgsarbejdet.
Annette Lind (S), 2016-04-12:
Mange tak for det.
Danmark har et velfungerende beredskab baseret på både det kommunale og det statslige redningsberedskab, og jeg vil gerne starte med at sige, at de løfter en meget vigtig indsats.
Ikke mindst de frivillige gør et stort stykke arbejde og står i regn og slud time efter time.
Det kan vi godt være rigtig stolte af.
Os, der arbejder med beredskabet, ved, at de kommunale beredskaber i dag er under stor forandring.
Med aftalen for kommunernes økonomi for 2015 besluttede man at samle de 85 kommunale enheder inden for det kommunale redningsberedskab i større og mere bæredygtige enheder.
Vi er enige med ministeren i, at det er godt, at det i lovgivningen bliver præciseret, at politimesterens rolle i den fælles beredskabskommission er sådan, at politidirektøren ikke har stemmeret i kommunale bevillingsspørgsmål.
Der er en lang række ændringer i det her lovforslag, og jeg vil ikke nævne dem alle sammen.
Men kommunalbestyrelserne får med det her lovforslag ret til at udpege flere medarbejderrepræsentanter som medlemmer af beredskabskommissionerne.
Vi Socialdemokrater finder det naturligt, at de frivillige altid er repræsenteret, idet de er en bærende og vigtig del af det samlede beredskab, og vi ser gerne, at det præciseres, at de frivillige i Beredskabsforbundet er sikret en plads i beredskabskommissionerne.
Det håber vi rigtig meget på at ministeren vil ændre i det her lovforslag.
På foranledning af Redningsberedskabets Strukturudvalg blev der jo lavet en lang række anbefalinger, som udmøntes med lovforslaget her.
Vi Socialdemokrater finder det fornuftigt, at det altid er den nærmeste relevante udrykningsenhed, som sendes af sted, og som man kan pålægge kommunalbestyrelsen at indsætte i det kommunale redningsberedskab uden for eget udrykningsområde.
Det kommunale enheder er nu blevet større, og det kan betyde store geografiske afstande, så nabokommunens enhed kan være tættere på, hvis ulykken er ude.
Desuden er det godt, at der kan være et grænseoverskridende samarbejde med lokale, regionale og statslige udenlandske redningstjenester i de grænsenære områder, så alle i landet, uanset hvor de bor, kan få en god, hurtig og effektiv assistance ved ulykker, brande eller katastrofer.
Med de ord vil jeg gerne slutte, hvor jeg startede.
For det er helt afgørende for os Socialdemokrater, at der både nu og i fremtiden er et velfungerende og robust beredskab, som borgerne kan være trygge ved.
Vi ser gerne, at ministeren kommer med sine kommentarer, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.