runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Med fare for at komme til at fornærme den britiske premierminister – det er bestemt ikke meningen – tror jeg, at han strakte hånden frem, da han var på vej tilbage og væk fra samarbejdet, men hvor han prøvede at gribe lidt fat igen.
For det, man har set igennem de sidste par dage, er jo netop, at Cameron godt har kunnet se, at den vej, Storbritannien har bevæget sig det sidste stykke tid, ikke er gavnlig, heller ikke for Storbritannien.
Derfor er han nu også med til at diskutere, om man kan finde en kompromisløsning.
Det synes jeg er prisværdigt, det synes jeg er godt i en krisesituation.
Det er jo lige præcis, fordi det hele tiden har været den danske regerings holdning, at det her skulle løses i fællesskab, at vi ikke har ønsket at sætte os over i hjørnet sammen med nogen – og det har ikke noget at gøre med, at det er briterne – og danne en anden klub, som ligesom definerer sig uden for det her.
Det er faktisk ikke i Danmarks interesse at komme så langt væk fra de beslutninger som muligt, fordi de også påvirker vores hverdag.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-22:
Det er jo fuldstændig korrekt.
Det er en korrekt beskrivelse af sagsforløbet.
Men der er altså stor forskel på at få en finanslov, der fylder meget, og få den, aftenen før den offentliggøres næste formiddag, og så få sådan et tillæg til en finanslov, som man relativt hurtigt kan læse igennem.
Men jeg anerkender, at det er et brud med den beretning Finansudvalget har vedtaget i april måned i år om, hvordan Finansudvalget arbejder.
Og det er så denne ene gang.
Nu har vi et helt normalt forløb fra januar 2012.
Christian Langballe (DF), 2011-11-22:
Jeg kan jo egentlig bare sige, at Dansk Folkeparti ikke har nogen væsentlige indvendinger mod forslaget.
Som jeg forstår forslaget, går det ud på, at antallet af opstillede kandidater til menighedsrådsvalg kan fordobles, hvilket så også gør, at antallet af stedfortrædere eller suppleanter proportionalt øges.
Det er desværre blevet mere almindeligt, at menighedsrådsmedlemmer af forskellige grunde træder ud af rådet i utide.
Det er en uskik, da det jo er meningen, at man som menighedsrådsmedlem selvfølgelig skal sidde valgperioden ud.
Jeg vil så godt indskyde en bemærkning, og det er, at en af hovedgrundene til, at så relativt mange medlemmer forlader rådene i utide, jo er, at økonomi- og regnskabsdelen plus unødvendige bureaukratiske kontrolforanstaltninger er kommet til at fylde mere og mere.
Den stadige strøm af nye regler og stadig nye ændrede regnskabssystemer har gjort det til en byrde at sidde i et menighedsråd.
Al tiden går med administration og økonomi – omkring 80-90 pct.
Alle de menighedsrådsmedlemmer, jeg har talt med, klager over det, for det kræver jo snart en højere eksamen i økonomi og administration at være menighedsrådsmedlem.
Så min opfordring vil være, at der sker en forenkling.
Det vil gøre, at færre menighedsrådsmedlemmer forlader rådet i utide, og det vil gøre det nemmere at rekruttere nye medlemmer.
Med de bemærkninger tilslutter jeg mig forslaget om, at antallet af stedfortrædere øges.
Vi kan også tilslutte os, at stedfortræderlisten ved aftalevalg eller fredsvalg afleveres 1 uge før valget, sådan at menighedsrådet også ved aftalevalg er fuldt funktionsdygtigt på valgdagen eller efter valgdagen.
Vi kan også tilslutte os, at der laves en klagefrist på 1 måned.
Det er jo ganske almindelig sund fornuft.
Med disse bemærkninger vil jeg afsluttende konstatere, at vi i Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karen J. Klint (S), 2011-11-22:
Tak for det, og undskyld, det går lidt stærkt i dag.
Jeg vil bare gerne hilse hr. Christian Langballe velkommen til kirkedebatten herinde i huset.
Så vil jeg tillade mig at spørge til det, der blev sagt fra ordførerens side, nemlig at Dansk Folkeparti også støtter op om, at vi skal have en bred debat om tilrettelæggelsen og begejstringen omkring folkekirken, sådan at vi kan give den noget mere demokratisk power i forhold til de ting, der sker – også til forenklingen.
Der kan jo ikke ske en forenkling af folkekirkens område, uden at vi har en debat og en debat, der også sker uden for Folketingssalen her.
Så jeg vil bare forhåbentlig konstatere, at jeg hørte rigtigt.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-22:
Det er nødvendigt for os fortsat og fremadrettet også at kunne sikre et udbud af ingeniører i det midtjyske, i hvert fald i den århusianske del af det midtjyske.
Lovforslaget fremsættes nu, så loven kan træde i kraft allerede pr. 1. januar.
Danmark har generelt en udfordring med i fremtiden også at sikre gode uddannelser, ikke mindst på ingeniørområdet.
Derfor er det også på tide, at vi får det her lovforslag.
Jeg er også personligt glad for, at vi nu kan se med de tilbagemeldinger, der er kommet, at der er en rigtig bred opbakning til regeringens lovforslag, og det er vigtigt, at både Aarhus Universitet og Ingeniørhøjskolen i Århus er indstillet på sammenlægningen, at de to institutioner selv er med til at påtage sig opgaven og samtidig sikre et højt fagligt niveau til gavn for institutionerne, eleverne og ikke mindst det danske erhvervsliv.
Med fusionsbeslutningen mellem Aarhus Universitet og Ingeniørhøjskolen er det imidlertid vigtigt at pointere, at det ikke er tanken, at Aarhus Universitet i forbindelse med sammenlægningen skal overtage andre uddannelsesudbud end dem, der følger med Ingeniørhøjskolen.
Fusionen har fokus på, at Ingeniørhøjskolen i Århus fortsat vil kunne udvikle de eksisterende ingeniøruddannelser, først og fremmest diplomingeniøruddannelsen, ligesom fusionen også fremover åbner op for muligheden for at udbyde yderligere diplomuddannelser eller nye former for uddannelser til gavn for både erhvervsliv og økonomi.
Men jeg vil qua de udtalelser, jeg tidligere er kommet med omkring det her lovforslag, også knytte en kommentar til ikke mindst det, som DTU skriver i deres høringssvar, hvor DTU jo rettelig påpeger, at der er behov for en generel diskussion, i forhold til hvordan universiteter, der sammenlægges med ingeniørhøjskoler, kan fortsætte ingeniørhøjskolernes udbud.
Derfor hilser jeg med tilfredshed, at det, der netop også lægges op til, er, at vi nu får en bred drøftelse af det her, og at der fremadrettet også bliver sikret nogle klare retningslinjer.
Det har tidligere været en bekymring fra SF's side, at det har været uklart, hvorledes man skulle passe de her ting ind mellem de forskellige ministerier, og derfor er det endnu mere glædeligt, at vi nu med den sammenlægning, der er foregået blandt de to dele under en minister, rent faktisk kan sikre dette under den samme kasket.
Så med de ord vil jeg sige, at vi fra SF's side bakker op om lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-22:
Det Radikale Venstre støtter selvfølgelig også det her lovforslag.
Med fusionen bliver der jo også etableret den her Aarhus School of Engineering på Aarhus Universitet, som netop skal sikre videnudveksling mellem diplom- og civilingeniøruddannelserne.
Der sikres også med fusionen en tæt forbindelse til den ingeniørvidenskabelige forskning og udvikling og en tæt kontakt til det praksisnære element og erhvervslivet.
Det er noget, som både Aarhus Universitet og Ingeniørhøjskolen allerede er ret optaget af, og det har de også allerede samarbejdet om i flere år.
Så på den måde er fusionen jo en ret logisk følge af udviklingen på ingeniørområdet i Aarhus og omegn, kan man sige.
Så det vil komme både ingeniøruddannelserne og erhvervslivet i Region Midtjylland til gavn.
Som der også er blevet sagt af tidligere ordførere, betyder det jo ikke, at der sættes en lavine i gang på professionshøjskolerne, og derfor bakker vi i Det Radikale Venstre fuldt op om det her lovforslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2011-11-22:
Ingeniørhøjskolen i Århus og Aarhus Universitet har ligesom mange lokale i Østjylland længe haft det her ønske om en fusion mellem de to uddannelsesinstitutioner, og i maj måned i år indgik en bred kreds af partier så den politiske aftale, som imødekommer det ønske.
Nu har regeringen altså så fremsat det her lovforslag, som tilvejebringer det retlige grundlag for fusionen, så den kan blive en realitet den 1. januar 2012.
Helt konkret sikrer lovforslaget, at Aarhus Universitet også kan udbyde de uddannelser, som hidtil har været udbudt på Ingeniørhøjskolen i Århus, og det er jo meget praktisk, som den tidligere ordfører også var inde på, når vi nu har besluttet en fusion, at de så får mulighed for at udbyde disse uddannelser.
Så det støtter Socialdemokraterne selvfølgelig varmt.
Men jeg vil understrege, som fru Tina Nedergaard var inde på, at med den aftale, som vi lavede i foråret om den her konkrete fusion, var vi jo altså også samtidig enige om i forligskredsen bag professionsuddannelserne, at for øvrige ingeniøruddannelser, som måtte ønske en fusion her, skal vi have det op i forligskredsen til en konkret drøftelse af et sådant ønske.
Og det er fortsat partierne bag aftalens hensigt, at ingeniøruddannelserne skal fusioneres i professionshøjskolerne.
Det står også klart i den aftale, som imødekommer det her ønske om fusion, og det vil jeg gerne her i dag bekræfte at vi selvfølgelig også fremover vil stå fast på.
Som den tidligere ordfører var inde på, og jeg er meget enig i det, der blev sagt, er det jo altså vigtigt, at vi også fremadrettet styrker professionsuddannelserne og sikrer et bredt udbud af ingeniøruddannelser på vores professionshøjskoler, og det vil jeg bare give tilsagn om her i dag at vi fortsat står ved.
Men i lyset af den brede aftale, der er, vil jeg tillade mig at glæde mig over, at vi med det her lovforslag imødekommer et bredt ønske i det østjyske om en konkret fusion, som forhåbentlig kan sikre imødekommelse af den fremtidige efterspørgsel efter ingeniører i Midt- og Vestjylland og i det østjyske, og at vi kan sikre en synergi imellem den tætte tilknytning til erhvervslivet, som begge institutioner i virkeligheden har, og så den forskningsbasering, som ligger inde på universitetet ved en fusion.
Så Socialdemokraterne støtter naturligvis lovforslaget.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-22:
Tak for det.
Med vedtagelse af dette lovforslag – hvilket jeg vil tillade mig at forudsætte det ender med her i salen – vil ministeren kunne godkende, at Aarhus Universitet efter sammenlægningen med Ingeniørhøjskolen i Århus kan udbyde professionsbacheloruddannelser inden for området.
Det vil sige, at de opnår den rettighed til at udbyde de uddannelser, der i dag udbydes af Ingeniørhøjskolen.
Det vil ikke give så meget mening, at vi anerkender en fusion, men derefter fratager stedet væsentlige uddannelser.
Regeringen følger her op på et forslag, som var besluttet i den tidligere VK-regering.
Jeg vil dog understrege, at det ikke var uden overvejelser, at den tidligere regering agtede at imødekomme fusionen og dermed også retten til at udbyde professionsbacheloruddannelser på ingeniørområdet på universiteterne, fordi det afføder nogle spørgsmål i forhold til vores professionshøjskoler, erhvervsakademier og fremtiden for vores struktur for de videregående uddannelser og vores videninstitutioner.
Venstre støtter naturligvis forslaget, som det foreligger.
Vi vil imidlertid under udvalgsbehandlingen spørge lidt ind til, om det måske for nemheds skyld kunne fremgå, at det at tilkendegive dette udbud ikke er noget, ministeren kan, men er noget, ministeren gør.
Det kan vi tage under udvalgsbehandlingen; det er ikke af principiel karakter.
Sammenlægningen af Ingeniørhøjskolen og Aarhus Universitet er fornuftig.
Det har været et meget udtalt lokalt ønske, og fusionen støttes således meget intenst af det lokale erhvervsliv, af aftagerne af dimittenderne og faktisk også af den lokale professionshøjskole, som jeg finder har været meget konstruktiv i debatten om netop denne fusion og dermed også den hjemmel, som man hermed får, til at udbyde professionsbacheloruddannelser.
Det er imidlertid vigtigt for mig at fastslå, at vi i Venstre lægger til grund, at vi sørger for, at professionshøjskolerne generelt inddrages ved udbud af uddannelser på netop professionsbachelorniveau.
Sagt med andre ord: Når vi nu fra politisk hold har lavet en ændring i den retning, der har været for strukturudviklingen i forhold til professionshøjskolerne, føler jeg også et stort behov for og en forpligtelse til, at vi følger det til dørs, således at vi sikrer, at også professionshøjskolerne kan føle sig trygge ved den fremtid, som vi jo bevæger os meget tæt på, i forhold til den fremtid, hvor evalueringerne kommer til at foreligge omkring institutionsstrukturen for de videregående uddannelser.
Jeg ser frem til, at ministeren indgår i drøftelser med Venstre om udviklingen af de videregående uddannelsesinstitutioner, om, hvordan vi sikrer den regionale dækning, men omvendt også om, hvordan vi sikrer institutioner af en sådan størrelse, at de kan udbyde højkvalitetsuddannelser.
Afslutningsvis vil jeg takke for samarbejdet med Folketingets partier undervejs og med regeringen.
Det er konstruktivt, at vi kan finde fælles løsninger, når der opstår noget ude i virkeligheden, som vi ikke har taget højde for i vores forlig.
Tak for det.
Manu Sareen (RV), 2011-11-22:
Hvis spørgsmålet lyder på, om jeg vidste, at jeg skulle være minister den 29. august, kan jeg i hvert fald sige, at det gjorde jeg ikke.
Karen J. Klint (S), 2011-11-22:
Det skal bare lige være for rigtig at få slået fast, nu hvor vi hørte de betænkeligheder fra den konservative folketingsgruppe, at det sådan set var den konservative kirkeminister, der sendte lovforslaget i høring.
Høringsfristen ophørte den 29. august kl. 12, så det var i hvert fald før, at den nuværende minister i det hele taget vidste, at han skulle være minister.
Det var bare lige en bekræftelse på det historiske i det.
Manu Sareen (RV), 2011-11-22:
Tak for det.
Det her var meget, meget ukontroversielt, og alle de ordførere, der var til stede, har jo været inde på det.
Jeg vil også gerne lige kvittere for det, som fru Karen J. Klint nævnte, nemlig at menighedsrådsvalgene bliver afholdt i november 2012.
Det er jo rigtig godt at gøre opmærksom på det heroppe fra talerstolen, for det er fuldstændig korrekt, som hr. Christian Langballe og fru Pernille Vigsø Bagge også var inde på, at det er et rigtig, rigtig vigtigt valg, vi står over for.
Jeg er også fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, at en af årsagerne til, at folk forlader menighedsrådene, er, at der er for meget administration.
Det fortæller de til ordføreren, og det fortæller de i den grad også til ministeren.
Det er stort set det eneste, jeg hører, så derfor kan jeg i hvert fald glæde de forskellige ordførere med, at noget af det, vi barsler med, netop er en regelforenkling for at smidiggøre det – og så også at sætte fokus på det kommende valg til næste år.
Der håber jeg selvfølgelig også at de forskellige ordførere vil være med til at finde på nye måder, som man kan gøre opmærksom på valget på, så vi kan få nye mennesker med, men også fastholde dem, som allerede er medlemmer, så de har lyst til at tage en tørn til.
Men tak for en god debat.
Mike Legarth (KF), 2011-11-22:
Da vores ordfører, hr. Per Stig Møller, ikke kan være til stede i dag, er det mig, der på vegne af partiet tilkendegiver følgende: Folkekirkens menighedsråd har de senere år været udsat for den ene lovændring efter den anden, og derfor har menighedsrådene mest af alt brug for ro til at fordøje alle de regelændringer, skiftende kirkeministre har leveret.
De er selvfølgelig gennemført i den bedste mening, men hver gang skal menighedsrådsmedlemmerne sætte sig ind i dem og arbejde på en lidt anden måde med lidt andre skemaer.
Arbejdet i menighedsrådene er jo et frivilligt fritidsarbejde i demokratiets navn, og vi risikerer på den måde, at endnu færre i fremtiden vil påtage sig opgaven, og det vil være skidt for folkekirken.
Vi så jo f.eks. i dette forår, hvor stor indflydelse et menighedsråd har, da alle præsterne i et bestemt sogn nægtede at vie to fraskilte.
Mange bad biskoppen eller ministeren om at gribe ind, men Præsteforeningen sagde i den forbindelse det rigtige, nemlig at sådan kan det gå, og derfor bør folkekirkemedlemmerne selv være aktive og stille sig til rådighed for menighedsarbejdet, hvis de er uenige med det siddende råd.
Derfor kan der være god mening i at gøre valgene så smidige som muligt og sikre, at rådene fungerer i en embedsperiode.
Det er hensigten med dette lovforslag, som vi dermed som udgangspunkt kan støtte, men da Landsforeningen af Menighedsråd har leveret en del indsigelser i deres høringssvar, vil vi gennemgå disse i udvalget og derefter tage endelig stilling til lovforslaget.
Men altså støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-11-22:
Jeg vil ikke bruge en masse tid på at redegøre for indholdet af forslaget, det er gjort så fint af de forrige ordførere, men jeg vil godt lige benytte lejligheden til at sige, at der jo er flere folkekirkemedlemmer og folkekirkepolitikere, der altså med en vis ængstelse ser frem til valget til menighedsråd næste efterår, i november 2012, netop fordi sporene skræmmer lidt.
Der var rigtig mange sogne, der havde svært ved at stille med menighedsrådsmedlemmer nok til at oprette et menighedsråd ved sidste valg, og der var mange sogne, der måtte lægge sig sammen med andre sogne for at få det til at køre.
Derfor er det altså utrolig vigtigt, at vi løbende justerer de her ting, så vi sikrer, at der også fremadrettet er folk, der vil sidde i menighedsrådene.
Jeg synes også, det er rigtig fint, at Dansk Folkepartis ordfører peger på bureaukratiet og de mange regler og regulativer og cirkulærer, der flyder ud i en lind strøm, for det skal vi have kigget på.
Og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne bakke op om den socialdemokratiske ordførers holdning til, at vi nu skal have gang i udredningen – det glæder vi os rigtig meget til i SF – så vi kan få en dynamisk og energisk og måske også lidt mere synlig folkekirke.
Men SF kan selvfølgelig støtte det nærværende forslag.
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-11-22:
Der skal være valg til menighedsrådene i Danmark til næste år.
Det lovforslag, som vi nu har til førstebehandling, indeholder tre mindre ændringer af den nuværende lov, og selv om det er småændringer, der alene finjusterer valgprocessen, er det alle sammen nogle, som har til hensigt at smidiggøre den demokratiske handling samt muliggøre, at antallet af stedfortrædere kan svare til antallet af valgte, således at man forhåbentlig ikke kommer i den situation, at der ikke er stedfortrædere nok, hvis flere valgte medlemmer måtte udtræde.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Karen J. Klint (S), 2011-11-22:
Jamen så hørte jeg delvis rigtigt, for man kan jo ikke både forsvare det eksisterende og så samtidig sige, at der skal ske nogle forenklinger, uden at man også er åben over for, at de forenklinger så også får nogle konsekvenser.
Men lad os mødes i den åbne debat ude i det åbne landskab, hvor vi forhåbentlig også bruger valgåret til at mødes rigtig mange steder og drøfte folkekirkens fremtid.
Christian Langballe (DF), 2011-11-22:
Altså, vi tager jo gerne en debat.
Men selvfølgelig skal vi have en åben debat om det.
Jeg vil opfordre til, at der sker en forenkling af økonomi- og administrationsdelen, for den er altså kommet til at fylde uhyggelig meget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Jeg synes, at det er en interessant betragtning, at det er euroens skyld, at Grækenland ikke er i stand til at forvalte sin egen økonomi.
Med hensyn til det her med, at det skulle være skadeligt at rykke tættere sammen, vil jeg sige, som jeg nævnte i min ordførertale, at det absolut ikke er en bekymring, vi deler i Venstre.
Vi mener, at det er på tide, at man rykker tættere sammen.
Vi mener, at de kontrolmuligheder, de sanktionsmuligheder, som nu er mulige, burde have været mulige for længe siden – deraf min anvendelse af ordet endelig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Grunden til, at jeg tager udgangspunkt i Grækenland, er jo faktisk, at hvis man eksempelvis kigger på historikken bag græske obligationer, var det jo sådan, at frem til at euroen blev en realitet for omkring 10 år siden, var der en rente på omkring 16 pct. på en græsk statsobligation.
Ved at man blev en del af den fælles monetære union osv., havde man faktisk mulighed for at kunne se, at fra den ene dag til den anden faldt renten i Grækenland fra 16 pct. til omkring 8 pct.
Det er sådan set
en af de helt store årsager til, at der har været den her store forbrugsfest i Grækenland.
Det er simpelt hen, fordi man gik fra at have et papir, der var mindre værd, og til, at man fik et EU-papir, hvor man så sagde, at der var en større sikkerhed for en euro, end der var for en græsk drachmer.
Derfor faldt risikoen på de her værdipapirer, og dermed blev renten sådan cirka halveret.
Det er jo reelt euroen, som er skyld i mange af de problemer, som Grækenland står midt i.
Samtidig har eurosamarbejdet så frataget de enkelte nationalstater en lang række muligheder til at styre deres egen finanspolitik.
De kan f.eks. ikke devaluere i Grækenland.
De har ikke haft muligheden for at styrke deres konkurrenceevne på den korte bane.
Tværtimod har man gjort det, at man har gjort dem mere og mere afhængige af EU, og så har man frataget dem deres egen suveræne kompetence.
Han er inde på et lille ubetydeligt sekretariat; det her er jo ikke bare et lille ubetydeligt sekretariat; det er faktisk en stor omvæltning for de her lande.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-22:
Hvis man har en fælles mønt, er det, som jeg tidligere har sagt, helt logisk, at man er nødt til at have en fælles finanspolitik, og at man derfor også er nødt til at have en eller anden form for fælles ledelse.
Og så gider jeg ikke diskutere, hvad ordet governance betyder, fordi for mig er ledelse, styrelse, styreform, whatever, nogenlunde det samme.
Til gengæld kan det godt undre mig, at man siger, at vi har brug for, at vi står sammen, at vi skal bygge bro mellem erolandene og ikkeeurolandene, men så i øvrigt afviser den engelske premierminister Camerons forslag om, at ikkeeurolande også kunne sætte sig sammen og ligesom være tovholdere for, at alle de 27 lande holder sammen.
På et spørgsmål fra Cameron svarede hun: Nej, vi ønsker ikke at deltage i en klub.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Den skal jeg undlade at komme ind på.
Jeg tror, det falder uden for dagsordenen.
Jeg vil blot gentage, at jeg virkelig håber, at der er nogle, som vil skride ind, hvis dansk økonomi bliver så dårlig, at der er grund til at råbe vagt i gevær.
Og jeg håber også, at franskmændene og vores tyske naboer vil gøre os opmærksom på det, hvis de finder det bekymrende i en grad, som gør, at det er nødvendigt at skride ind.
Uanset om man så kalder det at komme ned og stå skoleret, eller hvad man kalder det, vil jeg sådan set håbe, at der er andre, der er lige så ansvarlige som os, som prikker folk på skulderen, når de synes, at det er ved at køre af sporet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Så ordføreren er altså enig i, at Venstre og Konservative skulle have fået en reprimande af EU, hvis de havde forsøgt at gennemføre deres finanslovforslag.
Det synes jeg er interessant.
Men jeg kan jo bare sige, at det vigtige for mig er, at vi her i Folketinget kan have forskellige holdninger til den økonomiske politik.
Jeg mener, det er fair, at de multinationale selskaber, f.eks. Mærsk, bidrager lidt mere til fællesskabet, og jeg mener grundlæggende ikke, at EU skal blande sig i, om det skal være muligt eller ej.
Og det ville jo ikke have været særlig kønt, hvis vi var endt i en situation, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen var blevet kaldt ned til Merkel eller Sarkozy og skulle stå skoleret, fordi V og K havde et finanslovforslag, der ikke passede med euroens politik.