runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Det er jeg utrolig glad for at høre, for så er vi sådan set meget enige om, at når man får nogle penge til noget, skal man sådan set også gøre det.
Men det har man jo bare undladt at gøre i Region Sjælland, og nu tager man altså passagererne som gidsler, fordi man har en bane, Tølløsebanen, der er lidt nedslidt.
Og den situation kunne man jo have undgået ved at lade staten varetage opgaven, i og med at jeg efter min bedste overbevisning ikke synes, at regionerne har løftet den her opgave særlig godt.
Man kunne jo lade staten overtage infrastrukturen, så varetagelsen af den lå ét sted.
Det burde alt andet lige være nemmere.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-20:
Tak for det.
Hvordan mener ministeren, at man kan sikre borgeres retssikkerhed i sager, hvor en kommune eksempelvis trækker sager i langdrag med henblik på at undgå at udbetale borgere deres retmæssige ydelser?
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at det drejer sig om kommunernes behandling af ansøgninger om hjælp efter den sociale lovgivning.
Der er det sådan, at kommunerne efter retssikkerhedsloven skal behandle alle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt, og de enkelte kommuner skal også på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen så er truffet.
En hurtig behandling skal på den ene side imødekomme borgernes rimelige ønske om at få svar hurtigt, men på den anden side også ses i sammenhæng med lokale prioriteringer af ressourcerne.
Som jeg har sagt flere gange – senest under de behandlinger, vi havde i går aftes, af beslutningsforslag nr. B 35 og B 36 – tror jeg ikke, at kommuner bevidst træffer forkerte afgørelser for at undgå at skulle give borgere de ydelser, som de efter lovgivningen har krav på.
Jeg tror heller ikke, at kommunerne bevidst trækker sager i langdrag for at spare.
Jeg ved selvfølgelig ikke, om spørgeren tænker på den situation, hvor en kommune har nedsat en borgers pengeydelse efter serviceloven, og hvor Ankestyrelsen så efter borgerens klage træffer afgørelse om, at nedsættelsen ikke var korrekt.
For i sådan nogle situationer får borgeren jo rent faktisk udbetalt pengeydelsen efter serviceloven med tilbagevirkende kraft.
Det kan så være, at spørgeren sigter på den sag fra Kolding, som der tidligere har været stillet spørgsmål til, og der kan jeg gøre opmærksom på, at den sag faktisk ikke drejer sig om en kommune, der har trukket en sag i langdrag; den drejer sig om genoptagelse af en række sygedagpengesager som følge af en dom fra Højesteret, der tilsidesætter en hidtidig generel praksis.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-20:
Tak for svaret.
Ja, det drejer sig netop bl.a. om Kolding i forhold til den højesteretsdom, der kom i september.
Man kan jo se, at det er januar i dag, og der går da i hvert fald et stykke tid, inden man handler på det her i forhold til at tilbagebetale de borgere, som har mistet deres ydelse.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren mener, at det er ulovligt for Kolding Kommune at betale ydelsen tilbage til de borgere, som har mistet deres sygedagpenge.
Der har været en del diskussioner og debat om det her, og der har været flere forskellige udmeldinger, bl.a. har eksperter udtalt, at man altså ikke kan hive den her forældelsesfrist frem, som det har været gjort i Kolding Kommune, hvor man ligesom siger, at de er forældede.
Hvordan mener ministeren, at man kan sikre borgeres retssikkerhed i sager, hvor en kommune eksempelvis trækker sager i langdrag med henblik på at undgå at udbetale borgere deres retmæssige ydelser?
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
I min tidligere besvarelse gjorde jeg rede for, at jeg sådan set er stor tilhænger af, at man løser opgaverne lokalt.
Og jeg tror også, at min kollega transportministeren ville blive noget ked af det, hvis jeg begyndte at kloge mig på, hvorvidt Banedanmark ville kunne se det fornuftige i det.
Helt konkret taler vi jo nu og her om, at Tølløsebanen har valgt at lukke på en del af banestrækningen i Region Sjælland med den begrundelse, at det er på grund af banens tilstand.
Jeg er da helt klar over, at det er en uheldig situation, ikke mindst for passagererne.
Så er det, at regionen henviser til, at der mangler en afklaring af de økonomiske rammer for privatbaneopgaven.
Og det håber jeg ikke skal tages som udtryk for, at den løbende vedligeholdelse, som jo er nødvendig for, at banen sikkerhedsmæssigt er i en forsvarlig stand, gennem årene, er blevet nedprioriteret.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Nu nævnte ministeren, at regionerne modtager 3,4 mia. kr. i tilskud.
Det er også det tal, jeg har fået oplyst fra ministeriet.
Men da vi senest havde Region Sjælland i deputation i Transportudvalget, kom man jo med nogle tal, der viste, at regionerne får 2,2 mia. kr., og det vil sige, at der er en divergens på 1,2 mia. kr. mellem ministerens tal og regionernes tal.
For jeg synes, det er underligt, at der er en så forskellig opfattelse – 1,2 mia. kr. er dog en slags penge, og der kunne da i hvert fald laves meget jernbane for dem.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Det må i hvert fald stå for Region Sjællands egen regning.
Tallene er sådan, som spørgeren startede med at redegøre for dem her.
Det, som hele det her spørgsmål drejer sig om, er, at man har et ønske om at få ændret det her bloktilskudskriterium, altså det der med, at det afspejler, hvor mange kilometer privatbane man har, og det vil man egentlig gerne have fastfrosset.
Er det en god idé?
Altså, er det det, vi skal have gjort?
Det var sådan, at den tidligere regering valgte at få nedsat en arbejdsgruppe, som skulle se på det her kriterium, og i det arbejde inddrog man jo både hensynet til egen drift i regionerne, men også hensynet til sådan en sammenhængende kollektiv transport i hele landet.
Og det er sådan set det arbejde, som ikke er mundet ud i nogen klar anbefaling til en løsning.
Jeg synes, det er vigtigt at få sagt her, at jeg gerne vil arbejde for, at vi får en afklaring, for det forstår jeg at regionerne har et behov for i forhold til deres fremtidige prioriteringer.
Men det er også vigtigt at få sagt, at der jo altså løbende er givet de her midler til vedligeholdelseskonti til det, altså midler til både drift og vedligeholdelse.
Det er lagt ud til regionerne, der er fulgt penge med til opgaven, og derfor er det også regionernes ansvar at sikre, at den regionale kollektive transport bliver udført inden for de regler og rammer, der er.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Når nu ministeren siger 3,4 mia. kr. og ministerens partikollega, som er formand for Region Sjælland, over for Folketingets Trafikudvalg oplyser, at det er 2,2 mia. kr., hvem skal vi så egentlig tro på?
Altså, jeg vælger selvfølgelig at tro på ministeren, for ministeriet må jo vide, hvad de udbetaler.
Men så er det bare, jeg spørger: Kan der være en risiko for, at man i regionerne måske har brugt de resterende 1,2 mia. kr. til andre formål end jernbanerne?
For vi ser jo også et vist vedligeholdelsesefterslæb.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Det er jo sådan i forhold til bloktilskudskriterier generelt, at bloktilskud jo ikke som sådan er specifikt øremærkede, og det er, fordi der netop er den her regionale selvbestemmelse og også det kommunale selvstyre, når vi diskuterer, hvordan pengene ryger ud til kommunerne.
Så hvad det er for en lommeregner, og hvordan man har brugt midlerne i Region Sjælland, skal jeg ikke kunne stå og redegøre for her.
Men jeg vil meget gerne søge at grave det nærmere frem og måske komme med en yderligere skriftlig besvarelse af spørgsmålet om, hvorfor der er så stor divergens, i forhold til hvad regionen selv mener de har fået af midler.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Da det åbenbart trækker ud med det arbejde, som blev igangsat i foråret vedrørende regionernes tilskud til drift og vedligehold, vil ministeren så på den baggrund forlænge den nuværende ordning til og med f.eks. 2018, således at der ikke sker lukning af baner, som det ses på Tølløsebanen i øjeblikket?
Tak for det.
Da det åbenbart trækker ud med det arbejde, som blev igangsat i foråret vedrørende regionernes tilskud til drift og vedligehold, vil ministeren så på den baggrund forlænge den nuværende ordning til og med f.eks. 2018, således at der ikke sker lukning af baner, som det sker på Tølløsebanen i øjeblikket?
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Det har jo hidtil været forudsat, at det målrettede statslige investeringstilskud til privatbanerne, som Transport- og Bygningsministeriet yder til regionerne, skulle omlægges til bloktilskuddet her fra 2016.
Og det vil jo ikke ændre regionernes samlede økonomi, men for nogle regioner vil det så give et lidt mindre finansieringsbidrag og for andre et lidt større finansieringsbidrag.
Og der er det sådan, at regeringen i aftalen om regionernes økonomi for 2016 har tilkendegivet, at investeringstilskuddet så videreføres uændret i 2016, og det vil sige, at regionernes økonomiske rammer i 2016 er de samme som hidtil.
Det er klart, at vi vil bestræbe os på nu at finde en hurtig afklaring af de økonomiske rammer i forhold til privatbaneopgaven fremadrettet, og derfor er det selvfølgelig også en forventning, at der snart vil kunne findes en afklaring i forhold til hele investeringstilskuddet.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Men allerede i 2015 kom der jo en diger rapport på 66 sider om regionalbanernes økonomi og fremtid, så man har jo haft noget at læne sig op ad.
Jeg kan godt forstå, at nogle regioner stritter imod og som f.eks. Region Sjælland siger, at de mister 12 mio. kr., hvis de her tilskudskriterier ændres, mens f.eks. Region Midtjylland vil vinde på det.
De har faktisk fået mindre lokalbane at skulle drive, i og med at Odderbanen er overgået til Århus Letbane.
De har altså ikke nogen ret mange lokalebaner at drive mere.
Det er vist kun VLTJ-banen, der er tilbage efterhånden.
Så jeg kan godt forstå det, og derfor er det jo også vigtigt, at pengene passer nogenlunde til det antal kilometer skinner, man har, og det håber jeg meget at ministeren er enig med mig i.
Det her er jo noget rod, fordi det ligger i Indenrigsministeriet, og det er ikke, fordi jeg har noget imod ministeriet, men det her handler jo om infrastruktur, og jeg kunne godt tænke mig at spørge, om man ikke kunne forestille sig, at de her baner, eller i hvert fald skinnerne, kom ind under Banedanmarks vinger?
Så kom man jo ligesom af med det her vedligeholdelsestilskud, og så kunne man jo bare flytte bloktilskuddet med over til Banedanmark, og så var det vel det.
Så ville vi blive fri for at skulle have nogle regioner, der kan skalte og valte med banernes fremtid.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
... måske gentage det, for der har været stillet spørgsmål konkret også til Kolding Kommune, og jeg kan ikke gå ind i den konkrete sag og tage stilling til, om Kolding Kommunes beslutning om ikke at tilbagebetale sygedagpenge i tilfælde, hvor sagerne efter kommunens opfattelse er forældede, er lovlig.
Generelt kan sige, som jeg sagde sidst, sagen var oppe, at der normalt ikke er mulighed for, at kommuner kan handle, som man siger, pr. kulance i økonomiske spørgsmål.
Derfor ligger det ikke nødvendigvis lige for blot at se bort fra en eventuel forældelse.
Kommunerne har altså en generel forpligtelse til at handle økonomisk forsvarligt, og det indebærer bl.a. en pligt til at udvise ansvarsbevidsthed i sine økonomiske anliggender, sådan at der ikke påføres kommunen udgifter, der kunne være undgået.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-20:
Jeg må erkende, at jeg havde lidt svært ved at forstå svaret, for mit spørgsmål var ganske enkelt: Hvis en kommune uberettiget har frataget en borgers ydelser, er det så ulovligt for en kommune med henvisning til forældelsesfristen at betale den ydelse tilbage?
Og det er jo, fordi der har været forskellige udmeldinger på det her område, bl.a. ved jeg også, at beskæftigelsesministeren har udtalt – det er i hvert fald citeret i dknyt: Kolding handler ulovligt.
Ja, og derfor havde jeg også indkaldt hr. Søren Pind i dag, men jeg kunne forstå, at man i ministeriet var blevet enige om, at det var fru Karen Ellemann, der skulle svare på det her spørgsmål.
Derfor må jeg så bare spørge generelt: Hvis en borger i det danske land uberettiget får frataget en ydelse eller hjælp, mener ministeren så, det er rimeligt, at man betaler det tilbage, man skylder borgeren, eller mener ministeren, det er okay, at man ikke gør det?
Det er ganske enkelt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til det her spørgsmål om, at man kan fratage borgerne en ydelse – det kan også være andet end lige sygedagpenge – og der så falder en dom eller noget andet, eller der er foregået noget, som ikke skulle foregå, og at borgerne så får det tilbage, som de er berettiget til ifølge lovgivningen.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Det er helt i orden.
Jeg vil gerne svare helt generelt, at kommuner skal følge lovgivningen, og i det her tilfælde, hvor der er tale om en dom, der er blevet afsagt ved Højesteret, skal kommunen selvfølgelig også følge den afgørelse, der er kommet.
Det har den konkrete kommune, vi har talt om her, også gjort i forhold til den person.
Ja, selvfølgelig skal man overholde loven, og selvfølgelig skal man også i de tilfælde, hvor man har fået at vide, at man ikke har overholdt loven, og får at vide, hvad man så skal gøre, rette sig efter den afgørelse og den dom, der er blevet afsagt, præcis som Kolding Kommune har gjort det i det her tilfælde.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-20:
Anerkender ministeren, at der er et problem i, at flygtninge er ansat uden fyldestgørende børneattest, når ministeren selv meget tydeligt har givet udtryk for en klar forventning om, at kommunerne altid sætter hensynet til børns sikkerhed, læring og trivsel højest, når der ansættes personale i daginstitutioner?
Tak for det.
Anerkender ministeren, at der er et problem i, at flygtninge er ansat uden en fyldestgørende børneattest, når ministeren jo selv meget tydeligt har givet udtryk for en klar forventning om, at kommunerne altid sætter hensynet til børns sikkerhed, læring og trivsel højest, når der ansættes personale i daginstitutioner?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-20:
Som jeg tidligere har oplyst i skriftlige svar på spørgsmål om samme emne, er det helt afgørende for mig, at børn er i sikre hænder, når de er i dagtilbud.
Jeg har en klar forventning om, at kommunerne sætter hensynet til børns sikkerhed, trivsel og læring højest, når der ansættes personale i dagtilbuddene.
Kommunen skal altid vurdere, om der er forhold, der taler imod, at en person skal ansættes i eller tilknyttes en daginstitution og have med børn at gøre.
Forhold, der taler imod ansættelsen, kan f.eks. være en børneattest, hvoraf der fremgår domme for sædelighedsforbrydelser mod børn, eller at børneattesten kun går kort tid tilbage, fordi vedkommende netop er kommet til landet.
Samtidig skal kommunen altid foretage en grundig vurdering af, om den pågældende har den nødvendige viden og de rette kompetencer til at bidrage til efterlevelse af de lovfastsatte krav til pædagogisk indhold og kvalitet.
Det er overordentlig vigtigt, at kommunerne foretager en grundig overvejelse i den konkrete ansættelsessituation og laver en samlet vurdering af, om den pågældende person er egnet til at arbejde med børn i dagtilbud.
Børneattesten indeholder sjældent oplysninger om eventuelle forbrydelser begået i andre lande, hvis der er tale om personer, der har opholdt sig kort tid i landet, og kan derfor ikke stå alene.
Dette omfatter både en vurdering af, om personen kan bidrage til at give barnet en sikker hverdag i dagtilbuddet, og om personen har den nødvendige pædagogiske viden og kompetence til sammen med det øvrige personale at efterleve de lovfastsatte krav til pædagogisk indhold og kvalitet i dagtilbuddene, som vi har.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-20:
Tak for svaret.
Altså, grunden til, at jeg spørger om ministerens holdning, er jo selvfølgelig en bekymring omkring børnenes sikkerhed, for børneattester er jo med til at sikre imod pædofile.
Jeg anser det klart som et skråplan, at man nogle steder, i nogle kommuner går på kompromis med de her børneattester.
Når vi ikke kan få en sikkerhed for, at nogle ikke har en pædofil baggrund, så mener jeg jo heller ikke, at vi over for forældrene kan påstå, at de så afleverer deres børn i trygge hænder.
Vi ved og har jo set, hvor galt det nogle gange kan gå, og jeg tror, at ministeren ligesom jeg ikke ønsker en sådan pædofilsag, uanset hvor den måtte komme fra.
Derfor synes jeg, det kalder på noget handling fra ministerens side, og jeg vil faktisk gerne vide, om ministeren vil tage initiativ til at sætte en stopper for de ansættelser, der allerede er sket i 13 kommuner, hvor der er 91 ansatte uden den her fyldestgørende attest.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-20:
Det er jo kommunerne, der er ansættelsesmyndighed, og det er kommunerne, der har ansvaret for at sørge for, at der bliver levet op til loven.
I forhold til kommunernes samlede vurdering, som jeg også svarede på i mit første svar, så er det jo vigtigt, at kommunerne sikrer, at de voksne, som har med børn at gøre, lever op til de krav, vi stiller i lovgivningen.
Og det handler jo ikke kun om indhentning af en børneattest; det handler også om generelt at sikre, at der ikke er forhold, der taler imod, at den voksne er i stand til at sikre et trygt og pædagogisk kvalitetsfuldt dagtilbud, men at den voksne kan løse opgaven over for de børn, vi har i vores dagtilbud.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Jeg er helt med på, at det her er vanskeligt.
Jeg synes også, det er meget, meget vigtigt ikke bare at konkludere, at det her er en dom, der er afsagt og gælder for en masse mennesker.
Der har været kørt en sag med én person.
Højesteret har afsagt dom, kommunen har reageret på den dom, og så har man en diskussion om, hvorvidt det skal have nogen følgevirkninger.
Spørgsmålet nu her i den sidste omgang kører så specifikt på, om en kommune har mulighed for at undlade at gøre forældelse gældende.
Det vil være den vurdering, som Statsforvaltningen får lejlighed til at foretage.
Det kan sagtens være, at vi på et tidspunkt når til spørgsmålet om, hvorvidt det er lovgivningen, der skal laves om, og så er det jo en diskussion om, hvordan forældelsesloven er.
Der er jeg nødt til at sige, at det så er justitsministeren, der har hele forældelsesloven.
Det kan så også være en diskussion om sygedagpengelovgivningen.
Men lige nu og her diskuterer vi det kommunale tilsyn, der varetages af Statsforvaltningen.
Det er Statsforvaltningen, der nu har fået spørgsmålet fra Kolding Kommune vedrørende kommunens mulighed for at undlade at gøre forældelse gældende, og der må jeg henvise til hele den forklaring, jeg også kom med i den forrige runde, om, at det ikke ligger ligefor, som jeg kan se det, bare at se bort fra den her eventuelle forældelse.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-20:
Ja, men det er jo ulovligt at lade anden aktør komme ind i forhold til de her afgørelser og dem, der har afgjort de her sager.
Det er jo ikke foregået efter bogen.
Jeg henviste også til, hvis det var omvendt – hvis nu man som borger ikke havde betalt det, man skyldte til kommunen.
Det er også det, diskussionen ofte går på.
Så skal man nok få regningen, men ikke omvendt.
Så derfor spørger jeg igen: Hvis Kolding Kommune siger, at hvis de har begået noget ulovligt i de her sager, også før 2012, og gerne vil betale de ydelser tilbage, som de uretmæssigt har frataget sygedagpengemodtagerne, har de så lovhjemmel til det?
Eller kan man som kommune hver gang trække forældelseskortet?
Og gælder det omvendt også for borgerne så, når de skylder kommunen penge?
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Generelt skal en kommune selvfølgelig rette sig efter domstolenes afgørelser, og når Højesteret har afsagt en dom, skal den efterleves.
Det, som Kolding Kommunes arbejdsmarkedsudvalg har taget stilling til, vedrører spørgsmålet om, hvilke forpligtelser kommunen har som følge af den her dom i forhold til at genoptage andre lignende sager.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-20:
Der er jo eksperter, der har været ude at sige, at den her forældelsesfrist skal gælde, fra sagen er afgjort i Højesteret.
Derfor spørger jeg så: Skal en højesteretsafgørelse fra september så gælde fremadrettet, eller skal den gælde med tilbagevirkende kraft, fra da de sager er rejst?
Eksperter udtaler sig, og nu citerer jeg: Kolding Kommune regner forældelsesfristen bagud, fra det øjeblik de fik en afgørelse fra Højesteret.
Det er jo klart, at forældelsesfristen ikke er sådan indrettet, at man belønner kommunerne for at have truffet forkerte afgørelser.
Derfor kan man vel tage det fra højesteretsafgørelsen fra september og så fremadrettet – det er jo der, sagen er afgjort.
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Men der kan jeg sige, at det fremgår helt tydeligt af udvalgsreferaterne fra behandlingen i Kolding Kommune, at den 10. september 2015, dvs. datoen for højesteretsdommen, bliver brugt af kommunen som skæringsdato.
Det vil sige, at kommunens efterfølgende sagsbehandlingstid – for det er det, vi diskuterer, altså om det bliver trukket i langdrag – spiller altså ikke nogen rolle for forældelsesspørgsmål.
Så der er ikke tale om, at varigheden af kommunens sagsbehandlingstid betyder, at flere eller færre sager forældes i den her situation.
Så der er ikke, mener jeg, nogen grund til at beskylde kommunen for at trække beslutningen om opfølgning i langdrag ud fra et motiv om, at borgerens sager bliver forældet.
Så vil det selvfølgelig være en konkret vurdering i den enkelte sag, om en borgers krav på tilbagebetaling af sygedagpenge er forældet.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-20:
Mener ministeren, at det kan være rimeligt, at en kommune kan trække sager om økonomiske ydelser til eksempelvis sygedagpengemodtagere i langdrag og derefter ikke udbetale de retmæssige ydelser med henvisning til forældelsesloven?
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Der kan man sige igen, at det er et spørgsmål, der er generelt formuleret, men man skal jo ikke have fulgt meget med i medierne og heller ikke i vores sidste runde af spørgsmål for at få det indtryk, at selv om det er et meget generelt formuleret spørgsmål, er det et spørgsmål, der er stærkt inspireret af sagen fra Kolding Kommune.
Derfor bliver det nok lidt en gentagelse af det, vi var inde på, også i det foregående spørgsmål, for generelt vil jeg sige, at jeg er enig i, at en kommune selvfølgelig skal rette sig efter domstolenes afgørelser, og når Højesteret har afsagt en dom, skal den efterleves.
Det er sådan set det, som Kolding Kommunes arbejdsmarkedsudvalg nu har taget stilling til, nemlig spørgsmålet om, hvilke forpligtelser kommunen så har som følge af dommen til at genoptage andre lignende sager.
Der har været en masse presseomtale af det her.
Jeg har også i min tidligere besvarelse talt om, hvad kommunens arbejdsmarkedsudvalg har truffet af beslutninger, og så er det nu således, at Kolding Kommune yderligere har undersøgt lovligheden af arbejdsmarkedsudvalgets indstilling, og det er så sket, inden økonomiudvalget skulle træffe en beslutning.
Der er så blevet afholdt et fællesmøde mellem økonomiudvalget og arbejdsmarkedsudvalget her mandag den 18. januar.
Og der har jeg noteret mig, at udvalgene i den forbindelse har besluttet at indstille til byrådet, at sagen skal forelægges for statsforvaltningen, inden den endelige afgørelse om forældelsesfrist bliver truffet.
Det vil sige, at kommunens behandling af den her sag ikke er afsluttet.