runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Jeg ved ikke, om vi må tage et lille økonomikursus her.
Den udfordring, det danske samfund står over for, er fælles, uanset hvilken regering der kommer til.
Vi skal forbedre vores offentlige finanser med 24 mia. kr. over de næste 3 år, og det har altså ikke noget at gøre med den skatteaftale, vi har lavet, for den er fuldstændig finansieret, og den giver en varig forbedring af vores offentlige finanser med 5,5 mia. kr. Og det er forudsætningen for, at vi også har et velfærdssamfund i fremtiden.
Men de prioriteringer skal altså til, og det er det, jeg savner fra Socialdemokraternes side, i stedet for det her ønske om, at man bare skal have flere offentlige udgifter og flere skatter.
Man tager sådan set folks penge, fordi man foregøgler dem, at bare vi bruger nogle flere penge på velfærden, bliver der bedre velfærd.
Men det er jo ikke realiteten.
Vi betaler i forvejen nogle af verdens højeste skatter.
Vi har i forvejen en af verdens største offentlige sektorer, og der handler det altså om at prioritere.
Det gør man alle andre steder i samfundet, og det bliver man også nødt til at gøre i den offentlige sektor – ud fra et niveau, som er historisk højt, og som ikke bliver lavere.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-29:
Nu snakker økonomi- og erhvervsministeren jo udenom, for igen bliver der talt om de skattelettelser, der blev givet i 2009, hvor mit spørgsmål rent faktisk gik på de skattelettelser, der er givet tidligere, og som jo altså har givet et hul i kassen og forringet den økonomiske holdbarhed med op imod 20 mia. kr.
Tænk, hvis vi havde haft de penge.
Tænk, hvis dansk økonomi havde været så godt kørende, så havde vi ikke nu skullet sørge for, at der skal skæres ned på plejehjem, i børnehaver og vuggestuer, alle steder.
Det er jo den rigtige sandhed.
Man har givet ufinansierede skattelettelser.
Nu skal regningen betales, og det er samfundets svageste, der skal holde for.
Det var det, man ikke sagde, dengang man gik til valg, for da lovede man, at der var råd til det hele, både til velfærd og til skattelettelser.
Men det viste sig jo, at det løfte var der ikke hold i.
Det er nu børnene, de ældre, de psykisk syge, alle de svage grupper i samfundet, der skal skæres ned på, fordi der skal være nulvækst.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Den 1. maj er i overmorgen.
Den her retorik minder om ølkassen og et parti måske endnu mere til venstre for S. Normalt har Socialdemokratiet i hvert fald frem til 2001 da været et relativt økonomisk ansvarligt parti, men når der bliver brugt en retorik med, at nu skal der bare være endnu flere offentlige udgifter til de syge og til de gamle og til de svage, vil jeg sige, at det, som svage og ældre og syge har mest gavn af, er en sund offentlig økonomi.
Det er, at der er styr på økonomien.
Det er, at der er balance mellem udgifter og indtægter.
Det er ikke, at man øger den offentlige sektor.
Det er ikke, at man har flere offentlige udgifter.
Det er ikke, at man skal betale mere i skat, for hvem rammer det?
Det rammer de syge, og det rammer de ældre.
Så det, som syge og ældre har allermest gavn af, er en borgerlig regering, som har styr på økonomien.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Da vores erhvervsordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, ikke kunne være til stede – han havde vist en aftale ud i DR Byen – har jeg lovet at læse hans ordførertale op, og den lyder som følger: Enhver diskussion om det danske velfærdssamfund burde jo naturligvis tage udgangspunkt i, at velfærdssamfundet skal finansieres.
Finansieringen kan kun komme ét sted fra, nemlig den private sektor, så ønsker man bedre sygehuse, bedre skoler og bedre forhold for de ældre, skal der sikres vækstbetingelser for danske virksomheder.
Regeringen har meget ambitiøse målsætninger for dansk erhvervsliv.
Et af elementerne er at reducere de administrative byrder for dansk erhvervsliv med 25 pct.
Dette forslag om en lempelse af revisionspligten er med til at lempe erhvervslivets administrative byrder med omkring 450 mio. kr.
Helt konkret foreslås det i lovforslaget at hæve størrelsesgrænserne i den gældende årsregnskabslov for, hvornår små virksomheder kan fravælge revision.
Lovforslaget ændrer ikke på andre opgaver, som virksomheden skal varetage, men ændrer udelukkende på, om årsregnskabet skal revideres af en revisor.
Administrative forpligtelser kan være en stor byrde at løfte for virksomheder, især de små, hvorfor mange byrder faktisk kan dræne virksomhederne for energi og initiativlyst.
Derfor er det glædeligt, at dette lovforslag netop kommer de små virksomheder til gode.
Kigger man rundt på de store selskaber og koncerner, er mange startet med en idé og få personer til at udvikle den.
Når ideen så videreudvikles, opbygges virksomheden, men for at det kan lade sig gøre, må vi sikre de rigtige rammer.
Iværksættere skal have modet og lysten til at springe ud som selvstændige, men det kræver, at de har de rigtige forudsætninger.
Har de det, har de potentialet til at vokse sig større, skabe arbejdspladser og sikre vækst og velstand til Danmark.
Med det forslag, vi behandler her, mener jeg, at vi kommer et vigtigt skridt på vejen.
Det er de private virksomheder, som skaber vækst og arbejdspladser i Danmark.
I lovforslaget fremhæves det, at ca. 17.500 virksomheder vil blive fritaget for revisionspligt, vel at mærke uden at medregne de virksomheder, som allerede i 2006 blev fritaget, fordi der allerede her blev foretaget en lempelse.
Det er altså mange mindre virksomheder, der med lovforslaget får muligheden for at udnytte lettelsesmulighederne, der kan frigøre ressourcer til at skabe øget vækst og beskæftigelse.
Opsummerende kan man konkludere, at vi med dette lovforslag skaber bedre betingelser for erhvervslivet og derfor også en bedre forudsætning for at skabe vækst i Danmark.
Vækst og beskæftigelse i dansk erhvervsliv er og bliver forudsætningen for, at vi kan fastholde et velfærdssamfund i Danmark, og derfor kan Venstre støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Vi gentager svaret, for det lader til, at den socialdemokratiske opfattelse er, at pengene ikke befinder sig bedst i borgernes lommer, men bedst i statens lomme.
Jeg vil blot minde om, at det altså er 5,3 millioner danskeres penge, som Socialdemokratiet er ude på at røve fra dem.
Det er jo det, det handler om.
Det, vi siger, er, at vi holder den offentlige økonomi på det niveau, den er på i dag.
Der bliver jo ikke sparet nogen penge i den samlede offentlige økonomi.
Men vi siger, at inden for den samlede offentlige økonomi vil man skulle prioritere.
Jeg må sige til hr. Morten Bødskov, at demografien udvikler sig sådan, at over de kommende år vil der rigtignok være flere ældre, men der vil også være færre børn – færre børn i børnehaverne og færre børn i skolerne.
Der må man i gang med en prioriteringsøvelse.
Der foregår der en prioritering i forhold til indtægter og udgifter.
Selvfølgelig må man også prioritere i den offentlige sektor.
Selvfølgelig må man det.
Pengene vælter jo altså ikke bare ind i kassen, og de kommer ikke bare ud fra et hul herude i folketingsgården.
Jens Christian Lund (S), 2010-04-29:
Jeg beklager, at jeg stiller spørgsmål, når ordføreren læser en ordførertale op, men da jeg ved, at ordføreren har været ordfører på dette område før, vil jeg prøve at spørge ordføreren: Er ordføreren enig med mig i, at vi i 2006 fik lavet nogle nye regler omkring revision, fordi EU-kravene blev indført – før det havde vi nogle andre regler for revision, vi har regler for review osv. – og er ordføreren ikke enig med mig i, at det vil være en god idé, at små og mindre virksomheder havde nogle lempeligere revisionsbetingelser end EU-kravene, som gælder for A.P. Møller?
Og hvis ordføreren er enig med mig, er det så ikke for ringe, at vi har en regering, der allerede i 2006 fik en opfordring til at ændre det, og at det ikke er sket endnu, og at det end ikke er med i det her lovforslag?
Ordføreren nævnte det overhovedet ikke.
Vil ordføreren personligt, altså hr. Jacob Jensen, sige, at det er skidt?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg vil selvfølgelig ikke sige, at det, regeringen har foretaget sig, er skidt.
Tværtimod synes jeg, det, regeringen har foretaget sig, er rigtig godt.
Jeg kan også forstå, at der har været nedsat en arbejdsgruppe i Økonomiog Erhvervsministeriet, der har kigget på de her forhold og er kommet frem til, at det snit, der bliver lagt her, er et fornuftigt snit.
Jens Christian Lund (S), 2010-04-29:
For mig er det ikke et spørgsmål om snittet for, hvornår man bliver fritaget for revision – det kan vi diskutere, det er jeg heller ikke enig i – men spørgsmålet var: Hvad mener hr. Jacob Jensen om, at A.P. Møller og en lille virksomhed med en omsætning på f.eks. 8 mio. kr. skal have samme form for revision?
Synes hr. Jacob Jensen, det er fair og rimeligt?
Og burde man ikke have gjort noget ved det på et tidligere tidspunkt?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg synes, lovforslaget her er rigtig godt, og jeg støtter det.
Jens Christian Lund (S), 2010-04-29:
Jeg vil godt sige til ordføreren, at jeg sådan set er lidt ærgerlig over, at Dansk Folkeparti og vi ikke kunne blive enige, for jeg står her med et citat fra ErhvervsBladet fra 2007, hvor der er sagt noget usædvanlig klogt af fru Colette L. Brix.
Der er bl.a. sagt, at der er brug for at forenkle og udtynde de internationale revisionsstandarder for mindre selskaber, at det ikke vil give langt flere og større administrative og økonomiske lettelser frem for at fjerne revisionspligten yderligere, at man nemlig ikke tror, at særlig mange mindre virksomheder med en omsætning under 3 mio. kr. vil gøre brug af muligheden for at fravælge revisionspligten.
Altså, som jeg læser det her, har fru Colette L. Brix været helt enig i, at det har været en god idé at få lavet en standard, der var anderledes end den store EU-revisionsstandard, som blev gennemført i 2006.
Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke sikret sig, at det kom med i lovforslaget på en eller anden måde på nuværende tidspunkt?
Colette L. Brix (DF), 2010-04-29:
Med hensyn til hvad der står i den standarderklæring, vil jeg gerne sige, at den standarderklæring er noget rigtigt møg.
På baggrund af hvad der er i den i forhold til revisionen, vil jeg gerne sige, at der er søgsmål om retssager, der er udskrifter fra tingbøger, der er bilbog og dokumentation for, at A-skatter og afgifter er korrekt indbetalt til SKAT.
Men så kommer vi til det, der ikke er der, og som er grunden til, at vi ikke støtter det: Der er ikke sikkerhed for værdiansættelse af varelagre og øvrige aktiver, ligesom der heller ikke foretages løbende kassekontrol.
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Christian Lund: Helt ærligt, man havde da ikke regnet med, at vi gik ind og sagde, at der skulle være en standarderklæring op til 72 mio. kr., og så skulle selskaberne udfylde den, og så skulle de, når de skulle have yderligere kredit i deres firma, gå ned med den i banken og sige: Den her er lige så god som en revision.
Sådan er det ikke, for der blev nedsat et udvalg, og Finansrådet gik ud og sagde: Alt andet lige er revision altid det bedste.
Derfor, vil jeg sige til hr. Jens Christian Lund, ser det ud, som det gør.
Jens Christian Lund (S), 2010-04-29:
Jeg er jo helt enig med fru Colette Brix i, at det at tale om 72 mio. kr. er fuldstændig illusorisk, så der er vi også enige.
Jeg har heller ikke sagt, at det behøver være den erklæringsstandard, som FSR har fremlagt.
Men det, jeg har sagt, er, at vi har haft perioden siden 2006, og i hvert fald siden den 2. januar 2007, hvor fru Colette Brix sagde disse kloge ting; der har regeringen og Dansk Folkeparti haft mulighederne for at lave en ordentlig erklæring, for før 2006 var der en anden form for revision, som var lettere end den, og den virkede i hvert fald i mange år.
Derfor kan jeg ikke forstå, at vi ikke har kunnet få noget, der ville have været til gavn for virksomhederne.
Det kan godt være, vi ikke er helt enige om, hvad små virksomheder er, men jeg mener, det havde været mere hensigtsmæssigt, både over for revisionen og over for erhvervslivet, at vi sammen havde fået en ordentlig erklæring frem for at bruge samme revision som A.P. Møller.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-29:
Men man kan da ikke tale sig udenom, at hvis man havde prioriteret anderledes og i stedet for at have givet pengene ud til skattelettelser havde sat gang i nogle investeringer i vores fællesskab, havde sat gang i mere plejehjemsbyggeri, flere renoveringer, der var energirigtige på steder, hvor vi alligevel havde behov for det, så var de dynamiske effekter blevet langt større end ved bare at dele pengene ud til befolkningen, som man valgte at gøre.
Regeringen er medskyldig i, at vi står i den situation, vi gør i dag.
Vi lavede en aftale tilbage i 2006, som hr. Morten Bødskov lige har refereret til, hvor holdbarheden i dansk økonomi var i balance, men hvad gjorde regeringen i det øjeblik, parterne havde forladt forhandlingsbordet?
Jo, man brugte pengene til skattelettelser til de rige.
Det nytter jo ikke noget at bede os om at lave reformer, hvis det, man så gør, sekundet efter at forhandlingerne er sluttet, er, at man igen slår hul i kassen og giver penge til skattelettelser til de rige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
I krisen har vi gået på to ben.
Vi har fremrykket offentlige investeringer, og vi er i 2009 og 2010 på et historisk højt niveau.
Vi skal tilbage til en gang i 1960'erne, før vi 2 år i træk har haft tocifrede vækstprocenter inden for de offentlige investeringer.
Det er det ene ben, vi er gået på.
Det andet ben, vi er gået på, er at holde hånden under familiernes økonomi, og hvis ikke vi havde frigivet SP-midlerne, hvis ikke vi havde gennemført en skattereform,
tør jeg ærlig talt ikke tænke på, hvordan forbrugerne og familierne så havde reageret i Danmark.
Så vi har fremrykket offentlige investeringer til et historisk højt niveau, og vi har sikret familiernes økonomi, og glædeligvis kan vi jo nu i dag se, at den politik har båret frugt.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Det er forhåbentlig bare en enkelt lille korrektion, for de store tal har vi jo svært ved at få rede på fra regeringens side.
Hvis man tager beskæftigelsen under den nuværende finansminister, er den raslet ned med 200.000, og at ledigheden, hvis man tager ledighedstallene, glædeligvis ikke er steget så meget som frygtet.
Men er det ikke korrekt, at hvis man tager de aktuelle ledighedstal inklusive aktivering, er der en stigning også i denne måned?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jeg kan så afsløre, at det har ordføreren ikke tænkt sig at gøre.
Og jeg kan bekræfte, at når Socialdemokraterne får magt, som vi har agt, skubber vi gang i dansk økonomi igen, fordi krisen og stilstanden i dansk økonomi, som vi stadig befinder os i, er dyr.
Det er dyrt, når vi har så mange langtidsledige, som vi har.
Det er dyrt for det danske samfund, at folk ikke kan komme i job hurtigere.
Det er dyrt for det danske samfund, at alt for mange unge står og mangler f.eks. en praktikplads.
Det er dyrt for det danske samfund.
Derfor skubber vi gang i dansk økonomi igen.
Så er jeg godt klar over, at man fra Dansk Folkepartis side kan være uenig i det.
Men så må jeg jo bare konstatere, at hvis man ikke vil forbedre eksempelvis uddannelserne, således at flere unge kan få en praktikplads, så svigter man de her unge.
Det er det, der er det modsatte synspunkt fra Socialdemokraternes side.
Vi vil ikke svigte de her unge.
Derfor vil vi bl.a. skubbe gang i dansk økonomi.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg vil sige til hr. Ole Sohn, at ledigheden p.t. under den her regering i denne finanskrise er lavere end på noget tidspunkt under Nyrupregeringerne, og vi har nedbragt den strukturelle ledighed.
Det er da klart, at der i vores vurderinger jo indgår alle de tal, der er til rådighed.
Vi opgør den registrerede ledighed som det mål, vi bruger.
Det gør Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, det gør Nationalbanken, det gør vismændene, og derfor bruger vi også den metode.
Og vi kigger da også på AKU-tallene, vi kigger da også på ledighedstallet, inklusive dem, der er i aktivering osv., men alligevel tror jeg, at vi, når vi sådan kigger rundt i bare Europa, må glæde os over, at vi sådan set er kommet rimelig skånsomt igennem krisen.
Så ligger vi da nogenlunde med vores 4,2 pct.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg er glad for, at økonomi- og erhvervsministeren så klart anerkender, at regeringen ikke har en plan for langsigtet holdbarhed i dansk politik.
Den kommer først med årets udgang, tror jeg det var.
Det skal jo ikke forhindre nogen i at være utålmodig efter, hvad andre partier måtte mene.
Vi valgte i Det Radikale Venstre at fremlægge vores plan ved årets begyndelse, og sådan er man selvfølgelig så forskellig.
Det, jeg bare vil bede økonomi- og erhvervsministeren om at bekræfte, er, at det var noget vrøvl, finansministeren sagde for et øjeblik siden, nemlig at der var holdbarhed i dansk økonomi, inden vi blev ramt af finanskrisen.
Er det ikke korrekt – og her håber jeg at økonomi- og erhvervsministeren vil holde sig snævert til sandheden – at der ikke var holdbarhed i dansk økonomi i 2007, da krisen satte ind?
Regeringen havde ikke i de gode år sørget for at skabe holdbarhed.
Er det ikke korrekt?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Den måde, spørgsmålet bliver formuleret på, er ikke korrekt.
Vi havde og har en af Europas stærkeste økonomier.
Jeg vil blot henvise spørgeren til at se på, hvad der sker i alle andre europæiske lande uden undtagelse.
Grækenland har jo været brugt som eksempel meget.
Statsobligationsrenten på de 2-årige er steget til 15 pct.
Landet er som det første moderne land ved at gå statsbankerot.
Hvis Cameron vinder i England den 6. maj, vil han lave en gigantisk spareøvelse i England for at bringe UK på ret kurs.
I Irland sætter man offentlige lønninger ned med 6-8 pct.
I alle landene er man i gang med store, store prioriteringsøvelser, fordi man ikke har haft en stærk økonomi, ligesom vi har haft.
Vi har haft en af Europas stærkeste økonomier, fordi vi har lagt penge til side, også i de gode tider.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jeg vil gerne understrege, at vi taler om skattelettelserne fra 2007 og ikke 2009-skattelettelserne.
Allerede i deres efterårsrapport fra 2007 skriver de økonomiske vismænd jo, at bortset fra et lille finansieringsbidrag fra indekseringen af energiafgifterne er skattelettelserne ikke finansieret på kort sigt.
Det lange sigt fremgår så af 2015-planen, og pointen er jo, at der er et hul i den.
Så er det bare, at jeg igen læser spørgsmålet op fra direktøren for Ældre Sagen.
Det kan være, at man kan få et svar på det: »Hvordan vil man undgå omfattende nedskæringer i ældreplejen og på landets sygehuse, når antallet af ældre stiger i de kommende år, samtidig med, at man vil fastfryse de offentlige udgifter?«
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Jeg tror, man i oppositionen skal blive enige om, hvilken linje man vælger at ville lægge.
Det bliver man fra sosserne af, fra Socialdemokraterne af.
På den anden side får vi her at vide fra Det Radikale Venstre, at vi ikke er ansvarlige nok, at vi ikke prioriterer nok, at der ikke er holdbarhed i økonomien.
Man må altså lige finde ud af, hvilket ben man skal stå på.
Der har vi så valgt at sige, at vi vælger den ansvarlige linje.
Vi prioriterer.
Vi giver ikke bare gode gaver.
Det er jo ikke jul alle 365 dage om året.
Det er jul den 24. december, og der skal vi nok give gaver til vores familier.
Det her socialdemokratiske julecirkus håber jeg jo på at også Det Radikale Venstre trods alt vil sige stop til.
Det underminerer hele vores velfærdssamfund, hvis man ikke kan prioritere, hvis man ikke kan skaffe indtægter hjem til vores samfund.
Der må den offentlige økonomi jo altså balancere.
Men vi har altså haft en ekstremt stærk økonomi i Danmark, fordi vi har formået at konsolidere vores offentlige økonomi.
Vi har lavet skattepolitik, som har givet incitament til at arbejde, og vi har samtidig sikret, at der også er kommet penge i kassen.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Jeg vil medgive, at det er sent, og jeg vil medgive, at mørket er ved at sænke sig, men det tager godt nok prisen for formørkelse, at erhvervsministeren ikke klart og entydigt kan bekræfte, at dansk økonomi ikke var holdbar før finanskrisen.
Finanskrisen har forværret det, men dansk økonomi stod med et væsentligt og alvorligt problem, som kun kunne løses med prioriteringer og reformer.
Hvis erhvervsministeren ikke meget klart kan erkende, at det var situationen, synes jeg, at vi har et problem med de ord, som erhvervsministeren vælger, om ærlighed og ansvarlighed – et meget stort problem.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
På grund af regeringens ansvarlighed og på grund af regeringens prioriteringer førte vi en økonomisk politik, som gjorde, at vi havde en af Europas stærkeste økonomier op igennem 2000-tallet.
Hvis man havde gjort det, som Socialdemokratiet foreslog år efter år – senest sidste år har man sammen med SF foreslået nye udgifter for 50 mia. kr. – ville vi have haft et fuldstændigt skred i vores økonomi, som ville have gjort, at vi ikke ville have haft et velfærdssamfund om nogle år.
Men regeringens ansvarlige økonomiske politik, hvor vi kun har brugt 1 kr., når vi har fået 1 kr. ind, hvor vi har lavet en skattepolitik, som har givet incitament til at arbejde og for virksomhederne til at investere i Danmark, har altså gjort, at vi har haft en solid – bundsolid – økonomi i Danmark i forhold til de fleste andre europæiske lande.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Jeg er meget overrasket.
Erhvervsministeren kan ikke bare roligt og nøgternt sige: Ja, det er rigtigt, dansk økonomi var ikke holdbar før finanskrisen, vi havde ikke løst udfordringen.
Så kunne erhvervsministeren jo have besmykket sig med, at det var man i gang med, eller hvad ved jeg.
I stedet for formulerede erhvervsministeren sig sådan her, tror jeg: Hvis vi havde gjort, som oppositionen sagde, ville vi ikke have haft et velfærdssamfund om nogle år.
Det er jo sort.
Det er fuldstændig sort snak i stedet for bare at anerkende, at dansk økonomi ikke var holdbar før finanskrisen, og at man havde en udfordring, der skulle løses, i stedet for alt det udenomssnak.
Det er jo ikke en ærlig måde at tale om dansk økonomi på.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Det ærlige svar er, at da finanskrisen satte ind i fjerde kvartal af 2008, havde vi vel en toptreøkonomi i Europa.
Det betød, at vi kunne føre en ekspansiv økonomisk politik.
Det betød, at vi kunne pumpe penge ud i offentligt forbrug for at stimulere efterspørgslen, for at sikre arbejdspladser.
Så lavede vi en skattereform, som var finansieret krone til krone, og som har en varig finanseffekt på 5,5 mia. kr., som har betydet, at beboerne, borgerne i det her land har fået en ordentlig privatøkonomi, samtidig med at vi frigav SP'en.
Så på trods af finanskrisen, som væltede ind over os, på trods af at vi kan se de konsekvenser, den har haft i de fleste andre europæiske lande, er danskerne indtil nu kommet rigtig godt igennem finanskrisen.
Vi kan se spirende forårstegn, vi kan se boligpriser, der retter sig, vi kan se dankort, der gløder, vi kan også se forbrugeroptimisme og virksomhedsoptimisme.
Men det kan godt vælte, og det kan godt tilte, men lige her og nu har regeringens økonomiske politik betydet, at vi er kommet fornuftigt igennem finanskrisen.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Nu er der ingen tvivl om, at særlig Det Konservative Folkeparti og jo også økonomi- og erhvervsministeren har vist sig at være usædvanlig glade for de skattelettelser, man – forstår jeg – har kæmpet igennem.
Man har jo mere eller mindre indrømmet, at finansieringen af de der skattelettelser i 2007 hang sammen med, at 2015-planen hang fuldstændig sammen.
Det gør den så ikke mere, og derfor er det relevant, når der nu er et hul i kassen og skattelettelserne jo skal betales, at spørge ministeren, om de så skal betales af pensionisterne.
Han spørger: »Hvordan vil man undgå omfattende nedskæringer i ældreplejen og på landets sygehuse, når antallet af ældre stiger i de kommende år, samtidig med, at man vil fastfryse de offentlige udgifter?«