Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Det er jo rigtigt, som en række ordførere har været inde på, at man med lovforslaget foretager en række måske mindre ændringer og justeringer af national lovgivning som følge af nye EU-toldregler, det, der også kaldes EU's toldkodeks.
Det finder direkte anvendelse i dansk ret, fordi det er en forordning.
Vi lever i det, de fleste betragter som en moderne tidsalder, men uanset om man gør det eller ej, lever vi i hvert fald i en tid, hvor varerne flyder hurtigere og mere og mere på tværs af landegrænserne.
Der må og skal vi tilbyde såvel virksomheder som borgere – og i det her tilfælde altså virksomheder – en digital toldproces, hvor de bliver mødt med de samme krav som virksomhed, uanset om de vælger at fortolde deres varer i Portugal, i Hamborg eller i Aarhus Havn.
Det er den grundtanke, der ligger bag EU's toldkodeks, og derfor er EU's toldkodeks grundlæggende en rigtig god idé.
I stedet for at vi har forskellige regler, får vi ens regler og retningslinjer for fortoldning.
EU's toldkodeks indeholder jo altså en modernisering af EU's toldregler.
Moderniseringen er helt nødvendig for, at man kan importere såvel som eksportere, og for, at det kan forløbe gnidningsfrit, og for, at virksomhederne kan operere med et ensartet regelsæt.
Og et ensartet regelsæt giver også lige konkurrence, som er en god ting.
Der er en række regler, som tidligere har været fastlagt i de enkelte EU-landes nationale lovgivning, som nu er fastlagt direkte i EU's toldkodeks.
Derfor er det altså nødvendigt at ændre toldloven, så virksomhederne ved, hvilke regler der gælder pr. 1. maj 2016.
Jeg tror også, der er nogle af høringsparterne, der har nævnt, at man helt kunne slette toldloven, og det kan man godt, fordi det her er en forordning og den har direkte retsvirkning.
Men så ville der opstå den kedelige situation, at det, der gælder, det, der står i loven, og som er beskrevet i toldkodekset og forordningen, ville være i konflikt med, hvad der står i de danske toldregler og den lovgivning, som gælder der.
Man vil skabe forvirring om, hvad der egentlig er gældende ret.
Gældende ret er det, der står i forordningen, for den har direkte retsvirkning, og derfor er det kun naturligt, at vi tilpasser vores toldlov til det.
Jeg forstår godt den bekymring, der bliver givet udtryk for af en række ordførere heroppe, men jeg må også sige, at det er lidt misforstået at sige, at det, der er tale om i lovforslaget, er udviklingen af et it-system.
Det er rigtigt, at vi skal udvikle et it-system for i de kommende år at kunne leve op til det, der står i EU's toldkodeks, men it-systemet har som sådan ikke noget med lovforslaget at gøre.
Lovforslaget sikrer, at der er overensstemmelse mellem EU's forordning og toldkodeks og dansk lov, så der ikke opstår forvirring om, hvad der rent faktisk gælder.
Af nogle af de centrale ændringer i lovforslaget skal jeg bl.a. fremhæve ændringer af reglerne om beregning af morarenter for toldskyld.
Fremover beregnes morarenter ens i EU, uanset hvilket land toldskylden er opstået i.
Alt i alt indeholder lovforslaget de nødvendige ændringer, som følge af at en del af EU's toldkodeks træder i kraft den 1. maj 2016.
Jeg ved – og det er der også en række ordførere der har nævnt her i dag – at mange virksomheder, hvilket man også kan se i høringssvarene, er bekymret for de nye regler.
Det er som sagt en del, der isoleret set ikke har noget med lovforslaget at gøre, og det er også derfor, der ikke er nævnt noget om økonomiske konsekvenser i lovforslaget.
For lovforslaget som sådan og de paragraffer, man ændrer, har ikke nogen økonomiske konsekvenser, men samlet set vil toldkodekset og udviklingen af det her nye it-system jo have nogle konsekvenser, bl.a. i forhold til it-udviklingen.
Derfor har vi også sat gang i en række ting for at sikre en god dialog med de virksomheder, som kommer til at opleve at blive berørt af ændringerne af EU's toldkodeks frem mod 2021.
Jeg lægger vægt på, at de bliver inddraget i det arbejde, og derfor vil jeg også i løbet af foråret mødes med en række interessenter for at få deres input til, hvordan vi kan gøre det her så gnidningsfrit som overhovedet muligt, og hvordan vi kan sikre, at der er en god dialog mellem interessenterne på området, dansk erhvervsliv og SKAT, og sikre, at den it-udvikling, der skal være, bliver så billig og så funktionel og så effektiv som overhovedet muligt for virksomheder og brugere af det her nye system såvel som for de offentlige myndigheder.
Derfor har Skatteministeriet også igangsat en tilbundsgående analyse af toldområdet i SKAT, herunder de procedurer og it-mæssige tiltag, der er nødvendige for at gennemføre EU-kodekset.
Så kort sagt er det altså en sag, som har høj prioritet både hos mig som skatteminister og hos SKAT.
Jeg vil selvfølgelig gerne takke for den konstruktive debat, der har været her i dag.
Jeg vil specielt gerne kvittere for det, som Alternativets ordfører rejser, nemlig at man i forhold til it-udviklingen, og hvor langt SKAT er fremme på det område, skal se tingene i en sammenhæng.
Der er it-projekter, der ikke er gået, som de skal, og det er naturligvis kritisabelt.
Men hvis vi sammenligner den samlede it-udvikling, og hvor SKAT er henne, med andre lande i Europa og rundtomkring i verden og med USA, så er man faktisk meget, meget langt fremme, lysår fremme på nogle områder.
Men jeg synes også, vi skal anerkende, at vi faktisk på it-fronten har nogle velfungerende it-systemer.
Den slutning, man ikke må drage som følge af den bekymring, der er for udviklingen af et nyt it-system inden for EU for toldkodeksområdet såvel som andre områder, er, at man kan gå tilbage til kuglerammen.
Det kan man ikke i SKAT.
Det kan man ikke hos andre offentlige myndigheder.
At bruge it-understøttelse, it-systemer og digitalisering er en helt central del af udviklingen i den offentlige sektor.
Vi skal så sørge for at gøre det med omtanke, og vi skal også finde og prioritere de midler, der skal til for at løfte de opgaver.
Men at nå til en slutning om, at så må vi ikke udvikle noget, at så må vi ikke gå i gang med nye it-projekter, ville være forkert.
Det er den forkerte vej at gå.
Men man skal naturligvis lære af de fejl, der bliver begået, og det må jeg sige at vi i den grad gør i SKAT.
Med de ord og pointen om, at det, vi skal stemme om her, ikke er et it-system – og derfor er de konsekvenser ikke beskrevet i lovforslaget – men altså en ændring af lovgivningen, som er helt nødvendig som følge af nye regler, der træder i kraft pr. 1. maj 2016, vil jeg slutte af.