runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-20:
Jeg synes i og for sig, at hr. Ole Birk Olesen kom med nogle principielle betragtninger, som jeg godt vil tage udgangspunkt i, og som det her jo ret beset handler om.
Det er, om man ønsker en beskatning af aktieudbytter eller ej.
Det er jo sådan set det, debatten handler om.
Det er der nogle der ikke ønsker, og det er sådan set fair nok, at man ikke ønsker det, men ønsker, at de skal være skattefri.
Men regeringen – såvel som tidligere regeringer – står altså fast på, at der skal være beskatning af aktieudbytter.
Og som jeg sagde, er det ikke kun denne regering; det har også været politikken hos den tidligere borgerlige regering, at aktieudbytter blev beskattet.
Så har vi fået en early warning, som man kalder det på nudansk i Skatteministeriet.
Den var ikke fra 2006, vil jeg sige til hr. Mads Rørvig; den fik vi i sommer.
Der er en beskrivelse af det med early warning, som stammer fra 2006, men den early warning, vi taler om her, fik vi i sommer, og det er baggrunden for, at vi i Skatteministeriet har besluttet at intervenere i forbindelse med den her sag.
For vi synes ikke, det er rimeligt, at man kan omgå en beskatning af udbytter ved at kunne foretage forskellige koncerninterne dispositioner.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Jeg synes ærlig talt, det er lidt underligt, at der ligesom kan argumenteres med, at Danmark skal være et godt investeringsland, fordi der er skattehuller, så man kan omgå skattelovgivningen.
Det er jo ikke en rimelig måde at beskrive Danmark på som investeringsland.
Jeg synes da bestemt, at vi skal have en diskussion om, hvordan vi kan blive et godt investeringsland, men det skal da ikke være ved, at vi skal konkurrere på skattehuller.
Det er da en helt urimelig skattekonkurrence, vi så skal ud i.
Hvad bliver så det næste?
Det er jo altså efter vores opfattelse helt, helt urimeligt og forkert – moralsk forkert, politisk forkert, økonomisk forkert – hvis vi går i den retning.
Det er regeringen helt og aldeles imod, og derfor har vi fremsat det her lovforslag, altså netop som et værn mod de skattehuller, der måtte være, i forhold til at omgå lovgivningen vedrørende aktieudbyttebeskatning.
Det føler vi er nødvendigt, hvis vi skal fastholde denne beskatning.
Så jeg vil sige til hr. Brian Mikkelsen, at vi nok skal få en diskussion i Skatteudvalget i forbindelse med behandlingen af det her, hvor vi kan diskutere, om det her kan gøres anderledes.
Vi er indstillet på at stille ændringsforslag, hvis det er sagligt begrundet,
men vi vil ikke være med til at undergrave aktieudbyttebeskatningen.
For det er jo også en del af dagsordenen visse steder i den her debat – det ved vi udmærket godt – og den dagsorden køber vi ikke.
Men hvis der er tale om, at man kan lave mere præcise formuleringer, så der er nogle fornuftige ting, man kommer til at forhindre gennem den her lovgivning, er vi bestemt villige til at se på det.
Men alt i alt er det jo nok mest hensigtsmæssigt, at vi tager de her tekniske spørgsmål i udvalgsarbejdet, og jeg ser derfor frem til det kommende udvalgsarbejde.
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
Jeg tror, det sidste var en fortalelse.
Det må være socialdemokratiske borgmestre, hr. Flemming Damgaard Larsen mente, og ikke ministre.
Men når det er sagt, er det klart – og det ved hr. Flemming Damgaard Larsen godt – at jeg anerkender, at der er et kæmpebehov for at få fjernet nogle af alle de her ruiner, som står rundtomkring i landdistrikterne.
Jeg har også ved fremlæggelsen af evalueringen sagt, at indsatssatspuljen eller den såkaldte nedrivningspulje har gjort gavn.
Men i en svær økonomisk situation, hvor vi jo overtog et underskud på 70 mia. kr. på de offentlige finanser, har vi altså valgt at prioritere, at vi sikrer, at der bliver 75 mio. kr. mere via byfornyelsesmidlerne.
Og det er selvfølgelig et valg.
Jeg synes også, det er en lidt usikker finansiering, som Venstre kommer med her, for der er jo ikke rigtig noget svar på, hvor man skal finde de 650 mio. kr., som er ½ pct. af statens budget.
Med en nulvækst, som Venstre jo har vedtaget her i weekenden, må det være sådan, at man også angiver de besparelser for at finde finansieringen.
Sidste år ville hr. Flemming Damgaard Larsen jo tage fra Forebyggelsesfonden – der ville han tage fra nedslidte mennesker og give til ruiner, og det synes jeg var direkte usympatisk.
I år ved man bare ikke, hvor pengene skal komme fra.
Der er ikke rigtig noget svar på det.
Der er finansieringen via byfornyelsesmidlerne mere sikker, den er bedre underbygget, og den dækker alle kommuner i hele landet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-20:
Jeg kan slet ikke forstå, at ministeren er så negativ og afvisende over for det her meget positive forslag, for vi har jo udsagn fra en lang række af borgmestre i Danmark, herunder også socialdemokratiske borgmestre – jeg behøver bare at nævne Stig Vestergaard fra Lolland Kommune og Hans Christian Maarup fra Mariagerfjord Kommune – der siger, at nedrivningspuljen var et rigtig godt instrument til at få forskønnet områderne og fjerne de gamle rønner osv. osv. med.
På den baggrund kan jeg slet ikke forstå, at ministeren er så negativ og afvisende, for ministeren har jo haft mulighed for at prioritere det område her, hvis ministeren ville.
I finansloven for 2012 har man en forøgelse af udgifterne på over 5 mia. kr. og i finanslovforslaget for 2013 på yderligere 2,6 mia. kr.
Og så er mit spørgsmål: Hvorfor har ministeren ikke ønsket det, når socialdemokratiske ministre synes, at det er rigtig godt med en nedrivningspulje?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-20:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte aftalen.
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
For det første har både fru Mette Hjermind Dencker og jeg været ude at tale landdistrikternes forhold det seneste års tid.
Jeg tror faktisk aldrig, at man har diskuteret så meget om vores landdistrikter og urbanisering og en bedre sammenhæng mellem by og land som nu.
Det vil jeg gerne kvittere for – også for fru Mette Hjermind Denckers engagement i det her.
Så jeg tror ikke, at der er nogen af os, der holder sin jomfrutale på den måde.
For det andet vil jeg sige, at nu har jeg måske været på talerstolen adskilligt flere gange end fru Mette Hjermind Dencker, så jomfrutale kan der vist ikke blive tale om i den her forbindelse.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi ikke på stående fod kan sige, hvor mange boliger uden bad der ligger i landdistrikterne.
Fru Mette Hjermind Dencker er meget velkommen til at stille udvalgsspørgsmål.
Så skal jeg vende tilbage med et svar.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-11-20:
Det er lige før, at jeg vil ønske ministeren tillykke med sin jomfrutale som landdistriktsminister, men vi har jo før indkaldt ministeren til forespørgsler et par gange, så det ville ikke være helt korrekt at gøre.
Jeg vil lige spørge ministeren om de 40.000 boliger: Hvor mange af de 40.000 ejer- eller andelsboliger, der skal have etableret bad, ligger rent faktisk i landdistrikterne?
Nu har vi jo få en bekræftelse på, at i hvert fald halvdelen af dem ikke gør det.
Det kan være, at ministeren også ligger inde med nogle oplysninger om, hvordan de rent geografisk er fordelt i kongeriget.
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
Jeg vil først og fremmest sige tak for en god debat.
Jeg vil også konstatere, at der minus Dansk Folkeparti er opbakning fra samtlige partier i Folketinget.
Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for flere elementer i forslaget, men der er dog enkelte elementer, som de gerne vil have lov til at se på.
Jeg glæder mig til, at vi kan få det afdækket under udvalgsarbejdet på en god og ordentlig måde.
Jeg vil sige, at der måske var et par enkelte misforståelser undervejs.
Fru Louise Schack Elholm rejste spørgsmålet om mulighed for støtte til nedrivning af erhvervsbygninger.
Der kan man sige, at det her forslag jo åbner op for, at man kan få en statsrefusion i byer med under 3.000 indbyggere.
60 pct. statsrefusion er dog alligevel noget andet end det, at der tidligere ingen statsrefusion var i nedrivningspuljen, de gældende regler under byfornyelsen.
Det synes jeg da at man skal notere sig med glæde, når man er optaget af den del af det.
Det andet handler om kommunalt opkøb af bygninger: Man giver faktisk mulighed for at købe kommunale bygninger i byer med op til 3.000 indbyggere med 60 pct. statslig refusion.
Der er mange kommuner, der er meget aktive, men ikke har råd til så meget.
Der synes jeg, at vi skal glæde os over, at Lolland og Langeland får nogle nye muligheder.
Så synes jeg også i denne diskussion, at vi skal glæde os over, at det ikke kun er de 39 kommuner, som Venstre udvalgte – og åbenbart efter et særligt kriterium, for det dækker ikke andre landdistriktsregler – efter forrige valg, da de sad på posten.
Nu er det hele landet, alle landkommuner, der er landdistrikter, der kan være med i det her.
Så blev spørgsmålet om etablering af bad i ejer- og andelsboliger uden statslig refusion diskuteret.
Der vil jeg bare sige, at selv om der nu er kommet en mulighed for, at man kan få op til maks. en fjerdedel i bevaringsværdige bygninger og en tredjedel af etableringsudgifterne til bad i andels- og ejerboliger, er det jo ikke sådan, at det går fra de 75 mio. kr., der er allokeret til områdefornyelsen og bygningsfornyelsen ude i landdistrikterne.
Det er bare for at rette den misforståelse.
Vi kan altid have den der principielle diskussion om, hvorvidt det nu vil generere en merværdi, som så kan sælges, men der vil jeg sige, at det jo er rimeligt nok, at det er kommunalbestyrelsen, der vurderer, om man kan gå ind og støtte det.
Og i bygninger, der ikke har bad, synes jeg, det vel er rimeligt nok, at der er mulighed for støtte etableringen via byfornyelse, når man nu er i gang med at renovere.
Tak for tilsagnet til landdistriktforslaget.
Jeg er meget oplivet over den tilgang, som Folketingets partier har til det.
Det vil jeg sige, at det har jeg da i hvert fald levet op til i dag.
Så jeg ser frem til et rigtig godt udvalgsarbejde, og jeg håber, at vi kan nå til en bred enighed, der indbefatter alle Folketingets partier.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-20:
Tak for det.
Det tegner jo fint.
Det tyder på, at der stort set er fuldt hus til det her lovforslag, som jeg så kan forstå ministeren skulle skoses lidt for er det første.
I Liberal Alliance går vi sådan set ind for færre regler, mindre lovgivning og større frihed, så vi ønsker bestemt ikke at genere nogen minister, der holder lidt igen.
Jeg vil faktisk sige, at måske kunne andre ministerier lære lidt af det her og ikke komme med lovgivning i tide og utide.
Så vi deltager ikke i nogen bebrejdelse af ministeren, men gratulerer derimod gerne med, at det ser ud til, at der er fuld opbakning til forslaget, når ministeren endelig kommer med noget.
Det kunne andre måske også lære af.
Det er ren fryd og gammen, og alligevel er det skidt, at vi overhovedet skal diskutere den her problemstilling.
Den kommer jo af det, man ser, hvis man kører en tur på landet, for der må man konstatere, at der løbende er sket og sker fraflytning.
Folk samler sig i byerne, så der står tomme boliger tilbage på landet, og det gør der i udpræget grad i den valgkreds, jeg er valgt i.
Der kan man se, at det sker, og det sker ikke kun med erhvervsbygninger, det er også boliger, der står usælgelige tilbage og måske til sidst tomme.
Det er vel egentlig sådan noget, vi troede vi kun skulle få at se i andre lande end Danmark.
Når vi går lidt tilbage i tiden, ser vi, at boligerne er blevet forladt.
Det kunne være sket i mindre tæt befolkede lande, hvor man var flyttet væk fra bopladserne.
Men vi ser det rent faktisk nu i Danmark, og det ser ikke kønt ud.
Det er ikke godt, og det er sådan set tegn på en udvikling, der er både beklagelig og betænkelig.
Det var sådan set bedre, om det her forslag var helt overflødigt og der stadig væk var liv nok på landet, så man kunne holde liv i de ting, der nu var omkring landsbyen, og som gjorde, at folk bosatte sig der, for så var vi ikke kommet i den situation, vi er i nu.
Det er en ond cirkel, og færre bosætter sig der.
Det er sådan set et symptom på en kedelig udvikling, en ærgerlig udvikling og en dårlig udvikling.
Men nu er det jo altså sådan, og det kan vi ikke ændre med det her forslag.
Det vil sige, at man trods fraflytningen af mennesker altså også er lidt opmærksom på, at der må ofres samfundsressourcer på disse områder, så de hverken kommer til at ligne spøgelsesbyer, forladte områder eller faldefærdige boliger, som så i øvrigt har påkaldt sig særlige former for ejerforhold og udlejning, hvilket vi heller ikke har nogen grund til at være stolte af.
Så de elementer, som der er redegjort for i det her lovforslag, flytter i beskedent omfang rundt på midlerne, og vi kunne ønske os, det skete med større styrke, hvis det var muligt.
Men vi er sådan set også et parti, der ikke ved hvert andet lovforslag peger på, at skatten skal stige for at kunne bruge offentlige midler.
Vi er lige så nøjsomme som ministeren og synes, det er helt rimeligt at flytte rundt på de her midler.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Lars Dohn (EL), 2012-11-20:
Nu er fru Mette Hjermind Dencker jo landdistriktsordfører, og hvis man sætter sig lidt ind i, hvem der bor i de dårligste rønner ude på landet, så er det altså ikke socialgruppe 1, så meget kender jeg til forholdene.
Hvis det er en familie, der ikke tidligere har haft mulighed for at etablere bad i boligen, så mener vi, at vi som samfund skal være med til at støtte, at de får mulighed for det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-11-20:
Jamen grunden til, at jeg spørger, er, at jeg undrer mig en del over, at det lige akkurat hørte ind under behandlingen i Udvalget for Landdistrikter og Øer.
Når det var kommet ind under vores udvalgsområde, antog jeg, at det måtte være, fordi det har en stor betydning for lige netop landdistrikter.
Og det var sådan set bare det, jeg ville have bekræftet.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-20:
Jeg tror ikke, jeg udløser den store spænding ved at sige, at Dansk Folkeparti også kan tiltræde lovforslaget her, som handler om at omsætte fire tillægsaftaler til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsoverenskomst til gældende lov.
Aftalerne blev indgået den 20. februar i år, og det er jo så nogle måneder siden, og nu skal det så konfirmeres af Folketinget.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det grundlæggende er vigtigt, at vi har nogle gode dobbeltbeskatningsoverenskomster med de nabolande og også andre dele af rigsfællesskabet, som vi selvfølgelig har tætte relationer til.
Derfor er det vigtigt, at de her overenskomster hele tiden holdes opdateret, og derfor ser vi meget positivt på, at vi har lavet de her fire tillægsaftaler med Grønland.
Jeg vil også sige, at det har ligget Dansk Folkeparti på sinde i mange år, at vi skal sørge for, at beskatningsretten til pensionsopsparinger ligger i kildelandet, det vil sige det land, som har givet fradrag for pensionsindbetalinger i sin tid, og det land skal selvfølgelig også have lov til at beskatte en pensionsudbetaling, når den tid kommer.
Det er så også tilfældet med den her overenskomst, så da resultatet her er meget tilfredsstillende, vil jeg sige, at Dansk Folkeparti også tilslutter sig lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2012-11-20:
Tak, hr. formand.
Forslaget består af fire tillægsaftaler til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale fra 1979.
Venstres ordfører har været inde på nogle af de væsentligste emner, og jeg vil tilslutte mig og sige, at det jo er godt, at aftalen vil sikre, at vi får skabt den her permanente fjernelse af de skattemæssige barrierer, der er for overførsel af pensionsordninger fra et dansk pensionsinstitut til et grønlandsk pensionsinstitut.
Skatteaftalerne giver samtidig Danmark et mindre nettoprovenu.
Det skyldes, at der ikke længere skal betales et kompensationsbeløb til Grønland for, at de undlader at beskatte afkastet for grønlandske personers danske pensionsopsparinger.
Danmark sørger til gengæld for at hjælpe Grønland med at opkræve pensionsafkastskatten for disse personer, hvorefter man krone til krone overfører det beløb til Grønland.
Om Grønland så får overført et større eller mindre beløb efter den nye aftale end ved den gamle aftale, er jo svært at sige, men det afhænger jo af, hvor præcis kompensationsbeløbet har svaret til den skat, som Grønland er blevet kompenseret for at have afstået fra at opkræve.
Alt i alt sikrer disse ændringer, at den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale er opdateret og mere robust over for fremtidige ændringer i de interne skattelovgivninger.
Der er altså tale om fornuftige justeringer af en forældet dobbeltbeskatningsaftale mellem de to lande inden for rigsfællesskabet, så derfor kan Socialdemokraterne støtte, at vi indgår denne aftale.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Lovforslag L 64 handler om at indhente Folketingets godkendelse til, at regeringen kan tiltræde fire tillægsaftaler til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale fra 18. oktober 1979.
Den første aftale om dobbeltbeskatning mellem Danmark og Grønland blev indgået i 1979 og er blevet ændret flere gange siden, senest den 19. december 2008.
Grønland har lignende beskatningsaftaler med Færøerne, Island og Norge.
Aftalen ligger i forlængelse af tidligere dobbeltbeskatningsaftaler, der er blevet indgået mellem landene.
Generelt er aftalen med til at understøtte rammerne for arbejdskraftens frie bevægelighed mellem landene.
Aftalen skal dæmme op for, at personer bosat i et af de to lande dobbeltbeskattes af pension og pensionsafkast.
F.eks. betyder aftalen, at det årlige kompensationsbeløb, som Grønland modtager for ikke at beskatte visse indkomster, sættes ned fra 26 mio. kr. til 3,3 mio. kr. i 2013.
Det sparer staten for 22,7 mio. kr.
Til gengæld hjælper Danmark Grønland med at opkræve skat af afkast på pensionsordninger for personer, der er skattepligtige i Grønland og har et dansk penge- eller pensionsinstitut.
Da aftalen er med til at forbedre rammevilkårene for arbejdskraftens frie bevægelighed, støtter Venstre selvfølgelig forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-20:
Jeg er bestemt villig til at tage en diskussion af det, og lad os da sammenligne os med andre lande.
Det, jeg bare siger, er, at det har været fast dansk skattepolitik, at man skulle beskatte udbytter af aktier, og at der så er mulighed for, at man gennem en række spekulative koncerninterne konstruktioner kan omgå den lovgivning.
Det er det hul, vi lukker med det her forslag.
Det synes jeg er helt rimeligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
Jamen beskatning er jo ikke bare beskatning.
Den kan være hård og streng eller den kan være mere lempelig og blød og til at have med at gøre.
Det kan godt være, at regeringen insisterer på, at vi skal have en udbyttebeskatning, men det behøver jo ikke nødvendigvis at betyde, at vi skal have verdens hårdeste udbyttebeskatning.
Vi kunne godt nærme os, hvad andre lande har, og være lidt mere medgørlige, sådan at folk har lyst til at investere i Danmark.
Jeg appellerer sådan set bare til, at regeringen forholder sig til, at man med det her lovforslag sørger for, at Danmark har hårdere beskatning end andre lande, hvorfor investeringer i arbejdspladser og vækst går uden om Danmark.
Skatteministeren mener ikke, at vi skal konkurrere med andre lande om at have skattehuller, men nu er det jo en definitionssag, hvad der er et skattehul.
I princippet kunne man sige, at den halvdel af Danmarks bruttonationalprodukt, som ikke opkræves i skat, er et kæmpestort hul.
Det kunne man jo hævde, hvis man var den type, der mente, at alle penge helst skulle ligge i statskassen.
Man må bare konstatere, at uanset hvad ministeren mener at vi skal eller ikke skal, så konkurrerer vi med andre lande om at have den mest lempelige skattelovgivning.
Hvis vi i Danmark har en skattelovgivning, som er hårdere end i andre lande, så vil de ting, som bliver beskattet hårdere i Danmark end i andre lande, komme til de andre lande og ikke til Danmark.
Og i det her tilfælde handler det om investeringer i arbejdspladser, i vækst, og der vil ministeren nu have en hårdere beskatning i Danmark end i andre lande, så dem får vi mindre af, uanset om ministeren kan lide det eller ej.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-20:
At vi går enegang, er ikke rigtigt, men lad os da se på de der sammenligninger.
Igen må jeg sige, at vi jo har haft aktieudbyttebeskatning hele tiden, også under den borgerlige regering.
Der havde vi det også.
Det, debatten handler om, er en række skattehuller, og om det, at vi lukker nogle skattehuller, kan begrunde, at vi bliver mindre attraktive som investeringsland.
Så er det, jeg siger, at jeg ikke synes, at vi som investeringsland skal konkurrere på at have skattehuller.
Det er efter vores opfattelse ikke en rimelig måde at konkurrere på.
Det er jo det, debatten går på, og derfor mener jeg, at de der skrækscenarier om effekterne af det her, som kommer fra forskellige kapitalfonde osv., er meget overdrevne.
Man har hele tiden vidst, at der er udbyttebeskatning i det her land.
Det ved man.
Det har der været hele tiden.
At vi så fjerner nogle omgåelsesmuligheder, synes jeg ærlig talt er rimeligt, og jeg kan ikke se, at det skal bruges som argument, som det gøres her.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Det er en effektiv beskatning på over 100 pct.
Lad os sige, ministeren kigger på det her generelt og så kigger på de lande, som ligger omkring Danmark – Norge, Sverige og Tyskland – altså dem, vi konkurrerer med til daglig, lande, hvorfra dygtige embedsfolk i Udenrigsministeriet og Eksportrådet slås om at hive investeringer til Danmark.
Virksomhederne slås med de her lande og landenes virksomheder om at få investeringer til Danmark.
Kan ministeren ikke se, at store dele af det her lovforslag stiller dem dårligere?
Vi bliver dårligere stillet med hensyn til at trække investeringer til Danmark, end vi er i dag.
Det vil koste arbejdspladser for Danmark, og det vil ikke være så attraktivt at investere kapital i Danmark.
Kan ministeren ikke se, at det har en lang række negative konsekvenser for dansk økonomi, og at vi unødigt adskiller os fra andre europæiske lande og går enegang i Europa, når vi taler om det her lovforslag?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-20:
Jeg forstår ikke helt eksemplet.
Jeg tror måske, at det er noget af det, vi skal se på i den tekniske gennemgang.
Det, der er tale om, er jo, at man, hvis man konverterer et udbytte til en gæld i et holdingselskab og man så afdrager gælden senere, på den måde unddrager sig dansk udbyttebeskatning.
At man derved kan sige, at man bliver beskattet med over 100 pct., har jeg umiddelbart svært ved at se, men lad os da se på det konkrete eksempel, når vi ser på det i udvalgsarbejdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
Liberal Alliance støtter også denne revidering af dobbeltbeskatningsaftalen mellem Tjekkiet og Danmark.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Tak for det.
Jeg håber, at vi kan dykke lidt ned under overskrifterne, som ministeren kommer med her.
En udenlandsk investor investerer 100 kr. i et dansk holdingselskab, som bliver solgt videre, og den, der sælger videre, opnår et udbytte på 150 kr.
Tidligere har man skullet beskattes af de 50 kr., som er gevinsten, men det her åbner op for, at man kan beskattes af de samlede 150 kr., altså også af de 100 kr., som blev investeret.
Med det her risikerer man at opnå en effektiv beskatning, der er over 100 pct. Synes ministeren, at det er hensigtsmæssigt at have elementer i skattelovgivningen, der åbner for en beskatning på over 100 pct.?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-20:
Det er da ikke rimeligt at sige: O.k., vi accepterer, sådan som den borgerlige regering også gjorde, at vi har beskatning af aktieudbytter, men vi så har i øvrigt har en række huller, så man kan omgå den der beskatning.
Det er da ikke en rimelig måde at lave skattepolitik på.
Det synes jeg ikke er hæderligt.
Så må vi da tage debatten ærligt, og så må man fra borgerlig side sige det i modsætning til, hvad de borgerlige regeringer gjorde i sin tid.
Jeg ved godt, at hr. Ole Birk Olesen ikke var en del af den og derfor er helt, helt ren, hvad det angår.
Men ikke desto mindre synes vi ikke, at det er en rimelig måde, i det omfang man skal have konkurrence på lave skatter, hvad der jo ikke altid er rimeligt.
Der er også andre parametre, der kommer i spil, når man skal konkurrere om at blive et godt investeringsland.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-20:
Det Radikale Venstre tiltræder forslaget.