runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Må jeg ikke bare gøre opmærksom på, at når vi laver reformer herinde i Folketinget, er der altså også en mulighed for at ændre den reform, hvis der kommer et nyt flertal efter et folketingsvalg, i modsætning til når det drejer sig om EU.
Det er måske det, der gør hele forskellen på, om vi kræver en folkeafstemning eller ej.
Så vil jeg bare sige, at vi jo tilbage i, ja, nu kan jeg ikke huske årstallet præcist, men vi har faktisk haft en vejledende afstemning om det indre marked, og det er jo ganske glimrende netop på EU-området en gang imellem at sige til borgerne: Ved I hvad, det her er faktisk noget, vi ikke har debatteret, så derfor ønsker vi at spørge jer.
Og jeg vil da gerne spørge ordføreren, om Socialistisk Folkeparti ikke synes, det er vigtigt at spørge borgerne en gang imellem, når det er noget, vi normalt ikke snakker så meget om.
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Radikale Venstre har sådan principielle beslutninger om, hvornår man skal spørge borgerne.
Og når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi jeg godt ved, hvor glade Radikale Venstre er for EU, og at man vil så tæt på kernen som muligt, men hvornår synes Radikale Venstre at spørgsmål er vigtige nok til at spørge den danske befolkning om dem, og hvornår mener Radikale Venstre at man som folketingsmedlem skal påtage sig sit ansvar – tror jeg ordførerens ord var – og så tage en beslutning hen over hovedet på de danske borgere?
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Nu mener jeg ikke, det danske demokrati med et Folketing tager beslutninger hen over hovedet på borgerne.
Og det handler jo bl.a. om at tage diskussionerne på det rigtige tidspunkt, og når man har de rigtige oplysninger, og ikke hele tiden køre alting ud i en symboldebat for eller imod.
Så jeg synes sådan set, det er vores ansvar herinde at respektere det danske demokrati, som jo handler om, at hvert fjerde år har befolkningen mulighed for at vælge de politikere, de mener kan varetage landets interesser bedst muligt.
Og så skal man, hvis der er tale om suverænitetsafgivelse inden for grundlovens rammer, selvfølgelig afholde en folkeafstemning og spørge befolkningen.
Og så bliver de spurgt hvert femte år, når der er europaparlamentsvalg, hvem de synes skal repræsentere dem i EU.
Det er jo det gode danske demokrati, som jeg er meget, meget stolt af, og som jeg er glad for at være en del af, og hver eneste morgen, når jeg går på arbejde, påtager jeg mig at vise dem, der har stemt på os, den respekt, som vi skylder dem.
Og derfor må vi jo også nogle gange tage beslutninger, som er vanskelige.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Jeg forstår det sådan, at i Radikale Venstre mener man, at borgerne skal spørges hvert fjerde år, altså når der er folketingsvalg, og at det, fordi vi har et repræsentativt demokrati, derfor er helt fint, uagtet hvad der i øvrigt bliver diskuteret op til folketingsvalg – hvor vi jo selvfølgelig har en masse vælgermøder, men hvor det da er min erfaring at EU-politik meget sjældent bliver diskuteret, typisk fordi unionspartierne ikke ønsker det – at når det drejer sig om EU, spørger vi ikke danskerne, så behøver vi ikke det.
Og det er vel vidende, at danskerne jo ofte netop i EU-spørgsmål er dybt uenige med de partier, som de – somme tider i hvert fald – sætter kryds ved til et folketingsvalg.
Men det synes man altså er helt i orden fra Radikale Venstres side.
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Jeg tror i hvert fald, vi kunne blive enige om, at det ville være godt at diskutere noget mere EU-politik op mod folketingsvalget.
For det er, tror jeg, over 50 pct. af vores lovgivning, der kommer fra EU, og noget af det er komplekst og teknisk og svært at forstå, men rigtig meget af det er til gavn for danskerne.
Det er til gavn for danskerne, at vi kan rejse frit rundt i Europa uden at skulle have vores pas frem; det er til gavn for danskerne, at man kan blive behandlet i et andet land, hvis man kommer til skade der; det er til gavn for danskerne, at man får lavere roamingpriser, fordi EU lægger pres på teleudbyderne og laver regler; det er til gavn for danskerne, at der er fælles regler for kemikalier i tøj, i fødevarer.
Der er rigtig mange ting, der er til gavn for danskerne, og der synes jeg, når vi kører det hele op i tekniske og meget komplicerede debatter, at vi nogle gange glemmer, at EU faktisk giver os rigtig, rigtig mange muligheder og fordele, fordi vi er et lille land, og fordi vi får meget indflydelse ved at være med.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Blot kort, for Socialistisk Folkepartis ordfører er jo meget klar og siger ja til bankunionen.
Det er forfriskende i de her mange måskemeldinger og vi må se tiden an-meldinger, der ellers har været.
Så det er meget forfriskende.
Men jeg skal bare høre: Er Socialistisk Folkeparti helt imod vejledende folkeafstemninger, når det drejer sig om store spørgsmål, netop omkring EU, hvor vi jo ofte ser, at der i hvert fald er en uoverensstemmelse mellem, hvad borgerne synes, og hvad et flertal af partier her i Folketinget synes?
Morten Bødskov (S), 2014-05-13:
Nu læser jeg lige op, hvad jeg sagde, bare for, at hr. Nikolaj Villumsen kan gå herfra i overbevist tilstand om, hvad Socialdemokraterne rent faktisk mener: Socialdemokraterne mener også, at det er grundlæggende rigtigt at styrke det europæiske samarbejde om bankerne – punktum.
Det her projekt mener vi bestemt er rigtigt; det er et projekt, som er vigtigt; det er et projekt, som, modsat hvad hr. Nikolaj Villumsen siger, i hvert fald efter vores overbevisning vil være i stand til at sikre, at risikoen for, at vi havner i noget af det, vi så i 2008 og 2009, forhåbentlig bliver minimeret, at fokus er på kontrol og tilsyn, og at bankerne selv skal betale regningen.
Og det er der, hvor min kæde i hvert fald hopper af – jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Enhedslisten ikke vil være med til at sikre, at det ikke er skatteyderne, men bankerne selv, som får lov til at betale regningen for alle deres ugerninger.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Tak for det.
Jeg tror også, der er mange socialdemokratiske vælgere, som faktisk gerne ville have haft en udmelding fra Socialdemokratiet om holdningen til bankunionen her forud for europaparlamentsvalget den 25. maj.
Men jeg vil da spørge ordføreren, om ordføreren på samme vis som Venstres ordfører som udgangspunkt er rasende positiv over for bankunionen.
Morten Bødskov (S), 2014-05-13:
Som jeg sagde til hr. Nikolaj Villumsen, er Socialdemokratiets holdning den, at vi helt grundlæggende synes, at det er rigtigt at styrke samarbejdet om kontrol, tilsyn og ikke mindst sikre, at bankerne selv får ansvaret for at rydde op efter sig, hvis de kommer på afveje, som vi bl.a. så det i 2008 og 2009.
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi som politikere påtager os vores ansvar.
Vi har ikke et direkte demokrati som i Schweiz.
Vi har faktisk et demokrati, hvor folk vælger os som tillidsrepræsentanter.
Vi skal stå på mål, vi skal tage diskussioner, der er meget svære, og vi skal lave afvejninger, som er så komplekse, at både hr. Nikolaj Villumsen og jeg skal sætte os ned og læse i timevis for at kunne komme i dybden med de her diskussioner.
Så nogle gange må vi jo også påtage os vores ansvar og tage beslutninger.
Så skal vi selvfølgelig gøre det inden for grundlovens rammer, og det er det, vi i øjeblikket er ved at uddybe i forhold til en bankunion: Kan Danmark tilslutte sig eller ej, vil der være tale om en suverænitetsafgivelse, hvis vi tilslutter os?
Vi beder bare i al mindelighed om, at vi får analyseret de her ting færdige, sådan så vi får en ordentlig debat og ikke en skindebat.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Så vil jeg også spørge, om det er en principiel holdning, Socialdemokratiet har, at man ikke ønsker vejledende folkeafstemninger, eller om det udelukkende er holdningen lige præcis i forhold til spørgsmålet om bankunionen.
Morten Bødskov (S), 2014-05-13:
Vi tager stilling fra sag til sag, og nu er det her spørgsmål jo ved at blive undersøgt, eksempelvis i forhold til suverænitetsafgivelse.
Det synes vi er den rigtige måde at gøre det på.
Det er jo ikke en fremmed måde at håndtere den her type sager på, og derfor synes vi, det er den rigtige måde at gøre det på.
Er der tale om suverænitetsafgivelse, eller er der ikke tale om suverænitetsafgivelse?
Så kan det blive en del af den debat, vi skal have om det her spørgsmål også.
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Vi står jo i dag og diskuterer, om Danmark skal tilslutte sig en bankunion.
Og så får vi en diskussion, om vi som regeringspartier står og væver, fordi man er tæt på et europaparlamentsvalg og derfor ikke vil melde klart ud.
Men man kunne jo vende den om og sige: Hvorfor skal vi have den her debat nu, når man godt ved, at der er analyser undervejs, der skal afklare, om der er tale om suverænitetsafgivelse?
Vi har analyser undervejs, der skal bore ud, hvad konsekvenserne er for Danmark og danske banker.
Så man kunne jo også vende den om og sige: Var der nogle andre, der havde en interesse i, at vi skulle have den her debat lige nu tæt på et europaparlamentsvalg?
Men det er jo bare en lille sidebemærkning til dem, der undrer sig over, at vi har debatten nu.
Der må man bare sige, at når vi er i gang med at analysere tingene, er det klart, at så kan svaret også blive derefter, altså at vi ikke kan svare fuldstændig klart, før vi har svaret på det, vi undersøger.
Men helt overordnet bakker Radikale Venstre op om en europæisk bankunion, for det er vigtigt med et banksamarbejde i EU, der kan være med til at stabilisere de finansielle markeder og sikre, at EU ikke igen havner i en gældskrise.
Vi synes, det er godt, at der kommer mere tilsyn og kontrol.
Vi synes også, det er meget vigtigt, at det i stedet for skatteyderne bliver bankernes aktionærer og kreditorer og banksektoren selv, som kommer til at bære omkostningerne ved bankkriser.
Det skal f.eks. forhindre en gentagelse af den onde cirkel, vi så, mellem svage banker og svage offentlige finanser, som jo netop prægede de senere års gældskrise.
Regeringen og Radikale Venstre er endnu ikke færdige med at vurdere, om Danmark skal tilslutte sig.
Der er jo undersøgelser i gang, og derfor er det som sagt også for tidligt at diskutere en eventuel folkeafstemning.
Noget af det, vi kigger på i øjeblikket, er selvfølgelig forholdet til den danske realkredit.
Det er meget vigtigt for regeringen at sikre, at vi kan passe på det gode danske realkreditsystem, der giver alle danskere meget, meget billige lån.
Det er vigtigt for os, at det bliver bankerne, der selv kommer til at betale, og ikke skatteyderne.
Det er vigtigt for os, at små og store lande er ligestillede i samarbejdet, og det er også vigtigt, at eurolande og ikkeeurolande er ligestillede.
Så jeg synes da egentlig, at det havde været fint, hvis vi fik den her diskussion, når vi har fået de analyser.
Der er også rige muligheder for at tage den igen på det tidspunkt, for det er jo sådan set en relevant diskussion, om Danmark skal tilslutte sig, og vi skal selvfølgelig også, hvis det viser sig, at der er tale om suverænitetsafgivelse, tage diskussionen for og imod en folkeafstemning.
Men jeg synes, at tidspunktet er en lille smule påfaldende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Jeg synes ærlig talt ikke, at det er særlig påfaldende at ønske en demokratisk debat om den største beslutning i EU, siden euroen blev skabt, som er det, man kalder bankunionen for.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den radikale ordfører, om den radikale ordfører kan nævne et land i EU, som endnu ikke har taget stilling til, om de skal med i bankunionen eller ej.
Ida Auken (RV), 2014-05-13:
Danmark har endnu ikke taget stilling til, om vi skal med endnu.
Vi er ved at analysere vores forhold.
Som sagt er det altid godt at tage en demokratisk debat, men det er også godt at respektere befolkningen så meget, at man tager den på et oplyst grundlag i stedet for at lave signalpolitik op mod et europaparlamentsvalg, for så forvirrer man bare befolkningerne.
Så er det, at man kan stå og fra sin plads få det til at lyde, som om der er politikere, der snakker sort.
Det er jo ikke det, vi gør.
Vi taler om at gå ind og analysere, hvad det først og fremmest har af konsekvenser for Danmark, før vi skal spørge, om vi skal være med eller ej.
Det vil da give os en meget bedre debat.
Det vil da også være at respektere de mennesker, der sidder og ser den her debat,
meget mere
Det vil da også være en bedre måde at involvere dem på.
Jeg tager den meget gerne igen, men jeg synes også, man skal være ærlig, med hensyn til at der også er et vist mål af symbolpolitik i det her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Jeg tillader mig at forstå svaret fra ordføreren sådan, at ordføreren ikke er i stand til at nævne et andet land ud over Danmark, som ikke på nuværende tidspunkt har taget stilling.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren synes, at det var at tage de danske vælgere seriøst, da man tilsluttede Danmark Lissabontraktaten og finanspagten uden at spørge dem ved en folkeafstemning.
Situationen er jo den, at vi har en mulighed for at gøre det bedre.
Vi kunne stramme bankreglerne, og vi kunne regulere bedre.
EU har gjort det internationale minimumsdirektiv for, hvad der skal være af bankregulering, til et maksimumsdirektiv.
Det vil selvfølgelig betyde, at vi skulle bryde med EU's kapitalkravsdirektiv for at få lov til at stramme reglerne over for bankerne.
Jeg synes, at vi skal tage den kamp.
Jeg synes, at vi skal opdele de danske banker, og jeg synes, at vi skal have en statsbank, sådan at man kan være sikker på, at man kan have sine penge et sted, ligesom man i gamle dage kunne have dem i Girobank, hvor pengene ikke bliver spillet væk.
Så kunne vi blive fri af Danske Banks eller andre bankers skalten og valten med pengene og undgå fremtidige finanskriser.
Det er da at gøre det fuldstændig modsatte af det, vi burde gøre, nemlig at fremme demokratiet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Mange tak for det og tak til fru Pia Adelsteen for talen.
Vil Dansk Folkeparti egentlig stadig væk bytte en folkeafstemning om patentdomstolen til en folkeafstemning om en bankunion, således som fru Pia Adelsteens formand tilbød det i august måned til statsministeren?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
På det tidspunkt, hvor det tilbud var der til den regering, som næsten er den samme nu, tror jeg – jeg kan ikke helt huske det – var det helt klart et forslag.
Patentdomstolen er meget teknisk, og ja, når vi er politikere, så forhandler vi også, det ved ordføreren også udmærket godt.
Men på nuværende tidspunkt er det et fuldstændig ligegyldigt spørgsmål, fordi statsministeren har udskrevet en folkeafstemning om patentdomstolen.
Der er helt åbenlyst ikke noget at forhandle om.
Vi ønsker så også bare en folkeafstemning om bankunionen.
Jeg medgiver meget gerne, at patentdomstolen ikke er specielt folkelig, at den er meget teknisk, og at det nok ligger danske borgere fjernt at tage stilling til den.
Så det er en svær sag.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Fint, hvis bare vi er enige.
Jeg lytter til, hvad formanden siger, så tak for det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Tak for svaret, tror jeg nok.
Jeg tolker det derhen, at Dansk Folkeparti tidligere gerne ville have byttet, men fordi tiden er så fremskreden, er det ikke længere muligt nu.
Hvornår skal vi så egentlig afholde folkeafstemninger?
Eller hvornår skal vi egentlig stemme om ting?
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Vi skal naturligvis stemme i forhold til grundloven, altså have folkeafstemninger i forhold til grundloven.
Det forslag, der kom i august fra hr. Kristian Thulesen Dahl om at have en debat om patentdomstolen, var så helt klart også en føler fra Dansk Folkepartis side i forhold til regeringen: Hvor meget var man villig til at forhandle om?
Og der var det helt åbenlyst, at man overhovedet ikke var interesseret i at forhandle om noget som helst.
Patentdomstolen lå fast, man var ikke interesseret i at gøre noget som helst, og så var den sag ikke længere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Først vil jeg lige sige, at fru Pia Adelsteen bliver ved med at gentage noget, der ikke er sandt, hver gang vi har en EU-debat her, nemlig at man ikke rigtig ved, hvor man har SF henne i eurospørgsmål, og at vi ikke ved, hvad vi mener om det osv., og det passer simpelt hen ikke.
SF's position i forhold til euroen er meget klar, og vi har kun haft én position: Vi er imod euroen.
Så det synes jeg ikke er i orden.
Men jeg vil gerne spørge lidt ind til fru Pia Adelsteens opfattelse af, at bankunionen er sat i verden for at redde eurolandene.
Jeg ved ikke, hvorfor fru Pia Adelsteen får den idé i stedet for at se det som en måde at forsikre bankerne på, så regningen ikke ender hos skatteyderne.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Altså, må jeg ikke bare sige i forhold til Socialistisk Folkeparti og deres holdning til euroen, at jeg i hvert fald har deltaget i en del debatter hernede, hvor jeg har fået at vide, at man ikke ønsker euroen i dens nuværende form.
Hvad det betyder, har jeg endnu ikke fundet ud af, så derfor er jeg lidt uklar med hensyn til Socialistisk Folkeparti på det område.
Når det drejer sig om bankunionen, og hvorfor den er oprettet, så er det min klare overbevisning, at de store eurolande som bl.a. Tyskland har følt sig forpligtet til at hjælpe svage eurolande, som havde store problemer med banker, der var ilde stedt på grund af et krak, der startede i USA, hvorefter de samme lande, som har støttet de svage europæiske lande og deres banker, senere har sagt: Så bliver vi også nødt til at have noget kontrol med det.
Det var derfor, man startede med en tilsynsmekanisme, og det er derfor, man er sluttet af med en afviklingsmekanisme, som nu skal bestemmes fra Den Europæiske Centralbanks side.
Så det er min helt klare overbevisning, at det er derfor, og at det lige præcis har noget med eurolandene at gøre.
Det er også derfor, det kan undre mig, at Socialistisk Folkeparti ønsker at deltage.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Jeg synes faktisk, vi har talt rigtig meget om bankunionen, og jeg synes også, det er rigtig godt, at vi gør det, for det er vigtigt, og det er en kæmpestor aftale.
I min optik er det noget, som vil være et kæmpestort skridt frem mod måske ikke helt at forhindre fremtidige kriser, det tror jeg er indbygget i den økonomi, vi har, men i hvert fald at mindske dem gevaldigt, fordi der bliver stillet nogle andre krav og der bliver et andet tilsyn.
Som jeg også kom ind på i min tale, er store banker i dag bare grænseoverskridende, og de er involveret i mange forskellige lande.
Og derfor kan jeg heller ikke forstå, at DF ikke bakker mere op om det her, for det handler om almindelige bankkunder, om småsparere, om folk, som har mistet rigtig mange af deres indeståender i banker – plus deres arbejde og alt muligt andet – på grund af den her krise.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Jeg synes da, det er positivt at høre, at SF, selv om de er store tilhængere af bankunionen, erkender, at afviklingsfonden er alt, alt for lille, og at Den Europæiske Centralbank grundlæggende er en udemokratisk institution.
Det er jo bare det, der er indholdet af aftalen.
Men ordføreren siger til gengæld noget, som er forkert.
Ordføreren siger, at nu er statskasserne blevet adskilt fra bankerne, men det er jo ikke rigtigt.
Når afviklingsfonden er tømt, tager statskasserne over, og ønsker SF virkelig det?
Altså, ønsker SF virkelig, at statskasserne endnu en gang skal betale for bankdirektørernes fest og nu ikke bare for danske bankdirektørers fest, men for cypriotiske, franske, tyske – you name it – bankdirektørers fest?
Og bør danskerne ikke spørges, om de er enige med SF i det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Jeg synes, det er helt fair at være uenig på det her område, men jeg synes, det er underligt lige pludselig at høre fra en erklæret socialist og fra et socialistisk parti som Enhedslisten: Ej, skal danske banker betale for de cypriotiske banker, det er da noget underligt noget?
Altså, hvis der er noget, vi kunne blive enige om, var det da, at storkapitalen i dag er grænseoverskridende og grænseløs, og at det ikke er noget, man kan forvalte på den måde nationalt.
Så jeg synes virkelig, at det er et underligt argument, som jeg ikke forstår.
Men som jeg også var inde på i min tale, er jeg helt enig med hr. Villumsen i, at 410 mia. kr. ikke vil være nok, hvis vi i fremtiden kommer til at stå i præcis samme situation, som vi gjorde, da krisen brød ud.
Men det står jo ikke alene.
Vi skal jo netop undgå at komme helt derud til kanten, med et bedre tilsyn, bedre kapitalkravsdirektiv, stresstest, alle de her foranstaltninger, som vi har taget, så vi ikke ender ude på det overdrev, hvor der nærmest ikke er penge nok i nogens kasser til at afværge katastrofen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Min definition af socialisme er ikke at redde banker.
Min definition af socialisme er at redde befolkninger, og det er det, som min bekymring går på her.
Vi binder os til at redde en pokkers masse banker, men vi kommer til at lade det gå ud over ganske almindelige mennesker.
Det er det, der er problemet med finanskrisen.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra SF, er, om de virkelig mener, at man kan tillade sig at sige ja til, at ikke bare danske, men også EU-bankdirektører i fremtiden skal reddes, uden at befolkningen bliver spurgt ved en folkeafstemning?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Hvis vi kunne lave en lov her i Folketinget, der hed, at nu vil vi forbyde fremtidige finanskriser, så var det jo helt fantastisk.
Men ordføreren ved jo lige så vel som jeg, at der højst sandsynligt kommer kriser i fremtiden igen.
Vi kommer ikke til at undgå det helt.
Vores opgave her er, når vi ikke kan lave hele verden om i morgen, at lave nogle foranstaltninger, der gør, at kriserne bliver meget mindre, og at man i hvert fald har en fond på 410 mia. kr., der er betalt af bankerne selv, før man overhovedet skal overveje at komme ind og kigge på, hvad man så skal gøre ved det.
Det er rigtigt, at staterne er bagstoppere, men det var de jo i den grad også i den krise, der eksploderede i 2008.
Jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten ikke er med på at tage 410 mia. kr. af bankernes penge for at få en fond, som i første omgang kan rydde op.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Tak for det.
Det er jo en interessant diskussion, vi har i dag.
Og den er af gode grunde selvfølgelig kommet lige så meget til at handle om, hvorvidt man synes, en bankunion er noget godt, som hvorvidt man synes, at en bankunion er noget dårligt.
Men det, der faktisk er oplægget, er jo, om vi skal have en vejledende folkeafstemning, eller om vi ikke skal have en vejledende folkeafstemning.
Det er det, der er årsagen til, at vi overhovedet står i en situation, hvor man kan diskutere den her slags ting.
Der vil vi gerne have lov til at komme med en historisk reference, nemlig til det nationale kompromis, som vi indgik i 1992, hvoraf det fremgår, at Danmark holder sig uden for den fælles mønt og de krav til den økonomiske politik, som er knyttet til tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union.
Det forbehold mener vi faktisk også bør omfatte eller anvendes i forhold til etableringen af en fælles bankunion, og derfor synes vi – uanset om der bliver tale om suverænitetsafgivelse eller ej – at man bør afholde en folkeafstemning.
Det er sådan set baggrunden for, at vi har det her standpunkt.
Jeg vil også godt sige, at for os handler det overhovedet ikke om symbolpolitik.
Vi har haft den holdning, at tiltrædelse af en eventuel bankunion burde have været udlagt til en folkeafstemning, fra det øjeblik vi begyndte at diskutere en bankunion.
På den baggrund har vi faktisk et forslag til vedtagelse
– skal jeg læse det op, formand?
Forslaget lyder: Forslag til vedtagelse »Folketinget anerkender, at oprettelsen af en bankunion er et produkt af eurosamarbejdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Jeg vil bare spørge hr. Nikolaj Villumsen, om hr. Nikolaj Villumsen er enig i det scenarie, som vi også har set tidligere, nemlig at hvis en stor bank krakker i Irland, Tyskland eller Spanien – hvis det er en meget stor bank – og det måske endda sker samtidig i adskillige europæiske lande, så vil det påvirke Danmark og dansk økonomi og eventuelt også det danske jobmarked.