runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-24:
Jeg opfatter det nærmest som en politisk kommentar eller noget drilleri, som jeg i al fald ikke er enig i.
Jeg har ikke som mål at gøre nogen fattigere, jeg har som mål at understøtte mennesker, der har en arbejdskapacitet, i, at det også for dem er attraktivt at overvinde det, der skal overvindes, for at man kommer i gang på arbejdsmarkedet igen med den kapacitet, man har.
Det er det ene.
Det andet er at være respektfuld i forhold til de titusindvis af mennesker, der står op hver dag, går på arbejde om morgenen, passer deres børn – de skal også i dagligdagen have en større købekraft end de mennesker, der bliver forsørget på vort laveste forsørgelsesniveau.
Og det er den anden del af det, vi sikrer her.
Men jeg vil igen fastholde, at det bedste, der kan ske for børnene, er, at en af deres forældre eller begge har arbejde med den kapacitet, de nu er i stand til at have arbejde med, frem for at være isoleret uden for arbejdsmarkedet.
Hele logikken i beskæftigelsespolitikken i Danmark i de senere år er, at i det omfang der er en arbejdskapacitet hos mennesker, skal vi sørge for at få aktiveret den arbejdskapacitet.
Kaare Dybvad (S), 2016-02-24:
Nu bliver det lidt personligt, det er jo ikke meningen, men jeg kan ikke lade være med at hæfte mig ved, at da den tidligere regering spillede ud med 133 millioner, blev det af ministerens parti betegnet som uambitiøst.
Nu har man så givet et mindre beløb, altså 95 millioner.
Jeg spørger bare igen for at være helt sikker: Har man fra den her regerings side tænkt sig at indføre det fulde landevejsprincip?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Altså, jeg vil sige til spørgeren, at hun endelig ikke skal opfatte det her som en belæring, for det kan jeg slet ikke lide, men jeg er bare nødt til at sige til spørgeren, at jeg vil opfordre spørgeren til for en anden gangs skyld at sikre, at hvis man bagefter vil stå og fortælle om noget, man har lavet, så skal man huske at få en aftale underskrevet; man skal huske, at nogle mennesker skal have skrevet under på den aftale, så man ikke bare selv går og fortæller det.
Jeg har nemlig bedt om at få den aftale at se, og hvis det er sådan, at den findes, vil jeg stadig væk gerne se den.
Men indtil nu har jeg ikke kunnet få den at se.
Hr. Kaare Dybvad har helt ret i, at 133 millioner er et stort tal, men nu er vi jo nogle, der kommer fra en egn, hvor vi godt vil se pengene og ikke bare vil se tallet, og her var problemet – tallet kunne vi få øje på, der var bare ingen penge bag ved.
Lea Wermelin (S), 2016-02-24:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det her er en vigtig sag, som vi også førhen har brugt meget tid på sammen med ministeren.
Og det har vi jo, fordi det er så vigtigt for øerne.
Men det kommer bag på mig, når ministeren så siger, at der ikke var nogen penge bag.
For det første fordi ministeren jo nu selv er med til at bruge nogle af de penge, som den forrige regering satte af.
Og for det andet, fordi ministeren på finansloven for i år bruger penge på alt muligt andet.
Så der er masser penge, spørgsmålet er, hvordan vi bruger dem.
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår det, ministeren siger.
For samtlige øer har forstået det på den måde, at ministeren har lovet landevejsprincippet.
Det er jo også derfor, at øerne har været så optaget af, at regeringen og ministeren skulle indfri det, der er blevet lovet.
Skal vi forstå det sådan, at ministeren nu ikke lover at ville indføre landevejsprincippet?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Jeg vil opfordre spørgeren til at læse det, som borgmesteren på Læsø siger.
Det interessante i den her sag er jo, at de tre øer, der var med dengang, hvor vi diskuterede det – og vi startede det i øvrigt på Ærø, da jeg selv var formand for Landdistriktsudvalget – var Læsø, Samsø og Ærø og ingen andre.
De kom med modellen til, hvorden landevejsprincippet skulle løses.
Og det interessante er jo at læse det, som borgmesteren på Læsø i dag siger.
Han siger nemlig, at hvis det var det, vi kunne i den her omgang, så ville han sige tak, og han kunne godt se, at nu var vi startet på landevejsprincippet.
Og når vi havde høringer her i Folketinget, hørte vi også kun fra regeringen, at man var imod den.
Så jeg kan næsten ikke engang angribe dem for det, for de har aldrig brudt sig om ordningen, og det er vel ikke rimeligt at skælde dem ud for noget, de aldrig har holdt af.
Lea Wermelin (S), 2016-02-24:
Det virker nu alligevel, som om ministeren ikke har noget problem med at bruge tiden på at se tilbage og skælde ud og pege fingre ad alle mulige andre i stedet for at forholde sig til det, ministeren selv har sagt, nemlig at det var den model, vi skulle have, og at ministeren derfor har stillet øerne den her landevejsmodel i udsigt.
Derfor er det jo også et meget simpelt spørgsmål: Går ministeren stadig ind for at indføre det fulde landevejsprincip?
Gælder det løfte stadig – ja eller nej?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Jeg støtter landevejsprincippet så meget, at jeg i modsætning til den tidligere regering afsætter penge til det – endda rigtige penge – og laver en aftale om det.
For selv om spørgeren har sagt det her rigtig mange gange, hvad det jo ikke bliver mere rigtigt af, er jeg nødt til at minde spørgeren om, at der ikke var nogen penge, og der var ingen aftale.
Og hvis man har set mange aftaler herinde i Folketinget, kan man kan nemt kende en aftale.
Sådan en er nemlig underskrevet, så man ved, hvem man har lavet aftalen med.
Og dem var der ingen af.
Kaare Dybvad (S), 2016-02-24:
Jeg holder jo også meget af ministerens egn, og en ting, jeg har lært om det sønderjyske område, er jo ikke bare det med pengene, men også, at et ord er et ord, og at når man siger noget, må man også stå ved det.
Derfor bekymrer det her mig jo lidt, for vi kommer her i dag og præsenterer ministeren for nogle udtalelser og beder egentlig bare om den i vores hoved helt simple bekræftelse af, at man så også står ved det, som man praktiserer bl.a. på ministerens hjemegn.
Så bare for sidste gang: Kan vi få at vide, om regeringen har planer om at indføre det fulde landevejsprincip, ja eller nej?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Det er jo indlysende, at hvis man gerne vil vide, om regeringen indfører det fulde landevejsprincip, så skal man jo følge med i, hvad der sker i den næste tid, for vi skal jo skaffe råderum til det.
Det er det, der gør den store forskel på den her regering og den tidligere.
Den her vidste, at den skulle skaffe råderum til det, og det gjorde den, og nu har vi taget den første del.
I øvrigt vil jeg sige endnu en gang, som Læsøs borgmester f.eks. kvitterede for, at det er interessant, at dem, der var med, dengang vi startede det, godt ved, hvad det gik ud på, de kan godt kende forskel på det.
Jeg er sådan set glad for, at Læsøs borgmester har kvitteret her.
Tak for spørgsmålet.
Jamen som jeg svarede på det forrige spørgsmål, er jeg er positivt indstillet over for landevejsprincippet.
Det var jeg før valget, og det er jeg stadig.
Her afsætter vi 48 mio. kr. i 2016 og 95 mio. kr. årligt fra 2017 og frem til billigere færgetakster for øerne.
Når det er sagt, har jeg også hele tiden understreget, at finansieringen skal være på plads, og det er den her.
Kaare Dybvad (S), 2016-02-24:
Det, vi diskuterer, er det spørgsmål, der er stillet, altså om man mener, man kan finde pengene, hvis man har lyst.
Og jeg citerer bare her fra Bornholms Tidende den 11. juni 2013: Så siger nogle, at vi mangler penge, men hør nu, venner, det siger I jo altid.
Citat slut.
Det er altså ministeren, som her udtaler sig til Bornholms Tidende, og Bornholm er jo en af de egne, hvor man for alvor her kan mærke forskel.
Men mener ministeren ikke længere, at det er sådan, når man f.eks. afsætter 350 mio. kr. – så vidt jeg husker – til nedsættelse af registreringsafgift?
Og der er mange andre ting, der er blevet vedtaget her på finansloven.
Men man kunne altså ikke finde penge til landevejsprincippet i den fulde form eller blot landevejsprincippet i den form, som var præsenteret af den tidligere regering, altså de 133 mio. kr. Så når man bliver ved det med, at et ord er et ord, mener ministeren så stadig de ord, han sagde til Bornholms Tidende om, at man altid kan finde pengene, hvis man gerne vil det?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Ja, nu er selve aftalen jo et bevis i sig selv, for her fandt vi netop pengene.
Så jeg går ud fra, at spørgeren mener, at så er det dækket af.
Så kan jeg jo samtidig sige, at spørgeren forsøger at opbygge en myte om, at jeg lover at finde penge til at indføre et landevejsprincip fuldt og helt.
Jeg er ked af at måtte ødelægge den myte, men det er altså ikke tilfældet.
Jeg står gerne ved, at jeg støtter landevejsprincippet.
Og jeg er derfor også glad for regeringens tiltag, som bringer os et godt stykke ad vejen.
Kaare Dybvad (S), 2016-02-24:
Det er jo ingen hemmelighed, at det, der er afsat, ikke dækker det fulde landevejsprincip.
Jeg citerer her fra ministerens partifælle, der er borgmester på Fanø, Erik Nørby, som siger til Ritzau den 9. februar i år: »Ministeriet har under den tidligere regering lavet en rapport, som sagde, at der skulle bruges 281 millioner årligt for at gennemføre trafikal ligestilling fuldt ud.
Så den nye aftale ligger noget under det beløb, det vil koste fuldt ud«.
Når man tager den bemærkning i betragtning, mener ministeren så stadig, at man finder pengene, hvis man har lyst?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Jeg skal ikke gå ind i en debat med Fanøs borgmester om, hvad han mener eller ikke mener.
Jeg ved, at han bare ikke var der, dengang vi startede hele debatten, så jeg tror nok, at man skal prøve at kigge hen mod de borgmestre, som var med dengang, vi startede landevejsprincippet.
Fanøs borgmester er jo bare kommet med sådan lige til sidst.
Altså, de, der var med fra starten, var Læsø, Samsø og Ærø, og jeg synes, at det er interessant, hvad de mennesker siger.
De ved om nogen, hvor meget vi har måttet kæmpe for det her.
De kan huske, at vi havde de store høringer nede i Landstingssalen, hvor det jo var svært, om ikke umuligt, at finde et flertal til at gå ind i det her, og da slet ikke med den tidligere regering.
Jeg kan godt forstå, at spørgeren ikke bryder sig om, at jeg taler så meget om den tidligere regering, men nu er det jo spørgerens parti, som sad i regering, så jeg kan næsten ikke undgå det, men jeg vil prøve at bestræbe mig på at lade være med at nævne den.
Lea Wermelin (S), 2016-02-24:
Det er lidt svært at blive klog på, hvad ministeren egentlig mener her.
Citaterne står jo meget klart – det har vi også lige hørt fra hr. Kaare Dybvad.
Men spørgsmålet er: Mener ministeren det stadig væk?
For vi kunne se, at på den finanslov, som ministerens parti, som jo er det eneste parti i regeringen, har indgået, kan man rask væk finde 570 mio. kr. til grundskyld, 350 mio. kr. til registreringsafgift, 200 mio. kr. til arveafgift, 800 mio. kr. til boligjobordning.
Der bliver brugt masser af penge.
Så bare lige for at forstå ministeren i forhold til det her citat om, at man finder penge til det, man selv står for, skal vi så forstå det sådan, at de ting, jeg lige listede op i finansloven, er vigtigere for ministeren end trafikal ligestilling?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Jeg gør det gerne igen.
Jeg skal bare sige meget tydeligt, at hvis man vil lave forlig her på Christiansborg, skal man gøre det i et flertal, og det er sådan, at flere forskellige partier altid har flere forskellige ønsker for, hvad de må finde.
Pernille Schnoor (S), 2016-02-24:
Det lyder, som om ministeren gerne vil have de her blandede boligområder, men ikke rigtig vil blande sig alligevel, fordi det skal være noget, kommunerne selv ligger og roder med, populært sagt.
Det her er noget, der griber ind på andre områder end planloven og boligområdet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren anerkender, at det er vigtigt for sammenhængskraften i en by, at vi har blandede bydele, altså bydele med både ejerlejligheder og almene boliger.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-24:
Altså, det er måske det, der er forskellen på spørgerens parti, Socialdemokratiet, og mit eget.
Jeg mener ikke, at jeg skal sidde som en eller anden enevældig planlægningsminister og diktere, hvordan planlægningen skal se ud i vores byer.
Det er jo noget, man kommunalt skal tage et ansvar for.
Så har jeg nævnt, tror jeg, fem gange, og jeg gør det gerne igen, at de fem store kommuner kan yde et ekstra grundkøbslån inden for en samlet ramme på 500 mio. kr., hvis de ønsker almene boliger i de her særligt attraktive boligområder, der er planlagt.
Det synes jeg netop er en model, som man så kan vælge at forfølge, og det vil jeg da også opfordre til, altså at spørgeren spreder det glade budskab bl.a. til Københavns Kommune eller til andre af de fem store kommuner.
Det tror jeg kun ville være glædeligt.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-24:
Hvornår forventer ministeren at være klar til en politisk beslutningsproces om Motorvej E45?
Tak for det.
Spørgsmålet til transportministeren går på, hvornår han forventer at være klar til en politisk beslutningsproces om Motorvej E45 eller mere præcist den udvidelse af E45, som i hvert fald i det østjyske er meget på tale.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Tak for det.
Regeringen har jo sagt meget klart, at vi ønsker at forbedre fremkommeligheden på den østjyske motorvej, E45, og derfor har vi også i modsætning til tidligere regering prioriteret E45 i regeringsgrundlaget, for trængselsproblemerne på E45 er ikke nye.
Problemerne var der jo også dengang, SF havde posten som transportminister, og dengang var det bare, synes jeg, som om fokus var rettet mod letbaner og ikke mod en udbygning af vejnettet.
Jeg har netop afholdt et statusmøde med den grønne forligskreds, hvor vi havde lejlighed til at drøfte den aktuelle investeringsudfordring.
Som det fremgår af finanslovsaftalen for 2016, er niveauet for de offentlige investeringer væsentlig højere frem mod 2020, end der er råd til.
Regeringen vil derfor her i foråret fremlægge konkrete forslag til tilpasninger på investeringsområdet, som skal drøftes af partierne bag aftalen om finansloven for 2016 og i relevante forligskredse.
I den forbindelse er jeg meget tilfreds med, at der blandt en række af oppositionspartierne synes at være stor opbakning til regeringens forslag om at forbedre fremkommeligheden på E45.
Det er en opbakning, der virkelig også synes at være kommet her på det seneste, og det er jeg meget glad for.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-24:
Jeg tror måske ikke, transportministerens hukommelse er så god.
Jeg skal ikke kunne sige hvorfor, men det er jo ikke nogen hemmelighed, at man i den tidligere regering, både dengang der var en SF-transportminister, og dengang der var en socialdemokratisk transportminister, har arbejdet med en udvidelse af dele af E45, særlig det stykke, der går fra Aarhus Nord og ned til Skanderborg.
Så der har sådan set været arbejdet på det igennem længere tid.
Mig bekendt er de også relativt langt fremme med et konkret forslag i Vejdirektoratet, og det kan så undre lidt, at man nu har haft den her diskussion igennem temmelig lang tid, igennem mange måneder, i forhold til hvad der skal ske.
Jeg har hørt flere Venstrefolk give udtryk for, at det skulle ske, og at det var lige på trapperne, men jeg synes, det har været lidt svært at finde indkaldelsen til de konkrete drøftelser fra transportministerens side, og det er jo også derfor, jeg har valgt at rejse spørgsmålet i dag.
For det er jo interessant at få at vide, både hvornår det så er, vi kan regne med at komme i gang med den politiske proces, men, hvad der er nok så vigtigt, også hvornår spaden kan stikkes i jorden, og hvornår de trafikanter, som færdes på E45, kan forvente at der er en øget fremkommelighed.
Men nu kan jeg forstå på transportministeren, at vi kan regne med, at der i hvert fald er politiske drøftelser i foråret, og det vil jeg da sådan set gerne kvittere for.
Kan transportministeren så også løfte sløret for, hvornår man kan forvente en ibrugtagning af en eventuelt udvidet E45?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Nu er det jo sådan, at man kun kan bruge pengene én gang.
Hvis man går tilbage til marts 2014, vil man kunne se, at man da med min forgænger for bordenden jo netop diskuterede, hvilke projekter man ville fremme.
Der var ikke nogen projekter, der ikke var klar, og det gjaldt også i marts 2014.
Men i marts 2014 besluttede man bare, at man ikke ville anvende pengene på en udvidelse af E45.
Det er bare det, jeg siger: Hvis man har taget nogle beslutninger og brugt pengene, og man, da man lavede en prioritering dengang, valgte E45 fra, så synes jeg, man skal stå ved det.
Jeg går slet ikke ind og siger, at man ikke må gøre det, jeg synes bare, man skal stå ved det.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-24:
Jeg har i hvert fald selv kendskab til, at man i efteråret 2013 arbejdede med en konkret udvidelse af E45, og så kan vi gerne blive ved med at mundhugges om, hvornår der i givet fald blev taget hvilke tiltag, og vi kan også tage en lang diskussion om, hvem der har igangsat hvilke VVM-undersøgelser, og hvad det er, der i dag er en belastning på transportministerens budget.
Men det, der jo sådan set er interessant, er, at transportministeren nu tilkendegiver, at man også er villig til at prioritere E45, og den diskussion vil vi sådan set gerne deltage i fra SF's side.
Men derfor bliver det jo så også interessant, hvis transportministeren kan ulejlige sig med at svare på det spørgsmål, jeg så også stillede, nemlig hvornår vi kan forvente at man f.eks. er færdige med en udvidelse fra Aarhus Nord til Skanderborg.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Jeg har jo sådan set allerede svaret på det, for jeg har sagt, at de penge, der var der, dengang der var en mulighed for at investere, er brugt.
Det, der er problemet nu, er, at vi har en investeringsudfordring over for os, som betyder, at man ikke bare kan gå i gang med nogle projekter, om end man gerne ville, fordi man skal skaffe det råderum.
Det har jeg sagt kommer her i foråret, for da lægger vi et forslag til et investeringsråderum frem.
Men jeg er stadig væk bare nødt til at sige til hr. Jonas Dahl, at det altså var sådan, at projektet med f.eks. at bruge midterrabatterne, som er en rigtig god idé – for de er ret brede, så de kan bruges – lå der, men det vandt bare ikke gehør blandt forligspartierne.
Der er det bare, jeg er nødt til at sige, at når man har brugt pengene én gang, så er de altså væk, og derfor har vi jo fælles gods her.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-24:
Som nævnt i svaret på det tidligere spørgsmål mener jeg ikke, vi skal blande tingene sammen her.
Altså, de valg, vi som privatpersoner, politikere eller organisationsfolk træffer i praktiske situationer, synes jeg man skal lade ligge hos de pågældende personer, så længe de valg, der træffes, er lovlige.
Jeg mener, at den sag, vi har talt om her, har illustreret styrken i den danske model.
De konfliktskridt, der blev taget fra organisationernes side, var lovlige, de var effektive, og en bestemt virksomhed har altså draget sine egne konsekvenser af det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Jeg tror ikke, jeg afslører noget ved at sige det, jeg siger her, for det har stået i aviserne, og jeg har sendt det over som skriftlige svar – for der er jo mange, der har spurgt om de her ting – og derfor kan jeg bare bekræfte, hvad jeg tidligere har sagt: Ja, man vil blive indkaldt til de her møder.
Rasmus Prehn (S), 2016-02-24:
Hvad er ministerens holdning til Aalborg Kommunes nye planer om etablering af en såkaldt BRT-løsning med hurtige busser i egne busbaner nu, hvor Aalborg Letbane blev droppet af regeringen, og forestiller ministeren sig nogle muligheder for, at statslige puljer kan søges af Aalborg Kommune til at medfinansiere anlæg af nye busbaner, perronanlæg, stoppesteder m.v.?
Jeg vil læse spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til Aalborg Kommunes nye planer om etablering af en såkaldt BRT-løsning med hurtige busser i egne busbaner nu, hvor Aalborg Letbane blev droppet af regeringen, og forestiller ministeren sig nogle muligheder for, at statslige puljer kan søges af Aalborg Kommune til at medfinansiere anlæg af nye busbaner, perronanlæg, stoppesteder m.v.?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Jeg havde i januar et godt møde med borgmesteren og rådmanden i Aalborg Kommune, hvor de kort præsenterede deres plan om en BRT-løsning, og jeg er i udgangspunktet positivt indstillet over for, at man i Aalborg nu arbejder på en trafikal løsning, der trods alt har et lavere prisniveau og en bedre samfundsøkonomi end letbanen.
Jeg har aftalt med kommunen, at de sender mig noget uddybende materiale om projektet, og det ser jeg frem til at få.
Og så forventer jeg, at kommunens materiale kan danne grundlag for videre drøftelser af perspektiverne i projektet.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi jo som bekendt befinder os i en situation, hvor den tidligere regering har truffet beslutninger om alt for mange offentlige investeringer, i forhold til hvad der reelt er økonomisk råderum til.
Foran regeringen ligger der derfor nu et arbejde med at få tilpasset de offentlige investeringer, så de følger det planlagte og finansierede niveau frem mod 2020.
Og jeg vil ikke på nuværende tidspunkt afvise muligheden for, at Aalborg Kommune på et tidspunkt kan søge om statslige midler til en medfinansiering i forbindelse med et BRT-projekt.
Rasmus Prehn (S), 2016-02-24:
Det er jo ganske interessant at høre ministerens besvarelse her, når den kommer lige efter det foregående spørgsmål.
Der kom det jo frem, at i den tid, hvor vi Socialdemokrater havde regeringsmagten, var den nuværende minister i opposition og slog på tromme for at bruge endnu flere penge.
Men nu, hvor ministeren er minister, rynker han sådan lidt brynene og siger, at der bliver brugt for mange penge, og nu må vi rette op.
Det er da ret interessant.
Men pyt nu med det, for jeg vælger en positiv tilgang til det her.
Jeg har også hørt fra Aalborg Kommunes dygtige borgmester, Thomas Kastrup-Larsen, at der har været et rigtig godt møde med ministeren, og jeg glæder mig over, at ministeren kvitterer for, at man fra Aalborg Kommunes side har valgt at sige: Jamen her i Aalborg ser vi mulighederne i problemerne frem for problemerne i mulighederne.
Og det gør man, selv om man står i en situation, hvor man ikke, i modsætning til de andre store byer i Danmark, fik statslig medfinansiering til et letbaneprojekt.
Derfor prøver man at lave en ny løsning, nemlig en busløsning, som jo sådan set er en slags unplugged letbane, så man undgår køreledninger og undgår så meget gravearbejde, men man kan altså lave en tilsvarende løsning, bare busbaseret.
Det bliver selvfølgelig ikke helt det samme, men det kommer til at være et godt alternativ til at have en letbane.
Der synes jeg da det er enormt positivt, at ministeren så siger: Hvis man arbejder videre med det her, vil vi gerne fra regeringens side kigge på, hvad der er af muligheder. Jeg hører så også, at det ikke er lige rundt om hjørnet.
Men kan ministeren måske løfte sløret for, hvilke forhandlingskredse det kunne være relevant at tage det her op i?
Er det i den grønne forligskreds, eller er det inden for aftalen om bedre og billigere kollektiv trafik?
For Aalborg Kommune føler sig jo på en måde lidt dårligt behandlet ved ikke at få penge til letbanen, og på den måde er man måske lidt utålmodig i forhold til så at få et tilsagn om det med BRT-løsningen.
Så kan ministeren løfte sløret lidt for tidshorisonten?
For man vil meget gerne arbejde konstruktivt videre med ministeren.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Nej, det kan jeg ikke løfte sløret for.
Og det andet, jeg vil sige, er, at for mig er det ikke så afgørende, hvilken kreds det bliver i.
Jeg er sådan set åben over for, at det kan være i en hvilken som helst kreds.
Men jeg kan ikke begynde at give bud på det, før jeg ser den investeringsudfordring, og hvordan vi håndterer det råderum, vi her i foråret prøver på at skaffe.