runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Løkken (KF), 2015-03-17:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af at forenkle sagsbehandlingen i det offentlige og mindske bureaukratiet, hvor det er muligt.
Samtidig er vi også optaget af borgerens retssikkerhed samt af, at sagsbehandlingen sker tæt på borgeren.
Vi synes, der er en fornuftig balance i dette lovforslag.
Lovforslaget er en udmøntning af aftalen om kommunernes økonomi for 2015.
Det første hovedelement i lovforslaget er at overflytte myndighedsansvaret for efterlevelseshjælp, begravelseshjælp, internationale sygesikringssager, fleksydelse og delpension fra kommunerne til Udbetaling Danmark, så administrationen samles ét sted.
Vi håber, at en samling af ekspertisen kan sikre en ensartet og effektiv administration, der kommer den enkelte borger til gode.
Det foreslås som det andet hovedelement i lovforslaget at oprette en dataenhed i regi af Udbetaling Danmark, der skal sikre et bedre grundlag og forpligtende samarbejde vedrørende kontrol med sociale ydelser, herunder på de kommunale ydelsesområder.
Dette skal bl.a. ske ved brug af data, ved at samkøre registre på kommunale ydelsesområder samt et tættere samarbejde mellem myndigheder, herunder internationalt.
Det har til formål at undgå socialt bedrageri, og det støtter vi selvfølgelig fra Det Konservative Folkepartis side.
Dernæst skal vi sikre, at udbetaling til borgeren sker på et korrekt grundlag.
Det støtter vi også.
Endelig indebærer lovforslaget, at Udbetaling Danmark vil indgå et samarbejde med pensions- og forsikringsselskaber om personer, der tilkendes førtidspension fra det offentlige.
Og det har vi heller ikke nogen problemer med.
Sluttelig er det glædeligt, at lovforslaget medfører besparelser, hvilket vi også er tilfredse med.
Så Konservative kan godt støtte lovforslaget.
Thyra Frank (LA), 2015-03-17:
Lovforslaget har til hensigt at overflytte myndighedsansvaret for bl.a. begravelseshjælp, fleksydelse og delpension fra kommunerne til Udbetaling Danmark og dernæst at oprette en central dataenhed, der kan samkøre registre med henblik på at sikre korrekte ydelser og forhindre socialt bedrageri.
Det betyder offentlige effektiviseringer, og det er Liberal Alliance en varm tilhænger af, så vi kan støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er myndighedernes opgave at sørge for det, og det mener jeg sådan set kommunerne udmærket ville være i stand til, uden at man oprettede en institution som Udbetaling Danmark med alle de negative konsekvenser, der er i det.
Lotte Rod (RV), 2015-03-17:
Men er Enhedslisten ikke helt grundlæggende enig med mig i, at vi skal udbetale de rigtige ydelser til folk – hverken for meget eller for lidt?
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Jeg må bare sige, at den del jo ikke rigtig fylder noget i beskrivelsen af det her lovforslag og heller ikke i de foranstaltninger, der indføres.
Det er jo ganske tydeligt, hvad formålet er.
Og det er jo ikke tilfældigt, at Rådet for Socialt Udsatte opfatter det, som de gør.
Lotte Rod (RV), 2015-03-17:
Jeg er bare lidt ked af, at Enhedslisten fremstiller det her, som om det er en hetz mod folk, som vi tror snyder.
Hvad nu, hvis det faktisk også er omvendt, altså at der er nogle folk, der bare har glemt at opdatere oplysningerne og faktisk skulle have flere penge?
Hvad med dem?
Trine Mach (SF), 2015-03-17:
Nu har vi Udbetaling Danmark, og i udgangspunktet kunne man godt forestille sig, at der er ting, som ligger godt i Udbetaling Danmark.
Men med det pågældende forslag synes vi der er en række om ikke undringspunkter, så bekymringspunkter, som det vil være værd at få afdækket, inden vi kan tage stilling til, om det rent faktisk er en god idé med den pågældende overførsel af kompetencer.
Tina Nedergaard (V), 2015-03-17:
Der blev lige hugget nogle år af min alder, og det er jo meget tilfredsstillende.
Tak til ordføreren.
Jeg synes, det var en god tale, og jeg synes også, at ordføreren og ordførerens parti i høj grad viser, at man kerer sig enormt om børnenes vilkår.
At vi så ikke altid når frem til de samme konklusioner, ændrer jo ikke på, at ambitionen om nationalt og globalt arbejde for børns tarv og interesser er noget, der er bredt delt i Folketinget.
Det er jeg lidt interesseret i.
Mener ordføreren, at Dansk Folkeparti ville være interesseret i at ratificere protokollen, for så vidt at der kunne afsiges bindende retlige afgørelser i FN-systemet?
Pernille Skipper (EL), 2015-03-17:
Nu skal jeg formulere det her som et spørgsmål.
Kunne ordføreren måske bekræfte, at det her lovforslag kommer efter flere års ønsker faktisk fra bl.a. kvindekrisecentre, som har oplevet, at unge mennesker, der er under beskyttelse mod deres familier, faktisk bliver fundet af familierne igen, f.eks. fordi faren eller moren kan ringe til lægen og på den måde få tiltusket sig adresseoplysninger, selv om de unge mennesker står som beskyttet i cpr-registeret?
Det er altså nogle konkrete anledninger, hvor systemet ikke bliver misbrugt som sådan, men bare ikke er stærkt nok, der har givet anledning til, at regeringen har igangsat det her arbejde og nu er kommet med det her lovforslag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-17:
Hvor Information har det fra, skal jeg selvfølgelig ikke gøre mig til dommer over.
Jeg siger bare, at hvis der overhovedet er en mistanke om, at det nuværende sikkerhedssystem ikke er godt nok, er jeg absolut villig til at gå skridtet videre.
Men jeg er da enig i det, jeg næsten hører Liberal Alliances ordfører sige, nemlig at hvis der er utryghed ved det nuværende system, er det jo totalt kritisabelt, og det skal vi selvfølgelig også have kigget på.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Det er bare sådan et rent faktuelt spørgsmål.
Vi er enige i, at lovforslaget bør vedtages, men jeg vil høre, om Venstre under læsningen af lovforslaget har opdaget, hvorfor det er nødvendigt at give folk en særlig adressebeskyttelse, når de allerede har adressebeskyttelse.
Hvorfor virker den eksisterende adressebeskyttelse ikke?
Hvad er det, der sker i systemet der?
Det synes jeg ikke jeg har kunnet finde ud af.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-17:
Tak for det.
Vi behandler i dag et lovforslag, der omhandler en forbedring af beskyttelsen af visse truede og udsatte borgeres adresse i cpr-registeret.
Lovforslaget er således en ændring af loven om Det Centrale Personregister, nemlig cpr-loven, der betyder, at personer, der udsættes for trusler mod deres person i forbindelse med æresrelaterede eller samlivsrelaterede konflikter, kan få en særlig form for adressebeskyttelse.
Der er ingen tvivl om, at lovforslaget lægger op til en etablering af en særlig form for adressebeskyttelse, der som nævnt rækker ud over sådan den almindelige adgang til at få registreret navne- og adressebeskyttelse.
Borgere, der udsættes for alvorlige trusler, som er relateret til æres- eller samlivsrelaterede konflikter, har mulighed for at få den særlige adressebeskyttelse.
Det kræver så, at de truede og udsatte borgere har bopæl eller et fast opholdssted, og derudover kræver det en politifaglig vurdering, der medgiver, at borgeren har behov for at have en særlig adressebeskyttelse.
Så alt i alt er det faktisk noget, vi i Venstre er rigtig, rigtig positive over for.
Vi synes kun, at det er rigtig godt, ikke mindst set i lyset af de situationer, vi desværre har oplevet – og ikke bare i pressen – hvor der er folk, som er kommet i sådan en æreskonflikt, og hvor der er mistanke om, at der måske er sådan et decideret informantnetværk forskellige steder, som simpelt hen kan byde ind med adresse eller anden oplysning, som kan gøre, at nogle af de her personer kan få fat i personen og måske true eller indirekte eller direkte presse den pågældende til at komme tilbage til familien eller noget andet.
Det er alt i alt en situation, som i hvert fald absolut ikke er ønskværdig.
Det stiller selvfølgelig også spørgsmålet om, hvad det er for et cpr-system, vi har, og hvad det er for et cpr-system, vi skal have
Er det sikkert nok?
Vi har jo haft den diskussion flere gange både med den nuværende minister, men også med den tidligere minister på området, og fra Venstres side har vi hele tiden gjort det meget, meget klart, at vi ønsker at kigge på, om et system, som var rigtig godt for en del år siden, stadig væk er godt i 2015, i den digitale tidsalder, som vi lever i i dag.
Vi har jo oplevet andre sager, hvor man også via cpr-registeret har kunnet få alt for mange oplysninger.
Men alt i alt er vi rigtig positive over for lovforslaget.
Vi vil have en række forskellige spørgsmål i udvalgsbehandlingen, men indtil videre er vi i hvert fald overvejende positive.
Per Løkken (KF), 2015-03-17:
Børns vilkår står højt på De Konservatives dagsorden, og derfor stiller vi os positive over for beslutningsforslaget om, at Folketinget meddeler sit samtykke til, at Danmark ratificerer De Forenede Nationers valgfrie protokol til Konventionen om Barnets Rettigheder, som blev vedtaget på generalforsamlingen den 19. december 2011.
Danmark skal overholde alle forhold, når det gælder børns vilkår.
Der er den konservative politik klar.
Vi er tilhængere af, at børns forhold og vilkår i udgangspunktet håndteres nationalt og helst ikke er genstand for påtaler udefra.
Men vi kan godt tilslutte os, at FN's komité kan foretage en undersøgelse, når særlige omstændigheder indtræffer.
Det kan være lærerigt, at folk udefra fortæller os det, hvis der er forhold i det danske samfund, der kan forbedres, når det gælder børns vilkår.
Vi synes også, det er vigtigt, at Danmark ikke går enegang i ratifikationen, men er i et parløb med andre stater.
Vi er blevet oplyst om, at 14 stater har tiltrådt aftalen, bl.a. Tyskland, og må derfor sige, at vi ikke står alene med ratifikationen.
Det er vi tilfredse med.
Konservative kan derfor støtte beslutningsforslaget.
Thyra Frank (LA), 2015-03-17:
Med beslutningsforslaget giver Folketinget sit samtykke til, at Danmark ratificerer FN's valgfri protokol til konventionen om børns rettigheder.
Dermed anerkender Danmark FN's Komité vedrørende Barnets Rettigheder, og som det fremgår af fremsættelsestalen, er komiteens beføjelser begrænset til at fremkomme med forslag og anbefalinger.
Komiteens udtalelser er altså ikke retligt bindende, og komiteen har ikke domstolslignende karakter.
Regeringen vil derfor fra sag til sag kunne tage stilling til, om den vil følge komiteens vejledende udtalelser.
Liberal Alliance kan støtte beslutningsforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2015-03-17:
Som flere ordførere har sagt, indebærer det her forslag, at Danmark anerkender FN's Børnekomités adgang til at modtage og behandle klager og i særlige tilfælde selv at foretage undersøgelser i Danmark.
Det er, som SF's ordfører lige præcis sagde det for et sekund siden, de facto en styrkelse af børns retsstilling – det er ikke engang for sjov, for det står på mit papir.
Det vil være en styrkelse af Børnekonventionen som rettighedsbærer i vort samfund, og ikke mindst vil det være et meget, meget stærkt signal.
Med det her beslutningsforslag kommer vi et stykke videre i det arbejde, og vi opfordrer regeringen til med det samme at starte et målrettet arbejde med at udbrede kendskabet til Børnekonventionens rettigheder og til den klageadgang, som vi nu skaber i dag.
Vi mangler, at børns individuelle rettigheder også indtænkes i det generelle myndighedsarbejde i de forvaltningsafgørelser, som dagligt træffes, og som har en kæmpe betydning for børns fremtid og i de domstolsafgørelser, der også handler om børn.
Der mangler for os at se i hvert fald et yderligere, der handler om ratificering af Børnekonventionen, men også de øvrige FN-konventioner, f.eks. Handicapkonventionen, glimrer ved deres fravær.
Regeringspartierne havde på et tidspunkt fuldstændig samme opfattelse som Enhedslisten, nemlig at disse helt centrale konventioner og deres beskrevne rettigheder ikke kun skal være nogle hensigtserklæringer, som forpligter Danmark som stat, men også skal være nogle rettigheder, der kan håndhæves direkte ved domstolene, og som borgerne kan pege på i en sagsbehandling i en klage eller i en retssag.
Den tanke har regeringspartierne droppet, måske efter at mageligheden på regeringstaburetterne har sat ordentligt ind, og det er på trods af, at et flertal i regeringens eget nedsatte udvalg har peget på, at det modsatte burde være tilfældet, hvis man ønsker at styrke rettighederne, både for børn, men også for f.eks. mennesker med handicap i vores samfund.
Enhedslisten kan selvfølgelig støtte det her forslag, men vi bliver simpelt hen også nødt til at sige, at vi er så kede af, at vi ikke samtidig er i gang med at inkorporere fem FN-konventioner, som ville være helt centrale, hvis vi gerne vil have et styrket velfærdssamfund, et styrket fællesskab og ikke mindst styrkede rettigheder i vores samfund.
Trine Mach (SF), 2015-03-17:
SF ser beslutningsforslaget om at tiltræde den valgfri protokol til Konventionen om Barnets Rettigheder, som giver individuel klageadgang til FN's Børnekomité, som en klar styrkelse af danske børns rettigheder.
Børns rettigheder er et kernefokusområde for SF, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Jeg skal så i parentes bemærket
sige, at vi selvfølgelig havde ønsket, at man – også med en radikal minister i spidsen – havde taget skridtet fuldt ud og indskrevet Børnekonventionen i dansk lov.
Alle børn skal have ret til at klage, hvis deres rettigheder på den ene eller anden vis er blevet krænket.
Det er en væsentlig del af SF's børnepolitik og noget, som vi jo heldigvis deler bredt i dette Folketing.
Desværre har danske børns kendskab til og mulighed for klageadgang været for ringe, og Danmark har tidligere været kritiseret af bl.a. FN's Børnekomité for, at børnene mangler tilgængelige klagemuligheder.
Det sender i vores øjne et vigtigt politisk signal til børnene om, at vi anerkender dem som selvstændige individer med rettigheder.
Beslutningsforslaget er som sagt et skridt i den rigtige retning, men det er forunderligt, at det er regeringens eneste initiativ som opfølgning på Udvalget om inkorporering inden for menneskerettighedsområdets betænkning.
Det ærgrer os rigtig meget.
I 2006 skal FN's Børnekomité vurdere, hvordan det går i Danmark med at overholde Børnekonventionen, og her vil det være oplagt at kigge på, hvordan Danmark endelig fuldtonet kan gå ind og implementere Børnekonventionen i dansk lov – meget gerne inden Børnekomiteen kommer og kigger os i kortene.
Regeringen har jo selv i sit regeringsgrundlag fra 2011 nævnt, at man prioriterer børns rettigheder højt.
Det ville have været fint at have implementeret Børnekonventionen ved samme lejlighed.
I forhold til det konkrete forslag har jeg kigget lidt på høringssvarene, og der er et par ting, som jeg kunne tænke mig at ministeren ville kommentere.
Jeg noterer mig, at ikke bare Institut for Menneskerettigheder, men flere af børneorganisationerne kigger på, hvordan man fra regeringens side vil sikre en udbredelse af kendskabet til klageadgang for børn, når beslutningsforslaget er vedtaget.
Det påpeges som sagt fra en række organisationers side, og der mener jeg simpelt hen ikke at svaret om, at der vil komme til at ligge eventuelle udtalelser på regeringens hjemmeside, og at man vil sørge for, at den her protokol bliver oversat til et børnevenligt sprog, er nok.
Kunne ministeren ikke prøve at sige lidt mere om, hvordan man rent faktisk sådan mere proaktivt vil udbrede kendskabet til det og ikke bare formelt sørge for, at man kan kigge på en hjemmeside?
Det er ikke særlig klædeligt, men så runder jeg af i stedet for.
Så jeg vil bare sige til slut, at jeg er glad for, at regeringen har fremsat beslutningsforslaget.
Vi er rigtig glade for sammen med regeringen og det øvrige Folketing at kunne sætte fokus på børns klageadgang og styrke børns rettigheder de facto, og vi støtter selvfølgelig med glæde forslaget.
Lotte Rod (RV), 2015-03-17:
Jeg har det måske lige præcis modsat af Dansk Folkeparti, for i Radikale Venstre har vi i lang tid arbejdet for at få Børnekonventionen ind i dansk lov, og derfor er jeg så glad for, at vi med en radikal minister i spidsen nu kan tage det her vigtige skridt, det er at give klageadgang til Børnekomiteen.
Det er et vigtigt skridt, fordi det kommer til at kunne betyde en konkret forskel i virkeligheden.
Nogle gange kommer det til at lyde sådan en lille smule teknisk, når det bliver sådan noget FN-sprog, men det, som vi jo åbner for her, er, at man som dansker kan klage til Børnekomiteen, hvis man mener, at rettighederne for børn bliver krænket i Danmark, plus, som den socialdemokratiske ordfører også var inde på, at man kan klage over det, der handler om salg af børn, børneprostitution og børnepornografi og om inddragelse af børn i væbnede konflikter.
Karen Ellemann (V), 2015-03-17:
Tak for ordet, formand, og ikke mindst ørenlyden.
Regeringen foreslår med det her lovforslag, som vi nu skal førstebehandle, at vi skal overføre ansvaret for administrationen af en række ydelser fra kommunerne til Udbetaling Danmark.
Det er sådan i dag, at Udbetaling Danmark varetager udbetalingerne af folkepension, af boligstøtte, af barselsdagpenge og øvrige familieydelser, og forslaget her er så, at der er en række yderligere ydelser, der nu skal flyttes fra kommunerne til Udbetaling Danmark, f.eks. efterlevelseshjælp, fleksydelse, delpension, begravelseshjælp og international sygesikring.
Det her forudsætter så, at der samtidig også sker en registersamkøring, og at der oprettes en central dataenhed i Udbetaling Danmark.
I det lovforslag, vi nu behandler, er registersamkøring og indhentning af ikkefølsomme personoplysninger et nyt middel, kan man sige, der tages i brug, og derfor er vi selvfølgelig optaget af at vurdere proportionaliteten, for helliger det her middel det mål, vi ønsker at opnå med Udbetaling Danmarks aktiviteter?
Målet med hele Udbetaling Danmarks aktiviteter er naturligvis at sikre korrekt udbetaling af ydelser og samtidig også at forebygge, at der sker socialt bedrageri.
Det her med at sikre det korrekte ydelsesgrundlag og dermed, at den pågældende borger får de ydelser, som vedkommende er berettiget til, jamen det er vi naturligvis ikke modstandere af, og derfor er jeg også meget enig i de bemærkninger, der fremgår af lovforslaget, hvor det noteres, at det netop vil styrke den enkelte borgers retssikkerhed og måske endda også tilliden til, kan man sige, den samlede velfærdsstat.
Så det er entydigt positivt.
er der noget, der virkelig underminerer tilliden til den fælles offentlige velfærd, jamen så er det snyd med offentlige ydelser.
Vi har i forbindelse med forarbejdet til fremsættelsen af lovforslaget her været lidt bekymrede i forhold til diskussionen om borgernes retssikkerhed, når vi taler om registersamkøring, men vi har noteret os, at man med lovforslaget fraviger persondatalovens bestemmelser om, at der netop skal indhentes samtykke fra borgeren, når der videregives oplysninger om personlige forhold.
Men de spørgsmål, vi har stillet i forbindelse med både retssikkerhed og proportionalitet, har vi fået gode og betryggende besvarelser på, og vi har også noteret os, at både Justitsministeriet og Datatilsynet har vurderet, at det faktisk er i overensstemmelse med EU-retten, og der er ikke fra nogen af de to myndigheders side sat spørgsmålstegn ved selve proportionaliteten.
Så jeg vil gerne kvittere for den gode dialog, vi har haft med socialministeren i forbindelse med forarbejdet til fremsættelsen af det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Tak til ordføreren.
Jeg er jo helt enig med ordføreren i, at alt det her digitalisering og centralisering kommer til at stå i modsætning til en god personlig borgerservice, men undskyld mig, er det ikke lidt sent, at Dansk Folkeparti kommer i tanker om det?
Det var jo noget, man skulle have sikret sig dengang i 2010, da Dansk Folkeparti sammen med VK-regeringen vedtog hele det her projekt om Udbetaling Danmark.
Det var jo dér, man skulle have sikret sig, at det ikke kom til at gå ud over den personlige borgerservice.
Så hvordan vil ordføreren nu sikre sig, at det bliver indført, når hele projektet bortset fra nogle hjørner, vi beskæftiger os med i dag, allerede er gennemført?
Det vil sige, at det ikke skal opfattes sådan, at det var en god idé at etablere Udbetaling Danmark og overføre opgaver til Udbetaling Danmark.
Er det sådan, det skal forstås?
Tak, det er vi stadig væk enige om, og det vil jeg gerne samarbejde med Dansk Folkeparti om, selv om jeg frygter, at vi står lidt alene med sagen.
Mit spørgsmål er: Hvorfor stemte man for oprettelsen af Udbetaling Danmark, når man ikke fra starten havde en garanti for, at det ikke ville komme til at gå ud over den personlige borgerservice?
Det er det, der undrer mig meget, og i øvrigt er jeg da spændt på, hvordan vi eventuelt kan påvirke processen.
Men jeg synes, at det er meget godt lige at få et svar på det.
Det skulle man jo have sikret sig fra starten, dengang man havde noget magt og indflydelse.
Trine Mach (SF), 2015-03-17:
Jeg tror, at det, jeg sagde, var, at vi grundlæggende mener, at for at gøre administrationen i den offentlige sektor så let, enkel, effektiv og fejlfri som muligt er det godt at lade dem, der er gode til noget, gøre det.
Jeg tror, det var det, der var min formulering.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare sige, at jeg deler ordførerens bekymringer.
Jeg synes, det er nogle gode og skarpsindige kritikpunkter, man har fundet der.
Det, jeg faldt over, var ordførerens udtalelse om, at man grundlæggende synes, det er en god idé at overføre opgaver til Udbetaling Danmark.
Så vidt jeg husker, var vi i 2010 i den daværende opposition, nemlig Socialdemokratiet, Radikale, SF og Enhedslisten, enige om, at det grundlæggende var en dårlig idé at etablere Udbetaling Danmark.
Så hvad er det, der har gjort, at SF åbenbart har ændret holdning til det spørgsmål?
Lotte Rod (RV), 2015-03-17:
Det er jo en konkret vurdering, hvor snittet skal lægges henne.
Og så er der den mekanisme, der hedder, at når man har lavet registersamkøringen, får kommunen en liste, og derudfra træffes der så beslutning om, om det giver mening at gå videre i sagen eller ej.
Dermed tænker jeg at vi har fundet den balance, der skal være, mellem på den en side at have adgang til at lave registersamkøring, og på den anden side at det sikres, at det altså ikke er på de personfølsomme oplysninger.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Jeg spurgte, om ordføreren er enig i, at oplysninger om samliv, altså hvem man lever sammen med, er noget, der vedrører privatlivet.
Det er jo det, som Datatilsynet har store betænkeligheder med i forhold til det lovforslag, da der nu bliver øget adgang til at samkøre sådan nogle oplysninger og videregive dem til andre myndigheder uden borgerens samtykke.
Vi taler jo ikke om, at det ikke kan være nødvendigt at undersøge det.
Det er vi alle sammen enige om.
Det, der er det centrale, og som Datatilsynets kritik handler om, er, at det altså bliver muligt at videregive disse oplysninger uden borgerens samtykke.
Og der spørger jeg så: Er det betryggende for retsikkerheden?
Lotte Rod (RV), 2015-03-17:
I det her lovforslag er det jo meget nøje defineret, hvad man må registersamkøre, og hvad man ikke må registersamkøre.
Man må sammenkøre det, som ikke er personfølsomme oplysninger, hvorimod man under ingen omstændigheder kan samkøre det, som er personfølsomt.
Og jeg kan give et eksempel på det her med bopælsforhold: Hvis en modtager af børnetilskud som enlig forsørger tidligere har haft en samlever, som er flyttet til en ny adresse, så må Udbetaling Danmark gerne undersøge, hvor mange der bor på den adresse.
Det kan f.eks. være lidt mærkeligt at se, at vedkommende har en adresse i en etværelses lejlighed sammen med fire andre mænd.
Så kunne det godt være, der var grundlag for at gå længere ind i sagen.
Men omvendt må Udbetaling Danmark ikke foretage en registersamkøring af forbrugeroplysninger, dvs. el- og vandforbrug, for at se, om det passer.
Så det er simpelt hen fuldstændig afgrænset, hvornår det er personfølsomt, og hvornår det ikke er.