runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2014-12-17:
Håndværkerfradraget bliver fjernet, og i det vækstskøn, der er lagt for næste år – og de sidste ti foreløbige vækstskøn, der er kommet, er jo indtil nu blevet nedjusteret ti gange – så ser det heller ikke ud til, at det er specielt positivt.
Der bliver i den økonomiske redegørelse fra december sådan lagt op til to forløb, enten et positivt eller et negativt.
Hvad er det, der gør, at man i regeringen og hos Socialdemokraterne tror på, at man får væksten, når hovedargumentet i den økonomiske redegørelse er, at vi formentlig vil opleve en fortsat afmatning i Europa, og at det vil have en negativ indflydelse på væksten i Danmark?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jamen der forventes jo en beskeden vækst i år, en for beskeden vækst, i forhold til hvad jeg godt kunne tænke mig, og en lidt større næste år, og det er i øvrigt ikke noget, som regeringen er alene om at vurdere.
Den samme vurdering kommer jo både vismændene og bankerne, Nationalbanken, og andre, der laver de her skøn, frem til.
Faktisk har regeringen været blandt dem, der har ramt tættest, når man ser på det over årene, det er faktuelt korrekt.
Men det er jo, fordi det er svært at spå om fremtiden, at der er den her situation i forhold til Økonomisk Redegørelse.
Men når det gælder indholdet, altså det om arbejdspladserne, er jeg simpelt hen fuldstændig uenig med Mai Mercado i beskrivelsen af situationen.
Siden april sidste år er der kommet knap 40.000 flere mennesker i arbejde – 38.000 mener jeg at tallet er ret præcist.
38.000 flere danskere har fået et arbejde at stå op til om morgenen, ikke kun på grund af vores økonomiske politik, men også på grund af vores økonomiske politik, og det sker, selv om der er en relativt beskeden vækst.
Der er bl.a. den olie- og gasudvinding, som man jo ellers ynder at tale meget om, der trækker ned i de tal, men i de erhverv, hvor der faktisk bliver skabt arbejdspladser, sker der den her udvikling, der gør, at så mange flere er kommet i arbejde.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Nu findes der masser af citater af, hvad både socialdemokrater og folk fra SF sagde i 2010.
Men vi kan også bare læse, at den radikale formand, vicestatsministeren, siger, at der ikke er behov for ændringer i dagpengereformen.
Derfor er det vel rimeligt nok at spørge Socialdemokraterne om, hvad de går til valg på.
Hvad er det, Socialdemokraterne gerne vil?
Det er fint nok, at hr. Jesper Petersen siger: Det vil vi snakke om efter et valg.
Men det er vel rimeligt nok at svare på det og ikke bare sige, at det kan vi diskutere.
Hvad er det, vi kan regne med at Socialdemokraterne faktisk vil arbejde for efter et valg?
Vil Socialdemokraterne f.eks. lægge stemmer til et alternativt dagpengeflertal efter et valg?
Det er da et rimeligt spørgsmål.
Dansk Folkeparti spurgte ind til det samme.
Hvis der er et flertal i Folketingssalen, hvad vil Socialdemokraterne så?
Skal De Radikale så have lov til at blokere igen?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Nej, jeg har ikke et klart forslag til en ny dagpengereform liggende.
En del af meningen med at lave en dagpengekommission er, at man får vendt de mange sten, der er på det område, og de rigtig mange muligheder, der er for at skrue på det system.
Men efter vores mening skal det være et dagpengesystem, der giver en væsentlig bedre tryghed for lønmodtagerne end der, hvor vi er havnet nu, hvor alt for mange falder ud.
Den situation vil vi gerne undgå, og kritikken, da Socialdemokraterne stemte imod reformen, gik jo også på den måde, genoptjeningsreglerne er på.
Det er der også mulighed for at diskutere.
Jeg synes, der er grund til at kvittere for, at det igen er gjort sådan i finansloven af SF, Socialdemokraterne og de andre partier, der står bag finansloven, at vi faktisk tager alvorligt, at der er lavet en dagpengereform med en ret kraftig indfasning, som rammer rigtig mange mennesker, og at vi ad flere omgange og nu igen med den her finanslov tager tiltag, der hjælper nogle af dem, der kommer i klemme.
Det er situationen efter næste valg, der er den afgørende, og der er det forhåbentlig ikke Lars Løkke Rasmussen, der sidder for bordenden og laver den reform.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Nej, det gør det jo ikke – ikke automatisk i hvert fald – for grunden til, at man har måttet åbne de kommunale budgetter, er jo, at der er kommet en eksplosiv stigning i antallet af asylansøgere, og det er kommunerne, der hænger på mange af de regninger, der er forbundet dermed.
Så den politik, som regeringen fører, har en konsekvens.
Så er det fuldstændig rigtigt, at det, der var overraskende at se i Økonomisk Redegørelse, som vi fik udleveret i sidste uge, er, at regeringen opererer med, at den vil have en offentlig vækst i 2016 på 0,1 pct., og det stiller man så op imod, at Venstre mener, at vi skal holde udgifterne i ro, altså have 0 pct., og at det er forskellen på, om alt er godt eller alt er skidt.
Det er Venstres vision.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Tak for det.
Hr. Jesper Petersen efterspørger en 2020-plan fra Venstre, så derfor vil jeg jo gerne gentage det, vi ofte har diskuteret her i salen.
Altså, vi læner os op ad regeringens 2020-plan, og jeg kan derfor godt sende hr. Jesper Petersen regeringens 2020-plan og sige, at det eneste, der så er anderledes, er, at der, hvor regeringen ønsker at gøre en af verdens største offentlige sektorer større, ønsker vi at holde de offentlige udgifter i ro og så bruge pengene på at lette skatter og afgifter.
Det er forskellen.
Men de økonomiske rammebetingelser, der sættes i 2020-planen, deler vi, og vi laver ikke vores egen, for vi er enige i den, regeringen har lagt frem.
Det var svar på det.
Men jeg har også et spørgsmål, hvis jeg overhovedet kan nå det, og det er: Mener hr. Jesper Petersen, at der er et problem i forhold til bl.a. Togfonden DK, når nu olieprisen er så lav?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Hr. Peter Christensen har heldigvis et spørgsmål mere, men må jo finde ud af, hvad det er, han egentlig gerne vil diskutere.
Men bare først til det her emne om en 2020-plan: Jeg kan høre, at Venstre forsøger at gøre spørgsmålet om nulvækst til en detalje, men dog er det så vigtigt, at hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt, at han end ikke vil være statsminister, hvis ikke han får lov til at gennemføre det.
Og hr. Peter Christensen kan vel ikke ærligt mene, at det er en detalje, om der i de næste år vil være 20 mia. kr. fra eller tilsvarende til 28.000 offentligt ansatte fra eller til, når der samtidig bliver væsentlig flere ældre, dyrere sundhedsbehandlinger og flere unge, der gerne skulle tage en uddannelse.
Vi står med de opgaver og har vel også områder, hvor vi godt vil højne kvaliteten.
Det kan vi gøre, fordi vi ikke bedriver nulvækst.
Det gør en kæmpe forskel for vores samfund.
Og derfor kan man ikke forsøge at gøre det her til en banalitet eller en ligegyldighed.
Men jeg forstår, at Venstre simpelt hen ikke har tænkt sig at svare på de spørgsmål før valget, ikke vil give danskerne mulighed for en reel samtale og debat om, hvilken vej vores samfund skal gå; man lader simpelt hen bare være med at fremlægge sin politik.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Lad os så endelig holde os til det emne.
Jeg har så svaret på det, som jeg blev spurgt om, nemlig en 2020-plan.
Nu er ideen, at jeg så også skal spørge den socialdemokratiske demokratisk ordfører om noget, men det er jo så et forsøg.
Når man i Økonomisk Redegørelse lægger op til, at der i 2016 skal være en offentlig vækst på 0,1, mener Socialdemokratiet så, at det gør den store forskel, om man har 0,0 eller 0,1?
Kan man ikke sætte lidt ord på, om man mener, det gør den store forskel?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Det er ikke vanskeligt at sætte ord på, at der er forskel på at have en vækst på 0,0 pct., som er det, Venstre lægger op til, uden at de dog vil tage ansvaret for konsekvenserne og sige ærligt til danskerne, at det betyder velfærdsforringelser, og så på, at der er et gennemsnit på 0,6 pct. vækst i den offentlige sektor over de her år.
Sådan er det.
Jeg tiltror hr. Peter Christensen så store evner – det ved jeg han også har udi gennemsnitsregning – at han ved, at når vi i 2015 har en vækst på 1,5 pct. og i 2016 har en på 0,1 pct., altså 1,6 pct. tilsammen, er vi faktisk nået over de 0,6 pct. i offentlig vækst.
Så nej til, at det ene års forskel på 0,1 pct. fra eller til gør den store forskel over alle de her år.
Men jo til, at det faktisk gør en meget stor forskel, om man har en vækst i den offentlige sektor, der gør, at man kan løfte opgaverne, højne kvaliteten, følge med, når der f.eks. bliver flere ældre, eller om man ikke har en krone til det og alene vil skyde dem af til skattelettelser.
Jeg ved ikke, om hr. Peter Christensen egentlig fik fat i svaret eller havde for travlt med at diskutere med sine partikolleger, men jeg svarer gerne på det igen, hvis der er behov for få det gentaget.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg har et spørgsmål, og det skyldes, at Jesper Petersen efter sangen kom ind på spørgsmålet om dagpenge og siger så, at det jo er det, Dansk Folkeparti så vil gøre efter et valg.
Nej, Dansk Folkeparti behøver da ikke at vente til efter et valg.
Jeg kan da regne mig frem til et flertal, hvis Socialdemokratiet vil være med til at ændre den dagpengereform, der ligger.
Det her er en åben invitation.
Inviter nu Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten over til kaffe, og så kigger vi på det.
Det, man kan se der er lavet i den her finanslov, er jo ikke en løsning.
Når man kigger på, hvad det koster, vil man se, at der for de samme penge kunne have været lavet den løsning, der blev efterspurgt, vedrørende genoptjeningsretten.
Når ordføreren siger, at det her står til efter et valg, er ordføreren så ikke enig i, at det ikke er, fordi Dansk Folkeparti ikke har ønsket at deltage i de her forhandlinger, så er det, fordi vi ikke er blevet inviteret, det er, fordi Socialdemokratiet ikke vil løse den udfordring, der er på dagpengeområdet?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Hr. René Christensen ved jo så udmærket, hvordan de faktiske forhold er i den diskussion om dagpengene, men som i så mange andre sager rører man godt og grundigt i den populistiske grød og giver folk indtryk af, at man kunne lave om på de her ting bare sådan fra den ene dag til den anden, på trods af at der ligger nogle aftaler på området, som vi som parti selvfølgelig holder os til.
Det, jeg nævnte i min tale, er det bizarre.
Dansk Folkeparti starter jo egentlig en meget lang rejse.
Man starter med selv at finde på, at der skal laves en dagpengereform, får Venstre og Konservative med på ideen, gennemfører den med den meget brutale indfasning og de drastiske konsekvenser, det har.
Så angrer man bagefter og siger, det måske alligevel ikke var så smart – Socialdemokraterne har stemt imod det – og det viser sig også for Dansk Folkeparti at være en ret dårlig sag, og så skifter man lidt mening om det undervejs og kommer med nogle forslag, der skal illustrere, at man angrer rigtig, rigtig meget.
Men det, der i realitetens verden er af betydning her, er, hvordan flertallet er sammensat i det her Folketing efter næste valg, hvem der sidder for bordenden, når Dagpengekommissionen har afrapporteret og der forhåbentlig skal laves en justering af dagpengereformen.
Og der foreslår Dansk Folkeparti i ramme alvor, at man skal sætte den samme mand, som opfandt det, man nu forsøger at lave om på, til at gøre det, måske med lidt hjælp fra hr. Ole Birk Olesen og Joachim B. Olsen og andre, som vel ikke ligefrem er dem, der tænker mest på de ledige her i landet.
Jeg forstår det simpelt hen ikke!
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det er jo sjovt.
Hvem sidder for bordenden nu?
Det er fru Helle Thorning-Schmidt, der gik til valg på, at hvis hun blev valgt til statsminister, skulle det her laves om.
Det er der altså et flertal der gerne vil gøre nu, men det ønsker man så ikke at benytte sig af. Ordføreren kom også ind på det om økonomien, hvor pengene skal komme fra, og der kan jeg da så sige, og det vil jeg spørge om ordføreren kan bekræfte er korrekt, at hvis man gik ned på 0.7 pct. af BNI på udviklingsområdet, altså de penge, vi sender ud af landet, ligger vi tæt på noget, der ligner 13 mia. kr. frem til 2020, der vil blive et provenu på.
Hvis vi kigger på de ekstraudgifter, der er på asylområdet, vil vi se, at der i den finanslov, der er nu, er afsat over 4 mia. kr. til at håndtere det.
Er ordføreren ikke enig i, at den vækst, som ordføreren står på talerstolen og siger der har været i det offentlige, ene og alene har baggrund i den forfejlede politik, man har ført på udlændingeområdet?
Det er jo netop ikke i, at der kommer flere varme hænder ude i kommunerne.
Når man kigger på tallene for, hvad kommunerne bruger på en ældre, så vil man se, at det er faldet støt, mens den her regering har haft regeringsmagten.
Der er blevet færre og færre penge til den nære velfærd, og det, man kan se, er, at udgifterne er eksploderet på udlændingeområdet.
Jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte det.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Det er igen to emner.
Jeg forstår godt, at hr. René Christensen hurtigt vil videre fra det om dagpengene.
Det skriger simpelt hen til himmelen, at man nu prøver at sige til folk, at Folketinget hver eneste dag starter på ny, og at der jo er et flertal her, fordi Dansk Folkeparti har skiftet position, og så kunne man bare lige lave om på det.
Sådan er det ikke.
Der ligger aftaler i regeringsgrundlaget, og dem holder vi som regeringsparti – selvfølgelig gør vi det.
Det, der er chancen, hvis man gerne vil lave om på dagpengereformen, er den chance, man får, når man går til valg igen, og når der skal sammensættes et nyt flertal, og der anbefaler hr. René Christensen og Dansk Folkeparti altså, at der skal komme et flertal af partier, som lavede den gamle dagpengereform, som man nu kritiserer så meget.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at Dansk Folkeparti for alvor mener det.
Man opfandt selv dagpengereformen dengang og vil bede politikere, som stod bag den, og som taler om de ledige på en måde, som jeg aldrig kunne få mig selv til, om at lave nye revisioner af dagpengereformen.
Det er det, Dansk Folkeparti støtter.
Jeg kan se, jeg ikke har ret meget tid til at svare på det med velfærden, men bare næste år bliver der altså knap 1 mia. kr. mere til den lokale velfærd i kraft af den her finanslov.
Det ville ikke være sket, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister og der var nulvækst.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Socialdemokraternes formand har slået fast, at dagpengereformen er noget bras.
Det tror jeg var formuleringen.
Men man vil så ikke handle ud fra det.
Vi kan heller ikke få at vide, i hvilken retning Socialdemokraterne vil trække efter et valg, eller om De Radikale igen får lov til at blokere for permanente forbedringer af dagpengereglerne.
Det kan jo godt forblive en hemmelighed for vælgerne frem til et valg, men vil Socialdemokraterne i dag, her, fortælle, hvilke forbedringer af dagpengereglerne man kan regne med også efter et valg, hvis man stemmer på Socialdemokraterne?
Mai Mercado (KF), 2014-12-17:
Jamen det, som lige nøjagtig er udfordringen her, er jo, at man hver eneste gang har nedjusteret forventningerne til væksten, og at det ikke er blevet til den vækst, man håbede på, og der kan vi jo bare se i den økonomiske redegørelse, at hvis man endnu en gang nedjusterer forventningerne til det, altså det, der bliver kaldt et negativt forløb, så vil det koste arbejdspladser.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jeg ved simpelt hen ikke, om fru Mai Mercado har forberedt sig på den her diskussion og læst finanslovsforslaget og har fundet ud af, hvad det egentlig er, der bliver gennemført med det.
Det betyder, at der den 1. januar igen vil være flere skatter og afgifter, både for personer og virksomheder, der bliver lettet, forskellige vilkår i forhold til regler og bureaukrati, som bliver ændret og gør det lettere at drive virksomhed.
Dem, der skal være bange for at miste deres job, er da de mange mennesker i den offentlige sektor, som risikerer at blive fyret, når man fører nulvækst- eller minusvækstpolitik, sådan som man gerne vil det i denne side af salen; det er da dem, der er i fare for at miste deres arbejde.
Under os er der kommet 40.000 flere i job siden april sidste år.
Jeg er ikke i en position, hvor jeg skriver regeringsgrundlaget på forhånd, men jeg kan fuldstændig klart sige, at når Socialdemokraterne har nedsat en dagpengekommission og beder den om at forholde sig til de rigtig mange elementer, der ligger i dagpengesystemet, er det jo, fordi vi har en intention om gerne at ville diskutere det igen.
Vi var modstandere, da dagpengereformen blev lavet i sin tid, og vi har jo i mellemtiden sammen med SF lavet tiltag, der gør, at rigtig mange mennesker, tusindvis af mennesker, der ellers ville have stået uden indtægt eller været i en meget, meget vanskelig situation, faktisk har en indtægt og klarer sig, samtidig med at vi har ført en politik, der får flere mennesker i arbejde.
Og derfor må man jo også håbe, at det stadig væk er en socialdemokrat, der sidder for bordenden, når der skal laves nye justeringer af dagpengereformen, og ikke en borgerlig med Dansk Folkepartis støtte.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-17:
Hvis vi nu forestiller os, sådan som jo i hvert fald nogle af os i centrum-venstre håber på, at regeringen får lov til at fortsætte og De Radikale så igen kategorisk modsætter sig forbedringer på dagpengeområdet – det er ikke set en gang, det er set mange gange – kunne man så forestille sig, at Socialdemokratiet kiggede på det flertal, der faktisk er i Folketinget, og som altså allerede findes i dag, og alligevel gennemførte dagpengeforbedringer?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jeg bed mærke i fru Pia Olsen Dyhrs formulering om, at i hvert fald nogle i centrum-venstre ønsker, at regeringen vil fortsætte.
Jeg forstod det, som at fru Pia Olsen Dyhr gerne ville have det.
Jeg har nogle gange på fornemmelsen, at det ikke er alle, der går lige meget op i, hvilken farve regeringen egentlig har, fordi den her skulle være så forfærdelig skrækkelig.
Men det vil forhåbentlig være sådan efter valget, at der er et flertal til venstre side, så det er en socialdemokrat, der sidder for bordenden, når man får Dagpengekommissionens arbejde og skal have en ny diskussion om dagpengesystemet.
Men jeg har ikke noget sådan færdigt forslag til, hvordan det så skal skrues sammen, men et politisk ønske om, at det bliver mere sikkert og trygt for lønmodtagerne, og at færre falder ud af systemet.
Det, at genoptjeningskravet blev skærpet, som det gjorde i sin tid, var jo også en af årsagerne til, at Socialdemokraterne stemte imod det.
Jeg har altså ikke til finanslovsdebatten her et færdigt system, men gør klar til at skulle have forhandlinger om det, og det vil jo også indebære deltagelse af Det Radikale Venstre, der forhåbentlig vil være en del af en fortsat regering efter valget.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-17:
Jeg må sige, at det meget er det samme billede, som var før sidste valg, hvor man lover guld og grønne skove, så må vi jo se, hvor meget det bliver til, når det virkelig kommer til stykket.
Finanslovsaftalen er endnu et billede af det, hvor man lover en masse ting, som man ikke finansierer.
Nu kommer jeg bare med et eksempel:
Med finanslovsaftalen har regeringen besluttet, at man skal give fuld folkepension til alle flygtninge.
Tidligere har regeringen vurderet, at det vil koste 90 mio. kr. om året på kort og mellemlang sigt.
Det har regeringen finansieret med 7,1 mio. kr. i 2015 stigende til 14,6 mio. kr. i 2018.
Så spørger jeg bare: Hvor skal resten af de 76-83 mio. kr. så komme fra?
For dem har regeringen jo ikke finansieret i det her finanslovsforslag.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Louise Schack Elholm kan forvisse sig om, at de tiltag, der er i finansloven, er finansieret.
Og når man skønner den udgift på det her område i de her pågældende år, er det det, man skønner at det vil koste.
Der er sat penge af til at lave de forbedringer i ældreplejen, som vi taler om, i daginstitutionerne, inklusion i folkeskolen, på sundhedsområdet, alle de ting, man kan, fordi der ikke er nulvækst, som fru Louise Schack Elholm går ind for.
Det siger vi ikke er guld og grønne skove.
Man er ikke i nærheden af at kunne matche de ting, regeringen nu kan gennemføre, for at forbedre kræftbehandlingen, behandlingen af kroniske sygdomme, kvaliteten på fødegangene – ikke i nærheden, fordi man vil have nulvækst.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-17:
Nu var dagpengespørgsmålet jo et tema under finanslovsforhandlingerne, og Socialdemokraterne stemte imod dagpengereformen tilbage i 2010 sammen med SF.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt at få at vide, hvad vi får efter valget.
Jeg vil derfor spørge ordføreren, om Socialdemokraterne kan forestille sig at stå i spidsen for en regering, som ikke leverer forbedringer på dagpengeområdet, altså hverken forkorter genoptjeningsperioden eller dækningsperioden.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Der er finansiering til de tiltag, der er, i finansloven.
Den offentlige vækst næste år er i øvrigt på 1,5 pct. og ikke 1,1 pct.
Jeg forsøgte egentlig at forholde mig reelt til spørgsmålet og ikke gå til noget som helst i retning af mudderkastning, jeg forsøgte at sætte op, hvad den politiske forskel egentlig er.
Jeg vil nemlig præcis ikke love guld og grønne skove.
Men det er altså fru Louise Schack Elholm, der rejser rundt og siger, at fødselstallet er faldet på grund af regeringens løftebrud.
Det har simpelt hen fået latteren til at sprede sig over det ganske land.
Så langt ud er Venstre kommet, at i stedet for at diskutere de reelle politiske forskelle og indhold begynder man på sådan nogle ting.
Det er fru Louise Schack Elholm, der i debatten kaster mudder i stedet for at forholde sig til forskellene.
Finanslovens tiltag er finansieret alle årene.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Det er jo en rigtig, rigtig god dag i dag.
Det er det, fordi hr. Peter Skaarup jo skulle forsvare alle de ufinansierede ønsker, som DF løbende kommer med, og der har han sagt: Alt det, I kan regne med, er, hvad vi kommer med i finanslovsforslaget – derudover er der frit spil til ønsker, også selv om de ikke finansieres eller virkeliggøres.
Det vil sige, at det i dag er den ene dag om året, vi kan tage Dansk Folkepartis ønsker alvorligt.
Så er det, at ved sommergruppemødet den 6. august sagde hr. Peter Skaarup følgende: Derfor foreslår vi, at vi giver et reelt frit valg for dem, der skal benytte det offentlige system, når det gælder digitalisering og den elektroniske post.
Men det står ikke i ændringsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Så det vil sige, at det er et af de her ønsker, som ikke finansieres, som ikke virkeliggøres, da man jo egentlig ikke er kommet med det i ændringsforslaget.
Eller hvordan skal man forholde sig til det?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det skal man forholde sig til på den måde, at når vi ser på det, er vi sådan set ikke bange for digitaliseringen.
Det er den udvikling, der er.
Men det, vi også ser, er, at der er en gruppe af borgere, som har utrolig svært ved det – og det regelsæt, der i dag er lavet omkring digitalisering, bygger jo på »skal«.
Problemet er så, at der også er en mulighed for, at man kan blive fritaget, men at det ikke er en reel mulighed.
Så det, vi taler om her, når vi taler digitalisering, er sådan set meget mere indhold og politisk tilgang end økonomi.
Det er sådan, at der selvfølgelig også er økonomi i forhold til digitaliseringen.
Men det, vi har i dag, er reelt, at der ikke er en mulighed for at blive fritaget.
Det er en politisk diskussion, mere end det er en økonomisk diskussion.
Men hvis det er sådan, at Socialdemokratiet er åben for at tage den, vil jeg bare sige, at så er det en af de gange, jeg har stået på talerstolen, hvor jeg er rigtig glad for at have en debat med Socialdemokratiet – hvis det, det her kan ende ud i, er, at vi finder en fornuftig løsning, så de borgere, som ikke ejer en computer, de borgere, som er ældre, som ikke magter at sætte sig ind i, hvordan man gør det, får en reel mulighed for at komme i kontakt med det offentlige på en anden måde.