runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Det faktiske provenu fra registreringsafgiften varierer og har været både under og over det nuværende skøn for det strukturelle niveau på de her 1,2 pct. af bruttonationalproduktet.
Det faktiske provenu for registreringsafgiften har imidlertid siden 2008 ligget under skønnet for det strukturelle provenu på 1,2 pct. af bruttonationalproduktet.
Det aktuelt lavere niveau giver grund til at overveje, om der er sket et niveauskifte i provenuet fra registreringsafgiften.
Udviklingen i provenuet fra registreringsafgiften følges nøje, og i det omfang analyserne peger på et generelt niveauskifte i provenuet fra registreringsafgiften, vil det selvfølgelig være relevant at justere skønnet for det strukturelle provenu.
Vi skal selvfølgelig vurdere de skøn, vi laver, på det bedst mulige grundlag, og det gør vi også på det her punkt på skatteområdet.
Nu synes jeg, man forsøger at fordreje mine ord.
Det, som jeg sagde meget klart, var – og jeg skal jo, hvis man ikke hørte det, ikke kunne sige, om det så er, fordi man ikke vil høre det, eller om det er, fordi man ikke kan høre det – at når vi snakker om det strukturelle niveau for indtægterne fra registreringsafgiften, så er det opgjort som et historisk gennemsnit af provenuet fra 1980 til 2005.
Det vil sige, at det strækker sig over en 25-årig periode, og derfor vil der, også i den periode, være afvigelser, op og ned.
Det har der været, hvis vi ser tilbage, og det har der også været, hvis vi ser fremad.
Der har under VK-regeringen også været tider, hvor man lå relativt højt, som vi var inde på, nemlig i 2007, hvor man havde en indtægt på 24 mia. kr., mens man 2 år senere, i 2009, altså var nede på 12 mia. kr.
At sige, at man så skulle tage det ene eller det andet som udgangspunkt, tror jeg vil være uklogt.
Jeg tror, man er nødt til at tage det udgangspunkt, at man trods alt foretager et skøn i forhold til at vurdere, hvor stor en indtægt vi vil have fremadrettet.
Det, regeringen vurderer at have i 2014, er 16 mia. kr., og den bedst mulige vurdering i forhold til den her del af skatteområdet er altså et skøn, som baserer sig på 1,2 pct. af bruttonationalproduktet, når vi ser frem mod 2020.
Mads Rørvig (V), 2014-01-29:
Ministeren bliver ved med at tale om de bedst mulige skøn, og det er efter ministerens overbevisning altså data fra 1980.
Ministeren fastlægger sit afgiftsprovenu ud fra det, det var for en Opel Kadett fra 1980, der kørte 10 km på literen.
Samtidig kan ministeren så konstatere, at vi mangler en masse penge i statskassen.
Altså, alle alarmklokker må jo begynde at ringe.
Jeg vil tage fat der, hvor hr. Torsten Schack Pedersen sluttede.
Vil den milliard kroner, som afgifterne blev sat op med i 2012, fremadrettet indgå i det strukturelle provenu, når man skal lave en provenuneutral omlægning?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Jeg tror, det er afgørende, at det, man lægger til grund, når man diskuterer en fremadrettet indtægt, er det bedst mulige skøn for, hvilken indtægt man kan forudsige at ville have eller skønne, man har fremadrettet.
Jeg tror ikke, det giver nogen mening at begynde at diskutere, hvad vi nødvendigvis havde det ene eller det andet år og så tage det som udgangspunkt.
Jeg tror, det helt afgørende er, at vi foretager et kvalificeret skøn fremadrettet og spørger: Hvad er det for en indtægt, vi vil påregne fremadrettet?
Og det tror jeg sådan set er præcis den samme arbejdsmodel, man også ville have i en VK-regering eller i en V-regering, eller hvad man nu vil have fremadrettet, og det er det samme, man i øvrigt havde under VK-regeringen, hvis vi ser tilbage, fordi man er nødt til at foretage det bedst mulige skøn for i sidste ende at have det bedst mulige skøn at arbejde videre med.
Det foretager man på den her del af skatteområdet, det foretager man på alle de andre dele af skatteområdet.
Det er baggrunden for, at vi i det hele taget snakker om nogle strukturelle tal, fordi de i sidste ende er vurderet ud fra de bedst mulige skøn, og det har jeg sådan set også tillid til at det vil være baseret på, også når vi ser fremad.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-29:
Det peger jo så tilbage mod problematikken, når regeringen taler om provenuneutralitet, for regeringen skriver i regeringsgrundlaget, at man vil lave en provenuneutral omlægning.
I 2012 forhøjer man så regningen til bilisterne med en milliard.
Man øger indtægterne fra registreringsafgiften med en milliard kroner.
Det er da temmelig væsentligt for danskerne at vide, når regeringen taler om begrebet provenuneutralt.
Jamen hvad er udgangspunktet?
Er det det, man mente i 2011, eller er det plus en milliard, som man lagde oven i regningen i 2012?
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Jeg har redegjort for, hvad jeg har hæftet mig ved i evalueringen.
Jeg synes faktisk, det er ret tankevækkende at læse i den her evaluering af de nationale test, at man kan konkludere, at det lige præcis har forbedret evalueringskulturen, og at man også kan konstatere faglig fremgang på grund af en faglig indsigt og dermed en mulighed for at reagere.
Så det er interessant at høre fru Pernille Vigsø Bagges spørgsmål, som måske er et levn fra en fortid, hvor man hadede nationale test.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Jeg prøver at svare på de spørgsmål, man stiller fra Venstres side, det vil jeg også gerne gøre på det her spørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at vi løbende skal vurdere, hvad det bedst mulige skøn er, og det er et skøn, når vi begynder at spå om, hvordan både bruttonationalproduktet og i øvrigt indtægterne vil være fra registreringsafgiften i årene frem.
Det, man lægger til grund for det skøn, er bl.a. udviklingen p.t. fra 1980 til 2005.
Det er jo selvfølgelig noget, man løbende vurderer og løbende ser på.
Det gør Finansministeriet sammen med Skatteministeriet.
Det er også mit indtryk, at man vil gøre det fremadrettet, for jeg tror ikke, der findes noget eksakt skøn for, hvordan en proces vil udvikle sig.
Derfor er man nødt til at tage de bedst mulige skøn, der trods alt er tilgængelige.
Nogle år vil vi i forhold til det år, vi står i, ligge under det skøn, andre år vil vi ligge over.
Det er det, der er sket de sidste 10 år.
Der har været år, hvor vi har ligget over det, vi skønner nu, og der har været år, hvor vi har ligget under.
Derfor tror jeg, at spørgsmålet er, om vi nogenlunde kan ramme et gennemsnit i forhold til at skønne os til, at vi rammer rigtigt, således at vi nogle år stadig væk fremadrettet vil ligge lidt under, og nogle år vil vi ligge lidt over.
Det tror jeg ligger i, at vi foretager det bedst mulige skøn.
Det har jeg sådan set meget tillid til at både Skatteministeriet og også Finansministeriet løbende kan vurdere, og det er også mit indtryk, at det var præcis den samme arbejdsform, der også var under den tidligere VK-regering.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Nu er evalueringen jo gennemført, kun 3 år efter at de nationale test blev taget i brug – i øvrigt med 3 års forsinkelse.
Der er således tale om en tidlig evaluering, som der står i hovedkonklusionen, af testenes virkning, hvorfor resultaterne må fortolkes med en vis forsigtighed.
Endvidere har evalueringen, for så vidt angår testenes effekt på elevernes faglige niveau, kun taget udgangspunkt i testen i dansk læsning.
Nu er fru Karen Ellemann jo gået helt ud i den ekstreme jubel, og træerne er vokset ind i himlen, så jeg vil spørge: Anerkender fru Karen Ellemann, at den her evaluerings hovedkonklusioner rent faktisk også har nogle forbehold, i forhold til hvad man har kunnet undersøge?
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Jamen det er jo det, der har glædet mig ved at læse den her evaluering, altså at man rent faktisk ser det som et pædagogisk værktøj.
Derfor kan det jo undre, at vi oplevede den her modstand særlig fra Det Radikale Venstre, dengang vi indførte det, fordi det ligesom var et overgreb i forhold til lærernes metodefrihed, og hvordan man ellers havde tænkt sig at arbejde med evaluering.
Altså, det glæder mig, at man her konstaterer, at det rent faktisk er et brugbart værktøj, om end man kunne ønske sig, at det kunne bruges i endnu højere grad – og derfor igen en tilkendegivelse om at se på, hvordan vi forbedrer det fremadrettet.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Så langt, så godt.
Det er jeg glad for at høre.
Så vil jeg høre, om Venstre kan bekræfte, at det sådan set dermed også bliver en særskilt pointe, hvordan vi sikrer, at lærerne faktisk oplever det som et legitimt meningsfuldt værktøj, som de har lyst til at bruge fremadrettet.
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Jeg vil gerne give et tilsagn om, at det er noget, vi kommer til at kigge på.
Og det giver rigtig god mening
, at man i langt højere grad anvender resultaterne fremadrettet til netop også at kigge på progressionen, altså elevens mulighed for at lære endnu mere, flytte sig, og netop også se helt ned i detaljen på, hvor det er, det går godt; hvor det er, det er vanskeligt; hvor har man rykket sig meget, og hvor har man rykket sig lidt.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
En af hovedkonklusionerne i evalueringen af de nationale test er, at de kun i meget lille grad bliver brugt fremadrettet, altså til at lærerne kigger på den enkelte elev og så tænker: O.k., hvad er det, vi kan gøre for at gøre dig bedre?
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre om noget af det, som vi skal snakke om i de videre forhandlinger om de nationale test, nemlig om Venstre der vil være med til – når vi netop snakker om, hvordan vi videreudvikler testen – at vi så har særlig fokus på, hvordan vi inddrager lærere i, at de rent faktisk ser det som et pædagogisk redskab, de bruger fremadrettet.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Det virker ærlig talt, som om man kører lidt i ring og snakker noget sort fra Venstres side, for jeg tror, at vi alle sammen har kendskab til, at når man snakker om 2020-tal eller i øvrigt er længere ude i fremtiden, så foretager man selvfølgelig altid konkrete vurderinger og laver det bedst mulige skøn.
Det har man gjort under den tidligere regering, det gør man selvfølgelig også under den her regering.
Sådan var det, da man fra regeringens side forhandlede »Vækstplan DK« på plads, i øvrigt sammen med bl.a. Venstre.
Der var det det, man lagde til grund, og det har ikke været nogen hemmelighed, at man lagde det til grund.
Men det undrer mig meget, at det så nu er et stort problem, at man foretager nogle skøn, når man snakker om den strukturelle indtægt og det strukturelle skøn i forhold til at se fremad på, hvad det er for en indtægt, man må påregne på et givet tidspunkt.
Mig bekendt har der ikke været sat spørgsmålstegn ved det tidligere, og derfor synes jeg da ærlig talt, det er lidt en nyskabelse.
Jeg forstår helt ærligt ikke, hvor Venstre vil hen med det,
det afgørende for mig som minister og det afgørende for regeringen er, at vi kan lave en provenuneutral omlægning, så vi i sidste ende sikrer, at vi får mere energirigtige biler på vejene.
Det troede jeg var i alles interesse, men der er vi nok uenige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-29:
Det er jo det, det hele drejer sig om.
Og jeg må bare sige, at jeg er noget forundret over, at når man indfører en forhøjelse af registreringsafgiften, der giver godt 1 mia. kr. i kassen om året, penge, som man bruger på andre områder, penge, bilisterne skal betale, og som regeringen så kan bruge på andre udgifter, så har det ikke fået regeringen til at ændre sit skøn over, hvad det gennemsnitligt provenu for registreringsafgiften er, i forhold til hvad man regner med i 2020 og i strukturelt niveau.
Det synes jeg alligevel er en helt central oplysning, der er kommet frem i dag, for dermed bekræfter ministeren, at de penge, man anvender, har man faktisk ikke fundet finansiering for, og det er da så fint, at det er slået fast.
Og så må vi jo spørge, hvordan regeringen mener at den overholder sit forsigtighedsprincip.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
En provenuneutral omlægning betyder, at bilejerne samlet set kommer til at bidrage med det samme.
Det er sådan set det, der ligger i at være provenuneutral, og det skal jeg da gerne slå fast.
Jeg synes, jeg har været inde på det et par gange, men jeg vil meget, meget gerne gentage det, hvis det er svært at forstå.
Det faktiske provenu for registreringsafgiften varierer, og det har været både over og under det nuværende skøn for det strukturelle niveau, som er på de her 1,2 pct. af bruttonationalproduktet.
Det er sådan set, tror jeg, helt offentligt kendt, at det er det, der er niveauet.
Jeg vil meget gerne gentage, at det er 1,2 pct. af bruttonationalproduktet, hvis det sikrer, at forståelsen er på et højere niveau.
Men det siger så også, at når man foretager et skøn, vil der være år, hvor man ligger over, og der vil også være år, hvor man ligger under, og det tror jeg der også vil være fremadrettet.
Og det er klart, at hvis man på et tidspunkt når frem til, at det her skøn er enten for højt eller for lavt, så skal man justere det.
Det ligger i den bedste betydning af ordet, at når man foretager et skøn, foretager man det på det vidensgrundlag, man har på et givent tidspunkt.
Hvis man får et andet vidensgrundlag, vil man selvfølgelig justere det.
Mads Rørvig (V), 2014-01-29:
Det må så betyde nej.
Altså, det må jo så betyde nej fra ministeren, og det må da give ministeren anledning til at sige: Skulle vi ikke regne det her ud igen?
Skal vi basere en moderne bilpark på en bilregistreringsafgift af en gammel bilpark, der i gennemsnit er 25 år gammel?
Giver det et retvisende billede af de indtægter, vi skal have i statskassen?
Det tror jeg ikke det gør.
Og kan ministeren ikke forklare mig, hvad forskellen er på, at man vil lave en provenuneutral omlægning, og så at man bare vil lave en omlægning?
Hvad er forskellen, for det har jeg virkelig ikke fået frem fra ministeren i dag?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Det samlede strukturelle niveau, når det handler om registreringsafgiften,
ligger på de her 1,2 pct. af bruttonationalproduktet, og det er det nuværende skøn.
Jamen jeg gør meget ud af, at det, jeg siger, skal være så let forståeligt, og jeg vil gerne gøre et ekstra forsøg, således at hr. Kristian Pihl Lorentzen selvfølgelig også kan forstå det.
Regeringen har med sit regeringsgrundlag sagt, at man planlægger en omlægning af registreringsafgiften, som skal være provenuneutral.
Det har sådan set fremgået meget klart.
Så har jeg her i dag også redegjort for, at der er høj- og lavkonjunkturer, som påvirker bilkøbet.
Det hører jeg jo selv Venstre også erkende nu, altså at der vil være bevægelser op og ned.
Derfor er det også vigtigt at forholde sig til, hvad det så er, man har i forhold til den strukturelle indtægt i forhold til det, og det er jo også det, der spørges ind til, når vi ser fremad.
Der har man historisk set
gjort det op som et gennemsnit fra 1980-2005, og det er selvfølgelig noget, man løbende regulerer, fordi der jo trods alt også er bevægelser, vi løbende får en bedre fornemmelse af, hvad det er, der sker med
Men det, regeringen tager som udgangspunkt i forhold til det, var, som jeg var inde på tidligere, det, der ligger til grund for den strukturelle tilgang lige nu, og det er 1,2 procent af bruttonationalproduktet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-01-29:
Det blev jeg desværre ikke så meget klogere af.
Jeg lyttede ellers meget nøje efter, om der skulle være nogle guldkorn, men jeg fandt ikke rigtig nogen.
For ministeren bliver ved med at sige, at regeringen planlægger at lave en provenuneutral omlægning af bilafgifterne.
Det hørte jeg også for ca. 2½ år siden, hvor ministerens forforgænger var i et samråd, hvor man bebudede, at nu var man lige om hjørnet, nu kom der et udspil fra regeringen.
Nu har vi altså ventet 2½ år på det, og der kommer ikke rigtig noget.
I mellemtiden kunne regeringen jo passende sige: Hvad er udgangspunktet for denne provenuneutrale omlægning, for det er da vigtigt, om udgangspunktet er, at det er 13 mia. kr., der skal ind i det, der svarer til registreringsafgifterne, eller om det er 24 mia. kr.
Det betyder jo også utrolig meget for regeringens 2020-plan, hvordan det hænger sammen med den langsigtede økonomi.
Derfor synes jeg, ministeren skal komme lidt nærmere ind på, hvad det her udgangspunkt, som ministeren taler om, er.
Det er da helt centralt, hvis man skal lave en omlægning: Hvad er udgangspunktet?
Er det 13 milliarder, eller er det 24 milliarder?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Jamen som det fremgik af min besvarelse af foregående spørgsmål, planlægger regeringen at gennemføre en provenuneutral omlægning af afgifterne på personbiler.
Udgangspunktet for opgørelsen af provenuneutralitet er som nævnt endnu ikke fastlagt, og det må i sagens natur gælde, at der sådan set ikke skal ske en forøgelse af bilbeskatningen i forhold til udgangspunktet, men en provenuneutral omlægning af bilbeskatningen.
Det er dog vigtigt at være opmærksom på, at provenuet for registreringsafgiften er konjunkturfølsomt – det har vi også haft en diskussion af ved det foregående spørgsmål, jeg gentager det gerne – og det vil sige, at indtægterne fra registreringsafgiften bevæger sig op og ned i takt med konjunkturerne.
En positiv udvikling i konjunkturerne kan medføre, at bilisterne samlet set kommer til at betale mere i registreringsafgift, end de gør i dag, hvis de køber flere og dyrere biler, som vi så under højkonjunkturen op til finanskrisen.
Herudover kan der også ske et generelt skifte i efterspørgslen efter de enkelte biltyper, som kan påvirke provenuet, som f.eks. når folk køber mere energirigtige og mindre biler.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Mit spørgsmål til skatteministeren lyder i al sin enkelhed som følger: Mener ministeren, at bilister samlet set skal betale mere i registreringsafgift, end de gør i dag?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Som regeringen allerede har sagt i regeringsgrundlaget, har regeringen tænkt sig at lave en omlægning af registreringsafgiften.
Det erindrer jeg også at tidligere regeringer har haft ambitioner om.
Men konjunkturudviklingen gør jo, at det stiger i forhold til indtægter og udgifter.
Jeg tror også, at det vil være sådan i en højkonjunktur, som det var i 2007, da man havde en rekordhøj indtægt fra registreringsafgiften på over 24 mia. kr.
2 år efter, i 2009, var man så nede på 12 mia. kr.
Det er også et spørgsmål om størrelsen, fordi registreringsafgiften er afhængig af, hvor dyr bilen er i indkøb.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Jeg synes, man skal være fair og sige, at skatteministeren har formået overhovedet ikke at besvare noget som helst.
Det er jo sådan set trist.
Nu får vi så anledning til at følge op.
Men det, der står tilbage, er jo sådan set, at skatteministeren meget rigtigt konkluderer, at antallet af biler, der bliver solgt i øjeblikket, er rekordhøjt.
Derfor må man stille sig selv det banale spørgsmål, når antallet af biler, der bliver solgt, er rekordhøjt, og de indtægter, der kommer ind, er rekordlave, hvad det så giver regeringen anledning til.
Giver det anledning til noget som helst eller absolut ingenting?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Jeg skal gerne prøve at svare på en anden måde, så også Venstrefolk kan forstå det.
Det faktiske provenu fra registreringsafgiften varierer jo.
Det tror jeg også er spørgeren bekendt, og det glæder mig sådan set, at vi i det mindste har en fælles forståelse af det.
Men det nuværende skøn for det strukturelle niveau er 1,2 pct. af bruttonationalproduktet.
Så kan spørgeren spørge, hvordan jeg tror bruttonationalproduktet bliver i årene fremover.
Det tror jeg er en gættekonkurrence, og den vil jeg i hvert fald som minister ikke begive mig ud i.
Det, der sådan set er regeringens udgangspunkt, er, at det nuværende skøn for det strukturelle niveau er 1,2 pct. af bruttonationalproduktet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-01-29:
Jeg vil gerne vælge at fortolke ministerens svar positivt, men det kan jeg desværre ikke.
Jeg synes mest, det mindede om sort snak, for det er da rimelig enkelt for regeringen at melde ud, hvad man mener med provenuneutralt.
Er det i forhold til det nuværende provenu på 13 mia. kr., som vel at mærke kommer i en tid, hvor der sælges rekordmange biler?
Der blev jo solgt rekordmange biler i 2013, højkonjunktur eller ej.
Er det det provenu, som man tager som udgangspunkt, når man siger, det er provenuneutralt, eller er det det højere niveau, der var for bare 6 år siden, hvor indtægterne fra registreringsafgiften var langt højere?
Det tror jeg ikke mindst bilejerne er uhyre interesserede i at få at vide, inden regeringen nu fremlægger sine planer om en provenuneutral omlægning.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Provenuneutralt er provenuneutralt.
Det betyder, at der hverken er noget, der er højere eller mindre, men det afhænger af, hvilket udgangspunkt man har for beregningerne.
Som jeg allerede har redegjort for en gang tidligere, er det sådan – og det er det, der er bagtanken med de her Venstrespørgsmål – at den strukturelle status på det, sådan som vi regner i dag, er et gennemsnit fra 1980 til 2005, og det reviderer man selvfølgelig løbende.
Det vil den her regering også gøre.
Men som det også er spørgeren bekendt, er der højkonjunktur og lavkonjunktur.
2 år efter, i 2009, var det faldet til 12 mia. kr.
Det vil sige, at konjunkturerne spiller en enormt stor rolle for, om det er nogle høje eller lave tal, og derfor er det jo også vigtigt at understrege, når vi snakker om den strukturelle del, at det er noget, der er lavet over en 25-årig periode, som man udregner et gennemsnit af.
Jeg har meget svært ved at forudsige, hvordan udviklingen vil være år for år, og derfor er man nødt til at udregne et gennemsnit.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Jamen jeg er også rigtig, rigtig glad for, at det ser ud til, at evalueringskulturen er blevet styrket i folkeskolen, for det har sådan set været nødvendigt, og det er også et positivt fremskridt.
Der lægges jo op til, at man allerede igen om nogle år skal kigge på at evaluere testene.
Er fru Karen Ellemann imod det?
For jeg kan høre, at alt er så godt, at det er ganske fantastisk.
Så jeg vil høre, om fru Karen Ellemann er med på, at vi bliver ved med at kigge på de her test, eftersom redegørelsen måske ikke er lige så jubelbetonet som fru Karen Ellemanns tale.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-01-29:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor hr. Troels Lund Poulsen slap.
Det er jo således, at i 2007 kom der omkring 24 mia. kr. ind i registreringsafgift, i 2013 kom der ca. 13 mia. kr., og derfor er det selvfølgelig interessant at vide, hvad regeringens fortolkning af begrebet provenuneutralt er.
Det tror jeg der er rigtig mange, der sidder og er meget interesserede i.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Nu tager spørgeren jo så hul på de kommende spørgsmål, men jeg skal gerne prøve at svare så beredvilligt som overhovedet muligt.
Det er fortsat regeringens intention.
Men som det også er spørgeren bekendt, er det, når vi snakker om den strukturelle del af det, noget, der er opgjort på baggrund af et gennemsnit af tidligere år.
Mig bekendt er det en opgørelse fra årene 1980 til 2005, der udgør det strukturelle tal i dag.
Det er jo noget, som man også løbende vurderer, og derfor er det meget svært for mig at sige, fordi det også afhænger af, hvornår regeringen i givet fald fastlægger sit forslag, hvad der er udgangspunktet for det i forhold til provenuneutralitet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-01-29:
Det tror jeg ikke beroliger de mange bilejere ret meget.
Vi er selvfølgelig med på i Venstre, at konjunkturerne går op og ned, sådan er det.
Men det, som ministeren må forholde sig til, er vel, at selv om vi har lavkonjunktur i øjeblikket, er der et rekordhøjt bilsalg.
Derfor er det jo interessant at vide lidt om, hvad regeringens tanker er omkring det fremtidige provenu.
For bilsalget er rekordhøjt under en lavkonjunktur – det håber jeg ministeren kan bekræfte – og derfor er vi nødt til at vide, hvad man mener med den her konjunktursnak og det her gennemsnit frem mod 2020.
Er det omkring de 13 milliarder, eller er det oppe omkring de 24 milliarder?