runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2014-06-11:
Tak for det.
Jeg vil da sige til ordføreren, at et langt stykke hen ad vejen deler Venstre sådan set regeringens opfattelse omkring et juridisk kønsskifte, som vi på alle måder principielt kan bakke op.
Det, som vi ikke kan bakke op, er, at regeringen har valgt at lave en ren ansøgningsmodel via nettet.
Det synes vi er for vidtgående.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Vi har fra Venstres side peget på, at vi gerne vil have en lægefaglig vurdering, som også skal lægges til grund, inden et juridisk kønsskifte kan træde i kraft.
Det er sådan set et synspunkt, som Foreningen af Transkønnede deler med Venstre.
Hvad er ordførerens svar på, at man har valgt at sidde det ønske fra foreningen overhørig?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-06-11:
Mange tak.
Det her er et væsentligt lovforslag, som fortjener en markering også her ved tredjebehandlingen.
Jeg plejer meget ofte at sige, at et lands demokratis dybde kendes på måden, hvorpå man behandler landets minoriteter.
Transkønnede har haltet bagefter, når det gælder rettigheder og vilkår her i vores samfund.
Nu er der forskellige grupperinger af transkønnede, og den gruppe, som ordføreren nævner, er blot en af grupperne.
Og årsagen til, at vi som regeringspartier ikke ønsker at lave andet, end at man skal erklære, at man ønsker et juridisk kønsskifte, er, at vi lige nøjagtig ønsker at give den enkelte friheden og ikke gøre det til et spørgsmål om, at det skal vurderes fagligt af andre.
Det kan den enkelte gøre.
Vi har også lagt en evaluering ind af det her, så vi er sikre på, at lovgivningen ikke endnu bare sættes i søen, men også evalueres som værende en god lov, også når der er gået nogle år.
Peter Juel Jensen (V), 2014-06-11:
Tak, formand.
Jeg går på talerstolen som formand for Udvalget til Valgs Prøvelse.
Folketinget skal i dag alene tage stilling til godkendelse af valget til Europa-Parlamentet, ikke til den samtidige folkeafstemning om patentdomstolen.
Der er også afgivet beretning fra Udvalget til Valgs Prøvelse om folkeafstemningen, men der er alene her tale om, at udvalget har forholdt sig til de indkomne klager over folkeafstemningen.
Folketinget skal ikke godkende resultatet.
I onsdags, den 4. juni 2014, har Udvalget til Valgs Prøvelse gennemgået resultatet af europaparlamentsvalget og de her indkomne valgklager.
Der er i alt indkommet 28 klager over valget inden for klagefristen.
Tallet omfatter også klager, der både handler om europaparlamentsvalget og folkeafstemningen om patentdomstolen.
De klager har vi i udvalget behandlet sammen med de klager, som kun handler om EU-valget.
Vi har i udvalget gennemgået de enkelte klager og Økonomi- og Indenrigsministeriets bemærkninger til hver klage.
Under udvalgets gennemgang af klagerne drøftede vi særlig de vanskeligheder, der på visse valgsteder har været med de elektroniske valgbøger.
Vi har i udvalget forstået, at Økonomiog Indenrigsministeriet vil følge dette område i lyset af de vanskeligheder, der var.
Vi drøftede også en redegørelse fra Forsvarets Personeltjeneste, som udvalget har modtaget sammen med økonomi- og indenrigsministerens redegørelse for valget, om en fejl ved håndteringen af brevstemmer fra udsendte i forsvaret.
Fejlen har konkret betydet, at 50 brevstemmer ikke er indgået i valghandlingen.
Vi har forstået, at man i forsvaret ser med stor alvor på fejlen og vil gennemgå sine procedurer for at sikre, at det ikke gentager sig.
Kim Christiansen (DF), 2014-06-11:
Vi har jo sagt i Dansk Folkeparti, at vi vil redegøre for vores stillingtagen her under tredjebehandlingen.
Det har været et mærkeligt forløb med det her lovforslag.
Først blev vi inviteret over til transportministeren, der spurgte, om vi syntes, det var en rigtig god idé.
Da vi så ikke syntes, at det var sådan en helt god idé, blev vi ikke inviteret mere.
Så var det meget nemmere bare at køre os over med et lovforslag.
Vi synes, at det er en rigtig god idé, at man får mere trafik i Nordjylland.
Det kan vi ikke være imod.
Vi synes også, at det er en rigtig god idé, at man får forbedret regionaltrafikken ned til Skørping.
Det synes vi ikke er hensigtsmæssigt.
Vi står i en situation, hvor vi står og skal forhandle nye kontrakter med DSB til efteråret, og vi synes, at det er et besynderligt tidspunkt at begynde at ændre så markant på DSB's opgave i Nordjylland.
Man kunne har bedt DSB om at bruge Nordjyske Jernbaner til at løse den regionale trafik deroppe.
Det synes vi ville have været rigtig godt.
Det skal der nok blive lidt flere job i regionen af.
Det siger man så i regionen det ikke vil, men i givet fald må der så være nogen, der ikke har noget at lave deroppe, for det her skal jo administreres på en eller anden måde.
Vi synes, at det er en tåbelig ordning.
Det er overadministrering, og det er mere magt til regionerne, og det er vi imod.
Derfor vil vi stemme gult i dag af samme årsag.
Vi synes konstruktionen er elendig, men det er rigtig godt, at Nordjylland får noget mere togtrafik, noget mere regional trafik og nogle flere afgange.
Tillykke med det.
Rasmus Prehn (S), 2014-06-11:
Jeg synes lige, at jeg fra socialdemokratisk side vil understrege, at der her er tale om, at vi lovgivningsmæssigt giver mulighed for en forsøgsordning.
Det er altså Nordjylland, der har valgt at tænke den kollektive trafik på en ny og anderledes måde, og det er det, vi giver dem en mulighed for at lave et forsøg med.
Fra socialdemokratisk side er vi selvfølgelig rigtig kede af, at Dansk Folkeparti udtrykker den form for skepsis over for processen.
Vi har syntes, at vi har givet god tid til det her.
Da der i første omgang var utilfredshed med det her forslag, tog vi det tilbage i udvalget.
Vi har delt det oprindelige lovforslag op i to.
Vi har prøvet at give ekstra tid til at forhandle om de her ting.
Men det er altså en forsøgsordning, der kommer i gang, og det, der er lagt frem her, er temmelig visionært.
Det handler jo om, at man i det nordjyske, hvor man både har DSB og Nordjyske Jernbaner, skaber mulighed for, at man fremover kan sikre nordjyderne langt bedre togtrafik.
Man kan f.eks. stige på i Aalborg og køre hele vejen med toget til Skagen eller Hirtshals, hvor det i dag kun er Nordjyske Jernbaner, der kører.
Så man får en meget mere sammenhængende trafik, og de pendlere, der skal med, undgår at skulle skifte så mange gange.
Det er altså meget mere kollektiv trafik for de samme penge.
Det er meget mere sammenhængende kollektiv trafik for de samme penge.
Der er altså tale om en forsøgsordning, og det gode ved en forsøgsordning er jo, at hvis det så viser sig, at nogle af de ting, som bl.a. hr. Kim Christiansen fra Dansk Folkeparti er skeptisk over for, faktisk er et problem, må vi jo rette op på det undervejs.
Det er jo det, der er det gode ved en forsøgsordning, altså at vi ikke bare haster noget igennem, men tager os god tid til at lære af de her ting.
I første omgang vil det her rigtig gode forslag altså sikre, at man kommer i gang med det her, som giver langt, langt bedre togtrafik og meget mere sammenhængende togtrafik til nordjyderne.
Det vil jeg som socialdemokrat og som valgt og bosiddende i det nordjyske tillade mig at glæde mig over.
Det er altså en rigtig god dag i dag på grund af det her forslag.
Per Husted (S), 2014-06-11:
Tak til hr. Rasmus Prehn for det.
Nu står der, at det er Nordjylland, og der vil jeg lige erindre om, at der er to stationer mere i Nordjylland, og det er Arden og Hobro, og at de stationer i forbindelse med de forhandlinger, vi har om det her, ikke glemmes.
Jeg ved, at eksempelvis Arden har store problemer med at opretholde halvtimesdrift, og det er vigtigt for det område at fastholde det.
Rasmus Prehn (S), 2014-06-11:
Jeg er fuldstændig enig med min gode kollega, hr. Per Husted, i, at det her er et område, der også skal prioriteres.
I øjeblikket er det sådan, at Arden og Hobro jo er dækket af DSB's tog, da intercity- og regionaltog standser der.
Men foreløbig vil det altså være sådan, at det er DSB's nuværende dækning, der gælder.
Det er ikke sådan, at der er nogen i Arden eller Hobro, der kommer til at få dårligere service.
Jeg tror, at det, der måske har været med til at gøre, at man har været lidt nervøs i netop det område, jo er, at vi med Togfonden DK har talt om de her såkaldte superlyntog, hvor man hurtigere skal kunne køre fra Aarhus til Aalborg og omvendt, og i den forstand skal man så ikke standse på alle stationerne imellem.
Laver man sådan en ordning – og det ligger jo noget fremme i tiden, for vi skal nå at elektrificere og andet – skal man selvfølgelig finde en anden måde at tilgodese det her vigtige område på.
Per Husted (S), 2014-06-11:
Det er jeg helt enig i.
Det, der er vigtigt, er, at man i et område som eksempelvis byen Arden, som er en bosætningsby i forhold til Aalborg, bevarer en tilfredsstillende togdækning – og helst bedre end det – og at vi, når vi tænker Nordjylland, tænker hele Nordjylland og ikke glemmer det område, der ligger tæt på Aarhus, men at det er en helhedsplan for Nordjylland, der bliver lavet.
Rasmus Prehn (S), 2014-06-11:
Jeg er fuldstændig enig med min gode kollega, hr. Per Husted, og jeg kan nævne, at jeg netop har været i dialog med formanden for Nordjyllands Region, Ulla Astman, som også er opmærksom på den her problemstilling og arbejder for det.
Det er også sådan, at der bl.a. har været nogle spørgsmål og nogle afklarende ting fra bl.a. Jernbaneforbundet, og der er det sådan, at der også bliver taget initiativ til, at vi får en tæt dialog med dem, sådan at alle involverede parter i det her kan se sig selv i det, og at vi løbende kan lære af de forskellige gode og dårlige ting, der måtte være, og det er det, der er hele essensen i at have en forsøgsordning.
Så det er en glædens dag i dag med meget bedre og meget mere sammenhængende kollektiv trafik til nordjyderne.
Jane Heitmann (V), 2014-06-11:
Nu er fakta jo, at det ikke bare er Foreningen af Transkønnede, det er jo sådan set også den arbejdsgruppe, som har lavet hele det grundlag, som lovgivningen hviler på.
Men jeg kan forstå, at ordføreren her sådan gør sig til smagsdommer i forhold til, at den ene forening skulle være bedre end den anden.
Hvad er det så, der har vægtet den forening, som regeringen har valgt at lytte til,
hvad er det, der gør den forening bedre eller mere troværdig, eller hvad er det for nogle parametre, regeringen lægger til grund, når den skal vælge, hvilke foreninger den vælger at lytte til?
René Christensen (DF), 2014-06-11:
Ja, det er helt klart.
De får deres direkte støtte, og de får også deres landbrugsjord tilbage til at kunne producere gode, danske fødevarer på, og så skal de selvfølgelig ikke kompenseres for at have udlagt det til randzone.
Det er jo sådan set ikke kun landmændene, der har haft en udfordring i, hvor deres randzone skulle ligge.
Udfordringen har også været, at staten, kontrolmyndighederne, ikke rigtig har vidst, hvor de her randzoner skulle ligge.
Så der her har jo været en kombination af begge dele.
Men Dansk Folkeparti er helt enig med SF i, at det er sådan, at man ikke kan få kompensation for noget, man ikke har udlagt – det er helt klart.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-11:
Oprindelig havde man udpeget 38.000 ha til randzoner, fordi man – i hvert fald mens SF sad i regeringen – var optaget af vores vandmiljø.
Nu er man så nede på 25.000 ha, og det vil sige, at man har skrumpet det i størrelsen, og samtidig vil det så også betyde, at man kan hive noget af kompensationen tilbage.
Vil Dansk Folkeparti insistere på, at de landmænd, som jo så ikke leverer randzoner mere, som ikke er udpeget mere, ikke får den kompensation, så vi ikke ender med at give folk penge for noget, de ikke leverer?
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-06-11:
I dag behandler vi to lovforslag fra regeringen, som alt i alt går ud på, at mennesker, som er transkønnede, får ligestilling.
Det vil sige, at man ændrer deres cpr-nummer til det, der svarer til det køn, som de føler sig som.
Det synes jeg værdipolitisk er en kæmpe sejr, og derfor vil jeg også gerne takke regeringen herfra for, at man faktisk lige præcis på det punkt har valgt at leve op til regeringsgrundlaget.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at vi ikke mener, det alene er nok – når man nu egentlig mener, at der skal være ligestilling af mennesker, som er transkønnede – at ordføreren for Socialdemokraterne står her på talerstolen og afgiver en hensigtserklæring om, at man ikke mener, at det at være transkønnet er en psykisk sygdom, men at man faktisk også skulle sætte lidt handling bag ordene.
Derfor har vi i SF i årevis kæmpet for, at transkønnethed skulle væk fra diagnoselisten over psykiske sygdomme, så man på den måde gik ind og sagde: Vi betragter ikke mennesker, som har en transkønnethed, som psykisk syge.
Men hvorfor udelukker det ene det andet?
Hvorfor er det sådan, at Danmark ikke kan være et foregangsland, ligesom man har været i forhold til homoseksuelle, og sikret den fulde ligestilling, har været en kæmpe rollemodel for omverdenen, samtidig med at man har kæmpet for, at man i WHO-regi også kunne lave det om, så transkønnethed ikke blev betragtet som en psykisk sygdom.
Det er mig stadig væk uafklaret, hvorfor regeringen har valgt ikke at gå hele vejen.
Derfor vil jeg gerne også herfra benytte lejligheden til at sige stort tillykke til de transkønnede, som jeg ved har ventet på det her i årevis: Diskriminationen af jer stopper nu.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-11:
Tak for det.
Venstres tilgang til sagen her om randzoner er, at vi havde gerne set randzonerne helt væk.
Det havde vi taget med til forhandlingerne om fødevare/vækstaftalen, men det kunne vi ikke opnå flertal for.
Aftalen udmøntede sig som bekendt i en halvering af randzonerne, og det er så vores vurdering i Venstre, at det så er ét skridt i rigtig retning, og at det er bedre end ingenting.
Det er så også begrundelsen for, at vi stemmer for nu her om et øjeblik ved tredjebehandlingen.
Det har vi jo påpeget igen og igen hele vejen – lige fra førstebehandlingen og andenbehandlingen og også nu ved tredjebehandlingen – og det er også baggrunden for, at jeg tager ordet nu her kort ved tredjebehandlingen.
Det kan man ikke få præciseret i dag, og det synes vi ikke er godt nok.
Vi har påpeget det, og vi har krævet det forbedret.
Ministeren siger også, at man arbejder på det, og det er også fint nok, men vi synes det skulle have været i orden inden tredjebehandlingen.
Vi må så bare konstatere og konkludere, at implementeringen af det her er og bliver regeringens ansvar, altså at tage stilling til de ting.
Vi har påpeget det, arbejdet for det, argumenteret for at få noget mere gjort ved det, fået nogle garantier for at få det frem.
Det er jo lidt underligt, at man ikke kan få et kort frem, når man f.eks. kan sende kort ud til vandrådene i anden forbindelse, nemlig i forbindelse med vandplanerne; så det burde jo kunne lade sig gøre.
Så det er budskabet her fra Venstre: Vi stemmer for loven nu ved tredje behandling; vi synes, den er et skridt i rigtig retning; vi får randzonerne halveret; vi havde gerne set dem helt væk; der er store problemer med implementeringen; men det er og bliver regeringens ansvar.
Steen Gade (SF), 2014-06-11:
Jamen det er jo lidt muntert at høre Venstres ordfører her, for Venstre har jo en interessant erfaring med i bagagen.
Da man i sin tid indførte randzoneloven, var det jo Venstre, der indførte den.
I løbet af nogle år underminerede man den og løb fra aftalen.
Nu, hvor det er lykkedes Venstre at presse regeringen til at halvere arealet for randzoner, står Venstres ordfører så og siger, at det godt kan være, at man ikke rigtig vil tage ansvaret for det.
Er det virkelig Venstrepolitik?
Altså, for mig er det ikke en kæmpeoverraskelse, men jeg synes, det er sært at høre, at der bliver sagt fra talerstolen, at man vedtager en lov, men man ikke tager ansvaret for det.
Er det ansvarsløst, eller hvad?
René Christensen (DF), 2014-06-11:
Landmænd skal ikke kompenseres to gange.
Hvis man har et areal, man eksempelvis har købt, da priserne var høje, og som har kostet 250.000 kr. pr. hektar, og vi så kommer og siger at vi skal nå nogle miljømål, og at vi desværre ikke kan gøre det på en smartere måde end at udtage den jord, landmanden har købt, så skal vi selvfølgelig kompensere for det.
Det er vi jo blevet bakket op i af den ene minister efter den anden.
Ellers er der en anden mulighed, nemlig at staten kunne vælge at købe de her arealer og kalde dem miljøarealer.
Det er jo sådan, at der nu også er en naturfond, og der kunne man jo vælge at gøre det på den måde.
Det er ikke sikkert, at det er den klogeste måde at gøre det på.
Jeg tror, den klogeste måde er nu at sige: Vi har det her værktøj.
Det er sådan set det eneste, der ligger i kassen på nuværende tidspunkt.
Derfor bruger vi det, og derfor kompenserer vi selvfølgelig også for det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-11:
Jeg noterer mig, at ordføreren er optaget af det her spørgsmål om kompensation, og det er SF sådan set også.
Man har jo indtil videre valgt at kompensere landmænd, som har udlagt jord til randzoner, som nu ikke er randzoner mere.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om man så har tænkt sig at tage pengene tilbage, så de kan bruges mere fornuftigt, eller om man mener, at landmændene stadig væk skal kompenseres for noget, de faktisk ikke leverer.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-11:
Jo, vi tager lige præcis ansvar, for vi står ved den aftale, som vi har indgået – fødevare/vækstaftalen – men der står jo i den også ordet entydighed, og det må jo betyde, at det skulle være tydeliggjort for lodsejerne, hvor randzonerne skal være.
Så vi synes jo, der mangler at blive leveret fra regeringens side, for det er jo regeringen, der sidder på apparatet, og de kan ikke levere, de gør det ikke.
Det synes vi er underligt, og det påpeger vi – det må jo være det, der er meningen med en lovbehandling.
Og så agerer vi ansvarligt her ved tredjebehandlingen og siger, at selvfølgelig stemmer vi for, for det har vi jo forpligtet os til i fødevare/vækstaftalen; det får et skridt i den rigtige retning.
Men implementeringen er og bliver regeringens og ministerens ansvar.
René Christensen (DF), 2014-06-11:
Vi diskuterer ændring af lov om randzoner, og Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Der har igennem en årrække været en langvarig debat om randzoner, og nu står vi her så igen.
Vi er faktisk overbevist om, at den lovgivning, vi står med her, er bedre end den lovgivning, som vi har nu.
Der er ingen tvivl om, at de kriterier for at udpege randzoner, der ligger her, er bedre end dem, vi har nu.
Der er ingen tvivl om – som ministeren har sagt til både udvalg, samarbejdspartnere og forligspartnere omkring det her – at det efterlyste kortmateriale nok skal komme frem.
Det er ikke til stede i dag, men det skal nok komme.
Dansk Folkeparti har selvfølgelig tillid til, at det kommer, således at både staten, som skal kontrollere det, og landmændene har mulighed for at se, hvor deres randzoner skal være.
Det har vi tillid til.
En ting, som vi er en lille smule nervøse for, men som vi selvfølgelig håber der kommer styr på, er det med kompensationen.
Det er sådan, at man tilbage fra 2010 og frem til i dag jo har haft den diskussion, om det er ekspropriation, når man går ind på privat ejendom og udtager arealer.
Der er vi blevet enige om – og det har vi også fået afprøvet – at det ikke er ekspropriation, når man også giver kompensation for de her arealer.
I Dansk Folkeparti lægger vi meget vægt på, at vi holder fast i det.
Vi kan ikke forestille os, at man ville knæsætte det princip, at hvis det går til et godt formål, kan man godt krænke den private ejendomsret.
Hvis man knæsætter det princip, vil det jo sige, at man – eksempelvis hvis man har en vej, hvor man har udfordringer med trafiksikkerheden – kunne sige: Nu tager vi 20 m af alle forhaverne her, og det kompenserer vi ikke for, fordi det går til et godt formål.
Det tror jeg ikke boligejerne ville synes var en god idé.
Det er jo deres private ejendom, som de har købt og betalt, ligesom jorden er landmændenes private ejendom, som de har købt og betalt.
Men vi har selvfølgelig fuld tillid til, at regeringen og Folketinget overholder de spilleregler, der er på området, også i forhold til kompensation.
Og som flere ministre af forskellig farve har sagt både til udvalg og Folketing, vil der ske kompensation i forhold til udlæg af randzoner, som er et miljøregnskab.
Og man må erkende, at der i øjeblikket ikke er andet redskab at ty til end randzonerne.
Dansk Folkeparti har siden 2010 desværre ikke kunnet få skrevet det ind i aftalen.
Vi fik det svar på det, at det var man indforstået med.
Men det kunne dog ikke skrives ind i lovgivningen tilbage fra 2010.
Vi opfatter stadig væk randzonerne som et miljøtiltag, og hvis vi finder på en anden måde at nå vores miljømål på, er vi selvfølgelig klar til at diskutere det.
Vi mener bestemt, at det er et skridt i den rigtige retning, og vi forventer selvfølgelig, at de aftaler, der er lavet, bliver overholdt.
Steen Gade (SF), 2014-06-11:
Ja, jeg synes da, det er klar tale; det er den klare tale om, at man stemmer for en lovgivning og man siger, at man ikke tager ansvaret.
Det er da også en interessant måde at overlade det til regeringen på, og så er det da også en klar melding fra Venstre, altså at man stemmer for, man sidder og presser regeringen, og så tager man ikke ansvaret.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-11:
Det er det overhovedet ikke, og det er der en meget god begrundelse for.
Da vi i VK-regeringens tid indførte randzonerne, var det med den bedste viden, der var på det tidspunkt, og vi markerede også klart i forbindelse med behandlingen af det, at vi, hvis der undervejs kom ny viden til – hvad der så er kommet – forbeholdt os retten til at fjerne randzonerne helt eller delvist og erstatte dem med noget andet, f.eks. minivådområder, sådan at miljøbalancen er opretholdt.
Og det er jo er lige præcis det, vi synes burde ske, altså at man fik randzonerne helt væk, og at man f.eks. kunne satse på nogle af de andre og bedre virkemidler, der så er kommet.
Det kan vi ikke få flertal for.
Nu markerer jeg så også – og det ved ordføreren for SF jo også – at det, vi laver nu, ikke er et forlig, det er en aftale, og så må vi se, hvad der kan blive flertal for en anden dag.
Det er sådan set klar tale, og det er jo også at følge op på ny viden.
Det troede jeg egentlig også SF gik ind for.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-06-11:
Den diskussion synes jeg slet ikke er egnet til Folketingssalen.
Vi har haft diskussionen under første- og andenbehandlingen, og jeg synes ikke, at Venstre eller den borgerlige flok som helhed har kastet sig konstruktivt ind i at finde en løsning.
Det tolker jeg ene og alene på den måde, at det her med at ville kæmpe for den enkeltes frihed til at leve, som man vil, er ganske begrænset i den borgerlige flok.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Det er blevet pointeret fra Landbrug & Fødevarer, at f.eks. ude hos landmændene er det yderst usædvanligt, at en landmand får lån i banken til at renovere sit stuehus, få ny isolering på taget, nye vinduer, nyt køkken osv., uden at det på en eller anden måde sker med en sikkerhedsstillelse i landbrugserhvervet, som han har.
Er det virkelig så frygteligt, at det sker?
Modsat hvad hr. Dennis Flydtkjær sagde, handler det her jo ikke om aktievirksomheder, hvor der er flere ejere af aktier.
Det er jo den samme person, der ejer det.
Det er den samme privatperson, som ejer virksomheden.
Så det er ikke sådan, at privatpersonen snyder virksomheden, for det er ham selv.
I en aktievirksomhed kan et ulovligt aktionærlån jo være et lån fra nogle aktionærer, som ikke er dem, der får lånet.
Men er det her så frygteligt?
Nadeem Farooq (RV), 2014-08-14:
Virksomhedsskatteordningen er jo en håndsrækning til de selvstændige, så de kan opnå nogle af de samme fordele, som større virksomheder har.
Så kan der være nogle eksempler, og ordføreren nævner nogle ting fra landbruget.
Der kan være andre.
Det er svært så at sige at give et svar på enhver tænkelig situation, men det er klart, at jeg selvfølgelig lytter til de høringssvar og også til de bekymringer, som kommer, og så må vi finde ud af, om der er noget, vi fremadrettet skal korrigere.