runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Lad os sige, at det samlede Folketing, hele regeringen, alle kommuner og erhvervslivet gør alt, hvad de kan, og en lille smule mere til for at skabe job, varige og permanente job, men såmænd også for min skyld gerne nogle af kortere varighed.
De kan også tælle med, når man er arbejdsløs, for der er 3 måneders arbejde somme tider en lykke i sig selv, så jeg ved ikke, hvad det der med varige og permanente job er; jeg vil gerne have det hele med, også midlertidige job, også deltidsjob.
Hvis alle de her nævnte gør alt, hvad de kan, og der så stadig væk er 160.000 arbejdsløse tilbage, hvoraf mange mister deres ret til forsørgelse, er Radikales eneste budskab til dem så, at det er dybt alvorligt, og at det smerter Radikales ordfører at se, at det sker?
Er det fuldstændig umuligt at tænke sig, at man er nødt til at tage et initiativ for at lappe på de huller, der findes?
Og er der kun det kriterie, at det skal være et dynamisk samfund, hvor man pisker folk, og hvis ikke de så kommer i arbejde, pisker man dem mere, for hvis man lader være med det, går det galt?
Er det ikke en lidt for kynisk politik i den her situation?
Radikale Venstre stemte i 2010 for, at dagpengeperioden skulle halveres og genoptjeningskravet fordobles.
Dengang vurderede de, der besluttede det, at der var 2.000-4.000, der ville miste dagpengeretten på baggrund af det initiativ; vel vidende, at vi var midt i en meget, meget dyb krise, vurderede man det dengang.
Den vurdering er så blevet justeret ret alvorligt, og meget tyder på, at selv regeringens justeringer fra januar i år vil blive overhalet.
Gør det slet ikke indtryk på Radikale Venstre, at så store grupper af mennesker ryger ud i armod og ingenting har at leve for, ikke har nogen forsørgelse, ikke har nogen hjælp fra det offentlige?
Gør det slet ikke indtryk, at tallet er op mod 30.000 efterhånden?
Mit bedste gæt er, at vi i 2014 får en tilstand, hvor det måske er 12.000-15.000 om året sådan fremover.
Og det vil sige, at vi får jo en hær af folk, der lever i meget, meget stor armod, hvis ikke den her beskæftigelsesplan reelt kommer i gang.
Er det fuldstændig ligegyldigt for Radikale Venstre?
Det var meget sparsomt, hvad man fik at vide af Liberal Alliances oplæser.
Hvordan mon det system skal se ud?
Og skal der overhovedet være nogen tryghed for arbejdsløse?
Det er trods alt et forsikringssystem, hvor vi jo betaler broderparten af den betaling, vi selv får tilbage som arbejdsløse, når vi er medlem af en a-kasse.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Vi har i vores politiske program peget på at sikre et erhvervsliv og en balance mellem det offentlige og erhvervslivet, der sikrer, at der rent faktisk er job i Danmark.
Vi har mistet 175.000 arbejdspladser i industrien i de senere år; det er ikke noget, der kun er sket i denne regerings tid.
Men det er sket, og hvis vi ikke fundamentalt ændrer på den politik, så bliver det, Enhedslisten foreslår her, kun lappeløsninger.
Og når man står og ærgrer sig over, at der er forsvundet job i den offentlige sektor, vil jeg sige, at det jo er gift for den balance og den politik, og derfor køres Danmark jo simpelt hen i sænk.
Hvis Enhedslisten ville gøre sig den ulejlighed at kigge bare en smule frem, ville de se, at det er en katastrofekurs.
Og når nu man ærgrer sig så meget over, at den her regering fører en helt forkert politik, ja, så vil jeg sige, at det jo i hvert fald er godt, at der ikke føres Enhedslistens politik, for så ville det jo gå helt galt med Danmark.
Vi vil nemlig have et system, der hjælper dem, der har hjælp behov, og sikrer en samfundsudvikling, der sikrer, at der ikke er den store mængde arbejdsløse, som vi har i dag, når erhvervslivet ikke kan håndtere og klare at have en så stor og tung offentlig sektor.
Det er den ubalance i Danmark, det er galt med, og det er det, vi fundamentalt skal gøre noget ved.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene spørgsmål går sådan set på, om Enhedslisten har et bud på, hvad det her ville koste i kroner og øre, hvis man ville gennemføre det, hvis Enhedslisten formåede at overtale regeringen til at gennemføre de her forslag, som Enhedslisten fremsætter i dag.
For det er jo ikke tydeligt beskrevet i beslutningsforslagene.
Det andet spørgsmål er: Forventer Enhedslisten, at ledigheden, hvis man gennemførte det her, alt andet lige ville gå op eller gå ned, når man kigger isoleret på de her tre forslag, som Enhedslisten fremsætter?
Det var ikke noget særlig tydeligt svar på, om ledigheden ville gå op eller gå ned som følge af det her forslag.
Enhedslistens svar om, at finansieringen ikke er på plads, kommer ikke som nogen overraskelse for mig, sådan er det jo lidt.
Enhedslisten fremsætter forslag og håber på, at regeringen kan finde finansieringen.
Det er fair nok.
Er det ikke korrekt, at hvis man vedtog Enhedslistens forslag, kunne folk være i dagpengesystemet i en uendelighed, fordi de ville kunne optjene ny dagpengeret, når de var i løntilskudsjob, når de var i virksomhedspraktik.
I princippet vil man kunne bevæge sig i dagpengesystemet i en uendelighed.
Er det ikke korrekt?
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Hvad angår finansiering, har vi aldrig deltaget i forlig, uden at vi har finansieret tingene.
Det ville vi også gøre i givet fald, så det behøver man ikke at mistænkeliggøre os for.
I Enhedslisten tror vi ikke, at arbejdsløse er dovne, vi tror, at alle arbejdsløse gerne vil have sig et job og klare sig selv og sine.
Hvis man tror, at arbejdsløse er dovne, som Venstre og visse andre måske tror de er, vil arbejdsløsheden selvfølgelig gå op, for så vil det være lukrativt at være doven.
Glem den snak om Robert og de andre!
Det her drejer sig om at skabe tryghed for de mennesker, der gerne vil have et job.
Og mens de søger et, vil de også gerne føle sig nogenlunde trygge i deres familier.
Utrygge mennesker har ikke let ved at søge job.
Arbejdsudbudsteorien, som finansministeren og de borgerlige arbejder med, tror vi ikke på.
Det er en elendighedsteori, som betyder, at jo mere man pisker arbejdsløse, jo flere job får man.
Det er kun i fantasiens verden, man kan tro sådan nogle ting.
Man kan skabe job, og så kan man have nogle arbejdsløse, der meget gerne vil arbejde.
Jeg har 20 års erfaring med, at arbejdsløse gerne vil arbejde og også gå langt for at få arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Tak, formand.
Jamen det, der fik mig til at tage ordet, var det her, hr. Christian Juhl sagde om, at det var noget med, hvor meget mandfolk der var i en.
Vedrørende Enhedslisten kan man så begynde at spekulere på, hvor meget mandfolk der er i hr. Christian Juhl og resten af Enhedslisten.
For det her er så oplagt at tage med til finanslovsforhandlingerne.
Men der er nok ikke så meget mandfolk i hr. Christian Juhl, at Enhedslisten vil tage det her med til en finanslovsforhandling, lægge trumf på og sige til regeringen: Det her er det, vi vil have igennem, hvis I skal fortsætte i regering.
Det tror jeg aldrig nogen sinde vi vil komme til at opleve.
For når det kommer dertil, kryber hr. Christian Juhl jo i et musehul og gør ingenting alligevel.
Og så står man her og råber op fra talerstolen og siger: Det vil vi gøre.
Men lige nøjagtig der, hvor man kan få indflydelse og få tingene gennemført, tier man stille.
Der gør man ingenting.
Man gør i hvert fald ikke alvor af det.
Det kunne vi ikke få igennem.
Vi har sagt, at vi var klar til at suspendere genoptjeningsretten i 2 år, til krisen var overstået, og så vende tilbage til 52 uger efter 2 år.
Men hr. Christian Juhl ved jo udmærket godt, at i forhold til alle de her forslag, som hr. Christian Juhl kommer med, var den rigtige måde, hvis man virkelig ønskede at få dem igennem, jo at tage dem med til finanslovsforhandlingerne og sige til den regering, som hr. Christian Juhl støtter: Hør nu lige her, vi har det her, vi skal have igennem, ellers kan vi ikke støtte jeres regering.
Jeg ville blive meget overrasket, hvis regeringen så sagde: Det er vi ligeglade med, så går vi af.
Det tror jeg ikke på, så tror jeg nok, de ville have taget hr. Christian Juhl ind til nogle forhandlinger om det her.
Men det mod har hr. Christian Juhl og Enhedslisten jo ikke.
De står og skælder ud på regeringen bagefter, fordi de ikke ville lytte, men at sætte trumf på og sige, at det her vil vi have igennem, besidder Enhedslisten ikke mod til.
Så er det nemmere at stå hernede med en stak beslutningsforslag, som vi så skal diskutere, vel vidende at det rigtige forum at behandle dem i ikke er ved en stor forhandling med en regering, det er i forbindelse med en finanslovsforhandling.
Sådan er spillets regler, og det burde Enhedslisten efterhånden vide.
Hr. Christian Juhl har ikke siddet herinde så lang tid, men det har andre i Enhedslisten.
Der er vel nogen tilbage, der har siddet mere end 2 år.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Lovforslag nr. L 204 ville koste 150 mio. kr. brutto.
De andre forslag ville hver for sig koste mindre.
Jeg ved ikke, præcis hvor meget; det kommer an på, hvad finansministeren siger.
Derfor har jeg tilladt mig, ligesom praksis er her, at man fremsætter beslutningsforslag, og så prøver man at finde en finansiering.
Jeg er ikke i tvivl om, at der sagtens kan findes en finansiering af de relativt små beløb med de relativt store resultater, det ville kunne give med hensyn til tryghed for de arbejdsløse.
Til det med, om arbejdsløsheden vil gå op eller ned, vil jeg sige, at det kan man ikke sige noget om i forbindelse med de her forslag.
De er kun med til at skabe den tryghed for de mennesker, der nu falder ud af dagpengesystemet.
For hver gang man skaber en tryghed for et menneske, undgår man skilsmisser, konkurser osv.
Og på den måde er man med til at tjene penge.
Det har ingen indflydelse på, om der er flere eller færre job i samfundet.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Min pointe med det her var jo, at det så er vores, samfundets og arbejdsgivernes opgave at tilbyde dem ordinært arbejde og sige, at i den periode, hvor de er i løntilskudsjob, er de jo ikke i ordinært arbejde, men er arbejdsløse, og derfor er det rimeligt, at de også kan optjene timer der.
Men jeg fik ikke rigtig svar på spørgsmålet: Skal vi og alle de mange arbejdsløse have forhåbninger om, at det er noget, vi kan forhandle på den her side af et folketingsvalg, og vil ordføreren støtte det?
Eller må vi slå os til tåls med, at det først er efter næste folketingsvalg, når der er en helt anden sammensætning i Folketinget, at vi kan gøre os håb om at forhandle de her ting, som ordføreren jo overvejende er vældig positiv over for?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Tak for det.
Vi havde jo et godt landsmøde her i weekenden, og nu kan jeg så forstå, at vi er i gang med opvarmningen til Enhedslistens landsmøde, så jeg vil bestemt ønske Enhedslisten et godt landsmøde.
Nu skal jeg selvfølgelig holde mig lidt til talen, for jeg står her på vegne af vores ordfører, hr. Joachim B. Olsen, som ikke kunne være her.
Jeg vil så sige følgende: I Danmark har vi stadig efter reformerne et meget generøst dagpengesystem. Sammenligner vi os med Sverige, Tyskland, Holland og Storbritannien, har vi på alle måder et system, der er mere attraktivt for de ledige.
Den danske dagpengeperiode er den længste, dækningsgraden er det højeste, og vi har den letteste genoptjening.
Man skal således kun have en beskæftigelsesandel på en tredjedel for at genoptjene retten til dagpenge, mens det kræver en beskæftigelsesandel på 50 pct. i Storbritannien, Tyskland og Sverige og mere i Holland.
Danmark er jo altså ikke en øde ø.
Danmark er faktisk en del af en globaliseret verden, og hvis man ikke ønsker et konkurrencedyk i Danmark, er det altså svært at se behovet for lempelser af dagpengesystemet.
Føjer man dertil, at ubalancen mellem den offentlige og den private sektor i Danmark jo nærmest er katastrofalt, så er forslagene, vi behandler her i dag, bestemt et fejlskud.
Det kan være svært at se en god grund til at ville medtælle disse ordninger på lige fod med reel beskæftigelse, hvis ikke målet alene var at gøre det lettere at genoptjene retten til dagpenge.
En sådan ambition er ikke bare problematisk i forhold til at sikre en fornuftig udvikling på det danske arbejdsmarked, men det er jo også hamrende uambitiøst over for den ledige.
Formålet med dagpengesystemet er at yde en midlertidig hjælp, imens man er ramt af ufrivillig arbejdsløshed, ikke at man kontinuerligt via besøg i offentlige aktiveringstilbud skal kunne forblive på dagpenge.
En mere ambitiøs beskæftigelsespolitik er nødvendig, og derfor kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Når man er regeringsparti, har man sværget en musketered: En for alle og alle for en.
Det betyder, at de ting, man skal aftale, skal aftales indbyrdes de tre partier imellem.
Jeg ved ikke, hvordan en sådan diskussion kan forme sig mellem de tre regeringspartier, og jeg ved heller ikke, hvornår den i givet fald ville kunne finde sted.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Jeg synes, at ordføreren for så vidt er befriende ærlig.
Jeg hører helt klart ordførertalen og også nogle af de svar, der gives, ikke mindst her til sidst til hr. Finn Sørensen, sådan, at ordføreren – jeg må trods alt gå ud fra, at ordføreren ikke taler på egne vegne, men kun på SF's vegne – i virkeligheden har det rigtig skidt med at være fanget af en musketered, man er fanget i en regering, som fører en økonomisk politik og en politik over for de arbejdsløse, som ikke tilgodeser muligheden for at blive i dagpengesystemet og faktisk have et ordentligt forsørgelsesgrundlag.
Det var en kommentar.
Jeg hørte ordføreren i sin tale sige, at der kunne gives mulighed for, at længerevarende uddannelse måske kunne gøres til en død periode.
Ordføreren fik sagt 10 måneder.
Jeg ved ikke, om det skal opfattes som en maksimumsgrænse, eller hvad det skulle, eller bare som et løst forslag, for det helt store mantra inden for uddannelsesverdenen i øjeblikket er det dobbelte uddannelsesløft med ufaglært til faglært.
Det tager jo altså mere end 10 måneder at få en faglært uddannet.
Det tager fra 2½ år til 4 år.
Så det vil jeg gerne høre lidt nærmere om.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Jeg vil sige, at det der med de 10 måneder bare er et eksempel.
Det er klart, at der også kan være tale om længere forløb.
Der kan også være nogle ufaglærte, som i virkeligheden har en erhvervspraksis inden for et bestemt arbejdsområde, som medfører, at for at de kan blive faglærte, behøver de måske ikke tage den fulde faglige uddannelse.
Så der er forskellige modeller.
Så vil jeg sige: Nej, SF er ikke ked af at sidde i regering.
Når man ser på den indsats, som er sket med hensyn til social dumping, så ser man, at der er foregået mange rigtig gode ting for at stoppe social dumping, og at det har været en succes, men det er noget, vi skal arbejde videre med.
Når man ser på, at vi igen har fået indført 6 ugers selvvalgt uddannelse for arbejdsløse uden prisloft, så ser man, at det også er en stor fordel.
Og når der nu bliver afsat 1 mia. kr. til at efteruddanne arbejdsstyrken i Danmark over 3 år, er det også et stort plus.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Jeg skal ikke underkende, at der er skabt resultater, ikke mindst i samarbejde med Enhedslisten.
Helt sikkert.
I øjeblikket har vi bare, hvad skal man sige, et akut problem, som det er blevet kaldt, med folk, der falder ud af vores dagpengesystem.
De falder ud, og for nogles vedkommende er det til nul forsørgelse og i hvert fald til meget mindre forsørgelse.
Det synes vi er et kæmpemæssigt problem.
Vores beslutningsforslag i dag kunne jo være med til at rette op på noget af det.
Jeg synes måske, at vi under normale forhold ville finde SF på det hold, der støtter det.
Jeg hørte jo også ordførertalen sådan, at det på mange måder er en imødekommelse.
Men så er der lige det med regeringen, som man hænger fast i.
Desværre.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliances oplæser, hvis det er tilladt, om der overhovedet skal være et dagpengesystem, hvis Liberal Alliance havde flertallet til at bestemme det.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Altså, jeg mener som sagt, at det er fint, at SF sidder i regering.
Der er der kommet meget godt ud af.
På den måde er der, som jeg kan forstå vi er enige om, en afgrund til forskel på den politik, som den tidligere, borgerlige regering førte, og den politik, som den nuværende regering fører.
Der har også været og er fortsat et fint samarbejde med Enhedslisten.
Det er jo så det sted, hvor man må snakke om, hvad situationen er, og hvad man kan og vil gøre.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Tak for det.
Hr. Eigil Andersen siger en for alle og alle for en og nævner så regeringsgrundlaget.
Jeg skal bare spørge SF's ordfører, om hr. Eigil Andersen står ved det regeringsgrundlag, og om hr. Eigil Andersen også vil arbejde for det.
For når jeg lytter til debatten, må jeg bare sige, at så kan jeg i hvert fald komme stærkt i tvivl om, hvorvidt SF's ordfører vil arbejde for regeringsgrundlaget.
Det forventer jeg da at man gør som ansvarligt parti, der har skrevet under på et regeringsgrundlag.
Eller vil SF arbejde for Enhedslistens forslag, som i dag er fremsat?
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Altså, jeg ved ikke, hvor den tvivl kunne komme fra i forhold til regeringsgrundlaget.
Den er i hvert fald ikke kommet fra mig.
Selvfølgelig arbejder vi ud fra regeringsgrundlaget.
Hvis det, som Venstres ordfører henviser til, er vores dialog lidt tidligere i dag om den borgerlige gennemførelse af de 2 års dagpengeperiode, er det, der tænkes på, så kan jeg bare sige, at min kommentar til hr. Hans Andersen lidt tidligere i debatten skyldes, at jeg oplevede, at ordføreren ligefrem pralede af, at man har lavet den dagpengereform med de 2 års dagpengeperiode.
Og så var det, jeg tillod mig at sige: Jamen forudsætningerne havde jo ændret sig, og hvordan kan man dog stå og prale af det, når det rammer så mange mennesker, som det gør.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Jeg må bare give til kende, at jeg er kommet godt i tvivl om, hvorvidt SF faktisk synes om at sidde i regering.
Debatten har indtil videre kørt på, at Enhedslisten i dag har fremsat en række beslutningsforslag, der sådan set skal udhule en del af regeringsgrundlaget.
SF's ordfører, hr. Eigil Andersen, har på forskellige måder prøvet at komme uden om ved at sige, at det må vi kigge på.
Senest nævnte hr. Eigil Andersen en samtale, der nu skal foretages i maj måned for at imødekomme Enhedslisten.
Det virker, som om SF ikke synes om at sidde i regering.
Det er sådan, at SF sådan set helst ville løbe af pladsen.
Så skal jeg bare spørge, om det er noget, vi kan opleve i morgen, eller om vi kan opleve det ved et senere beslutningsforslag her i aften, altså at SF sådan set nu løber af pladsen og siger, at det var lige hårdt nok at tage så meget ansvar på en gang.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-23:
Når man ser Disney Sjov, hvis man ser det i fjernsynet, kan man sige, at der er der adgang for fri fantasi, og det er der også her i Folketingssalen nu, kan jeg høre, ud fra de udtalelser, der kommer, og ud fra, hvad vi bliver tillagt af forskellige motiver.
Ordføreren undrer sig over, at der skal være en samtale med Enhedslisten.
Jeg vil sige, at det sandelig ikke er noget, jeg har fundet på.
Så simpelt er det.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Hvis nu arbejdsgiveren lånte en person fra nabovirksomheden til at gå ind og passe arbejdet – det kunne være, det var lidt småt med efterspørgslen hos nabovirksomheden – så ville den medarbejder, der gik ind og vikarierede for dem, der var på uddannelse, få optjent sine timer, hvis han eller hun senere skulle blive arbejdsløs.
Så ændres personens status lige pludselig fra at være ordinært ansat til at være løntilskudsperson.
Arbejdet er det samme, så hvorfor skal den persons timer ikke tælle?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at om man kommer ind på en arbejdsplads, fordi man er arbejdsløs og går derhjemme, eller om man kommer direkte fra en anden virksomhed, så er der ikke nogen forskel på hverken aflønning eller optjening.
Der, hvor der er en forskel, er, når der er tale om støttet beskæftigelse på den ene eller den anden måde.
Og selv om jeg, som spørgeren godt ved, priser jobrotationsredskabet og sætter det meget, meget højt, så er det også en dyr måde at lave beskæftigelsespolitik på.
Det koster rigtig mange penge at have jobrotationsordninger.
Det er noget, vi har været villige til at prioritere på grund af den arbejdsløshed, vi har.
Men der er tale om meget store tilskud til arbejdsgiveren, og derfor er der også tale om støttet beskæftigelse.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Jeg synes jo også, det ville være rigtig godt, hvis man kunne sikre genoptjeningsretten først og fremmest ved ordinært arbejde.
Det, jeg ikke helt kan forstå, er så, hvorfor man med djævelens vold og magt, om jeg så må sige, holder fast i de meget, meget skrappe regler, vi har fået i Danmark.
Det kræver i dag 1.924 timer at få retten genoptjent.
Det er blevet så populært at sammenligne med andre lande.
I Sverige skal man blot have 480 timer og i Finland 612 timer.
Jeg synes også, det er udmærket, hvis folk kan få arbejde og så genoptjene retten til dagpenge på den måde, men når det nu ikke er tilfældet, fordi jobbene ikke er der, hvorfor så køre med de der skrappe regler?
Hvorfor så ikke prøve at kigge ud i verden, eller om ikke andet til vores nordiske broderlande og så se på, om man måske kunne lære noget af dem i stedet for at køre med de her meget skrappe regler?
Det er også i forhold til, at man jo så ikke har nogen genoptjeningsret i de der forskellige rotationsordninger, og hvad ved jeg, altså alle de der aktiveringsordninger, som der er.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Jamen jeg synes altid, at der er grund til at afdække, om vi kan lade os inspirere af andre, og det gælder selvfølgelig ikke mindst de øvrige nordiske lande, som har samfund, vi vel ligner mest.
Det gjorde Socialdemokratiet som bekendt ikke, men de 90 mandater kan vi ikke tale imod.
Jeg er meget, meget enig med Enhedslistens ordfører, hr. Christian Juhl, i, at jobrotation er et godt redskab.
Og det er også helt rigtigt, at det er et redskab, vi har fremmet i fællesskab ved de forskellige aftaler, vi har indgået, mens regeringen har været regering.
Jobrotation er genial, fordi vi kombinerer flere forskellige ting.
Vi sikrer både efter- og videreuddannelse af den arbejdsstyrke, der er på arbejdsmarkedet, og med det skaber vi så jobåbninger, som eksempelvis den nyuddannede eller den langtidsledige eller andre kan indgå i.
Så det er en ordning, der er god både for den enkelte arbejdsløse og for den person, der er i arbejde, og dermed for virksomhederne og samfundet som helhed.
Jeg vil nu fastholde, at det er ordinær beskæftigelse, der bør kunne genoptjenes dagpengeret ved, og minder i øvrigt om, at der ved jobrotation så at sige er tale om en død periode i dagpengereglerne.
Jeg synes ikke, at man skal stikke hovedet i busken, og jeg synes ikke, at man skal håbe på, at der bliver skabt flere arbejdspladser.
Jeg synes, at man skal gøre, hvad man kan for at sikre, at vi har et miljø i Danmark, hvor vores arbejdspladser fastholdes, udvikles, og hvor vi evner at tiltrække nye.
Det er derfor, vi sidder og forhandler om en vækstplan netop nu.
Det er jo ikke at stikke hovedet i busken.
Hvordan kan vi politisk i Danmark understøtte, at vi har et konkurrencedygtigt dansk erhvervsliv?
Det er ligegyldigt, hvordan man vender og drejer det, for det er det, der er virkeligheden.
Virkeligheden for danske virksomheder er en benhård global konkurrence, og vores politiske opgave er ikke at føre erhvervspolitik, men at skabe rammerne for, at danske virksomheder kan konkurrence.
For det er forudsætningen for, at der er arbejdspladser nok.
Og ligegyldigt, hvordan man vender og drejer det, er den bedste måde at bekæmpe arbejdsløshed på at sikre, at der er et arbejde til mor og far, når de står op om morgenen.