runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-12-20:
Jamen udvalgsformanden er jo også formand for et fuldstændigt udvalg, og derfor kan man jo konstatere med den debat, vi har her, at der i hvert fald er dele af det udvalg, der ikke føler, at man har fået svar på sine spørgsmål, og at man så skal affinde sig med, at ministeriet siger: Det ønsker vi ikke at bruge ressourcer på.
Så må man altså forstå, at hr. Benny Engelbrecht stiller sig tilfreds med det.
Kan jeg så dermed forstå, at hr. Benny Engelbrecht siger, at det er et ressourcemæssigt spørgsmål for hr. Benny Engelbrecht, hvorvidt Folketinget skal have oplysninger og svar på de spørgsmål, som Folketinget stiller?
Det er altså et ressourcemæssigt spørgsmål og ikke et spørgsmål om indholdet i det, der bliver spurgt om?
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
For mit vedkommende handler det om, at udvalgets medlemmer får bekræftet den antagelse, som de har haft.
Det har udvalgets medlemmer fået.
Det er også blevet indikeret fra et flertal i udvalget.
Og så kan jeg jo som udvalgsformand sådan set bare konstatere, at det må være sådan, at folk har fået opfyldt deres behov i forbindelse med den her lovgivning.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-20:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge ordføreren for Socialdemokratiet, hr. Benny Engelbrecht, om hr. Benny Engelbrecht på baggrund af de samråd, vi har haft i udvalget og de oplysninger, der er kommet frem fra justitsministeren, kan bekræfte, at Justitsministeriet via Rigsadvokaten ligger inde med oplysninger om, hvor mange busser det drejer sig om.
Kan hr. Benny Engelbrecht bekræfte det?
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
Jeg tillader mig at tage ordet i denne sag som privatist og nærmere bestemt som udvalgsformand for Transportudvalget for at adressere det spørgsmål, som har været rejst omkring procedurer.
Det er – for lige at ridse det op kort – således, at udvalget har afgivet tillægsbetænkning, hvor det omtalte spørgsmål om Justitsministeriets besvarelse er adresseret.
Det har også været nævnt af flere ordførere her på talerstolen.
Det var så også således, at vi i onsdags gennemførte et åbent samråd i udvalget med justitsministeren – et samråd, som blev afholdt kl. 20.00, og hvor justitsministeren mødte beredvilligt op.
Her blev emnet drøftet, og det var mit klare indtryk, at udvalgsmedlemmer fik besvaret det grundlæggende spørgsmål, nemlig at man fik bekræftet den antagelse, som danske busvognmænd tilkendegav over for udvalget.
Jeg har i dag – skal jeg sige – modtaget en henvendelse fra Venstres transportordfører om, at udvalget skal tilskrive Præsidiet med en yderligere klage i sagen, og jeg har, set i lyset af at der jo er tale om en hastende sag, derfor talt med flertallet af medlemmerne i udvalget, der har indikeret over for mig, sådan som man også kan forstå af hr. Henning Hyllesteds indlæg her, at de ikke kan støtte en sådan henvendelse til Præsidiet.
Jeg vil dog herfra sige, at jeg alligevel vil sætte denne sag på udvalgets næste ordinære møde, hvor vi kan drøfte det passerede, og jeg kan også forstå, at Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, også af egen selvstændig drift vil tage en henvendelse til Folketingets Præsidium.
Jeg skal endelig rette en lille misforståelse, som er i den tillægsbetænkning, som er afgivet.
Og det tror jeg såmænd ikke på nogen som helst måde er af ond vilje, men det kan godt misforstås, og det synes jeg ville være meget uhensigtsmæssigt.
For den kritik, som rejses i tillægsbetænkningens bemærkninger af Rigspolitiet, bør retteligen være rettet imod ikke Rigspolitiet, men Rigsadvokaten.
Det fremgår også tydeligt af den samrådsbesvarelse, som har været fra Justitsministeriets side, og derfor synes jeg, at det er ret og rimeligt, at vi her fra Folketingets talerstol får rettet den misforståelse, sådan at der ikke er folk i Rigspolitiet, som får den opfattelse, at de har begået noget forkert, idet et flertal i udvalget rettelig har villet adressere noget, de mener er sket hos Rigsadvokaten.
Henning Hyllested (EL), 2013-12-20:
Hvis nogen skulle være kommet i tvivl, vil jeg sige, at Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Vi synes, at det er en skærpelse af et værktøj, man i forvejen har.
Det er en rigtig god skærpelse, der finder sted, af et redskab i kampen mod ulovlig cabotagekørsel, som jo er en ulovlig undergravning af danske løn- og arbejdsvilkår, og som på ulovlig vis påfører danske vognmænd unfair konkurrence.
Jeg vil samtidig gøre opmærksom på, at vi fra Enhedslistens side sammen med Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Venstre og Liberal Alliance har vedtaget at lave en tillægsbetænkning, som klart udtrykker kritik af, at vi ikke har kunnet få nogen ordentlige svar på nogen af de spørgsmål, der er stillet.
Det er ikke nogen spørgsmål, Enhedslisten har stillet, men der er ikke nogen ordentlige svar på nogen af de spørgsmål, der er stillet.
I den tillægsbetænkning adresserer vi klart Rigspolitiet, som jo har meddelt, at de syntes, at det var for ressourcekrævende at finde svarene frem i den detaljerede form, som Transportudvalget gerne ville have haft dem i.
Det synes vi heller ikke duer fra Enhedslistens side.
I forbindelse med tillægsbetænkningen og lovprocessen har man jo så haft både transportministeren og justitsministeren i samråd, og jeg må sige, at de samråd gav anledning til at acceptere, at det, der er foregået, er foregået, forstået på den måde, at justitsministeren på det samråd, vi havde med hende, klart sagde, at hun heller ikke syntes, at det var i orden.
Med den turbulens, der er skabt med to samråd, og med den debat, der har været i udvalget, og for så vidt også med den debat, der er nu her, tror jeg, at Rigspolitiet har forstået signalet.
Jeg tror, at vi har givet dem et rap over fingrene, og jeg er helt overbevist om – og det er jo også det, der fremgår af svaret på spørgsmål 753 – at vi i fremtiden får den statistik, vi har bedt om.
Jeg kan forstå på i hvert fald TV 2, at de lidt lugter, at der i forbindelse med tillægsbetænkningen skulle være tale om en næse til justitsministeren.
Så lad mig sige meget, meget klart fra Enhedslistens side, at det her ikke er i nærheden af en næse, hverken til justitsministeren eller transportministeren.
Det er det, der ligger i det fra Enhedslistens side.
Som sagt støtter vi i øvrigt lovforslaget, som det ligger.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-20:
I onsdags, altså for 2 dage siden, havde vi både transportministeren og senere justitsministeren i samråd i Transportudvalget for at få afklaret det her, men det lykkedes ikke.
Justitsministeren har nu haft 2 dage til at forberede sig, og derfor vil jeg gerne stille et meget klart spørgsmål til justitsministeren, nemlig om justitsministeren ikke godt vil komme herop på talerstolen og oplyse, præcis hvor mange af de 428 sager, der har været, siden forordning 1073 trådte i kraft i 2009, som omhandler busser.
Det er meget vigtigt for os at få det at vide, for med lovforslaget her har man jo også ligesom underforstået lagt op til, at der også er store problemer med busser i Danmark.
Det ved vi at der ikke er, men vi kan bare ikke få det oplyst af ministeriet, selv om ministeren ligger inde med oplysningerne.
Derfor vil jeg gerne stille dette spørgsmål til justitsministeren: Hvor mange af disse 428 sager omhandler busser?
Eigil Andersen (SF), 2013-12-20:
Ja, det vil bestemt gøre noget ved den ulovlige cabotagekørsel i Danmark.
Det må jeg sige.
Jeg ved jo selvfølgelig godt, at Dansk Folkeparti er imod det danske medlemskab af EU, men EU er jo en realitet, og det er en realitet, at Danmark er medlem af EU, og derfor er virkeligheden jo, at vi bliver nødt til at indrette os efter de regler, som er gældende i EU.
Her er vurderingen altså, at man vil komme i modstrid med EU's regler, hvis man ikke gør de her bødeforhøjelser generelle for området.
Kim Christiansen (DF), 2013-12-20:
Det ville vi også meget gerne, hvis lovforslaget kun havde indeholdt forhøjede bøder for ulovlig cabotagekørsel.
Men det mener hr. Eigil Andersen jo ikke at man kan, fordi det ville være i strid med EU-regler, det ville være forskelsbehandling, fordi man så ville ramme hovedsagelig udenlandske chauffører.
Og så vil jeg bare til orientering gøre opmærksom på, at danske chauffører altså ikke kan køre ulovlig cabotagekørsel i Danmark.
Det ligger ligesom i sagens natur.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Eigil Andersen om, er: Gør det her lovforslag op med den organiserede cabotagekørsel?
Vil det her gøre noget som helst ved problemet med social dumping i Danmark?
Eigil Andersen (SF), 2013-12-20:
Jeg synes, det er meget skuffende, at Dansk Folkeparti vil stemme blankt i den her sag, når man siger, at man gerne vil modvirke social dumping også på lastvognsområdet.
Og med hensyn til det organiserede, er det helt klart, at der foregår nogle ting, som er organiserede, hvor lastvognene holder på de danske rastepladser og bliver dirigeret forskellige steder hen.
Mange af de ting, der foregår der, er ulovlige, og derfor synes jeg, det er underligt, at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for de her bødeforhøjelser.
Kim Christiansen (DF), 2013-12-20:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge hr. Eigil Andersen om noget helt andet.
Ordføreren taler meget om social dumping, og når vi vælger at stemme gult i dag fra Dansk Folkepartis side, er det, fordi vi er tilhængere af de kraftige stigninger på bøderne for ulovlig cabotagekørsel.
Til gengæld synes vi ikke, det er noget at straffe små danske selvstændige vognmænd for bagateller med tårnhøje bøder.
Men når nu hr. Eigil Andersen taler så meget om social dumping og arbejdsløse chauffører, er det jo ikke den ulovlige cabotagekørsel, der er skyld i det.
Det er den organiserede cabotagekørsel.
Og den gør det her lovforslag altså overhovedet ikke op med.
Og hvis ikke ordføreren er bekendt med det, kan jeg sige, at jeg i hvert fald har fået svar fra ministeren, hvori det tilkendegives, at man kan køre lovlig cabotagekørsel 365 dage om året, 24 timer i døgnet.
Det er et problem i forhold til social dumping.
Er ordføreren uenig i det?
Eigil Andersen (SF), 2013-12-20:
Som jeg har forstået Folketingets forretningsorden, er der ikke en eksakt regel om, at der er en, der spørger, og en anden, der svarer.
Jeg har forstået det sådan, at der er tale om korte bemærkninger, men formanden kan jo afklare, om det er rigtigt forstået.
Og jeg har besvaret det, der her bliver spurgt om.
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
Jeg må først rette hr. Flemming Damgaard Larsen, al den stund jeg ikke er på Folketingets talerstol som ordfører.
Jeg er gået på Folketingets talerstol som privatist, som formand for Transportudvalget.
Jeg tror, hr. Flemming Damgaard Larsen som næstformand for Transportudvalget er opmærksom på, at der er en forskel på de to elementer.
Jeg tror også, det er hr. Flemming Damgaard Larsen bekendt, at justitsministeren i sin besvarelse af samrådsspørgsmålet indikerede, at den antagelse, som Danske Busvognmænd er kommet med, sandsynligvis er korrekt, men også at det ville kræve meget store ressourcer og omkostninger, hvis man skulle have det endeligt bekræftet.
Men det er mit klare indtryk – og det var også mit klare indtryk, at det blev forstået både af hr. Flemming Damgaard Larsen, hr. Karsten Nonbo og en række af de øvrige Venstremedlemmer, der var til stede – at det faktisk er sådan, at der er en god grund til antage, at der ikke er givet nogen eller i givet fald kun ganske få bøder for cabotagekørsel hos busvognmænd.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-20:
Jeg skal dybt beklage over for privatisten, at jeg omtalte vedkommende som ordfører.
Jeg ved godt, at der er tale om en privatist.
Der blev ikke svaret på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ikke om, hvad man kunne antage osv. osv.
Og det, der alene er problemet, er, at man ikke har lyst til at bruge tid på at finde dem frem.
Men man ved rent faktisk, hvor mange busser det handler om.
Det er kun det, jeg spurgte om.
Jacob Jensen (V), 2013-12-20:
Jeg skal bare i forlængelse af det, der er blevet spurgt om tidligere, og også det svar, som hr. Benny Engelbrecht har givet, spørge hr. Benny Engelbrecht om, hvorvidt det fra udvalgsformandens side er et spørgsmål om ressourcer, eller om de oplysninger, som blev efterspurgt her, simpelt hen er irrelevante i forhold til sagens karakter.
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
Det var meget klart for mig, da jeg lyttede til samrådsbesvarelsen, at lige præcis som hr. Hans Christian Schmidt beskriver det her, kan man ikke gøre det.
Det kan man ikke.
Det var meget klart for mig i den besvarelse, at det ikke er sådan, det fungerer.
Så kan det godt være, at hr. Hans Christian Schmidt har en anden opfattelse deraf, men vi må antage, at de informationer, som vi får, er korrekte.
Det ændrer ikke på det helt grundlæggende faktum, at den antagelse, som Venstre og andre har ønsket at få bekræftet, er blevet bekræftet.
Og så kan man jo, som fru Ellen Trane Nørby så gjorde, drage sine politiske konklusioner i forhold til det, og det skal jo være frit for enhver at gøre.
Jeg står her, som jeg har nævnt, som udvalgsformand, og derfor har jeg ønsket at få afklaret de proceduremæssige spørgsmål, som altså er, at jeg har konstateret, at der ikke er et flertal i udvalget, der ønsker at adressere det her over for Præsidiet, men at vi naturligvis på udvalgets næste ordinære møde vil diskutere den her sag forhåbentlig i den gode ro og ånd, som der plejer at herske i Transportudvalget.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-20:
Jamen kan hr. Benny Engelbrecht da ikke høre, at vi er på en glidebane?
Man beder Folketinget, man beder udvalget om at forstå, at det her vil være så ressourcekrævende, at det kan man ikke iværksætte.
Når så udvalget spørger: Nå ja, det kan være, vi må leve med det, men hvor lang tid vil det da tage?
Det er da helt uhørt.
En ting er, at vi skal leve med, at vi ikke kan få svaret, fordi det vil koste ressourcer.
Når vi så formaster os til at spørge, hvor meget det vil koste, er svaret: Ja, det kan I ikke få oplyst.
Jamen det er da helt urimeligt, at man kan tillade sig at opføre sig sådan over for et Folketing.
Det er da ikke set før, at man er helt ligeglad, man gider ikke engang fortælle Folketinget, hvad det i grunden siger ja til.
Nu vil jeg bare sige, at nu skal vi jo da forhåbentlig have ministeren op, så ministeren kan fortælle det her.
Man skal tage 400 sager, og så skal man sige: Bus, lastbil, bus, lastbil.
Altså, det kan godt være, det lyder voldsomt, men det er jo, hvis man koncentrerer sig lidt, til at overkomme.
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
Hr. Hans Christian Schmidt deltog selv i det åbne samråd, hvor jeg sad i formandsstolen, og jeg kunne også tydeligt se på de medlemmer, der var til stede, at de godt forstod budskabet om, at der sandsynligvis ikke er nogen sager af den her karakter, og justitsministeren har i øvrigt meget klart beskrevet hvorfor.
Det tror jeg heller ikke hr. Hans Christian Schmidt har gjort, dengang han var ansvarlig minister, altså nødvendigvis betvivle de informationer, der var kommet fra systemet.
Og det vil med andre ord sige, at jeg ikke kan svare på, hvor mange ressourcer det ville have krævet.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at den besvarelse, som justitsministeren kom med, var, at det ville være ressourcekrævende og naturligvis mere ressourcekrævende end at konstatere det, som vi alle sammen formodentlig godt ved, nemlig at der ikke er nogen sager på busområdet, fordi det ikke er blevet kontrolleret.
Det, man har kontrolleret, er lastbiler.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-20:
Man må jo sige, at vi får skrevet historie i dag.
Altså, nu er vi gået over til, at det er i orden, at ministeriet oversender et gæt.
Man oversender et gæt til Folketinget.
Når vi spørger her, hvor mange sager det drejer sig om, siger man: Det er nok ganske få.
Man siger: Vi ved, at det ikke er ret mange, men i øvrigt ved vi ingenting om, hvor mange det er.
Altså, kan man da ikke selv høre, at det er helt galt?
Det må der i hvert fald være mange der kan.
Men lad os blive ved det, det drejer sig om.
Når privatisten står her og siger, at det ville have krævet rigtig mange ressourcer, så må privatisten da vide, hvor mange ressourcer det vil kræve.
Hvordan er det muligt at sige, at noget vil kræve lang tid?
Og når der så bliver spurgt om, hvor lang tid det vil kræve, siger man: Det ved jeg ingenting om.
Men hvordan ved man så, at det er lang tid?
Altså, det her er jo helt galt, det er rene gætterier, vi er i gang med.
Nu må vi altså se at få fakta på bordet.
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
Det, jeg har konstateret, er, at justitsministeren har sagt, at det ville have været fornuftigt, at man havde givet den indikation, som justitsministeren gav på samrådet, i den skriftlige besvarelse.
Den tilkendegivelse deler jeg fuldstændig, for så havde det jo stået klart for alle medlemmer af Transportudvalget, at det ville have været at skyde gråspurve med kanoner at få bekræftet noget, som vi alle sammen godt kunne regne ud nok var sådan.
Jeg må indrømme, at jeg faktisk har en meget stor respekt for det, at politiet har utrolig mange opgaver, at Rigsadvokaten har mange opgaver.
Og at få bekræftet det, som er blevet bekræftet indirekte af justitsministeren, igennem en større undersøgelse ville nok have været noget, hvor vi alle sammen ville have haft det lidt svært med at se hinanden i øjnene med hensyn til at have brugt ressourcer på det.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-12-20:
En ting er så, at regeringen indfører lovgivning med skærpet straf over for danske busvognmænd, som sådan set passer deres arbejde, og hvor der formodentlig ikke er tale om, at der har været overtrædelser.
Alligevel sætter man bødestraffen markant op.
Jeg synes, det sender et meget, meget skidt signal om, hvordan man behandler danske vognmænd, som passer deres arbejde.
Men jeg vil egentlig gerne holde fast i det, jeg startede med spørge om, nemlig det principielle i, at Folketingets udvalg ikke kan få svar fra ministerierne på deres spørgsmål.
Er det den praksis, som formanden for Transportudvalget synes er o.k.?
Er det det, man fremadrettet skal forvente, og vil det også gælde under en kommende regering af en anden farve, at den så til den tid værende opposition skal affinde sig med, at der ikke bliver givet svar på spørgsmål i forbindelse med lovbehandling?
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
Jeg må sige, at den besvarelse, som justitsministeren kom med på det her område, efter min vurdering – det må Venstres medlemmer selvfølgelig også selv gøre sig overvejelser om – var meget imødekommende.
Jeg noterede mig under samrådet, at der var medlemmer af Venstres gruppe, som udtrykte, at de sådan set syntes, at de havde fået nogle meget klare svar på spørgsmålet.
Bl.a. har justitsministeren svaret, at justitsministeren ikke fandt, at den skriftlige besvarelse, der har fundet sted, var hensigtsmæssig.
Set fra min stol er det godt, at man gerne vil sikre en så høj kvalitet som muligt.
Det er godt og fornuftigt.
Jeg er ikke sikker på, at jeg har tid til at besvare den anden halvdel, men det må vi så tage efterfølgende.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-12-20:
Dermed bekræfter formanden for Transportudvalget også, at regeringen laver lovgivning på et område, hvor regeringen sådan set anerkender at der ikke er et problem.
Det sender jo et rimelig bizart signal til danske busvognmænd, som sådan set passer deres arbejde, at man bare sætter bødestørrelserne op i en ret voldsom størrelsesorden, på trods af at man ved, at de ikke har gjort noget forkert, bare lige sådan for at markere det over for dem.
Det synes jeg er en underlig form for lovgivning fra regeringens side.
Men det var egentlig ikke det, der fik mig til at tage ordet.
Jeg vil gerne spørge formanden for Transportudvalget, om formanden for Transportudvalget synes, at det skal være en praksis, der skal til at være i Folketinget, at Folketingets udvalg ikke kan få svar fra ministerierne på de spørgsmål, der bliver stillet.
Når formanden for Transportudvalget siger, at det vil være en stor ressourcemæssig omkostning, vil jeg bare høre, hvad det meget lange udtryk »stor ressourcemæssig omkostning« bygger på, og hvor mange ressourcer vi taler om.
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-20:
Den er modtaget og forstået.
Det er jeg glad for.
Dernæst må jeg sige, at jeg jo selvfølgelig, når jeg står her som udvalgsformand, alene kan forholde mig til de ting, som faktisk er omtalt under vores samråd.
Og jeg synes da, at man på ingen som helst måde kan være i tvivl om, og det må stå klart for enhver, som fulgte samrådet – man kan i øvrigt også gense det på Folketingets tv og dermed også på Folketingets hjemmeside – at ministeren klart indikerede, at sandsynligheden for, at der er givet nogle bøder er meget lille, hvis der er givet nogen overhovedet.
Og det, der har været medlemmernes ønske, har jo været at få bekræftet, at det faktisk var sådan, at danske busvognmænd havde ret i deres antagelse.
Og det må vi antage at de har.
Lars Dohn (EL), 2013-12-20:
Det, der er helt afgørende, er, hvad der sker i klasselokalet, og det er jo her, man netop lukker op for niveaudeling, lukker op for, at der ikke er noget uddannelseskrav til dem, der skal undervise.
Nu hedder det fremover kun »de voksne«.
Jamen kan ordføreren da ikke se, at det i den grad er et tilbageskridt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Altså, jeg er jo ikke ekspert i det svenske skolesystem.
Jeg har bare kunnet bemærke, at Sverige rasler ned i internationale undersøgelser.
Det kender vi også fra Danmark, det viser PISA Etnisk, så det er nok en del af forklaringen på det.
Om der er andre årsager?
Da vi var i Canada, ja, det er snart 1½ år siden, blev vi af de canadiske skolefolk advaret om, at Sverige ville få meget dårlige resultater, så et eller andet har de gjort galt derovre.
Vi har sagt ja til skoleaftalen, vi siger ja til både det sure og det søde.
Det her redder ikke folkeskolen som sådan, men det er et skridt på vejen mod en genopretning af folkeskolen, og nogle af de gode ting er, at der skal være progression for eleverne hvert år, at der bliver efteruddannelse af lærerne, at der bliver læringskonsulenter, at der bliver fulgt op på skolernes og kommunernes resultater, at der bliver evalueringer, at der bliver nationale test, at der bliver elevplaner og forenklinger af fælles mål, alt sammen noget, som jeg tror vil gøre gavn ude i folkeskolen.
Lars Dohn (EL), 2013-12-20:
Nu, da en af forligspartiernes ordførere er på talerstolen om reformen, vil jeg gerne stille et spørgsmål angående den svenske skole.
Jeg stillede det til ministeren forleden dag i samrådet, men fik ikke noget svar.
Konklusionen på 20 års skolereform i Sverige med stort set de samme hovedelementer, som der er i den danske skolereform, er, at den svenske folkeskole er en ruin.
Sæt eleven i centrum i stedet for undervisningen, bland skole og fritidspædagogik og lad pædagogerne undervise.
Netop det skolesyn, som præger den forestående danske skolereform.« Står Dansk Folkeparti bag sådan et forsøg med hele den danske folkeskole.
Normalt plejer det at være dele, man forsøger sig med.
Nu kaster man hele den danske folkeskole, Danmarks vigtigste kulturbærende institution, ud i et totalforsøg.
Står Dansk Folkeparti bag det?