runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Det tror jeg faktisk de fleste gør.
Jeg tror, at deres gebyrer på det ene og det andet er kæmpestore.
Men nu skal jeg ikke stå her og forsvare bankerne, det skal jeg være den sidste i verden til.
Det har jeg også gjort – det her med gebyrer har jeg faktisk været på Danske Banks generalforsamling for at brokke mig over.
Så det skal jeg nok have med, og jeg skal også nok prøve at lave regnestykket.
Jeg tror bare, de fleste af os betaler mere i gebyrer end 180 kr. om året for de ydelser, vi har i banken.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-03-19:
Nu vil jeg gerne korrekse ordføreren: Der findes ikke 4,5 millioner fattigrøve i Danmark.
Men det er jo altså sådan, at alle de her berørte vil kunne få en konto og kunne få lov til at betale, hvis det bliver sådan en fast model som i det her lovforslag, der netop giver en lovhjemmel til ministeren til at sige, at det må koste 15 kr.
Det, jeg spurgte ordføreren om, var jo: Tror ordføreren så ikke også, at bankerne vil benytte sig af det, når nu de får en lovgivning, som siger, at de må tage 15 kr. om måneden for en almindelig indlånskonto, og så vil lægge det beløb oveni?
For jeg tror, at mange vil synes, at det er en kærkommen mulighed for at tage ekstra gebyrer ind.
Og der er det så, jeg siger, at hvis der er 4,5 millioner mennesker, der skal have en basiskonto i Danmark – jeg tror, de fleste i Danmark har en konto – så vil de også komme til at betale det her gebyr.
Jeg har min egen konto i en bank, og jeg betaler ikke noget gebyr for at have min konto i dag.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Nu tror jeg måske at ordføreren ikke har fulgt helt med i, hvordan bankerne faktisk agerer.
Altså, de har jo pålagt langt større gebyrer til alle almindelige forbrugere af bankydelser – 60 kr. om måneden, 100 kr. om måneden.
Der er jo kæmpemæssige gebyrer for almindelige bankkunder, som er løbet op i beløb, der er langt større end det, der blev nævnt før.
Jeg tror i virkeligheden, at bankerne helst er fri for at have fattigrøvene.
Det er jo derfor, de ikke har indført det her for lang tid siden.
De fik jo så mange tæv, da de indførte gebyrer, som Danske Bank og andre begyndte at gøre, og som jeg tror de har gjort alle sammen efterhånden.
De skulle jo for længst har sagt: Dog tilbyder vi alle en gratis eller billig konto.
Det havde sådan set været god markedsføring, tror jeg.
Men det gjorde de ikke.
Jeg var lidt spændt, da jeg skulle læse høringssvarene, i forhold til om Finansrådet synes, det her var en god idé eller en dårlig idé, men de havde jo i udvalgsarbejdet bundet sig til, at det var en god idé, og derfor så skriver de, at det er en god idé.
Men jeg tror ikke, det er, fordi de synes, det er en guldgrube.
Jeg tror, de helst havde været fri, for banker kan ikke lide fattigrøve, dem tjener man ikke nok på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-03-19:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg er jo selvfølgelig enig med Enhedslistens ordfører i, at en basiskonto selvfølgelig skal være gratis, fordi man også lovgivningsmæssigt har valgt, at vi skal have sådan en digitaliseringsproces i Danmark, som tvinger folk til, at de skal have en konto for at kunne få deres ydelser, deres løn og andre ting.
Man hører det der med: Jamen herregud, det er kun 15 kr. om måneden.
Men hvis man så prøver at regne det om, lad os nu sige 4,5 millioner danskere skal have sådan en konto, og det er i hvert fald lavt sat, tror jeg, så er det jo noget, der ligner 810 mio. kr. om året.
Jeg tror da, og det er så det, jeg vil spørge om ikke også Enhedslisten tror, nemlig at hvis man indfører en basiskonto eller den her model, som regeringen lægger op til, så vil bankerne da sige tak og sige, at nu er det jo mere legitimt for dem netop at indføre den her betaling, frem for at de som i dag har det som en del af deres service.
Man betaler måske for at have Visakort eller andre ting, tillægskort, debetkort og alt det andet.
Men det vil jo være sådan, at man synes, det er lidt nemmere sådan at gå over til en forbruger og sige: Nu skal I betale den her månedlige ydelse.
Og det er jo altså 70 mio. kr. om måneden.
Steen Gade (SF), 2015-03-19:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at vi kan komme i en situation, hvor vi kan sige farvel til en situation, hvor folk ikke kan få en indlånskonto.
Så jeg opfatter det selvfølgelig som et fremskridt, om end jeg er enig i det principielle, nemlig at det faktisk burde være gratis.
Men jeg synes, at det her forslag ligger et fornuftigt sted, og regeringen har jo valgt at følge anbefalingen fra det udvalg, der har siddet og foreslået det.
Men hvis vi undervejs kunne blive enige om, at det faktisk skulle være gratis, ville vi i hvert fald være glade for det.
Jeg synes, at det er en principiel overvejelse værd, at det var gratis.
Jeg er enig i, at det jo ikke er beløbets størrelse, der her sådan set vil være et problem, men det er mere et princip.
Så vil jeg også hæfte mig ved forsikringsselskabernes mulighed for at eje og drive infrastrukturprojekter, og i øvrigt kan jeg kun se, at der er forbedringer med det her forslag, og derfor støtter vi forslaget.
Ida Auken (RV), 2015-03-19:
Det er rigtigt, at vi står med et stort samlet lovforslag med mange forskellige ting i.
Den kan bruges som Nemkonto og altså med et maks.-gebyr på 15 kr. om måneden.
Det mener vi faktisk er et rigtig, rigtig godt sted at ende den her lange diskussion, vi har haft, om, at der simpelt hen var mennesker, som praktisk talt ikke kunne få en konto i Danmark.
Og det var jo helt urimeligt.
Så vi synes, det er rigtig godt, at vi har fået det her med i det lovforslag.
Så er der en præcisering af rentetriggeren, og det er en mere teknisk præcisering, hvor man kommer i retning af det, der oprindelig var lovens hensigt, nemlig at beskytte låntagerne mod uforholdsmæssigt store rentestigninger.
Der er boligkreditdirektivet, som sikrer, at alle formidlere af lån skal leve op til god skik-regler, at alle kreditgivere kommer under Finanstilsynet, at der er nye regler for ansatte, der skal undgå, at der opstår interessekonflikter, og så er der ændringer af gennemsigtighedsdirektivet, hvor vi bl.a. letter nogle administrative byrder og sikrer mere gennemsigtighed, bl.a. ved at Finanstilsynet skal offentliggøre påbud og påtaler mod ikke bare juridiske personer, men også fysiske personer.
Så der er en vis risiko for at blive hængt ud, hvis man ikke opfører sig ordentligt, og det er jo også tit med til at give gennemsigtighed.
Kim Andersen (V), 2015-03-19:
Det er et stort, teknisk og, lad mig sige, tørt lovforslag, vi nu skal behandle.
Det er alt godt fra havet, kan man også sige.
L 154 drejer sig om ret til en såkaldt basal indlånskonto, gennemførelse af ændringer til gennemsigtighedsdirektivet, modernisering af regler for indsendelse af årsrapporter, udvidelse af forsikringsselskabers drift af anden virksomhed, præcisering af regulering af refinansieringsrisiko for realkreditobligationer m.v. og gennemførelse af bl.a. boligkreditdirektivet og som sagt gennemsigtighedsdirektivet.
Der er en lang, lang række underpunkter i forlængelse heraf.
Det vil føre alt for vidt at forsøge at komme i detaljen med det her ved en første behandling.
En enkelt ting vil jeg dog nævne.
Det er den mulighed, som lovforslaget lægger op til i forhold til, at Vækstfonden skal kunne investere i virksomheder på Færøerne og i Grønland.
Det vil jeg gerne fremhæve som noget, som jeg opfatter som meget positivt, som en nyskabelse i rigsfællesskabets samarbejdsrelationer, og som jeg også tror vil kunne betyde noget for en række konkrete virksomheder i Grønland og på Færøerne og dermed være med til at kunne skabe værditilvækst og beskæftigelse i Grønland og på Færøerne.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Ellers er hovedintentionen med og virkningerne af lovforslaget, at det ved sin gennemførelse vil medvirke til at lette muligheden for at rejse kapital for små og mellemstore virksomheder.
Det vil give nogle infrastrukturforbedringer, som fremmer den økonomiske udvikling.
Forbrugerne vil som nævnt få ret til en såkaldt basal indlånskonto for et meget beskedent beløb.
Der vil komme en forenkling og en modernisering af en række regler til gavn for det offentlige, men også for erhvervslivet og forbrugerne.
Der vil blive større klarhed over vilkårene for salg af obligationer, og det kan lede til større efterspørgsel.
Der vil være en harmonisering af EU-reglerne, som sikrer ens vilkår på tværs af EU's medlemslande, og det skulle give øget vækst og fornyelse af konkurrenceforholdene her.
Og så altså som nævnt de nye finansieringsmuligheder for virksomheder i Grønland og på Færøerne.
Det er godt og fornuftigt, og vi er positive over for forslaget og vil arbejde konstruktivt med det i udvalget. Og så skal jeg bare slutte af med et lille suk og sige, at det måske kunne være, at vi snart skulle til at have en lille pause for detailreguleringen på det finansielle område.
Jeg tror, at man rundtomkring, hvor man skal implementere de her ting, er ved at være en smule stakåndet over hastigheden, hvormed det foregår for øjeblikket.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-03-19:
Jeg tror, vi har skrevet i bemærkningerne, hvad vi arbejder videre med, så det kommer vi ikke med ændringsforslag til.
Men vi er jo i en konstruktiv dialog, også i forligskredsen.
Det har ét fælles mål, og det er at sikre, at der selvfølgelig er en høj standard.
Men vi har også et fælles mål om at sikre ordentlig konkurrence.
Vi har jo været i dialog med folk, som i dag er velfungerende tolke og translatører, men bare ikke kan få titlen.
Og det er da utrolig ærgerligt, at man sidder og har sådan en blokering, men vi kan nu få nogle flere ind på markedet, sådan at vi kan få øget konkurrence.
Det er rigtig godt for virksomhederne, og det er også rigtig godt for de folk, der skal beskæftiges, så der måske også kunne blive endnu flere beskæftiget derude.
Så alt i alt synes jeg kun, at der er noget positivt at sige om det her forslag.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Jeg vil da ikke udelukke, at noget af det, vi har hørt fra andre partier, mere er præget opportunisme end af, at man har gjort noget for at rette den her fejl – det vil jeg ikke udelukke.
Men det er alligevel sådan, realiteten er.
Kommer der et ændringsforslag, der ligesom prøver at tage højde for den kritik, der har været?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-03-19:
Jeg vil nu mene, at jeg har hørt meget grundigt efter, hvad der er blevet sagt her fra talerstolen, og at den bekymring, der har været afspejlet i høringssvarene, og som også har afspejlet sig i forhold til forligskredsen, om at sikre kvaliteten, har været omdrejningspunktet for den kritik, der har været.
Og det var det, som jeg prøvede at adressere i mit indlæg, nemlig at sige, at det har vi jo så sikret ved også i fællesskab at tage det skridt at sikre kvaliteten.
Det er jo også, synes jeg, en god og konstruktiv måde at arbejde på.
Så på den måde mener jeg egentlig at man er dækket ind i forhold til det, men jeg er jo helt sikker på og glad for, at så stort og bredt et flertal i Folketinget bakker op om det.
Og hvis det virker, som om ministeren er mere fast og rank i ryggen i forhold til at gå ind for konkurrence og andet, vil jeg sige, at det har jeg ikke noget imod.
Jeg går da gerne forrest, også i den her sag.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Jamen det gør jeg da sandelig også med min netbank, men den kan jo heller ikke kobles til basiskontoen.
Problemet er jo, at man godt kan give folk en konto, som de kan sætte pengene ind på, og de kan også, hvis de finder en bank, der har en kassefunktion, få lov at hæve pengene i kontanter.
Men det at kunne overføre penge til andre på den billigst tænkelige måde er ikke en del af kontoen, og det synes vi er en stor fejl, for det kan nemt koste meget mere end de 15 kr. om måneden, som det nu bliver en mulighed for bankerne at kræve op.
Det andet, gebyret, kan nemt udgøre et meget større beløb.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Tak for det, og tak for debatten.
Jeg har lyttet til de forskellige udsagn, der har været, og vil gerne tilkendegive, at der her selvfølgelig i al væsentlighed er tale om nødvendigheden af et balancepunkt mellem myndighedernes mulighed for at kunne navigere og grundlæggende retssikkerhedsprincipper.
I lighed med tidligere år har Justitsministeriet jo foretaget høring i forbindelse med udarbejdelsen af redegørelsen her.
Det er ikke mindst sket på en række ministerielle områder, hvor der er et betydeligt antal årlige kontrolbesøg, og der også er tale om forskellige forvaltningsområder.
I al væsentlighed peger høringssvarene på, at der ikke generelt er oplyst om problemer med anvendelsen af reglerne i praksis.
Der bliver dog nævnt tunge arbejdsgange, sagsgange, og også det tilbagevendende problem med lidt negative forventninger.
Justitsministeriet vurderer, hvad der måske ikke er helt overraskende, men det gør de altså, at der på baggrund af det her ikke kan rejses væsentlige spørgsmål i forhold til den praktiske anvendelse af retssikkerhedsloven, og når jeg siger, at det ikke er overraskende, så er det, fordi det også har gjort sig gældende tidligere.
Der har kun været få indsigelser fra de berørte virksomheder, og der har også kun været få tilfælde af indvendinger i forhold til varslede eller uvarslede kontrolbesøg.
Det blev nævnt specifikt i forhold til fødevaremyndighederne.
Der skal man jo være opmærksom på, at det ikke giver mening kun at have varslede besøg, hvis vi skal være sikre på, at fødevarekontrollen er god nok.
Så vil jeg derudover sige, at redegørelsen jo også omtaler de nye bestemmelser, der blev vedtaget i 2014 om tvangsindgreb, og Justitsministeriet har til brug for omtalen af eventuel ny lovgivning foretaget en høring af samtlige ministerier, hvor de er blevet anmodet om at oplyse, om der i perioden 2014 inden for deres områder er vedtaget ny lovgivning om forvaltningens adgang til at foretage tvangsindgreb uden for strafferetsplejen.
En række ministerier har i deres høringssvar til Justitsministeriet oplyst, at det ikke er sket, og andre har så givet nærmere oplysninger om, hvor det er sket.
Det har både været i forhold til videreførelse af hidtidige bestemmelser, der er nogle steder også blevet udvidet anvendelsesområder, gældende bestemmelser kan være ophævet, og der er også tale om tvangsindgreb.
I redegørelsen er der foretaget en gennemgang af hver enkelt af de nye bestemmelser.
Redegørelsen skal selvfølgelig også ses i sammenhæng med den lovtekniske gennemgang af andre ministeriers lovforslag, som netop foretages i Justitsministeriet, hvor ministeriet med udgangspunkt i princippet om boligens ukrænkelighed i grundlovens § 72, som nævnt af Venstre, selvfølgelig bestræber sig på, at der ikke unødigt affattes bestemmelser, der giver myndigheder adgang til at foretage tvangsindgreb og dermed skaffe sig adgang til privat ejendom, og det vil også fortsat gøre sig gældende.
Jeg takker for debatten.
Jeg er selvfølgelig helt opmærksom på de mere principielle spørgsmål heri, som er et naturligt anliggende for Folketinget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-03-19:
Jeg troede, der havde været folketingsvalg eller noget i den stil, eftersom jeg fik lov til at være nummer 3 i rækken.
Det tror jeg aldrig jeg har prøvet før, men det er da bare rart.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi har de her debatter om anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter uden for strafferetsplejen.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at Liberal Alliance synes, at der er alt for vidtrækkende muligheder for at lave forskellige former for tvangsindgreb, og at vi godt kunne tænke os, at der kom en større gennemgang ud over bare sådan en redegørelse, hvor man spørger, hvordan det går, og får det svar, at det går meget fint – altså at der blev lavet en egentlig gennemgang og set på, om muligheden for at lave disse tvangsindgreb kunne nedbringes.
For der er jo selvfølgelig en form for indgreb i f.eks. den private ejendomsret, som vi selvfølgelig ikke er særlig begejstrede for.
Så derfor forestiller vi os faktisk, at man på et tidspunkt kunne igangsætte et større arbejde for at se, hvilke regler der er gældende, hvad for nogle der er en legitim grund til at holde fast i, og hvad for nogle vi kunne afskaffe igen.
Jeg tror, at da man lavede bestemmelserne i grundloven i sin tid, forestillede man sig næppe, at det bare var en blankocheck til at lave tvangsindgreb i forhold til stort set hvad som helst.
Altså, der er jo ingen form for begrænsning i Folketingets iver for at give mulighed for at lave nye tvangsindgreb.
Men det er noget, vi vil tage op, måske også efter et folketingsvalg, hvis det går sådan, som vi håber.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Tak for det.
Jeg skal sige, at jeg taler på vegne af Socialdemokraterne, Radikale og SF, når jeg siger, at vi har læst redegørelsen med stor interesse, og at alle har den holdning, at det er positivt, at redegørelsen udarbejdes og ikke mindst har det tværministerielle snit.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-03-19:
Jeg skal takke for opbakningen til lovforslaget og vil benytte lejligheden til at glæde mig over, at vi implementerer endnu en del af vores store turismeaftale, som giver mulighed for at give turisterne en god oplevelse, ved at de kan få adgang til nettet, allerede når de kommer til landet.
Det synes jeg er rigtig godt at vi nu har indgået en aftale om.
Vi laver ligeledes en aftale om at implementere EU-direktiver og andet, der gør, at vi vil få udbredt bredbåndsnettet mere effektivt, og det er der jo kun grund til at glæde sig over.
Jeg vil sige, at jeg godt forstår problematikken, som Dansk Folkeparti og andre rejser, i forhold til om man nu risikerer, at der ikker er nogen, der tør at være first mover, så alle vil sidde og vente på alle.
For hvorfor skulle man påtage sig de initiale investeringer og andet, hvis nogle andre vil gøre det?
Der vil det jo blive indrettet sådan, at den problematik vil der netop blive taget højde for i den pris, som det vil koste at leje sig ind i eventuelle tomrør, så det sikres, at der hele tiden vil ske investeringer derude.
Og hvis Folketingets partier skal betrygges med yderligere eksempler og andet, gør vi det gerne i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men endnu en gang mange gange tak for opbakningen til lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-03-19:
Det her lovforslag gennemfører EU's infrastrukturdirektiv, og så gennemfører det også vækstplanen for digitalisering af Danmark, som vi i Liberal Alliance er med i.
Lovforslaget indeholder også et element fra aftalen om vækstplan for turisme, som LA ikke er med i.
Vi synes principielt, at det er dårlig stil, at man i et sådant lovforslag, som indeholder elementer fra forskellige aftaler, hvoraf vi f.eks. er med i én aftale, men ikke i en anden aftale, lægger det sammen i ét lovforslag.
Det synes jeg ikke man bør, for det kan jo tvinge os til at stemme for noget, som vi ikke har været enige i, og derfor synes vi også, at det element med gratis wi-fi for kommunerne burde pilles ud af det her lovforslag.
Vi deler de bekymringer, som Dansk Folkeparti også har rejst om incitamentsstrukturen ved at lave sådan nogle infrastrukturinvesteringer, hvis andre kan få lov til at bruge dem senere hen.
Det er nogle ting, som vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet.
Men vi er selvfølgelig positive over for den del, som vi er med i, digitaliseringsaftalen for Danmark, men vi synes, at det element med gratis wi-fi, som kommer fra en anden aftale, bør pilles ud, da vi ikke er med i den aftale.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Jeg kan også kort sige, at Enhedslisten også støtter det forslag, der ligger her, og betragter det trods alt som en udvidelse af mulighederne og en forbedring.
Når jeg siger trods alt, er det, fordi jeg i virkeligheden mener, at det med 1 times wi-fi er småligt.
Men jeg synes også, at man er for håndsky over for at lade det offentlige spille en større rolle i det her.
Vi har jo faktisk accepteret, at på Bornholm skal det offentlige spille en større rolle, dvs. kommuner og andre offentlige instanser, for at få udrullet bredbåndsforbindelser.
Jeg mener i virkeligheden, at det burde være sådan i hele landet.
Nu prøver vi så at få selskaberne til at samarbejde, og vi prøver at undgå, at der bliver monopol osv., men det er alt sammen en slags forsvarsmekanismer imod markedet, som altså her ikke opfører sig så fornuftigt.
Sammenlignet med vandrør, sammenlignet med jernbane, sammenlignet med alt muligt andet er det jo netop, fordi vi har et offentligt monopol på områderne, at det fungerer fornuftigt og billigt og til alles glæde.
Tænk sig, hvis vi skulle have tre vandrør liggende ved siden af hinanden, eller hvis vi skulle have dobbelt jernbanespor – ja, det kan være en god idé, særlig i Nordjylland – men altså flere selskaber, der har deres egne jernbanespor.
Det ville være tåbeligt, men det har vi altså alligevel her.
Når det gælder infrastrukturen inden for it-området, inden for bredbånd, accepterer vi, at der skal være forskellige jernbanespor.
Det er sådan set lidt spild.
Nu er min tidligere legekammerat som finansminister, formanden for Folketinget, gået.
En af de største fejl, han har lavet i sin tid, var, da han solgte TDC, fordi han dermed også solgte hele kobbernettet og dermed også solgte infrastrukturen i vores moderne kommunikationsmidler.
Nu er vi ved at vokse helt fra det, for nu er kobbernettene også mere eller mindre ved at være outdated.
Men det der med, at der er nogle ting, der er så vigtige for samfundet i sin helhed, at vi sørger for, at det er det offentlige, der stiller det til rådighed, skal man ikke være så håndsky over for.
Det er faktisk det, der nogle gange giver enormt store fremskridt og gør det til den bedst mulige pris og den bedst mulige kvalitet for alle.
Så det var bare den enkelte kommentar, men vi er jo med i aftalerne om det her, og derfor støtter vi det selvfølgelig.
Steen Gade (SF), 2015-03-19:
Jeg forstår sådan set godt bekymringen.
Jeg mener bare ikke, det er sådan, vi har strikket det sammen.
Jeg mener, det fremgår af forslaget, at man ikke kan komme i den situation, for selvfølgelig skal der betales en pris, der afspejler realiteterne, så man ikke får en sådan situation, men lad os se på det i udvalget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-03-19:
Grunden til, at jeg tager ordet i en debat om en aftale, vi ellers er fælles om, er netop det der med yderområderne.
Jeg vil bare uddybe det, der er min bekymring.
Hvis man tager et område omkring Herning som f.eks. Ørre, hvor der er dårlig dækning i dag, tror jeg, at alle er enige om, at det er godt at få dækning i de her områder.
Det, jeg frygter, er jo blot, hvis et selskab som EnergiMidt, som dækker området, vælger at rulle tomrør ud for at dække de her selskaber, fordi de kan se, der kan være en forretningsmodel, fordi de temmelig sikkert kan dække langt de fleste kunder i området.
Hvis de samtidig kan se, at andre selskaber kan komme og snylte for en variabel omkostning, men ikke skal have de langsigtede, store investeringer, men stadig væk kan dække de samme kunder, så er min frygt blot, at så vil EnergiMidt lade være med at dække det område, fordi andre selskaber kan komme ind på samme tid og udnytte den her infrastruktur.
Det er blot det, jeg gerne vil have belyst yderligere i udvalgsarbejdet, for jeg er sådan set enig i ambitionen om, at vi skal ud i yderområderne.
Jeg vil blot have en forsikring for, at det ikke er det modsatte, der sker, for jeg kan godt frygte, at man ikke vil ud i de områder, hvis man åbner for, at konkurrenterne samtidig kan puste deres ting med rundt i de samme rør.