runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Det er vigtigt, at vi har gode arbejdsmarkedsuddannelser i Danmark.
Det kræver, at vi har mange og fleksible tilbud, men det kræver også, at reglerne er klare, så der ikke bliver snydt.
Lovforslaget her er en opfølgning på en række tilsynssager, der har været på AMU-området, og som dannede grundlag for udarbejdelsen af en kulegravningsrapport.
Efterfølgende har der også været kritik fra Rigsrevisionen, så man må sige, at det her er en bunden opgave.
Konkret betyder forslaget, at der bliver en mere overskuelig regulering af godkendte udbydere af arbejdsmarkedsuddannelser, men samtidig tydeliggør vi også reglerne for fratagelse af godkendelse til udbud i de tilfælde, hvor nogle overtræder reglerne.
Det er hensigten med det her lovforslag, at vi skal sikre, at midlerne på AMU-området bliver anvendt bedst muligt til at opkvalificere vores medarbejdere.
Det er en forudsætning for, at vi også fremadrettet har et stærkt AMU-system, som imødekommer de behov, der er på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Med de ord vil Radikale Venstre gerne støtte lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2013-03-12:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg er fuldstændig uenig i, at det er et såkaldt modefænomen, at der er mange udenlandske virksomheder, som kommer til Danmark med medarbejdere, der slår sig ned her og bidrager til den danske vækst.
Derfor synes jeg, det er en rigtig fin model – både den her model, hvor det er kommuner, der kan byde ind på at være værtskommuner for en europaskole, og i øvrigt også den model, hvis man skulle åbne for, at kommuner kunne etablere internationale grundskoler.
Det fine ved det er, at det er med udgangspunkt i, at kommunerne selv vurderer, om det giver værdi til kommunens vækst.
Her er det Københavns Kommune, der vurderer, at det giver værdi til kommunens vækst.
Og igen skal man huske, at der ligger en stor økonomisk investering i det, som Københavns Kommune kommer til at hænge på, hvis der ikke er et tilstrækkeligt antal elever til skolen.
Derfor føler jeg mig helt tryg ved, at Københavns Kommune – som i øvrigt har alt det potentiale, der skal til for at være en rigtig stærk vækstkommune til gavn ikke bare for København, hovedstaden, men for hele Danmark – selvfølgelig har vurderet, om der er et behov for det, før de søgte om at være værtskommune.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Der er jo meget »jeg synes« og »jeg tror« i hele den her debat om det internationale.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig, at ministeren ville hjælpe os med at finde den der dokumentation, som Københavns Kommune åbenbart har liggende.
Det kunne da være meget interessant.
Altså, hvad er det, der gør, at de mener, at det er så vigtigt, at de endda vil åbne op for, at hovedparten af eleverne på europaskolen skal være herboende danske børn?
Vil ministeren være behjælpelig med at fremskaffe den dokumentation?
Vi er jo selv i gang med reformforhandlingerne vedrørende folkeskolen, hvor vi også har drøftet det her spørgsmål, så det ville da være interessant.
Jeg har jo tidligere efterspurgt det, og da kunne jeg ikke få noget som helst.
Så der er for meget »synes«, og det irriterer mig grænseløst.
Christine Antorini (S), 2013-03-12:
Man skal huske på, at når der skal etableres en europaskole – ud over alt det, der skal igennem vedrørende en ansøgning, før det kan blive godkendt – kræver det, at der er nogle kommuner, der søger om det.
Det er der to kommuner der har gjort her.
Det betyder jo også, at det er Københavns Kommune, der foretager en vurdering af, om der er behov for det, fordi det selvfølgelig også kræver en investering fra Københavns Kommunes side.
Så jeg føler mig fuldstændig tryg ved, at man der har gjort sig de overvejelser om, hvorvidt behovet er der, for ellers ville det ende med at blive en udgift for Københavns Kommune.
Så derfor er jeg rigtig glad for, at vi nu giver det fornødne lovmæssige grundlag for, at den kan blive etableret i København.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-03-12:
Jeg så ministerens strenge blik, så jeg tænkte, at jeg hellere måtte stille et spørgsmål.
Jeg har ved flere lejligheder efterspurgt dokumentation, og jeg har endnu ikke fået nogen dokumentation for, at der er den der vilde efterspørgsel.
Har ministeren, siden vi sidst talte om det her, fået nogen dokumentation for, at det her bare er pinedød nødvendigt, og at det er så nødvendigt, at vi fra det offentliges side skal gå ind og støtte sådan en europaskole eller en international skole?
Vivi Kier (KF), 2013-03-12:
Tak, formand.
Jeg kan også gøre det kort: Set med konservative briller synes vi, det er et godt forslag om den første europaskole i Danmark, som kommer til at ligge i København, og som jo er knyttet op på det EU-miljøagentur, vi har.
Jeg ved hundrede procent sikkert, at familier, der bor i andre lande, og som overvejer at komme til Danmark, gerne vil have deres familie med.
De tror måske, de kun skal være her en ganske kort tid eller ganske få år, og de vil gerne være sikre på, at deres børn kan få en uddannelse, så de kan fortsætte i hjemlandets skole igen – at de så nogle gange ender med at blive her i mange flere år, er jo rigtig dejligt.
Men vi støtter forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-12:
Det er åbenbart afløsernes dag i dag.
Jeg står her fortsat på vegne af fru Merete Riisager.
Liberal Alliance anser det for helt centralt, at Danmark kan tiltrække højtuddannet og kvalificeret arbejdskraft fra udlandet, så vi kan sikre fremtidig vækst.
Et led i at tiltrække udenlandsk arbejdskraft er at sikre, at der er uddannelsestilbud, hvis en udenlandsk familie ønsker at arbejde og bosætte sig i Danmark.
Derfor anser Liberal Alliance det for fornuftigt at tillade, at en europaskole på kommunens eget initiativ kan blive startet i Københavns Kommune.
Liberal Alliance støtter derfor forslaget.
Rosa Lund (EL), 2013-03-12:
Det er ikke sådan, når man forsøger at gætte, om de andre folketingsmedlemmer vil have korte bemærkninger.
Så har man pludselig ikke så lang tid.
Enhedslistens ordfører på området, hr. Lars Dohn, kunne desværre ikke være til stede i dag, men jeg har på vegne af ham lovet at læse denne tale op: Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget om en europaskole i København.
En anden ting er, at man bevidst er gået efter en model, hvor europaskolens elever ikke er en del af en almindelig folkeskole, men i stedet udelukkende har valgt en organisatorisk tilknytning til Sankt Annæ Gymnasium frem for et mere formaliseret, pædagogisk, praktisk fagligt samarbejde.
Til sidst vil jeg gerne understrege, at det ikke er, fordi vi i Enhedslisten er imod internationalisering, men fordi vi simpelt hen er imod den måde, man har valgt at opbygge skolen på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Med det her lovforslag skal vi jo beslutte os for, om der skal være flertal for en europaskole i København.
Fra SF's side er vi rigtig glade for, at Det Europæiske Miljøagentur ligger i København, for vi mener, at det kun er godt, at europæiske institutioner ligger spredt ud over Europa og ikke kun er centraliseret i Bruxelles og måske Strasbourg.
Det er vigtigt for alle forældre, der rejser ud, at der er gode uddannelsesmuligheder for deres børn, og her er europaskolen en vigtig del, når det handler om at tiltrække medarbejdere fra hele Europa.
Hvis en medarbejder kun skal være i landet et par år, er det måske ikke realistisk, at vedkommendes barn skal undervises på dansk.
Med dette lovforslag får Sankt Annæ Gymnasium hjemmel til at oprette og drive en europaskole – det er altså kun denne ene skole, vi giver hjemmel til – og det vil vi følge op på og senere se på resultaterne af.
SF er meget positive og støtter op om lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Nu er det jo heldigvis sådan, at fordi man tilhører forskellige kulturer og har forskellige identiteter, bliver man ikke mindre dansk af det.
Jeg har haft den store fornøjelse igennem min skoletid både at lære dansk, engelsk, fransk, tysk og spansk.
Det har ikke gjort mig dårligere til dansk.
Jeg tror nok, at noget af det første, jeg skrev på dansk, var fyldt med nogle w'er og sådan noget, som der lige skulle rettes op på, fordi jeg som sagt gik på en tysk skole.
Jeg tror faktisk tværtimod på, at jo flere sprog man lærer, jo dygtigere bliver man sådan set til alle sprog.
Jeg tror aldrig at Dansk Folkeparti og Radikale Venstre bliver enige om, hvorvidt det er godt at være et multikulturelt samfund eller ej, men det ændrer sådan set ikke ved, at det her er et smaddergodt lovforslag, som har til hensigt, at vi nu endelig kan oprette en europaskole i København.
Vi har Det Europæiske Miljøagentur.
Det er jeg rigtig stolt af at vi vil som regering.
Christine Antorini (S), 2013-03-12:
Jeg vil godt sige tak for den brede opbakning til, at der selvfølgelig skal være plads til en europaskole i Danmark, at det er en del af det danske uddannelsesbillede.
Det er vigtigt af mange grunde, men alene af den grund, at hvis vi ønsker – og det har vi et stærkt ønske om i regeringen – at satse målrettet på at forbedre vilkårene for at tiltrække udenlandske virksomheder og velkvalificeret arbejdskraft her til Danmark, er det vigtigt, at vi tænker på, hvordan vi giver nogle gode rammevilkår for deres familier, som får en skolegang her i landet.
Med etableringen af europaskolen får vi endnu et vigtigt og godt tilbud i det danske uddannelsesbillede.
Troels Ravn (S), 2013-03-12:
Tak for det.
For Socialdemokraterne er det vigtigt at understrege, at vi med gymnasieforliget har et forlig, som vi generelt er meget tilfredse med.
Vi ønsker derfor ikke større ændringer af de gymnasiale uddannelser.
Vi gennemfører et serviceeftersyn på uddannelserne, og dette serviceeftersyn er i fuld gang og omfatter bl.a. en udviklingsplan med en række rammeforsøg og udviklingsprojekter.
Serviceeftersynet betyder også, at der skal foretages enkelte justeringer i uddannelsesreglerne, som er nødvendige for, at uhensigtsmæssige bestemmelser og unødige bindinger og begrænsninger bliver fjernet eller ændret.
Serviceeftersynet har allerede afstedkommet et behov for regelændringer, som nødvendiggør en lovændring her og nu.
Det drejer sig om at sidestille faget matematik med de naturvidenskabelige fag på stx-uddannelsen i forhold til kravet om, at mindst et af disse fag skal vælges på B-niveau.
Socialdemokraterne mener, at det er et vigtigt forslag, da det i dag er en alt for stor del af studenterne, der har brug for at supplere med det, vi kalder GSK, gymnasiale suppleringskurser, før de kan optages på videregående uddannelser.
Det forsinker de unge mennesker på deres videregående uddannelse, og det er unødvendigt.
En del af GSK-aktiviteten består nemlig af stx-studenter, der tager matematik på B-niveau – et fag, som de sikkert kunne have taget allerede som et led i deres stx-uddannelse.
Vi kan med forslaget på en god måde øge elevernes mulighed for at tage matematik B som et led i deres stx-uddannelse og samtidig bevare fleksibiliteten i uddannelsen.
Vi vil følge disse effekter nøje, og hvis det bliver nødvendigt, skal vi have grebet ind.
Den anden del af det her lovforslag omhandler en harmonisering af klageadgangen på de gymnasiale uddannelsesområder, som skal harmoniseres med andre uddannelsesområder.
Konkret foreslås det at begrænse klageadgangen til retlige spørgsmål.
I dag kan eleverne på de gymnasiale uddannelser faktisk klage til børne- og undervisningsministeren over rektors afgørelser i pædagogiske anliggender helt uden begrænsninger.
Samtidig er virkeligheden den, at man i ministeriet i sådanne klagesager må nøjes med at prøve de elementer i sagen, som ministeriet har samme eller bedre forstand på end rektor, nemlig det nærmere indhold i lovgivningen samt andre typer af retlige spørgsmål.
Det mener vi Socialdemokrater lige så godt at vi kan få ind, så det fremgår direkte af loven.
Derfor støtter vi også den her del af forslaget, som faktisk er todelt.
Marie Krarup (DF), 2013-03-12:
Dansk Folkeparti ønsker et gymnasium, som sikrer et højt fagligt niveau, en solid almendannelse og gode kundskaber for de unge mennesker, der skal videre på universitetet og andre videregående uddannelser.
Det er desværre en drøm, som gymnasiet i dag slet ikke lever op til.
Gymnasiet er nemlig præget af et faldende fagligt niveau, en ringere almendannelse og færre gode kundskaber, og dermed ruster gymnasiet ikke de unge godt nok til deres videre uddannelse.
Derfor er der al mulig grund til det serviceeftersyn, som ministeren annoncerede i regeringsgrundlaget, og derfor er det også så skuffende at se, at serviceeftersynet kun munder ud i det lovforslag, vi skal debattere i dag.
Der er så mange ting, man kunne gøre for at rette op på forfaldet i gymnasiet.
Man kunne bruge mere tid på de enkelte fag og mindre på de tværfaglige, f.eks. AT og SRP.
Man kunne stille højere faglige krav.
Man kunne begrænse adgangen til gymnasiet, så det ikke er 70 pct. af en årgang, der går i gymnasiet, men dem, som har en boglig interesse samt evner til en boglig uddannelse.
Man kunne styrke fagenes synergi ved at oprette færre, men mere sammenhængende studieretninger, hvor man sikrede, at alle elever fik fag på et højt niveau og dermed ikke fik så stort et behov for at supplere deres uddannelse med GSK-fag for at blive optaget på drømmestudiet.
Men ministeren vælger at se bort fra disse tiltag.
I stedet har vi fået dette lovforslag, som giver større mulighed for at vælge matematik på B-niveau.
Det er et meget lille tiltag, som nok går i den rigtige retning på ét område, men som samtidig risikerer at have en række utilsigtede konsekvenser på andre områder, f.eks. i form af et fravalg af latin C, naturfag B og biologi B. Vi ser derfor ikke særlig positivt på denne del af lovforslaget i Dansk Folkeparti, men vi har valgt ikke at stille os på tværs, da vi har fået ministerens ord for, at der skal laves en grundig evaluering af konsekvenserne af ændringerne efter et år.
Hvis de er for store for de nævnte fag, vil det være nødvendigt at gribe ind, og vi vil forvente, at der så vil ske noget.
Den anden del af lovforslaget drejer sig om adgangen til at klage til ministeriet.
Også her er det ikke en idé, der er vokset i vores have, at elevernes klager til ministeriet nu skal begrænses til kun at omfatte retlige klager.
Men efter at have set undersøgelsen af antallet af klager på de enkelte skoler, er vi dog blevet så beroliget, at vi heller ikke her vil stille os på tværs, men også bede ministeren følge området tæt og være klar til at gribe ind, hvis der viser sig at være problemer.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg håber, at vi får mere at se på gymnasieområdet.
Der er grund til opstramning, og det er foreløbig ikke det, vi ser.
Ministerens forsøg på at rette op på problemerne i gymnasiet minder om en læge, der forsøger at helbrede en spedalsk med et plaster.
Der skal mere til, og det kan kun gå for langsomt.
Vivi Kier (KF), 2013-03-12:
Tak, formand.
Jeg kan også gøre det kort: Det er et lovforslag, som vi også støtter fra konservativ side, men det er jo et lovforslag, hvor der har været en meget kort høringsfrist.
Det bliver der klaget over, og det er måske derfor, at jeg i hvert fald det sidste par dage har fået rigtig, rigtig mange henvendelser, specielt fra gymnasielærere, som er meget bekymrede for, om det kommer til at gå ud over nogle af de her naturvidenskabelige fag, når nu eleverne får mulighed for at vælge matematik på B-niveau.
Og så er det klart, at vi skal slå til.
I forhold til klageadgangen siger vi også ja til forslaget, men det skal følges rigtig nøje og tæt.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-12:
Tak for det, og jeg kan gøre det kort: Vi støtter lovforslaget.
Det er nævnt af flere ordførere herfra, at det handler om en harmonisering og afbureaukratisering af klageadgangen, og det er også de ting, vi vil fremhæve som en væsentlig årsag til, at vi uden nogen særlige forbehold siger ja til lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2013-03-12:
Jeg synes, at jeg forholder mig fint til virkeligheden.
Jeg synes, at det ville klæde Venstre at forholde sig lidt til, hvad gymnasieeleverne egentlig har at sige til det her lovforslag.
Men for at svare mere konkret på spørgsmålet: Det er ikke, fordi vi i Enhedslisten synes, at elevernes retssikkerhed i dag er tiptop.
Vi vil gerne gøre mere for at sikre elevernes retssikkerhed.
Men fordi retssikkerheden ikke er god i dag, betyder det jo ikke, at vi skal tage et tilbageskridt og indskrænke den mere.
Så skal vi jo hellere kigge på, hvad vi kan gøre, for at eleverne får en bedre retssikkerhed.
Der er vi i Enhedslisten meget inspireret af, at de på Københavns Universitet har fået et studenterombud, altså en ombudsmand til at håndtere klagesager.
Det kunne vi godt tænke os at der også var på gymnasieniveau og EUD-niveau, altså på de tekniske skoler og erhvervsuddannelserne; at der altså kommer en elevombudsmand, så vi hele tiden sætter elevernes retssikkerhed først.
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
Nu skal man jo ikke drille, når det er ens sidste bemærkning.
Men det glæder mig selvfølgelig, at Enhedslisten vil forholde sig til virkeligheden.
Man kan indimellem synes, at der kan være rigelig afstand.
Men hvis virkeligheden nu er sådan, at når en kursist eller elev klager til et ministerium og ministeriet henvender sig til gymnasiet og siger, at det har de ikke nogen indsigt i og ikke kan afgøre, men at gymnasiet må afgøre det for dem, er det jo stadig væk rektoren eller bestyrelsen på det pågældende gymnasium, der træffer afgørelsen.
Det er jo virkeligheden i dag.
Lovforslaget følger bare den praksis på området, der er i dag.
Så tilbage til virkeligheden: Er der ikke stor fornuft i, at man har noget virkelighedsnær lovgivning?
Rosa Lund (EL), 2013-03-12:
Svaret på Venstres ordførers spørgsmål er, at vi altid skal forholde os til virkeligheden, at vi altid skal sikre, at praksis og lovgivning hænger sammen.
Vi mener i Enhedslisten, at det er vigtigt for gymnasieelevernes retssikkerhed, at der kan komme en tredjepart, nemlig ministeriet, ind over også i skønsmæssige sager – præcis som eleverne selv påpeger i deres høringssvar.
Det er jo netop at sikre, at det hænger sammen med virkeligheden at lytte til dem, der er ude i virkeligheden.
Peter Juel Jensen (V), 2013-03-12:
Et ganske kort lille spørgsmål om klageadgang.
Ordføreren sagde, at man ikke skal harmonisere efter den laveste fællesnævner, men selvfølgelig efter den højeste fællesnævner, men skal man ikke også forholde sig lidt til virkeligheden?
Jeg går da ud fra, at ordføreren er bekendt med, at sådan, som det foregår i dag, er praksis altså, at når ministeriet modtager en klage over nogle forhold, som man ikke umiddelbart lige kan afgøre – og det er jo langt de fleste klager, medmindre de hører under forvaltningsloven – hører man det pågældende gymnasium og følger deres indstilling.
Så man prøver vel bare på at tilpasse lovgivningen til den virkelighed, som har været praksis i de sidste rigtig mange år.
Er der ikke noget fornuft i at tilpasse lovgivning og praksis?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-12:
Det er jo altid sådan med de her lovforslag, at man kommer op som taler nr. 5, og så er der blevet redegjort så fint for det, at man kommer til at kede både Tingets medlemmer og eventuelle tv-seere med at remse op endnu en gang, hvad lovforslaget går ud på.
Så det vil jeg ikke gøre – jeg synes, at der er blevet redegjort godt for det.
Det kan i sig selv lyde betænkeligt, når man vil begrænse nogles klageadgang, men på den her måde harmoniserer vi altså med de andre forhold og giver også noget mere selvbestemmelse til den lokale uddannelsesinstitution.
Det synes vi er rigtig godt.
At sidestille matematik med naturvidenskabelige fag, i forhold til at man skal vælge mindst et af dem, mener vi også er rigtig positivt.
Der er mange videregående uddannelser, der kræver matematik på B-niveau, og vi har jo set en voldsom stigning i GSK-fag, som studerende har taget.
Så vi synes, det er rigtig godt, at der nu bliver mulighed for det.
Jeg måtte selv tage matematik på B-niveau, da jeg skulle læse.
Jeg kunne så gøre det, samtidig med at jeg startede, fordi der er et basisår på Aalborg Universitet – nu har jeg lige lavet lidt reklame – men der er jo mange universiteter og videregående uddannelser, hvor man ikke kan starte, før man har fået det fag, man mangler.
Det betyder også noget i forhold til hele vores målsætning om, at de unge skal starte lidt hurtigere; de skal i hvert fald ikke blive ufrivilligt forsinket.
Så det, vi kan gøre for at hjælpe dem med det, er jo rigtig, rigtig positivt.
Som det også blev nævnt heroppefra, ønsker vi naturligvis ikke, at der er andre fag, der skal blive fuldstændig udmanøvreret af det her, og det er også derfor, vi vil holde godt øje med det og evaluere det efter kort tid, så der ikke er fag, der kommer fuldstændig ud på sidelinjen i forhold til det her.
Så SF er rigtig positiv over for begge dele, og jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen.
Lotte Rod (RV), 2013-03-12:
Med det her lovforslag harmoniserer vi klageadgangen på det gymnasiale uddannelsesområde med andre uddannelsesområder.
Det betyder, at klageadgangen begrænses til de retlige spørgsmål.
Man kan sige, at det der med at begrænse klageadgangen måske ikke lyder så godt, men det giver sådan set god mening, for det betyder, at man fremover fortsat kan klage til ministeriet, hvis man f.eks. føler, at man har fået en uretfærdig karakter, men man kan ikke klage til ministeriet over ting i undervisningen, som ministeriets folk alligevel ikke ville kunne sige noget klogere om, end rektoren kan.
Så det giver egentlig meget god mening og er i øvrigt praksis i forvejen.
Derudover giver vi med det her lovforslag de unge mulighed for at veksle fag til matematik B.
Behovet for at tage faget som GSK har jo været stigende, og en del af eleverne på GSK har netop brug for at få matematik på B-niveau.
Den her ændring betyder så, at eleverne har mulighed for at supplere op i matematik, allerede mens de sådan set går i gymnasiet.
Men samtidig må man også sige, at vi i Radikale Venstre er optaget af, at flere elever har lyst til at dyrke det naturvidenskabelige, og derfor står det her lovforslag selvfølgelig heller ikke alene.
Vi skal også kigge på optagelseskravene på de videregående uddannelser, for det skal jo ikke ende med, at der er rigtig mange, som vælger biologi fra i gymnasiet for at kunne tage biologi på universitetet.
Derfor gør vi jo også det, at vi har aftalt, at vi holder øje med, hvad den her lovændring betyder for antallet af elever med biologi, naturgeografi og latin.
Det betyder, at vi holder øje med effekten og vurderer, om en eventuelt negativ effekt på antallet af elever med de naturvidenskabelige fag eller latin C har et omfang, der giver grundlag for at foreslå en tilbagevenden til den nuværende retstilstand eller andre kompetente tiltag, som det hedder i bemærkningerne.
Så dermed finder vi, at der er en rigtig fin balance, hvor vi altså giver de unge muligheden for at tilvælge matematik B, allerede mens de går i gymnasiet, samtidig med at vi sikrer os mod, at det skulle gå uforholdsmæssigt hårdt ud over f.eks. biologi og naturgeografi.
Så hermed støtter Radikale Venstre forslaget.
Marie Krarup (DF), 2013-03-12:
Danmark er ikke et multikulturelt land.
Der er ikke flere sprog i Danmark.
Der er kun ét officielt sprog, så ordføreren har taget helt fejl af situationen.
Der bliver talt om udvikling, som om det skulle være en udvikling at gå bort fra at være en nationalstat med en dominerende kultur.
Det, som ordføreren taler om, er afvikling.
Dygtige folk vil gerne bo i fredelige lande.
Multikulturelle lande har vist sig at være ufredelige.
Så kom ned på jorden og forstå, at Danmark selvfølgelig er domineret af dansk kultur.
Sådan skal det blive ved med at være.
Det skal ikke afvikles.