runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Jeg vil undlade at kommentere højden på talerstolen, men man kan sige, at nu har jeg gjort det alligevel, og så må jeg hellere køre den lidt op.
Vi skal i dag behandle B 103, som er forslag til folketingsbeslutning om bedre retssikkerhed i forbindelse med administrativ frihedsberøvelse.
SF ønsker at pålægge regeringen i indeværende folketingsår – vi har så lige hørt, at det kan vi udvide til næste folketingsår; det synes jeg er rigtig godt – at præcisere politilovens §§ 8 og 9 med henblik på at styrke borgernes grundlæggende frihedsrettigheder og retssikkerhed i forbindelse med administrativ frihedsberøvelse.
Jeg skal sige med det samme, at Alternativet deler SF's bekymring på det her område.
Jeg synes, at der er tale om et voldsomt stigende omfang af administrative frihedsberøvelser, og der er et relativt stort antal sager, herunder Tibetsagen, hvor de frihedsberøvelser og påbud er foretaget på ulovligt eller tvivlsomt grundlag.
I det lys mener vi i Alternativet, at regeringen bør tage initiativ til at styrke politilovens beskyttelse af borgernes grundlæggende frihedsrettigheder.
Vi støtter derfor forslagsstillerne i deres ønske om, at politiloven bør ændres, således at hensynet til ytringsfriheden indskrives direkte i loven, så det gøres klart, at hensynet til ytrings- og forsamlingsfriheden skal tillægges mere vægt, når politiet skal balancere disse rettigheder over for hensynet til den offentlige orden og sikkerhed.
Jeg synes, det er helt afgørende, at der ikke hersker tvivl om, at man kan deltage i demonstrationer, og at man også kan stå og se på dem, uden at man er i risiko for at blive administrativt frihedsberøvet.
Udviklingen peger i den grad på et behov for en opprioritering af hensynet til retssikkerheden på det her område, særlig med hensyn til ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og retssikkerheden.
Derfor støtter vi præciseringen af politilovens §§ 8 og 9. Jeg vil også gerne lige kommentere ministerens udtalelse om at se på, hvorfor man så har skærpet brugen så markant af administrativ frihedsberøvelse.
Det er jeg selvfølgelig rigtig, rigtig glad for.
Det er bl.a. på baggrund af nogle af mine egne spørgsmål til ministeren, at der er kommet svar på det.
Jeg synes bare også, at ministeren bør udtrykke bekymring, for den forøgelse af brugen af den tyder på, at der er noget helt galt.
Der er måske i virkeligheden noget galt, som ikke engang kan løses ved hjælp af en ændring i lovgivningen.
Så jeg ser også frem til, at vi får en afklaring af, hvorfor brugen er så forøget.
Men i første omgang bakker vi op om SF's forslag.
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Tak for det.
Som ministeren og de to forrige ordførere allerede har været inde på, omhandler det her forslag diskrimination i nattelivet.
Jeg er selvsagt enig i, at enhver form for diskrimination ikke hører hjemme nogen steder, heller ikke i nattelivet.
Derfor er jeg også fuldt på linje med hensigten bag det her forslag.
Som ministeren også har allerede har påpeget, hører flere af initiativerne til under andre ministeriers ressortområder, og jeg vil derfor ligesom ministeren forholde mig til det, der rent faktisk ligger under Justitsministeriets område.
Når jeg ser på den nuværende lovgivning om diskrimination, mener jeg, at den er tilstrækkelig, både når det gælder regler og klagemuligheder.
Jeg synes faktisk, de er dækkende og ret så klare.
Og når jeg sammenholder de eksisterende regler med initiativer om at ændre racediskriminationsloven, mener jeg, at forslaget her vil medføre en dobbeltregulering frem for noget som helst andet.
Og det kan ingen være tjent med, særlig ikke de restaurationer, der skulle underlægges den her lovgivning.
Derudover er jeg, helt på linje med ministeren, meget skeptisk over for forslaget om at indføre et objektivt individualansvar.
Det er et lovgivningsmæssigt initiativ, som vi skal være meget påpasselige med, og det er et initiativ, der kan skabe langt flere problemer end løsninger.
En sådan ansvarsform vil være at gå for vidt i kampen mod diskrimination i nattelivet.
Så på trods af at vi i Venstre forstår hensigten bag det her forslag, kan vi ikke støtte op om forslagets konkrete indhold.
Og jeg skulle meddele fra De Konservative, at det kan de heller ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
I Enhedslisten er vi enige i, at der skal gøres op med diskrimination i nattelivet, og at der burde blive gjort meget, meget mere for at bekæmpe det.
I mange år har vi hørt om unge med anden etnisk baggrund, der er blevet afvist ved indgangen til diskoteker.
Og eftersom problemerne bliver ved med at opstå, er det jo meget, meget tydeligt, at de ikke går væk af sig selv.
I Enhedslisten er vi derfor også helt enige i, at restaurationsloven bør ændres, så kendelser fra Ligebehandlingsnævnet kan få betydning for den fortsatte bevilling, sådan som SF her foreslår.
Vi er også enige i, at arbejdsgivere bør gøres ansvarlige for de ansattes handlinger, når der er tale om afvisninger ved døren.
Begge tiltag kan få diskoteksejere til at tænke sig grundigt om, før de instruerer dørmænd i at diskriminere eller stiltiende acceptere racediskrimination.
Også niveauet for kompensationer, som SF foreslår forhøjet, er vi parate til at kigge på.
Så Enhedslisten er som udgangspunkt positivt indstillet over for SF's beslutningsforslag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget lægges der op til at etablere én whistleblowerordning for alle offentligt ansatte, som skal kunne henvende sig anonymt til det her organ, der så skal kunne se på tingene, altså hvis der måtte komme en henvendelse.
Jeg synes, det er et problem, at der i forslaget lægges op til, at vi centralt her fra Folketingets side skal træffe en beslutning om, at der oprettes én ordning gældende for alle offentligt ansatte i hele det her land.
Hvis man tænker på, hvor forskelligartet den offentlige sektor er indrettet, hvor mange faggrupper der er, hvor mange forskellige systemer der fungerer, jo ganske udmærket, og hvor mange arbejdspladser der er i den offentlige sektor, så vil det her være en beslutning om et meget, meget vidtgående indgreb, truffet fra centralt hold.
Og det tror jeg man skal passe meget, meget på med at gøre.
Vi siger nej til det konkrete forslag, der er her, simpelt hen fordi det går for langt.
Men jeg synes, at det er noget, vi skal tage en meget seriøs snak om i Retsudvalget.
For vi kan jo godt se, at der nogle steder rundtomkring er problemer; at der er ansatte, der er bekymrede for at ytre sig offentligt og også kan være i tvivl om, hvad man skal gøre med kritik.
Derfor anerkender jeg også de bedste intentioner, der ligger bag det her forslag om whistleblowerordningen.
Jeg tror bare, at det, der er fremsat fra Alternativets side, er alt for vidtgående i forhold til de problemer, der er.
Men jeg anerkender, at der er et problem, som vi selvfølgelig skal kigge på, og det gør vi gerne i Retsudvalget.
Men forslaget kan vi altså ikke støtte, som det ligger her.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren, når Københavns Kommune, som heldigvis har indført ordninger, man må sige gør den til foregangskommune, modtager ca. fem indberetninger om måneden, hvoraf to tredjedele bliver vurderet til at være inden for ordningens rammer?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Den offentlige sektor er, som jeg var inde på i mit indlæg,
jo meget forskelligartet.
Der kan være gode grunde til nogle steder at have en whistleblowerordning, der kan være gode grunde til andre steder ikke at have den.
Jeg ved, at det, der ville være helt forkert, ville være, hvis vi herindefra sagde, at nu skulle alle have det, bare fordi vi mente, at det var det rigtige.
Jeg tror, at det nogle steder kan give god mening.
Jeg ved ikke, om København er et af de steder.
Jeg ville gerne sammen med spørgeren kigge mere på eksemplerne fra Københavns Kommune for at blive klogere på det, for jeg kan ikke afvise, at det nogle steder kunne være en fin idé.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Jeg tænker ikke, at ordføreren er uenig med mig i, at der selvfølgelig sker fejl.
Der vil altid ske fejl, hvor vi har med mennesker at gøre, og vi taler jo om grove fejl og forsømmelser, det med at give adgang til, at folk kan indberette det.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor ordføreren ikke vil være med til, at vi herindefra lovgiver omkring, at der skal oprettes en whistleblowerordning.
Så vil jeg gerne åbne for, at det kan være lokalt tilpasset, men kunne ordføreren bakke op om det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Det, vi godt kunne gå med til, og det, jeg synes, at vi skal have en snak om i Retsudvalget, er, at man kunne lave forsøg på det her område, altså gøre sig klogere på det, kigge på nogle af de erfaringer, man allerede har, f.eks. fra Københavns Kommune, som spørgeren selv var inde på jo er gået frivillighedens vej, frem for at man tvinger noget igennem her i Folketinget, hvor vi måske ikke helt kender konsekvenserne af, hvad det kunne betyde, hvis vi bare træffer beslutningen centralt.
Men jeg kan garantere spørgeren, at det er en debat, vi meget gerne går ind i, fordi vi anerkender problemstillingen, men jeg kan altså ikke give noget håndslag på, at vi bare vil gå med på en eller anden landsdækkende ordning, hvor alle er omfattet.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Nu handler det her jo ikke om, at en departementschef skal kunne komme med sine personlige betragtninger.
Det tænker jeg at ordføreren for Venstre er helt med på.
Ordføreren plejer at være helt skarp på, hvad der ligger i det.
Jeg tænker, at ordføreren også må have en interesse i, at den slags ting kommer frem.
Jeg synes jo, at vi alle sammen har en interesse i, at den slags ting kommer frem.
Vi har desværre set en del sager, hvor folk bliver nødt til at gå til medierne.
Så jeg snakker ikke om den almindelige ytringsfrihed, som jeg vil kalde det, når en offentligt ansat går ud og brokker sig over sin arbejdsplads eller siger, at der er for få normeringer.
Jeg snakker om en whistleblowerordning, der giver mulighed for at tilkendegive grove fejl og forsømmelser.
Jeg har uendelig svært ved at se, hvorfor ordføreren ikke kan bakke op om det.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-17:
Det kan være, og det må forslagsstillerne undskylde, vanskeligt med den relativt korte taletid, der er til rådighed her, at fremkomme med alle argumenter.
Men jeg har altså været inde på risikoen for chikane, og jeg har været inde på det forhold, at det nævn, der skal afgøre det, ikke kan afhøre folk og dermed måske heller ikke få et fuldstændigt grundlag for at behandle en eventuel whistleblowerklage.
Der er i det hele taget en risiko for, at den, der indbringes for nævnet, ikke har den retsstilling, som vedkommende egentlig burde have.
Jeg synes da, at man skulle tage at læse den, for så kan man se argumentationen.
Jeg kunne da tidligere på dagen, da vi behandlede spørgsmålet om ytringsfrihedskommissionen, høre, at der var enighed – i hvert fald fra Alternativets side – om, at det var en vældig god idé.
Nu har vi så her fået en kommissionsbetænkning, og så må man da også gøre sig den umage at læse argumenterne i den, når man har haft eksperter til at kigge på det.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Godt ord igen.
Jeg vil gerne åbne fuldstændig op for, at det kan være på lokalt plan, at man beslutter det.
Men det er faktisk den retssikkerhedsting, som ordføreren nævner, der har gjort, at vi også har foreslået, at det skal være en central instans.
Det er lige præcis, fordi den centrale instans skal have en kompetence til at undersøge, om den klage, der så kommer, er berettiget.
Det er jo ikke den enkelte offentligt ansatte, der på forhånd skal vide det.
Den enkelte offentligt ansatte skal sige: Her er noget, der virker, som om det ikke er i orden.
Jeg tænker, at ordførerne er enig med mig i, at der skal være den retssikkerhed.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-17:
Retssikkerhed ligger i hvert fald Venstre meget på sinde i den her forbindelse.
Men det ligger os også på sinde, at det offentlige er et foretagende med mange forskellige instanser, som udøver mange forskellige myndigheder, og som har mange forskellige typer opgaver.
Derfor bliver det altså det rigtigste, at hver enkelt instans selv afgør, ganske som eksempelvis tilfældet var med Københavns Kommune og vistnok 200 andre, om man ønsker en egentlig whistleblowerordning etableret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Jamen jeg kan ikke forstå, at man ikke kan ønske sig en bred udredning af, hvordan demokratiet har det i Danmark, hvor ytringsfriheden er en meget vigtig del, at man ikke kan ønske sig en udredning af, hvordan ytringsfriheden har det i dag og måske med specifikt fokus på de sidste 10 år, men det skal jeg ikke gøre mig til dommer over her, og så sige, at det er i modsætning til, at man mener, at man gerne vil diskutere, at der er nogle mennesker, der synes, at man skal have stening eller bruge vold som opdragelsesmetode.
Til det vil jeg altså sige, at det er der selv valgte medlemmer af det her Ting der synes, så på den måde har vi jo en meget bred definition af, hvad man har ret til at sige og mene i det her land.
Vi har en injurielovgivning, man må ikke opfordre eller billige terror, så der er masser af indskrænkninger.
Jeg skal ikke sige, om vi er gået for langt eller ej, det er netop for at få debatten, vi har fremsat det her forslag.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Spørgsmålet, som vi diskuterer her i dag, er jo, om man kun kan fremkomme med de her påpegninger af fejl og uhensigtsmæssigheder gennem en whistleblowerordning.
Mange steder har man jo et godt samarbejdsudvalg, hvor medarbejdere ikke er bange for at påpege, hvis der foregår noget uhensigtsmæssigt; ikke er bange for at gå til chefen, hvis der foregår noget uhensigtsmæssigt.
Så alle de ting, der ligger uden om whistleblowerordningen, bliver også nødt til at være med.
Det diskuterer vi gerne, men det er altså noget andet end centralt at vedtage, at der skal etableres én whistleblowerordning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Tak til SF for at sætte endnu et vigtigt emne på dagsordenen her i eftermiddag, nemlig et forslag til mindre diskrimination i nattelivet.
Det er jo i hvert fald en overskrift, som jeg tror alle kan bakke op om forstået på den måde, at det selvfølgelig ikke er i orden, at folk bliver diskrimineret på baggrund af deres race eller hudfarve.
Når Liberal Alliance alligevel ikke kan støtte det konkrete beslutningsforslag, der her foreligger, er det mere på grund af, at vi er bekymrede for de konkrete resultater, der vil være af at pålægge regeringen, bl.a. at arbejdsgiveren bliver ansvarlig for medarbejdernes handlinger, når de er på arbejde – jeg forstår, at det skal være i højere grad end i dag – og at vi er bekymrede for, hvad det vil få af betydning for, kan man sige, de højrisikosteder, som der er i øjeblikket, hvor man jo har behov for i hvert fald at kunne afvise folk, som har en truende eller lignende adfærd.
Jeg synes, det vil være interessant, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet kan gå dybere ind i det her, således at vi kan se på, om der er nogle elementer, der kan være relevante at se på.
Der er nogle af organisationerne, der organiserer, restauratørerne, der er kommet med nogle indspark, som de har sendt til en række af ordførerne, herunder mig selv, som jeg synes vi skulle prøve at drøfte i fællesskab og se, om man bl.a. kunne se på det med samarbejde mellem bevillingsnævn, kommuner og andre, og se, om man kan gøre noget i forhold til det konkrete.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Vi skal nu behandle forslaget til folketingsbeslutning om mindre diskrimination i nattelivet, B 104.
SF ønsker at tage de nødvendige initiativer, som forhindrer diskrimination i nattelivet.
Det, der bliver foreslået her, er at ændre restaurationsloven, så bevillingsnævnene skal lægge vægt på Ligebehandlingsnævnets kendelser i forbindelse med behandling af bevillingssager og racediskriminationsloven, og så arbejdsgiveren bliver ansvarlig for medarbejdernes handlinger, når de er på arbejde.
Det foreslås endvidere, at kompensationsniveauet ved diskrimination i nattelivet hæves betragteligt.
Det er ikke den enkelte dørmand, som vi ser mange gange i dag, som skal fastlægge dørpolitikken.
Det er diskoteksejeren, og derfor er det også diskoteksejeren, der skal stå til ansvar.
Hvis borgerne gentagne gange oplever at blive dømt ude på grund af hudfarve, religion, seksualitet, handicap eller andet, kan det føre til en følelse af tilsidesættelse og fremmedgjorthed for resten af samfundet.
Følelsen af ikke at høre til ved vi er gift for den enkelte borger så vel som for samfundet som helhed, og derfor bliver vi nødt til at tage de her oplevelser meget, meget alvorligt.
Det er de negative oplevelser og følelser, som vi ved fører til kriminalitet, misbrug og i sidste instans radikalisering.
Alternativet mener, at vi skal gøre langt mere for at bekæmpe diskrimination på alle områder, og derfor er vi også selv kommet med det forslag, som handler om at begrænse diskriminering i nattelivet.
Det var et forslag, hvor det blev anbefalet, at man ved bevillingsansøgning fik en pakke med, så at sige, hvor man blev gjort opmærksom på menneskerettigheder, og derved blev diskoteksejerne gjort yderligere opmærksomme på, at de har et helt særligt ansvar i forhold til at lukke folk ind.
Som sagt opnåede det forslag ikke flertal, men det skal ikke hindre os i at bakke op om det her.
Vi er også enige i, at en regulering kombineret med holdningsbearbejdelse igennem kampagner kan være en løsning, og den kombination vil forhåbentlig også være effektfuld på området for diskrimination i nattelivet.
Dermed bakker vi op om forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-17:
Tak for det, og tak for et vigtigt forslag.
Vi har jo et problem her.
Det er fuldstændig åbenlyst.
Nogle gange kan man undre sig over den dobbeltmoral, der er i politik, nemlig at på nogle områder, når reglerne ikke duer og virker efter hensigten, vil man gå rigtig, rigtig vidt i forhold til at stramme og stramme og atter stramme reglerne, mens der her er et område, hvor det er helt tydeligt, at vi har problemer, men her ønsker man ikke at gå videre med at stramme reglerne, fordi det åbenbart ikke opfattes som værende lige så vigtigt.
Vi synes, det er et utrolig vigtigt område.
Vi kan støtte intentionen i forslaget, og vi kan også støtte to af de konkrete forslag.
Vi kan støtte det om øget kompensation ved diskrimination, og vi kan også støtte muligheden for at lægge Ligebehandlingsnævnets afgørelser til grund for bevillingsnævnets afgørelser.
Vi er mere tvivlende i forhold til arbejdsgivers ansvar for ansattes handlinger, for det er, som andre også har nævnt, et ganske vidtgående skridt – især hvis man kigger på enkelttilfælde.
Vi mener dog, at hvis man ser, at dørmændene et sted gentagne gange udøver diskrimination, vil det være underligt, hvis det ikke kan få en eller anden form for konsekvens for stedet, for så må det jo også være stedet, der enten ikke har de rigtige retningslinjer eller ikke er gode nok til at instruere medarbejderne.
Derfor mener vi også, at det et eller andet sted også skal have en konsekvens for ejeren af et diskotek, beværtning, eller hvad vi nu taler om.
Derfor vil vi gerne gå til det her forslag med et åbent sind og sige ja til de to konkrete punkter og så nok ikke gå med til arbejdsgivers ansvar, men se, om vi kan komme længere ved at give bevillingsnævnet mulighed for at bruge de her afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet.
Der kunne man måske gå endnu videre.
For os er det måske ikke så afgørende, at det er det enkelte tilfælde, som arbejdsgiver skal tage ansvar for, altså at han eller hun ligesom dørmanden får en bøde.
Det, der egentlig er vigtigt for os, er, hvis man kan se, at der helt systematisk bliver udøvet diskrimination, for når det er systematisk, er det et eller andet sted også arbejdsgivers ansvar.
Så hvis vi kan komme det i møde igennem det forslag om Ligebehandlingsnævnets afgørelser – altså at bevillingsnævnet kan tage dem i betragtning – synes jeg at vi kan komme rigtig langt.
Så Radikale går til udvalgsbehandlingen med den indstilling, at vi måske kan møde hinanden eller være med på noget, for Radikale synes, at det her er et afsindig vigtigt forslag.
Vi er i hvert fald ikke i tvivl om, at der skal gøres mere, end der bliver gjort i dag.
Det giver os rigtig store problemer, sådan som forholdene er i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Tak for den positive tilgang.
Hvis det kan gøre en forskel – og det hører jeg måske lidt på ordføreren at det kan – så vil vi meget gerne splitte beslutningsforslaget op i to, for det her med arbejdsgiveransvar har jeg jo også kunnet høre på andre ligesom var det der var lidt afgørende, og nu er det her så mest en kommentar, for ordføreren har redegjort for det.
Men fra SF's side mener vi, at på linje med, at det er arbejdsgiverens ansvar, at der ikke bliver solgt alkohol til mindreårige, at der ikke er arbejdsulykker osv. osv., må den generelle dørpolitik, der er – altså ikke det, at der er en svipser, eller at der er en, som af meget gode grunde bliver afvist, men den helt generelle og systematiske politik – også være arbejdsgiverens ansvar.
Men der hører jeg så ordføreren sige, at hvis bevillingsnævnene kan få de her oplysninger fra Ligebehandlingsnævnet og bruge den, så er man også villig til at se på nogle større sanktioner mod arbejdsgiveren.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-17:
Præcis, og det er det, vi gerne vil drøfte i udvalgsbehandlingen, og det er det, jeg tror vi godt kan gå med til at være åbne over for, hvor det andet nok er lidt for vidtgående.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Først vil jeg glæde mig over, at jeg synes, jeg har hørt en generel opbakning blandt Folketingets partier til, at vi skal gøre noget ved det her problem.
Så er der forskellige vurderinger af, hvor stort det er, men jeg synes egentlig, at både fru Josephine Fock og andre har sagt det så godt, altså at man, hvis man føler sig diskrimineret på baggrund af sin seksualitet, race, tro, eller hvad det nu kan være, både bliver mere og mere udsat, men også føler, at man er på kanten af samfundet – det er der i hvert fald en risiko for – og det er jo nogle af de ting, som der er blevet skrevet mange artikler om, og som vi sikkert godt kunne bruge endnu mere viden om.
Men det er netop det her med, når unge bliver afvist, f.eks. i køen til diskotekerne, alene på baggrund af deres udseende, tro, seksualitet, eller hvad det kan være, og der har vi jo en god lovgivning, som der er blevet sagt i dag, men vi har også nogle meget, meget svage håndhævelsesmetoder og nogle gange – undskyld mit sprog – nogle latterligt lave bødestørrelser i forhold til andre steder.
Så det, vi har foreslået fra SF's side, er jo både, at restaurationsloven bliver ændret, så bevillingsnævnene netop kan tage Ligebehandlingsnævnets kendelser med i deres vurderinger, og at racediskriminationsloven ændres, så arbejdsgiveren også bliver ansvarlig for den dørpolitik, der er, og at kompensationsniveauet bliver hævet betragteligt, så det kommer til at koste 25.000 kr., altså ligesom det er for at diskriminere på baggrund af køn.
Fra vores side vil vi gerne være med til enten at se på, hvad man så kan blive enige om i udvalget, eller at splitte beslutningsforslaget op.
For som jeg har kunnet høre på nogle af dem, der har været lidt kritiske over for beslutningsforslaget, er det det her med arbejdsgiveransvaret, som er det springende punkt, men at der ikke kunne være noget til hinder for, at bevillingsnævnene får de her kendelser fra Ligebehandlingsnævnet.
Så jeg vil sige tak for opbakningen, også fra de partier, der ikke kan støtte op om det i dets nuværende form.
Det kan være, at vi kan lave noget sammen alligevel, som kommer til at have konkret betydning for, at vi sikrer, at der bliver langt mindre diskrimination i nattelivet, end der er i dag.