runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Det her beslutningsforslag, som Socialdemokraterne og SF, nej, undskyld, det er kun Socialdemokraterne, har fremsat til behandling i dag, er sådan set et ganske fornuftigt beslutningsforslag, fordi vi alle sammen har en interesse i at følge med den teknologiske udvikling.
Men det, der så gør, at vi ikke kan støtte forslaget alligevel, er, at beslutningsforslaget går lidt for vidt.
Ordføreren for Venstre var tidligere også inde på det her med, at det jo faktisk er et forslag, som gør, at kommunerne får en forpligtelse til at gennemføre det, sådan at alle valgene efter en overgangsperiode skal gennemføres ved hjælp af elektronisk valgafstemning.
Det er så det, der gør, at Dansk Folkeparti i hvert fald ikke kan støtte forslaget, sådan som det er, for vi mener faktisk, at der er utrolig gode bevæggrunde til fortsat at holde fast i, at papir og blyant er absolut nødvendige ting, når familien Danmark går ned for at afgive deres stemme i forbindelse med de valg, de bliver inviteret til at deltage i.
Jeg synes også, at det, der gør det lidt morsomt, hvis jeg sådan skal være lidt morsom i dag, og jeg vil i hvert fald gerne prøve på det, er, at hr. Rasmus Prehn, som jo er forslagsstiller for forslaget, faktisk også står bag nogle spørgsmål til et kommende samråd i Kommunaludvalget, hvor indenrigsministeren skal ind og svare på et spørgsmål, der lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at stadig mere kontakt til det offentlige foregår digitalt, mens der stadig findes en større gruppe danskere, der ikke føler sig trygge ved eller helt behersker it?
Jeg synes jo, det er lidt morsomt, at man nu har foreslået noget, hvor man ikke bare vil lave det som et supplement til den gældende valglov, man vil simpelt hen lave en overgangsordning, hvorefter vi så fuldstændig skal væk fra papir og blyant.
Vælgerne skal tvinges til, efter at den her overgangsordning er indfaset, at afgive deres stemme elektronisk.
Så virker det jo lidt morsomt, at selv samme ordfører stiller spørgsmål til ministeren om, at det er forfærdeligt, at der stadig væk findes en stor gruppe af danske borgere, som ikke behersker eller forstår it, sådan at de kan bruge det over for det offentlige Danmark.
Det synes jeg er lidt morsomt.
Så Dansk Folkeparti vil gerne være med til at lave nogle forsøgsordninger, hvor nogle kommuner kan få lov til at gennemføre nogle pilotprojekter, kan få lov til at sætte en elektronisk stemmeboks op, samtidig med at vælgerne selvfølgelig fortsat kan gå ned og afgive deres stemme på betryggende vis, hvis de ønsker det, med en blyant i hånden.
På den baggrund er vi nødt til at forkaste det her beslutningsforslag.
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Den sidste bemærkning synes jeg var en lille smule under lavmålet i forhold til det, vi diskuterer her i dag.
Vi står her fra Venstres side og rækker hånden positivt ud, indenrigsministeren rækker hånden positivt ud, og vi opfordrer ministeren til at igangsætte nogle forsøg, så vi kan få nogle erfaringer med det her i en dansk kontekst.
Hvis det er at være liberal, at vi sådan set bare ønsker at se på, om noget fungerer, inden vi i øvrigt bare kaster os ud i alting, er det fint nok.
Så er det udtryk for at være liberal.
Men jeg prøver sådan set at række hånden frem, og derfor synes jeg, det er en lille smule underligt, at det lige pludselig fører til en eller anden fuldstændig forfejlet diskussion om kommunalt selvstyre.
Der foreligger i øvrigt ikke en generel henvendelse fra KL på vegne af 98 kommuner om det her spørgsmål.
Men vi åbner op, og jeg er sikker på, at kommunerne har en lige så stor interesse som vi i Folketinget i, at vi først drager nogle erfaringer, inden vi indfører en generel ordning over hele landet.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er lagt op til en generel hjemmel, så de kommuner, der ønsker det, kan lave forsøg med det her.
Jeg vil da gerne vide: Hvornår har Danmarks liberale parti Venstre valgt at gå imod det kommunale selvstyre?
Hvornår har man lagt afstand til det kommunale selvstyre?
Hvornår har man besluttet sig for, at det med, at kommunerne selv kan tage nogle initiativer, gider man ikke længere?
Hvornår har man besluttet sig for det?
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Det glæder mig da i den grad.
Dernæst var det måske en lille smule beskæmmende, at vi tilsyneladende er i en sådan situation, at jeg har læst beslutningsforslaget en lille smule mere grundigt end dem, der rent faktisk har skrevet beslutningsforslaget.
Hvis man går ind og læser forslaget, er der jo lagt op til at indføre en generel hjemmel til, at kommunerne kan afprøve at afholde digitale valg.
Her er det bare, at vi i Venstre siger, at vi intet har imod at komme videre ad det her spor.
Vi synes, det er et rigtig vigtigt spor, men vi vil rigtig gerne gøre os nogle erfaringer i form af nogle projekter i nogle kommuner.
Det er også derfor, at vi i dag opfordrer indenrigsministeren til at komme med et oplæg, når vi senere på året får Teknologirådets rapport.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Lad mig indledningsvis glæde mig over de mange positive ting, som Venstres ordfører giver udtryk for i forbindelse med digitale valg.
Der er nemlig en række fordele ved det.
Jeg synes egentlig også, det er spændende, at Venstres ordfører giver udtryk for, at vi kan lade nogle kommuner gå foran og prøve det.
Der, hvor kæden så hopper fuldstændig af, er, at vores forslag jo netop handler om at give kommunerne mulighed for at gå foran og lave nogle forsøg; at der er nogle pionererkommuner, der siger: Vi kunne faktisk godt tænke os det, og vi tror på, at det foregår tilstrækkeligt trygt, sikkert og effektivt.
Ordføreren var jo selv nede at prøve det her i formiddag og kunne ved selvsyn konstatere, at de former, som det foregår under, er betryggende.
Jeg står her med en artikel fra Computerworld, hvor Jørgen Glenthøj, som er konservativ borgmester på Frederiksberg, giver udtryk for en stor ærgrelse over, at hans kommune ikke kan få lov til at gå foran.
Han siger til Computerworld, at han undrer sig meget over ministerens afslag på forslaget om at bringe valghandlingen ind i det nye årtusinde, og at deres ønske i bund og grund udspringer af, at de gerne vil gøre valghandlingen hurtigere, mere tilgængelig og sikrere.
Det er altså Jørgen Glenthøj, der udtaler det.
Når man nu har et ønske om at prøve det, hvorfor lader man så ikke Frederiksbergs Kommune teste det?
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
I Venstre er vi meget optaget af at se nærmere på muligheden for at afholde digitale valg i Danmark, men når vi ikke kan støtte det foreliggende beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, skyldes det jo ikke mindst, at Socialdemokraterne i det her konkrete forslag lægger op til en her og nu åbning for indførelse af mulighed for digitale valg i Danmark – og vel at mærke ud fra det udgangspunkt, hvor man på nogle områder kan sætte spørgsmålstegn ved, om vi har et tilstrækkeligt beslutnings- og erfaringsgrundlag at støtte os til.
Et sådant projekt udgør for os at se et vigtigt element i belysningen af spørgsmålet om, hvordan vi rent faktisk kan understøtte og tilrettelægge digitale valg i Danmark.
Vi afviser derfor Socialdemokraternes foreliggende forslag om at åbne op, men vi støtter til gengæld varmt en proces, hvor vi på baggrund af et kvalificeret beslutningsgrundlag til en start får nogle erfaringer i form af eksempelvis kontrollerede forsøg i en række udvalgte kommuner.
I den forbindelse vil vi i øvrigt meget gerne opfordre indenrigsministeren til at komme med et oplæg, som på baggrund af Teknologirådets projekt om e-valg kan danne baggrund for den videre beslutningsproces og stillingtagen, så vi først gennemfører forsøg med digitale valg, inden vi indfører en generel ordning, som forslaget her lægger op til.
Jeg skal på den baggrund meddele, at vi ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Jeg kan forsikre om, at hr. Michael Aastrup Jensen er glad for, at han har en minister, som er opmærksom på de problemer, der er med elektronisk stemmeafgivning, for det værste, man kan gøre, er jo at hoppe ud i det og pludselig lande i noget fuldstændig uholdbart.
Jeg vil faktisk bede hr. Rasmus Prehn om at se hele min tale og se den i sammenhæng, for den var ret så afbalanceret.
Jeg er langtfra nogen maskinstormer, tværtimod.
Det var faktisk mig, der som kirkeminister åbnede den første lille lem for elektronisk stemmeafgivning.
Det førte ikke til højere valgdeltagelse, men tilsyneladende til lavere valgdeltagelse, men selve det, at jeg var med på det, viser jo, at jeg ikke er fodslæber, som hr. Rasmus Prehn prøver at gøre mig til.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Netop det, at der ikke blev lukket døre, ser vi selvfølgelig med stor glæde på fra socialdemokratisk side – det, at man er villig til at undersøge det og arbejde videre med det.
Jeg synes alligevel, det forekommer mig noget fodslæbende, og det er jeg jo ikke ene om, for det er også sådan, at Venstres egen it-ordfører, hr. Michael Aastrup Jensen, over for Computerworld giver udtryk for, at han sådan set ser en række fordele ved det her.
Han siger: »Jeg var i Århus i går, og jeg synes, at det så rigtig fornuftigt ud.
Jeg mener, at vi skal begynde at bruge e-valg.
Ikke mindst efter jeg har set det i funktion.«
Altså, kan de her mange positive eksempler, det, at det rent faktisk kan foretages på betryggende vis, ikke få ministeren til at bløde lidt op og sige til de mange kommuner, der siger, at de gerne vil det – og det er jo ikke kun socialdemokratiske kommuner, der ønsker det, det er jo også f.eks. Frederiksberg, der er kendt som en rigtig konservativ kommune – at man lader nogle pionerkommuner gå foran og teste det her, prøve det?
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Tak for det.
Vi har flyttet lidt rundt på vore ordførere, da vores ordfører på området er fanget i de her askeskyer, så jeg har fået fornøjelsen.
Jeg vil også gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti er – hvad skal man sige? – optaget af den her problemstilling.
Det er sådan set noget, vi deler fra SF's side.
Det er klart, at der er nogle udfordringer i forhold til at se på hele henvisningsretten, hvilke muligheder den giver, men også at se, som ministeren fremlagde meget udmærket, at der er en række konsekvenser, såfremt vi går ind og ser på hele henvisningsretten.
Derfor vil jeg også gerne kvittere for ministerens tilsagn om at komme med en redegørelse, således at vi på den baggrund og på et oplyst grundlag kan få en mere åben debat om, hvilke muligheder der er, og om der også er behov for at kigge på adgangen til andre specialister, således at man kan få en direkte adgang og ikke nødvendigvis skal forbi egen læge.
Omvendt vil jeg gerne sige, som fru Sophie Hæstorp Andersen også var inde på, at netop lægens funktion som gate keeper også er enormt central at fastholde, således at vi sikrer os, at der er en gate keeper, som ligesom holder øje eller er en vaks mand ved havelågen, som trods alt er opmærksom på, hvilke problemstillinger der kan rejse sig for den enkelte patient, såfremt man går til flere forskellige behandlinger.
Endelig er der selvfølgelig også de økonomiske sider af sagen, men dem går jeg ud fra at vi også får belyst fra ministerens side.
Jeg konstaterer med tilfredshed, at ministeren netop også lægger op til en vurdering af, hvorledes den økonomiske ramme i givet fald bliver påvirket af den nuværende situation, såfremt man vælger at ændre den i forhold til gruppe 1, som er under de sikredes muligheder inden for de privatpraktiserende speciallæger.
Regeringens undersøgelse vil jo blive fremlagt inden årets afslutning, og derfor må vi også sige, at dermed får vi skabt et grundlag for netop at vurdere, om det er sådan, at vi fremadrettet også skal se på netop fysioterapeuternes mulighed for at tage patienter direkte ind, hvilket jo allerede sker i dag.
Men det er klart, at i forhold til tilskud osv. fra statskassen rejser det selvfølgelig en række problemstillinger i forhold til en lettere adgang, som ville være positivt for patienten, men det rejser selvfølgelig også den udfordring, hvor det kan vise sig, at det kan være en større økonomisk udgift for staten.
Men alt det må vi jo få belyst i det kommende arbejde, og jeg ser frem til – sådan hører jeg også ministeren – at man rent faktisk fremadrettet får taget en konstruktiv debat ordførerne imellem i Sundhedsudvalget, når undersøgelsen er færdig ved årets afslutning.
Vivi Kier (KF), 2010-04-16:
Jeg kan gøre min ordførertale ganske kort, for det forslag til vedtagelse, der ligger her, dækker særdeles fint min holdning til forespørgslen.
Det er et nøgleord med den lette, hurtige, lige og vel at mærke også rigtige sundhedsfaglige undersøgelse og behandling.
I vedtagelsen står der, at der bør iværksættes en undersøgelse til at afdække, om vi med fordel – både økonomisk og behandlingsmæssigt – kan lempe på henvisningskriteriet.
Derfor glæder jeg mig over og takker for ministerens tilsagn om det her.
Fra konservativ side ser jeg frem til undersøgelsen, der ud over at kigge på speciallæger også kigger på det notat, vi har modtaget fra fysioterapeutforeningen.
En undersøgelse er lovet klar inden årets udgang og vil kunne danne et fagligt grundlag, før en eventuel ny beslutning om at ændre på henvisningskriterierne træffes.
Med disse ord kan vi tiltræde vedtagelsesteksten.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-16:
Da fru Lone Dybkjær ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Det her er en forespørgsel, som burde have været klaret med et spørgsmål i udvalget og eventuelt i samrådet efter.
I de overvejelser synes jeg skal indgå rutinemæssige undersøgelser hos gynækolog, hvis f.eks. der skal holdes øje med kræft.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jeg kan sagtens bekræfte, at det er i orden, såfremt man har et hundrede procent driftssikkert og gennemkontrolleret it-system, som gør, at alle med hundrede og ti procents sikkerhed vil få den korrekte behandling, som de skal have i forbindelse med afgivelse af deres stemme.
Man skal have en klar, betryggende formodning om, at man reelt har afgivet sin stemme, selv om man ikke har set det andet end elektronisk.
Det medgiver jeg.
Men så vil jeg også gerne sige, at da jeg selv var nede og afgive min elektroniske stemme her i dag i Socialdemokraternes gruppeværelse, så virkede min første stregkode ikke, for den var allerede brugt en gang.
Det er selvfølgelig et tegn på, at systemet fungerer, men derefter kunne man ikke annullere den her stemme, og så måtte man tilkalde en anden af assistenterne til at fortælle, hvordan det skulle gøres.
Vi er nødt til at være hundrede procent sikre på – hvis det her skal være noget, der skal gennemføres, og hvis det skal gå videre end til at være et almindeligt forsøgsprojekt – at det virker.
Og der er jeg meget bekymret over nogle af de tilfælde, vi har kunnet se fra mange af de omkringliggende lande.
Vi behøver ikke at tage til Californien for at se på de store problemstillinger.
Vi kan jo faktisk nøjes med både Sverige og Holland som gode eksempler på, at der er store problemer med det stadig væk.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Nu har jeg i en række andre debatter med ministeren været udsat for at blive kaldt for sortsynet og tilbageskuende, men jeg vil nok sige, at jeg synes, at ministeren selv lægger noget af et sortsyn for dagen her i forhold til digitale valg.
Det er jo sådan, at der også er en række positive erfaringer, og der er faktisk også eksempler på, at det her kan fungere på rigtig fin vis.
Netop derfor havde Socialdemokratiet jo taget initiativ til her til formiddag at invitere hele det samlede Kommunaludvalg i Folketinget ned for at prøve digital afstemning, hvor man sådan set har en række sikkerhedsforanstaltninger, der gør, at man ikke kan blive udsat for de fejl, som ministeren nævner her.
Er ministeren ikke opmærksom på, at der rent faktisk findes systemer, hvor man ikke alene registrerer elektronisk, men hvor der også er en papirtalon, der kan tjekkes ekstra efterfølgende, så man undgår de fejl, som ministeren nævner?
Og er ministeren ikke opmærksom på, at vi i forslaget faktisk lægger op til, at man løbende skal have muligheden for at stemme også på konventionel vis?
Der findes modeller, der kan lade sig gøre.
Er ministeren ikke opmærksom på det?
Ministeren kunne desværre ikke komme her til formiddag og prøve det af, men det skulle ministeren have gjort, for så havde ministeren kunnet se, at det kan lade sig gøre.
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Til gengæld tror jeg ikke, spørgeren var her, da jeg indledte min tale, og det kan have mange gode grunde, men jeg startede faktisk med at opregne fordelene ved elektronisk afstemning, og derefter nævnte jeg nogle betænkeligheder.
Det mener jeg at man har ministre til.
Jeg inddrog erfaringer fra udlandet, det synes jeg også er relevant, og i det hele taget var min redegørelse blottet for enhver polemik.
Og jeg lukkede jo i øvrigt ingen døre.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Det er noget, der har afgørende betydning.
Det har stor betydning, at så mange som muligt i befolkningen deltager i valget.
Det er vigtigt, at man har tillid til, at et valg går ærligt for sig, at der ikke opstår tvivl om, at det er det rigtige resultat, der bliver meddelt efter valget.
Vi har set mange eksempler på i andre lande, hvad det kan give af store stridigheder, hvis man mener, at der er blevet svindlet med valgresultatet, eller at der er alvorlige fejl ved valget.
Det er afgørende, at der er nogle gode muligheder også for de borgere, der har forskellige vanskeligheder med at deltage i valg.
Derfor er vi også lidt betænkelige ved bare at sige ja til det her forslag fra Socialdemokraterne.
Vi synes, at det ville være fornuftigt – og så foregriber jeg lidt det næste forslag, vi skal diskutere – at få nedsat en mere bred kommission eller arbejdsgruppe, der inddrager mange forskellige grupper, og som kan se på erfaringerne med forskellige typer valg i forskellige lande, som kan se på, hvad man har af gode og dårlige erfaringer rundtom, som kan prøve at lave nogle overvejelser om, hvad det er, vi gerne vil opnå ved vores valg, hvad det er for nogle risici, der kan være for forskellige typer af misbrug, af valgsvindel, af påvirkning af vælgere osv., alle de ting, vi skal tage højde for, og så ud fra det lave nogle vurderinger af forskellige praktiske måder at gennemføre valgene på og se på, hvad der så taler for og imod de forskellige typer.
Ud fra det må vi jo så politisk tage stilling til, hvad vi vil, herunder muligheden for digitale valg.
Men vi mener altså, at man skal lave den bredere gennemgang først, også fordi man må sige, at hvis man ser på erfaringerne med store, nye it-systemer i Danmark, er de altså ikke de bedste.
Der er tinglysningsskandalen, som vi taler om i denne tid, men der er jo også en række andre it-systemer.
Jeg kunne godt blive nervøs, hvis vi bare kastede os ud i at skulle have digitalisering af vores valgsystemer, og man gik til et af de store it-firmaer, og de så bare hev et eller andet ned fra hylden til os.
Jeg mener, at det er rigtig vigtigt, at man først gør sig fuldstændig klart, hvad det er for nogle krav, vi vil have opfyldt, hvordan vi laver en proces, der sikrer, at de krav bliver opfyldt osv., hvis det er den vej, vi vælger at gå.
Det kunne jo også være, at man fandt ud af, at det mest sikre og det bedste i forhold til at opfylde alle de formål, vi har, faktisk ville være at fortsætte med papir og blyant, selv om det virker gammeldags.
Så vi mener altså, at der skal den bredere tilgang til, før vi politisk skal tage stilling til, hvilken type valg vi skal have.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-16:
Jeg synes, at jeg har lidt svært ved at udtale mig om, om der opstår fejl der.
Det håber jeg da ikke at der gør.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Kan ordføreren ikke bekræfte, at også ved konventionelle valg, altså, hvor man bruger almindeligt papir og blyant, kan der indtræffe vanskeligheder?
Der kan være folk, der kommer til at sætte krydset det forkerte sted, eller som beder om hjælp, eller noget, der går i stykker osv.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at selv ved konventionelle valg opstår der fejl?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-16:
Ja, det virkede meget brugervenligt.
Det eneste var, at maskinen faktisk havde lidt problemer med at tage stemmesedlen, men det kan godt være nogle begyndervanskeligheder.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det var først og fremmest lige den første bemærkning om, at vi skulle have taget De Radikales tilsagn for givet.
Det kunne vi aldrig finde på.
Men det er jo sådan, at ordføreren er vikarierende ordfører, og det her forslag er jo også noget, vi har drøftet med den sygemeldte ordfører, så vi går ud fra – og det er der jo heldigvis også – at der er opbakning til det.
Jeg skal bare høre: Var ordføreren egentlig ikke imponeret over, hvor let og overskueligt det var, da man var nede at prøve det her i formiddag, altså at det i virkeligheden var meget brugervenligt?
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-16:
Så har jeg også noteret mig, at hr. Rasmus Prehn på forhånd har taget den radikale opbakning for givet.
Jeg var nede og prøve at stemme i dag, og det virker jo meget godt og sikkert, og jeg mener også, at vi må acceptere den teknologiske udvikling og også høste de fordele, den kan give os.
Så vi er positive over for, at vi pålægger regeringen at gøre det muligt for kommuner at gennemføre forsøg med valghandlinger til folkevalgte forsamlinger som digitale fremmødevalg.
Vi lægger dog meget stor vægt på, at valghandlingen stadig kan gennemføres med stor sikkerhed og mulighed for folkelig kontrol.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Jeg sagde, at det ude i fremtiden sikkert vil være sådan.
Jeg ved det ikke, men det er i hvert fald langt ude i fremtiden – ingen tvivl om det – og det er ikke noget, jeg står her og på nogen måde kan bakke op om, og slet ikke med den teknologi, vi kender i dag.
Jeg siger bare, at teknologien måske engang bliver så sikker, at man kan gøre det, og til den tid må vi jo tage debatten.
Flemming Bonne (SF), 2010-04-16:
Nå, det er ikke det, som vi skal snakke om i dag.
Vi skal diskutere, om tiden er til, at vi kan begynde at lave nogle digitale løsninger på vores afstemninger.
Vi er sådan set ikke i tvivl om, at tiden er til det nu, og jeg kan da kort meddele, at SF bakker forslaget op, nemlig fordi det er på tide, at vi også i forhold til valgene kommer ind i den digitale tidsalder – både fordi det er lettere, kan sikre et hurtigere og mere præcist valgresultat, og hvad der er nok så væsentligt, kan sikre brugervenligheden for en række borgere, som har et fysisk handicap, f.eks. svagtseende.
Jeg skal samtidig understrege, at SF naturligvis vil holde et vågent øje med de faldgruber og problemer, der kan være ved de digitale valg.
Men hertil er blot at sige, at man selvfølgelig ikke skal haste gennemførelsen igennem.
Vi skal nøje se på de erfaringer, der har været indhøstet i udlandet, før vi stemmer forslaget igennem her i Tinget.
Og så vil det måske være mest naturligt, at man startede med nogle pilotprojekter i enkeltkredse eller i et mindre antal udvalgte kommuner.
Jeg mener modsat andre ordførere her, at den demonstration, vi så i formiddags, var ret overbevisende.
Der var, så vidt jeg kunne observere, brugervenlighed og sikkerhed.
Der er måske et par små ting, der lige skal luges ud, men når man er nået så langt som det, man kunne vise os her, så er jeg helt klart overbevist om, at vi sagtens kan tage en beslutning om, at vi nu vil videre med det, og at vi nu vil have det prøvet af.
Så vi støtter forslaget.