Jens Christian Lund (S), 2010-11-18:
Postmængden i Danmark har oplevet et markant fald.
Alene i de seneste måneder, som vi har opgørelser fra, var faldet dramatisk: 18,3 pct. i maj, 15,4 pct. i juni, 9,2 pct. i juli, 9,5 pct. i august og 12,4 pct. i september
Men årsagen til faldet på brevmarkedet skyldes ikke kun den økonomiske krise.
Den omfattende digitalisering har netop gjort det billigere, hurtigere og nemmere at være borger og erhvervsdrivende her i landet.
Danmark er et foregangsland for digital kommunikation mellem borgerne og det offentlige, og det betyder også, at vi sender meget lidt post til hinanden.
Udviklingen vil fortsætte, der vil fortsat være et fald i brevmarkedet.
Derfor stod vi med udfordringen mellem enten at foretage de svære ændringer, der nu ligger foran os med det foreliggende lovforslag, eller at lave dramatiske serviceforringelser til ulempe for især de samfund, der ligger uden for byerne, og det vil vi ikke.
Der er med andre ord ikke nogen lette løsninger for posten i Danmark.
Med det foreliggende lovforslag vil taksterne nemlig stige, da de nu vil blive fastsat ud fra, hvad det rent faktisk koster at bringe posten ud.
I de nuværende takster er der nemlig ikke dækning for omkostninger forbundet med omdeling fra dag til dag.
Portoen for det nuværende A-brev, der omdeles fra dag til dag, vil derfor stige.
Socialdemokraterne erkender derfor blankt: Ja, det ville være meget lettere ikke at lægge navn til den beslutning, der betyder en stigning af portoen.
Forbrugerne vil få nemmere adgang til at sende de mindre omkostningsfulde B-breve, som vil kunne lægges direkte i postkassen og leveres inden for 2-3 dage.
På den måde sikres et reelt og prisbilligt alternativ for almindelige forbrugere og små virksomheder m.v.
I Socialdemokratiet vil vi også sikre, at alle dele af landet fortsat sikres god postbetjening.
Derfor må der eksempelvis ikke blive længere til et postbetjeningssted i provinsen.
For posten skal jo som bekendt ud, og havde vi indrettet os sådan, at nye virksomheder ville kunne skumme fløden på de mest lukrative dele af markedet, ville det gå ud over det, der af nogen uskønt kaldes for Udkantsdanmark.
Ved at indføre en udligningsfond garanteres det, at nye aktører på postmarkedet i forhold til deres størrelse skal bidrage til at sikre, at alle i Danmark kan modtage post.
Den måde, implementeringen af postdirektivet nu gennemføres på i Danmark, betyder altså, at vi afbøder den risiko, der kunne være ved, at andre aktører på postmarkedet ville kunne skumme fløden der, hvor der var mest post at udbringe.
Men vi må også sige, at de kraftigt faldende postmarkeder verden over understreger, at den liberalistiske tankegang, der ligger bag EU's postdirektiv, er forfejlet og gammeldags.
Fremtidens udfordring bliver at udvikle posten, f.eks. ved at understøtte dag til dag-levering af fysiske varer købt via fjernhandel. Men nedgangen i postmængden er desværre et ubehageligt faktum for de mange medarbejdere i Post Danmark, der gør et forbilledligt arbejde.
Der vil være medarbejdere, der skal forlade Post Danmark, og derfor har det været helt afgørende for Socialdemokraterne, at vi sikrer disse medarbejdere bedst muligt, hvad angår videre- og efteruddannelse.
Dette spørgsmål var faktisk kernespørgsmålet for Socialdemokraterne i forhandlingerne.
Vi vil i det kommende udvalgsarbejde naturligvis gennemgå alle de kompetente høringssvar, der er afgivet for at kvalificere dette lovforslag, men vi vil kunne støtte de intentioner, der ligger i forslaget.