runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Jeg må bare starte med at konstatere, at vi jo ikke – i hvert fald ikke, mens jeg har været kommunalordfører – har haft en behandling af et forslag fra Dansk Folkeparti om det her.
Det kommer nu, hvor vi er meget tæt på at skulle i et folketingsvalg – det skal komme inden den 15. september i år – og de fleste partier har allerede haft deres opstillingsmøde.
Altså, lad os bare lige til en start få det på plads.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det her selvfølgelig er et tema, som er helt generelt for vores demokrati.
Det handler om måden, vi opstiller vores kandidater på, måden, partierne kan opstille kandidater på, og det var da oplagt at se på det i f.eks. Folketingets Kommunaludvalg, hvor ordføreren jo også har siddet, og hvor der er mulighed for at foretage eksperthøringer og få andre vurderinger af, hvad der er af muligheder for opstillingsformer.
Det synes jeg er oplagt at se på, og man kunne jo vælge at gøre det, når man alligevel skal evaluere, hvordan folketingsvalget er forløbet, altså det, som skal afholdes i løbet af i år.
Morten Marinus (DF), 2015-04-14:
Det her er jo frivilligt, det er et tilbud til partierne om, at man kan opstille på den her måde.
Og det kan jo godt være, at folk ude i partiforeningerne siger, at nu har vi haft opstillingsmøde den her gang, så vi ønsker ikke at benytte os af det nu.
Men det kan de så gøre næste gang.
Det er et tilbud.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokraterne, når undskyldningen lyder på, at vi er tæt på et valg: Er ingen gode forslag så til diskussion?
Skal vi udskyde alt til efter et folketingsvalg?
For så kan vi lige så godt få det folketingsvalg nu, altså hvis man bare kan sparke alt til hjørne med en undskyldning om, at vi er tæt på et valg.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Næh, men alle de forslag, som går ind og piller ved måden, vi opstiller kandidater på til netop et folketingsvalg, og som kommer lige her, i ellevte time inden vi skal til et valg, synes jeg vi skylder vælgerbefolkningen at behandle i god tid, inden der er et folketingsvalg.
Så kan vi få en ordentlig debat om det, en grundig diskussion, og meget gerne i regi af Kommunaludvalget, hvor der er muligheder for efter et folketingsvalg at rejse den her debat, f.eks. via en høring eller på andre måder.
Så jeg siger egentlig bare: Lad os få en debat om det her, og lad os også få en debat om andre muligheder for at evaluere vores valglovgivning.
Og det kan man gøre i god tid inden det næste valg.
Morten Marinus (DF), 2015-04-14:
Jamen jeg skal endnu en gang, også over for den socialdemokratiske ordfører, gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti jo allerede da vi tilrettede den eksisterende valglov, opfordrede den radikale minister til at tage det her med.
For det syntes vi var oplagt, når der nu var en radikal indenrigsminister og forslaget faktisk også oprindelig var groet hos De Radikale og opfundet af fru Lone Dybkjær og fru Margrethe Vestager.
Men det ønskede ministeren ikke.
Jeg er helt klar over, at Socialdemokraterne hele tiden – alle de gange, vi har diskuteret det – har været imod.
Men nu kommer der så lige et konkret spørgsmål.
For 6 år siden – det kan vi, der ikke var valgt dengang, selvfølgelig ikke huske, men vi kan jo læse, hvad der blev sagt – sagde fru Lene Hansen, at Socialdemokraterne var åbne over for, at man nedsatte et udvalg, der skulle kigge på de forskellige konsekvensanalyser af den valgkredsreform, der lige var blevet vedtaget dengang, herunder se på fordele og ulemper ved den.
Er Socialdemokraterne stadig væk interesserede i, at man sender det i udvalg?
I Dansk Folkeparti har vi jo flere gange støttet det her forslag, både da det var De Radikale, der fremsatte det, og da vi selv var medforslagsstiller med netop De Radikale og Socialistisk Folkeparti med opbakning også fra LA.
Og vi er selvfølgelig kede af, at vi nu i dag får at vide, at det er en postgang for sent.
Vi synes jo, at gode forslag skal vedtages, uanset hvornår de kommer.
Det er et tilbud til partierne om at få lov til at opstille på en ekstra måde ud over den, man har i dag i valgloven, altså at man kan prioritere sin sideordnede opstilling, så navnene ikke står i alfabetisk orden.
I dag kan det være en fordel, hvis man har et efternavn, der begynder med A, og derfor kommer til at stå højt i alle de kredse, man ikke selv er spidskandidat i, og det synes vi egentlig er lidt underligt.
Der er noget psykologisk ved at stå højt på stemmesedlen, og vi vil egentlig gerne give partiforeningerne mulighed for selv at afgøre, hvilken rækkefølge efter de forskellige kredses spidskandidater man skal stå i.
Derfor havde vi egentlig håbet, at fjerde gang skulle være lykkens gang, også fordi der var flere partier, der tilbage i 2008 bad om betænkningstid.
Vi synes jo, at 6 år er betænkningstid nok, men jeg kan forstå, at det, man så er nået frem til, er, at man ikke vil støtte det.
Det var i hvert fald det, vi hørte fra Venstre, og det er jeg selvfølgelig ked af.
Men indtil videre synes jeg i hvert fald, at vi bør se på, om der ikke er mulighed for at vedtage forslaget, også selv om der er et folketingsvalg lige om hjørnet.
Jeg synes altså, det er ærgerligt, at det – når vi alligevel er enige om, at forslaget handler om noget, det er frivilligt for partierne at bruge – så skal sparkes til hjørne til efter et folketingsvalg.
Dansk Folkeparti havde i hvert fald håbet på en lidt mere varm modtagelse af forslaget – specielt fra ministeren.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-14:
Tak for det.
Med lovforslaget her, L 158, fremsat af Dansk Folkeparti vil det blive muligt selv at bestemme rækkefølgen af navne på stemmesedlen med de opstillede kandidater til folketingsvalg, når de er opstillet sideordnet.
Opstillingskredsens kandidat skal dog stadig stå øverst på stemmesedlen, men herefter skal partierne selv kunne bestemme rækkefølgen af de øvrige kandidater – modsat i dag, hvor de står opført i alfabetisk rækkefølge.
Vi synes stadig væk, det er et godt forslag, fordi det giver mulighed for fleksibilitet i, hvordan man ønsker navnene på stemmesedlen stillet op, når man altså har valgt en sideordnet opstilling.
Det foreslås, at loven træder i kraft for folketingsvalg, der udskrives den 1. juli 2015 eller senere.
Men jeg må nok alligevel skuffe forslagsstillerne med den begrundelse, at vi er meget tæt på et folketingsvalg.
Hvis det var kommet noget tidligere, havde der dels været den tid, man skal have, til at få en ordentlig drøftelse af det i Kommunaludvalget og eventuelt holde en høring om det, dels den tid, som vi alle ved det tager i de forskellige partiforeninger rundtomkring at have de her diskussioner af, om man vil bruge den her mulighed eller man ikke vil bruge den, og hvordan man så skal håndtere det, hvis man vil bruge den.
Det er noget, der tager tid, og det er også noget, der fortjener, at der er tid til at have den drøftelse rundtomkring i foreningerne.
Og vi synes egentlig også, at det her forslag fortjener at få den tid, som det tager.
Med de ord vil jeg sige, at vi som sagt stadig synes, det er et fornuftigt forslag, og vi vil være positive over for at se på det efter folketingsvalget, dvs. senest efter den 14. september 2015.
Morten Marinus (DF), 2015-04-14:
Jeg takker for ordene, og jeg kvitterer også for, at vi skal se på det igen efter folketingsvalget.
Jeg skal bare høre ordføreren, om han er enig med sin forgænger, fru Lone Dybkjær, som, sidst vi behandlede det, sagde, at Radikale ikke mente, at den alfabetiske opstillingsmåde var en demokratisk gave fra himlen.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-14:
Jeg har jo givet udtryk for, og det vil jeg gerne gøre igen, at vi synes, det er et fornuftigt forslag at give den mulighed.
Og så vil det jo være op til de enkelte partier og foreninger, om man vil benytte sig af det.
Så på den måde er vi enige i, at det er et fornuftigt forslag.
Vi synes bare, det er en rigtig ærgerlig timing, at det kommer her så tæt på et folketingsvalg.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-14:
Som vi allerede har hørt, er lovforslaget en ajourført genfremsættelse af et forslag fra 2008, som SF og De Radikale var medforslagsstillere på.
I SF synes vi stadig, det er en god idé at give partierne mulighed for at vælge prioriteret sideordnet opstilling, uden at kandidaterne skal stå i alfabetisk rækkefølge.
Vi synes, det er fint at ruske lidt op i systemet og måske give nye muligheder for nogle gode diskussioner ude i de politiske baglande.
De partier, som ikke umiddelbart synes, det her er en god idé, behøver jo ikke selv at opstille sideordnet uden alfabetisk rækkefølge, men derfor kan man jo godt give andre partier lov til det, som det også allerede blevet sagt af forslagsstillernes ordfører.
Vi synes godt, man kan diskutere, om det er smart, at forslaget skal træde i kraft allerede nu her den 1. juli.
Man kunne sagtens vente med at lade forslaget træde i kraft til den 1. oktober, så alle partier på lige fod kunne få lavet en proces omkring det, som det foreslås i forslaget.
Men ellers har vi jo i SF ingen problemer med det forslag, der er fremsat her, og støtter forslaget.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Forslaget fra Dansk Folkeparti lægger op til, at vi får endnu en opstillingsform til folketingsvalg ud over de fire eksisterende opstillingsformer, vi har i dag.
Jeg er helt enig i de betragtninger, som økonomi- og indenrigsministeren har været inde på, om, at en sådan ændring bør diskuteres grundigt, før den træffes, og at det ikke skal ske som nu, hvor forslaget kommer klokken 5 minutter i lukketid.
Med et valg lige rundt om hjørnet
har de fleste partier jo – sådan som det har været fremme – også afholdt deres opstillingsmøder og afklaret deres opstillingsform.
Derfor mener jeg ikke, det vil være hensigtsmæssigt, at vi begynder at ændre på de her regler nu.
Hvis der skal ændres på opstillingsformerne, skal vi selvfølgelig have en rigtig grundig belysning af de konsekvenser, den konkrete udformning af det vil have, før vi kan træffe beslutning om det.
Derfor mener jeg også, at det ville have været mere nærliggende, hvis Dansk Folkeparti f.eks. havde bragt det her forslag på banen i Folketingssalen, i forbindelse med at vi behandlede en modernisering af valglovgivningen, så vi i god tid kunne have drøftet forslaget yderligere.
Så jeg er enig i, at det her kommer for sent.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Det er aldrig nogen skam at tale efter fru Tina Nedergaard, så det gør jeg også gerne i dag.
Men det er et lovforslag, som det ikke er første gang vi bliver præsenteret for her i salen.
Det har nemlig været fremsat tre gange tidligere, endda af mit eget parti, Radikale Venstre, under den tidligere regering.
Forslaget handler om indførelsen af en ny opstillingsform til folketingsvalg, prioriteret sideordnet opstilling, og det betyder, at partierne ved sideordnet opstilling selv kan vælge rækkefølgen af kandidaterne på stemmesedlen.
Som reglerne er i dag, kan et parti, som opstiller sideordnet, kun bestemme, hvilken kandidat der skal stå først på stemmesedlen.
Herefter kommer de øvrige kandidater i alfabetisk rækkefølge.
Der er positive takter i lovforslaget, som giver partierne mulighed for selv at bestemme, hvordan kandidaterne skal præsenteres på stemmesedlen, og det er som bekendt netop et forslag, som også er groet i den radikale have.
Derfor kunne man selvfølgelig forvente, at sagen var ligetil, for vi kan jo kun være for et forslag, vi selv tidligere har fremsat.
Men regeringen mener dog, at det kommer alt for sent, i forhold til hvor tæt vi er på et folketingsvalg, som jo skal afholdes senest i september.
Det er simpelt hen ikke hensigtsmæssigt at ændre valglovgivningen så tæt på et valg.
De lokale partiforeninger har i mange tilfælde allerede holdt opstillingsmøder, hvor kandidaterne til folketingsvalget er udpeget, og partierne er nået langt i forhold til at aftale opstillingsform.
De er også langt i udpegningen af, hvilke af deres kandidater der skal opstilles i hvilke kredse, og hvem der eventuelt skal nomineres og komme øverst på stemmesedlen.
Ændringer af regler for opstilling bør derfor vedtages i så god tid, at man lokalt kan nå at indrette sig på de nye muligheder, og regeringen kan derfor ikke støtte lovforslaget på nuværende tidspunkt, men vi vil gerne være med til at kigge på det igen efter et folketingsvalg.
Morten Marinus (DF), 2015-04-14:
Jeg er da glad for, at ministeren vil være med til at se på det igen efter et folketingsvalg.
Jeg skal så bare lige gøre opmærksom på, at der jo i den her lovtekst står, at det først skal træde i kraft den 1. juli 2015.
Nu er der ingen, der ved, hvornår det næste folketingsvalg kommer, men det kunne jo være, at det blev før, så en eventuel lov ikke ville være gældende til det næste folketingsvalg.
Og det er jo også kun en mulighed, vi ønsker at give partierne.
Næh, det er faktisk et forslag, som De Radikale selv har opfundet ved fru Lone Dybkjær og fru Margrethe Vestager i sin tid, og Dansk Folkeparti og også SF har senere været medforslagsstillere på forslaget.
Så vi undrer os jo lidt over, at ministeren ikke giver fuld opbakning til forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Der kommer jo en radikal ordfører senere.
Men det, jeg vil sige på regeringens vegne, er, at vi ikke synes, det er hensigtsmæssigt at ændre på valgreglerne så tæt mod slutningen af en valgperiode.
Men det betyder ikke, at vi dermed afviser forslaget.
Det betyder bare, at vi synes, timingen er dårlig.
Morten Marinus (DF), 2015-04-14:
I forhold til timingen vil jeg gerne høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at undertegnede, da vi evaluerede andre valgregler, valglove, vedrørende kommunal valglov osv. tidligere på året, jo opfordrede ministeren til også at tage det her med ind.
Så det er jo ikke noget, der bare lige er kommet nu her i april måned.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Som sagt er det jo velkendte tanker, og det nævnte jeg også i mit indlæg.
Men nu er situationen den, at vi står her med et lovforslag på Dansk Folkepartis foranledning, og vi synes, det ville være uhensigtsmæssigt at ændre valgloven så tæt mod slutningen af en valgperiode.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-14:
Nu er det jo sådan, at valgperioden først slutter om 5 måneder.
Så jeg vil høre, om ministeren kan oplyse, om det ikke er tidsnok, eller om det er, fordi ministeren har viden om, at valgperioden kommer til at slutte før de 5 måneder, på grund af at statsministeren utidigt vil trykke på – nej, den kliché gider jeg ikke bruge – fordi statsministeren utidigt vil udskrive folketingsvalg.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Det har jeg absolut ingen grund til at tro.
Det, det handler om, er – og den måde tror jeg de fleste partier arbejder på –
at kandidatlisterne nu er blevet tilrettelagt.
Og hvis man skulle benytte sig af sådan en opstillingsform, ville det betyde for partierne, at man så ligesom skulle igennem det igen.
Derfor synes vi ikke, det er det rigtige tidspunkt at ændre i valgloven på.
Det er ikke en afvisning af forslaget.
Det er en afvisning af at kigge på det nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-14:
Nu ligger det jo i lovforslaget, at partierne selv må bestemme, om de ønsker at benytte muligheden.
Så hvis de synes, det ligger for tæt på et folketingsvalg til, at man vil indkalde til et nyt opstillingsmøde, hvor man prioriterer kandidaterne, så kan partierne jo bare lade være med det.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Men igen: Det handler jo grundlæggende om, om man synes, det er vigtigt, at spillereglerne for et valg er på plads, i god tid inden et valg skal holdes.
Og der synes vi at det er for sent i valgperioden at ændre i valgloven.
Tina Nedergaard (V), 2015-04-14:
De interne beslutningsprocesser i Venstre synes jeg er mindre relevante for det, som jeg udtrykker heroppe som stedfortræder for ordføreren.
Men jeg kan svare på gruppens vegne – og det er jo altså Venstres folketingsgruppe, der fastlægger politikken, uanset hvilken proces vi måtte have haft i vores parti.
Vi har blot den overvejelse – og jeg må altså sige, at den kan jeg i hvert fald genkende fra baglandet og fra mange af de valg, jeg har været igennem – at mange vælgere er meget tvivlende over for og usikre på, hvad det er, der er afgørende for, hvem der bliver valgt.
Og jeg må også sige, at det jo ikke er uden grund, at jeg nævner det, for der har jo næsten efter hvert eneste folketingsvalg været diskussioner om, hvorfor den ene frem for den anden i et parti var blevet valgt til Folketinget.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Jeg tror nu, at jeg sagde og, men jeg synes, at det, der er vigtigt i lovforslaget, er, at vi sørger for, at der er ligestilling, så ATP og LD kan investere på lige fod med andre selskaber.
Det er vigtigt.
Så er der seks punkter, der er listet op,
som også Liberal Alliances ordfører, tror jeg, har.
Det er rigtig gode punkter alle sammen.
Derfor kom jeg med mine bemærkninger.
Jeg er glad for, at det står, som det står, og mine bemærkninger ud over det var relateret til det eneste punkt, som Venstres ordfører havde ophævelser over.
Det synes jeg var underligt.
Hvorfor det?
Derfor er der ikke noget som helst galt i, at man både har de bedst kvalificerede og også tager hensyn til en kønslig fordeling.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-04-14:
Vi har jo fremsat det her beslutningsforslag, som handler om, at mænd også skal have ret til at få øremærket barsel.
Det er et forslag, som Socialdemokraterne, Radikale Venstre og SF før valget var fuldstændig enige om sammen med Enhedslisten, og vi har også tidligere fremsat beslutningsforslag sammen, fordi vi grundlæggende tror på, at det er det bedste redskab.
Det er nok også derfor, det var en del af regeringsgrundlaget, indtil det blev hevet ud.
Og derfor kunne jeg med stor interesse læse i Altingets kandidattest og Danmarks Radios kandidattest, at der er 80 kandidater, både fra Socialdemokratiet og Radikale Venstre, som går ind for øremærket barsel, oven i købet også fra toppen af regeringen – ligestillingsministeren, økonomi- og indenrigsministeren, som også er formand for Radikale Venstre, formanden for Folketinget, Mogens Lykketoft, Socialdemokraternes ligestillingsordfører.
Og så tænkte jeg jo i forhold til det der med at sidde og sige, at det går man ind for, og at det er meget vigtigt, at det altså er sådan en gratis omgang, man kan få ud i medierne.
Nu vil SF jo gøre det muligt, så man faktisk også kan stemme for det, og så man ikke alene behøver at sige det i diverse kandidattest, men faktisk også her i Folketingssalen kan realisere sin politik.
Jeg ved jo, at der er et flertal; Enhedslisten og SF går ind for øremærket barsel, og det kan jeg forstå at de andre partier også gør.
Så derfor håber jeg jo også, at man selvfølgelig stemmer for det her forslag, for det er det, der skal til, hvis vi for alvor skal kunne gå ind og give mænd den mulighed, at de faktisk kan tage øremærket barsel.
Vi ved i dag, at det har en ret stor betydning, i forhold til hvordan ligestilling er, altså at når mænd kan tage den barsel, er det også langt lettere at sige på arbejdspladsen, at det vil man gerne have.
Det har også en betydning i forhold til overenskomster, og det har også en betydning i forhold til pensioner.
Det er nok derfor, vores nabolande har dyrket det i den grad og har gjort det til en ret, og der kan vi se at der er flere og flere mænd, der får barsel.
Derfor håber jeg jo også, at dem, hvis navne, jeg har nævnt, er nogle af dem, der stiller sig i spidsen og vil stemme for forslaget, for alt andet vil være at sige noget det ene sted og noget andet det andet sted.
Og jeg kan også se, at der er en journalist fra Politiken, og det kunne også være, at han ville skrive det, hvis man stemte for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-14:
Det kan vi gøre ganske kort.
Dansk Folkeparti ønsker fornyet udvalgsbehandling af lovforslaget, bl.a. på grund af nogle forskellige henvendelser.
Det håber jeg selvfølgelig at Folketinget er med til at bevilge.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Jeg synes, at vi har en meget spændende og stærk kristen kulturarv i Danmark, som vi skal værne om og passe på.
Det er også derfor, at vi har faget kristendomskundskab i folkeskolen.
Det forstår jeg også at fru Mai Mercado må være enig i – i hvert fald delvis – for man er i hvert fald delvis med i folkeskoleforliget og har mulighed for, hvis man synes, at der skal andre ting på skoleskemaet, at påvirke det ad den vej.
Det er det, der er styrken ved, at vi har brede forlig om tingene her i Folketinget: at vi i fællesskab kan udvikle f.eks. vores folkeskole.
Mai Mercado (KF), 2015-04-14:
Det synes jeg lyder rigtig mærkeligt, for jeg var jo sådan set med til forhandlingerne om folkeskolereformen, og der husker jeg da i hvert fald, at der var nogle forslag fra De Radikale om netop at indføre religionsundervisning frem for kristendomskundskab.
Og der var jo ikke nogen afvisning fra Socialdemokratiets side; det var jo de borgerlige, som måtte insistere på at sikre, at kristendomskundskab fik lov til at blive på skemaet.
Men altså, jeg vil gerne lige læse op, hvad det er, statsministeren har sagt.
Hun har jo skrevet, udtalt: I princippet kan jeg ikke se, hvorfor børn med en muslimsk baggrund ikke kan have kristendomskundskab, som jo er den dominerende religion i Danmark.
Når man har sagt det og ikke kan se, at der ikke er nogen grund til det, kan vi jo lige så godt bare gennemføre det.
Og derfor håber jeg da, at regeringen kunne være villig til det.
Når nu jeg beder om, at statsministeren forholder sig til de danske værdier, er det, fordi det er noget, som ligger os meget på sinde.
Statsministeren talte om solidaritet og det at indgå i et fællesskab.
Det er jo også rigtig vigtigt, men danske værdier, altså det at få danskheden ind under huden, tror jeg er noget, som rigtig mange efterspørger.
Så vil jeg egentlig bare have statsministeren til at bekræfte det, som ordførerne sagde den dag, vi diskuterede Muhammedkrisen på skoleskemaet.
Der sagde de socialdemokratiske ordførere: Vi ser ikke noget problem i, at Muhammedkrisen kommer ind som en del af historiekanonen.
Så det vil jeg egentlig bare have statsministeren til at bekræfte.
Det er i virkeligheden et meget nemt spørgsmål, og det kunne jo være en enestående chance for, at statsministeren rent faktisk svarede ganske præcist på noget i den her spørgetime: Er statsministeren helt villig til og indstillet på at sætte Muhammedkrisen på skoleskemaet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Jeg har to ting, nej, faktisk tre ting.
Jeg glæder mig overordentlig over, at en konservativ ordfører kunne bruge ordet solidaritet om noget, der skulle kendetegne Danmark.
Det glæder mig virkelig meget, og nu mangler vi bare omfordeling, ligebehandling og alle mulige ting.
Det her kan blive rigtig godt til sidst.
Men det er rigtigt, at jeg mener det her med, at det, at vi er solidariske med hinanden, at vi har et fintmasket sikkerhedsnet – så man, hvis man ikke har fået de mest gyldne chancer her i livet, får en chance til – er en væsentlig og stærk kerneværdi i Danmark.
Jeg er også glad for, at der står kristendom på skoleskemaet, og at vi er blevet enige om det i forligskredsen.
Jeg synes, det er rigtig godt, at det er sådan.
Så vil jeg til sidst, med hensyn til hvad der konkret skal undervises i i en klasse i folkeskolen, sige – hvilket ordføreren må vide – at det overlader jeg altså trygt til de dygtige danske lærere.
Det er dem, der skal vurdere, hvad der er passende at tage op i undervisningen.
Og hvor er vi henne, hvis vi her i Folketinget skal sidde og sige til alle lærerne, at de skal tage lige præcis det emne op, på den dag og på den måde?
Jeg synes ikke, det er det Danmark, vi kender så at sige.
Jeg synes, at det Danmark, vi kender, er et sted, hvor der også ude i det enkelte klasselokale er stor frihed til, at lærerne kan undervise på den måde, som passer til undervisningen – men selvfølgelig efter de læreplaner, vi har rammet folkeskolen ind i.