runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2012-05-15:
Det er jo nogle interessante tal.
Der har helt sikkert været en effekt af den lovgivning, der er, men vi kan også se på de samme tal, at det tal er stagneret siden 2006.
Og det er stadig sådan, at en ud af ti, der går i 9. klasse, ryger til daglig.
Det er alt, alt for mange efter min mening med den store sundhedsrisiko, vi ved det indebærer, når man ryger, og når vi ved, at det netop er i teenageårene, man etablerer en fast rygevane.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Var det det her, der var årsagen til, at Venstre forlod forhandlingerne om rygeaftalen, nemlig at man ikke ville være med til at kigge særligt på, hvad man kunne gøre for de unge rygere?
Eller hvad var årsagen egentlig til, at Venstre ikke ville være med?
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Jeg er helt enig, også med Enhedslisten, i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe, at unge ryger.
Og det, som jo er det helt oplagte svar her, er, at vi må have forældrene på banen.
Forældre har et enormt ansvar for, at deres børn ikke begynder at ryge.
Det har skoler og institutioner også, og det, som vi jo kan høre fra rektorernes forening, som jeg også nævnte i min ordførertale, er, at man mener, at man faktisk godt selv inden for gældende lovgivning kan være med til at indføre de stramninger, som hver enkelt institution finder rimelige.
Stine Brix (EL), 2012-05-15:
Jeg hører ordføreren sige, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Gør det så ikke indtryk, når Kræftens Bekæmpelse har fremlagt en undersøgelse, der viser, at på de efterskoler, hvor man ikke må ryge, er der halvt så mange, der begynder at ryge, som på de efterskoler, hvor man gerne må ryge?
Det gør en kæmpe forskel, om man må ryge på skolen eller ej.
Gør det ikke indtryk, og vil det så ikke være interessant at kigge på som et tiltag, der faktisk ville betyde uhyre meget for de unge mennesker, som så ikke begynder at ryge?
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Det gør altid indtryk, når der kan fremlægges en undersøgelse og dokumenteres forskellige sundhedsmæssige aspekter.
Det gør altid indtryk, og det gør det også, når Kræftens Bekæmpelse fremlægger deres tal i forhold til unge og rygning eller i forhold til kræft, eller hvad Kræftens Bekæmpelse nu kommer med.
Den undersøgelse, som fru Stine Brix her refererer til, er jo ikke færdig endnu, og jeg synes, man skal være meget, meget forsigtig med at gå ud og konkludere på baggrund af en ikke færdiggjort undersøgelse.
Det, som vi jo ved, er, at rygning har en social slagside, og en klog tilgang til lige præcis den undersøgelse ville da være at få styr på, hvordan den sociale slagside forholder sig til de børn eller unge mennesker, som ryger, og hvad vi kan gøre for at rette op på den sociale slagside.
Astrid Krag (S), 2012-05-15:
Med det lovforslag, vi behandler i dag, giver vi et retligt grundlag, en lovhjemmel til, at kommunerne kan oprette stofindtagelsesrum.
Og man skal overholde rygeloven – det skal man jo.
Det er der ikke sat noget spørgsmålstegn ved.
Hvordan man gør det, er jo et lokalt anliggende.
Det følger også i forlængelse af den måde, vores rygelov er indrettet på, at man har et ansvar for det lokalt.
Så er den diskussion faktisk ikke så meget længere, og jeg må tilstå, at jeg lidt ligesom SF's ordfører troede, det var et drillespørgsmål, da det først kom op, men så fyldte det pludselig en del i debatten, og jeg må sige, at jeg synes, det er lidt af et sidespor.
Når Venstres ordfører insisterer på at blive ved med at konstatere, bare konstatere, at det her vil fastholde folk i deres misbrug, og alle de erfaringer, vi har fra udlandet, viser, at det her rent faktisk betyder, at man kan nå ud til de gademisbrugere, vi ellers ikke har kontakt med, at det rent faktisk betyder, at der – det er et de krav, vi vil stille fra statslig side – jo skal være sundhedsfagligt og social fagligt personale til stede, og det er det eneste krav, vi stiller, fordi det jo er kommunerne, der bedst ved, hvordan man kan opfylde de lokale behov, så det er da en måde at nå folk på, der er bedre end status quo, som det er i dag.
Tværtimod har vi erfaringer fra udlandet, der viser os det stik modsatte.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-15:
Jeg skal bare have ministeren til at bekræfte, at de initiativer, der er i dag, f.eks. det mobile fixerum, kan fortsætte uhindret.
Astrid Krag (S), 2012-05-15:
Med den lovhjemmel, der bliver skabt i dag, kan kommuner få mulighed for at oprette stofindtagelsesrum.
Dem kan kommunerne altså selv drive, eller også kan selvejende institutioner med driftsoverenskomst med kommunerne drive dem.
Det vil sige, at man skal være en selvejende institution, og det er, som jeg er blevet oplyst om det af jurister, der ved noget om den slags, ikke den sværeste ting i verden at blive, og derfor vil det være muligt for kommunerne lokalt at vælge den tilrettelæggelse og drift, som man mener lokalt er bedst.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-15:
Hvorfor egentlig?
Der er en enormt høj normering på det tilbud, der er over 50 læger og sygeplejersker tilknyttet det tilbud.
Det fungerer i dag.
Hvad er rationalet bag, at det ikke kan få lov til at fortsætte?
For som jeg kan forstå det, er politiet ikke kommet og har stoppet det tilbud, der er i dag.
Der er sådan set ikke noget i loven, der siger, at det tilbud ikke må fungere, at det er ulovligt, så hvad er rationalet bag, at man skal lave det her om?
Astrid Krag (S), 2012-05-15:
Jamen jeg synes jo, at debatten i dag har vist meget godt, at der er nogle, der synes, at det her er for vildt, fordi det giver for store problemer i forhold til håndhævelsen – hvad skal politiet stille op, og hvordan kan vi overhovedet få det her til at fungere? – mens hr. Joachim B. Olsen så rejser spørgsmålet om, om det ikke er for fast, for stramt, for indsnævret, for indskrænket i sit mulighedsrum.
Den her model, hvor vi siger, at vi nu giver lovhjemmel til, at kommunerne selv kan stå for driften eller kan lave en driftsoverenskomst med selvejende institutioner, er jo sådan set en måde at kunne bevare noget af det på, hr. Joachim B. Olsen fremhæver, nemlig at der eksisterer nogle velfungerende initiativer derude, men hvor vi samtidig har den nødvendige hånd i hanke med, hvem der står med ansvaret, nemlig kommunerne.
Det er jo kommunerne, som har ansvaret for forebyggelses- og behandlingsindsatsen, i henhold til både sundhedsloven og serviceloven.
Så skal jeg også sige, at den model, vi er landet på, har vi lavet i tæt samarbejde med Justitsministeriet, som jo står for den politimæssige side af sagen.
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Det, som hr. Flemming Møller Mortensen refererer til, er jo den danske drøm, og den danske drøm lever i allerhøjeste grad stadig væk, både hos og i Venstre.
Jeg vil såmænd bare her konstatere, at Socialdemokratiet og regeringen jo i allerhøjeste grad svigter vælgernes drøm.
Man er løbet fra stort set samtlige valgløfter.
Astrid Krag (S), 2012-05-15:
Jeg må bare fastholde, at det, vi gør i dag, er, at vi skaber lovhjemmel til, at man lokalt i kommunerne får mulighed for at etablere og drive stofindtagelsesrum.
Derfor er det også et lokalt ansvar at sørge for, at rygeloven, som der bliver spurgt ind til, bliver overholdt.
Ligesom vi med rygeloven ikke står i Folketingssalen og detailregulerer, hvordan man lokalt lever op til rygeloven, men konstaterer, at man skal leve op til rygeloven, skal vi jo heller ikke gøre det på det her område.
Så det var ikke et forsøg på ikke at svare.
Jeg ved ikke, hvordan de lokalt i de kommuner, der måtte ønske at etablere stofindtagelsesrum, vælger at indrette sig.
Jeg kan bare i forlængelse af hr. Jens Henrik Thulesen Dahls spørgsmål konstatere, at selvfølgelig gælder rygeloven også her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-15:
Sådan gik det ikke, og det undrer os rigtig, rigtig meget.
Danmark ligger rigtig dårligt i forhold til middellevetid, og den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, sagde i 2009 i forbindelse med sin plan for, at vi skulle genvinde en af de ti højeste placeringer bl.a. på sundhedsområdet
»Mange gode leveår er både en forudsætning for velstand og for lykke.
Her kunne vi klare os bedre i Danmark.
Stærkere forebyggelse og sundhedsbehandling betyder flere gode leveår for alle danskere.«
Hr. Lars Løkke Rasmussen siger også, at vi alle har en forpligtelse til at passe på hinanden og ikke mindst vores børn, og at det derfor også kan være nødvendigt at lovgive for at beskytte vores børn, eksempelvis mod rygning.
Hvorfor?
Det er mit spørgsmål til fru Jane Heitmann.
Camilla Hersom (RV), 2012-05-15:
Jamen vi synes i Det Radikale Venstre, at man skal være meget, meget modtagelig over for fakta og over for viden om den sundhedsrisiko, der kan være forbundet med forskellige ting.
Og der ligger jo en lang stribe høringssvar, som bl.a. peger på, at det er meget, meget svært at indhegne røgpartikler, også selv om man opstiller rygekabiner og rygerum.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-15:
Jeg vil rigtig gerne have, at tonen her i Folketingssalen skal være ordentlig, så undskyld, hvis jeg bed lidt for kraftigt efter ordføreren.
Jeg forstår ikke ordførerens argumentation om ventilation på enkeltmandskontorer.
For mig at se
Jeg nævner det, fordi ordføreren tidligere i sin ordførertale spurgte, hvem der skulle sætte skilte op, hvis der var en rygekabine, og syntes, at det måtte være en ekstra udgift, og at der måtte sættes tid af, hvis nogen her på Christiansborg eventuelt skulle gøre det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er ordføreren af den opfattelse, at man kan kalde det formynderi, hvis vi eksempelvis fra Folketingets side gør noget for unge under 18 år, altså laver reguleringer for unge under 18 år?
Er det formynderi eller ej?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-15:
Hvad skulle der ifølge ordføreren være til hinder for – eller måske mener ordføreren, at det vil være godt – at man forbyder rygning i private hjem, for der er jo også børn, som skal beskyttes?
Vil det være en farbar vej?
Er det der, vi er om 10 år?
Hvad tænker ordføreren om det?
Camilla Hersom (RV), 2012-05-15:
Jeg er enig med spørgeren i, at det her næppe er den sidste ændring af rygeloven, vi ser.
Det håber jeg personligt heller ikke.
Og der er jo også lagt en revisionsbestemmelse ind i lovforslaget, som gør, at vi skal kigge på det allerede igen inden næste folketingsvalg; det må man håbe.
Hvor ender det henne?
Det vil jo afhænge af mange ting, men så længe tobak er et lovligt produkt og vi har den gældende grundlov, kan man jo ikke forbyde rygning i private hjem.
Boligen er jo ukrænkelig.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-15:
Man kunne jo forbyde rygning helt, og så ville det også være ulovligt at ryge i et privat hjem, fordi man ikke måtte være i besiddelse af tobak.
Ville det være godt?
Vil det med tilgængeligheden, der blev nævnt her, være en farbar vej, altså at man siger: O.k., det her er meget, meget farligt, så vi forbyder rygning helt?
Er det et mål?
Camilla Hersom (RV), 2012-05-15:
Det er sådan med de her ting, at udgangspunktet er at beskytte ikkerygerne mod passiv rygning.
Og det, man jo i stigende grad også taler om, er, at røgpartikler også indlejres i stof og gardiner og alle mulige andre steder, så det her med at lufte ud og ventilere ikke er nok.
Jeg håber og tror på, at Danmark vil følge den internationale tendens på det her område og være utrolig opmærksom på, hvilke helt alvorlige skadevirkninger tobak har.
Det kan så forhåbentlig påvirke befolkningen i en grad, hvor færre begynder at ryge, sådan at vi får stadig færre rygere.
Det er jo det, forslaget om en lovændring i dag også handler om, for vi kan se, at når det gælder de unge, er antallet af rygere stagnerende, vi har ikke fat i dem på samme måde, som vi har i den voksne del af befolkningen.
Hvor vi så ender om 10, 20, 50 eller 100 år, vil jeg helst ikke indlade mig på at spå om.
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at det her næppe er den sidste ændring af rygeloven i den her regeringsperiode.
Kunne ordføreren ikke lige løfte sløret for, hvor det er, at ordføreren gerne vil stramme?
Vi har jo tidligere hørt De Radikale udtale sig om, at man gerne vil forbyde rygning i private hjem.
Hvor er det, at ordføreren helt konkret gerne vil stramme rygeloven?
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-15:
Hr. Jens Henrik Thulesen Dahl får i hvert fald ikke mig som ordfører til at stå her og sige, at folk ikke skal tage en uddannelse.
Det her er jo ikke et enten-eller.
Derfor snitter vi lige nøjagtig revideringen af rygeloven til i særdeleshed at fokusere på børn og unge.
Vi kan se, at der er rigtig mange uddannelsesinstitutioner, som har indført en stram rygepolitik.
Eleverne kommer da, også selv om det måtte være erhvervsfaglige skoler, som har gjort det.
Så her søger Dansk Folkeparti et argument, som jeg slet ikke mener er diskussionen værdig.
Vi tager jo i hvert fald et helt klart initiativ, og det bliver lov fra medio august, at der ikke må ryges på uddannelsesinstitutioner, hvis de elever, der går der, er under 18 år.
Jeg har et brev fra en mor, det er godt nok ikke en erhvervsfaglig uddannelse, men det er et alment gymnasium, hvor der bliver røget, og moderen skriver, at hun er rigtig ked af, at forældreansvaret og pædagogikken hjemme i stuen og køkkenet ikke har været tilstrækkelig.
Der bliver røget rigtig meget lige uden for hoveddøren på gymnasiet, og moderen har adskillige gange henvendt sig til ledelsen, til rektor, og spurgt, om de ikke kunne bære ansvaret på institutionen for en anden og bedre rygepolitik.
Det er ikke lykkedes for forældrene at komme igennem.
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Jeg kunne godt tænke mig at holde lidt fast i det her om forældre.
Der ligger et høringssvar fra Foreningen for Danske Døgninstitutioner, og jeg vil godt lige kort citere, hvad de skriver.
Synes hr. Flemming Møller Mortensen, at det er hensigtsmæssig lovgivning, regeringen er i gang med at indføre i forhold til børn og forældre?
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-15:
Nu er det jo meget pudsigt, at fru Jane Heitmann fremhæver de her ting i forhold til døgninstitutioner.
Her fra talerstolen eller fra andre steder refererer vi jo naturligvis ikke fra forhandlingerne, men jeg erindrer, at Venstre og Konservative først forlod forhandlingerne langt senere, end der var fundet egentlig enighed om, hvordan man skulle gøre både i forhold til Kriminalforsorgen og i forhold til steder, hvor andre unge bliver placeret uden for hjemmet.
Derfor virker det meget, meget søgt, at Venstre nu prøver at finde små elementer, hvor man kan spørge, om der her er en konflikt mellem børn og forældre, fordi der ikke må ryges på en døgninstitution, og forældrene derfor ikke kommer og besøger dem.
Da fru Jane Heitmann var oppe som ordfører lige for lidt siden, blev der refereret til Kræftens Bekæmpelses undersøgelse på efterskoler, som viser, at dobbelt så mange børn begynder at ryge på en efterskole, hvor der må blive røget.
Altså, er det her et hensyn til barnet, eller er det et hensyn til forældrene?
Hvor ligger det politiske ansvar og de voksnes menneskelige ansvar i forhold til, at færre børn skal udsættes for enten direkte rygning, fordi de selv ryger, eller for den passive rygning?
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Det her er sådan set ikke et spørgsmål om at søge konflikter.
Det er et spørgsmål for at finde ud af, hvor det er, regeringen er henne i forhold til forældreansvaret, i forhold til det ansvar, som vi alle sammen har i det her samfund for at opføre os ordentligt over for hinanden.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-15:
Dansk Folkepartis ordfører startede med at sige, at der er spænding omkring debatten om rygning, og at det er der altid.
Nej, jeg synes ikke, at der er spænding; der er seriøsitet, og der er alvor.
Men jeg forstår i og for sig godt ordførerens måde at udtrykke sig på, for det falder fuldstændig i tråd med den måde, hvorpå Dansk Folkeparti proklamerede, at de ikke ønskede at være med i forhandlingen.
Man inviterede til pressemøde på et røgfyldt værtshus her i København med bægerklang for på en eller anden måde lidt sarkastisk, lidt ironisk, lidt latterliggørende at sige, hvad regeringen var i gang med at gøre på rygeområdet.
Det synes jeg var en pinlig måde at handle på fra et politisk partis side.
: Har Dansk Folkeparti slet ingen forståelse for, at den rengøringsassistent, der kommer ind på et kontor og skal gøre rent, efter at der har været en medarbejder derinde i 8 timer, som måske har storrøget på sin cigar, udsættes for en unødvendig, skadelig, kræftfremkaldende passiv rygning?
Jeg vil gerne citere fra det brev, jeg har fået:
Der er rigtig mange, der ryger på gymnasiet, og det er så nemt og så hyggeligt lige at gå uden for hoveddøren i skolegården, hvor der er bænke og askebægre stillet op.
De skal kun gå få skridt for at komme ud i det fri og få lov til at ryge, og som nævnt har skolen faktisk stillet faciliteter op, for at det skal være nemt og hyggeligt.
Jeg vil sige til hr. Joachim B. Olsen, at det drejer sig om tilgængelighed.
Vi ved, at ligger det lige for, så gør man det.
Hvis de to hippe elever fra årgangen sidder derude og ryger, hvem sværmer så ikke omkring dem?
Joachim B. Olsen, både du og jeg kan godt huske, at det var sådan, det var at gå i skole.
Den sociale effekt er stor blandt børn og unge, og det har noget med tilgængelighed at gøre.
Derfor laver vi en regel på området.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-15:
Jeg kan godt huske, hvordan det var at gå i gymnasiet.
Jeg kan også godt huske, at jeg selv røg i 1 år, og så holdt jeg også op igen, ligesom de fleste unge jo gør.
Det er jo sådan, at de fleste unge mennesker – sådan er vi indrettet – prøver forskellige ting, herunder prøver nogle også at ryge, selv om man udmærket godt ved, at det er sundhedsskadeligt.
Det er der heller ikke nogen der argumenterer imod at det er.
Men det her handler om, at vi herinde i Folketinget skal sidde og bestemme over voksne mennesker, for dem, der er ledere ude på de her gymnasier, er voksne mennesker.
Nu tager vi ansvaret fra dem, og det er der et problem i.
Det er der et problem i i forhold til vores demokrati, i forhold til at det må være sådan, at det er voksne mennesker derude, uden for de her mure, som vi må have tillid til kan træffe de rigtige beslutninger.
Hvis der så er et område, hvor de voksne mennesker vælger noget andet end det, vi synes er rigtigt herinde, må det bare være sådan.
Så vil det jo være sådan, at hvis efterspørgslen på røgfrie gymnasier er så stor, vil de gymnasier, hvor der må ryges, på et eller andet tidspunkt bukke under, altså fordi der ikke vil være nogen, der vil ønske at gå på det gymnasium.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-15:
Det kommer slet ikke bag på mig, at hr. Joachim B. Olsen har den holdning, for Liberal Alliance vil blot afregulere alt.
Altså, man taler til en meget lille del af befolkningen, som ikke forstår fornuften i, at det også er godt at have et samfund med regler.
Jeg vil gerne spørge hr. Joachim B. Olsen om noget.
Hr. Joachim B. Olsen giver udtryk for, at de fleste holder op med at ryge.
Er det hr. Joachim B. Olsens holdning, at der er for mange, der ryger i Danmark?
Nu ved jeg godt, det kan være vanskeligt at få hr. Joachim B. Olsen til at svare herfra på mit spørgsmål: Er der for få eller for mange, der ryger i Danmark?
Jeg kunne også have haft lyst til at stille et andet spørgsmål til hr. Joachim B. Olsen, og det er: Giver det mening, at man skal være 18 år for at købe tobak i Danmark, eller giver det ikke mening?
Det giver rigtig meget mening set med socialdemokratiske briller og øjne, at man skal være 18 år, fordi mange børn og unge har vanskeligt ved at forstå konsekvenserne af de ting i livet, der rent faktisk er farlige.
Nu har vi også reguleret fartgrænser og aldersgrænser med hensyn til knallerter og andre ting.
Derfor synes vi, det giver rigtig meget mening at harmonisere reglen om en aldersgrænse på 18 år i forbindelse med køb og salg af tobak med en regel om, hvor man må ryge henne, når man er under 18 år.
Nu synes jeg jo ikke, at det drejer sig om aber i dag.
Det drejer sig om børn og unges helbred og sundhed, og der bærer Venstre altså ikke noget ansvar.
Det synes jeg er skammeligt.
Vi havde en sundhedsminister, der i juni måned sidste år, det var hr. Bertel Haarder, som sagde, og jeg citerer: For mig er der stor forskel, om man udøver formynderi over for børn eller over for voksne. Jeg vil meget gerne være formynder over for unge under 18 år.
Derfor har jeg f.eks. over for skoler og uddannelsesinstitutioner presset meget på for at stoppe rygning og drikkeri.
Det har virket, og kunne jeg gøre det på den samme måde i forhold til andre ting, vil jeg gøre det.
Altså, hvad er det, der sker i Venstre.
Hr. Bertel Haarder var sundhedsminister sidste år i juni måned, og nu begynder Venstres ordfører at grave små petitesser op, fordi Venstre er røget i opposition og er blevet sure, eller hvad der er af anden årsag til, at man ikke ville bære ansvaret.
Kræftens Bekæmpelse, Forebyggelseskommissionen, som var den tidligere regerings egen forebyggelseskommission, har givet klare anbefalinger til, hvilken vej vi skal gå.
Det gør vi nu med regeringens forslag.
Hvor er Venstre?
De er passive, de bærer ikke ansvar.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at give os muligheden for at diskutere det her emne.
Det er så uhyre vigtigt, at det er dejligt at få anledning til det.
For når vi siger ungdomsarbejdsløshed, at det jo ikke bare en eller anden floskel eller et eller andet ord uden mennesker bag.
Siden 2008 er der kommet 35.000 flere unge på offentlig forsørgelse.
Der er mange af dem, der har mistet deres arbejde, men alt, alt for mange af de her mennesker har ikke engang haft muligheden for at få deres første arbejde.
De er simpelt hen blevet mødt af en mur i form af, at der ikke er brug for dem, at de ikke duer til noget.
Nogle har det svært, fordi de ikke har en uddannelse og derfor bliver ramt rigtig hårdt, når krisen kradser.
Det var også det, vores beskæftigelsesminister var inde på tidligere.
Andre har gjort alt det, vi har sagt til dem de skal, nemlig taget en uddannelse, så de har været klædt på til fremtidens arbejde.
Alligevel bliver de ramt nu af, at nyuddannede har rigtig, rigtig svært ved at komme ind.
Og rigtig mange unge oplever, at virksomhederne efterspørger en erfaring på flere år, men der er ikke nogen virksomheder, der er åbne for at give muligheden for at få den her erfaring.
Da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, udtalte han jo de famøse ord om, at hans søn i hvert fald ikke skulle opleve ungdomsarbejdsløshed.
Det synes jeg var meget prisværdigt.
Jeg synes, det var oprigtig dejligt at have en statsminister, som virkelig tog det her problem til sig og tog det alvorligt.
Desværre var det mest på talerstolen og i de flotte taler, vi hørte til det her, og siden da må vi jo bare konstatere, at alle tal er braget i den forkerte retning.
Det er mildest talt gået rigtig skidt.
Jeg synes personligt, det har været frustrerende at se til måned efter måned, hvor den ene unge efter den anden har stillet sig op i arbejdsløshedskøen, har taget et nummer, har oplevet følelsen af ikke at du, at der ikke er brug for en, samtidig med at vi har haft en regering, som ikke rigtig har taget det seriøst.
Som politikere kan man meget.
Vi vil jo gerne tro, at vi kan rigtig meget.
Vi kan jo alt lige fra at ændre på SU'en til at bygge en bro til at ændre kræftbehandlingen.
Hvis der er en økonomisk krise, kan vi også gøre noget ved det.
Vi kan ikke forhindre den, men vi kan trods alt gøre noget.
Jeg oplever ikke, at den tidligere regering har gjort noget for at forhindre, at den store gruppe af unge, der i dag bliver ramt af krisen, gik fri.
Derfor er jeg også oprigtig glad for, at vi nu har et flertal, der rent faktisk har viljen til at gøre noget.
Det er på høje tid, at vi får en ungepakke.
Der ligger en kæmpe udfordring foran os, og derfor er den her ungepakke så vigtig.