runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Hr. Tom Behnke refererede tidligere til, at han sammen med Folketingets Retsudvalg for år tilbage havde besøgt nogle unge kriminelle, der havde sagt: Var der dog bare nogen, der havde taget fat i os i tide, var det gået anderledes.
Det tror jeg sådan set er en meget rigtig pointe, men er det ikke også det, Enhedslisten jo i virkeligheden foreslår, nemlig at man netop tager fat i tide på en ordentlig måde i stedet for at indlede - hvad kalder man det? - en gang rundt i fængslerne, som jo desværre ofte ender med, at den pågældende kommer igen?
Tom Behnke (KF), 2008-05-08:
Jo, men det var jo også det, jeg startede med at sige i min ordførertale
Jeg startede netop med at sige, at vi er enige i Enhedslistens ønsker og mål om en hurtig konsekvens.
Det er meget, meget relevant.
Det næste er så bare: Hvilke former for konsekvenser er det så, vi taler om?
Det er her, vi er uenige med Enhedslisten, delvis fordi noget af det, der bliver foreslået her, faktisk allerede kan lade sig gøre i dag.
Man skal bare gøre det.
Det næste er, at vi ikke mener, at man skal køre uden om retssystemet.
Vi er egentlig meget tilfredse med den måde, det kører på i dag i forhold til retssystemet, men man skal være bedre til at koordinere, og man skal være bedre til at gribe ind tidligere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Nu spurgte jeg jo egentlig ikke for at diskutere de nærmere formuleringer i første afsnit af hr. Tom Behnkes ordførertale, selv om det givetvis ville være meget spændende.
Jeg spurgte til det indholdsmæssige.
Hr. Tom Behnke var jo selv inde på før, at snuptagsløsninger sjældent virker så godt, som man kunne ønske sig.
Der synes jeg jo egentlig at Enhedslisten kommer med nogle meget konkrete forslag til, hvordan vi kan få konsekvens på en anden måde, end vi har i dag.
Vi kan jo i dag desværre se, at det ikke har så gode virkninger.
Så det handler ligesom om at komme ind i kampen om at straffe, sanktionere - kald det, hvad man vil - på en alternativ måde, sådan at vi kan få nedbragt ungdomskriminaliteten.
Det må jo i hvert fald være vores fælles mål.
Tom Behnke (KF), 2008-05-08:
Jamen se, det er jo, fordi hr. Ammitzbøll forventer, at kriminaliteten blandt børn og unge starter, når de er 15 år gamle.
Det gør den ikke.
Den starter tidligere, og derfor taler vi altså om, at for dem, der er under den kriminelle lavalder, er det den sociale indsats, der gælder.
Altså, det er et spørgsmål om, at der er nogle konsekvenser af social karakter, og her er det socialforvaltningen, der tager hånd om de unge og børnene og også gerne deres forældre.
Så det er den ene del af det.
Hvis vi taler om den forebyggende indsats, er det allerede der, den skal være.
Når jeg taler om, at det skal have konsekvens, at man træder ved siden af, mener jeg, at det også skal have en konsekvens for den 10-årige, der gør noget forkert.
Men konsekvensen skal ikke være, at vedkommende bliver sat i fængsel.
Konsekvensen skal heller ikke være, at vedkommende kører igennem det almindelige retssystem, for når man er under 15 år, er det de sociale foranstaltninger, der skal gøre sig gældende.
Men er man over 15 år, er det vores opfattelse, at man skal køre efter den almindelige straffelov og retsplejelov.
Så er det den vej, vi skal gå, og så er det i stedet for i valget af sanktion, at man skal tage hensyn til den kriminelles alder og modenhed, kriminalitetens art og grovhed osv.
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Nu er det heldigvis ikke alle, der er startet som 10-årige med at begå kriminalitet og så bliver ved, indtil de bliver 15 år og sat i fængsel og så derefter bliver ved igen.
Uanset om de har begået noget tidligere, eller om det er første gang, de har begået noget - og den indsats, de sociale myndigheder har gjort, ikke har virket - er det væsentligt at se på, hvad der kan virke for at få dem til at holde op med at begå kriminalitet.
Det, vi kan se, er, at mange af de ting, vi gør i dag, ikke virker.
Nogle af dem bliver fastholdt i at være kriminelle med den måde, vi har konsekvens på i dag, og der ville vi gerne prøve noget andet. Så vil jeg gerne bede hr. Tom Behnke om at forholde sig til den del af forslaget, der handler om ofrene, altså det, at de kriminelle unge bliver sat til at give en undskyldning eller på anden måde bliver konfronteret med, at det har haft en konsekvens for nogle mennesker, og at ofrene bliver involveret og får at vide, at det har haft en konsekvens.
Tom Behnke (KF), 2008-05-08:
Det ændrer ikke på det, jeg sagde lige før om, at hvis man er 16 år gammel, når man begår sin første kriminelle handling, altså over den kriminelle lavalder, er det vores opfattelse, at man skal igennem retssystemet med retsgarantier osv.
Det vigtige, når vi taler om de yngste, er, at man i sanktionsvalget sørger for at have en sanktion, som har den effekt, at den unge holder op med at begå kriminalitet, og som også har en sådan karakter, så kammeraterne kan se, at det altså havde en konsekvens, og at det ikke bare var gratis.
I forhold til det med ofrene er vi også positive over for konfliktmægling og det, at offer og gerningsmand kan møde hinanden, når begge parter er frivilligt indstillet på det.
Det tror vi kan være gavnligt for begge parter, hvis man er frivilligt indstillet på det.
Men som ministeren sagde i sit svar til at starte med - og det hørte fru Line Barfod jo klart og tydeligt - må det ikke være sådan, at det bliver en betingelse for det, så det pludselig er offeret, der skal til at være dommer, i forhold til hvad gerningsmanden skal have af sanktion.
Det duer jo ikke.
Men tanken om, at offer og gerningsmand taler sammen og taler ud, synes vi er fint nok, når det er frivilligt.
Der var jo stribevis af spørgsmål, og man kan ikke nå at svare på dem alle sammen inden for det minut, der er til rådighed.
Men nu skal jeg prøve at sætte tempoet op og så sige: Nej, vi har ikke nogen intentioner om at sætte den kriminelle lavalder ned.
Punktum.
Det næste, der er at sige, er, at vi ikke har sovet i timen.
Tværtimod har vi jo taget initiativ til, at der kommer en kommission, der skal se på børne- og ungdomskriminaliteten.
Det er det, vi har gjort, og derfor kan jeg sige, at vi ikke har sovet i timen.
Vi sørger for, at der bliver samlet op på den koordinerede indsats på tværs af forskellige myndigheder.
Det er det, vi vil.
Derudover kan jeg sige, at politireformen jo havde i sig, at politikredsene netop får mulighed for at specialisere sig og tematisere indsatsen fra politiets side.
F.eks. kan man i en politikreds lave en ungdomspatrulje, som udelukkende fokuserer på børn og unge, som begår kriminalitet, sådan at de betjente, der er i den patrulje, har en spidskompetence og ved alt om, hvad der foregår blandt børn og unge, og kan gribe ind over for dem og sørge for, at de kommer på ret køl igen.
Det har vi også gjort.
I forhold til erstatningsansvaret vil jeg sige, at der her ligger et helt væsentligt element, som jeg godt ved er en konservativ drøm og et ønske, og som Socialdemokratiet tager stærkt afstand fra.
Men vi har en opfattelse af, at forældrene har et ansvar, og at forældrene skal stilles til ansvar for de her ting.
Det vil betyde meget mere end alle mulige andre lovgivningsmæssige initiativer.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Inden solen går ned, oplever vi også en minister, der har humor, og det er jo ikke dårligt at gå ind i en politisk sag med humor.
Vi oplever det nu nok lidt anderledes, nemlig at regeringen med hensyn til det her forslag godt kunne se, at den var i mindretal, og så var det nok klogt at rette ind.
En minister skal da ikke have utak for, at man kan se, hvad vej vinden blæser, og at man så agerer på det.
Men det, der jo er nok så interessant, er, at der ud over det her skal et langt mere sejt træk til, for at vi kan få en fælles obligatorisk mærkning i EU, hvor alle de produkter, der bliver produceret, og de ting, der kommer til os fra tredjelande, er omfattet af den samme mærkning, så der ikke er vildledning.
Vi oplever jo også, at f.eks. Forbrugerrådet allerede har anmeldt både Coca-Cola og Kellogg’s for vildledning, fordi den der GDA-mærkning, som er blevet så populær fra en lang række store virksomheders side, er misvisende i forhold til det daglige indtag.
Derfor er det jo vigtigt, at ministeren arbejder på og lytter til flertallet her, der siger, at det altså er 100 g og 100 ml, der skal bruges.
Det skal så parres sammen med, om ministeren er i stand til det.
Det synes jeg ministeren skal love lidt om i dag.
Hvordan bliver der arbejdet i EU for at overbevise resten af kollegaerne om, at vi altså skal have en fælles mærkning, hvor det drejer sig om 100 g og om 100 ml?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-08:
Der er en udgift i dag, som jo bæres af regionerne, fordi sundhedsvæsenet har adgangen.
Det, det handler om, er at give adgangen til alle borgere, og det vil sige, at så flytter man i virkeligheden betalingsforpligtelsen fra regionerne over til staten.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-08:
Jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen som medforslagsstiller til beslutningsforslaget naturligvis også har været inde omkring hele dette spørgsmål.
Jeg kan oplyse hr. Bjarne Laustsen om, at beslutningsforslaget er fremsat den 11. april, og de ting, jeg refererede til, er oplysninger, der er givet på et væsentlig tidligere tidspunkt.
Men jeg synes bare, det er positivt, at man på den måde føler et behov for en selvstændig diskussion af det i Folketingssalen for netop at bakke op om regeringens politik.
Jeg er ikke enig i, at vi skal kalde det et langt, sejt træk at få en obligatorisk ernæringsdeklaration i EU.
Det er det, Kommissionens forslag går ud på.
Så kan der være nogle detaljer om, hvordan næringsdeklarationen skal se ud, hvad skal en præcisering indeholde m.v. Men det, der er foreslået fra EU's side, er jo netop en obligatorisk mærkningsordning.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Det er jo et problem, vi kan løse meget enkelt ved gennem udvalgsarbejdet at stille de relevante spørgsmål til ministeren.
Så vil han selvfølgelig finde ud af det.
Det indtryk, jeg har, er, at hvis man gør det nu, vil man faktisk kunne håndtere det her, sådan at der ikke bliver nogen ekstraudgifter.
Men hvis der er andre ideer til relevante spørgsmål, der kan hjælpe ministeren i udførelsen af hans arbejde, og som jeg skal stille, så modtager jeg dem gerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Da ministeren startede sin tale, hed det fri og lige adgang til sundhedsvæsenet.
Jeg ved ikke, om det var en fortalelse, men det var jo sådan tidligere, at der var fri og lige adgang; nu er der let og lige adgang, men ikke fri adgang .
Det er kommet med ind ved de sidste ændringer af sundhedsloven, og ministeren skulle måske lige overveje forskellen på de to ting.
Jeg vil så godt sige, at når der bliver behandlet flere patienter nu end tidligere, er det jo en naturlig udvikling, for man behandler mange flere patienter ambulant.
Det er ikke noget, man kan tilskrive regeringen, det kan man tilskrive de dygtige læger, som kan tage patienter ind og udskrive dem samme dag - selv med alvorlige sygdomme.
F.eks. kan man nu ordne en ballonudvidelse dagkirurgisk, mens det for 10 år siden var noget, man skulle behandle over lang, lang tid.
Og sådan er det jo stort set med alle kirurgiske sygdomme.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-08:
Hr. Jens Peter Vernersen har ret i, at der er sket en ændring af teksten fra fri og lige til let og lige.
Der er ikke fra regeringens side noget som helst ideologisk sigte med denne ændring, men blot den præcisering, at når vi i sundhedsloven nu samler alle sundhedstilbud, må vi jo erkende, at der ved f.eks. tandlægebehandling er en høj grad af egenbetaling.
Og det er jo nogle debatter, vi har haft her i Folketinget ved flere lejligheder om tandlægebehandling og om årsagerne til, at der er en egenbetaling.
Men det er der, og derfor er det forkert at sige »fri«.
Sundhedsloven samler altså alle de her forskellige behandlingstilbud, og derfor er det let og lige og ikke fri og lige, men det er kun en præcisering af den allerede gældende tilstand.
Regeringen har ingen intentioner om i øvrigt at ændre det i nogen negativ retning.
Der tror jeg også, vi er enige med Socialdemokratiet.
Med hensyn til bemærkningerne om de dygtige læger er jeg fuldstændig enig i, at vi har mange, mange dygtige læger.
Regeringen har faktisk skaffet 1.200 ekstra læger, og det er vel også en del af årsagen til, at vi har kunnet nedbringe ventetiderne, som vi har.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Nej, jeg vil godt sige, at regeringen ikke har skaffet 1.200 ekstra læger.
Når der manglede 2.500 læger, var det, fordi Schlüterregeringen besluttede at nedsætte optaget på universiteterne, således at man i den 10-års-periode fik 2.500 færre læger optaget.
Det blev ændret under Nyrupregeringen, der hævede man optaget på studiet, således at man kom op på de der 1.100 læger om året, og det betyder, at man nu får disse ekstra læger.
Det er ikke noget, man kan takke den nuværende regering for, for lægestudiet varer nemlig mere end de 7 år, regeringen har siddet på magten.
Det er alene noget, der skyldes disse 10 år, vi havde med Nyrupregeringen.
Det tror jeg ministeren er enig i.
Og så vil jeg sige, at den vækst, der har været i økonomien på sundhedsområdet, jo knap og nap svarer til den vækst, der var 10 år tidligere.
Det er ikke sådan, at der er sket en revolution de seneste år.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-08:
Jeg kan jo faktisk forstå på hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål, at han bekræfter, at regeringen har tilført sundhedssektoren et meget stort ekstra antal læger, 1.200.
Så vi er jo enige i, at der er tilført en masse ekstra læger.
De 17 mia. kr., der er tilført det her budget, er udtryk for en vækstprocent, der er større end væksten generelt i samfundet.
Så selvfølgelig er der da tilført ekstra midler til det danske sundhedsvæsen, endda ganske betragtelige ekstra midler relativt set.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Vi påstår jo heller ikke, at der bliver brugt færre penge.
Vi er enige i, at der faktisk bliver brugt mange penge.
Nu var ministeren så venlig at henvise, ikke til kvalitetsreformen denne gang, men til regeringsgrundlaget, og det er jo rigtigt, at der i regeringsgrundlaget står, at regeringen vil arbejde for, at afregningen med private sygehuse skal afspejle forpligtelserne og rammevilkårene for de private sygehuse.
Det vil så sige, at når forpligtelserne er færre på de private sygehuse, burde prisen for den samme operation på de private sygehuse jo være lavere, end prisen er på de offentlige sygehuse, der har flere forpligtelser.
De har uddannelsesforpligtelse, de har forskningsforpligtelse, de har også forpligtelse til ikke at visitere patienterne, men tage dem, der kommer, også de akutte patienter.
Så mit spørgsmål går på: Betyder det, at for at leve op til regeringsgrundlaget skal priserne nu sættes ned på de private sygehuse?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-08:
Omvendt mener nogle, at private hospitaler får for lidt, hvis man tager med i betragtning, at de altså også selv skal købe deres ejendomme og apparatur osv. Som det er i dag, er det sådan, at det offentlige får 98 pct. af DRG'en, de manglende 2 pct. er den her effektivitet, der bringes ind, mens det private for en tilsvarende ydelse får 95 pct. af en DRG.
De får altså allerede nu mindre.
Diskussionen er her hele tiden, og jeg synes kun, at vi skal sikre fair og lige konkurrence, og det er det arbejde, jeg har sat i gang, for at få en mere præcis DRG.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Jamen så vil jeg gå videre med den der fair konkurrence, der er.
Jeg forstod på ministeren, at han vil se kritisk på, om økonomikonkurrencen er fair set i forhold til de forpligtelser, forrentning og alt muligt andet, der kan være i det, men hvad så med kvalitetskravene?
Hvis man stiller kvalitetskrav til en læge på et offentligt sygehus om, at man skal have gennemført så og så mange operationer for næsten at være autoriseret eller for at give god kvalitet, hvorfor kan en læge på et privat sygehus så nøjes med færre operationer for at få den samme grad af kvalitet?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-08:
Nu ville jeg altså være meget påpasselig med, at vi fra politisk hold går ind i de faglige vurderinger af, hvad der er lægefagligt forsvarligt, og hvad der ikke er lægefagligt forsvarligt.
Jeg går ud fra, at de læger, der udfører operationer i det danske sundhedsvæsen, gør det under det ansvar, som nu påhviler dem ved at være læger.
Men det er rigtigt, at jeg er meget optaget af, at der er en fair konkurrence med hensyn til DRG i forhold til privat og offentlig.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-08:
Det er helt åbenbart.
Det kan de også i dag.
Det kunne de også før i tiden.
Det, jeg gerne vil have at fru Birgitte Josefsen præciserer, er: Hvilke arbejdsgiverbetalte direktørordninger har der været i tidligere tider, altså før den her regering, og hvor eksisterer lovhjemmelen til, at man har gjort det?
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-08:
Tidligere har det været sådan, at en virksomhed godt kunne tegne en sundhedsforsikring for enkelte medarbejdere i virksomheden.
I dag er det jo sådan, at hvis man ønsker at tegne en sundhedsforsikring, så skal den omfatte alle i virksomheden.
Det tror jeg fru Lone Dybkjær er fuldstændig bevidst om.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Det var bare, fordi jeg kom til at tænke på, om der, når nu Enhedslisten er så godt i gang med at servicere regeringen med de gratis glæder, så var nogle praktiske ting, Enhedslisten havde lyst til at gøre ministeren opmærksom på.
Det kunne måske være opsigelsesvarsler på de aftaler, der er i forvejen.
For hvis nu de er tilpas lange, er det jo ikke sikkert, at vi får glæde af finansloven for 2009.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-08:
Jamen det, der gør, at jeg vil gå så langt, er, at vi har skrevet det ind i regeringsgrundlaget, og vi mener, at 2009 er det rette år at få det med.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-08:
Det synes jeg er fint, det er glædeligt, og det kan måske afkorte debatten lidt.
Men ministeren var ikke inde på, hvad det egentlig koster, for sådan, som systemet er opbygget i dag, er det jo ikke gratis.
Og det at give alle adgang synes at skulle koste stort set det samme, så det handler måske også om det?
For ministeren var slet ikke inde på nogen særlige økonomiske vurderinger.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-05-08:
Der er mange gode grunde til, at offentligheden kan få fri, lettilgængelig og gratis adgang til Cochrane-biblioteket, hvor det er muligt at søge oplysninger om gavnlige og skadelige virkninger af behandlinger og forebyggelse i sundhedsvæsenet.
Det er et særdeles værdifuldt arbejde, der udføres i Cochrane-biblioteket, og som danske og nordiske forskere også bidrager meget værdifuldt til.
I en tid, hvor patienter selv indgår som dialogpartnere i behandlingen af egen sygdom, skal der naturligvis være så stor åbenhed som overhovedet muligt om de informationer, der findes om sygdommen, dens behandling samt virkninger af behandlingen.
Det kan kun kvalificere patientens videnniveau, og det medvirker også til, at patienten ikke blot er et nummer, men et fuldt respekteret individ.
Denne holdning skal vi naturligvis fremelske, overalt hvor det kan lade sig gøre.
Derfor er det også glædeligt, at der hvert år afsættes et beløb på finansloven til at drive den danske del af Cochrane-biblioteket.
Det er lige så glædeligt, at VK-regeringen i forbindelse med kvalitetsreformen er ved at implementere, at der bliver fri, lettilgængelig og gratis adgang til Cochrane-biblioteket for alle danskere, en gratis adgang, som der også er det i f.eks. Norge, Sverige og Finland, ja, som næsten halvdelen af verdens befolkning har.
Venstre er meget glad for, at regeringen sidste år har sat gang i dette arbejde, og i Venstre ser vi meget frem til, at det bliver virkeliggjort ved indbygning i finansloven.
Da regeringen således er i fuld gang med arbejdet, er nærværende beslutningsforslag fra Enhedslisten totalt overflødigt, hvorfor Venstre ikke kan medvirke til dets fremme.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Skal jeg forstå det sådan, at Venstre vil stemme imod det her forslag, når det kommer til anden behandling?
Og skal jeg forstå det sådan, at Venstre i flere måneder har været vidende om, at regeringen bare havde udsat det fra 2008 til 2009, og at det er en langsigtet plan, som Enhedslisten griber ind i med det her beslutningsforslag?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-05-08:
Som jeg sagde i min ordførertale, er regeringen langt fremme med det, og det ved alle, for det indgår jo i kvalitetsreformen.
Derfor er det, som jeg også sagde, et totalt overflødigt forslag, vi har til behandling her i dag.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Jeg vil alligevel godt gentage mit spørgsmål
: Er Venstres ordfører fuldstændig sikker på, at det at implementere Cochrane-biblioteket i 2009 indgik i sundhedsministerens planer, før Enhedslisten fremsatte det her forslag?
For jeg kan sige, at jeg jo har spurgt lidt ind til den her sag tidligere, og da fremgik det nu ikke særlig klart, at det var noget, man havde tænkt sig at indføre i 2009.
Det er da godt, at det er tanken nu, men det må da i den sammenhæng være lidt underligt for Venstres ordfører at skulle sidde hernede i Folketingssalen og stemme imod noget, som regeringen bagefter vil gennemføre.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-05-08:
Nu er det således med finanslovforslaget - ligesom med så mange andre forslag - at man aldrig kan vide, hvad det indeholder, før man har stemt for det ved tredje behandling.
Men jeg kan love hr. Per Clausen og hele den danske befolkning, at Venstre vil arbejde for, at det kommer med i finansloven.
Liselott Blixt (DF), 2008-05-08:
Enhedslisten har her fremsat et forslag, som Dansk Folkeparti også mener er vigtigt.
Cochrane-biblioteket er en database fyldt med informationer og systematiske oversigter over behandling, og her kan man indhente viden og information, hvis man står i den situation, at man har brug for oplysninger om en bestemt behandling.
Det er vigtigt, at vi i vores oplyste samfund har mulighed for at finde de oplysninger, som vi har brug for.
I dag har halvdelen af verdens befolkning adgang til databasen, og danskerne har også indtil 2007 haft adgang til Cochrane-biblioteket.
Regeringen har taget det med i den kvalitetsreform, som Dansk Folkeparti har tilsluttet sig, og regeringen har planer om at få det med i næste finanslov - for om ikke andet betyder det en udgift, og den har Enhedslisten ikke med i dette forslag.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Folk bliver ved med at snakke om den der udgift.
Kan vi ikke få opklaret, hvad den udgift går ud på?
Ministeren var ikke i stand til at redegøre for den.
Det var noget med, at der var nogle penge, som regionerne tidligere bevilgede, og som staten så skulle betale.
Mig bekendt findes der et fikst og smart system, der gør, at når staten overtager nogle udgifter fra regionerne, modregnes det.
Så jeg begriber simpelt hen ikke den her snak om en udgift.
Det koster ikke en krone, så det er sådan set bare at få det vedtaget.
Liselott Blixt (DF), 2008-05-08:
Jamen så vil jeg da gerne se, hvor det står, at det ikke koster en krone.
Det beløb, jeg har set, hedder 400.000 kr. på finansloven.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Det er sådan, og det kan vi sikkert få ministeren til at bekræfte under udvalgsarbejdet, at som det er nu, betaler regionerne og de konkrete institutioner, som har den her adgang, mere for at have den begrænsede adgang, end det ville koste, hvis staten betalte for en samlet adgang.
Men det kan vi få opklaret i løbet af udvalgsarbejdet.
Hvis det er sådan, at man fremsætter et udgiftsneutralt forslag, kan det jo ikke passe, at man skal anvise en måde at finansiere 0 kr. på.
Liselott Blixt (DF), 2008-05-08:
Jeg vil glæde mig til at se beløbene, når vi udvalgsbehandler forslaget, for så kan vi tage stilling.