Camilla Hersom (RV), 2013-05-17:
Tak for det.
Jeg vil godt lægge ud med at sige og understrege som alle ordførere, der har været heroppe før mig, at vi i Det Radikale Venstre faktisk er fuldstændig enige i intentionen og for så vidt også i det, substansen peger frem mod i det her beslutningsforslag.
Vi synes også, det er urimeligt, og at det kan virke stigmatiserende, at transkønnede optræder på listen over psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser.
Men de sidste to er jo også vigtige, for det er jo en overkategori, der deler underkategorierne i dels dem, som har psykiske lidelser, dels dem, der har adfærdsmæssige forstyrrelser. Når det er sagt, er det jo sådan, som Grundtvig sagde, at sproget skaber det, det nævner, og derfor kan vi sagtens sætte os ind i og forstå, at det er krænkende for transpersoner at blive opfattet som nogen med adfærdsmæssige forstyrrelser, også fordi den sprogbrug jo dybest set legitimerer, at andre kan opfatte dem som sådan.
Derfor har regeringen jo også allerede sat gang i en vifte af initiativer, der skal ændre på dette, ikke kun i forhold til den konkrete sprogbrug og klassifikation, det er der allerede redegjort for, men jo også for en lang række andre væsentlige aspekter for transkønnede, herunder at det bliver muligt at skifte juridisk køn uden at skifte fysisk køn, at der er et blik på de behandlingsmæssige ting, der foregår, hvor der også har været en del kritik, og så som sagt sprogbrug og klassifikation.
Men hvis vi nu dybest set er enige i det, der er intentionen med beslutningsforslaget, og det, som det peger frem imod, hvorfor kan vi så ikke bare støtte det, sådan som det ligger i dag?
Jamen det kan vi ikke, fordi vi fra Det Radikale Venstres side synes, at det er væsentligt, at der finder en udredning sted, før man foretager operationer eller giver medicin eller andet i sundhedsvæsenet, og det gælder, uanset hvad baggrunden er.
Der skal være en eller anden form for udredning.
Nogle gange skal den være fysisk, nogle gange skal den være psykisk, nogle gange skal den være begge dele, og hvis man skal have en udredning, er man også nødt til at have en kode for, hvordan det foregår, eller hvordan det skal rubriceres, og hvorfor det?
Det handler bl.a. om patientens retssikkerhed.
Man skal jo også kunne føre tilbage, hvad er det præcis, patienten har gennemgået; der kan være behov for at klage eller andre forhold, som gør, at det er væsentligt.
Derudover er det jo sådan, at vi også bruger de her ting fremadrettet til hele tiden at videreudvikle vores sundhedssystem, til at forske og til at udvikle, og der har Danmark jo en sammenhæng med resten af verden.
Så hvis Danmark på det her punkt går enegang, vil vi jo ikke længere også kunne bidrage til internationale studier, international forskning, hvor man vil lave træk på de her koder.
Det er jeg ikke sikker på er i de transkønnedes interesse.
Tværtimod tror jeg, at det er i deres interesse, at der også ligger data på, hvordan de her ting foregår, hvor man har gode resultater, og hvor man har mindre gode resultater.
Det er derfor, vi bakker op om, at man fortsat følger regeringens spor, som er, at man arbejder på parallelt at ændre sprogbrugen og klassifikationen i WHO's system og i det danske system.
Endelig vil jeg sige, at det sidste punkt for mig at se jo også handler om, at alle må respektere, at der også er andre hensyn end ens egne.
Det gælder jo også de transkønnede.
Det er ikke ensbetydende med, at de transkønnede er de eneste, vi skal tage hensyn til.
Vi skal også tage hensyn til, at vi har et system, vi hele tiden kan videreudvikle, og hvor vi derfor heller ikke skal være bange for at kalde tingene ved deres rette navn.
De transkønnedes rette navn er ikke, at de lider af en adfærdsmæssig forstyrrelse.
Men hvis man er transkønnet og gerne vil have skiftet køn fysisk, har man behov for at gennemgå en operation, og den handler ikke kun om, at man tilfældigvis er født med for meget hår eller uden bryster.
Tak for ordet.
Jeg har læst både ændringsforslaget og de artikler, der er fulgt med, og jeg har holdt møder med transkønnede personer og kender til problemstillingen, herunder de problemstillinger, der er i Danmark på det her område.
Jeg synes bare ikke, at det, at man kan sige, at det for mig at se er en latterlig ting, at folk bliver spurgt om, om de sidder eller står op, når de går på toilettet, er det samme som at sige, at enhver person, uanset om man er transkønnet eller ej, kan spadsere ind i sundhedsvæsenet og sige: Jeg ønsker den og den operation, fordi jeg føler mig sådan og sådan.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Derfor synes jeg, at det, der må være kravet, er, at der selvfølgelig foregår en eller anden udredning, men at den udredning jo ikke kan være en udredning, hvor alle skal igennem det samme, men at der tages udgangspunkt i den person, man møder, og at det foregår respektfuldt.
Og så kan vi forhåbentlig udvikle det her område på en måde, hvor man rammer mere plet i forhold til at respektere netop folks egen opfattelse.
En del af de artikler, som var vedlagt høringsforslaget – det vil de andre ordførere vide – handler jo om, hvordan transkønnede personer oplever, at de må lyve for at få adgang til en operation.
Det er selvsagt heller ikke hensigtsmæssigt.
Så udgangspunktet er den enkeltes opfattelse.
Men hvis der skal foregå behandling, operation, medicinudskrivning eller andet i vores sundhedssystem, så må det selvfølgelig bero på en udredning og en faglig vurdering.