runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til reglen om, at udenlandske kriminelle skal være idømt en straf på minimum 6 måneders fængsel for at blive hjemsendt til hjemlandet til afsoning?
Hvad er ministerens holdning til reglen om, at udenlandske kriminelle skal være idømt en straf på minimum 6 måneders fængsel for at blive hjemsendt til hjemlandet til afsoning?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Jeg synes jo, at det sådan set er godt, at alle dem, som vi kan få til at afsone i hjemlandet, gør det.
Da jeg havde samtalen med min rumænske kollega, viste det sig såmænd, at han også havde tre danskere, han gerne ville have sendt retur, og jeg synes, det er helt fint, at vi hver især tager hånd om vores egne indsatte.
Der er nogle regler for, hvornår man kan overføre kriminelle, som har kortere frister.
Vi prøver selvfølgelig at få lavet bilaterale aftaler, sådan at man også kan overføre nogle af dem, som har fået kortere frister.
Men skulle man ind at ændre eksempelvis EU-rammeafgørelsen, som lige præcis sætter den her 6-månedersfrist op, så ville det betyde, at man skulle lave en ny EU-løsning, og den ville Danmark står uden for, fordi vi har det danske retsforbehold.
Det, vi i stedet skal gøre, er at lave bilaterale aftaler, og det er det, som regeringen arbejder på.
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Det tal indeholder en hel del hollændere og tyskere, men de to lande, hvorfra der kommer rigtig mange tilrejsende kriminelle, siger politiet i hvert fald, er stort set ikke repræsenteret på den her liste.
Det gælder Rumænien og Litauen og måske også andre, men de to er de store lande, der er til stede henholdsvis på Sjælland og i Jylland.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, jævnfør det, jeg spurgte til før: Har man et mål for, hvor mange rumænere og litauere man vil have hjemsendt i 2014?
For som sagt går det meget langsomt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Hvordan agter ministeren at sikre, at de 19 kommuner med småøer anvender de 13 mio. af de 15 mio. kr. i øget bloktilskud til det tiltænkte formål om fjernelse af godstakster på ø-færgerne og nedsættelse af billetpriserne i april og september for at tiltrække turister?
Tak, hr. formand.
Jeg får nogle kraftige hosteanfald i dag, men jeg håber, vi kan gennemføre det alligevel.
Det har jeg i hvert fald valgt.
Men jeg beklager, hvis det skulle ske.
Spørgsmålet lyder: Hvordan agter ministeren at sikre, at de 19 kommuner med småøer anvender de 13 mio. kr. af de 15 mio. kr. i øget bloktilskud til det tiltænkte formål om fjernelse af godstakster på ø-færgerne og nedsættelse af billetpriserne i april og september for at tiltrække turister?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Som jeg har sagt tidligere, lægger jeg stor vægt på retssikkerheden.
Min indsats som skatteminister og den gennemsigtighedsrapport, som SKAT har fremlagt den 25. april 2014, er helt i tråd med den ambition.
I gennemsigtighedsrapporten beskrives de regler, som danner grundlag for SKATs kontrolarbejde, og de redegør for, hvordan de her kontrolbeføjelser bruges, til hvad og i hvilket omfang.
På den måde får vi nu for første gang med rapporten et samlet konkret indblik i SKATs arbejde og får dermed åbenhed om SKATs kontrolaktiviteter.
Vi får så at sige, som jeg har sagt, trukket rullegardinerne op, så alle kan følge med i, hvordan de ganske vide kontrolbeføjelser, SKAT har, for at sikre, at de, der går på arbejde hver eneste dag og betaler deres skat, kan regne med, at der er en effektiv skatteligning også for dem, der eventuelt måtte søge at unddrage skat.
Jeg mener, at gennemsigtighedsrapporten – uden at den kan stå alene – på den måde er vigtig for retssikkerheden på skatteområdet, og lægger vægt på, at SKAT også fremover sikrer gennemsigtighed i SKATs arbejde, og den årlige rapport er central herfor.
Rapporten er en del af opfølgningen på den redegørelse om kontrolsager, som direktøren for SKAT afgav til den tidligere skatteminister i juni 2013.
Redegørelsen konkluderede, at der var behov for en styrkelse af de retssikkerhedsmæssige hensyn i SKATs kontrolarbejde, og SKATs direktør lagde derfor op til en række konkrete initiativer, herunder en årlig gennemsigtighedsrapport.
Redegørelsen om kontrolsager indeholder derudover en række initiativer, der kan styrke kvaliteten i sagsbehandlingen med særlig fokus på retssikkerhed.
Jeg kan i den forbindelse henvise til den status for redegørelsen om kontrolsager, som Skatteudvalget modtog den 14. april 2014.
Her kan man nemlig læse om de tiltag, som er iværksat og implementeret i andet halvår af 2013, f.eks. omorganisering af indsatsen mod økonomisk kriminalitet, opdateret adfærdskodeks for SKATs medarbejdere, klare retningslinjer for indsatsarbejde og ikke mindst øget ledelsesmæssigt fokus.
Dermed bidrager statusrapporten også til øget åbenhed om SKATs arbejde.
Ud over bedre gennemsigtighed i SKATs kontrolarbejde har jeg iværksat to yderligere initiativer: Jeg har bedt borger- og retssikkerhedschefen om at foretage en opfølgning på den rapport, jeg netop omtalte, og så har jeg taget initiativ til en modernisering af skattekontrolloven, hvor vi også vil lave et retssikkerhedsmæssigt eftersyn med inddragelse af eksterne parter.
For mig er det afgørende, at retssikkerheden er i orden, og jeg mener, at vi med de her initiativer samlet set er godt på vej.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren, at Skatteministeriets gennemsigtighedsrapport er tilstrækkelig til at sikre den fornødne gennemsigtighed i SKATs arbejde?
Finder ministeren, at Skatteministeriets gennemsigtighedsrapport er tilstrækkelig til at sikre den fornødne gennemsigtighed i SKATs arbejde?
Margrethe Vestager (RV), 2014-04-30:
Jeg tror også, at de er meget optaget af, hvad man siger fra øboernes side om, hvad der er brug for at kunne vende den negative udvikling, som nogle øer oplever.
Derfor synes jeg, vi skal tage debatten, når vi har set, hvad kommunerne svarer tilbage, for jeg synes, det er vigtigt at fastholde, at der også er et demokratisk ansvar i den enkelte kommune, som har småøer som en del af kommunen.
Derfor synes jeg, at vi skal fortsætte debatten, når kommunernes svar foreligger.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Det er bl.a. blevet fremført som argument i debatten, at ministeren med forøgelsen af bloktilskuddet kunne have gjort det helt tydeligt over for kommunerne og have fastslået i teksten, at de ekstra penge skal og ikke blot kan bruges på netop en nedsættelse af billet- og fragtpriserne.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren på den baggrund vil tage denne håndtering af forøgelsen af bloktilskuddet til efterretning og forbedre praksis ved lignende bevillinger til bestemte formål.
Margrethe Vestager (RV), 2014-04-30:
Jeg trækker ikke noget som helst fra det, som Sammenslutningen af Danske Småøer har lagt på bordet.
Når jeg skriver til kommunerne, er det, fordi jeg i al rimelighed synes, at man faktisk må spørge dem, der har fået pengene, og som har ansvaret for at prioritere dem: Hvad har I så gjort, eller hvad har I tænkt jer at gøre?
Det viser jo den balance, der er, nemlig at vi fra lovgivers side viser en klar intention og grunden til, at de får flere penge, og det gør de f.eks. for at kunne lave gratis godstransport eller for at kunne give gratis persontransport i ydersæsonerne.
Den intention kan der ikke være tvivl om.
Men det, der stadig væk er balancen, er, at det er den konkrete kommune og dialogen mellem beboerne på småøerne og beboerne i øvrigt i kommunen og de ansvarlige politikere, der skal afgøre, hvad pengene skal bruges til.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Jeg tror også, at det er et spørgsmål, som i øvrigt ligger spørgerens parti på sinde, nemlig at der er et kommunalt råderum, og at det ikke dikteres fra Christiansborg helt præcist, hvad pengene skal bruges til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Det er meget glædeligt, at ministeren allerede har taget det initiativ, så vi kan få et klart billede, selv om jeg ikke betvivler den opgørelse, som Sammenslutningen af Danske Småøer har lavet.
Den ser meget troværdig ud.
Men det er godt at få det bekræftet i den undersøgelse.
Det er således, at de på de danske småøer har oplevet en negativ befolkningstilvækst på knap 10 pct. i årene 2007-2013.
For at vende denne udvikling kan man bl.a. støtte erhvervslivet samt turismen på øerne, så de afledte økonomiske gevinster gør småøerne mere attraktive og skaber en befolkningstilvækst.
Der vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan vil ministeren så sikre, når det her svar kommer ind fra kommunerne, at de danske småøer ikke rammes af at blive nedprioriteret i forhold til kommunernes andre forpligtelser?
Margrethe Vestager (RV), 2014-04-30:
Tak, formand.
Jeg vil tro, at der henvises til det, som Sammenslutningen af Danske Småøer har fortalt, efter at de har spurgt deres medlemmer, om de har mærket forbedringer af færgedriften til øerne.
Jeg forstår, ligesom spørgeren, at de fleste medlemmer har svaret, at de ikke har oplevet nogen forbedringer af færgedriften.
Nu er det imidlertid kommunerne, som modtager de ekstra midler, og det er selvfølgelig eksempler, der er nævnt.
Tilskuddet er ikke øremærket, men alligevel.
Derfor synes jeg, det vil være rimeligt at høre kommunerne, hvad de har brugt pengene til, eller hvad de tænker at bruge pengene til.
Og derfor har ministeriet sendt en forespørgsel til samtlige kommuner, som modtager en andel af det her tilskud, og bedt om en kort redegørelse for, hvad de så gør.
Når kommunernes tilbagemeldinger foreligger, vil jeg naturligvis gerne orientere om de svar, der så er afgivet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-30:
Tak for svaret.
Nu er det kun 3 ud af 27 småøer, der har mærket forbedringer på baggrund af de 15 mio. kr. – eller i hvert fald de 13 mio. kr. – i øget bloktilskud, som Folketinget har bevilget kommuner med småøer.
Netop disse 13 mio. kr. skulle jo specifikt gøre en forskel ved at gøre fragten af gods til og fra ørerne gratis og ved at sætte færgepriserne i turistsæsonen på alle småøer ned.
Som ministeren helt rigtigt siger, står det også i lovbemærkningerne.
Vi har i Folketinget en forventning om, at kommunerne bruger bevilgede penge efter hensigten.
Det skal vi også kunne regne med i fremtiden.
Derfor er det vigtigt, at den ansvarlige minister griber ind nu, så pengene straks går til det formål, som de er bevilget til.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Hvordan vil ministeren helt konkret følge op på, at de penge, som er blevet givet med en specifik hensigt, netop bruges til at opnå det ønskede mål, nemlig nedsættelse af billetpriserne i april og september, altså i ydersæsonen, og fjernelse af fragtpriserne på gods?
Margrethe Vestager (RV), 2014-04-30:
Og så kan det være, vi kommer til at stå og hoste ad hinanden, for jeg har det nemlig på samme måde.
Det vil dog så ikke være aggressivt ment eller på nogen måde en del af svaret.
Tak for spørgsmålet.
Det indgik i den aftale om justering af udligningssystemet, som regeringen har indgået med Enhedslisten i foråret 2012.
Af de 15 mio. kr. har vi aftalt med KL, at der etableres et færgesekretariat til en udgift på i omegnen af 2 mio. kr.
Det, som færgesekretariatet skal, er jo at bistå med nogle af de tværgående hensyn, der kan være.
Det kan være brændselsindkøb, det kan være arbejde med fælles bookingsystemer og den type af ting.
Det har vi faktisk en ret stor forventning til, og den tror jeg i øvrigt spørgeren og jeg deler.
Det andet
er jo så: Hvad så med resten af pengene?
For af udligningsaftalen fremgår det, at den kan bruges f.eks. til gratis godstransport og til at udvide sæsonen med gratis persontransport i turistsæsonens yderkanter.
Det er gentaget i lovbemærkningerne til udligningsloven.
Så der kan altså ikke være tvivl om, hvad der ligesom er lovgivers intention, altså hvorfor der skal gives flere penge til de kommuner, som har småøer inden for kommunen.
Imidlertid er det jo sådan, at der efter 2007-reformen af vores kommunalstruktur er tale om et generelt tilskud, som bliver givet på baggrund af objektive kriterier.
Det er altså ikke et øremærket tilskud, og det betyder jo, at kommunerne har frihed til at prioritere, hvordan midlerne bedst anvendes konkret og lokalt i den enkelte kommune.
Det, der er ideen med det, er jo at respektere, at det er kommunerne, der har ansvaret for den konkrete færgedrift.
Men det er klart, at når der er givet så tydeligt et signal – og det er jo ikke kun et signal fra landspolitikken; jeg tror også, det er et signal, man får meget kraftigt fra øerne – så er der en forventning om, at hver enkelt kommune overvejer, hvordan pengene bedst anvendes.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Tak til skatteministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
Som skatteministeren jo var inde på, høster skatteministeren frugten af den tidligere skatteministers arbejde, til dels i hvert fald.
Men derfor fortjener skatteministeren nu alligevel ros for den fine rapport, som er kommet.
Grunden til, at jeg stillede spørgsmålet, var, at Folketinget i fredags behandlede en redegørelse fra justitsministeren om tvangsindgreb.
Det er en redegørelse, der handler om, at alle ministerier, eller en del ministerier, hvert år skal opgøre, hvor meget man går ind på folks private grund uden en retskendelse, og hvad der kommer ud af det, så Folketinget kan se, sådan i helikopterperspektiv, om der er sammenhæng imellem de vide beføjelser, forskellige myndigheder har, f.eks. i forhold til den private ejendomsret, og så det, der kommer ud af det – altså, så vi kan stille os selv spørgsmålet: Laver man en masse kontrol, som i virkeligheden er unødvendig?
Krænker man grundlovens § 72 en masse gange, uden at der egentlig kommer noget ud af det?
Det er jo en fin rapport, forstået på den måde, at man på de fleste områder kan se, at der er god balance mellem tingene.
Men for Skatteministeriet kan man ikke se det, og det er sådan set det, jeg vil spørge skatteministeren til, og derfor, jeg har spurgt.
For jeg havde faktisk en forventning om, at når der nu kom sådan en rapport om gennemsigtighed, så ville man i Skatteministeriet også opgøre, hvor mange politianmeldelser der kom ud af det.
Justitsministeriet kan opgøre det, Fødevareministeriet kan opgøre det, men Skatteministeriet nægter fortsat at opgøre det; man laver en masse varslede og uvarslede kontroller, men man opgør ikke, hvad der kommer ud af det, hvor mange politianmeldelser, hvor mange sager der kommer ud af det.
Sophie Løhde (V), 2014-04-30:
Mener ministeren, at der i dag er en »så god dialog som muligt« med Hørsholm Kommune og borgerne omkring regeringens beslutning om at placere et udrejsecenter for afviste asylansøgere på Sjælsmark Kaserne, og at det nuværende forløb er tilfredsstillende nu, hvor ministeren på et samråd har kaldt det forudgående forløb for utilfredsstillende?
Det omtalte samarbejde, som ministeren nævner, er der ingen overhovedet i Hørsholm Kommune som vil kunne nikke genkendende til.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Og så spørger ministeren: Hvad skulle ministeren have foretaget sig, skulle ministeren have banket på, dør til dør?
Nej, men mig bekendt har ministeren jo i januar måned modtaget en invitation fra Hørsholm Kommune, så man kunne få den dialog, som justitsministeren selv lovede på et samråd i Folketingets Retsudvalg i december måned.
Den invitation fik ministeren i januar måned.
Hvorfor er den ikke besvaret?
Hvorfor har kommunen absolut intet fået af tilbagemelding på den konkrete invitation, som man har modtaget?
Og sluttelig er der spørgsmålet, om ministeren – nu man ikke har gidet besvare den invitation fra Hørsholm Kommune – fremadrettet vil takke ja til den invitation, man har modtaget, og dermed også leve op til sit eget løfte om at ville søge dialogen med borgerne og Hørsholm Kommune.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Det er jo korrekt, at vi havde et samråd i december, og jeg har også sagt, at jeg gerne vil mødes med Hørsholms borgmester.
Tit er det nu egentlig min erfaring, at man kommer videre, når forvaltningerne taler sammen, fordi det tit er nogle praktiske spørgsmål, der skal afklares.
Men jeg ved egentlig ikke, hvad fru Sophie Løhde havde forestillet sig.
Skulle jeg i december gå dør til dør og banke på hos naboerne og sige glædelig jul, og må jeg i øvrigt tage en snak om udrejsecenteret?
Jeg kunne også have gjort det i januar eller i februar eller i marts eller i april, men jeg må sige, at uanset hvilken måned man havde slået ned på, så vurderer jeg ikke, at det er min opgave som justitsminister at skulle gå ud og banke på døre hos naboer.
Til gengæld er det min opgave som justitsminister at være ansvarlig for, at der er et samarbejde mellem kommunen, Justitsministeriet og Udlændingestyrelsen.
I forbindelse med at der er ved at blive udarbejdet et landsplandirektiv, er den dialog selvfølgelig også til stede.
Sophie Løhde (V), 2014-04-30:
Jeg er godt klar over, at ministeren måske kan have svært ved at se det.
Jeg kan forstå, at ministeren end ikke har gjort sig den anstrengelse at besøge området.
Der ligger tilfældigvis jo bl.a. Asylcenter Sandholm deroppe.
Altså, sagt til ministeren: Svar nu på spørgsmålet.
På et samråd i december lovede man at ville søge dialogen.
Jeg spørger så: Hvilke konkrete initiativer har justitsministeren, altså ministeren, der sidder her i dag i Folketingssalen, taget for at leve op til sit eget løfte om at ville søge dialogen?
I dag kommer man med en masse sniksnak om, at man er indstillet på at indgå i en dialog, i øvrigt under forudsætning af at intet kan laves om – det er jo så regeringens beslutning – og at man gerne vil have en god og en åben dialog.
Jamen hvad er det så, justitsministeren har gjort?
Altså, december, januar, februar, marts, april, og lige om lidt skriver vi 1. maj – hvad har ministeren foretaget sig i den periode?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Nu er vi så inde ved kernen af sagen, og det er, at man er utilfreds med, at der skal placeres et udrejsecenter.
Det har vi jo tit hørt.
Når der er en eller anden funktion, som vi som samfund gerne vil have, er der sjældent borgere, som synes, at det nødvendigvis lige skal være dem, der skal være naboer.
Det har vi hørt før.
Der været en lang proces for at finde en kommune, der kunne være egnet til, at man kunne placere et udrejsecenter.
Der har været en hel masse ting, der skulle gå op: Nærheden til Sandholm ville være en god ting, Rigspolitiet skulle nemt kunne samarbejde med dem og ikke være på lang afstand af det, og det skulle være tæt på en lufthavn.
De tal har jeg sådan set
ikke taget med her igen, for jeg troede, at vi var et andet sted.
Danmark har brug for et center, så vi effektivt kan få udsendt dem, der er blevet afvist.
Det håber jeg også at Venstre bakker op om.
Det er i hvert fald noget, der ligger regeringen meget på sinde.
Sophie Løhde (V), 2014-04-30:
Hørsholm Kommune hørte jo fra justitsministeren tilbage i august 2013, og på dagen for offentliggørelsen af regeringens beslutning om, at man som et lyn fra en klar himmel ville placere et udrejsecenter på Sjælsmark Kaserne, fik kommunen en kort orientering om, at nu var det på vej.
Derefter har der så ingen kontakt været overhovedet.
Så havde vi et samråd i december måned, som ministeren også omtaler i dag.
Og det var her, ministeren lovede, at hun ville søge dialogen.
Hvad er det, ministeren konkret har gjort i den mellemliggende periode, altså fra december måned, hvor man på et åbent samråd siger, at nu vil man som ny justitsminister søge dialogen med borgerne i Hørsholm Kommune og med kommunalbestyrelsen i Hørsholm Kommune, til nu?
Hvad er det for nogle konkrete initiativer, justitsministeren har taget i den her periode, for som sagt at leve op til sit eget løfte om at søge dialogen, når nu det, der gik forud, var, at regeringen valgte en proces, hvor der absolut ingen orientering har været om, at man havde truffet beslutning om, at man agtede at trække det ned over hovedet på borgere og kommune, at man ville placere et udrejsecenter på Sjælsmark Kaserne?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Det er jo en kendt sag, og vi har også haft et samråd om den i december, og som jeg også nævnte der, er jeg indstillet på at indgå i en dialog med forvaltningen og også med borgerne i Hørsholm Kommune om den fremtidige drift af et udrejsecenter på Sjælsmark Kaserne.
Det er dog vigtigt for mig at understrege – og det vil jeg også gerne gøre her, sådan som jeg også gjorde det på samrådet – at grundlaget for den dialog er, at beslutningen om at omdanne Sjælsmark Kaserne til et udrejsecenter ligger fast.
På baggrund af den beslutning vil Justitsministeriet selvfølgelig i videst muligt omfang arbejde for at sikre en god og åben dialog om etableringen af centeret.
Miljøministeriet har som bekendt på foranledning af Justitsministeriet igangsat en proces vedrørende udstedelsen af et landsplandirektiv for Sjælsmark Kaserne.
I den forbindelse har bl.a. Hørsholm Kommune afgivet bemærkninger til indholdet af den miljøvurdering, som skal udarbejdes forud for udstedelsen af et landsplandirektiv.
I udarbejdelsen af miljøvurderingen vil der således bl.a. blive taget højde for kommunernes bemærkninger, herudover er der en række miljørelaterede spørgsmål, der skal afklares.
Herefter vil Miljøministeriet forud for udstedelsen sende udkastet til landsplandirektivet i høring blandt de berørte parter, herunder Hørsholm Kommune.
Det er forventningen, at landsplandirektivet snarest muligt vil kunne blive sendt i høring, hvorefter Udlændingestyrelsen, som vil blive den overordnede ansvarlige for centeret, vil indlede en dialog med kommunen om bl.a. byggetilladelse og hensynet til centerets naboer.
Jeg mener således, at det er en afgørende forudsætning for et godt fremtidigt samarbejde, at der er en konstruktiv dialog mellem Justitsministeriet, kommunen og naboerne, så vi sammen kan sikre, at centeret kommer til at fungere så hensigtsmæssigt som muligt.
Sophie Løhde (V), 2014-04-30:
Jeg vil sige, at det opdagede den foregående spørger ikke, og jeg kan bekræfte, at de to ting kan være svære at holde styr på.
Men jeg skal starte med at læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at det er nødvendigt at gå i dialog med Hørsholm Kommune og borgerne vedrørende regeringens beslutning om at placere et udrejsecenter for afviste asylansøgere på Sjælsmark Kaserne?
Mener ministeren, at det er nødvendigt at gå i dialog med Hørsholm Kommune og borgerne vedrørende regeringens beslutning om at placere et udrejsecenter for afviste asylansøgere på Sjælsmark Kaserne?