runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-01-14:
Det er jo nogle interessante vurderinger, regeringen har, men det er jo nogle, regeringen monopoliserer med sig selv.
Altså, kan statsministeren ikke bekræfte, at der ikke er fremsat noget lovforslag?
Kan statsministeren ikke bekræfte, at der ikke har været ført detaljerede forhandlinger omkring indholdet af et sådant lovforslag?
Det er altså næsten ikke værd at bruge ord på, for jeg synes jo, det skriger til himlen, at vi har en regering, der slog sig op på god regeringsførelse, da man kom ned fra det sorte tårn, og så har vi en situation her, hvor vi mere end halvdelen inde i folketingsåret ikke har set et lovforslag fra regeringens side om det her forhold, hvor regeringen – i strid med den lovgivning, der er vedtaget i Danmark – ikke har sikret sig, at der er parlamentarisk dækning for den måde, man forvalter tingene på.
Det tror jeg desværre ikke, jeg bliver meget klogere på her i dag, så jeg gentager bare mit spørgsmål fra før.
For før statsministeren blev statsminister, sagde statsministeren jo, og nu citerer jeg: Jeg kunne ikke drømme om at gå over mod en lempeligere udlændingepolitik.
Og nu står vi altså her i starten af 2014 med en ekstraregning på udlændingepolitikken i 2013 på 1 mia. kr.
Så er det da værd at spørge, om det ikke er et udtryk for, at statsministeren måske ikke – i hvert fald ikke på det her lille politikområde – helt har levet op til det, der blev lovet, nemlig ikke at lempe.
Eller man kan i hvert fald spørge, om det så stopper med milliarden.
Altså, regner regeringen med, der skal bruges yderligere her?
Når jeg spørger, er det selvfølgelig også, fordi statsministeren bliver ved med at spørge mig om det der udgiftsstop – som jo altså svarer til, at hver gang jeg vil bruge 100 kr., vil statsministeren bruge 100 kr. og 60 øre – og at dansk politik skal handle om de sidste 60 øre.
Og her er der så 1 mia. kr.
Jeg synes da, den milliard kunne have været brugt bedre på andre ting.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Altså, jeg er nødt til at vende tilbage til det andet.
Jeg skal også nok forsøge at gå ind i diskussionen om familiesammenføringer, men jeg er bare nødt til at sige, at selvfølgelig vil jeg indkalde til forhandlinger med Folketingets partier, og selvfølgelig vil vi lægge forslag til lovgivning frem i Folketingssalen.
Det har jeg sagt ved tidligere lejligheder, også her i salen.
Så det tror jeg egentlig godt at hr. Lars Løkke Rasmussen er klar over.
Men det, der undrer mig i den her sag, er, at man i Venstre, som jo gerne vil sidde i Statsministeriet igen, ikke accepterer, at når der er tale om en forordning, som borgerne rent faktisk kan støtte ret på direkte, bliver man nødt til at give borgerne de rettigheder.
Vi kan ikke nægte borgerne rettigheder, når jurister herhjemme – det handler ikke om jurister nede i Kommissionen – også Justitsministeriet så klart siger, at her er sagen nogenlunde klar: at man ikke kan forbeholde optjeningskravet kun til danske borgere, det er også noget, der skal gælde for EU-borgere.
Jeg synes, det er underligt, at vi har en person, som så gerne vil være statsminister, men som samtidig også siger, at han er ligeglad med de aftaler om love og regler, vi har med andre lande.
Det er faktisk stort og principielt, hvis det er hr. Lars Løkke Rasmussens holdning.
Hr. Lars Løkke Rasmussen må jo have været med så længe i den her diskussion, at han ved, at en forordning er og bliver en forordning, og at den altså er gældende ret fra den dag, den bliver vedtaget, og at den er noget, borgerne kan støtte ret på.
Det kan man ikke bare sidde overhørig.
I forhold til det med familiesammenføringer skal jeg bare minde om, at vi også før valget sagde det, som jeg tror alle partier, der sidder i regering nu, sagde, nemlig at vi ville afskaffe det pointsystem, der var indført.
Vi vil egentlig gerne have både en robust og retfærdig udlændingepolitik.
Det er derfor, der stadig stilles temmelig skrappe krav om selvforsørgelse og krav i det hele taget til de mennesker, der kommer hertil som familiesammenførte.
Selvfølgelig betyder det noget, at man har den slags krav.
Det er også derfor, vi stort set har ført politikken tilbage til der, hvor den var omkring 2010, og der var der vel trods alt ikke nogen, der beskyldte Danmark for at have en slap udlændingepolitik.
Vi sagde før valget, at vi ville ændre pointsystemet, og det har vi naturligvis gjort.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-01-14:
Nu synes statsministeren, det er underligt, at der er en person, der gerne vil være statsminister – altså, jeg synes, det er underligt, at der er en person, der er statsminister, og som her i januar 2014 endnu ikke har lagt et lovforslag frem.
Hvis det er så fuldstændig lysende klart, som statsministeren siger det er, så der bare er at sige jawohl, for det er der en medarbejder i Kommissionen der siger, så skulle det lovforslag da bare have ligget hernede til Folketingets åbning.
Det er ikke fremsat endnu.
Jeg tror selv, at jeg ville have gjort det, når der kom sådan en skrivelse, der kunne sætte spørgsmålstegn ved, om dansk lovgivning skulle justeres, at jeg øjeblikkelig ville sørge for, at der var et flertal i Folketinget, der så på det på samme måde som mig.
Jeg tror da, at jeg ville udforske, om der så var andre måder, hvorpå vi kunne sikre, at det, der var ånden i det, det, der var sigtet med lovgivningen, nemlig at man ikke fik en børnecheck, straks man krydsede en jordbærmark, kunne opretholdes.
Men regeringen har ingenting gjort.
Regeringen sidder og monopoliserer alle de her vurderinger.
Regeringen holder ingen møder, fremsætter ikke nogen lovforslag.
Og det er så den samme regering, der stiller sig op nu og siger: Vi følger det her problem med velfærdsturisme.
Statsministeren sagde til mig sidste forår: Vi laver en europapolitisk aftale inden sommerferien.
Dengang troede jeg, at det var sidste års sommerferie, men nu er det hele løbet tørt; der er ingen drøftelser.
Hvorfor tager vi ikke det her på os sammen og får lavet en politisk aftale, der sikrer, at vi kan værne om de danske velfærdsydelser?
Hvorfor gør vi egentlig ikke det?
Så må jeg forstå, at på udlændingeområdet blafrer det i vinden, om checken bliver større.
Altså, den der milliard, der nu er brugt mere i 2014 end tidligere, er en nødvendig meromkostning ved den politik, man fører.
Og det tal kan så vokse yderligere.
Og derfor kan man jo bare konstatere, at hvor vi er nogle, der egentlig hellere ville bruge pengene på skatte- og afgiftslettelser, på dansk velfærd, så vil regeringen altså hellere bruge dem på en slappere udlændingepolitik.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Altså, hr. Lars Løkke Rasmussen fifler jo løs – han fifler løs med sproget, for han bliver ved med at sige, at der sidder en eller anden embedsmand nede i Kommissionen, som har bestemt det her.
Det er jo decideret forkert.
Det her handler om, at danske jurister, inklusive jurister i Justitsministeriet, har vurderet, at vi ikke kan vinde den her sag.
Hvis vi mente, at vi kunne vinde en sådan sag, havde vi selvfølgelig kastet os ud i det, men det mener vi ikke at vi kan.
Og derfor bliver vi nødt til at gøre det, som vi skal.
Det er en forordning, som betyder, at borgerne har et retskrav.
Vi bliver nødt til at give dem det retskrav.
Vi roder os ikke ud i retssager, som vi ikke kan vinde.
Vi administrerer ikke imod bedre vidende.
Vi har ikke den holdning, at går den, så går den.
Næh, vi er et retssamfund, og det skal Danmark blive ved med at være.
Der vil blive indkaldt til diskussioner om det her lovforslag.
Vi vil gerne fremsætte et lovforslag, så der vil i den nærmeste fremtid blive indkaldt til diskussioner om det.
Der troede jeg at vi havde Venstre, men Venstres svar svæver i vinden.
Man vælger et synspunkt, alt efter hvilken dag vi står her på.
Så jeg vil sige: Kom tilbage Venstre, kom tilbage og vær et ansvarligt parti og tag ansvar også for europapolitikken på det her område.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-01-14:
Tak, formand, og godt nytår til statsminister, regering, Folketing.
Det er jo første gang, selv om det er et stykke inde i året, vi ser hinanden, så derfor er det selvfølgelig på sin plads at ønske godt nytår.
Der var nogle, der undrede sig over, at EU ikke længere var så vigtigt, at det også hørte hjemme i en nytårstale.
Det kan man jo mene forskelligt om, men at EU er et vigtigt diskussionspunkt, mener vi i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Det er det også, fordi vi jo har den her velfærdsturisme, som statsministeren så også er inde på.
Det, som så er lidt vanskeligt for os at finde ud af, er jo, hvad regeringen egentlig mener om velfærdsturisme, altså, om det helt grundlæggende er et problem, eller det grundlæggende ikke er et problem.
Jeg bliver forvirret, når statsministeren også i sin indledning nævnte behovet for, at der er klarhed – det var så adresseret til Venstre, men jeg synes jo også, at det adresserer sig til statsministeren selv at bringe klarhed.
Hun mente, at vores bekymringer i forhold til velfærdsturismen baserede sig på spøgelseshistorier, og derfor, når nu statsministeren selv tager det her frem i indledningen, hvad jeg synes er helt på sin plads, vil jeg gerne høre statsministeren, om hun er enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at vi baserer vores bekymringer i forhold til velfærdsturisme på spøgelseshistorier, som det blev sagt i søndags, eller om statsministeren er enig med Dansk Folkeparti i, at det er et principielt stort problem med velfærdsturisme, og at det skal adresseres, og at man også skal gøre noget aktivt for at modgå velfærdsturisme og den stigning i velfærdsturisme, som vi har set de seneste år.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Regeringens holdning er fuldstændig klar på det her område.
Det er, at udlændinge selvfølgelig ikke skal komme til Danmark med henblik på at få ydelser.
De skal komme til Danmark for at arbejde.
Det er meget, meget enkelt.
Hvis vi ser, at der er nogle områder, hvor der kan være udfordringer, løser vi dem.
Det er også det, jeg siger.
Der er et antal, som er på dagpenge nu, som ikke helt kan forklares af krisen, og der kommer vi til at gå konkret ind i det område.
Men det her er jo en balanceret tankegang, for hr. Kristian Thulesen Dahl har jo heller ikke ret til i, at man kan se tegn på, at der kommer en masse mennesker til Danmark, ikke for at arbejde, men for at udnytte de sociale systemer.
Der synes jeg egentlig at det påhviler hr. Kristian Thulesen Dahl at vise, at det her er et reelt problem, for hvis vi kigger fuldstændig nøgternt på tallene, og det skal man jo gøre, så er det svært at påpege, at der er et reelt problem her.
Så inden hr. Kristian Thulesen Dahl roder sig ud i nærmest at kalde alle EU-borgere, der kommer til Danmark for at arbejde, for velfærdsturister, synes jeg da, at det påhviler hr. Kristian Thulesen Dahl at fortælle, hvor det økonomiske problem er og egentlig også konkret, hvad man vil gøre ved det.
Regeringens holdning er klar.
Der er ikke noget økonomisk problem, men hvis vi kan se, at der er borgere, der kommer til Danmark for at udnytte det danske system og ikke for at arbejde, vil vi gøre noget ved det, og hvis vi ser, at der er konkrete områder, der muligvis bliver udfordret, vil vi også konkret og pragmatisk gøre noget ved det.
Det er meget enkelt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-01-14:
Nu har regeringen jo været regering i lidt længere tid, end jeg bryder mig om, men det har den jo.
Så statsministeren har nu været statsminister siden efteråret 2011.
Statsministeren siger så her i Folketingssalen i dag, som jeg måtte forstå indledningen, at der er et problem i forhold til udviklingen, i forhold til hvem der modtager dagpenge.
Det er jo en stigning, der har været over et stykke tid.
Der har jo været en udvikling de sidste 3 år, som er ret massiv på det her område.
Man kan så have forskellige holdninger til, om det er et økonomisk problem i forhold til kongeriget, eller om vi kan klare det.
Men det er åbenbart et problem, også set fra statsministerens side, for ellers ville man jo nok ikke adressere det her i indledningen.
Når man nu har været statsminister siden efteråret 2011 – det har altså været et accelererende problem, for man tager det op her i dag – synes jeg, det er på sin plads at spørge statsministeren om, hvad man indtil nu har foretaget sig.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Det var mange spørgsmål fra hr. Lars Løkke Rasmussen, men vi er nødt til at tage diskussionen om den her børnefamilieydelse, for det, hr. Lars Løkke Rasmussen dybest set siger, er, at selv om juristerne i Danmark siger, at den her sag kan vi ikke vinde, selv om vi er helt enige i Kommissionens fortolkning af det her spørgsmål, så skal vi fortsætte med at administrere i strid med EU-lovgivningen.
Det er det, som hr. Lars Løkke Rasmussen siger, og det undrer mig virkelig meget, at hr. Lars Løkke Rasmussen, som jo ellers roser sig af at være del af et parti, der går ind for den fri bevægelighed, og roser sig af, at Danmark er et retssamfund, med åbne øjne vil administrere på en måde, som man ved ikke er i overensstemmelse med lovgivningen.
Hvis der havde været en chance for, at vi kunne vinde den her sag, så havde vi selvfølgelig taget den, men hvis man vurderer, at der ikke er nogen chance, så vil det være en dårlig håndtering af den danske sag at sætte sig tilbage og vente på en åbningsskrivelse eller en dom for den sags skyld.
Det vil være en dårlig håndtering.
Jeg må bare minde hr. Lars Løkke Rasmussen om, at det ikke kan være nyt for hr. Lars Løkke Rasmussen, at man forsøger at rette lovgivningen ind, så den passer med den lovgivning, vi selv har skrevet under på.
Det gjorde man jo også i forbindelse med Metockdommen.
Så det kan umuligt komme bag på hr. Lars Løkke Rasmussen, at det forholder sig sådan.
Det kan ikke komme bag på hr. Lars Løkke Rasmussen, for det her er et spørgsmål, vi har diskuteret længe.
Vi indkalder partierne til en diskussion af det her spørgsmål, sådan at vi får bragt lovgivningen i overensstemmelse med den måde, vi administrerer på.
Men man kan ikke som ansvarlig regering vide, at borgerne har nogle krav, og så ikke leve op til dem.
Så begynder det at være i uoverensstemmelse med lovgivningen, og det kan man ikke som regering.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-01-14:
Danmark er et retssamfund, der hviler på en folkestyretradition.
Hvis en regering synes, at man ikke skal administrere efter dansk lov, så bør en regering altså initiere, at der kommer en ny lovgivning.
Vi er nu over halvvejs i folketingsåret, og der er ikke fremsat noget lovforslag.
Statsministeren har ikke en skygge af parlamentarisk opbakning til den linje, der er lagt i den her sag.
Altså, jeg kan jo kun aflæse det i den offentlige debat, for mig bekendt har der ikke været nogen egentlige forhandlingsmøder.
Men hvis jeg hører det rigtigt, er det jo sådan, at der ikke er nogen partier, der ser på den her sag fuldstændig på samme måde, som regeringen gør.
Jeg synes, at det er et problem, men det synes statsministeren så ikke.
Man skal bare regere landet i direkte samklang med nogle embedsmænd i Kommissionen uden inddragelse af et flertal i Folketinget.
Det synes jeg ikke danskerne er tjent med.
Men må jeg ikke spørge om noget helt andet?
For nu har vi taget hul på et nyt år, og man begynder jo, som statsministeren var inde på, så småt at kunne se effekterne af den politik, der bliver ført.
Det gælder bl.a. den økonomiske politik, som jo hviler på de reformer, som vi fik vedtaget før valget, som man gik til valg på at rulle tilbage, og som man nu har taget til sig – og godt for det, for ellers ville Danmark jo ikke være, hvor Danmark er nu.
Men det er jo også på andre områder, man begynder at kunne se effekten.
Lad os f.eks. se på udlændingeområdet.
Der regner regeringen med at der næste år vil være 7.500 familiesammenføringer mod små 3.000 i 2011.
Jeg snakker her om asylansøgere.
Man har fjernet starthjælpen.
Man har skabt andre vilkår vedrørende vores asylcentre, og vi begynder at kunne se den samlede effekt.
Og så vil jeg egentlig bare spørge, om det stopper her, altså med milliarden, eller om regeringen budgetterer med, at der skal være yderligere udgifter på det her område?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg ønske alle et rigtig godt nytår.
Her ved indgangen til 2014 er der jo grund til at tro på fremgang.
Krisen er ikke ovre, men stemningen er ved at vende.
Det hænger selvfølgelig sammen med, at det går bedre i udlandet, men det går også bedre herhjemme.
Jeg glæder mig over, at regeringens politik virker.
Aktuelt er der mange debatter, men der er én debat, som fylder en del, og den handler om velfærdsydelser til EU-borgere.
Det er selvfølgelig en vigtig og relevant debat.
Danmark drager – som regeringen ser det – enorme fordele af det indre marked.
Danske virksomheder og lønmodtagere har over årene vist, at vi faktisk kan konkurrere.
Vi kan skabe velstand til at finansiere vores velfærd, og arbejdskraftens fri bevægelighed er en vigtig del af det indre marked.
Men jeg vil også gerne slå helt fast, at det ikke skal være sådan, at udlændinge skal komme til Danmark for at blive forsørget; udlændinge skal selvfølgelig komme til Danmark for at arbejde.
Derfor vil regeringen også følge udviklingen meget tæt.
Vi bliver jo nødt til at forholde os til fakta i den her sag, og som det ser ud nu, er der ikke noget stort, samlet problem.
Men vi kan også se, at antallet af EU-borgere, der modtager dagpenge, er steget – også mere end det, der kan forklares umiddelbart af krisen, og derfor følger vi selvfølgelig det her område tæt.
Det vil sige, at vi koncentrerer os om de problemer, der måtte opstå på konkrete områder, vi koncentrerer os om at løse de udfordringer konstruktivt og pragmatisk.
Det er regeringens linje på det her område.
Danmark er en retsstat.
Derfor synes jeg også, at den her debat rejser mindst to helt centrale spørgsmål om det europapolitiske samarbejde: For det første, om Venstre stadig mener, at vi skal være en del af den fri bevægelighed.
For det andet, om Venstre mener, at vi skal overholde de forpligtelser, vi indgår med EU, ligesom vi kræver det af andre EU-lande, eller om Venstre er mere til, at vi ser, om det går, og så venter, til vi får en reprimande eller en dom fra EU.
Vi mangler fortsat svar.
I det hele taget mangler vi svar på en stor del af Venstres politik.
Det er, som om Venstre ligefrem dyrker uklarheden som en politisk kunstform på en række områder.
Det er velkendt, at regeringen ikke tror på nulvækst.
Vi vil gerne hvert år bruge nogle flere penge på uddannelse, på bedre sundhed, på mere tryghed generelt.
Men kunne Venstre ikke forestille sig, at de på et tidspunkt konkretiserer deres planer om nulvækst?
Ja, hvad vil Venstre egentlig?
Hvad vil de i forhold til EU?
Hvad vil de i forhold til nulvækst?
Og ja, så sent som i morges kom der så et nyt punkt på listen af usikkerheder om Venstres politik, og det handler om huslejereguleringen.
Skal huslejereguleringen afskaffes?
Ønsker Venstre virkelig at skabe den utryghed for i tusindvis af de danskere, der bor i lejebolig?
Vi ved det ikke.
Svaret svæver i vinden.
Jeg håber selvfølgelig på, at 2014 vil gøre os klogere på, hvad Venstre egentlig vil.
Hvem ved: Måske er miraklernes tid ikke forbi i 2014?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-01-14:
Tak for det.
Jeg vil også godt starte med at ønske både statsministeren og resten af Folketinget et godt nytår.
Vi er klar og i arbejdstøjet, og som jeg også markerede fra Folketingets talerstol under en af de sidste debatter her i Folketingssalen, ser vi gerne, at vi starter, hvor vi slap, nemlig med en stribe vækstinitiativer, hvor vi investerer et forhåbentlig stort provenu fra en ny beskæftigelsespolitik i målrettede skatte- og afgiftslettelser til vores private erhvervsliv, så vi både får skabt et mere dynamisk arbejdsmarked og flere arbejdspladser.
Jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren i sin nytårstale trods alt antydede, at der vil komme en stribe vækstinitiativer.
Nu bliver jeg jo lidt fanget af, at det så er statsministeren, der stiller spørgsmål til mig.
Så jeg skal afstå fra at stille spørgsmål om regeringens vækstinitiativer, og jeg får næppe heller noget svar, for jeg kan forstå, at det er skudt til den anden side af Produktivitetskommissionens rapport, så det er vel engang i marts eller april måned.
Tager jeg fejl, vil jeg gerne belæres om det, for vi synes, at det haster.
Det er muligt, at der er et stemningsskifte.
Vismanden har jo sagt, at der ikke rigtig er evidens for det.
Vi må jo håbe, at det er vismanden og ikke statsministeren, der tager fejl.
Vi er klar, når regeringen er klar.
Det er bare at kalde på os.
Så slår statsministeren det her tema om velfærdsturisme an, og så vil jeg gerne kvittere for det og afstå fra, hvad jeg egentlig havde forberedt.
Det kan jeg vende tilbage til senere.
Der er ikke noget problem, siger statsministeren.
Fra 2008 til 2012 er antallet af beskæftigede østeuropæere i Danmark steget med 141 pct., tror jeg efter min bedste hukommelse.
I en tilsvarende periode er antallet af østeuropæere, der modtager dagpenge, steget med 858 pct., hvis jeg ellers husker tallet fra Beskæftigelsesministeriet rigtigt.
Det er der da forskel på.
Så der er da et problem.
Jeg vil egentlig bare spørge: Hvornår agter statsministeren selv at stille sig i spidsen for de europapolitiske forhandlinger, så vi kan få adresseret det her?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg ikke stillede spørgsmål til Venstre.
Jeg udtrykte min undren, og der er jo rigeligt at udtrykke undren over, så det er jeg egentlig glad for at jeg gjorde.
Men med hensyn til den specifikke diskussion om det her med velfærdsydelser sagde jeg jo netop, at lige præcis når det handler om dagpenge, er der tal, som ikke udelukkende kan forklares med krisen.
Det vil vi selvfølgelig kigge nøjere på.
Derfor undrer det mig meget, at hr. Lars Løkke Rasmussen mener, at de her spørgsmål skal tages som generelle debatter.
Hvorfor ikke gå direkte til sagen og diskutere det specifikt?
Det er da det rigtige sted at drøfte det.
Hvis der er et specifikt problem, f.eks. i forhold til dagpengene, så lad os da tage drøftelsen om, hvad vi kan gøre ved det.
Det er jo så også en invitation til Venstre, for hvis de har nogle gode ideer, tror jeg, at det vil være spændende for offentligheden at høre de gode ideer.
Så det er altså regeringens holdning.
Lad være med at puste problemet op; der er ikke noget økonomisk problem, som tingene er nu.
Hvis der er nogle specifikke problemer, så lad os løse dem og lad os gerne løse dem i fællesskab.
Men det kræver jo, at Venstre også kommer med nogle løsninger og ikke læner sig tilbage og siger, at de mere eller mindre går ind for fri bevægelighed, eller at vi, hvad jeg synes er langt, langt værre, ikke skal overholde den lovgivning, vi selv har været med til at vedtage i EU.