runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2007-02-27:
Lovforslaget er en videreførelse af placeringen af en række erhvervsmæssige opgaver hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Det drejer sig om anmeldelse, registrering og offentliggørelse af diverse erhvervsoplysninger.
Der oprettes med lovforslaget grundregler for sagsbehandlingen, når Erhvervs- og Selskabsstyrelsen behandler de indkomne oplysninger.
Lovforslaget giver Erhvervs- og Selskabsstyrelsen mulighed for at give brugerne en samlet adgang til de oplysninger, som er offentligt tilgængelige, og sparer derfor de interesserede for at skulle søge i forskellige styrelser for at skaffe oplysninger om afgifter eller om virksomheder i almindelighed.
Udbredelsen af it giver de administrative lettelser, som dette lovforslag tilsyneladende også indebærer.
Og efter beregningerne vil der endog blive mindre administrative lettelser for erhvervslivet.
Selv meget små lettelser har erhvervsministeren stærkt brug for, hvis regeringens mål om reduktion af administrativt bøvl skal nås, da man efter 5 år kun er nået en femtedel af vejen.
Lovforslaget indebærer ikke, at flere oplysninger om virksomhederne bliver offentligt tilgængelige, end det er tilfældet i dag.
Det er blot adgangen til at bruge oplysninger, der forenkles og gøres mere brugervenlig.
Det Radikale Venstre er positive over for lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2007-02-27:
Jeg bliver nødt til at tage min ordførertale i anden runde og bare endnu en gang understrege, at jeg synes, at den måde, det her ændringsforslag er blevet behandlet på af transport- og energiministeren, er fuldstændig absurd.
Vi har en masse mennesker i Køge Bugt-området, som siger, at de har store problemer med den linjeføring, der er foreslået i det her lovforslag, og at de har nogle ideer til, hvordan tingene kunne hænge sammen på en anden måde.
Så er vi nogle i Enhedslisten, som har lavet et forslag om, at man bør undersøge en alternativ linjeføring som et fornuftigt grundlag for senere at kunne foreslå, hvor den her linje skal bygges.
Så får man at vide af transport- og energiministeren: Jamen det er søreme spild af tid, og Enhedslisten står og spilder
Folketingets tid
Men transport- og energiministeren gider ikke gå på Folketingets talerstol og helt konkret kommentere indholdet af det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet.
Jeg må bare sige, at jeg synes, at det er virkelig, virkelig pinligt, og at jeg synes, at det er manglende respekt for det her Folketing.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 2 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Colette L. Brix (DF), 2007-02-27:
Dansk Folkeparti finder det af betydning, at sagsbehandlingen i staten er så enkel og gennemskuelig som mulig.
Derfor ligger der sund fornuft bag, at reglerne om sagsbehandling af virksomhedernes indberetning nu ensartes, i takt med at flere af opgaverne flyttes til Økonomi- og Erhvervsministeriet.
At man som bruger af offentligt tilgængelige oplysninger om virksomhederne fremover vil have en samlet tilgang til disse oplysninger er i overensstemmelse med Dansk Folkepartis politik.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at der ifølge forslaget hverken ændres i virksomhedernes indberetningsbyrde eller flyttes rundt på ansvaret mellem Økonomi- og Erhvervsministeriet i forhold til, hvordan det er i dag.
Forslaget indeholder ligeledes ændringer i reglerne, der muliggør en forbedring af it-arkitekturen.
Det anføres, at dette kan give virksomhederne administrative lettelser.
Det skal vi i Dansk Folkeparti være de første til at rose regeringen for.
Men når eventuelle lettelser er så ukonkret formuleret i teksten, er det selvfølgelig noget, Dansk Folkeparti vil være opmærksom på.
Dansk Folkeparti savner noget fokus på at lette virksomhedernes administrative byrder, men vi vil støtte dette forslag, og vi vil gerne gå positivt videre med det.
Jens Christian Lund (S), 2007-02-27:
Dette lovforslag er ikke den største politiske ting, vi har drøftet i Folketinget, men det, dette forslag gør, er selvfølgelig, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen får større klarhed over anmeldelser og registrering.
Vi præciserer nogle muligheder for it-tekniske forenklinger, vi fastlægger de rigtige rammer for anmeldelse, registrering og offentliggørelse af erhvervsoplysninger, og vi skaber en permanent hjemmel til styrelsen.
Forslaget giver ikke nye oplysningskrav, nye pligter osv., så det har vi ikke noget imod.
Så kunne jeg godt gå ned herfra, men jeg vil da selvfølgelig gerne stå heroppe og sige noget mere nu, når jeg har muligheden, og jeg kan da godt her undre mig over, at det i disse edb-tider stadig væk er nødvendigt for virksomhederne at indberette de samme oplysninger flere gange til det offentlige, ja, sågar flere gange til Erhvervsog Selskabsstyrelsen.
Vi finder, at der i det område er muligheder for reelle administrationsbesparelser.
Jeg hørte jo, Venstre var meget begejstret over de besparelser, som er kommet tidligere, og der vil jeg da gerne sige, at jeg jo kan huske, hvor mange besparelser man regnede med, der kom med revisionsloven.
Nu kigger jeg ned på ministeren, og jeg vil selvfølgelig på et eller andet tidspunkt gerne have at vide af ministeren, hvor mange besparelser, det reelt blev.
Der tror jeg nok, ministeren blev meget skuffet.
Så generelt vil jeg sige til ministeren om L 123: Undskyld, men det er ikke et lovforslag, der revolutionerer forholdene for vore virksomheder.
Vi vil som sagt stemme for forslaget, da der bliver gennemført nogle lettelser, samtidig med at Styrelsens registrering bliver permanent lovliggjort. Vi er enige i, at det er en vigtig forudsætning, at der er gennemsigtighed, således at de registrerede oplysninger bliver opbevaret, ajourført og gjort offentligt tilgængelige på en hensigtsmæssig og overskuelig måde.
Vi anerkender, at her i dette lovforslag er ministeren ærlig, og i konsekvensboksen skriver ministeren: Det giver små lettelser i administrationen for stat, kommune og regioner, og det giver mindre – jeg ved ikke, hvad forskellen er på mindre og små, men der er nok en forskel – lettelser for administrationen i det øvrige erhvervsliv.
Så det er da fint.
Her er ministeren ærlig, og det er vi jo glade for, så det ikke bliver som i revisionsloven, hvor vi sparer penge, som jo i virkeligheden nok er papirpenge.
Vi vil meget gerne være med til at drøfte besparelser på de administrative byrder for erhvervslivet, men så skal det være reelle besparelser.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-27:
Konsekvensen af, at man mener, at det, andre siger, er noget vrøvl, må være, at man ikke trækker tiden ud.
Man må lade være med at spørge, hvad folk mener, hvis man synes, det dybest set er vrøvl, hvad de siger.
Så er det jo spild af både min og hr. Morten Messerschmidts og alle andres tid, at vi har den her lille debat.
Konsekvensen, stringensen i det her er: Hvad er det for et signal, vi ønsker at udsende?
Og jeg vil gerne have, at vi får en afklaring af, hvad det er for et signal, vi samlet set kommer til at udsende med det her lovforslag, før jeg kan tage endelig stilling på SF's vegne.
Troels Christensen (V), 2007-02-27:
Med kommunalreformen er der skabt et bedre grundlag for en let og smidig indgang til det offentlige for borgerne i almindelighed.
Dette lovforslag tager fat på en tilsvarende forenkling af personers og virksomheders adgang til de mange oplysninger, der løbende registreres i Erhvervs- og Selskabsstyrelsens CVR-register.
Hidtil har man jo skullet zappe mellem forskellige lovområder for at skaffe sig et samlet overblik over, hvad der er tilgængeligt om en person eller en virksomhed.
Udviklingen af it åbner nu nye muligheder, og det er derfor naturligt at anvende elektronikken til sådanne lettelser i de administrative byrder.
Erhvervs- og Selskabsstyrelsen bliver med denne lov tovholderen, der åbner for den samlede adgang, uanset hvorledes oplysningerne og dokumenterne ellers måtte være indsamlet.
Samme styrelse fastsætter i en anvendelsesbekendtgørelse reglerne for selve fremgangsmåden ved anmeldelse og registrering både for almindelige virksomhedsoplysninger og for opkrævning af skatter og afgifter.
Lovforslaget her indeholder ingen nye krav til indberetninger fra personer og virksomheder til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og er hermed altså udelukkende møntet på styrelsens interne arbejdsgange med henblik på at øge tilgængeligheden og smidigheden i sagsbehandlingen og informationsvirksomheden over for borgerne.
Ved at samle disse oplysninger ét sted skabes en gennemsigtighed, der er til gavn for alle, der har brug for sådanne informationer.
Erhvervsog Selskabsstyrelsen pålægges hermed en omfattende opgave med dels at påse, at reglerne om registrering på de enkelte lovområder overholdes, dels at registrere, opbevare og synliggøre disse oplysninger på en hensigtsmæssig og god måde, og her skal ny teknologi udnyttes optimalt.
Det er værd at fastslå, at de foreslåede ændringer i dette lovforslag begrænses af personfølsomme og andre private oplysninger.
Oplysninger, der er undtaget fra aktindsigt, er jo heller ikke omfattet.
Venstre støtter hermed generelt regeringens målsætning om lettelser i de administrative byrder, herunder regelforenkling, administrative forenklinger, kommunikation samt digitalisering, som det bl.a. kommer til udtryk på hjemmesiden www.virk.dk.
I denne regerings tid er der sket en reduktion af virksomhedernes administrative omkostninger på 5 pct. – alene på Økonomi- og Erhvervsministeriets område med 1 mia. kr.
svarende til 11 pct. Med dette lovforslag er vejen banet for en fortsættelse i samme retning, så Venstre støtter forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-27:
Også fra konservativ side er vi meget positive over for dette lovforslag.
Det er med til at sikre en mere smidig, en mere hensigtsmæssig administration af anmeldelser og registreringer af erhvervsoplysninger til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Det er jo, som det ligger i luften, den teknologiske udvikling og de nye muligheder, som den giver, som vi selvfølgelig skal indrette loven efter.
Det har selvfølgelig været irriterende for mange virksomheder, at de skal indberette de samme oplysninger flere gange.
Lad mig nævne som eksempel, at der gives mulighed for, når teknologien er på plads, at sikre, at virksomhederne kun skal registrere deres oplysninger én gang.
Og det er der jo ganske sund fornuft i.
Men grundlæggende vil jeg sige, vi er positive over for det her, og vi støtter forslaget.
Lene Espersen (KF), 2007-02-27:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Per Clausen i mange ting.
Punkt 1: De brodne kar skal man gå efter, de skal politianmeldes, og de skal have bøder eller andre sanktioner, som kan mærkes.
Punkt 2: Det er vigtigt med forebyggelse.
Der tror jeg, at viden, samarbejde og rådgivning er nogle af de veje, man må gå i forhold til de steder, hvor der ikke er godt nok styr på besætningerne.
Og punkt 3: Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg er meget enig i, at vi kan lære noget af nogle af de alternative produktionsmetoder, der er.
Det er også baggrunden for, at jeg har nedsat arbejdsgruppen for hold af svin, der bl.a. skal definere nye grænser for, hvor meget plads hvert enkelt svin skal have, herunder også, hvor meget strøelse og grovfoder der skal være ude hos det enkelte svin i besætningen.
Så jeg er meget enig i den vej, vi skal gå, og derfor er arbejdsgruppen også nedsat, så man kan bruge den nyeste forskning til at sætte nye grænser, der gerne skulle være med til at forbedre dyrevelfærden ude i besætningen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Jeg er helt enig med ministeren i, at grundlæggende er det jo kun at reparere en lille smule på skaderne at afsløre forbrydelser, når de er sket; så jeg er meget enig i det forebyggende arbejde.
Men er ministeren da ikke også enig i, at vi med hensyn til de krav, vi stiller til de vilkår, vi skal give dyr, som er produktionsdyr, må se på, hvor vi har nogle positive erfaringer?
Et af de områder, hvor man jo faktisk ikke har været i stand til at finde søer med liggesår, er det økologiske område, og det er der vel to gode grunde til, nemlig at der er bedre plads, og at der er nogle regler med hensyn til, hvor meget halm der skal være.
Jeg vil bare spørge ministeren, om hun ikke også mener, at det kan være værd at se på de vilkår, vi generelt giver søerne, så det ikke er, fordi man marginalt kommer på den forkerte side af de måder, der normalt produceres på, men at der faktisk skal ske en meget stor overskridelse i forhold til det normale, før vi ser de her skuldersår.
Lene Espersen (KF), 2007-02-27:
Og der mener jeg bestemt, at de initiativer, som allerede er taget fra Fødevarestyrelsens side – det er de initiativer, som vi nu ser, altså, at dyrlægerne politianmelder i langt højere grad, end det tidligere har været tilfældet – er gode initiativer, der er med til at sætte fokus på problemet.
Allerede i dag er det jo sådan, at når man skal ud på de lange transporter, skal der være et dyrlægetjek, forud for at transporten påbegyndes, så allerede der er der jo noget, der bliver fanget.
Hvorvidt der så er en restmængde, der ikke bliver godt nok kontrolleret, skal jeg ikke kunne sige her på stående fod.
Men som jeg sagde før til hr. Per Clausen, så er det bestemt noget, som vi må dyrke videre på for at se, om der er steder, hvor kontrollen kan strammes op.
Men i sidste ende er der jo der tale om en efterfølgende kontrol.
Det, der er vigtigt af hensyn til dyrevelfærden, er, at vi sikrer os, at der er så god viden ude i staldene, at det her ikke forekommer, for det er – undskyld udtrykket – noget svineri, at dyr behandles på den måde.
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Det, jeg bare mener, er, at vi altså er i den situation, at Peter Gæmelke siger, at landmænd i dag eksporterer svin til Tyskland, fordi det betyder, at kontrollen er mere lempelig.
Det kunne i hvert fald pege på, at der der, hvor vi jo selv har mulighed for at udøve kontrol i forhold til samlesteder, kunne ydes en forøget indsats, sådan at man kan sige, at vi fik fat i alle de problemer, der eksisterer, også selv om det krævede øget investering i den her kontrol.
Og det, jeg jo sådan set synes ministeren i hvert fald skulle gøre sig nogle overvejelser om, er at sikre, at vi ikke kun får ram på dem, som behandler dyrene dårligt, og som – i gåseøjne – er så dumme, at de sender dem til et dansk slagteri, men også på dem, som er så udspekulerede, at de forsøger at sende dem et andet sted hen.
Lene Espersen (KF), 2007-02-27:
Jamen jeg tror, at der er flere ting, man kan gøre.
Hvis man sådan skal se på det præventive først – for det er jo også afgørende – tror jeg ikke, der er nogen tvivl om, at der altså er behov for et bedre samarbejde om rådgivningen med fødevarekontrollen på den ene side og på den anden side branchen selv, kan man sige, og dyrlægerne.
Der er behov for, at man tager mere fat de steder, hvor der er et problem.
Det andet, der er at sige, er jo, at allerede i dag er der jo meget regelmæssige besøg af dyrlæger ude på besætningerne, og der mener jeg bestemt, at man må fokusere på, at dyrlægerne så også går ind og har øje for, om der er, og om der er konstateret skuldersår, og hvor slem en grad af skuldersår, der er tale om, så de også der ikke holder sig tilbage med at politianmelde, hvis der er landmænd, der ikke kan overholde reglerne.
Det tredje og sidste er, at man jo også allerede nu har startet en praksis med at politianmelde for de skuldersår, man finder på slagterierne, når svinet er skåret op.
Det tror jeg bl.a. er noget af det, der medvirker til, at landmændene bliver mere påpasselige.
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Ja, for problemet er jo, at nu har vi hørt om nogle tal fra januar måned, som skulle være lidt lavere igen, og så kan man jo bare frygte, at det er udtryk for, at det ikke kun er Peter Gæmelke, der har fået den idé, at de søer, der har liggesår eller andre skavanker, kan blive transporteret til udlandet.
Der er jo også den mulighed, at man får dem slået ihjel, om jeg så må sige, og sender dem til en destruktionsanstalt.
Det, jeg bare mener, er, at problemet er, at der er et utal af omgåelsesmuligheder, der gør, at lige meget om ministeren så vil give dem, der bliver opdaget, høje bøder eller ej, så står vi med et problem, som vi næppe kan få løst, hvis der ikke gøres noget grundlæggende ved de forhold, som man i dag byder de husdyr, som indgår i vores produktion.
Og det var der, jeg synes at ministeren måske også skulle komme med nogle bud, dels på hvad hun vil gøre for at stoppe de muligheder, der er for at komme uden om at blive opdaget, dels hvad hun vil gøre ved de generelle vilkår, som vi i dag byder husdyrene, og som jo er en af forklaringerne på, at de her ting opstår.
Lene Espersen (KF), 2007-02-27:
Jeg vil gerne sige til hr. Per Clausen, at den udsendelse, der var i søndags, desværre med al tydelighed fortæller, at det ikke er alle landmænd, der har orden i landmandsetikken, og derfor mener jeg også, at det er helt på sin plads at sikre sig, at der bliver slået langt hårdere ned over for de brodne kar.
Jeg vil sige, at jeg har noteret mig, at Landbrugsraadet sammen med Den Danske Dyrlægeforening som opfølgning på udsendelsen faktisk har taget et initiativ for at forhindre skuldersår i overhovedet at forekomme.
For pointen er jo netop, at de skuldersår, som vi så på tv, og som var frygtelige at se på, og hvor man bare sådan med en smule fantasi kan forestille sig, hvor meget dyrene har lidt ved påførelse af dem, kunne være blevet undgået, hvis de landmænd havde sørget for at gribe ind i tide og havde lavet tilstrækkelig blødt leje.
Og jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg er helt overbevist om, at ud over at straffe landmanden økonomisk må den strategi, som Fødevarestyrelsen lægger for dagen med hensyn til også at sikre flere politianmeldelser, være noget af det, der er vejen frem. Problemstillingen omkring udlandet kan jeg i hvert fald ikke helt gennemskue her på stående fod.
Men der er ingen tvivl om, at omgåelsesmulighederne selvfølgelig må indgå i den værktøjskasse; det må man gå ind og se på for at sikre, at det her ikke sker.
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Her i søndags kunne vi i tv-avisen se nogle meget ubehagelige billeder af søer med skuldersår.
Ministeren reagerede for så vidt kontant nok ved at sige, at der skal gribes ind, og foreslog højere bøder.
Men på baggrund af de udtalelser, der er kommet fra Landbrugsraadets præsident, Peter Gæmelke, kunne jeg godt tænke mig at vide, om justitsministeren tror, at det vil hjælpe.
For det, han siger, er, at det allerede nu er sådan, at man sender sine søer til Tyskland i stedet for, når de skal slagtes, for der er kontrollen ikke så nidkær.
Jeg vil godt høre, hvilke overvejelser ministeren gør sig i den anledning.
Magnus Heunicke (S), 2007-02-27:
Det er jo noget besynderligt at høre Dansk Folkepartis ordførers nærmest frådende angreb på den lov, som han åbenbart nu her vil stemme for.
Jeg tror, der er mange, der synes, at det er højst besynderligt, at man altså skruer sig så højt op med hensyn til at fortælle om det – ja, endda opfinder køreplaner: mig bekendt er der ikke lavet køreplaner for noget endnu, og det er et af de store problemer, synes jeg, ved loven, at den udsætter arbejdet.
Men at Dansk Folkepartis ordfører i sådan grad hidser sig op over det lov, som hans parti nu vil stemme for, er meget besynderligt.
Og jeg må sige, at den sidste bemærkning om, at Dansk Folkeparti vil vurdere begge løsninger nøgternt, jo næsten var humoristisk set i lyset af den svada, som vi var vidne til tidligere.
Så jeg vil gerne lige spørge ordføreren: Hvad er egentlig talt Dansk Folkepartis holdning?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-27:
Jeg skal kort sige, at i SF kan vi fuldstændig tilslutte os de sidste bemærkninger.
Vi afventer også ministerens svar og er parate til at stemme for forslaget, men forventer også at blive inddraget i de efterfølgende forhandlinger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2007-02-27:
Nu er det jo altid let for en minister at stå og fortælle om alle de ekstraordinære forhold, der er til stede på grund af vejret.
Det gjorde jo ikke, at Venstre ikke tog bladet fra munden, dengang der sad en socialdemokratisk ledet regering.
Hvis der var problemer på en medicinsk afdeling, var det jo ikke sådan, at det var en tilstrækkelig god forklaring, at der også var en særlig vejrsituation.
Det er i øvrigt en situation, der formentlig vil forekomme også i de kommende år.
Jeg vil sige, at når ministeren står og siger, at man har tilført ekstra ressourcer, så er det da tankevækkende, at man netop stadig væk har problemerne, og jeg synes, at ministeren stadig mangler at svare på, om de styringsredskaber, man så giver pengene efter, virkelig er de rette.
Ministeren ved jo udmærket godt, at det netop de sidste 5 år har været diskuteret på konferencer, det har været diskuteret op til finanslov og andre steder, og alligevel har vi stadig væk problemer på de medicinske afdelinger.
Jeg synes stadig, jeg mangler ministerens svar på, hvad man egentlig vil gøre konkret.
Jeg siger bare, at der er en ekstraordinær, særlig situation nu, som også skal med, hvis man seriøst ønsker at diskutere det her.
Og så sagde jeg faktisk, at selv når man renser det bort, er der ingen tvivl om, at vi har en udfordring i forhold til de medicinske afdelinger.
Eller man kan sige, at regionerne, der afløser amterne, har en udfordring.
Når der bliver efterspurgt de styringsmæssige mekanismer, må jeg sige, at for så vidt angår det at sikre ressourcer til behandling, har vi nogle ganske udmærkede styringsmekanismer, for vi har nemlig lavet en leveregel, og den afviger vi ikke fra fremadrettet, der går ud på, at når vi stiller ekstraordinære ressourcer til rådighed, så skal vi også have vished for, at de anvendes efter formålet.
Det er baggrunden for meraktivitetsmidlerne, som er kommet det medicinske område til gode i fuldt ud samme omfang som det kirurgiske.
Så må jeg sige mere generelt, at de historiske styringsværktøjer har jeg jo ikke syntes var gode, det er sådan set også derfor, vi har lavet dem om.
Det er jo hele baggrunden for, at vi har lukket 15 selvstændige sygehusvæsener og lavet fem regioner, det er bl.a. for at få set kapaciteten under et.
Den udfordring, vi står med nu, er jo den enestående historiske udfordring at se på, hvad den samlede fremadrettede kapacitet skal være i hovedstadsregionen, og så få den sat ind i en flerårig investeringsplan.
Walter Christophersen (DF), 2007-02-27:
Ministeren har i et brev til Trafikudvalget skrevet, at han nu iværksætter sit tværministerielle analysearbejde, der skal se på konkurrenceforholdene i de større danske provinslufthavne, og hvor lufthavne og luftfarsselskaber inddrages.
Vil ministeren i den forbindelse give tilsagn om, at de partier, der stemmer for dette lovforslag, bliver indbudt til forhandlinger, når analysearbejdet er afsluttet, og inden administrationsgrundlaget for luftfartslovens § 71 fastsættes endeligt?