Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Arbejdsmiljøet i Danmark er desværre dårligt og farligt mange steder; sidste år blev der som nævnt anmeldt over 31.000 arbejdsulykker, og der blev anmeldt over 22.000 erhvervssygdomme.
Hvem er det, det går ud over?
Det går ud over de ansatte, altså lønmodtagerne.
Nogle dør simpelt hen på grund af arbejdsulykke eller erhvervssygdom, mange er syge i kortere eller længere tid, og en del havner helt uden for arbejdsmarkedet på grund af det, der er sket.
Det er meget alvorligt for deres og deres familiers liv, at de, uden at de selv er skyld i det, bliver skubbet ud af arbejdsmarkedet og ovenikøbet på grund af det job, de har haft.
Årsagen til, at det sker, er, at den private eller offentlige arbejdsgiver ikke har gjort tilstrækkeligt for at sikre mod farlige stoffer, kemikalier, ulykker, mobning og chikane, udbrændthed, eller hvad det nu er, der er årsagen.
Men der er flere, der taber på det dårlige arbejdsmiljø, og her tænker jeg som tidligere nævnt på samfundet: tabte arbejdsdage ved sygefravær, udgifter til sygedagpenge, til lægebehandling, behandling på sygehuse, udgifter til medicin, udgifter til fleksjob og førtidspension, hvis det bliver nødvendigt, at man havner der på grund af en arbejdsskade.
Det er virkelig noget, der løber op.
Her er det, LO har beregnet, at vi årligt taber 64 mia. kr. på grund af arbejdsulykker og erhvervssygdomme på grund af dårligt arbejdsmiljø, og det er rigtig, rigtig mange penge.
Jeg kan sige, at man for det beløb, hvis man kunne spare det hele, f.eks. kunne bygge fem metroer i København eller to Femern Bælt-forbindelser.
Uanset om de 64 mia. kr. nu beløbsmæssigt er ramt helt i plet, er det under alle omstændigheder et kæmpe milliardbeløb, vi taler om, og som vi taber hvert eneste år oven i de menneskelige lidelser, som er de værste.
Men der er altså også penge at spare for samfundet, og dermed er det godt for skatteborgerne og en god forretning for samfundet, så også derfor er der brug for en øget indsats for et bedre arbejdsmiljø.
Derfor er det godt, at vi nu får en arbejdsskadeafgift fælles for den enkelte branche og som en procentdel af, hvad der udbetales i erstatninger.
Det betyder, at man i de enkelte brancher får endnu en grund til at lægge sig i selen for et bedre arbejdsmiljø, og hvis det lykkes, vil afgiften til den pågældende branche falde.
For SF passer arbejdsskadeafgiften som fod i hose til vores tanker som en af vejene til et bedre arbejdsmiljø, nemlig at arbejdsmarkedets parter, arbejdsgivere og fagforbund inden for de enkelte brancher, indgår i et tæt samarbejde om at nedbringe antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme.
Det er jo arbejdsgiverne og fagforbundene, der er de sande eksperter ude på arbejdspladserne, og i sådanne sager er det for os i SF naturligt, at det er et trepartssamarbejde, som Arbejdstilsynet som en del af staten er med i.
Arbejdsskadeafgiften giver et incitament til at fremme et sådant forpligtende samarbejde, også for arbejdsgivernes vedkommende, fordi branchen kan spare penge.
I SF ser vi også gerne, at der bliver lavet en ordning, som giver den enkelte virksomhed eller offentlige institution en direkte gevinst i form af en belønningsordning for et godt arbejdsmiljø på den enkelte arbejdsplads, og derfor hilser vi med stor tilfredshed, at der bliver nedsat et udvalg med arbejdsmarkedets parter, der skal forsøge at komme frem til en model, der kan løse den side af sagen.
Alt i alt vil vi i SF med stor glæde stemme for det her lovforslag om en arbejdsskadeafgift.