runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne starte med at kvittere over for justitsministeren for i sin tale at erklære, at afstemningen den 3. december ikke alene handler om Europol.
Så kom vi da så langt i forhold til at blive enige om, hvad afstemningstemaet egentlig er, nemlig en fuld og endelig afskaffelse af retsforbeholdet.
Så tusind tak for det.
I forhold til det forslag, som vi behandler her, må jeg sige, at jeg synes, at timingen er lidt mærkværdig.
For på den ene side kommer det alt, alt for sent, og på den anden side kommer det en lille smule for tidligt.
Det har man altså vidst, siden Lissabontraktaten trådte i kraft den 1. december 2009, og derfor er det selvfølgelig meget sent, at man begynder at tage hånd om det her problem.
Så på den ene side synes jeg at det her forslag kommer alt for sent, men når jeg på den anden side synes at det kommer lidt for tidligt, så er det jo, fordi vi skal have den her folkeafstemning om en måned, hvor vi skal tage stilling til en anden retlig tilgang til Danmarks samarbejde i forhold til bl.a. Europol.
Så stillet over for valget mellem en parallelaftale og så aftalepartiernes ja til en anvendelse af tilvalgsmodellen foretrækker Liberal Alliance dog en parallelaftale, og derfor støtter vi forslaget – den sådan lidt sære timing til trods.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-03:
Jeg er virkelig ked af, at hr. Morten Løkkegaard ikke hørte hele min ordførertale, fordi så havde han jo fået svaret lige i starten, hvor jeg sagde, at vi kunne støtte, at man lavede den her ansøgning, men vi kunne ikke love, at vi i den sidste ende ville stemme for.
Det afhang af de forhandlinger og resultatet af de forhandlinger.
Er det sådan set ikke meget logisk?
Det er jo det, jeg synes er den store forskel mellem tilvalgsordningen, som hr. Løkkegaard står for, og parallelaftalerne, som vi står for.
Vælger man tilvalgsordningen, har man sagt ja til noget ubeset, når man har sagt ja til noget.
Man ved ikke, hvor det vil ende.
Når man har sagt ja i begyndelsen, er man også med i slutningen, selv om det, der kommer til sidst, ikke er noget, man kan lide.
Omvendt er det med parallelaftaler, hvor man kan sige fra helt frem til sidste øjeblik.
Det er forskellen mellem den position, som Venstre har, og den position, som Enhedslisten har.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-03:
Det er jo en interessant oplysning, at vi ikke kan få et klart svar fra Enhedslisten på, om man overhovedet er tilhænger af Europol, og endnu mere mærkeligt bliver det jo, når man fra hr. Søren Søndergaards side åbenbart til at starte med tilkendegiver, at man kan stemme for det her beslutningsforslag, som jo går ud på, at vi skal pålægges at arbejde for at få en parallelaftale om Europol.
Så hvordan hænger det sammen?
Hvordan kan man på den ene side støtte det her beslutningsforslag, som specifikt omtaler det, og på den anden side stå her i vage vendinger og i virkeligheden ikke støtte det selv samme, som man lige har sagt ja til?
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-03:
I Enhedslisten er vi hundrede procent for et politisamarbejde over grænserne for at bekæmpe alvorlig kriminalitet; naturligvis er vi det.
Men det er klart, at vi ikke er for et politisamarbejde for enhver pris.
Vi må bare erkende, at Europol har nogle meget alvorlige problemer, når det gælder sikkerheden i forbindelse med videregivelse af oplysninger.
Det er jo sådan, at der videregives oplysninger fra Europol i to forskellige formater – nogle, der handler om personoplysninger, og nogle, der handler om mere generelle oplysninger – og personoplysninger videregives til lande, også uden for EU, f.eks. til et land som Columbia, som jo ikke ligefrem er kendt for, vil jeg sige, den allerstørste sikkerhed i forhold til at opbevare data.
Måske har hr. Morten Løkkegaard nogle andre oplysninger.
Derfor er det klart, at når der skal forhandles en parallelaftale, er det for os afgørende, at den parallelaftale også adresserer de spørgsmål, der er med datasikkerheden i Europol.
Derfor kan jeg ikke svare klart på spørgsmålet.
Jeg kan sige, at det, vi vil arbejde for, er et stærkt politisamarbejde og en god retsbeskyttelse af borgerne, inklusive datasikkerhed.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-03:
Jeg har stor respekt for hr. Søren Søndergaard, specielt når han får rullet sig ud i EU-spørgsmål.
Det har vi jo set mange gange før.
Jeg kan personligt ikke forstå, hvordan nogen kan anfægte, at brugen af en database er udtryk for, at man gør et godt stykke politiarbejde, og at man rent faktisk er bedre til at betjene den end andre, og at det her store tal er udtryk for det, men lad det nu ligge.
Jeg har lyst til at spørge hr. Søren Søndergaard om en meget banal ting.
Er man i Enhedslisten tilhængere af Europol som samarbejdsform?
Det har indtil videre været temmelig uklart i debatterne, hvorvidt den her arge kritik og alle disse beskyldninger i virkeligheden dækker over, at man faktisk ikke betragter Europol som den rigtige samarbejdsform.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-03:
Jamen det har jeg jo svaret på allerede én gang.
Men jeg kan godt gentage det: Jeg håber og tror på et ja – det tror vi alle sammen på i Venstre.
Det der med at begive sig ud i spekulationer om et nej er jo et klassisk retorisk argumentatorisk drilleri, så det skal jeg selvfølgelig ikke bevæge mig ud i.
Jeg vil bare konstatere, at selvfølgelig vil der blive taget forholdsregler i det øjeblik, Danmark befinder sig i en situation, hvor vi ikke er i Europol længere.
Det er jo ikke det samme, som at det bliver et nej.
Vi tror stadig fuldt og fast på et ja.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Nu var der jo ikke nogen, der for 10 år siden kunne vide, at der overhovedet ville være noget, der hed Alternativet eksempelvis, så man kunne godt forestille sig, at der kom nye partier i Folketinget i løbet af den kommende 10-årsperiode.
Der er det bare, jeg spørger Alternativet, om Alternativet vil være med til sammen med eventuelle andre partier, der måtte ønske det i fremtiden, at sende udlændingepolitikken til Bruxelles uden at spørge befolkningen, når retsgrundlaget nu er der.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Det er sådan set ikke det, som jeg hører hr. Morten Løkkegaard sige.
Og der kommer skiftende regeringer, skiftende flertal her i Folketinget, så garantien kan som sagt overhovedet ikke gælde, indtil solen brænder ud, sådan som det fremlægges.
Og hvad så, hvis der kommer det her nej den 3. december, som vi jo i Dansk Folkeparti håber på, nemlig at man stemmer nej ved retsforbeholdsafstemningen?
Hvad vil I så egentlig gøre i Venstre?
Det synes jeg stadig at der er behov for et klart svar på.
Hvad vil I egentlig gøre?
Vi er jo enige om, at vi skal med i Europol, men hvad vil I gøre, hvis det bliver et nej?
Kom med svaret!
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Som jeg tidligere har sagt til fru Trine Bramsen: Man kan ikke støtte ret på en lovbemærkning.
Det burde fru Trine Bramsen også vide, og hvis der er nogen, der har behov for et Detektortjek, tror jeg i øvrigt, at det er fru Trine Bramsen.
Trine Bramsen (S), 2015-11-03:
Jeg synes jo her, at der er belæg for at opfordre Detektor til endnu en gang at undersøge ordførerens påstand her i Folketingssalen.
Er det det, ordføreren står og siger fra Folketingets talerstol?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Det, jeg har sagt, og det, jeg gerne gentager, er, at man ikke kan bruge de bemærkninger, der er i det, som jeg vil betegne som et temmeligt lovsjusket forslag, som regeringen har fremsat, om at indføje »fra« efter virkning til at sige, at man juridisk har krav på at få en folkeafstemning om afgivelse af suverænitet inden for asyl- og udlændingepolitikken.
Det kan man ikke føre en sag på baggrund af.
Trine Bramsen (S), 2015-11-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han fra talerstolen påstår, at bemærkninger til et lovforslag ingen juridisk værdi har.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-11-03:
Det er fuldstændig korrekt, at vi i mit parti mener, at grænseoverskridende problemer selvfølgelig løses bedst i fællesskab.
Således skal vi nu stemme om Europol, hvor det bliver muligt at give politiet de muligheder, der skal til for at knægte f.eks. ting, der flyder gennem computerkabler over grænsen, og som ikke bare kan stoppes med en grænsebom.
Tilsvarende mener vi også, at den store flygtningekrise her ville have det bedst af et europæisk svar, men vi accepterer som en politisk realitet, at der skal være en folkeafstemning før en videre overdragelse af asyl.
Så på den måde har vi på den ene side det standpunkt, mens vi på den anden side mener, at vi kender virkeligheden, når vi ser den.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Men vi er enige om, at det er ordførerens partis holdning, at asyl- og udlændingepolitikken varetages bedst i EU – er det ikke korrekt?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-11-03:
Der foreligger jo et tilsagn fra statsministeren og i øvrigt fra Socialdemokratiet om, at der skal være en folkeafstemning, hvis man vil overdrage yderligere suverænitet på asylområdet til EU.
Det opfatter jeg som en politisk realitet, og det er ikke noget, der er groet i vores have.
Jeg kan fortælle, at jeg selv i 1992 stemte ja og var en del af et meget stort mindretal, der allerede dengang faktisk kæmpede for, at vi bl.a. fuldt tilsluttede os EU's retspolitik.
Radikale Venstre har altid ment, at vi i fuldt omfang burde gå ind i et forpligtende samarbejde, men det er imidlertid en politisk realitet, at vi kun stemmer om den lille del af det, der handler om Europol og 22 retsakter.
Så selvfølgelig har vi ikke ønsket at give det tilsagn, men omvendt må jeg sige, at jeg betragter det som en politisk realitet, at der bliver en folkeafstemning, før der kan overgå suverænitet på udlændingeområdet til EU.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Jeg vil da gerne takke hr. Rasmus Helveg Petersen for at møde frem i salen.
Så vidt jeg husker, var der ikke nogen radikal repræsentant, sidst vi havde det her beslutningsforslag oppe.
Jeg vil bare helt kort spørge ordføreren om noget.
Hvorfor er ordføreren ikke indstillet på at støtte det løfte, som statsministeren har givet om en folkeafstemning forud for afgivelse af suverænitet på asyl- og udlændingeområdet?
Man må jo forstå, at partiet ikke er indstillet på dette.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-11-03:
Mange tak for det.
Det er jo anden gang, Dansk Folkeparti har fremsat et forslag af den her kaliber.
Sidste gang var under den forrige regering, hvor Radikale Venstre afviste at støtte det, og det vil vi også gøre denne gang.
Vi anbefaler et ja den 3. december til folkeafstemningen, som jo altså vil bringe klarhed over Danmarks forhold til Europas retlige samarbejde.
Det vil vi langt hellere end en parallelaftale, så derfor afviser vi selvfølgelig at støtte det foreliggende forslag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-03:
Jeg synes, at spørgeren blandede rigtig, rigtig mange ting sammen.
Når man har medindflydelse, er det klart, at vores stemme ikke nødvendigvis tæller det samme som et land med 80 millioner indbyggere.
Det er jo sådan, man har valgt at stykke demokratiet sammen.
Det er ikke 1 stemme pr. land, men der er nogle andre måder, man indgår i det her samarbejde på, og det synes jeg er helt i orden.
For mig er det også demokrati.
Men jeg mener, at vi har en indflydelse.
Når vi går med i noget og sidder med ved bordet og forhandler noget, er vi med til at præge det i den retning, vi ønsker som nation.
Og som jeg har sagt tidligere heroppe fra talerstolen, er det jo ikke nødvendigvis altid, at jeg er mest enig med vores kære justitsminister.
Det kan godt være politikere fra andre lande i EU, som jeg egentlig sætter mere lid til nogle gange.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Det, jeg så også hører ordføreren sige, er, at vi åbenbart er ligeværdige i det her EU-samarbejde, også i forhold til Europol.
Det er bare ikke det, som er min og Dansk Folkepartis erfaring.
Tværtimod er det vores erfaring, at der er nogle lande – bl.a. Tyskland, hvor der er en kansler Merkel – som har utrolig meget at sige på den her front.
Men jeg kan selvfølgelig godt forstå, hvis det er, at man fra Alternativets side hellere vil have, at sådan et land som Tyskland bestemmer mere i forhold til hele EU og Europol, fordi Tyskland nu har de holdninger, som de har, i forhold til integration af asyl- og udlændingepolitikken på EU-området.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-03:
Det, som borgerne skal tage stilling til, er, om vi skal deltage i det her samarbejde.
Når man deltager i et samarbejde, er man også med til at præge det samarbejde.
Det er man ikke, hvis man kommer bagefter og spørger: Må vi godt få lov til at lege med?
Det er det, der er afgørende for mig.
Det, vi stemmer om, er: Ønsker vi at gå ind i det her samarbejde og være med til at præge det i den retning, som vi gerne ser det går i?
Og det ønsker vi fra Alternativets side.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist.
Noget af det, jeg rigtig gerne vil spørge ordføreren om, er det her med Europol.
Som tidligere ordførere her i Folketinget i dag har gjort rede for, afbrød man tidligere nogle forhandlinger om en parallelaftale om Europol, fordi man ikke rigtig vidste, hvad det var, man skulle forhandle om.
Og lige nu og her ved man jo kun, at det i hvert fald bliver overstatsligt.
Okay, så langt så godt.
Men så er der en masse andre ting i Europol, hvor man endnu ikke ved, hvad det endelige resultat egentlig bliver.
Så jeg vil bare gerne høre ordføreren, om ordføreren kan uddybe nærmere, hvad det er, ordføreren forventer bliver den politiske realitet i forhold til Europol.
For vi er i Dansk Folkeparti godt nok meget i tvivl om, hvad det sådan set er, man ønsker at borgerne skal tage stilling til den 3. december.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-03:
Som spørgeren jo godt ved, har vi netop fremsat et beslutningsforslag, der skulle sende det her spørgsmål til en folkeafstemning, fordi vi gerne vil spørge befolkningen.
For vi er ikke bange for at spørge befolkningen om de ting.
Og hvis befolkningen ikke ønsker det – selv om vi ønsker det – må vi jo rette os efter det.
Morten Løkkegaard (V), 2015-11-03:
Ja, det vil jeg da meget gerne.
Jeg synes, at den, som udsteder garantier, skal have lejlighed til at uddybe det selv, og det har statsministeren jo haft så rigelig lejlighed til at gøre.
Hvis det her skal være andet end retorisk drilleri, ville fru Marlene Harpsøe jo også have undersøgt det, og hun har formentlig været til stede i salen, når statsministeren har uddybet det her, hvilket han har gjort ved flere lejligheder.
Der er det også fremgået, at der jo er givet en garanti i den forstand, at hvis nogen i fremtiden måtte begynde at få ideer om, at asylområdet skulle være genstand for diskussion, ja, så vil man spørge danskerne og få en folkeafstemning.
Jeg synes i øvrigt, det er interessant – og det håber jeg da at vi måske kan høre mere fra hr. Holger K. Nielsen om senere, for det er en meget vigtig pointe her – at en politisk aftale, som fru Marlene Harpsøe i den her debat allerede har forsøgt at mistænkeliggøre, jo faktisk er en meget, meget stærkere garanti end et stykke tilfældig lovgivning, som enhvert tilfældigt flertal i al fremtid kan lave om på.
Et godt eksempel på en politisk aftale er, som statsministeren også nævnte i spørgetiden i dag, det nationale kompromis, som nu holder på 23. år – på 23. år.
Hvor meget tilfældig lovgivning i det her Ting har holdt i 23 år?
Det er da for mig at se den stærkeste garanti, man overhovedet kan give.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Tak for det, hr. formand.
Jeg har jo hørt, at statsministeren har udtalt, at hvis danskerne stemmer ja den 3. december, vil man i hvert fald fra et politisk flertals side stille den garanti, at skulle vi i Danmark gå med ind i en fælles asyl- og udlændingepolitik, vil man spørge folket – så lover statsministeren, at man vil udskrive en folkeafstemning.
Det er så åbenbart en garanti, der skulle vare, helt til solen brænder ud.
Men så sad jeg og læste Politiken, hvori hr. Morten Løkkegaard udtalte sig som Venstres EU-ordfører, og hvor ordføreren blev spurgt, om man sådan kunne udstikke nogen garantier på vegne af fremtidigt skiftende regeringer, hvortil svaret var: Det ved jeg ikke, det er svært at vurdere, det må I spørge formanden om.
Er det noget, som hr. Morten Løkkegaard vil uddybe yderligere her i dag?
Trine Bramsen (S), 2015-11-03:
Må jeg ikke lige igen anbefale spørgeren at læse lovforslaget, som ligger til grund for afstemningen den 3. december.
Der står sort på hvidt i bemærkningerne – og det er jura – at asyl- og indvandringspolitikken ikke er omfattet af det her.
Der skal en folkeafstemning til, såfremt vi skal tiltræde den.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Vi kommer ikke udenom, at de der forskellige garantier, der er givet i forhold til asyl- og udlændigepolitikkken på det her område, jo er noget politisk.
Man har fra japartiernes side lavet en politisk tilkendegivelse om, at det vil man ikke deltage i.
Men samtidig så vi jo den 9. oktober i pressen, at både SF og De Radikale er – som der står – lorne ved statsministerens garanti om endnu en folkeafstemning om EU's asylpolitik.
Hvad siger fru Trine Bramsen til, at SF og De Radikale allerede nu står og vakler lidt og ikke rigtig ved, hvilket ben de skal stå på?
Trine Bramsen (S), 2015-11-03:
Jeg vil sådan set anbefale spørgeren at læse lovforslaget, for de ting står direkte i bemærkningerne til lovforslaget.
Der står direkte i bemærkningerne til lovforslaget, at der er en række partier, der ønsker en folkeafstemning, hvis asyl- og udlændingepolitik skal omfattes.
Så kan det ikke blive klarere, så lad os stoppe den diskussion.
Skal man grine eller græde?
Jeg synes, spørgeren skulle stemme ja den 3. december i stedet for.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Jeg ved næsten ikke, om jeg skal grine eller græde, efter jeg har hørt fru Trine Bramsens fortælling om, at vi i Dansk Folkeparti skulle være hjerteløse, og at vi skulle tage og nære større omsorg for de kriminelle.
Og fru Trine Bramsen ved også godt, at vi den 3. december også skal stemme om Danmarks, hvad skal jeg sige, deltagelse eller ikkedeltagelse i alt, hvad der gælder asyl- og udlændingepolitik.
Jeg ved udmærket godt, at der er et politisk flertal her på Christiansborg, der har tilkendegivet, at man ikke ønsker, at Danmark skal tiltræde den del, som omhandler asyl- og udlændingepolitik.
Men kan fru Trine Bramsen ikke godt bekræfte, at det netop ikke er lovgivning, men en politisk tilkendegivelse, en politisk aftale om, at det er sådan, det fremover kommer til at være?
Trine Bramsen (S), 2015-11-03:
Det, som ordføreren påstod i sit foregående svar, var, at udlændinge- og asylpolitik var omfattet af den her aftale.
Og til det er svaret meget klart: Det er det ikke.
Det står direkte i bemærkningerne til lovteksten.
Så er det jo klart, og det er helt rigtigt, at hvis der er noget, som i fremtiden ændrer sig, så kan Folketinget forholde sig til det, men ikke, når det kommer til udlændinge- og asylpolitikken.
Der er samtidig indlagt en klar aftale om, at er der bare et af aftalepartierne bag det her forslag, som nedlægger veto, ja, så skal der et folketingsvalg til, før man kan ændre.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Men Trine Bramsen har åbenbart gået i den skole, der hedder skræmmekampagne.
Jeg må bede Trine Bramsen forholde sig til materien i det her forslag.
Er det ikke korrekt, at ved at stemme ja den 3. december så videregiver, delegerer, befolkningen sine beføjelser til i henhold til grundlovens § 20 at afgive suverænitet til et almindeligt flertal i Folketinget?
Trine Bramsen (S), 2015-11-03:
Det vil jeg tro at samtlige jurister i Danmark vil kunne slå klart fast, for det står nemlig i bemærkningerne til lovteksten, ellers må de gå deres studie om.
Må jeg så ikke også sige: Forvirret?
Altså, hvis der er nogen, der er forvirret og forvirrende her, så det er Dansk Folkeparti, der nærer større omsorg for kriminelle end for ofrene for kriminalitet.
Det mener jeg er forvirrende og med til at skabe et fuldstændig skævt billede.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Tak for det, og tak for ordførerens lidt forvirrede, men dog behjertede forsøg på at svinge krabasken over forslagsstillerne.
Jeg vil bare i al stilfærdighed bede Trine Bramsen bekræfte, og i modsat fald, hvis hun ikke kan bekræfte det, så tilkendegive, hvilken jurist fru Trine Bramsen har hørt udtale sig om, at det her forslag ikke skulle indebære en juridisk mulighed for at afgive suverænitet på asyl- og udlændingepolitikken.
Hvis fru Trine Bramsen kan nævne én jurist, der har det synspunkt, så vil jeg sætte pris på det.
Trine Bramsen (S), 2015-11-03:
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at forhandle en parallelaftale om Europol.
Det er et forslag, som vi i Socialdemokratiet ikke kan støtte, både fordi der i beslutningsforslaget er decideret forfejlede oplysninger – og det er noget sjusk at fremsætte et beslutningsforslag med decideret faktuelle fejl – men også fordi vi i Socialdemokratiet er mere optaget af at bekæmpe kriminelle end at diskutere EU-teknikaliteter.
Vi vil i stedet for give politiet de bedste og mest sikre forudsætninger for at komme den skadelige kriminalitet til livs.
Først til de faktuelle fejl i forslaget.
Som Dansk Folkeparti udmærket er bekendt med, er udlændinge- og asylpolitik ikke en del af forslaget, der skal stemmes om den 3. december.
Derfor er det noget vrøvl at sætte det ind i et beslutningsforslag.
Det er slet ikke en del af denne diskussion.
Det er heller ikke korrekt, at Norge, Island og Schweiz har indgået parallelaftaler med Europol, som det fremgår af forslaget.
Der er derimod tale om operationelle aftaler, som Europol har indgået med en række tredjelande, og som bl.a. giver adgang til udveksling af personoplysninger.
Men de operationelle aftaler kan slet ikke sidestilles med et fuldgyldigt medlemskab af Europol, da de bl.a. ikke giver direkte adgang til Europols informationssystem, som justitsministeren også nævnte i sin tale.
Derfor er det ikke urimeligt at forvente, at forslag, der bringes i Folketingssalen, er i overensstemmelse med sandheden, at der ikke er faktuelle fejl i forslagene.
Det her forslag er som bekendt fyldt med faktuelle fejl, og der er altså potentiale for endnu en tur i Detektor for forslagsstillerne.
Hvis vi så forestillede os, at disse fejl ikke var gennemgående i beslutningsforslaget, ville vi Socialdemokrater stadig væk afvise det.
For det er nemlig ikke det bedste værn mod kriminelle, som Dansk Folkeparti her foreslår.
Og jeg står fuldstændig undrende over for, at partiet ikke udviser større interesse for at stramme grebet om pædofile, om menneskesmuglere, om it-kriminelle og andre svindlere og bedragere og om voldelige ekskærester, der forfølger deres ofre.
Dansk Folkeparti skylder os svar.
For hvorfor er det, at Dansk Folkeparti ikke vil lytte til politiet, til Red Barnet, til Reden, der alle peger på, at et ja ved afstemningen den 3. december vil styrke kampen mod børnemishandlere og bagmændene bag handel med kvinder?
Hvorfor skal børn, der bortføres, ikke have de bedste muligheder for hjælp?
Hvorfor skal den kvinde, der gennem årevis er blevet banket af sin eksmand, leve i frygt, når hun er på sommerferie med familien?
Hvorfor, Dansk Folkeparti?
Afstemningen den 3. december er jo ikke bare om Europol, som forslaget vil gøre os til discountmedlem af.
Jeg forstår ganske enkelt ikke, at Dansk Folkeparti kan være så hjerteløse og i den grad udvise større sympati for kriminelle end for ofrene, og det er det, det her forslag gør.
Jeg vil gerne gentage, at vi i Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget her, og det kan vi ikke, fordi det i langt ringere grad sikrer Danmark mod kriminelle.
Søren Pind (V), 2015-11-03:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at hr. Peter Kofod Poulsen stiller det spørgsmål, for det er jo selve beviset for, hvor centralt Europol er for dansk politi, og hvor vigtigt det er, at vi er en del af det.
Vi har forstået at udnytte de muligheder, der er, til fulde – som et lille, smidigt land med dygtige politifolk.
Hvis man tager rocker-bande-kriminalitet, var det f.eks. dansk politi, der bragte det ind i Europol-samarbejdet og fik det gjort til en del af Europols strategiske arbejde på grund af den grænseoverskridende karakter.
Det er, fordi vi har den placering i Europol, som vi har.