Meta Fuglsang (SF), 2011-01-14:
Lovforslaget, der ligger her, er jo som tidligere nævnt en del af genopretningspakken, og det er en del af aftalen mellem KL og regeringen om kommunernes økonomi.
Forslaget er tilsyneladende blevet til ud fra en betragtning om, at hvis kommunernes økonomi skal holdes i kort snor, skal der aflægges flere regnskaber.
Det lyder enkelt.
Men det kommer muligvis bag på regeringspartierne, at regnskaber ikke gør det alene.
Kommunerne er blevet holdt i meget kort snor i meget lang tid, samtidig med at de forventninger, som regeringen har til, hvad de skal kunne udrette, bare vokser.
Der er ikke den nødvendige sammenhæng mellem den økonomi, kommunerne får, de rammer, de får for arbejdet, og de forventninger, der stilles til kommunerne.
Der foregår et meget stort og seriøst arbejde i kommunerne med at få enderne til at nå sammen.
Der spares, effektiviseres og struktureres som aldrig før.
Der sker budgetopfølgninger og beregninger for at få pengene til at række.
Den umiddelbare reaktion på det forslag, der ligger her, er, at det vigtige er, at man bruger kræfterne på det væsentlige.
Der er ikke brug for flere regnskaber.
Der er brug for en mere ansvarlig politik over for kommunerne og nogle kvalitetsmæssigt betydelig bedre aftaler med kommunerne for at få en fornuftig sammenhæng.
Regeringen kan ikke blive ved med at skubbe ansvaret fra sig og lægge det ud til et spørgsmål om, hvorvidt kommunerne aflægger tilpas mange regnskaber tilpas hyppigt og med tilpas mange detaljer.
SF støtter ikke forslaget, som det ligger her.
SF vil gerne støtte, at vi kigger på strukturen og økonomien i den kommunale sektor.
Jeg vil gerne knytte nogle kommentarer til den debat, der har været i forbindelse med de tidligere ordførertaler, og tale lidt om penge.
Det, der er vigtigt, er selvfølgelig, hvor mange penge der er til at løse de opgaver, der er, men det, der er endnu vigtigere, er, om vi bruger de penge, der er, rigtigt, og om de kræfter, der bliver lagt i det, bliver brugt på den rigtige måde.
Spørgsmålet om at få pengene til at række til den kommunale økonomi er et forholdsvis kompliceret spørgsmål.
Der er mange steder, hvor man kan gå ind og regulere på det, men det, vi ser her, er et meget forenklet eller ukompliceret lovforslag, som tilkendegiver, at det skulle løse nogle temmelig komplicerede problemer, og så nemt går det ikke.
Når vi skal spørge os selv, om vi bruger pengene rigtigt, skal vi også spørge os selv, om der er andre måder at regulere økonomien på, om vi kan lette kommunerne for noget af den administration, de har, og om vi kan gå ind og lette kommunernes vilkår, på en måde så pengene rækker længere i stedet for bare at gøre det til et spørgsmål om regnskaber.
Den debat deltager SF gerne i.
Vi vil gerne bidrage.
Vi vil gerne kigge på f.eks. en effektiv afbureaukratisering af kommunerne, og vi vil også gerne kigge på, hvad virkeligheden er bag den opfølgning, der sker i kommunerne.
Det, man lige skal tænke over en ekstra gang i forbindelse med det her, er, at regeringen med hensyn til den budgetoverskridelse, der snakkes om for 2009, jo efterfølgende har erkendt eller heldigvis kvitteret for, at kommunerne har rettet meget op på økonomien.
Der er sket store besparelser, og der er sket store effektiviseringer.
Derfor er det lidt sjovt, at der kommer dette forslag om halvårsregnskaber, på et tidspunkt hvor det faktisk ser ud, som om det er vendt i kommunerne, at der er mere styr på at overholde regnskaberne.
I stedet for at kvittere for det og arbejde videre med kommunernes situation, kommer der så her et forslag om halvårsregnskaber, et forslag, som ser ud, som om det kommer lidt forsinket.
Jeg forstår ikke, hvorfor det her forslag kommer nu, men hvis vi kunne snakke sammen om nogle bedre muligheder for kommunerne, og hvad der sker i kommunerne, deltager vi gerne i den debat.