runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-21:
Men jeg har ikke forståelse for, at man ikke laver grænser for, hvor længe mennesker kan bo flere på ét værelse f.eks.
Det synes jeg er uklogt.
For det andet vil jeg sige, når nu vi taler om det her med at lytte til borgmestrene, at der er så mange borgmestre, som har sagt: Den der såkaldte integrationsydelse, altså det der med at give flygtninge så lav en ydelse, går simpelt hen ikke, hvis vi skal skaffe boliger til dem, for vi har ikke boliger, som kan betales med så lave ydelser.
Tænk, hvor ville det være dejligt, hvis Venstre og regeringen ville lytte til den kritik.
Den er da så saglig.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-21:
Tak for det.
I Alternativet har vi også tillid til kommunerne, men som det er i øjeblikket, ved vi også, at de bliver presset.
Og det, vi er bekymret for med den her lov, er, at den vil sætte kommunerne under et voldsomt kryds- og prioriteringspres.
Det vil utvivlsomt tvinge mange kommuner, kommunalpolitikere og kommunalt ansatte til at søge grænserne for, hvad de selv synes er anstændigt.
Og det vil givetvis også rykke ved de grænser.
Vi synes, at regeringen og aftalepartierne fralægger sig ansvaret og udelukkende placerer det hos kommunerne, og det synes vi ikke er i orden.
Vi synes, at vi i løbet af behandlingen af det her lovforslag har forsøgt at få svar på: Hvad er en vejledende støjgrænse, som kan gælde for flygtningeboliger, og hvor mange mennesker er det, der må bo på samme værelse og på hvor mange kvadratmeter?
Og jeg har stadig væk svært ved at forstå, at vi ikke her som Folketing kan sætte nogle vejledende rammer for, hvad det er, der er ordentligt, for at vi skal kunne give vores flygtninge en værdig bolig.
Og derfor stemmer Alternativet imod det her lovforslag.
Vi synes simpelt hen ikke, det er rimeligt, at der skal være så stor usikkerhed om, hvordan vi byder vores nye medborgere velkommen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-21:
Det her forslag, som vi har diskuteret før, vedrører jo skattefritagelse for statsministerens og andre ministres brug af Marienborg.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det er en uskik, at vi her i Folketinget laver den slags særlove for os selv, for ministre og for folketingsmedlemmer, på samme måde som det er en uskik, at vi selv vedtager vores løn, vores pension og vores eftervederlag.
Da forslaget blev fremlagt, blev der argumenteret for det på den måde, at statsministeren skulle have mulighed for, hvis han f.eks. havde besøg af et udenlandsk statsoverhoved, at overnatte på Marienborg forud for en joggetur om morgenen med efterfølgende møde.
Man kan måske godt se det fornuftige i, at det ikke skal beskattes.
Men det forslag, man fremsatte, var jo langt mere vidtgående og åbnede op for privat brug og for private selskaber.
Derfor stillede vi et ændringsforslag, der begrænsede det her forslag på den måde, at det, som man sagde var årsagen til at fremsætte forslaget, nemlig arbejdsrelateret brug, skulle være skattefrit, men hvis statsministeren eller andre ministre brugte Marienborg til helt private formål, skulle det beskattes, ligesom det bliver for alle andre danskere, der får den slags goder stillet til rådighed af deres arbejdsgivere.
Er det så småligt, at jeg og Enhedslisten opfordrer til at stemme det ned?
Måske, men så er det jo, fordi reglerne er for smålige, og så er det måske dem, der bør ændres, frem for at lave særlove for ministre og politikere.
Når jeg tænker på, hvor smålige danske myndigheder kan være over for ikke mindst socialt udsatte – det kan være en arbejdsløs, der glemmer at møde på et jobcenter, det kan være en hjemløs, der har gæld til det offentlige – så synes jeg egentlig ikke, det er småligt at mene, at statsministeren skal betale det samme i skat og have de samme regler for den slags goder som andre danskere.
Jeg ønsker da statsministeren tillykke med julegaven fra Folketinget og ønsker ham mange fornøjelige og festlige stunder på Marienborg, men som det fremgår, opfordrer vi i Enhedslisten til at stemme det her forslag ned.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-21:
Grunden til, at jeg tager ordet her ved tredjebehandlingen, er jo, at vi i Dansk Folkeparti, inden vi havde andenbehandlingen, kom med vores indstilling til det samlede lovforslag, som vi indstillede til vedtagelse.
Det gjorde vi jo, fordi det udmøntede en aftale, som Dansk Folkeparti var en del af, og hvor en af forudsætningerne var, at der var indlagt et loft, som betød, at man for værdien over 800.000 kr. ikke fik en lempeligere indfasning Siden vi afgav betænkning inden andenbehandlingen, er der jo så sket det, at man i Skatteministeriet har haft en telefonsamtale med en embedsmand i Europa-Kommissionen, som er kommet frem til, at man i EU ikke kan godkende det her loft, fordi det skulle være ulovlig statsstøtte til fordel for de små elbiler – stik imod den vurdering, som vi havde fået af vores egne embedsmænd i Skatteministeriet.
Det gør jo så, at vores indstilling til det samlede lovforslag har ændret sig, fordi man ved andenbehandlingen, som vi havde i fredags, har ændret grundlæggende på lovforslaget, ved at man har taget det loft, som jeg lige har omtalt, ud af forslaget.
Så derfor er vores indstilling til lovforslaget ændret fra et ja til et nej.
Det skyldes jo bl.a., at det her er en meget principiel sag.
Vi mener grundlæggende ikke, at det er statsstøtte, at man vælger at sætte det her loft ind.
Skulle man mene det, kan man vel med rette sige, at det så også skulle være statsstøtte, når vi snakker om registreringsafgiften, hvor der jo, efter at vi vedtog et senere lovforslag, er et skalaknæk, så man betaler 105 pct. i afgift af bilens værdi indtil 83.000 kr. – mener jeg det er – og 150 pct. af værdien derover.
Vi ser det jo som en bombe under vores afgiftssystem på bilområdet, hvis man accepterer det her, og det synes vi ganske enkelt ikke man skal.
Det er også en principiel sag, fordi vi jo mener at EU blander sig i alt for mange ting i forvejen, og vi har altså lige haft en folkeafstemning i Danmark, hvor danskerne klart sagde, at de ikke ønskede mere EU.
Nu vælger et spinkelt flertal i Folketinget så at gå den anden vej og sige, at vi skal lægge os fladt ned på ryggen i den her sag, apropos sagen om børnechecken.
Vi synes altså, at der er behov for, at man på et tidspunkt, og det kunne meget vel være nu, tager et opgør med EU's blanden sig i alt, også på områder, hvor vi ikke har givet suveræniteten videre til EU, og det har vi altså ikke på skatteområdet.
Afslutningsvis skal jeg sige, at vi sådan set ville have stemt ja, fordi lovforslaget udmøntede den aftale, vi var en del af.
Den forudsætning har flyttet sig under andenbehandlingen, så det ikke længere er den aftale, som vi ellers fuldt ud stod inde for, og derfor kan vi ikke længere støtte lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-21:
Jeg vil bare høre ordføreren, om han kan sætte ord på den tillid, man udviser, når man gennemfører omprioriteringsbidraget.
Er det tillid til, at kommunerne kan håndtere økonomien?
Jacob Mark (SF), 2015-12-21:
Jeg synes jo netop, at det er sådan en christiansborgtankegang.
Noget af det værste, jeg ved, ved at sidde ude i en kommune, er, når der sidder nogle christiansborgpolitikere, der tror, at man bare kan spare 1 pct., for det, som alle byrådspolitikere ved, er, at når der igen skal spares, går det ud over børnehaver, skoler, integrationsindsatsen og flygtninge.
Det er ikke at vise tillid.
Og tak for spørgsmålet.
Inger Støjberg (V), 2015-12-21:
Jeg har også noteret mig, at der har været en vis kritik af lovforslaget, men jeg vil i den forbindelse sige, at det, der jo er det væsentlige her, er, at kommunerne får nogle bedre redskaber til netop midlertidigt at boligplacere de flygtninge, der kommer ud, så man efterfølgende kan finde en permanent løsning på boligsituationen.
Men der er så mange kommuner, der for øjeblikket er presset med hensyn til det antal flygtninge, de modtager, at det har vist sig nødvendigt at give nogle mere fleksible rammer.
Det er det, der ligger i lovforslaget her.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-12-21:
Mange tak.
Her op imod den tilstundende jul vil jeg tillade mig at citere fra Det Nye Testamente.
I Matthæusevangeliet står der, at den, som har, han skal få, og han skal få overflod, men den som intet har, fra ham skal endog tages det, som han har.
Jeg tror, at det er det, som Venstre og regeringen prøver at føre ud i livet.
De prøver nemlig at tage fra dem, som overhovedet ingenting har, og give til dem, som har.
Men jeg tvivler nu på, at det er det, som Jesus har ment med det her citat.
citatet fra Det Nye Testamente.
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for, at SF er kommet med dette beslutningsforslag, som i det mindste for 2015 gør, at dem, som allerede stod på finansloven, kan få de penge igen, som de havde regnet med.
Det har været en fuldstændig katastrofe for de mennesker, som stod på finansloven, at pengene pludselig er blevet taget fra dem.
De har været nødt til at fyre folk, de har ikke kunnet gennemføre de ting, som de havde lovet ude i den tredje verden, den anden del af verden.
Derfor er jeg selvfølgelig rigtig, rigtig glad for, både at SF har fremsat beslutningsforslaget – det vil jeg takke mange gange for – og at De Konservative i Udenrigsudvalget sagde, at de vil undlade at stemme om dette forslag, så det kan blive vedtaget.
Jeg er meget spændt på, hvad ministeren vil sige.
Det her er jo ikke en regering, som har for vane at rette sig ret meget efter noget som helst – hverken efter hvad menneskerettighederne eller Ombudsmanden siger, men jeg håber da i det mindste, at regeringen vil rette sig efter et beslutningsforslag vedtaget her i Tinget.
Så det håber jeg bliver min julegave, nemlig at ministeren vil rejse sig og sige, at man vil rette sig efter beslutningsforslaget og føre pengene tilbage.
Tak, og god jul alle sammen.
Naser Khader (KF), 2015-12-21:
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte SF's beslutningsforslag, men vi vil heller ikke stemme imod.
Vi stemmer gult, hverken for eller imod.
Vi er enige med SF i, at et passende niveau for dansk udviklingsbistand er 0,8 pct.
Vi mener dog samtidig, at der skal ske en mere strategisk tilgang til udviklingsbistanden, hvor man dels koncentrerer midlerne på færre lande, dels ikke mindst øger nødhjælpen i nærområderne betragteligt, og især i en tid, hvor der er mange, mange flygtninge, der flygter fra nærområderne.
Så det er ikke kun for at være altruistiske, det er også i egen interesse, at vi gerne vil fastholde en højere udviklingsbistand.
Som sagt stemmer vi i dag hverken for eller imod.
Vi støtter kort sagt målet, men ikke måden.
Jeg vil dog gerne understrege, at vi deler forslagsstillernes utilfredshed med regeringens ageren i den her sag.
Det hører ingen steder hjemme, at en mindretalsregering uden nogen som helst form for parlamentarisk opbakning laver så markante justeringer i tidligere vedtaget politik.
Det burde ikke være normen i dansk politik.
Hvis man som regering er utilfreds med de love, man overtager, kan man søge at få Folketingets opbakning til at ændre dem.
Man skal altså ikke snyde på vægten og justere administrativt og så bagefter regne med politisk opbakning.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-12-21:
Det er de fattigste i verden, der skal finansiere regeringens skattelettelser, billigere biler osv.
Det er jo en del af finansloven for 2016, og det er velkendt.
Det er vi nogle der er meget stærkt imod.
Men udover det har regeringen også besluttet at skære ned på eller rettere sagt fjerne en række af de bevillinger til ulandsområdet, der var en del af finansloven for 2015.
Det er en ret speciel måde at føre politik på, kan man sige.
Efter vores vurdering bør det være sådan, at når man har en finanslov og der er givet tilsagn til en række partnere udeomkring i verden – et tilsagn, som er vigtigt for den tillid, der måtte være til den danske regering – så står man også ved det.
Det kom meget bag på os, da det gik op for os, at man ville sløjfe for omkring 2,7 mia. kr. i 2015 af det, der allerede var på finansloven for 2015.
Vi bemærkede også, at Det Konservative Folkeparti var imod denne nedskæring i 2015, og det syntes vi sådan set var så interessant, at vi besluttede at udarbejde det her beslutningsforslag, hvor vi, om jeg så må sige, tilbagefører 1,4 mia. kr., således at vi i 2015 kommer til at ligge på 0,8 pct. af BNI, som Det Konservative Folkeparti jo ønsker.
Vi er meget glade for, at Det Konservative Folkeparti har stået ved protesten mod at skære i bevillingerne for 2015, og at man ved at undlade at stemme sørger for, at det her beslutningsforslag bliver vedtaget, når vi om lidt skal stemme.
Det tjener partiet til ære, at man står ved det, man har sagt tidligere, og derfor synes jeg, det er tilfredsstillende, at et flertal i Folketinget vil vedtage det her beslutningsforslag om lidt.
Men jeg kunne sådan set godt tænke mig at få en kommentar fra regeringen.
Udenrigsministeren er her ikke.
Er det ikke normalt, at ministre skal være her, når et forslag, der er dækket af deres område, bliver behandlet her i Folketingssalen?
Justitsministeren omfavner embedsmændene i logen dernede, kan jeg se.
Ellers er det lidt småt med, hvad der er her af repræsentanter for regeringen.
Jeg vil egentlig godt høre, om det er muligt at få en minister her op på talerstolen for at gøre rede for, hvad regeringen har tænkt sig at gøre, når man om lidt bliver stemt ned.
Hvordan skal det her håndteres?
Vil man indkalde til forhandlinger med Folketingets partier om, hvordan de 1,4 mia. kr., der skal føres tilbage på finansloven for 2015, skal udmøntes?
Det synes jeg i og for sig Folketinget har krav på at få at vide.
Men som sagt er besparelserne i 2016 i sig selv skandaløse og 2015-besparelserne ikke mindre skandaløse.
Vi er så tilfredse med, at det tilsyneladende lykkes at få tilbageført en del af den besparelse, der er gennemført af regeringen alene i 2015.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-21:
Når Alternativets ordfører efterspørger de her vejledende grænser, må jeg spørge: Er det Alternativet, der har det behov, eller er det Danmarks kommuner, der har det behov?
Jeg har ikke fået henvendelser fra kommuner, borgmestre eller andre, som efterspørger vejledende grænser.
Jacob Mark (SF), 2015-12-21:
Nej, det gør ordføreren ikke.
Ordføreren konstaterer, at de to største byer i Danmark allerede er i gang med at bygge billige boliger, men risikerer at måtte trække planerne tilbage, fordi regeringen vil trække billigboligloven tilbage.
Jeg konstaterer, at ordføreren hver evig eneste gang, ordføreren har stillet et spørgsmål på en dag som i dag, konstaterer, at vi ikke svarer på spørgsmålene.
Men vi svarer faktisk på spørgsmålene.
Jeg er kommet med tre konkrete løsninger på, hvad der kunne lette presset på kommunerne, og ingen af dem handler om at lade mennesker, der er flygtet fra krig, flytte ind på steder, hvor der er støjværdier, som ingen af os ville kunne leve med.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-21:
Jeg tror, at noget af det, som vælgere, hvis der måtte være nogen, der ser det her i fjernsynet lige nu, er rigtig, rigtig trætte af, er folk, der ikke svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Altså, jeg stillede et spørgsmål om, hvor lang tid det tager at bygge de her billige boliger, og ordføreren står og taler udenom.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-21:
Folketinget har en forpligtelse til at sætte nogle grænser op.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi risikerer at komme til at se flygtninge, som kommer til at bo flere personer på samme værelse i rigtig, rigtig lang tid.
Vi har også spurgt ind til, hvad det så er, der skal tages hensyn til.
Hvad nu, hvis du har posttraumatisk stress?
Hvad nu, hvis der er små børn osv.?
Jeg synes, det er på sin plads, at Folketinget faktisk giver nogle vejledende rammer.
Det tror jeg også vil gøre det lettere for kommunerne, så de ikke kommer til at stå i den prioriteringssituation, som vi ved de ellers kommer til at stå i.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-21:
Jeg tror ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Altså, er der kommuner, der har henvendt sig til Alternativet og sagt, at de efterlyser dette redskab, eller er det Alternativet, der tror, at kommunerne har sådan et behov?
Det kan godt være, at ordføreren ikke selv kan se det, men det, der bliver sagt af Alternativets ordfører fra Folketingets talerstol, er altså udtryk for en mistillid til, at kommunerne selv kan finde ud af at håndtere det her på bedste vis.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-21:
Alternativet har på ingen måde mistillid til kommunerne, men kommunerne er sat under pres, bl.a. i forbindelse med omprioriteringsbidraget, som nu er vedtaget med finansloven, hvor vi fjerner flere penge fra kommunerne.
Derfor vil kommunerne være udsat for et pres, og derfor er det på sin plads, at Folketinget giver nogle vejledende retningslinjer, i forhold til hvordan det er, man kan give boliger til vores nye medborgere, og hvor meget plads de skal have.
Marcus Knuth (V), 2015-12-21:
Ordføreren vil gerne hjælpe kommunerne.
Kommunerne har selv henvendt sig og bedt om en løsning på den her problemstilling.
Det er præcis, hvad det her lovforslag gør.
Hvordan kan det være andet end mistillid til vores kommuner at stemme nej til det her?
For det første er vores prioritering sådan set også, at flygtninge selv skal kunne betale for deres bolig.
Det er netop derfor, vi har indført en integrationsydelse, der bedre skal få folk ud på arbejdsmarkedet, så de selv kan tage vare på deres økonomi.
Hvordan er det andet end et udtryk for mistillid til vores lokalpolitikere ude i landet at stemme nej til det her og dermed sige, at de ikke kan administrere håndhævelsen af den her lov?
Jacob Mark (SF), 2015-12-21:
Jeg kender ikke den dér integrationsydelse, jeg kender kun fattigdomsydelsen.
Og jeg glæder mig til den dag, regeringen har lyst til at snakke integration med SF.
Så kan vi snakke om, hvordan vi kan få folk ud i et arbejde.
Det gør man ikke ved at straffe dem økonomisk.
Nej, jeg stoler på kommunerne, men jeg har siddet i en kommunalbestyrelse for 5 måneder siden, og jeg ved, hvor pressede de er.
Så selvfølgelig vil man se på alle muligheder for at overholde lovgivningen, men det betyder ikke, at det er den bedste løsning.
Det er den, jeg lige har fremlagt.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-21:
Tak for det.
Altså, hvad er det, der presser kommunerne?
Det, der presser kommunerne, er jo det store antal asylansøgere, der ankommer til Danmark.
Har ordføreren noget som helst bud på, hvor lang tid det tager at lokalplanlægge, finansiere og bygge de billige boliger, som ordføreren står og taler om som et eller andet mirakelmiddel?
Jacob Mark (SF), 2015-12-21:
Faktum er jo, at både København og Aarhus har budgetteret med en masse billige boliger, der er på vej, men må risikere at droppe de planer, fordi regeringen vil trække billigboligloven tilbage.
Det er ikke en mirakelkur.
Det er sådan set bare sandheden.
En anden mirakelkur, hvis I vil kalde det det – jeg synes, det er sund fornuft, hvis vi snakker om det – er jo bare at skrotte de der fattigdomsydelser, så flygtningene faktisk har råd til at betale en bolig.
Det vil lette presset, fordi det vil være meget lettere for kommunerne at finde permanente boliger til flygtninge.
De er så hårdt pressede derude – og jeg har lige været i Aarhus – at de ikke kan finde permanente boliger til de her folk, fordi folk ikke kan betale dem.
Og det er jo på grund af fattigdomsydelserne.
Jeg kom til at tænke på den der julesang – det er nok, fordi det er tæt på jul: »Når man strammer garnet«.
Altså, lige nu er kommunerne så pressede på grund af de her ting, jeg lige har nævnt, at de selvfølgelig vil bede om hjælp til alle mulige ting.
Og de vil jo sidde og sige: Hvordan skal vi løse den her situation?
Jamen det kan vi ikke.
Jeg ved da godt, at kommunerne kæmper, men mine forslag, SF's forslag, synes jeg er bedre, og hvorfor synes jeg så det?
Det er, fordi jeg synes, det er bedre at bygge flere billige boliger end at lade flygtninge flytte ind på et fælles værelse med støjværdier, vi ikke byder nogen andre mennesker.
Sådan kan man også hjælpe kommunerne.
Venstre har måske én måde at hjælpe kommunerne på.
Kommunerne kommer og beder om hjælp, fordi Venstre har presset dem i så lang tid.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-21:
Jeg synes, det er ret utroligt, at ordføreren på den måde gør grin med det her med at tale om bunkevis af mennesker og lægge mig ord i munden.
Nej, jeg har ikke mistillid til kommunerne.
Jeg har meget stor tillid til, at hvis vi overlod det til dem og i øvrigt overlod det til civilsamfundet og virksomhederne, ville Danmark være et langt bedre sted, end når vi politiserer det her i Folketinget.
Og det var sådan set det, jeg havde ønsket, nemlig at vi fik en reel forhandling, debat, samtale om det her i Folketinget, så vi kunne sætte nogle ordentlige rammer.
Og det kunne sagtens betyde, at flere skulle dele værelse, men på en måde, hvor vi respekterede, at flygtninge også skal have et privatliv.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-21:
Det Radikale Venstre stillede et ændringsforslag til det her lovforslag, der betød, at skattevæsenet kun kunne gå ind og kontrollere et byggeri, hvis ikke der var sat et skilt op foran huset.
Hvis der er sat et skilt op foran huset med, hvem der bygger på den pågældende byggeplads, mener vi, at skattevæsenet burde kunne kontrollere skattesnyd uden at træde ind i folks private haver.
Christian Juhl (EL), 2015-12-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det også er at være på borgernes side at bekæmpe social dumping og sørge for, at tingene er i orden selv på små arbejdspladser.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-21:
Jo, selvfølgelig.
Hvis der er et skilt, kan man se, hvem der bygger her, og så bør man kunne lave skattekontrol på de almindelige måder i stedet for at skulle gå ind i folks haver.
Christian Juhl (EL), 2015-12-21:
Det synes jeg er meget fint, men den myndighed, der så kommer til et sted, hvor der skulle have været et skilt, skal alligevel til at vurdere, hvorfor det skilt ikke er der.
Derfor skal man i princippet vurdere, om der findes en arbejdsplads, som man kan kontrollere, og derfor er det jo ikke sværere end alt muligt andet.
Jeg synes, det er en søgt undskyldning for at underlægge sig regeringens forsøg på at forringe indsatsen mod social dumping, og jeg synes, at Radikale skulle prøve at mande sig op, eller hvad det hedder på dansk, og sørge for, at vi får bekæmpet social dumping ordentligt og effektivt, også på de små arbejdspladser.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-21:
Vi vil gerne bekæmpe social dumping.
Vi synes bare, det skal foregå i overensstemmelse med almindelige fornuftige retsprincipper.
Hvis der er et skilt foran huset, bør skattevæsenet kunne gå ind og se, om den virksomhed eksisterer.
Man kunne ringe til virksomheden, finde ud af, om den rent faktisk bygger på adressen, og man burde kunne gå ind i de almindelige skatteregistre og kontrollere, om virksomheden betaler skat osv.
Det mener vi kunne sikre ikke bare indsatsen mod social dumping, men også borgernes retssikkerhed.
Det ændringsforslag, vi stillede, kom ikke igennem, og derfor har vi skullet vælge, om vi ville stemme ja eller nej.
Og vi stemmer altså ja til det her lovforslag, fordi vi synes, det er for meget, at skattevæsenet bare kan gå ind på folks private ejendom.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-21:
Altså, jeg er nødt til lige at høre De Radikales ordfører: Hvad angår argumentet om almindelige fornuftige retssikkerhedsprincipper, anerkender De Radikale så Dansk Byggeris høringssvar til det her lovforslag, der handler om, at det sådan set er i fin overensstemmelse med retsprincipperne, og at det har haft en gavnlig effekt?
Hvad angår borgernes retssikkerhed, har vi i Skatteudvalget afholdt en eksperthøring, hvor selv de mest positive fortalere for at afskaffe det her, nemlig CEPOS' jurister, anerkendte, at det sådan set holdt sig inden for rammerne for borgernes retssikkerhed.
Kan De Radikales ordfører anerkende de to argumenter?
Og dermed er det jo også en lidt ejendommelig argumentation for at afskaffe noget, man selv har været med til at indføre, og som har haft en gavnlig effekt.