runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Den måde, Dansk Folkepartis hovedordfører kæder begreber sammen på, er virkelig bekymrende.
Altså, jeg er fuldstændig enig i, at de 18.500 kr. er alt for lavt et aktiveringsloft.
Men det har ikke noget specifikt at gøre med, at man i lovforslaget er tvunget til at udlicitere noget administration af de ledige.
Det er man tvunget til at udlicitere, ellers får man ingenting.
Eller hvis man gør det, kan man få op til 50 pct.; hvis ikke man gør det, skal man afholde hele udgiften selv.
Det er jo deri, at det er en falsk varebetegnelse.
Det har intet som helst med kommunalisering at gøre, det er privatisering og udlicitering ad bagdøren.
Dernæst vil jeg også godt sige om det der med arbejdskraftens fri bevægelighed: Jeg tror ikke, at nogen i Frederikshavn, hvor jeg ved at hr. Bent Bøgsted også er godt kendt, vil have nogen interesse i at hjælpe borgere i Hjørring.
Så det bliver et meget, meget lukket arbejdsmarked.
De, man har sat til at styre det her, har ingen jordisk indflydelse på, om en stor virksomhed lukker i en lille kommune; og der er heller ikke taget højde for det.
Vi hørte ministeren før sige, at det er de sidste 5 pct., der er problemer med, at det kun er kommunerne under et, og at det kun er i 2010, at der er styr på det her, altså at der er garanti for det.
Der er implementeringsudgifter til it, og jeg skal give dig, skal jeg alle de der forskellige ting - og der står slet ingenting om det i aftalen, intet om det i lovforslaget.
Der er så mange uafklarede punkter.
Men det er kun i 2010, at man giver en garanti under et.
I overslagsårene blafrer det i vinden ligesom Venstres øvrige politik.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Jeg tager det som udtryk for, at Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted ikke mener, at det er nogen god idé at udlicitere de her opgaver, og at opgaven bliver løst bedre i kommunen.
Det er i hvert fald det, jeg kan høre ordføreren sige.
Noget af det, der også fremgår af loven, er, at det ankenævn, der er i øjeblikket, som er med parter i, og som ikke har noget… Nej, jeg starter anderledes: Vi har et ankenævn i dag, hvor der sidder parter i, som er uafhængige.
Det bliver nu nedlagt, og det bliver så i stedet for, når man føler sig uretfærdigt behandlet i a-kasse-systemet, styrelsens beskæftigelsesudvalg, der skal tage stilling til de ting.
Det fremgår så, at den ekspert, der sidder der fra a-kasserne, ikke længere må sidde der, og så vælger man at tage en repræsentant fra den modsatte side, nemlig fra KL, som bliver sat ind i stedet for.
Er det ikke bekymrende, vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted, at de, der virkelig er eksperter på a-kasse-området, ikke længere skal sidde med i Ankestyrelsen?
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Tak for det.
Der er kontant bonus til de kommuner, der lader private leverandører skaffe ledige i job.
Forslaget vil refundere halvdelen af kommunens udgifter til administration, hvis de udliciterer opgaverne i jobcentrene.
Det er med i lovforslaget, og det ser jeg som klar liberal politik.
Jeg var ikke klar over, at der også var politik, som Dansk Folkeparti gik ind for.
Men det er det jo heller ikke, fordi hr. Bent Bøgsted har udtalt følgende:
Jeg har snakket med ministeren, og han vil kigge på det.
Kommunerne skal selvfølgelig ikke tvinges til at udlicitere så meget som muligt.
Vi skal også tilgodese de kommuner, der vil gøre det selv og ansætte flere folk.
Så er der jo så kommet et eller andet her fra SFI, der lige netop siger, at det ikke er en fordel at udlicitere.
De siger også, at Dansk Folkeparti rent faktisk havde ret, da ordføreren udtalte sig om det.
Har hr. Bent Bøgsted snakket med ministeren?
Og så forventer vi jo også, at den del af aftalen går ud, ellers går Dansk Folkeparti vel imod?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Nu har jeg her valgt at lytte til de høringssvar, der siger, at det er en god idé, for der er jo en række organisationer, der siger, at det her er en god idé.
Det viser jo også, at det ligesom er et spørgsmål om, hvor man kommer fra, og hvilken politisk tilgang man har til det her, som afgør, om man synes, at det er en god idé eller en dårlig idé, og at det ikke så meget er på grund af substansen i forslaget.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Hvor er rønnebærrene sure!
Jeg har da næsten aldrig hørt - det udtryk må man ikke bruger herinde - så meget komme ud af munden på den socialdemokratiske ordfører, hr. Bjarne Laustsen.
Jeg har ikke ord, som jeg må bruge her, for det.
En af de ting, som jeg godt lige vil anholde, er, at hr. Bjarne Laustsen siger, at den her regering opgiver de svageste ledige.
Da jeg i sin tid kom i Folketinget, havde vi en socialdemokratisk ledet regering, og jeg fik tudet ørerne fulde af den daværende arbejdsminister om, at vi ikke kunne komme under 150.000 ledige i det her land.
Det var komplet umuligt.
Så fik vi en borgerlig regering, og hvad skete der så?
Vi kunne komme ned i nærheden af 40.000 ledige uden at få problemer med vores arbejdsmarked.
Det viser bare, at når man har den rigtige ledelse, er der virkelig muligheder.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Jeg er glad for, at det sved.
Det trængte det også til.
Jeg er ganske vist kun stedfortræder i Arbejdsmarkedsudvalget, men man skal alligevel have lov til at sige, hvad man mener, og det her er den skinbarlige sandhed.
Sandheden er jo ikke, at de borgerlige har gjort noget som helst ved arbejdsløsheden.
Sandheden er, at Socialdemokratiet fik banket arbejdsløsheden ned på 140.000.
Nu siger man her i dag: Vi kan ikke gøre for, at arbejdsløsheden stiger.
Lige før stod man og pralede af, at man havde fået den ned fra 140.000 til 50.000.
Hvad er det for noget snak?
Nu kan man ikke gøre noget ved det, når det går den anden vej.
Det her har overhovedet ikke noget at gøre med, at rønnebærrene er sure.
Selvfølgelig kan man få arbejdsløsheden ned.
En arbejdsløs er én arbejdsløs for meget.
Jeg pointerer blot - og jeg vil gerne gentage tallene - at da det gik bedst, var der 47.000 forsikrede ledige, 92.000 kontanthjælpsmodtagere og 14.000 fleksjobbere uden arbejde.
Situationen, siden der kom en stigning i ledigheden, viser, at systemerne er indrettet sådan, at det er de stærkeste, man tager fat i.
Ikke engang dengang, da det gik godt, var man i stand til at få de svageste i arbejdet.
Hvordan tror man så, det kommer til at gå, når det går dårligt?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Det, som jeg godt vil tage op her i anden omgang - nu har jeg jo kun to muligheder - er hr. Bjarne Laustsens, jeg havde nær sagt foragt for kommunalbestyrelsesmedlemmerne, at de ikke er i stand til at løfte opgaven.
Jeg tror nu, at en socialdemokratisk kommunalpolitiker stort set er lige så klog som en socialdemokratisk folketingspolitiker.
Når jeg tror det, så tror jeg også, at de er i stand til at løfte den opgave lige så godt.
De har også en klar økonomisk interesse i at sikre den bedst mulige service til de mennesker, der møder op i døren i jobcentrene, for det er jo det, der giver penge til, at de også kan yde en service på andre områder.
Jo højere beskæftigelse, de har, jo bedre service har de råd til.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Nu hører vi så hr. Bjarne Laustsen sige, at han kun er menigt medlem i Beskæftigelsesudvalget eller også stedfortræder.
Når hr. Bjarne Laustsen så bruger udtrykket makværk, er det på baggrund af, at hr. Bjarne Laustsen ikke har haft lejlighed til at læse lovforslaget?
Vi må jo sige, at det går ganske fortrinligt i de pilotjobcentre, som blev etableret.
De har løst opgaven ganske fortrinligt.
Og det er det, som man smelter sammen nu, sådan at det fremadrettet skal fungere på samme måde.
Hvordan kan hr. Bjarne Laustsen sige, at det så vil blive noget makværk fremover med den beskrivelse, der ligger i lovforslaget?
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Nu har hr. Knud Kristensen ikke været herinde så længe, så jeg skal lade være med at fortælle, at det rettelig hedder Arbejdsmarkedsudvalget, og der kan man være stedfortræder, og man kan være medlem, og man kan også være formand, som hr. Knud Kristensen er.
Men hr. Knud Kristensen ved jo udmærket, at det var undertegnede, der foreslog at få en høring om det her.
Hvad var svaret fra De Konservative?
Det var: Nej, det skal vi sandelig ikke have en høring om, for vi ved slet ikke noget om økonomien - og sådan noget.
Så skulle vi have en lukket høring, og så skulle vi dit og dat.
Det var da godt, at vi fik en åben høring.
Præcis inden vi fik den høring om formiddagen, kom der et udspil fra regeringen om, hvordan den ville forsøge at løse det her.
Jeg har læst det hele forfra og bagfra, og jeg er målløs over, at man kan stå og påstå, at man vil kompensere kommunerne hundrede procent.
Så skal jeg også lige minde hr. Knud Kristensen om, at Dansk Arbejdsgiverforening jo er lodret imod det her.
Jeg oplever jo ofte, at hr. Knud Kristensen udtaler sig på vegne af Dansk Byggeri eller Dansk Arbejdsgiverforening om, at det er vigtigt, at vi får sat aktiviteter i gang, og at vi får sørget for, at de arbejdsløse har de rette uddannelser til de jobåbninger, der kommer.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Hvad hjertet er fuldt af, er tit og ofte det, munden løber over med.
I forbindelse med det, som jeg spurgte ind til, om det makværk med det system, som vi har i dag, og som det fungerer i dag, vil jeg gerne have, at hr. Bjarne Laustsen forklarer, hvordan og hvorledes det kan være, at det bliver noget makværk, når det kommer til at fungere i de samme omdrejningspunkter.
Så vil jeg oplyse hr. Bjarne Laustsen om, at der er redegjort for økonomien fra side 31 til side 39, så det der med makværk vil jeg gerne have, at hr. Bjarne Laustsen forklarer.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Jeg synes bare, at hr. Knud Kristensen skulle prøve at opholde sig i salen hele tiden, for ministeren har i dag sagt, at der er problemer med de sidste 5 pct.
Det er kun kommunerne under et, der bliver kompenseret hundrede procent.
Der er nogle kommuner, der kommer til at tjene på det, og der er nogle kommuner, der kommer til at tabe på det.
Det er den skinbarlige sandhed.
Så vil regeringen lave en udfasning i økonomien fra 2010 og i årene frem.
Det står ingen steder, vil jeg sige til hr. Knud Kristensen.
Der står ikke noget om, hvordan man skal ordne it, og hvem der skal betale for det.
Det skal man til at DUT'e osv.
Det er bl.a. derfor, tror jeg, at hr. Bent Bøgsted har sagt, at man ikke ville være med til det, for man kunne jo lave mange modeller for, hvordan det her skal være.
Men det skal være robust, sådan at det ikke er i børneværelset, at regningen skal smides, eller det er de gamle, der skal betale prisen, eller noget som helst andet, hvis en stor arbejdsplads i en lille kommune lukker.
For så er det et besparelsesprojekt, og det er det, som jeg er bekymret for at det er.
Nu vil jeg sige til hr. Jens Vibjerg, at hvis man lader være med at være målløs og ved, hvad man skal, kan man nå at sige noget mere, men jeg kan forstå, at hr. Jens Vibjerg blev så overrasket over det frontalangreb, at han gik helt i stå.
Nu er det ikke Socialdemokratiet og den socialdemokratiske ordfører, som står her i dag, som har sagt, at socialrådgiverne i Danmark ikke er interesseret i at få folk i arbejde, fordi de så selv mister deres arbejde.
Det har hr. Jens Vibjerg sagt i forbindelse med kontanthjælpsmodtagernes situation.
Nu siger hr. Jens Vibjerg så, at det er fornuftigt også at give dem de forsikrede ledige.
Vi har jo eksperter, der siger, at de ikke er interesseret i at få dem i arbejde, for der kan de ikke spare nogen penge.
Her er forudsætningen jo, at staten betaler hele regningen, så de har stadig væk størst incitament til at få de 92.000 kontanthjælpsmodtagere i arbejde.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-22:
[Lydudfald]
... på noget tidspunkt har været tvivl om, at SF's indgang til skattereformen var, at den skulle være socialt retfærdig: Der skulle gives mere i bunden end i toppen.
Der bliver sagt »inden for skiven«.
Den diskussion har vi haft før som udkast til et forhandlingsoplæg, men i modsætning til det, regeringen har gennemført, har SF jo ikke sat sin underskrift på noget, der er så pilskævt som den skattereform, der endte med at blive lavet.
Pointen fra skatteministeren i den diskussion, jeg prøver at rejse her, er, at ulighed ikke er et problem, fattigdom er et problem.
For det første synes jeg faktisk, at ulighed i sig selv er et problem.
Jeg mener, det er uretfærdigt, at man, når man har så stor en velstandsstigning i et samfund, over 5 år kan have så stor en ulighed i, hvordan den velstand bliver fordelt.
Det er også et problem, fordi vi er nødt til at have en vis sammenhængskraft i samfundet; der må ikke være for stor forskel på rig og fattig.
Det er da mere fattigdom.
Kristian Jensen (V), 2009-04-22:
Jeg kan se på de flittige folketingsbetjente bag ved hr. Nick Hækkerup, at når vi er færdige her, vil hr. Nick Hækkerup sikkert i sit dueslag kunne finde de 13 lovforslag, herunder også lovforslaget vedrørende moms på ejendomsadministration, hvor vi har fjernet momsen på interne viceværtydelser og det, som teknisk kaldes en tillægsmoms, således at det, der er tilbage, er den rene moms på ejendomsadministration, som giver det provenu på 175 mio. kr., som vi havde forudsat i aftalen om forårspakke 2.0, der blev indgået den 1. marts.
Vi må erkende, at hvis vi havde holdt fast i høringsforslaget, ja, så havde provenuet været urimelig stort i forhold til den belastning, det vil være for lejerne.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-04-22:
Skatteministeren fik et godt, grønt råd af Skattekommissionen, nemlig at indføre en kvælstofafgift, og også en metanafgift i øvrigt, for at få Danmarks drivhusgasudslip ned, specielt i den sektor, vi plejer at kalde 3 gange B - det er ikke mig, der har fundet på det - altså biler, bønder og boliger.
Det råd valgte skatteministeren at skrotte.
Så nu har jeg et spørgsmål til ministeren, som er meget enkelt: Hvad vil ministeren så gøre i stedet for?
Kristian Jensen (V), 2009-04-22:
Jeg kan godt forstå fru Anne Grete Homsgaards ordvalg.
Og i det spørgsmål, i det udvalgsarbejde, kommer vi til at tage hånd om spørgsmålet om landbrugets kvælstofpåvirkning af klimaet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-04-22:
Nu kan jeg jo ikke lade være med at trække på smilebåndet over Grøn Vækst, for jeg har simpelt hen hørt det så mange gange, og jeg har hørt så mange gange, at den kommer om 14 dage.
Det tager tilsyneladende rigtig lang tid.
Men lad mig så spørge skatteministeren: Er han enig i, at afgifter er et rigtig godt middel og et markedskonformt middel, som må passe lige til skatteministerens ideologiske ståsted?
Og da jeg går ud fra, at svaret på det er et ja, kan jeg så tage for givet, at der kommer afgifter på det her område, når Grøn Vækst engang måtte komme, hvis den da kommer?
Kristian Jensen (V), 2009-04-22:
Allerførst er det en stor fornøjelse at høre fru Anne Grete Holmsgaard med begejstring i stemmen snakke om markedskonforme virkemidler.
For ja, markedskonforme virkemidler, herunder afgifter, er i mange henseende gode værktøjer, især hvis man bruger dem med omtanke.
Derfor skal vi også vurdere, hvilket værktøj i værktøjskassen der er det helt rigtige til at løse den udfordring med landbrugets kvælstofpåvirkning, som vi står over for.
Og i den forbindelse er afgifter ikke det eneste værktøj, der er i værktøjskassen, der kan være både andre markedskonforme værktøjer, og der kan være mere traditionelle værktøjer.
Min overvejelse og min hensigt er at bruge det værktøj i værktøjskassen, som er mest omkostningseffektivt, til at løse den udfordring, vi har på kvælstofområdet inden for landbruget. Hvad angår Grøn Vækst, kan jeg godt forstå, at der er en stor forventning til, hvad der kommer fra regeringens side.
Jeg vil bare sige, at hver gang vi har drøftet det, har vi faktisk kvalitetsforbedret det udspil, og jeg tror på, at det vil blive rigtig godt modtaget, når vi kommer med det.
Fru Anne Grete Holmsgaard er erfaren nok som politiker til at vide, at man ikke offentliggør dele af et udspil, før man er klar til at offentliggøre det samlede udspil.
Derfor kan jeg ikke stå her og sige, hvilket værktøj vi fra regeringens side vælger at bruge.
Men jeg vil medgive fru Anne Grete Holmsgaard, at der er god grund til - ikke bare her, men altid - at tænke markedsmekanismerne ind i sin politiske værktøjskasse, hvis man skal få det bedst mulige resultat.
Og vi vil fra regeringens side vælge det værktøj, der er mest omkostningseffektivt til at løse den kvælstofudfordring, som vi står med over for et landbrug, der gerne skal være i vækst.
Peter Juel Jensen (V), 2009-04-22:
Forslaget udmønter en aftale, der blev indgået af forligskredsen bag finansieringsomlægningen fra 2003, nemlig V, K, DF og RV, om, at reglerne om forsikrede lediges adgang til 6 ugers selvvalgt uddannelse flyttes fra Undervisningsministeriet til Beskæftigelsesministeriet.
Lovforslaget og aftalen sikrer, at de forsikrede ledige ikke mister rettigheder eller bliver pålagt pligter i forhold til de gældende regler i lov om godtgørelse ved deltagelse i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse og i lov om statens voksenuddannelsesstøtte - også kaldet SVU.
Forslaget indebærer, at a-kasserne fremover skal administrere ordningen, herunder træffe afgørelse om lediges ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse og afgørelse om udbetaling af uddannelsesydelse og befordringsgodtgørelse.
Jeg kan i høringssvarene læse mig til, at enkelte høringsparter er bekymrede for indførelsen af en ny ydelsestype til ledige.
Det har heller ikke været med den gode vilje, men det har hele tiden været en forudsætning, at der ikke måtte ske ændringer i lediges rettigheder og pligter i forbindelse med flytningen af opgaveløsningen fra Undervisningsministeriet til Beskæftigelsesministeriet.
Venstre bakker op om lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Man foreslår dette for at få denne gruppe ind under lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, hvilket i sig selv sikkert også er fornuftigt nok.
Det, som jeg har fokuseret på, er vigtigheden af, at de ledige ikke ved det her forslag har mistet rettigheder og tilskud eller er blevet pålagt nye pligter, men man har for at få reglen over i den nye lov måtte lave nogle tekniske ændringer.
Derfor har man også måtte lave en ny ydelse, kaldet uddannelsesydelse, som i øvrigt fastsættes i overensstemmelse med de gældende VEU- og SVU-regler.
Dette er der nogle, som den foregående ordfører snakkede om, der har fokuseret på i høringssvarene, men det har simpelt hen været nødvendigt for at undgå forringelser.
Det var der mange parter der var imod, og der var nogle partier, der brokkede sig over det, bl.a. Socialdemokratiet.
Det er der heldigvis blevet lyttet til, og derfor støtter vi forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Forslaget går ud på, at ordningen med, at ledige, der kan få 6-ugers selvvalgt uddannelse, flyttes fra Undervisningsministeriet til Beskæftigelsesministeriet.
Det anser Dansk Folkeparti for at være fornuftigt, da det alligevel er hos beskæftigelsesministeren, at vi sidder og arbejder med erhvervsuddannelse.
Det kunne i den forbindelse være ønskeligt, at også AMU-centrene blev flyttet tilbage til Beskæftigelsesministeriet.
Forslaget her betyder, at det bliver arbejdsløshedskasserne, der skal administrere ordningen og træffe afgørelse om lediges ret til 6-ugers selvvalgt uddannelse samt træffe afgørelse om uddannelse og udbetaling af uddannelsesydelse samt befordring.
Det bliver så jobcentrene, der skal administrere betalingen for køb af uddannelse og deltagerbetaling til uddannelsesinstitutionerne.
Jeg kan så se, at Undervisningsministeriet mener, at udgiften til de 6-ugers selvvalgt uddannelse, som flyttes til Beskæftigelsesministeriet, er på 298 mio. kr., mens Beskæftigelsesministeriet mener, at det drejer sig om 264 mio. kr.
Man kan så undre sig lidt over, at det er forskellige tal, men det hænger sammen med, at det er udviklingen i antallet af ledige, der afgør, hvor mange der bruger 6-ugers selvvalgt uddannelse.
Så det er jo ikke sådan, at det er et beløb, der er låst fast, og at det kun kan blive det beløb, det drejer sig om.
Dansk Folkeparti er godt tilfreds med, at ordningen bliver flyttet til Beskæftigelsesministeriet, og vi støtter selvfølgelig forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-04-22:
Kan skatteministeren ikke bekræfte, at en afgift her ville have været et omkostningseffektivt virkemiddel?
Nu siger skatteministeren måske, måske ikke; der kommer et eller andet, men han kan ikke rigtig sige det.
Men kan skatteministeren så ikke sige en enkelt ting til mig: Hvad er mest virkningsfuldt for at få udslippet ned, i det her tilfælde på landbrugsområdet, hvor det jo stadig væk er alt for højt?
Er det afgifterne, der er mest virkningsfulde?
Hvis det ikke er det, hvad er det så, der er mere virkningsfuldt?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-22:
Bare for at være sikker på, at jeg har forstået skatteministeren rigtigt: Vil det sige, at det element i skattereformen, som lagde op til at fjerne momsen på ejendomsadministration, for så vidt angår viceværter, er taget ud af de forslag til skattereform, som er blevet sendt til Folketinget i dag?
Kristian Jensen (V), 2009-04-22:
På det tidspunkt, hvor ordvekslingen fandt sted mellem hr. Nick Hækkerup og fru Pia Kjærsgaard, var regeringen stadig væk i gang med at gøre sig nogle overvejelser om, hvilke ændringer høringssvarene måtte give anledning til.
Vi gennemførte efterfølgende torsdag aften en dialog i forligskredsen og kom bl.a. der frem til, at nogle af de vurderinger, som Skatteministeriet havde foretaget vedrørende omfanget af moms i forbindelse med moms på vicevært- og ejendomsadministration, var klare undervurderinger i forhold til det, som virkeligheden ville give, og dermed, hvis vi ville holde fast i det lovforslag, der var sendt i høring, ville have givet en urimelig stor belastning af borgere i lejerboliger.
Derfor har vi efterfølgende sammen med Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaard aftalt en ændring af loven, således at det er lige knap en femtedel af det udgiftsløft, der er i høringsforslaget, der nu bliver gennemført, og at vi dermed gennemfører det, som vi egentlig havde forventet i aftalen, nemlig at der bliver lagt moms på ejendomsadministration, men f. eks. ikke på interne viceværtydelser.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jeg kan kun sige, at jeg ikke er enig med hr. Bjarne Laustsen i nogen af de ting, som hr. Bjarne Laustsen fremfører.
Kristian Jensen (V), 2009-04-22:
Det sidste overrasker mig ikke, for regeringen og Dansk Folkeparti har jo sammen stået bag de efterhånden mange lovforslag, som har givet medarbejderne i SKAT bedre værktøjer til at komme efter folk, der laver svindel med moms, afgifter og andre former for ulovligheder inden for det økonomiske område.
Derfor er jeg ikke spor overrasket over, at Dansk Folkeparti også fremover vil være klar, hvis det skulle være nødvendigt.
Jeg tror, at hr. Mikkel Dencker i sit forrige spørgsmål spurgte, om jeg kunne garantere, at alle konkurser ville blive undersøgt.
Det er måske flere, end jeg tror SKAT skal prioritere.
Det, vi skal prioritere efter, er,
at der, hvor der er en overvejende sandsynlighed for, at der kan være spekuleret i at unddrage sig skattebetaling, og der, hvor der er store penge at have på spil som offentlig myndighed, skal vi sætter vores ressourcer ind.
Det er nemlig i tråd med den strategi, som SKAT i det hele taget forfølger, nemlig at vi går målrettet efter de steder, hvor der er størst risiko for, at samfundet unddrages den skattebetaling, som lovgivningen foreskriver.