runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Vi overvejede det selvfølgelig, da vi så lovforslagene og udmøntningen og ligesom var kommet os over, at regeringen havde valgt at forskanse sig bag de ultimative krav.
Og så har vi testet den på fire for os meget afgørende ting.
Til det må man sige, at det er der altså ikke noget der tyder på, for man finansierer med salg af CO2-kvoter, og man finansierer med for 1,5 mia. kr. effektiviseringer af skatteopkrævningen.
Vi syntes, vi var dristige, da vi skrev ind i vores finanslovforslag, at vi troede, der var 300 mio. kr. at finde der.
Den er ikke ansvarlig.
Så kunne man som det andet spørge: Er den så fair?
Nej, den er ikke fair, for de, der får de største skattelettelser, er ikke på samme måde med til at finansiere det, fordi regeringen ikke havde viljen til at følge Skattekommissionens forslag.
Som det tredje kunne man så spørge: Er den så grøn?
Nej, det er den ikke engang, fordi de grønne afgifter ikke engang når det niveau, de var på før, og fordi skattestoppet som en anden Pac-Man får ædt sig ind på det i løbet af ganske få år.
Man mister 0,75 mia. kr. om året.
Det er bare ikke grønt.
Som det sidste kan man spørge: Er den så i øvrigt fornuftig?
Nej, multimedieskat, lagerbeskatning, alt muligt junk har man fundet på undervejs – desværre, desværre.
Birgitte Josefsen (V), 2009-05-27:
Tak for det.
Jeg kan forstå fru Margrethe Vestager derhen, at man er imod skattestoppet, og jeg går ud fra, at det så betyder, at skatten skal stige.
Det synes jeg er meget væsentligt at vælgerne for at vide, så jeg vil gerne høre, om det er rigtigt.
Jeg kan også forstå, at man gerne vil have fremrykket en reform om efterlønnen.
Betyder det så, at efterlønnen skal forsvinde?
Er det noget, der er aftalt med de samarbejdspartnere, som fru Margrethe Vestager foretrækker, nemlig SF og Socialdemokratiet?
Jeg kan så også forstå, at Det Radikale Venstre mener, at alt det, regeringen gennemfører nu, er underfinansieret.
Derfor vil jeg gerne høre fru Margrethe Vestager: Hvor skal finansieringen så findes henne?
Sophie Løhde (V), 2009-05-27:
Det er jo sådan lidt paradoksalt at høre på det om forspildte muligheder, når jeg tænker på, at den her regering har gennemført en kommunalreform, en velfærdsreform, et hav af tiltag i forhold til arbejdsmarkedspolitikken, en globaliseringsreform og senest en stor skattereform – og så taler man om forspildte muligheder.
Altså, når jeg samtidig tænker på, at Socialistisk Folkeparti står uden for samtlige af de væsentlige, store aftaler og reformer, der er lavet, er det noget paradoksalt, at man skal høre i dag om forspildte muligheder.
Derfor er det virkelig tragikomisk, at Det Radikale Venstre i stedet ønsker at lave reformer sammen med Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, selv om fru Margrethe Vestager udmærket godt ved, at de selv samme partier ikke ønsker at være med til at lave de reformer, som bliver efterlyst af De Radikales leder.
Det hænger jo ganske enkelt ikke sammen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren her i dag, om vi kunne få nogle bud på, hvad det er for nogle løfter fra oppositionen, som ikke skal gennemføres, når nu man ikke kan komme igennem med sine reformer.
Så må vi jo få fortalt, hvad det så er, man ikke bliver i stand til at levere til vælgerne, når nu man ikke kan få gennemført de reformer, som man ønsker fra Det Radikale Venstre, men som man ikke har opbakning til.
Line Barfod (EL), 2009-05-27:
Det var højst besynderligt at høre fru Henriette Kjærs ordførerindlæg, hvori fru Henriette Kjær talte meget, meget varmt for velfærdssamfund og ligestilling osv., noget, der jo i den grad er opbygget af arbejderbevægelsen og kvindebevægelsen, og som De Konservative har kæmpet imod hele vejen igennem, mens det blev opbygget.
Når man ser på, hvad det er, De Konservative har været med til i de snart 8 år, de har siddet i regering, så har det jo været at prøve at nedbryde det, så har det jo været at lave den ene reform efter den anden, der er gået galt, den ene reform efter den anden, hvor mantraet har været, at man ville have så meget som muligt flyttet fra fællesskabet og det offentlige over til det private i stedet for.
Så jeg skal bare høre, om fru Henriette Kjær og De Konservative er enige i den plan, som både den nuværende og tidligere statsminister har sammen med finansministeren om, at man ved hjælp af skattestoppet og loftet over de offentlige udgifter flytter fra offentligt, fælles, demokratisk styret og over til privat.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Jeg kan tegne et helt andet billede af den danske folkeskole.
Jeg kan fortælle om nye læringsmetoder.
Der er en skole i Gentofte Kommune, Hellerup Skole, der lige har fået en europæisk pris, fordi man har udviklet nye læringsmetoder med mere fri undervisning osv.
Det er mit billede af folkeskolen.
Men Socialdemokraterne må jo have en stor interesse i at tegne et rigtig, rigtig dårligt billede af folkeskolen, og jeg forstår ikke hvorfor.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Det er meget sjovt, at vi har samme længsel, nemlig at gøre Danmark bedre.
Jeg synes bare, at det er bemærkelsesværdigt.
Jeg tror, at vi skulle lave en fælles fact finding-tur til Norge – de har jo valg deroppe i september.
Og det er altså meget interessant, at to lande, der har så ens udgangspunkt, udvikler sig så forskelligt.
I Norge diskuterer man i øjeblikket, om bekæmpelsen af uligheden går hurtigt nok, underforstået at uligheden bliver mindre, men om det går hurtigt nok.
I kommunerne får de tilført flere penge, men selvfølgelig har de i Norge diskussionen om, om det er nok.
I Danmark er vi i en situation, hvor man skærer på ældreområdet, på daginstitutionsområdet, på skoleområdet.
På klimaområdet var vi et foregangsland.
Det er vi ved at miste i forhold til Norge.
Så det, vi kommer til at diskutere efter en fælles fact finding-tur til Norge, er vel i virkeligheden alle de punkter, hvor den nuværende regering tog fejl, på punktet om klimaudfordringen, på udenrigspolitikken i forhold til Irakkrigen, på en krakelerende velfærd, hvor Norge i øjeblikket kommer bedre ud, end vi gør, og på, at det er bedre med et lighedssamfund end det ulighedssamfund, man bevæger sig imod.
Det kunne blive en rigtig spændende fælles tur en gang i sommer.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Jeg tror, at hr. Villy Søvndal har noget med konservative kvinder.
Hr. Villy Søvndal vil gerne på tur med dem, men vi må se, om det kan blive til noget.
Jeg mener nu, at man altid skal tage den slags oplevelser med et vist gran salt, for jeg var f.eks. med Trafikudvalget i Holland for et par år siden, hvor vi skulle prøve at få noget inspiration til, hvordan vi kunne fremme cyklismen i Danmark.
Da vi så kom på besøg i en kommune, hvor vi skulle prøve at cykle rundt og se, hvor godt det fungerede der, så sagde de: Vi har lige været i København; vil I se lysbillederne?
For de havde været i København for at få inspiration.
Så sådan er der jo så meget.
Jeg synes nu ikke helt, at man kan sammenligne os hundrede procent med Norge.
De har nogle oliepenge, som vi ikke har.
For ulighed er jo også ofte tegn på, at det faktisk går godt for nogle i opgangstider, og det skal vi være glade for, for de betaler skat og de skaber arbejdspladser.
Nu falder uligheden, og det er hr. Villy Søvndal måske ikke glad for.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg tror, det var godt, vi kom i gang med spørgerunden, for så fik ordføreren jo smilet frem på læben.
Jeg var lige ved at se, hvor fru Pia Kjærsgaard var henne, så hun kunne give en smilebelæring.
Jeg synes, at ordførertalen var lidt trist, men det kan være, at det var, fordi der ikke var mange konservative synspunkter i den, det var mest angreb.
Derfor har formanden jo foreslået, at der skal være undervisningsassistenter i alle klasser til at holde ro i folkeskolen.
Jeg skal bare spørge ordføreren om, hvad det koster, hvor de mennesker skal komme fra, og hvilken uddannelsesbaggrund man forventer de vil have.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det er jo ganske rigtigt, at vi godt kunne tænke os at styrke folkeskolen.
Det betyder ikke, at den er dårlig, det betyder, at den kan blive endnu bedre.
For vi har en fantastisk god folkeskole, og jeg vil gerne bruge lejligheden her til også at rose de mange folkeskolelærere, der gør et kæmpe stykke arbejde hver dag.
Men der er urolige elever i klasserne, og derfor vil det være hensigtsmæssigt i nogle klasser – måske ikke nødvendigvis i alle – at have undervisningsassistenter.
Det kunne være pensionerede lærere, der ikke vil være klasselærer eller have fuld arbejdstid, men godt kunne tænke sig at komme ind som assistent en gang imellem.
Den model er en, vi har hugget fra Norge, hvor jeg faktisk mener det fungerer utrolig godt.
Så det kunne godt være, at jeg skulle tage på studieturen med hr. Villy Søvndal for at se nærmere på det.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg kan fortælle den konservative ordfører, at det ikke er nødvendigt, for jeg tror, at SF har været der.
SF har nemlig et lignende forslag, SF har bare gjort sig den ulejlighed at finde ud af, hvad det koster.
Jeg kan høre på den konservative ordfører, at man ikke er kommet så langt med det konservative forslag.
Det, der jo så følger heraf, er det logiske spørgsmål: Er De Konservative dobbelt så uansvarlige som SF?
Man mindes hele den jeremiade af anklager og beskyldninger, som er kommet i kølvandet på SF's forslag.
Det er også et sympatisk forslag, og SF har faktisk gjort sig en overvejelse for at finde ud af, hvad det mon koster, og hvor folk skal komme fra.
Jeg venter stadig væk på det konservative forslag om, hvem de er, hvor de er, og hvad det her koster.
For det er jo det, der skal til, for at lærerne tror på, at den ros, vi giver i dag, og den tillid, vi viser, faktisk er alvorligt ment.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nu kan jeg forsikre fru Margrethe Vestager for, at det ikke er det samme forslag, som SF har.
SF foreslår – og det koster mange, mange penge – at der skal være to uddannede folkeskolelærere fra 1. klasse til 3. klasse, der skal være fuld tid i de små klasser.
Det er ikke det, vi siger.
Vi siger, at der hvor der kan være behov for det, skal man have nogle assistenter.
Det behøver ikke at være i alle fag, men det kan være hensigtsmæssigt i nogle fag.
De undervisningsassistenter, der skal være, behøver ikke nødvendigvis at være uddannede folkeskolelærere, det kan være nogle, der måske har lyst til at arbejde frivilligt, men det kan som nævnt også være pensionerede lærere, der ønsker sig færre timer.
Derfor bliver det ikke nær så dyrt som det, SF foreslår.
Per Clausen (EL), 2009-05-27:
Det tror jeg vi skal arbejde videre med.
Det kan blive meget spændende.
Ellers troede jeg faktisk, at fru Henriette Kjær også i forhold til folkeskolen var endt der, hvor Det Konservative Folkeparti er endt med hensyn til sygehusene, for jeg forstod af fru Henriette Kjærs tidligere svar, at der selvfølgelig var betalt overpris til de private sygehuse, men at det også var meningen, fordi fru Henriette Kjær mener, at den måde, man bedst muligt får mere kapacitet inden for sundhedsområdet på, er ved at betale så meget som muligt for det.
For det må vel være konklusionen på, at fru Henriette Kjær mener, at det var rigtig klogt at betale en overpris for at få en kapacitet på de private sygehuse.
Det andet spørgsmål til fru Henriette Kjær er: Kan fru Henriette Kjær bekræfte, at vi har haft konservative justitsministre i det her land i 8 år, og at det vel på et eller andet tidspunkt må slå igennem, også hos De Konservative, at Det Konservative Folkepartis skiftende justitsministre bærer lidt af ansvaret for, hvordan det går med retsforholdene i Danmark?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nu er det sådan med hensyn til de priser, der er blevet betalt til de private sygehuse, at situationen på de private sygehuse også var en anden i 2001 og 2002 og 2003, end situationen er i dag.
Som jeg startede med at sige, så var der ikke opbygget den kapacitet, som vi kender i dag.
Det betød jo, at da det offentlige begyndte at aflevere patienter til de private sygehuse, så skulle man også arbejde over på de private sygehuse og betale en højere løn til sine medarbejdere dér, fordi man ikke havde fået opbygget kapaciteten.
Så det var generelt dyrt at få afviklet de skandaløse ventelister, som Enhedslisten også har et ansvar for, fordi man støttede den daværende socialdemokratisk ledede regering.
Og ja, vi har ansvaret for retspolitikken i Danmark, det har regeringen, men der er lavet rigtig mange aftaler bredt her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2009-05-27:
For så vidt bekræfter fru Henriette Kjær jo det helt særegne konservative standpunkt, at vi, hvis vi skal afvikle ventelister, skal gøre det så dyrt som muligt, og derfor gør vi det i den private sektor i stedet for at forbedre mulighederne i den offentlige sektor.
Det var altså hensigten, og det er så lykkedes, siger fru Henriette Kjær.
Jeg er sikker på, at der er mange erhvervsdrivende i Danmark, der synes, at det kunne være dejligt, hvis staten i en periode ville lave en overbetaling, så man kunne opbygge en givtig forretning og så ad åre måske begynde at levere varen til en konkurrencedygtig pris.
Det andet, jeg vil spørge fru Henriette Kjær om, er, om det er rigtigt forstået, at fru Henriette Kjær mener, at det, vi i dag ser, er et klart udtryk for, hvad konservativ retspolitik fører til, og at fru Henriette Kjær sådan set er enig med sin partiformand i, at lige så vel som der skal gøres op med overbetaling på sygehusområdet, lige så vel som der skal gøres op med bureaukratiet i den offentlige sektor, lige så vel skal der også gøres op med den konservative retspolitik.
Og hvad går den nye konservative retspolitik så ud på, for det, fru Henriette Kjær sagde nu, var jo bare mere af det samme?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Der skal ikke etableres en ny retspolitik.
Hvis ikke der havde været en borgerlig regering, var det her da gået fuldstændig galt.
Hvis man ser på afstemningerne i Folketingssalen, kan man se, at SF og Enhedslisten jo har stemt imod en stor del af regeringens retspolitik.
Jeg vil gerne se, hvordan det ellers havde set ud.
Der er gjort en række nødvendige tiltag.
Vi må se i øjnene, at udfordringerne er blevet større, banderne er blevet mere skånselsløse, de er blevet bedre organiseret på begge sider, både rockere og de bander, vi ser nu, og de er også løst organiseret, kan man sige, så der er et netværk, som det er meget, meget svært at få infiltreret og få fat i, og derfor rejser det nogle helt særlige udfordringer.
Men vi har gjort det, som vi har fundet nødvendigt, og vi bliver ved med at overvåge situationen på retsområdet og er parate til at tage de skridt, som der skal til for at holde f.eks. bandekriminalitet og andet i ave.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-27:
Ja tak.
Jeg vil gerne i forlængelse af det, som også fru Pia Kjærsgaard var inde på i sin ordførertale, spørge lidt ind til De Konservatives holdning til bl.a. Tyrkiets optagelse i EU, for der har jo været forskellige meldinger fra Det Konservative Folkeparti på det her område – som jo er et væsentligt område.
Det er trods alt et væsentligt spørgsmål, synes vi i Dansk Folkeparti, og jeg er også ganske sikker på, at der er mange danskere derude, som synes, at det er et væsentligt spørgsmål.
Grunden til, at det er et væsentligt spørgsmål, er jo bl.a., at hvis Tyrkiet en dag bliver fuldt og helt medlem af EU, vil de være en del af EU's indre marked, og dermed vil der også være mulighed for, at man vil kunne have fri bevægelighed til Danmark.
Kan De Konservative ikke se, at det ville være et problem med en forholdsvis fri indvandring fra Tyrkiet til Danmark, såfremt EU optog Tyrkiet i det europæiske samarbejde?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Vi mener, at Tyrkiet skal optages i EU, hvis de lever op til Københavnskriterierne.
Det er da helt åbenlyst, at det er vores politik.
Det betyder så, at de skal leve op til demokrati og sikre, at det er en retsstat, deres borgere lever i, at menneskerettighederne bliver overholdt, og at man beskytter mindretal.
Det betyder også, at de skal leve op til de forpligtelser, der selvfølgelig er for EU's medlemslande, nemlig at de skal kunne overholde konvergenskriterierne i forhold til den økonomiske politik.
Hvis de kommer med i EU på et tidspunkt, vil deres økonomi derfor være så stabil, at de kan leve op til det, som andre EU-lande også skal leve op til.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-27:
Det synes jeg faktisk var et o.k. og klart svar.
Det var sådan en total underkendelse af udmeldingen fra De Konservatives spidskandidat, hr. Bendt Bendtsen, i Tyrkietspørgsmålet, altså at Det Konservative Folkeparti sådan set bare er uenig i det, som hr. Bendt Bendtsen render rundt og siger i sin valgkampagne.
Det syntes jeg var meget klar tale, så jeg kvitterer for det klare svar.
Så kunne jeg godt tænke mig at springe til noget andet på EU-området.
Altså, vi forsøger jo med forskellige redskaber at bekæmpe eksempelvis den bandekriminalitet, som vi ser i gaderne, og noget af det, som vi jo ved kunne være effektivt, var, hvis vi genindførte grænsekontrollen, sådan at vi blev bedre til at stoppe folk ved grænserne, blev bedre til at kontrollere og også fik konfiskeret mere narko, fik forhindret menneskesmugling og fik forhindret, at der kom våben ind i Danmark.
Så jeg vil høre, om Det Konservative Folkeparti som et lov og orden-parti ikke også vil være indstillet på at genindføre grænsekontrollen, fordi det netop kan være med til at forhindre nogle af de konflikter, som vi ser i samfundet, og kan være med til at forhindre, at der kommer forsyninger til de kriminelle markeder i Danmark.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Jeg er ikke enig i analysen.
Jeg er ikke enig i, at hvis vi får grænsekontrol, vil vi kunne foretage en mere effektiv ransagning efter de ulovlige våben og andre ting, der kan blive smuglet ind i Danmark.
Det er jo sådan, at vi har en meget lang kystlinje i Danmark.
Der kommer dagligt flere tusinde lastbiler ind over grænsen, og man havde vel ikke tænkt sig, at man skulle lukke dem alle sammen op og se, hvad der var i dem.
Det, der er behov for, er selvfølgelig, at man har en effektiv efterforskningsenhed i EU, hvor man hurtigt får efterforsket de sager, der måtte være, finder ud af, hvem bagmændene er, følger dem og sørger for, at de bliver taget, når de begår kriminaliteten.
Det ville være meget, meget gammeldags, dyrt og personalekrævende at skulle stå ved grænsen og bede om at kigge i bagagerummet på hver enkelt bil, der kører ind.
Det er helt andre metoder, der skal til.
Morten Bødskov (S), 2009-05-27:
Jeg har forstået det sådan på regeringspartierne, at årsagen til, at der efter næsten 8 års virke med VK-regeringen kun er 1 pct. – kun 1 pct. – af den danske befolkning, der mener, at regeringen har været i stand til at forbedre velfærden, er, at den offentlige sektor har et imageproblem; og man kan sige, at det har regeringen måske også.
Det synes jeg jo man må sige er en helt formidabel evne til at fralægge sig ansvaret for egne handlinger.
Kunne det imageproblem måske hænge sammen med, at man har en regering, som eksempelvis har kaldt pædagogerne for socialistiske ballademagere, og at man har en regering, som har beskrevet folkeskolelærernes arbejde som rundkredspædagogik?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det er selvfølgelig den danske model.
Det er jo noget, enhver regering drømmer om – det sker jo ikke ret ofte her i Danmark.
Så får vi inspiration fra andre partier, og det er måske heller ikke så ringe.
Men jeg er faktisk rigtig stolt af det danske samfund.
Jeg synes godt, at vi kan stå inde for den velfærd, vi tilbyder, for de rammer, kommunerne arbejder inden for, for vores sygehusvæsen.
Vi skal selvfølgelig hele tiden have en ambition om at gøre det bedre, og det er også det, øvelsen går ud på.
Det er det, vi diskuterer dagligt hernede gennem de lovforslag, der bliver fremsat, og gennem de forhandlinger, vi har, men jeg synes, at vi er på rette spor i Danmark.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Fru Henriette Kjær brugte lejligheden til i sin ordførertale at stille et spørgsmål, og det synes jeg – selv om det er lidt omvendt – at jeg vil svare på, nemlig spørgsmålet om, om vi havde nogle modellande i SF, som vi så op til.
Til det vil jeg sige, at det har vi.
Mit personlige modelland er Danmark.
Jeg synes, at det er et af de steder, vi har bragt det længst, men jeg tror alligevel, at man godt kan hente inspiration.
Jeg var i Norge for nylig.
Danmark og Norge ligner jo hinanden på mange måder, men udvikler sig også forskelligt i de her år.
I Norge bliver uligheden mindre, i Danmark bliver den større.
I Norge får kommunerne flere penge, i Danmark bliver de holdt i et jerngreb.
I Norge satser man på miljøpolitikken, under den nuværende regering er man gået baglæns med hensyn til miljøpolitikken.
Udenrigspolitisk har man i Norge placeret sig uden for Irakkrigen og placeret sig et andet sted i Afghanistan osv. Så man kan finde to lande, der på alle afgørende politikområder går to forskellige veje.
Det er ganske interessant.
Men jeg har et spørgsmål: Hvad er De Konservatives modelland?
Ellen Trane Nørby (V), 2009-05-27:
Nu står hr. Villy Søvndal og Socialistisk Folkeparti og siger, at danskerne er yderst utilfredse med velfærden i Danmark, og at nærmest alle forældre opfatter, at børnehaver er helt ude i hampen.
Derfor vil jeg bare stille Socialistisk Folkeparti et spørgsmål.
FOA lavede en undersøgelse sidste sommer, der viste, at 87 pct. af forældrene til børn i børnehaver var tilfredse med de danske børnehaver og pædagogernes arbejde, og at 93 pct. af forældrene til børn i dagplejen var tilfredse med den service, deres børn fik.
Vil hr. Villy Søvndal så fastholde, at velfærden er helt ad hekkenfeldt til, når FOA's undersøgelse viser det modsatte?
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Men det er jo to forskellige ting, man spørger om.
I Gallups undersøgelse spørger man, om man synes, at tilbuddet er blevet bedre eller dårligere i de seneste år, altså om det går fremad eller tilbage.
For endnu en gang at trætte lidt med tallene: Når man spørger vedrørende ældreplejen, hvor det ser værst ud, siger 41 pct., at kvaliteten er blevet dårligere, og 1 pct., at den er blevet bedre.
Det sidste tal er måske det mest overraskende.
Men er det ikke tydeligt, når 41 pct. siger, at den er blevet dårligere, og 1 pct. siger, at den er blevet bedre?
Når det gælder folkeskolen, siger 38 pct., at den er blevet dårligere, mens 2 pct. siger, at den er blevet bedre.
Når det gælder sygehusene, siger 40 pct., at de er blevet dårligere, og 5 pct., at de er blevet bedre.
Det, man taler om her, er altså udvikling, og jeg synes godt nok, at man skal være meget fundamentalistisk for at benægte, at det her ikke ser ret godt ud for regeringen.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-05-27:
Jeg kan jo forstå, at Socialistisk Folkeparti laver følelsespolitik.
Her handler det ikke om, hvordan virkeligheden ser ud, og hvordan de borgere, der får en service i børnehaverne, oplever det tilbud, de får.
Det handler om følelser – om, hvordan vi alle sammen går og føler tingene.
Jeg er da meget ked af, hvis politik i Danmark igen skal være følelsespolitik.
Jeg synes sådan set, det er en meget stor bedrift, at danske folkeskoleelever i dag læser en årgang bedre, end de gjorde, før regeringen trådte til.
Og hvis vi tager de konkrete tal, vil jeg blot høre Socialistisk Folkepartis leder, om det er så begrædeligt, at mellem 82 pct. og 95 pct. af dem, der modtager hjemmehjælp i Danmark, synes, det er tilfredsstillende eller meget tilfredsstillende.
Jeg vil også gerne høre Socialistisk Folkepartis leder, om det er så begrædeligt, at ni ud af ti patienter i Danmark ikke synes, at den behandling, de får i det danske sundhedsvæsen, er dårlig.
Er det væsentlige ikke de tal for, hvad brugerne og danskerne oplever, når de får en offentlig service, i stedet for det føleri, vi hører oppe fra talerstolen?