runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jeg blev lidt distraheret, fordi der kom den ordveksling og den afbrydelse til sidst, men jeg ved jo selvfølgelig, hvad det her handler om i forhold til bl.a. østeuropæisk arbejdskraft og den stigende beskæftigelse.
Jeg synes, at det er meget sigende, at man fra en lang række partiers side ikke anerkender, at der rent faktisk er en stigende beskæftigelse, og at man ikke melder klart ud, at en stor del af de nye jobs, der kommer, besættes af østeuropæisk arbejdskraft.
Erkend det dog!
Læg det ærligt frem, at det er sådan, det forholder sig – og gør noget ved det.
Hr. Lennart Damsbo-Andersen spørger om lidt forskellige ting, som alligevel er om det samme.
Selvfølgelig skal det være sådan, at hvis man enten er så syg eller handicappet, at man ikke kan tage et ordinært arbejde, skal man ikke være i kontanthjælpssystemet.
Det har betydet, desværre, at der er nogle handicappede, som er blevet klemt i det her system.
Det er vi opmærksomme på i Dansk Folkeparti, og som jeg faktisk også tidligere hørte Socialdemokraternes ordfører sige her fra talerstolen, var man også i Socialdemokratiet opmærksom på, at man havde lavet en stor brøler på det område.
Men det går vi så nu i gang med at rette op på, og det håber jeg da at man også fra Socialdemokraternes side vil bidrage til, så der bliver ryddet op.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-15:
I virkeligheden virker det, som om ordføreren overhovedet ikke forstår, hvad det her handler om.
Når man går ud og snakker med de mennesker, som der er på kontanthjælp, er det rigtigt, at man hører, at nogle af dem er det midlertidigt, men at der også er masser, tusindvis af mennesker, som er det varigt.
Har Dansk Folkeparti overhovedet ikke øje for den situation?
Det er jo det, det handler om her.
Når de syge mennesker lander på kontanthjælp og går på det i årevis og ikke kan tage, for det er der ikke noget, der hedder her, men ikke kan få et arbejde, hvordan i alverden skulle de så kunne gøre noget for både sig selv og deres familie i en situation som den her, som Dansk Folkeparti sætter dem i?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jamen beskæftigelsen er i vækst, og antallet af fleksjob er også stigende, og det er rigtig, rigtig positivt, så der er faktisk job at få, også i forhold til det, man kalder det rummelige arbejdsmarked.
Det er positivt, og jeg ville ønske, at man i stedet for at være så negativ tog jahatten på.
Kontanthjælpsloftet vil jeg sige er god, gammeldags socialdemokratisk politik.
Det er så åbenbart en rolle, som vi i Dansk Folkeparti har overtaget, for man vil i hvert fald ikke vedkende sig det fra Socialdemokraternes side.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Mage til arrogance
fra Folketingets talerstol synes jeg godt nok der er langt imellem.
Her har vi en ordfører, som selv hiver 50.000 kr. om måneden hjem plus 5.000 kr. skattefrit plus Danmarks mest lukrative pension plus et vederlag fra byrådet, og som står og siger til mennesker, som samfundet har sagt ikke kan arbejde – syge og handicappede, som ikke kan arbejde – at de skal tage sig sammen, og at de skal tage et arbejde, og at økonomiske incitamenter er det, der gør forskellen for dem.
Helt ærligt, vil jeg sige til fru Marlene Harpsøe, jeg tror, fru Marlene Harpsøe skal være rigtig glad for, at der bliver sendt bal hos de kongelige i tv og ikke tv fra Folketinget.
For det, som Dansk Folkeparti lægger for dagen her, er decideret uforskammet over for mennesker, som er syge og har et handicap.
Og jeg ville ønske, at der var flere, der fulgte med.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jeg ville ønske, at fru Stine Brix gav sig mere tid til at læse lovforslaget, i forhold til hvad det rent faktisk handler om.
Det ville klæde ethvert folketingsmedlem, inden man gik ind i den her debat.
For det her handler jo om, at hvis det er, man ikke kan arbejde, skal man heller ikke rammes af de her regler, for så skal man ikke være på kontanthjælp – hvis man ikke kan arbejde, skal man ikke være på kontanthjælp.
Og det vil jeg gerne gentage igen og igen.
Så derfor har det ikke noget med arrogance at gøre.
Det er sådan set bare en gengivelse at de regler, som vi genindfører med L 113.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Fru Marlene Harpsøe står jo og siger noget, der er direkte løgn, for man bliver jo ramt af de her regler, selv om man ikke kan arbejde.
Og jeg kan forstå, at Beskæftigelsesudvalget oven i købet har haft foretræde på foretræde af mennesker, som har fortalt om deres situation.
Så jeg bliver da helt i tvivl om, om ordføreren selv har læst det lovforslag, som hun henviser til.
For man bliver ramt.
Og så ved jeg godt, at Dansk Folkeparti mener, at man ikke burde rammes, men det gør man.
Og Dansk Folkeparti har spillet sig alle muligheder af hænde for at løse det problem, for man har lagt sig fladt ned.
Man har oven i købet være med til at skærpe det her lovforslag, sådan at de mennesker bliver ramt – i stedet for at gøre noget for at handle med regeringen for at løse det problem, at mennesker, der er syge eller handicappede, også er en del af det her lovforslag.
Igen vil jeg sige, at jeg tror, man skal være glad for, at der bliver sendt bal hos de kongelige i tv.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-15:
Jeg synes altså, at ordføreren er rigtig god til den der stilart, der hedder at svare udenom eller at svare på noget helt andet eller slet ikke at svare i forhold til de spørgsmål, som jeg synes der bliver stillet meget relevant hernedefra.
Det, som ordføreren siger, er, at kontanthjælp skal være en midlertidig ydelse.
Det er en midlertidig ydelse.
Det er meget interessant, fordi det kan ordføreren så prøve at forklare de tusindvis af mennesker, som i årevis har gået på kontanthjælp uden at have haft mulighed for at komme derfra, og det er bl.a. mennesker, som er syge, og som er handicappede.
Ordføreren har selv været med til at modtage deputationer i vores udvalg, og det er bl.a. repræsentanter for Dansk Døvesamfund, som forklarer, at de mægtig gerne vil arbejde, men at de har en arbejdsløshed på 60 pct.
Det, der sker i det her land, er jo, at når man har været arbejdsløs længe nok, ender man på kontanthjælp.
Det er så de mennesker, der bliver ramt af lige nøjagtig den her reform uden at have haft nogen chance for at kunne arbejde sig ud af den, fordi der ikke er et arbejdsmarked til dem.
Mener ordføreren ikke, at man reelt bør hjælpe de syge, før man tager kontanthjælpen og ydelserne fra dem?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Det er helt hen i vejret.
I forhold til kontanthjælpen vil jeg sige, at uanset om man er vurderet som jobparat eller aktivitetsparat, er kontanthjælpen samlet set en midlertidig ydelse.
Og jeg synes, det er rigtig godt, at vi har et socialt sikkerhedsnet i Danmark, der i den grad værner om de svageste i vores samfund, og som sikrer, at hvis man på et eller andet tidspunkt kommer uden for arbejdsmarkedet og ikke kan forsørge sig selv, kan man blive samlet op og få den økonomi, der skal til, for at man kan fastholde et eksistensgrundlag, indtil man kan blive selvforsørgende igen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-15:
Tak for det.
Nu har vi jo hørt rigtig, rigtig mange gange i løbet af i dag og også igen her i ordførerens bemærkninger, at det at skære i folks kontanthjælp i virkeligheden er et forsvar for de lavtlønnede på arbejdsmarkedet.
Så jeg vil bare bede ordføreren om at hjælpe mig med at huske på den høring, vi var til sammen, som blev holdt for et par uger siden, hvor jeg ved at ordføreren var der, og hvad budskabet var der fra medlem af Det Økonomiske Råd, Torben Tranæs – han var der for Rockwool Fonden, og vi ved, at Det Økonomiske Råd også har skrevet det i deres årsrapport sidste år.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Nu er det, hr. Troels Ravn bliver ved med at sige, at syge er på kontanthjælp.
Men nu er det jo sådan, og det vil jeg gerne lige pointere, at hvis man er så syg, at man ikke kan arbejde og ikke har nogen arbejdsevne, eller er handicappet og ikke har nogen arbejdsevne, så skal man ikke være i kontanthjælpssystemet.
Så er man blevet fejlplaceret; så er man placeret på en forkert ydelse.
Det vil jeg bare gerne lige fastslå, for det er det mantra, jeg hører igen og igen.
Derfor er jeg bare nødt til igen at sige, at det ikke er sådan, at hvis man er syg og uarbejdsdygtig, skal man være i kontanthjælpssystemet.
Kontanthjælpen er altså en midlertidig ydelse.
Det må vi bare slå fast.
Det kan godt være, at man i en midlertidig periode skal se på sine budgetter for at få dem til at passe.
Men vi er nødt til også bare at anerkende, at det er i en midlertidig periode, og det håber jeg også ordføreren vil give mig ret i.
Derfor er det jo godt, at vi har et socialt sikkerhedsnet, der i en midlertidig periode kan hjælpe mennesker i den situation, som de er i, indtil de kan opnå en ordinær beskæftigelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Vil det sige, at ordføreren for Dansk Folkeparti har accepteret, at der er nogle, der bliver midlertidigt fattige?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Hvem er det, der bliver fattige? spørger jeg hr. Leif Lahn Jensen.
Vi har jo bl.a. et eksempel i forhold til den her midlertidige kontanthjælpsydelse på, at man efter indførelsen af kontanthjælpsloftet kan få op mod 17.400 kr. om måneden efter skat, hvis man er enlig og har to børn.
Er det fattigdom?
Jeg tror godt nok, at der er rigtig mange ude i det danske samfund, som i dag er i beskæftigelse, som vil sukke efter at få det beløb, fordi de også er i den situation, at de er nødt til at stramme budgetterne ind.
De har måske også en husleje, som de skal betale, og de skal sørge for, at der kommer mad på bordet, og at der bliver købt flyverdragter til ungerne hver vinter.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg vil gerne takke ordføreren for, at hun holdt en tale, men jeg vil ikke takke for talen.
Jeg synes, at det var helt igennem ubehageligt, for nu slap katten jo ud af sækken – vedrørende det, som jeg spurgte en af ordførerens kollegaer herovre om.
Nu har vi jo fået bekræftet, at drivkraften i Dansk Folkepartis støtte til det her lovforslag er, at der efter Dansk Folkepartis opfattelse er nogle kedelige mennesker af udenlandsk herkomst, der ikke vil røre ved en medisterpølse, eller hvad det var for en slags pølse.
Med det påskud – med det påskud – straffer man 30.000 mennesker økonomisk hårdt.
Man bringer tusindvis af familier i fare for at blive sat ud af deres bolig.
Det synes jeg simpelt hen er stærk tobak.
Vil ordføreren lige forklare mig, hvor mange af disse ubehagelige mennesker, som man gerne vil ramme med det her lovforslag, der gemmer sig blandt de 30.000?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Enhedslistens ordfører mener, at det i forhold til Dansk Folkepartis drivkraft for at gå ind i det her lovforslag udelukkende handler om personer af ikkevestlig oprindelse.
Det er der ikke tale om.
I Dansk Folkeparti er vi gået ind i det her, fordi vi ønsker – uanset hvilken etnisk oprindelse man så har – at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det skal ikke være sådan, at det kan være mere belejligt at gå hjemme på offentlig forsørgelse frem for at tage et ordinært arbejde.
Det er også med en vis respekt for de mennesker, der hver dag går derude og knokler og knokler og får en løn, som måske ikke er ret meget højere end det, man får på kontanthjælp.
Det er også for at vise en vis respekt over for det arbejdende folk, som jeg også synes at man skal have en vis respekt for.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Nu synes jeg ikke, at ordføreren skal prøve at løbe fra det, ordføreren brugte størsteparten af sin tale på, nemlig at mistænkeliggøre en masse mennesker.
Det var jo det, der skete.
Lad nu være med det.
Stå nu ved det, der er blevet sagt; ellers kan man jo læse det bagefter.
Men lad os gå videre med det svar, jeg fik.
Kan ordføreren forklare mig, hvordan en lavtlønnet lønmodtager bliver stillet bedre af, at man f.eks. tager 162.000 kr. fra et ægtepar, fordi de ikke lever op til 225-timersreglen?
Hvordan bliver den lavtlønnede lønmodtager stillet bedre af det?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Nu er det jo ikke sådan, at vi i Dansk Folkeparti mistænkeliggør nogen.
Altså, jeg siger igen: I forhold til ægtefæller, hvor begge parter er på kontanthjælp, er det altså 84 pct., der har en ikkevestlig oprindelse.
Og det er man bare også nødt til at erkende fra Enhedslistens side, hvis vi overhovedet skal komme det her problem til livs.
Jamen det har en virkning.
De her økonomiske incitamenter har en virkning.
Vi har jo bl.a. set, at Socialdemokraterne var med til – ja, det var faktisk deres svendestykke, kan man sige – at give de unge kontanthjælpsmodtagere under 30 år uden uddannelse uddannelseshjælp i stedet for kontanthjælp, som er en lavere ydelse end kontanthjælpen.
Det har rent faktisk betydet, at der er rigtig mange unge mennesker, der nu er kommet i uddannelse og job, og det er rigtig positivt.
Det betyder jo også, at økonomiske incitamenter virker, og det er rigtig glædeligt.
Derfor – men ikke kun derfor –
ønsker vi også at bruge det på det her område.
Man kan i hvert fald sige, at vi jo tidligere har haft et kontanthjælpsloft, og nu genindfører vi det så, og det er rigtig glædeligt.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Ja, det er jo ærgerligt nok, at jeg ikke lige stillede et spørgsmål, der svarede til det svar, jeg så fik, men jeg kan jeg prøve igen.
Hvis nu man som fru Marlene Harpsøe lægger sig op ad Finansministeriets retorik om, at det er de øgede incitamenter, der gør, at folk kommer i arbejde, hvorfor ender vi så med en stort set ikke målbar effekt?
Det lægger så op til det næste, som fru Marlene Harpsøe drog frem, nemlig den stigning, der har været i antallet af kontanthjælpsmodtagere.
Der lagde fru Marlene Harpsøe op til, at det skyldes, at man fjernede kontanthjælpsloftet, som vi tidligere har haft.
Så må jeg igen spørge: Hvorfor er effekten så ikke større end det helt optimistiske tal på kun 650 mennesker?
Det hænger jo ikke sammen.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jeg er fuldstændig uenig i, at der ikke skulle være en målbar effekt.
Og jeg vil sige, at det jo ikke er et mål i sig selv at være på kontanthjælp.
Vi er jo udmærket godt klar over i Dansk Folkeparti, at det ikke er nogen lykke at være på kontanthjælp; det er noget midlertidigt, det er i en midlertidig overgangsperiode, man er på kontanthjælp.
Jeg vil altså gerne bare fastslå, at det ikke er et mål i sig selv at være på kontanthjælp, og derfor skal vi sikre, at flest muligt kommer ud i ordinær beskæftigelse, hvis de har den arbejdsevne.
Troels Ravn (S), 2016-03-15:
Lad os lige en gang blive ved det her om et økonomisk incitament, for det hører jeg ordføreren nævne igen og igen.
Kan vi så ikke blive konkrete, vil jeg spørge ordføreren, og vil ordføreren så ikke pege på bare ét studie, som dokumenterer, at det tidligere kontanthjælpsloft havde en beskæftigelseseffekt, og altså at et økonomisk incitament dermed på det her område for den her målgruppe – mennesker, som er syge og ikke i stand til at tage et arbejde – skulle virke?
Nævn mig bare ét studie.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Jeg kunne jo sådan set spørge om det samme.
Altså, man har jo selv fra Socialdemokraternes side ønsket at støtte et forældrepålæg, hvor man skærer ned på kontanthjælpen til nogle mennesker, som man må sige også kan være en udsat målgruppe.
Derfor synes jeg, det er lidt spøjst at blive stillet det her spørgsmål, for man ved jo godt selv hos Socialdemokraterne, at økonomiske incitamenter virker.
Ellers havde man jo ikke gjort brug af dem, hverken i forhold til forældrepålæg eller i forhold til uddannelseshjælpen.
Troels Ravn (S), 2016-03-15:
Kan man arbejde, skal man arbejde.
Kan man uddanne sig, skal man uddanne sig.
Nævn mig lige ét studie, der dokumenterer det.
Så vil jeg gerne henvise til, at vi har fået oplyst af Beskæftigelsesministeriet, at der faktisk er et studie af kontanthjælpsloftet i 00'erne, men at der overhovedet ikke var nogen som helst virkninger af et økonomisk incitament.
Det kan altså ikke dokumenteres, men ordføreren får endnu en chance: Nævn mig ét studie, der viser det.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-15:
Dansk Folkeparti har jo helt igennem overtaget Finansministeriets sprogbrug.
Flere gange var fru Marlene Harpsøe inde og bruge udtrykket, at der skal være øgede incitamenter for at få folk til at komme i arbejde.
Hvordan vil fru Marlene Harpsøe så forklare, at selv med de mest optimistiske tal, som Beskæftigelsesministeriet har lagt frem, kommer der 650 mennesker i arbejde?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-03-15:
Okay, så tager landets døve og blinde jahatten på, og så skulle der efter sigende være masser af arbejde at få derude.
Altså, gid det var så vel – det ville da være fantastisk, at man bare skulle have en jahat på, og så var der masser af arbejde at få.
Altså, der var omkring 60 pct.s arbejdsløshed blandt døve i Danmark.
Så bliver det sagt her i salen, at så skal de slet ikke være på kontanthjælp.
Vi taler faktisk om mennesker, der har en arbejdsevne, de vil gerne have et arbejde, men vores arbejdsmarked er ikke rummeligt nok til at omfatte dem.
Det er det, de har været på besøg og sige i udvalget.
Er beskeden til de døve fra Dansk Folkeparti, sådan som jeg hører det – jeg kan næsten ikke tro det: Jamen altså, nu skærer vi jer i ydelse, og så må I tage jahatten på, og så er der masser af arbejde at få?
Er det det, Dansk Folkeparti har at sige til de syge og handicappede, som har en arbejdsevne, og som gerne vil arbejde, men som p.t. ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet – altså at de bare skal have jahatten på?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Vi finder i Venstre, at der skal være en mærkbar gevinst ved at påtage sig et arbejde, altså gå fra kontanthjælp til at have et arbejde, og også et arbejde, som eksempelvis er lønnet til 17.700 kr.
Vi mener, at der skal være rimelighed i den måde, dette samfund er indrettet på, og det tror jeg at vi samlet set alle sammen er bedst tjent ved, altså at der er et incitament til at gøre en forskel.
Vi står ved, at hvis man som enlig forsørger med to børn får kontanthjælp og har omkring 10.000 kr. og lidt mere, når både boligen og skatten er betalt, så er det et rimeligt rådighedsbeløb.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg vil så lige prøve igen: Hvordan hjælper det den lavtlønnede – for der må jo være en eller anden hjælp til den der lavtlønnede, siden ordføreren synes, det er ret og rimeligt – at man tager 36.000 kr. fra den enlige mor med to børn?
Hvilken hjælp er det til den lavtlønnede?
Og hvilken hjælp er det til den lavtlønnede, hvis den lavtlønnede nu er en enlig mor med to børn, der går hen og bliver arbejdsløs og mister 36.000 kr. om året på grund af de regler?
Hvori består den ret og rimelighed for dem, der går på arbejde hver dag, ved at man indfører sådan et lovforslag?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jeg tror, de fleste vil være enige med mig i, at det skal kunne betale sig at arbejde, at der skal være en rimelighed i den måde, vi har indrettet dette samfund på.
Jeg tror sådan set også, at mennesker, der er på arbejde i dag, deler den opfattelse med undertegnede.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-15:
Venstre siger højt og tydeligt, hvad det er, det handler om, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det, som jeg så tænker, er, at da vi havde regeringsmagten, valgte vi jo ligesom at bruge nogle andre håndtag end at sætte ydelserne ned.
Og vi fik også skabt en situation, hvor det kan betale sig at arbejde, for langt de fleste kontanthjælpsmodtagere har 2.000 kr. ud af at tage selv et lavtlønsarbejde.
Det var nogle andre håndtag.
Men Venstre har så som regering valgt at skære ned på ydelserne i stedet for.
Det, som er problemstillingen her, er jo, at vi oplever, som vi diskuterede med Dansk Folkeparti før, at der er en række mennesker, som, selv om de gerne vil arbejde og godt kan arbejde, ikke kan få et arbejde, fordi de f.eks. er døve.
Vi har jo siddet og lyttet til dem i Beskæftigelsesudvalget, da de var i deputation i forbindelse med behandlingen af lovforslaget her.
Da jeg så spurgte Dansk Folkepartis ordfører, hvad hun mente om den sag, sagde hun, at de skulle tage jahatten på.
Hvad er Venstres svar til de døve, som gerne vil arbejde, men som ikke kan få et arbejde?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jeg er sådan set enig i, at der er for mange mennesker i dag, der er på kontanthjælp, og at vi skal gøre en særlig indsats for at hjælpe dem i arbejde.
Og det kan vi gøre langt bedre.
Vi har så desværre kunnet konstatere, at i de seneste år er antallet af mennesker på kontanthjælp steget.
Den udvikling skal vi da have vendt.
Vi skal gøre noget for at hjælpe mennesker i arbejde – og vi kan gøre det langt bedre – også mennesker, der i dag har et handicap.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-15:
Det er jo da dejlig konstruktivt.
Når så regeringen her ligesom vælger at sige, at nu ... nej, lad mig sige det på en anden måde: Vi, både Venstre og Socialdemokratiet, har jo sammen lavet reformer tidligere, også nogle, hvor vi af alle mulige andre er blevet beskyldt for, at det også er forfærdeligt, og at der er nedskæringer osv., men de går jo alle sammen på mindst to ben.
Det kan godt være, at der med den ene hånd gives nogle incitamenter til folk til at gå med at uddanne sig eller finde arbejde, eller hvad det skal være, men at der med den anden hånd så også gives nogle redskaber til den enkelte og til kommunerne f.eks., så de kan gå i gang med at hjælpe folk videre.
Det har regeringen så bare glemt i den her situation.
Der nøjes man jo med pisken.
Altså det, som skal hjælpe f.eks. de døve med at komme i arbejde, som de gerne vil, mangler jo.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Tak til ordføreren.
Ordføreren mener, at det er ret og rimeligt over for de mange mennesker, der i dag går på arbejde, at man f.eks. tager 36.000 kr. fra en enlig mor med to børn.
Det er ca. en tredjedel af den families rådighedsbeløb, man tager fra dem.
Det er ret og rimeligt af hensyn til de mange mennesker, der i dag går på arbejde.
Kan ordføreren ikke forklare mig, hvori rimeligheden består over for de mennesker, der i dag går på arbejde?
Bliver de rigere af, at man tager 36.000 kr. fra den enlige mor?
Får de mere til rådighed til sig selv af den grund?
Hvori består den her ret og rimelighed?
Hvor kommer den fra?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Jamen jeg ser da frem til, at vi i det kommende folketingsår skal drøfte, hvordan vi kan få flere mennesker flyttet fra kontanthjælp ud i job – også mennesker, der i dag har et handicap, og hvor det har vist sig at være svært, men ikke umuligt.
Men jeg er helt enig i, at vi skal flytte mennesker.
Det skal vi gøre, og det kan vi gøre langt bedre.
Vi har brug for at støtte op omkring det arbejde, kommunerne allerede gør, og vi har også brug for at få flere virksomheder til at melde sig på banen og tage et større socialt ansvar.
Det er jeg meget enig i.
Men det ændrer ikke på, at vi synes, at der skal være en økonomisk gevinst ved at tage et arbejde.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
I et samråd med socialministeren sagde socialministeren: Lad os tage de døve, dem, som godt kan arbejde, dem, som gerne vil, dem, som er klar og jobparate.
Om dem sagde socialministeren, at grunden til, at de ikke er i arbejde, er, at der er nogle fordomme derude.
Så spørger jeg ordføreren: Mener ordføreren så, at man ved at tage penge fra dem fjerner de fordomme?
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Det tror jeg ikke sker sådan lige med det samme.
Der skal stadig være et økonomisk incitament, og det er det, vi etablerer med kontanthjælpsloftet.
Men så har vi da et fælles ansvar for at påvirke og prøve at skabe et mere rummeligt arbejdsmarked.
Vi har da et stort ansvar for, at man, hvis man har en arbejdsevne, men samtidig har et handicap, skal ud og hjælpes i gang med et arbejde.
Det tror jeg sådan set godt vi kan, og jeg synes da, vi skal have ambitionen.
For det er jo gået den forkerte vej, desværre.
Det har vi jo hørt.
Det er gået den forkerte vej.
Vi har fået flere mennesker på kontanthjælp, også flere mennesker, som har en eller anden form for handicap.
Den udvikling skal vi have vendt.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Så ordføreren mener, at hvis man giver en døv et økonomisk incitament til at komme i gang – selv om den døve ikke har mulighed for at selv at styre det – så kommer den døve i gang alligevel.
Er det det, jeg hører ordføreren sige?