runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-18:
Ministeren sagde også, at der bliver brugt stenkonservatorer, hvilket også er et fremskridt, for i dag er det jo bare arkæologer, der har ansvaret for bevaringen af runestenene, og ministeren sagde også, at hun ville gå i dialog med Kirkeministeriet om de sten, der står ved kirkerne og i kirkerne, og det er jo aldeles glimrende.
Det, der så står tilbage, er, hvorfor man har ventet i så mange år.
Man har registreret de truede runesten i 1999, man har kendt til problemerne, man har vidst om forvitringen, og først i 2014 sker der så noget.
Hvorfor det så først bliver sat i gang lige nu og her, kan man så gisne om, men det er i hvert fald et spørgsmål, som vi skal have stillet i forbindelse med udvalgsarbejdet, altså hvorfor i alverden man har ventet i så mange år.
Som jeg også spurgte ministeren om, bliver vi også nødt til lige at få en afklaring af metoderne, ikke fordi jeg har forstand på det, men det er der andre der har, og der håber jeg på vi kan få en faglig vurdering af de metoder, man vil anvende.
For det er ikke så enkelt bare at kaste sig over de her runesten, man skal gøre det rigtigt, og der findes, så vidt jeg er orienteret, ikke metoder i dag, som er helt sikre, så der skal også ske et udviklingsarbejde på det felt.
Så blev der sagt af flere ordførere, bl.a. af den socialdemokratiske, at der er afsat 1,3 mio. kr. til bevaring af runesten.
Det er ikke rigtigt!
Jeg bliver nødt til at gentage, at der er afsat 1,3 mio. kr. til bevaring af de tusindvis af fortidsminder, vi har i Danmark, og så har man afsat 5 mio. kr. til tilsyn og databaser.
Det vil sige, man bruger langt flere penge på tilsyn end på bevaring, og derfor ville det være rart, at vi på længere sigt kunne finde nogle flere penge til at renovere og bevare vore fortidsminder, herunder runestenene.
Og jeg vil egentlig gerne takke Det Konservative Folkeparti, som jo helt klart på talerstolen sagde, at det der med at finde ud af finansieringen må vi da gøre, og det vil jeg gerne takke hr. Lars Barfoed for, for jeg synes, det var meget befriende.
Hr. Lars Barfoed sagde også, at vi må have klarlagt alle disse ting under udvalgsbehandlingen, og det er jeg i høj grad også med på.
Så alt i alt er det dog alligevel en god dag for runestenene, fordi der trods alt nu bliver afsat nogle penge til bevaringsarbejdet.
Jeg håber da selvfølgelig også på, at vi i løbet af udvalgsarbejdet kan finde ud af, hvordan det, ministeren har sagt man vil gå i gang med, kommer til at foregå frem mod 2020.
Det skulle være mine afsluttende ord, og jeg takker endnu en gang for debatten.
Lars Barfoed (KF), 2014-11-18:
Runestenene er jo et vidnesbyrd til os fra fortiden.
Det er kulturarv, som vi skal bevare.
Det vidner om vores kultur, det vidner om vores historie, og det skal vi bære videre til de kommende generationer.
Derfor synes jeg også, at det er prisværdigt, at hr. Alex Ahrendtsen og Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag, fordi det kaster lys på og opmærksomhed på vigtigheden af, at vi bevarer vores runesten som et vigtigst vidnesbyrd fra fortiden, vi skal give videre til fremtiden.
Jeg kan så også forstå på ministeren, at der efter ministerens vurdering allerede er sat de fornødne midler af til at restaurere de runesten, som har behov for det, og det lyder lidt, som om der er forskellige vurderinger af, hvor meget der er behov for, og hvor meget der er sat gang i.
I det Konservative Folkeparti har vi stor sympati for forslaget.
Vi ville egentlig som udgangspunkt gerne støtte det, men vi er, som også andre ordførere har været det, ikke enige i finansieringen, og jeg vil sige, at det måtte vi da så kunne finde ud af.
Altså, hvis det er de 6-7 mio. kr., det drejer sig om, ville det da være helt tosset, hvis vi ikke på en eller anden måde kan finde de penge.
Efter Det Konservative Folkepartis opfattelse er vores kulturbudget faktisk for lille.
Vi vil gerne sætte flere penge af i kulturbudgettet til at bevare vores kulturarv.
Det ville under alle omstændigheder være småpenge i forhold til det budget, staten har.
Men nu hører vi altså fra ministeren, at så mange penge er der slet ikke behov for at bruge, så jeg synes, at det ville være interessant under udvalgsarbejdet at få klarlagt, hvad det er for informationer, ministeren har, hvad det er for nogle beregninger, hvad det er for en proces, vi kan se for os i de næste par år, der sikrer de runesten, der skal sikres.
Så kan vi enten bliver overbevist om, at alt er, som det skal være, at der er styr på det, det kan vi glæde os over, eller også kan vi måske konstatere, at der alligevel er behov for at gøre lidt mere, men så bliver det altså ikke med støtte til Dansk Folkepartis forslag, fordi vi er uenige i finansieringen.
Men som sagt må vi da kunne tale os frem til en anden måde at finansiere det på, som der kan være bred tilslutning til, hvis der altså viser sig at være et behov for det, på trods af ministerens forsikringer om, at alt er, som det skal være.
Men jeg håber, at ministeren har ret, for så er alt jo godt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-11-18:
Det er jo et forslag, som handler om en del af vores kulturarv.
Vi bør alle være med på, at runestenene skal bevares langt ud i fremtiden, og jeg synes, at det er godt, når vi får en diskussion om både hvorfor og hvordan.
Men på den anden side vil jeg hæfte mig ved, at forslagsstillerne har en finansiering
, som jeg er lodret imod.
Finansieringen består i at bruge 6,7 mio. kr. fra de midler, som ellers skal bruges til international kulturudveksling.
Vores internationale kulturudveksling er vigtig både for Danmark og for landene udenfor.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti er lidt snæversynet, når de peger på egen navle, i modsætning til Enhedslisten, som altid går ind for international kultur.
Det er en stor forskel på de nationale DF'ere og os, som jo er internationalister.
Hvad gør vi for at sikre runestenene som en del af vores kulturarv?
Jeg synes, at det lød godt, da ministeren kunne oplyse os om, at Kulturstyrelsen er i gang med at sikre alle truede runesten med deres egne midler som finansiering.
Jeg mener, at vi skal følge med i, hvad der sker med de truede runesten i de nærmeste år.
Spørgsmålet er, om Kulturstyrelsens brug af 2,5 mio. kr. er nok til at sikre runestenene.
Med dette spørgsmål vil jeg konstatere, at vi ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-18:
Jamen det er jo der, jeg undrer mig lidt: Hvorfor har jeg så ikke fået den viden, som nogle ordførere her i salen åbenbart har?
Det er da ikke rimeligt.
Jeg har fået udarbejdet det her forslag af en stenkonservator, og det strækker sig over 6 år – det vil sige, at det er lidt over 1 mio. kr. om året.
Så kommer både Socialdemokratiets og SF's ordfører her i salen og siger, at de har en anden vurdering fra Kulturstyrelsen.
Den vurdering har jeg ikke fået.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at jeg ikke har samme tilgang til viden, som andre i denne sal har?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-11-18:
Jamen i forhold til det beløb, der er foreslået af forslagsstillerne her, på 6,7 mio. kr. – det antager jeg er det beløb, som vi skal tage stilling til her – vil jeg bare afvise det og sige, at vi ikke vil være med til at tage pengene fra den internationale kulturudveksling.
Det mener vi simpelt hen også på en måde er symbolpolitik, og det vil vi ikke bidrage til.
Og jeg læner mig op ad det, jeg har fået oplyst, og det er, at Kulturstyrelsen støtter bevaringen, og at de ikke mener, at den her estimering er på sin plads.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-18:
Der er en enkelt ting, der undrer mig – den forrige ordfører, fra Socialdemokratiet, nævnte det også – nemlig at Kulturstyrelsen vurderer, at de 6,7 mio. kr., som der står i beslutningsforslaget, er skudt langt over målet, og at man kan nøjes med 2,5 mio. kr.
Det er muligt, at jeg har overset et eller andet, men hvor står den vurdering?
Hvor har ordføreren den fra?
Jeg har ikke set den.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-18:
Tak til ministeren, også for at kalde det et nobelt forslag, og tak for, at der nu endelig er sat et arbejde i gang med at konservere og bevare vores runesten.
Det er jo rigtig skønt.
Ministeren siger, at der er afsat 2,5 mio. kr. Er det 2,5 mio. kr. i alt, eller er det om året?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at ministeren nu vil konservere og bevare syv af de mest truede runesten.
Der vil jeg høre, hvilke metoder man skal anvende.
Er det en stenkonservator, som man har tænkt sig at bruge, eller er det arkæologer, sådan som det har været hidtil?
Det er i første omgang mine spørgsmål.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-18:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er vigtigt at have fokus på, at vi med det her lovforslag ophæver en diskrimination, der, som jeg ser det, er en aldersdiskrimination.
Der har så været nogle debatter, som jeg synes alle har sin berettigelse.
Bl.a. den debat, som hr. Eigil Andersen nu rejser, om, hvordan vi sikrer, at også de sidste år på arbejdsmarkedet bliver noget, både arbejdsgiveren og lønmodtageren osv. får en god oplevelse ud af .
Det synes jeg er en vigtig principiel debat, som jeg synes man skal tage, og som jeg også gerne vil være med til at tage.
Jeg synes måske ikke lige, det har afsæt i det her lovforslag, men debatten synes jeg sådan set er ordentlig, rimelig og reel.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-18:
Men som jeg forsøgte at pege på i min ordførertale, vil der – som det også er fremgået af debatten i øvrigt – være et mindretal, som kan komme i klemme, fordi de altså ikke har nydt gavn af den større sundhed, men bliver svækket på grund af alder eller sygdom og måske er i tresserne.
Derfor vil jeg gerne spørge beskæftigelsesministeren: Når vi tænker på, at efterlønsalderen og pensionsalderen også bliver hævet automatisk, er beskæftigelsesministeren så indstillet på at sætte fokus på, hvad der kan gøres for at hjælpe ældre lønmodtagere, der kan komme i klemme, med hensyn til bedre seniorordninger, herunder nogle ordninger, hvor staten kan medvirke med forskellige former for bidrag?
Det er klart, at arbejdsmarkedets parter også vil skulle medvirke til det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-18:
Tak for en spændende og til tider principiel debat om det her lovforslag.
Jeg har udledt af det, at jeg skal sige tak til en stor del af Folketinget, som står til at ville bakke op om lovforslaget.
Dybest set
handler det for mig om, at seniorer, der ønsker at blive på arbejdsmarkedet – såfremt de har mulighed for det, og naturligvis hvis de har lyst til det – ikke skal diskrimineres.
Jeg tror, det var hr. Christian Juhl, der havde nogle konkrete spørgsmål, som jeg skal forsøge at svare på.
Der blev bl.a. spurgt om, hvad det her betyder i forhold til pensionsalderen, og svaret er: ingenting; samt hvad det betyder i forhold til tjenestemandsmodellen, og svaret er: ingenting.
Jeg ved ikke, om jeg afklarer noget nu, eller om jeg starter en ny lavine,
men lad mig i forhold til nogle af de debatter, jeg har hørt her, sige: Med lovforslaget vil det i fremtiden ikke være muligt at lave nye bestemmelser i kollektive overenskomster, som beskriver, at lønmodtagerne automatisk skal fratræde deres stilling, blot fordi de fylder 70 år eller mere.
Med lovforslaget bryder vi derfor ikke ind i eksisterende kollektive overenskomster.
Og så er det vigtigt at være opmærksom på, at lovforslaget efter planen først skal træde i kraft den 1. januar 2016.
På den måde vil de berørte parter have mulighed for at indrette sig efter de nye regler.
Som jeg har lyttet mig til under noget af debatten, var det noget, der ligesom blev efterlyst, og derfor siger jeg det her.
Men jeg vil i øvrigt sige, at nogle af de der lidt principielle ting, der også er, vil vi selvfølgelig bestræbe os på at svare på hurtigt og præcist i udvalgsarbejdet, så det vil jeg glæde mig til.
Men tak til de mange ordførere, som var positive over for lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Vi har den styrepind, at i det omfang vi mener man kan undgå det, skal man undgå det.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-18:
Når jeg har taget det op her, skyldes det, at der efter min opfattelse vil være et mindretal, som vil komme ud i, at de vil skulle forlade arbejdsmarkedet på en ubehagelig måde gennem en fyringssag, og som måske kunne have været hjulpet gennem en seniorordning.
Det er derfor, jeg har taget det op.
Men jeg er tilfreds med, at ministeren er positiv over for, at det er et emne, vi skal interessere os for i fællesskab, og at vi skal forsøge at finde ud af, hvad der kan gøres politisk.
Og jeg understreger igen, at det også er i forhold til den stigende efterlønsalder og den stigende pensionsalder.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-18:
Jeg hørte det nu ikke, som at der var nogle forbehold.
Jeg synes, at det har været nogle meget firkantede, principfaste og som sådan fine meldinger set fra Enhedslistens synspunkt om, at man ikke vil gribe ind i aftalefriheden.
Jeg spørger så: Hvis det nu er sådan, at lige i den her sammenhæng vil man ikke, hvad er det så for nogle principper, man bruger i Det Konservative Folkeparti, når der skal gribes ind i aftalefriheden, for det kan jeg forstå at man så er parat til i andre sammenhænge?
Hvordan skelner man så?
Er det vigtigere at gribe ind i arbejdsvilkårene for, jeg tror 60.000 folkeskolelærere og med et slag forringe deres arbejdsvilkår helt utrolig voldsomt, end det er at foretage et forholdsvis beskedent opgør med noget, der er svært at opfatte på anden måde end som aldersdiskrimination?
Hvad er det for en styrepind, man har i Det Konservative Folkeparti?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Jeg afsluttede mit sidste svar med at sige, at jeg ikke ønsker at gribe ind i den her sammenhæng, og det er jo det, det er et spørgsmål om, nemlig at vi alle sammen vurderer, at her er en sag, hvor det absolut ikke er begrundet at gribe ind i aftalefriheden.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-18:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren ønsker ikke at gribe ind i aftalefriheden.
Det synes jeg jo sådan set er vældig positivt.
Så skal jeg bare spørge ordføreren: Er det et nyt synspunkt, man er nået frem til i Det Konservative Folkeparti, eller hvordan kan ordføreren så forklare sammenhængen mellem det flotte princip og det historisk grove indgreb, som ordførerens parti var med til at foretage i lærerkonflikten i 2013 sammen med alle andre partier her i Folketinget undtagen Enhedslisten?
Det er historisk; det er aldrig nogen sinde før sket i et regeringsindgreb i en overenskomstforhandling, at man har fjernet lokalaftaler.
Det var Det Konservative Folkeparti med til dengang.
Hvordan rimer det med ordføreren stålsatte og principfaste holdning til, at man lige i den her sammenhæng ikke vil gribe ind i aftalefriheden?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Nej, helt ærligt ikke, for i ingen af de to situationer ønsker jeg at gribe ind.
Jeg ønsker ikke at gribe ind i aftaleretten.
Helt ærligt, at begynde at sige, at...
Jeg kan slet ikke se sammenligningen.
Hvorfor skulle man ubegrundet måtte fyre nogen, der var under 60?
Altså, man må bare ikke fyre nogen, der er over.
Jeg synes, det er en meget, meget mærkelig måde at tænke på.
Det må jeg helt ærligt indrømme.
Så nej, det forstår jeg overhovedet ikke.
Men måske er der den forskel, at jeg ikke på samme måde tænker alting i klassesamfund, og jeg derfor bare mere overordnet ser på, om det er hensigtsmæssigt, at vi griber ind i aftalefriheden.
Og det synes jeg jo så ikke at det er her.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Nu kommer det sikkert an på, fra hvilken side, om det er oppefra eller nedefra, at man kigger på sådan et problem, for hvis nu jeg sagde, at jeg gerne ville have indført en aldersregel, der hedder, at det ville være forbudt for alle arbejdsgivere at fyre alle, der var over 60 år – jeg kunne godt tænke mig, at de skulle have ret til selv at bestemme, hvornår de ville gå af – så ville borgerskabet jo rejse sig i protest og sige: Hvad pokker, går du ind og griber ind i arbejdsgiverens ret til at fyre mennesker?
Ja, det ville jeg meget gerne, det vil jeg gerne sige helt ærligt.
Det kunne være, at det ville give en lidt større forståelse hos borgerligt tænkende mennesker for, hvad det er, vi snakker om.
Hvis man på grund af sin alder har nogle nedsatte arbejdsevner eller sådan nogle ting, så er det en helt anden situation, for så er der en objektiv forklaring på, hvorfor man bliver fyret, og ikke bare en mærkelig talbaseret alder.
Kan ordføreren ikke forstå den tankegang?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-18:
Jeg stod under debatten med Liberal Alliances ordfører og tænkte: Undskyld, var det ikke hr. Christian Juhl, der selv lige nævnte, at alder er et vilkår, og at det er sådan, at man, f.eks. når man fylder 6 år, har undervisningspligt og -ret i det her land, at man ikke kan erhverve et kørekort, før man bliver 18 år.
Alder er et vilkår for os alle sammen, og forhåbentlig når vi også den alder.
Og virkeligheden er jo bare, at man har vurderet, at når vi er under 18 år, når vi er børn, så magter vi ikke det ansvar, det er at køre en bil.
Når vi har en bestemt alder, så har vi den alder, hvor det er mest relevant, at vi får en uddannelse, og derfor er alder altså et vilkår for os alle sammen.
Det er jo også sådan, at vi trods det faktum, at vi lever længere og kan mere, og at masser af os sagtens kan arbejde, efter vi er fyldt 70, så er der altså også nogle, for hvem det ikke er muligt længere, og der er også nogle, for hvem alderen kommer til at trykke.
Det, jeg så her også nævner, er jo lige præcis, at hvis man ikke selv er nået til den erkendelse, så er det her også en lempeligere måde at komme ud af arbejdsmarkedet på end en grim fyring, hvor man ikke selv har forstået, at man faktisk ikke magter opgaven længere.
Det er jo også et spørgsmål om at sikre, at arbejdsgiverne tør ansætte de her mennesker, fordi de ved, at det også er muligt på en pæn og ordentlig måde at komme af med dem igen, hvis det viser sig, at de ikke længere magter opgaven.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-18:
Jeg vil bare tilkendegive, at jeg synes, at det, når vi skal blive længere på arbejdsmarkedet, er en overordentlig relevant debat, hvordan de sidste år på arbejdsmarkedet også kan blive en god oplevelse for alle parter.
Det vil jeg gerne bekræfte endnu en gang.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-18:
Dansk Folkepartis beslutningsforslag om en styrket indsats for bevaring af truede danske runesten er et nobelt forslag.
Runesten er jo en umistelig del af vores kulturarv, som enhver generation har et stort ansvar for at bevare i god stand.
Det er jo vigtigt i diskussionen om det fremsatte forslag at sige, at det ikke bare handler om, at indsatsen for at bevare de truede danske runesten er vigtig, for det er den bestemt.
Det afgørende er, at Kulturstyrelsen allerede er i fuld gang med en indsats, der inden 2020 skal sikre bevaringen af alle truede runesten i mange år fremover.
Styrelsen afsatte 2,5 mio. kr. af egne midler til det formål.
Kulturstyrelsen oplyser, at der inden året er omme er foretaget en vurdering af de 16 mest truede runesten, og at konservering af 7 af dem er sat i gang.
I løbet af 2015 og 2016 vil styrelsen have foranstaltet en vurdering af de øvrige omkring 50 runesten, der står udendørs, og det er forventningen, at konservering, overdækning eller flygtning til indendørs placering kan foretages inden for de nærmeste år.
Det er styrelsens vurdering, at indsatsen kan foretages for i alt 2,5 mio. kr.
Vurderingen er baseret på styrelsens erfaring og er foretaget i samråd med styrelsens rådgivende stenkonservatorer.
Omkring 50 af de 66 runesten, der i dag står udendørs, befinder sig på kirkegårde, og Kulturstyrelsen er derfor gået i dialog med Kirkeministeriet, og der er aftalt en nærmere udredning med henblik på forholdsregler, som kirkemyndighederne selv kan tage som led i plejen af stenene.
Jeg har på den baggrund fuld tillid til, at Kulturstyrelsen på et fagligt solidt grundlag løfter opgaven med at sikre bevaringen af alle de truede runesten.
Derfor kan regeringen ikke støtte det fremsatte forslag.
Daniel Rugholm (KF), 2014-11-18:
Tak for det.
Efter en kort og naturligvis helt uretfærdig pause er det en stor ære at være tilbage på Folketingets talerstol.
Jeg kan godt afsløre allerede fra starten, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Regeringens ønske om i det her tilfælde at effektivisere og forenkle er helt i tråd med vores holdning.
Det er nødvendigt, at både kommunerne, regionerne og staten udnytter alle de muligheder, der er for at effektivisere deres administration såvel som forenkle borgernes adgang til det offentlige i hverdagen – særlig ved digital selvbetjening.
Og alt det her er tilfældet i forslaget.
En enkelt ting: I forbindelse med høringsperioden har særlig KL og KMD rettet opmærksomheden mod usikkerheder om økonomiske og administrative byrder ved ændringerne.
Jeg har læst ministeriets svar, men jeg tror, det er vigtigt, at vi i behandlingen har fokus på de her opmærksomhedspunkter, så forslaget også i praksis opfylder de mange gode formål om effektivisering og forenkling og hverken bliver en administrativ eller en økonomisk byrde for kommunerne eller giver ekstra bøvl for borgerne.
Så vi støtter forslaget.
Merete Riisager (LA), 2014-11-18:
Vi behandler nu L 62, som er et teknisk lovforslag, og jeg vil ikke gentage mange af de fornuftige bemærkninger, som mine kolleger er kommet med.
Når der kommer lovforslag, hvor man forenkler og afbureaukratiserer, og det ikke bare er overskrifter, men rent faktisk også er forenkling og afbureaukratisering – det er nemlig ikke altid, at det, der står i overskriften, også er det, der står i loven, men det er min vurdering, at det er det, vi har med at gøre i dag – er det godt.
Det kunne vi selvfølgelig godt tænke os at se noget mere af i Liberal Alliance.
Det er jo sådan, at når man vedtager en masse love, og det gør vi her i Folketinget, bør man også rydde op efter sig.
Så mere af det!
Jeg ville også ønske, at man ville give bolden op til de offentligt ansatte, så de kunne komme med forslag til oprydning.
Hvor er det, vi skal forenkle, sådan at vi hele tiden gør tilværelsen lettere for alle de mennesker, der går på arbejde hver eneste dag, og som ikke har brug for, at tingene hober sig op, sådan som de ofte gør, når vi lovgiver for meget herinde på Christiansborg?