runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-09:
Jeg vil gerne slå fast, at der selvfølgelig også er et forældreansvar, men hvad skal vi så gøre i forbindelse med de unge mennesker, hvis forældre ikke har sagt til dem over middagsbordet, at man bør gå ned og stemme, eller de unge, der har forældre, som aldrig nogen sinde har stemt?
Vi ved faktisk – det viser undersøgelserne jo også – at der er en markant højere valgdeltagelse blandt unge, hvis især mor stemmer.
Så selvfølgelig er det også vigtigt, men vi har da også som fællesskab, som samfund et ansvar, og det eneste, vi sådan set siger, er, at vi nu skal åbne det fællesskab op og sige: Vi vil rigtig gerne høre jer.
Jeg er nemlig meget enig i det, som man i Dansk Folkeparti også sagde fra talerstolen: at det ikke kun handler om, at man sætter et kryds hvert fjerde år, eller at man har en demokratisk dannelse.
De to ting går hånd i hånd, og jeg synes, at den diskussion er enormt vigtigt.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Jeg kan jo ikke andet end spørge videre i det spor, som hr. Hans Kristian Skibby var i lige før.
Man kunne forestille sig, at vi nedsatte valgretsalderen til 16 år.
De skal så have mulighed for at sidde og disponere over finanslovens beløb på adskillige hundrede milliarder kroner på resten af befolkningens vegne, men de kan ikke få lov til at låne 5.000 kr. nede i banken til at købe sig en ny cykel for.
Hvor er logikken i det?
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Jamen som jeg sagde før, kan vi altid diskutere, om de aldersgrænser, vi har i dag, er de rigtige, og i dag diskuterer vi, om det er rigtigt, at man må stemme som 18-årig.
Jeg mener ikke, at der skal være nogen grænse for, hvornår man er gammel nok til at være politiker.
Jeg synes da, at det ville være dejligt, hvis der blev valgt nogle flere unge til det her Folketing.
Men lad os nu holde fast i, at det ikke er ens fødselsdato, som afgør, om man er en dygtig politiker.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Jeg synes da, det er rigtigt nok, at der ikke skal være nogen nedre aldersgrænse for, hvornår man kan være engageret i politik.
Det er derfor, vi har ungdomsorganisationer.
Vi har også medlemmer af Dansk Folkepartis Ungdom, der måske er 14 år, og vi er glade for det.
Men vi mener stadig væk, at man skal være 18 år, før man kan stemme, før man kan blive valgt ind i Folketinget, og før man kan få lov til at sidde og tage beslutninger på andres vegne.
Skal jeg forstå det på den måde, at Enhedslisten ikke er sikker på, at myndighedsalderen er den rigtige?
Det kunne være, at vi skulle sætte den ned til 16 år eller noget lignende, altså at man skal have lov til at gifte sig og optage lån og køre bil som 16-årig, alle de her ting.
Er det det, Enhedslisten ønsker?
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Spørgeren fra Dansk Folkeparti skal forstå det på den måde – og jeg tror ikke, at jeg kan sige det mere klart, end jeg siger det nu – at vi i Enhedslisten mener, at valgretsalderen skal sænkes til 16 år, og at vi da altid gerne vil diskutere, om det er de rigtige aldersgrænser, vi ellers har i dag.
Men det, vi diskuterer i dag, er nu engang, om valgretsalderen skal sænkes.
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til ordføreren for De Konservative.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Det tror jeg såmænd man er klar til, så snart man forstår ordets betydning – når man kan tale og lytte.
Men jeg husker også, at samme ordfører jo synes, at man godt kan blive minister som 16-årig.
Og der må jeg så bare sige, at nu synes jeg godt nok, vi kommer ud på et overdrev.
Hvis man skulle tænke lidt videre i forhold til den næste debat, vi skal have, kunne man spørge: Hvorfor er alderen så 16 år?
Altså, jeg synes, vi er ude i noget, der er en glidebane, og som er meget uheldigt.
Jeg synes, det er vigtigt i forhold til dem, vi sætter på posterne til at tage det store ansvar for fællesskabet og for flest mulige, at vi er sikre på, at de er egnede til at løfte opgaven.
Og jeg er fuldt og fast overbevist om, at det er der ikke mange – i min verden ingen – der kan være som 16-årig.
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Det her bliver jo en lidt sjov debat om alder.
Hvornår er man så ifølge De Konservative gammel nok til at blive politiker?
Hvornår er man gammel nok til at blive minister?
Det vil jeg gerne vide.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Altså, en alder for, hvornår man kan være politiker, skal jeg ikke sætte nogen regler for.
Hvis der findes en, der kravler derudad, og som er i stand til at fortælle omverdenen, at de er politiker, så er det fint for mig.
Det har jeg ikke noget problem med.
Det, jeg taler om, er ansvaret, og det er jo på baggrund af, at når man tager et ansvar, er der også en konsekvens, der er en risiko, der er nogle ting, der følger med, når man tager sådan et ansvar.
Og når man skal stå på toppen af kransekagen og skal tage ansvar for andres ve og vel, synes jeg, det er vigtigt, at man har erfaringer, viden og kompetence.
Det kan man ikke have i en meget ung alder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Det svar anerkender jeg, men jeg vil også gerne sige, at det jo grundlæggende bare er sådan, at vi kan se, at nogle af de her initiativer og forslag, som ligger i Valgretskommissionens anbefalinger, er ret vidtgående set i forhold til at servicere de unge mennesker i en hidtil uset grad.
Altså, man skal ikke engang ulejlige sig med at gå med og stemme på biblioteket eller på rådhuset i løbet af de uger, man har til rådighed, eller gå ned og stemme den dag, hvor selve valget foregår.
Vi har jo en række initiativer, som sikrer, at ældre, handicappede osv. selvfølgelig kan afgive deres stemme, hvis ikke de er i stand til rent fysisk med relativ snilde at komme hen og afgive deres stemme.
De bliver hjulpet, og det skal de selvfølgelig også.
Men kan ministeren ikke også godt forstå, at der er en vis skepsis, når vi nu kan se, at der er nogle unge, der ikke gider at stemme, for at sige det lige ud?
De kommer simpelt hen ikke hen og stemmer, og vi vælger så, at svaret logisk må være at skabe endnu mere papirnusseri eksempelvis ved at sende to breve ud: Et med en invitation til at komme og stemme, hvor der står, at stemmesedlen kommer om en uge, og så et brev mere fra det offentlige Danmark.
Kan ministeren ikke se, at det måske også godt kan have den diametralt modsatte effekt, hvis man laver flere og flere administrative foranstaltninger?
Margrethe Vestager (RV), 2013-04-09:
Jeg synes, det er oplagt at overveje, hvad man kan gøre.
Det var også derfor, jeg nævnte et ord, som vist ikke er helt almindeligt på Folketingets talerstol, nemlig bodega.
For det kan være, at det er der, man skal holde sit vælgermøde.
Det kan være, man skal holde det i sportsklubben.
Det kan være, man skal gøre det nogle andre steder end der, hvor man plejer.
Vi elsker at være i bibliotekets mødesal en tirsdag ved et syvkantet vælgermøde.
Det er ikke en kærlighed, som alle deler med os, og derfor må vi jo ud og finde ud af: Hvordan er det så?
Jeg synes, vi skal gå den vej at få stadig flere inddraget i det, for jeg synes, at det i væsentlig grad vækker til eftertanke, hvis nogle af dem, som faktisk er direkte afhængige af beslutninger, som tages her, fordi deres forsørgelse kommer fra offentlige kilder, fravælger at stemme.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Tak, hr. formand.
Jamen det er jo rigtigt.
Dansk Folkeparti siger jo heller ikke, at det ikke er et problem, at de unge stemmer mindre end andre, men vi har bare tilladt os at sætte spørgsmålstegn ved, at man skal lave så mange initiativer bevidst målrettet en af de befolkningsgrupper, som stemmer mindre.
Der findes jo også undersøgelser af, hvor mange folk på overførselsindkomster der stemmer, i forhold til hvor mange akademikere der stemmer, eller hvor mange af de offentlige ansatte kontra f.eks. arbejdsløse der stemmer.
Der findes forskellige befolkningsgrupper, som måske stemmer forskelligt, ikke alene rent politisk, men også stemmeprocentuelt.
Så kunne man jo også godt tage den diskussion: Jamen hvad med de andre grupper, hvor vi kan se at der er rigtig mange, der ikke udnytter deres stemmeret?
Det er jo ikke en pligt at stemme, det er faktisk en ret at lade være med at stemme, hvis man ikke ønsker det.
Det synes jeg også lige at man skal have med.
Men jeg kunne godt tænke mig at få ministeren til at svare på: Hvad med de forskelle med hensyn til at stemme, vi jo ved der er mellem andre befolkningsgrupper her i Danmark, hvoraf nogle er mere flittige til at udnytte deres stemmeret end andre?
Hvad synes ministeren vi skal gøre der?
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Jamen alle, der tænker sig om, sørger for at forandre, bevare og tilpasse sig tingenes udvikling og tidens tand.
Tiden går, og vi ændrer ting, og det er jo også det, Folketinget gør her.
Vi justerer og tilpasser jo hele tiden, i forhold til den tid, vi lever i.
Det er også derfor, vi lige har været nødt til at bede folk om at arbejde længere: Levetiden stiger, og så er vi nødt til at være på arbejdsmarkedet længere, det er sådan set sund fornuft.
Det kan der så være nogle der er lodret imod.
Engang havde vi råd til at have en efterlønsordning, men det har vi ikke mere.
Vi i Det Konservative Folkeparti synes jo, at der aldrig har været råd til det, men det var der nogle der mente at der var, og at man engang ville kunne betale regningerne, men det viste sig at være forkert.
Det er bare for at illustrere, hvad jeg sagde om tidens tand.
Tiden går, og tiden efterspørger nye løsninger, og vi er jo i dag havnet ved, at myndighedsalderen er 18 år, og det er også den fornuftige valgretsalder.
Men påstanden fra Socialistisk Folkeparti om, at man godt kan blive valgt som 16-årig og dermed også blive minister – f.eks. udenrigsminister som hr. Villy Søvndal, som sidder her i salen – synes jeg nærmest er kukkuk, må jeg bare ærligt sige.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Hr. Mike Legarth er altså uenig med sine historiske partifæller, fordi vi nu er et andet sted.
Jeg tænkte på, om ordføreren måske ville gøre Folketinget lidt klogere på De Konservatives historiske standpunkt med hensyn til valgretsalderen de gange, hvor den er blevet sat ned.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Nej, jeg synes at den valgretsalder, vi har i dag, er den rigtige.
Den er 18 år, altså når man er myndig, og jeg synes, at vi i Danmark på den måde sender et signal om, at man i den alder har den erfaring og det, der skal til, for at man kan betragtes som myndig.
Derfor synes jeg, at den valgretsalder, vi har i dag, er rigtig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Nu sagde hr. Mike Legarth, at valgretsalderen på 18 år er fin, og at der skal den blive.
Jeg vil bare gerne stille et helt simpelt spørgsmål, nemlig om valgretsalderen efter ordførerens mening burde sættes op til 23, 25 eller 30 år, som den har været på et tidspunkt.
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Selvfølgelig kan vi altid diskutere, hvornår en aldersgrænse er rigtig.
Det vil vi sådan set meget gerne være med til i Enhedslisten.
Det er lige præcis derfor, vi er rigtig glade for i dag at diskutere, om det er rigtigt, at man må stemme som 18-årig.
Men Dansk Folkeparti må da være enig med Enhedslisten i, at der er meget stor forskel på at køre bil, at ryge cigaretter, at tage sol og at stemme.
Jeg vil i hvert fald mene, at det er nogle vidt forskellige ting.
Hvis en 16-årig blev valgt til Folketinget, ville det da pynte gevaldigt herinde.
Det ville være min holdning.
Hvad hvis en 16-årig blev minister?
Så ville vi bare have en minister, der var lidt yngre.
Lad os nu komme væk fra, at det er ens alder, der afgør, om man er en dygtig politiker.
Det tror jeg vil være den skarpeste henstilling herfra, nemlig at ens alder altså ikke har noget at gøre med, om man er en god eller dårlig politiker.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Jeg forventer heller ikke, at ordføreren skal fortælle om og redegøre for Enhedslistens politik på sundhedsområdet.
Men jeg synes bare, at når man konkret kan svare, at man ønsker at sætte valgretsalderen ned til 16 år, så må man også i partiet Enhedslisten retfærdigvis gå ind og kigge på, hvorfor der er en lovgivning, der siger, at en person skal være 18 år for at kunne blive gift, medmindre der er et forældresamtykke, for så kan en person i dag godt blive gift i en yngre alder end 18 år.
På samme måde er det med optagelse af realkreditlån og banklån osv.
På disse områder må man ikke selv bestemme over sine egne gerninger, der skal man have formynderi på.
Men jeg har et konkret spørgsmål til sidst.
Hvad så hvis der bliver valgt en 16-årig ind i Folketinget?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Jeg bliver nødt til at give det samme svar igen.
Når man politisk har besluttet, at myndighedsalderen er 18 år i det her land, og det gør sig gældende i forbindelse med en lang række ting som kørekort, solarie osv., så hænger tingene jo sammen; så tager man udgangspunkt i, at vi politisk har besluttet, at man er myndig, når man fylder 18 år.
Hvis vi om meget, meget lang tid – for det kommer ikke til at ske i morgen, hvis det kommer til at ske – fik den politiske forståelse i fællesskab herinde, at myndighedsalderen lå et andet sted, bl.a. illustreret ved, at man kunne stemme som 16-årig, ville vi jo have den diskussion dér.
Men den kan man jo ikke tage forlods.
Man bliver nødt til at diskutere, om man mener, at myndighedsalderen skal ligge et andet sted, end den gør i dag.
Og det er jo en diskussion, der har været specielt de sidste 100 år, i takt med at man har nedsat valgretsalderen.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Jeg vil gerne følge op på den debat.
Hvad synes ordføreren er vigtigst for en person
: Er det, at man selv kan bestemme, hvornår man vil tage solarium – og det må man jo i dag ikke, før man er 18 år og man er myndig – eller er det, at man kan være med til at bestemme, hvilke 179 personer – eller 175 for at være helt præcis – der skal drive det her land?
Det er jo det, Danmark som nation tager stilling til.
De fire andre er de nordatlantiske mandater, men det behøver jeg jo ikke at komme nærmere ind på, det har vi ikke tid til.
Men hvad er vigtigst for en person?
Er det at være med til at bestemme, hvilke 175 personer der skal drive det her land og tage det store ansvar, det er, eller om man må gå i solarium?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Jamen jeg synes, det er et underligt spørgsmål, for jeg kunne jo – det må jeg ikke, men nu spørger jeg så retorisk ud i salen – stille det spørgsmål, om vi skal fjerne beskatningskravet fra unge under 18 år, der har et fritidsjob.
Det tror jeg ikke er DF's politik.
Der er ting, der ikke hænger
direkte sammen
Men når vi har en aldersgrænse i dag på 18 år for en lang række ting, kørekort, giftermål osv., så hænger det jo også sammen med den debat, vi har haft om, hvornår man er myndig, og hvornår man er valgbar og har valgret.
Og det er klart, at det er en diskussion, vi har haft gennem de sidste 100 år, lige fra man begyndte at nedsætte valgretsalderen fra 30 til 25 år osv.
Der er jo en lang række af de ting.
Og det er jo ikke, fordi vi kan ændre valgretsalderen til 16 år i dag, for det kræver en grundlovsændring.
Det vil jo være en lang, lang diskussion.
Altså, det, man kunne diskutere, var, om man som en prøve kunne se, om det i forhold til europaparlamentsvalget gør noget radikalt ved de unges valgdeltagelse.
Men det vil jo være en rigtig lang diskussion, og jeg tror ikke, der er nogen herinde i Folketinget, der tror, at vi får en ny grundlov i morgen.
Så det vil være en lang diskussion om, hvornår man betragtes som myndig – også i forhold til de helt konkrete ting, som ordføreren bringer på bane.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Det synes jeg var et meget dårligt svar, hvis jeg skal være helt ærlig.
Ordføreren kan ikke forklare forskellen på, at folk skal være 18 år, for at de selv kan bestemme, at de må tage solarium, at de må købe cigaretter, at de på en forsvarlig måde er i stand til at føre et køretøj, og på at være med til at bestemme, hvilke 175 personer der skal drive det her land og bestemme landets udvikling, og hvordan man skal behandle de syge, og hvordan man skal undervise eleverne, og hvordan det her samfund i det hele taget skal skrues sammen.
Der er jo ingen argumenter for at sænke valgretsalderen i det, ordføreren siger, og heldigvis, for det er også en vanvittig tankegang, set fra mit synspunkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Jamen jeg synes ikke, at det spørgsmål kan besvares med et klart ja eller nej, for i dag har man jo også forpligtelser, som vi ville sige hænger sammen med det at være stemmeberettiget, altså at man som ung betaler skat, selv om man ikke har indflydelse på det Folketing, der lovgiver om skatter og afgifter.
Der er mange ting, der ikke hænger sammen på den måde, så jeg synes ikke, at man kan sige klart ja eller nej til de ting.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Det er specielt en kommentar til ordførerens indlæg om det med, at SF ønsker, at vi får en valgretsalder på 16 år i Danmark.
Vi ved så også godt, at det er partiets politik, og det er fair nok.
Men så vil jeg gerne have ordføreren til at svare på nogle helt konkrete, faktuelle ja/nejspørgsmål.
Går SF så også ind for, at 16-årige skal have lov til selv at vælge, om de må gå i solarie, om de må købe cigaretter og spiritus, om de må køre bil, om de må optage realkreditlån, og om de må gifte sig?
Det er nogle meget konkrete spørgsmål, som jeg vil bede om at få besvaret med ja eller nej.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Jamen nu er ordføreren jo blevet radikal.
Altså, hvis der soleklart kan siges her fra Folketingets talerstol, at vi skal have en valgretsalder på 16 år – ja, det var det, ordføreren sagde – så må ordføreren da også med rimelig sandsynlighed kunne sige ja eller nej til, om man selv må tage solarie som 16-årig, om man må købe cigaretter og spiritus, om man må have lov til at få kørekort, om man må optage realkreditlån, og om man må gifte sig.
Det er relativt ukomplicerede ting.
For hvis man påstår, at de unge mennesker er i stand til at kunne stemme om landets politik og regeringsførelse, altså hvem der skal lede parlamentet, hvem der skal være ministre, hvem der skal have flertallet i Danmark, hvilken vej Danmark skal gå rent politisk osv., så må det da også kunne forventes, at man har en holdning til rent lavpraktiske ting, som har med aldersbetingede rettigheder at gøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Jeg vil gerne skære det ud i pap: Når vi laver en række lovgivninger på solarieområdet, tobaksområdet, alkoholområdet osv., gør vi det ud fra den betragtning, at vi i dag ser 18-årige som myndige.
Det er myndighedsalderen, det laver vi lovgivning ud fra; så når vi inde i det her Folketing beslutter noget, kigger vi på, at grænsen – i de fleste tilfælde – skal gå ved 18 år, for det er myndighedsalderen.
Hvis vi efter en meget lang og grundig diskussion i det her Folketing fandt ud af , at myndighedsalderen lå et andet sted, ville man jo begynde at lave lovgivning efter det.
Det har jo fulgt hinanden igennem de sidste 100 år.
I takt med at man har sat valgretsalderen ned fra 30, 25, 23 år osv., har man også ændret lovgivningen, i forhold til hvornår man må køre bil osv.
De ting har fulgtes ad.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Jeg synes jo, at det svar, som kommer fra Enhedslistens ordfører, er underligt.
I partierne har man en klokkeklar holdning til at have en valgretsalder på 16 år i Danmark.
Det er de unge kapable til.
Der er ikke nogen problemer.
De ved, hvordan det skal foregå.
Men noget så simpelt som at bestemme over egen krop og selv at bestemme, om man ønsker at købe et kvarters brug af et solarium i et solcenter, kan man ikke selv få lov til.
Det er i mine øjne altså ganske almindeligt formynderi og ikke noget som helst andet.
Ordføreren siger så, at vi er nødt til at beskytte de unge mod sol, men vi skal ikke beskytte dem mod politik.
Det var sådan, jeg hørte det.
Jeg håber, ordføreren selv kan udrede det lidt.
Vi har en hel række af forskellige myndighedsaldre i Danmark.
Nogle ting må man som 15-årig, noget må man som 18-årig, noget må man som 21-årig.
Det erkender vi blankt i Dansk Folkeparti, men vi vil bare gerne have ordføreren til at fortælle, hvad Enhedslisten mener om alle de andre områder, hvor myndighedsalderen er 18 år.
De har en klokkeklar holdning om det med valgret, men hvad med alle de andre, der blev diskuteret?
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Jeg synes, at der er meget stor forskel på at konstatere med et forskningsmæssigt belæg, at det er i alderen mellem 15 og 18 år, at flest begynder at ryge, og så på at give 16-17-årige indflydelse på deres egen hverdag.
Jeg synes, at det er en mærkelig sammenligning at sige, at vi skal beskytte 16-årige mod demokratiet.
Jeg synes, at det er fuldstændig grundlæggende, at man kan få indflydelse på sin egen hverdag.
Jeg synes, at det er afgørende, at vi giver dem indflydelse på egen hverdag.
Hvis de 16-årige får stemmeret, kan de jo også stemme på et parti, som gerne vil have nogle andre aldersgrænser for solarie, for rygning og for alkohol – jeg tror ikke, at jeg kan remse alle de eksempler op, som ordføreren for Det Konservative Folkeparti kom med til ordføreren fra SF.
Men man kunne jo stemme på partier, der mente de ting.
Det tror jeg helt bestemt.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Det er lige den sidste sætning, jeg synes, jeg er nødt til at spørge til, altså synspunktet om, at man skal have valgret som 16-årig.
Hvorfor støtter Enhedslisten så, at myndighedsalderen er 18 år og alle de andre ting, som vi lige har drøftet eller redegjort for i forbindelse med den forrige ordfører?
Hvorfor er det nødvendigt at beskytte individer, personer, mod at tage solarium og køre bil og købe cigaretter, mens man må godt tage et ansvar og være med til at bestemme, hvordan vores land skal drives, og hvordan vores samfund skal skrues sammen, allerede som 16-årig?
Det forstår jeg ikke.
Men er det ikke rigtigt, at årsagen til, at vi har de her krav om alder, altså at man skal være 18 år for at køre bil, skal være 18 år for selv at bestemme, om man vil tage solarium, og være 18 år for at købe cigaretter, er, at vi vil beskytte personen, individet, fordi vi ikke mener, at man i den alder er bekendt med den risiko, den konsekvens, det kan have at foretage sig de her ting?
Vil det så ikke være rimeligt at have det samme synspunkt i forbindelse med valgretsalderen?
Er det fuldstændig ligegyldigt?
Må man da godt ødelægge og spolere, fordi man ikke har haft en mulighed for at sætte sig ind i den kompleksitet, som det er at være en del af et Folketing og drive det her land på en retfærdig måde over for flest mulige?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-10:
Er ministeren bekendt med de misforhold, der har præget familieplejen i Hjørring Kommune i forbindelse med kritik af døgncenteret Motellet og det private dagtilbud Drejepunktet, og som har fået massiv omtale i Nordjyske Stiftstidende, og hvilke tanker gør ministeren sig i den anledning?
Er ministeren indstillet på at ændre rammerne for kommunernes familiepleje, således at det ved hjælp af løbende og hyppige evalueringer udarbejdet i samarbejde med folkeskolerne sikres, at anbragte børn passer deres skolegang?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Jeg vil sige, at jeg nu ikke er helt enig i, at Dansk Folkeparti altid er at finde omkring bordet, når det drejer sig om de socialt udsatte.
Jeg medgiver, at man gerne vil være med, men man var jo faktisk ikke med, da vi skulle ende med at vedtage reformen vedrørende førtidspension og fleksjob.
Da forlod Dansk Folkeparti forhandlingerne, 2 minutter før de lukkede, og gik ud og sagde det foran de rullende kameraer.
Det håber jeg selvfølgelig at Dansk Folkeparti vil fremover, for jeg må egentlig være helt ærlig og sige, at min oplevelse af at forhandle med Dansk Folkeparti i satspuljeregi altid er, at det er sagligt, at vi møder hinanden, at vi imødekommer hinanden, og at der er stor forståelse for, at vi skal finde nogle løsninger.
Så jeg kan kun sige, at jeg da håber, at man også fremover vil finde Dansk Folkeparti både i satspuljekredsen og omkring bordet, når der skal træffes nogle beslutninger, for jeg tror, det er i alles interesse, at så mange som muligt, som gerne vil kæmpe for de socialt udsatte, melder sig ind og tager ansvar og ikke melder sig ud.