runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Jeg vil godt begynde mit spørgsmål med at citere ministeren: Grimhøjmoskeen skal lukkes, og imam Abu Bilal skal væk.
Det er så integrationsministeren, der udtaler sig.
Da jeg så og hørte den udtalelse, blev jeg oprigtig glad.
Det sædvanlige, når der har været ting og sager, der kom frem, om Grimhøjmoskeen – det er bestemt ikke den første sag – er, at politikere har stået i kø for udtrykke deres foragt for udtalelserne, og så går der lige en uge med det, og så følger den almindelige sniksnak, hvor man egentlig bare snakker sådan almindelig demokratisk smalltalk, som jo betyder, at der aldrig nogen sinde kommer til at ske noget.
Derfor bliver jeg også skuffet over, at vi kommer herned i salen, hvor vi faktisk som vedtagelse i forhold til en debat foreslår, at Grimhøjmoskeen bliver lukket, og at regeringen så udtaler, at det har man ikke nogen tanker om.
Så spørger jeg bare for det første: Hvad skal man egentlig stole på?
Er det ministerens ord, eller er det bare som privatperson, og kan man sådan så at sige pendulere imellem at udtale sig som privatperson og udtale sig som minister?
Og jeg synes, det er stærkt utilfredsstillende, at man ikke på et eller andet tidspunkt så at sige hamrer på sømmets hoved og så virkelig siger: Det her vil vi simpelt hen ikke finde os i.
Det var sådan set det, jeg tænkte, altså at nu var man endelig nået dertil, at når ministeren udtalte, at Grimhøjmoskeen skulle lukkes, så havde man faktisk tænkt sig at handle.
Og så sker det igen, at det ender i en masse sniksnak.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Jeg holder fuldstændig fast i mine udtalelser, og det var jo udtalelser om, at jeg allerhelst så og ser moskeen lukket.
Men som jeg også i samme åndedræt sagde, skal der jo mere til for at undgå, at de her mennesker ikke bare flytter et andet sted hen og så bliver ved med at prædike de vanvittige synspunkter, som de har.
Derfor er det også sådan, som statsministeren oplyste i går, at han umiddelbart efter påske vil invitere alle partiledere til et møde i Statsministeriet for at igangsætte et arbejde med kirkeminister Bertel Haarder for bordenden sammen med mig selv og andre relevante ministre for netop at prøve at finde nogle reelle løsninger på de udfordringer, som vi står over for.
Det ser jeg meget frem til.
Jeg står ikke her i dag med nogle hurtige løsninger, og jeg tror i øvrigt heller ikke, at der er hurtige løsninger på det her problem.
Men opfølgning og konsekvenser kommer der, og det skal der også komme.
Men det skal gøres på en klog måde, og hvis vores indsats skal have en positiv effekt, tror jeg også, at vi skal give os tid til at finde løsninger sammen.
Der er jo ingen tvivl om, at vi skal have sat ind over for de her meget lukkede miljøer.
Vi skal sætte hårdt ind over for de formørkede kræfter, som vi desværre ser der er i Danmark, og som ikke respekterer hverken frihedsrettighederne eller det værdisæt, som vi har bygget Danmark på.
Men det skal gøres på en måde, hvor vi jo selvfølgelig ikke sætter vores demokratiske spilleregler til side, og hvor vi ikke mistænkeliggør alle muslimer over en bred kam.
Men jeg må sige, at det, jeg har set bl.a. i TV 2's afsløringer, er helt uden for, hvad man burde kunne opleve i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Tak for ordet, formand.
Hvad er ministerens holdning til realismen i ministerens egne udtalelser om, at: »Grimhøjmoskéen skal lukkes«, hvordan har ministeren tænkt sig at gennemføre det, og mener ministeren ikke, at når en minister udtaler sig, så sker det på regeringens vegne, det forpligter, og det må stå til troende?
Skriftlig begrundelse
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for et både godt og relevant spørgsmål.
Altså, det er regeringens ambition, at vi leverer det, vi skal, i forhold til de krav, der stilles jævnfør direktiverne.
Derfor har jeg overleveret en bekendtgørelse med et både miljøfagligt og juridisk fagligt grundlag, som lever op til det, som er vores forståelse af direktiverne.
Så kan Kommissionen have en anden forståelse, og det er jo den diskussion, der med mellemrum vil være mellem en nationalstat og Kommissionen, når der er lovgivning, som Kommissionen enten ser sig gal på eller er uenig i, eller hvad det kan være.
Det samme gælder det her område.
Men det er absolut regeringens ambition at overholde de direktiver, der er.
Skulle vi få påbud om ting, drøfter vi dem med Kommissionen, og så vil vi naturligvis også se på det, ifald der skulle være noget, der eventuelt skulle ændres.
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at regeringen har en klar ambition om at kunne levere noget på hele det her område.
Det, der er vigtigt, er jo, at en del af de initiativer, man iværksætter, har meget, meget lange virkningsperioder, som er på helt op til 10 år, når det gælder resultaterne i f.eks. vores grundvand og lignende.
Derfor er det vanskeligt at forholde sig til en prognose for 2021-2027, men det er klart, at regeringen jo gør det, at man med de aktører, der er i hele feltet, konstant tager bestik af, hvordan udviklingen i vores miljø-, vores vand- og vores naturindsats er, og det er jo også nogle af de drøftelser, man tager med Kommissionen, i forhold til om vi som nation overholder de direktiver, vi skal overholde.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-16:
Tak for fremtidsmusikken.
Jeg vil dog alligevel citere professor Kaj Sand-Jensen, der siger, at vi i 2021 vil stå med et meget stort uløst indsatsbehov og at det vil blive komplet umuligt at nå målene i forhold til vores vandmiljø i 2027.
Der er jo ikke så mange år til 2021, og jeg vil da gerne høre, om den her store naturplan simpelt hen er på plads og har fået virkning inden da.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Allerede ved regeringens tiltrædelse, da man lancerede ønsket om en fødevare- og landbrugspakke, lancerede man også, at der skulle laves en naturpakke.
For vi ønsker at fremme biodiversiteten.
Vi har lavet et beslutningsforslag omkring mere uberørt skov.
Vi ønsker at værne naturen og miljøet på en lang række fronter.
Det er noget af det, som vi adresserer i forhandlingerne om en naturpakke, hvilket jeg også svarede fru Lea Wermelin tidligere.
Regeringen har en ambition om at øge mangfoldigheden i vores natur, tilgængeligheden i vores natur, give et løft til hele naturen.
Det kan vi balancere sammen med en fødevare- og landbrugspakke, og det er den forhandling, der går i gang inden så længe.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-16:
Nu er der jo selvfølgelig forskel på en grøn tillægspakke og en stor naturplan, men betyder det så ikke desto mindre, at man, når man ikke erkender behovet for en grøn tillægspakke, så i hvert fald erkender behovet for, at der er en regning, et udækket naturbehov, på grund af den her pakke?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg svarede fru Lea Wermelin tidligere, mener jeg ikke, at der skal iværksættes en tillægspakke.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-16:
Mener ministeren, at der er behov for en grøn tillægspakke, der samler op på den miljøregning, som fødevare- og landbrugspakken efterlader i 2016, 2017 og 2018, jævnfør forskernes tilkendegivelse på høringen i Miljø- og Fødevareudvalget den 23. februar 2016?
Men vi kan altså helt sikkert, og det er spørgsmålet, være rolige ved ministerens tilkendegivelse af, at vi overholder de vandmiljøkrav, som stilles til os i 2017, og at vi ikke får et problem som det, Kaj Sand-Jensen bekymrer sig om.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Det er den enkelte kommune, der har ansvaret for at tilrettelægge den aktive indsats og hjælpe den enkelte borger tilbage på arbejdsmarkedet.
Og det er også den enkelte kommune, der har ansvaret for at vurdere, om der f.eks. skal igangsættes ressourceforløb med henblik på at styrke arbejdsevnen eller afklare, om borgeren skal tilkendes førtidspension.
Med lovforslaget vil vi styrke det økonomiske incitament til at arbejde, så flere bliver en del af det arbejdende fællesskab og færre modtager offentlig forsørgelse.
Og vi skærer ikke i kontanthjælpen, som spørgeren lægger til grund.
Det har været afgørende for regeringen og aftalepartierne, at der skabes den rette balance imellem et rimeligt forsørgelsesniveau og et reelt økonomisk incitament til at arbejde.
Med kontanthjælpsloftet vil en enlig forsørger på kontanthjælp med tre børn have ca. 12.800 kr. i rådighedsbeløb pr. måned efter skat og faste boligudgifter, eller hvad der svarer til knap 282.000 kr. i samlede offentlige ydelser og tilskud før skat om året, når man ser på standardfamilieydelserne.
Det mener jeg er et rimeligt niveau, når man tænker på, at kontanthjælp er en midlertidig ydelse.
Hvis man mere permanent slet ikke kan arbejde, skal man ikke være i kontanthjælpssystemet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-16:
Finder ministeren, at det er i orden, at en kvinde med handicap, der har været 25 år på kontanthjælp, har haft 13 arbejdsprøvninger, er spastiker med omfattende kognitive problemer på grund af sin sygdom og er enlig forsørger, mister over 2.000 kr. netto pr. måned i rådighedsbeløb som følge af Dansk Folkeparti og regeringens besparelser på kontanthjælpen?
Finder ministeren, at det er i orden, at en kvinde med handicap, der har været 25 år på kontanthjælp, har haft 13 arbejdsprøvninger, er spastiker med omfattende kognitive problemer på grund af sin sygdom og er enlig forsørger, mister over 2.000 kr. netto pr. måned i rådighedsbeløb som følge af Dansk Folkeparti og regeringens besparelser på kontanthjælpen?
Der henvises til: http://www.dr.dk/nyheder/politik/df-aabner-doeren-paa-klem-aendre-kontanthjaelpsloft-vi-lytter-til-hvad-der-kommer.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Nej, jeg er ikke klar til at trække kontanthjælpsloftet tilbage.
Jeg mener, det er en nødvendig korrektion at foretage, således at vi får en fornuftig sammenhæng imellem de overenskomstmæssige lønninger og de højeste forsørgelsesniveauer i kontanthjælpssystemet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-16:
Så hvis ministeren kan se – hvis man bliver klogere på sigt – at det her giver flere udsættelser, er ministeren så klar til at trække kontanthjælpsloftet tilbage igen?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Jeg afviser ikke noget, for jeg har ikke noget grundlag for at vurdere, hvad årsagen var til et stigende antal udsættelser i 00'erne.
Men det, jeg gør opmærksom på, er, at nu ved vi, hvad det er, vi gør, og vi har redskaber til at hjælpe de mennesker, der måtte have prioriteringsproblemer, fordi vi ved, at udsættelser ligger der ofte komplekse grunde bag.
Men både boligselskaber og kommuner ved nu, hvad det er, vi forhåbentlig beslutter i morgen, og kan derfor tage bestik af det og hjælpe de mennesker, der måtte have problemer med at prioritere.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-16:
Den rette balance, blev der sagt.
Nu har vi jo f.eks. det her eksempel, nemlig Lonni, der gerne vil arbejde, men ikke kan.
Der er jo en grund til, at hun har haft 15 arbejdsprøvninger.
Der er en grund til, at hun har været 25 år på kontanthjælp.
Selvfølgelig kan ministeren ikke gå ind i en enkeltsag, og det har jeg fuld forståelse for, men Lonni er bare et rigtig godt eksempel på en, der meget gerne vil, men ikke kan, og som aldrig nogen sinde kommer til det, som det ser ud.
Selv hr. Joachim B. Olsen stillede sig op og sagde, at han ikke mente, at hun ville komme i gang.
Så er der sikkert noget om det, når han siger det.
Jeg er bare nødt til at spørge om det.
For de her mennesker er der rigtig mange af.
Der er mange mennesker, der gerne vil, men der er også bare mange mennesker, der ikke kan, fordi de har en sygdom, et handicap, et eller andet – om det er medfødt eller ej.
Det var bare derfor, jeg er nødt til at spørge igen: Hvordan vil det her virke, altså at tage penge fra de her mennesker, hvis det ikke er det, der er årsagen til, at de er, hvor de er?
Hvordan vil det virke?
Jeg hører endnu en gang ministeren fuldstændig afvise, at 00'ernes kontanthjælpsloft havde nogen som helst indflydelse på antallet af udsættelser, altså at det steg, og dermed også at det kontanthjælpsloft, man så laver nu, vil føre til flere udsættelser.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Det er klart, at hvis man går ned i indkomst, opstår der et større behov for at prioritere sine udgifter.
Det kan den enkelte være bevidst om, og det kan kommunerne og boligselskaberne være bevidste om, men med de små korrektioner, der faktisk foretages i ydelserne, set i forhold til hvad det er for en samlet indkomst, man har som lønmodtager til en overenskomstmæssig løn, så bør de korrektioner ikke i sig selv kunne give anledning til udsættelser.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-16:
Jeg siger selvfølgelig tak for svaret.
Jeg kender jo godt ministerens svar.
Ministeren kigger på de her rådighedsbeløb og tænker, at man jo har masser af penge til at sidde i boligerne.
Men jeg er bare nødt til at forholde mig til alle de høringssvar, der har været.
I 00'erne, da man lavede det sidste kontanthjælpsloft, skete der jo det, at antallet af udsættelser fra boliger rent faktisk steg.
Så kom den socialdemokratisk ledede regering til og fjernede det her kontanthjælpsloft og 225-timersreglen, og så skete der det, at antallet af udsættelser faldt, og det faldt med næsten 28 pct. – ret markant.
Når det her sker – altså når antallet af udsættelser stiger, når man laver et kontanthjælpsloft, og falder, når man fjerner det – er jeg bare nødt til at spørge ministeren, om det ikke ligner en tegning af, at kontanthjælpsloftet rent faktisk har en virkning på antallet af udsættelser.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Med lovforslaget vil vi styrke det økonomiske incitament til at arbejde, så flere bliver en del af det arbejdende fællesskab og færre modtager offentlig forsørgelse.
Det har været afgørende for regeringen og aftalepartierne, at der skabes den rette balance mellem et rimeligt forsørgelsesniveau og et reelt økonomisk incitament til at arbejde.
Med kontanthjælpsloftet vil et ægtepar på kontanthjælp med tre børn have godt 15.000 kr. til rådighed om måneden efter skat og faste boligudgifter, eller hvad der svarer til ca. 406.000 kr. i samlede offentlige ydelser og tilskud før skat om året, når man ser på standardfamilietyperne.
Det er derfor også min klare vurdering, at hvis man har en almindelig husleje og foretager de nødvendige prioriteringer i husholdningsbudgettet, kan man få tingene til at hænge sammen og blive boende.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at kontanthjælpsloftet er indrettet sådan, at hvis man har en arbejdsindkomst, vil der blive plads under loftet til igen at modtage boligstøtte og en eventuel særlig støtte.
Jeg mener, at vi med lovforslaget har fundet en rimelig balance, så der er en sund økonomisk forskel mellem at være på kontanthjælp og at være i beskæftigelse til den overenskomstfastsatte mindsteløn.
Men det er samtidig klart, at det forudsætter en hårdere økonomisk prioritering i dagligdagen, hvis man som kontanthjælpsmodtager berøres af kontanthjælpsloftet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-16:
Kan ministeren give en garanti for, at indførelsen af kontanthjælpsloftet ikke fører til yderligere udsættelser af boligen?
Pernille Schnoor (S), 2016-03-16:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Helsingør Kommune: Vi kan blive nødt til at huse folk i containere« af 3. marts 2016 på DR's hjemmeside.
Mener ministeren, det er rimeligt, at en enlig forsørger som Heidi Rasmussen fra Helsingør vil få 2.536 kr. mindre til rådighed om måneden, når hun samtidig ikke har mulighed for at finde en billigere lejlighed til sin familie?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Ingen ledig lejlighed til Heidi i Helsingør« af 3. marts 2016 på DR's hjemmeside.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Loftet skal gælde for alle, der er på kontanthjælp, så man får den logiske afstand i forhold til de overenskomstmæssige lønninger.
Men vi mener også, at vi skal have skabt en meget større dynamik i kontanthjælpssystemet, således at den tilsanding og vækst i antallet af kontanthjælpsmodtagere, vi har set i de seneste år, ophører, og at folk enten får fodfæste i et arbejdende fællesskab eller får behandling, i forhold til de udfordringer de personligt eller familiemæssigt står med.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Jeg kan bekræfte, at der er forskellige synspunkter på, hvilken effekt det har.
Det har forskerne også givet udtryk for, men de har også sagt meget klart, at over den samlede periode skal der ikke ske det.
Altså, det kan ske i de første år, men ikke i den samlede periode.
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Det er bare lidt ærgerligt, at ministeren så ikke samtidig anerkender, at alle forskere, som jo har forholdt sig til det her skema, også siger, at det ikke er et spørgsmål om at forstå det anderledes, men at det er et spørgsmål om, at der ikke er det grønne plus, som den forrige minister blev ved med at påstå at der var i forhold til landbrugspakken.
Jeg synes sådan set, det er helt fair, som ministeren også siger, at vi er fra forskellige partier og kan have forskellige holdninger til tingene, men man må stå ved den politik, som man har.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Det er min opfattelse som minister, at der er givet korrekte oplysninger som forudsætning for, at loven er vedtaget.
Ellers ville det ikke have været forsvarligt at vedtage loven.
At man forstår oplysningerne forskelligt, anerkender jeg, og det er der jo al mulig grund til, også at vi er forskellige steder politisk.
Men jeg har den opfattelse, at der bestemt er givet korrekte oplysninger til Folketinget.
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Men det handler jo ikke om at botanisere.
Hele den her sag handler om, at man skal give korrekte oplysninger til Folketinget.
Det er sådan set også derfor, at vi spørger til det, selv om der er kommet en ny minister.
Det er jo, fordi vi er interesserede i, at den lovgivning, vi laver her i Folketinget, bygger på korrekte oplysninger.
Jeg synes heller ikke, at ministeren svarede på mit spørgsmål før, nemlig om ministeren vil bekræfte, at der sker en merudledning af kvælstof som følge af landbrugspakken i årene 2016-2018.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for det.
Jeg er enig med statsministeren, og jeg tror ikke, jeg kan oversende et mere retvisende skema som sådan, for der er jo et skema, der er udarbejdet, og som indgår i sagen.
Det kan forstås på forskellige måder – det anerkender jeg at det kan – og derfor har der også været en debat om det.
Jeg har sagt også ved min tiltrædelse, at jeg ikke bidrager til historieskrivningen, for der er foregået mange ting, og jeg har ikke selv været en del af det helt inde ved bordet, og derfor ville det være forkert af mig at botanisere yderligere i det.
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Tak for det.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at det her er en sag, der har fyldt ikke så lidt.
Det er jo også bl.a. derfor, at vi har fået en ny minister.
Jeg havde egentlig håbet, at en ny minister også ville betyde, at man på en eller anden måde gik lidt mere ærligt til det her.
Nu nævnte ministeren selv den høring, vi holdt, hvor der var en lang række eksperter, og de sagde jo sådan set helt samstemmende, at de ikke kunne bruge den måde, man havde opgjort det skema her, som det hele også handler om, på.
Det var der flere af dem der også sagde til citat, men dem tænker jeg at ministeren også godt kender.
I sidste uge var statsministeren også i spørgetimen, hvor han sagde, og jeg citerer: Det er åbenlyst, at pakken medfører mere kvælstof i en 3-årig periode.
Så der har været en lang række diskussioner om netop det skema, som jo viser kvælstofudledningen.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig, i forhold til det som ministeren sagde nu her, at spørge, om vi så kan forvente, at ministeren vil oversende et mere retvisende skema, som viser konsekvenserne af landbrugspakken uden den såkaldte baseline, som forskerne jo også meget rigtigt sagde man ikke kunne indregne.
Og så kunne jeg egentlig godt tænke mig i forhold til det citat af statsministeren, jeg nævnte, at spørge, om ministeren er enig i, at der vil ske en merudledning af kvælstof som følge af landbrugspakken i årene 2016-2018, hvis man ikke indregner baselineeffekten.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-16:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Som den tidligere miljøog fødevareminister Eva Kjer Hansen anførte på samrådet den 23. februar 2016, var præsentationen af forudsætningerne bag kvælstofregnskabet i det omtalte skema ikke optimal, idet forudsætningerne ikke kunne læses ud af selve tabellen.
Tabellens formål var at illustrere, at gennemførelsen af tiltagene i fødevare- og landbrugspakken er mulig uden målbar tilbagegang i kystvandene, og at pakken dermed kan gennemføres inden for EU-direktiverne.
Flere af de forskere, der deltog i Miljø- og Fødevareudvalgets høring om pakken den 23. februar, gav udtryk for samme synspunkt, nemlig at pakken ikke ville føre til en målbar tilbagegang.
Det fremgår af gødskningsloven, at der skal foretages en faglig og juridisk vurdering forud for udstedelsen af bekendtgørelsen, som lemper normerne.
Den juridiske vurdering bygger på de allerede foretagne faglige vurderinger, som oversendes til Folketinget i dag.
Af den juridiske vurdering fremgår det, at ud fra en samlet afvejning ligger aftalen om fødevare- og landbrugspakken inden for rammerne af EU-direktiverne.
Det fremgår også, at der foreligger en risiko for, at Kommissionen måtte bedømme forholdet anderledes, i hvilket tilfælde aftaleparterne vil blive indkaldt til en drøftelse af implementeringsmodellen.
Vi kan aldrig få et fuldstændig præcist billede af, hvad der kommer til at ske, og det fremgår også af den juridiske vurdering, at der er usikkerheder knyttet til vurderingen.
Det er nu engang vilkårene, når man vil gennemføre store ændringer, og det er min opfattelse, at vi samlet set har et veloplyst beslutningsgrundlag.
Lea Wermelin (S), 2016-03-16:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det kvælstofregnskab, som Eva Kjer Hansen har præsenteret Folketinget for i svar på spørgsmål nr. S 426, er retvisende?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-16:
Vil ministeren indføre regler om eftergivelse af sagsomkostninger, jf. anbefalingerne i betænkning 1547 fra 2014 om sagsomkostninger i straffesager?
nr. S 811
Vil ministeren være villig til at se på, hvorvidt tildelingen af dispensation til sletning af forhold på straffeattester bruges for restriktivt i dag, og om der kan være grundlag for, at flere ansøgninger om dispensation fremover efter en konkret vurdering kan imødekommes?
Rasmus Prehn (S), 2016-03-16:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at Nordjyllands Politi skal bidrage med flest betjente som følge af det øgede terrorberedskab, særligt set i lyset af et stigende antal indbrud i Nordjylland?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Hvis lovforslaget bliver vedtaget ved tredjebehandlingen i morgen, mener jeg, at der allerede i bemærkningerne er taget højde for spørgsmålet, for det ligger i bemærkningerne, at mennesker på kontanthjælp skal have den hjælp, de har brug for, og at vi vil følge kommunerne og rådgive kommunerne tæt og evaluere det, så snart der er et evalueringsgrundlag.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-16:
Men så vil jeg gerne række hånden frem til ministeren.
For vi var jo selv sammen med Venstre med til at lave kontanthjælpsreformen i 2013-14, og der er så nogle derude nu, som måske ikke burde være, hvor de er – f.eks. Lonnie her.
Der siger ministeren så, at det er der måske.
Kunne ministeren så ikke kalde parterne sammen igen, så vi kan sørge for at rydde op i det her?
Og så kunne ministeren simpelt hen vente med det her lovforslag, indtil vi har sørget for, at det er de rigtige, der er de rigtige steder.
Er det ikke den rigtigste måde at gøre det på?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-16:
Hvis der ikke er nogen udsigt til, at man har nogen eller kan få nogen arbejdsevne, så skal man ikke være på kontanthjælp.
Men er det sådan, at der, uanset om man er aktivitetsparat, kan findes en arbejdsevne, så skal der gøres, hvad der kan gøres, for at denne måske lille arbejdsevne på nogle få timer om ugen bliver aktiveret.
Det vil i sig selv være styrkende for den enkelte kontanthjælpsmodtager og også økonomisk styrkende efter loftets indførelse.