runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Jeg håber da på, at det bliver i min periode, men jeg synes, man lige skal give regionerne tid, og det sagde jeg jo også i mit indlæg her.
Man skal lige give dem tid til at vise, hvad de kan, for de har ikke fundet deres egne ben endnu.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Jeg kan så forstå, at SF gerne vil have ført nogle flere opgaver over til regionerne.
Det kunne være rart at få med ind i diskussionen.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Vi lægger ligesom op til, at man nu foretager sådan en foreløbig evaluering.
Hvordan er det gået med de opgavefordelinger, der blev vedtaget?
Kan kommunerne på alle områder magte opgaven, eller er der nogle områder, hvor man er blevet overmatchet?
Er der nogen områder, hvor noget af det, kommunerne har optaget, måske mere hensigtsmæssigt kunne ligge regionalt?
Det synes jeg er helt naturligt at man gør i sådan en evaluering.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
For man kommer her i Folketingssalen – og det er fint med det – med et beslutningsforslag, der åbner op for, at man skal have flyttet opgaver fra kommunerne til regionerne.
Når vi så spørger til, hvad det er for opgaver, har man ingen svar.
Altså, det bliver jo rent luft og nærmest spild af tid
, så vi må jo ligesom bede, det kan godt være, at man ikke er klar med det, men så noget om, hvilke overvejelser man gør sig.
Hvilke overvejelser har man gjort sig om, hvilke opgaver der eventuelt kunne komme i spil og blive flyttet over til regionerne?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Jeg skal gerne prøve at være lidt mere præcis.
Men vi er oppe i den kategori af opgaver, hvor der kræves rigtig høj faglighed, som der har været en vis usikkerhed om hvorvidt kommunerne kunne fremskaffe.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
På mig virker det som et noget rodet forslag – med fem punkter.
Det gennemgående tema er i virkeligheden mere magt til regionerne.
Indenrigs- og socialministeren har egentlig på fremragende vis gjort rede for vores synspunkter, så jeg vil ikke begynde at gennemgå dem en gang til.
Men det kan vel ikke være nogen overraskelse, at vi ikke stemmer for forslaget.
Kommunalbestyrelsen har ved kommunalreformen fået forsyningsansvaret, myndighedsansvaret og finansieringsansvaret, og Regionsrådet har med kommunalreformen fået en rolle som leverandører efter aftale med kommunalbestyrelserne i regionen.
Det er derfor et helt centralt princip i kommunalreformen, at det er kommunerne, der har flest muligt opgaver.
Kun hvor det ikke er hensigtsmæssigt, at kommunerne varetager en opgave, skal opgaven varetages af regionen.
Det er derfor hensigtsmæssigt, at kommuner varetager kommunalfuldmagtsopgaver og derfor ikke hensigtsmæssigt eller nødvendigt, at regioner har en regionalfuldmagt.
Med hensyn til vederlag har det aldrig været meningen, at regionerne skulle være udvalgsstyret, og der er derfor ingen grund til at give permanente vederlag til udvalg, som ikke har ansvaret for driftsopgaver.
Med hensyn til nedsættelse af et udvalg for, hvilke institutionstyper der med fordel kan drives regionalt, bør vi give kommunerne tid til at vise, hvad de kan.
Alt andet ville være utidig indblanding og virke forstyrrende.
De skal nok klare det.
For øvrigt mener De Konservative, at regionerne er blevet et administrativt appendiks til staten og derfor overflødige, og at de bør nedlægges.
De Konservative kan derfor ikke støtte forslaget.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Ordføreren siger, at som De Konservative læser beslutningsforslaget, vil det betyde mere magt til regionerne.
Nu er magt jo et sjovt begreb på den måde, at det vel også er det, vi kalder for indflydelse.
Jeg mener næsten ikke, at vi kan tale om, at der kommer mere kommunalt selvstyre, for vi kan vel egentlig ikke tale om, at regionerne har et kommunalt selvstyre.
De har ikke en regionsfuldmagt på samme vilkår, som man har en kommunalfuldmagt osv.
Det leder mig hen til mit spørgsmål.
Det, som vi vil gøre her, er, at vi ønsker at give regionsrådsmedlemmerne nogle bedre arbejdsvilkår.
Det tolker De Konservative som mere magt.
Men er det ikke fornuftigt, at regionsrådsmedlemmerne har nogle ordentlige vilkår at arbejde under?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Det er jo helt tydeligt, at det, som skulle give kontinuiteten i regionerne, nu begynder at standse.
Det er helt nye folk, der kommer til.
Jeg tror ikke, at det bliver bedre af at give mere magt til helt nye folk.
Det er ikke blevet attraktivt at være der, og det er nok der, vi kommer til det væsentlige punkt: at det skal være attraktivt.
Mere magt kommer selvfølgelig af, at man har flere opgaver.
Enhver elværksbestyrer ved, at hvis han får et kraftværk, bliver han en større elværksbestyrer og får mere magt og indflydelse.
Ja, det, der gør det attraktivt, er jo, når man får indflydelse, men det er ikke det, vi er ude på.
Vi er faktisk ude på at få nedlagt regionerne, og derfor er vi også ude på at få nedbragt magten og indflydelsen.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Jeg synes jo, at ordføreren næsten siger det selv: at bliver det mere attraktivt at sidde i regionsrådet, så vil flere stille op og ønske at blive valgt dertil.
Det er ikke det, der er De Konservatives formål.
Derfor skal det være mindre attraktivt at sidde i regionsrådet, og derfor kan man ikke stemme for de helt klare, fornuftige forbedringer.
Det er ikke store ændringer.
Det er justeringer og helt klare forbedringer af regionsrådsmedlemmernes arbejdsvilkår.
Jeg ved næsten ikke, hvordan jeg skal formulere mit spørgsmål.
Er der virkelig ingen af de fem forbedringer i det forslag, vi fremsætter, som De Konservative kan se fornuften i?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Selvfølgelig kan jeg godt se fornuften i spørgsmålene, men det er bare ikke noget, der støtter vores overordnede formål, nemlig at få nedlagt regionerne.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Det skal jeg så gøre meget kort.
Nu har vi flere gange hørt ordføreren sige, at De Konservatives mål er at nedlægge regionerne.
Hvornår kan vi forvente at se et konkret forslag om nedlæggelse af regionerne?
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Altså, jeg synes stadig væk, at der mangler et helt konkret svar på, om det her betyder et udliciteringsstop.
Det gør det jo ikke.
Det kan jo faktisk i teorien betyde, at der vil være kommuner, der vil udlicitere mere.
Altså, er der noget i det her forslag, der forhindrer det, hvis kommunerne ønsker det?
Det ser jeg ikke.
Kan ministeren forklare, hvor det står?
Jeg forstår ikke, hvad det er, ministeren siger.
Vil det med andre ord sige, at det ikke er kommunalreformen, der er noget som helst galt med, men at det er de folk, der sidder ude i regionsrådene, der er noget galt med, fordi det er tidligere amtsrådsmedlemmer?
Hun siger, at det har at gøre med de folk, som er blevet spurgt, og som lige nu sidder ude i regionsrådene.
De siger, at når der skal nedsættes et ad hoc-udvalg på f.eks. sygehusområdet, skal de hvert eneste år skrive et nyt kommissorium til det her udvalg, og de skal give udvalget nyt navn.
Regionsrådene beskæftiger sig hovedsagelig med sygehusområdet.
Hvad foreslår ministeren der kan være af nye, kreative navne til sådan et udvalg, der skal beskæftige sig med sygehusområdet?
Det er jo ikke kun regionsrådsmedlemmer, der siger, at det her ikke virker, som det bør gøre, der er jo også kommunalforskere, der påpeger, at der virkelig er brug for ændringer på det her område.
Karen Ellemann (V), 2009-11-05:
Jeg har også læst den undersøgelse, og der må vi jo i fællesskab kunne konstatere, at det nu er anden gang, der skal afholdes valg til regionsrådene.
Der må man så sige, at vi af gode grunde ligesom ikke kender det naturlige leje for interessen for at deltage i regionsrådene.
Jeg synes derfor, at det måske er lidt for tidligt at konkludere, at det er et problem, at regionsrådene oplever, at der er færre, der opstiller nu, end der var til det første valg.
For vi taler altså her om en helt ny type myndighed, som varetager en helt anderledes rolle end de tidligere amtsråd.
Der er en lang række opgaver, som de tidligere amtsråd havde ansvar for, og som regionsrådene jo ikke har ansvar for.
Regionsrådene har på en række områder netop fået en mere visionsskabende rolle, end tilfældet var med de tidligere amtsråd.
Så kan man sige, at det ikke kan afvises, at der er tidligere amtspolitikere, som stillede op til det første regionsrådsvalg for 4 år siden, og som har savnet nogle af de opgaver i regionsrådenes arbejde.
Men vi må jo tale med dem om, hvad bevæggrundene er for ikke at genopstille.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Dansk Folkeparti stemmer ikke imod noget bare pr. refleks.
Vi har faktisk en holdning til tingene.
Det, der bare er problemet, kan man sige, er, at vores holdning ikke har ændret sig siden maj måned, hvor vi sidste gang skulle tage stilling til nøjagtig det samme beslutningsforslag.
Tingene har ikke bevæget sig i det halve år, og så synes vi faktisk, at det er fornuftigt nok at sige: Jamen lad os så lige overholde den aftale, som er mellem Kommunernes Landsforening og regeringen, og lad os i øvrigt selvfølgelig fokusere på, hvordan det er gået med udliciteringen i forskellige kommuner.
Har man være tilfreds med den vare, man har fået leveret, om jeg så må sige, eller synes man, at det kunne have været gjort bedre?
Der er det, jeg siger: Vi har ikke noget som helst imod en rigtig stor konkurrenceudsættelse i den offentlige sektor, men det gør ikke, at vi bare sige halleluja til alt, hvad der hedder udlicitering, og til, at det skal være private virksomheder, som gennemfører det.
Vi vil bare have prisen vurderet på det, som borgerne i kommunen betaler for.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Nu er jeg lidt mere forvirret, for ordføreren siger, at der intet som helst er sket siden maj måned, da vi fremsatte det her beslutningsforslag første gang.
Der er da sket masser af ting, der er bl.a. sket det, at en hel masse danske kommunalbestyrelsesmedlemmer har givet udtryk for – senest i en undersøgelse i Politiken her i lørdags – at de simpelt hen føler, at der er for meget statslig styring af kommunerne.
De vil gerne have deres kommunale selvstyre tilbage, de synes, at der er for meget detailstyring fra Christiansborg.
Og det at gennemføre det her beslutningsforslag ville jo netop være en håndsrækning til dem, hvor man sagde: I bestemmer selv.
Hvis I har lyst til at sende rigtig meget i udbud, gør I det, og sender I lidt mindre i udbud, er det op til jer selv og jeres egen vurdering af, hvad der kan betale sig hos jer.
Skulle man ikke til at lytte til dem, lytte til kommunalbestyrelsesmedlemmer, der ønsker sig kommunalt selvstyre?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Jeg tænker på nogle kommuner, hvor vi jo har kunnet se, at LO har gjort det til et krav for at give valgstøtte, at man skulle garantere, at der ikke kom mere udlicitering i den enkelte kommune.
Det var et forslag fra LO, og det har vi set nogle steder.
Så vil jeg sige, at det jo ikke nytter noget, at man så bringer det ind her på Christiansborg ved at sige, at vi derfor er nødt til at åbne fuldstændig op for bare at overrule den aftale, der ligger om kommunernes økonomi for 2010, og som er indgået med Kommunernes Landsforening.
Der er indgået en aftale om, at der skal konkurrenceudsættes 26½ pct. af opgaverne i kommunerne i 2010, og det synes vi faktisk fra Dansk Folkepartis side er en glimrende idé.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Jeg hører ordføreren sige, at man er interesseret i at finde ud af, hvordan det er gået med konkurrenceudsættelsen – så langt, så godt.
Vi hørte så fra den forrige ordfører, hr. Erling Bonnesen, at hvis alle kommuner var lige dygtige til at udlicitere, kunne man alene på ældreområdet hente et par milliarder kroner; jeg tror, at det var det tal, der blev nævnt.
Hvis de positive tal holder til en undersøgelse, tror jeg da, at hele diskussionen om udlicitering vil tage en ny drejning.
Det går på at få dokumenteret virkningerne: Er det sandt, hvad hr. Erling Bonnesen står og siger, osv.?
Er ordføreren ikke enig i, at en undersøgelse i et udvalg ville kunne klarlægge for og imod og klarlægge, om tallene er rigtige?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Men jeg vil gerne sige, at det allerbedste dog må være at tage udgangspunkt i de erfaringer, som den enkelte kommune har haft med de områder, hvor man har valgt at konkurrenceudsætte, og så lade tingene gå videre i Kommunernes Landsforening.
Så kan kommunerne jo samle det under et i deres paraplyorganisation og gå ud og sige: Vi synes faktisk, at vi de og de steder har været heldige, de steder har vi været dygtige, og her er der måske nogle steder, hvor vi har været mindre heldige med at gennemføre en fornuftig konkurrenceudsættelse.
Jeg siger jo ikke, at alting skal konkurrenceudsættes, men det bliver det jo altså heller ikke, når man siger 26½ pct.
Jeg siger blot, at som skatteborger i en kommune vil de fleste have en forventning om, at pengene bliver brugt så godt som overhovedet muligt, så man får så meget velfærd for pengene som muligt.
Dermed ikke sagt, at det ender med at være på private hænder, for det, vi bare får ud af det, er, at vi får en pris på, hvad den service, som kommunen får foretaget, koster.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Jeg er personligt sikker på, at en undersøgelse vil vise, at der på nogle områder er nogle fordele, men vi vil også få et billede af, at det på andre områder absolut ikke kan betale sig.
Altså, det grundlag, vi diskuterer på i dag, er nogle antagelser og nogle løse undersøgelser, nogle løse erfaringer.
Jeg synes, at når man fastsætter centrale krav – og det er jo det, der er tale om her; det er et spørgsmål om at stille nogle centrale krav til kommunerne om en eller anden procentdel – så skal man være helt sikker i sin argumentation.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Nu nævner hr. Flemming Bonne det med, at man ikke kan gøre det på baggrund af nogle løse erfaringer fra nogle enkelte kommuner, men jeg synes faktisk, at det, vi har i rigtig mange kommuner, er praktiske erfaringer.
Det er praktiske erfaringer med, hvordan det er gået med at håndtere udbud på forskellige områder i kommunens sektorer, og det kan jeg altså ikke se noget odiøst i.
Jeg synes faktisk, at det er sund fornuft, at man konkurrenceudsætter offentlige opgaver.
Så ved jeg godt, at der er nogle politikere, for hvem det er hjerteblod ikke at have konkurrenceudsættelse.
Man ønsker sig en stor offentlig sektor, men der er vi bare nogle, der synes, at vi hellere vil have en vurdering af, hvad vi får for pengene.
Kan vi få mere for pengene til gavn for borgerne?
Derfor støtter vi konkurrenceudsættelse.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Jeg vil gerne understrege, at beslutningsforslaget handler om at suspendere de centrale krav om, hvor meget der skal udliciteres.
B 20 er en genfremsættelse af B 124, og forslaget er et forsøg på at fremskaffe nødvendig viden om konsekvenser af konkurrenceudsættelse.
Det handler om at kvalificere de kommunale diskussioner om udlicitering: Hvornår kan det betale sig, og hvornår kan det ikke betale sig, og hvordan er erfaringerne generelt?
I enhver familie og i enhver lille privat virksomhed er der jo en klar interesse i at kende pris og kvalitet, når man handler, når man er ude at købe varer eller tjenesteydelser.
Familien eller virksomheden ved udmærket godt, hvornår det kan svare sig at indhente flere tilbud, og hvornår man er sikker på en leverandør, således at man kan foretage et fornuftigt valg.
Jeg vil gerne sige her, at både jeg og min kone meget nødig ville påduttes et centralt krav om, hvor meget vi skulle sende i udbud, og hvor mange afgørelser vi kunne træffe selv.
Det samme mener jeg gælder for kommuner og regioner.
Der sidder folkevalgte, som kan træffe beslutninger på et meget højt niveau, og de har ikke behov for at skulle vejledes med nogle centrale mål fra regeringens side.
Så det, jeg siger nu, understreger jo blot, at sagen altså drejer sig om, hvorvidt det er Folketinget, der skal fastsætte målene for, hvor meget udlicitering vi skal have, eller om man tør overlade det til regionerne og kommunerne.
Det er min opfattelse, at VKO-flertallet har den holdning, at det kan kommunerne ikke finde ud af, så derfor beslutter de sig centralt for, at kommunerne absolut skal konkurrenceudsætte 26½ pct.
Hvorfor lige 26½ pct.?
Det ender så med at blive en aftale med Kommunernes Landsforening, og der kan man altid diskutere, om det er en aftale eller ikke en aftale – hvornår er det en aftale, og hvornår er det noget, hvor man får vredet armen om?
Når man begiver sig ud i centrale krav om en udliciteringsgrad, bør det hvile på et beslutningsgrundlag, hvor konsekvenserne af udlicitering er kendt.
Hvornår har det en positiv effekt, og hvornår giver det dårlige resultater?
Hvad er det generelle billede?
Hvad er de generelle erfaringer?
Derfor mener jeg jo ikke, at det bør være nogen stor diskussion at blive enige om at få en uvildig undersøgelse, som beslutningstagere i kommunerne kan drage nytte af og forholde sig til i deres overvejelser om at gå i udbud.
Det bør være i alles interesse at kende konsekvenserne, medmindre der er tale om et ideologisk korstog mod kommunerne og deres selvbestemmelsesret, og jeg skal jo ikke kunne afvise, at det er det, der er tale om.
SF har grundlæggende den tilgang til udlicitering, at kommunerne selv er i stand til at vurdere og selv er i stand til at træffe beslutning om, hvordan de når frem til den rigtige pris og kvalitet i opgavevaretagelsen, og derfor synes vi, det er helt naturligt, at man får den her undersøgelse, så man får syn for sagen.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Tak for det.
Det trænger ret tydeligt frem sådan i holdninger og signaler fra Socialistisk Folkeparti, at man er imod udbud og udlicitering.
Det pakkes sådan en lille smule ind i neutrale ord, men man kan jo tydeligt høre for sit indre øre, at det er signalerne, at det ønsker man egentlig at komme af med, man ønsker sådan set bare lade stå til, at lade det køre, som det nu bedst kan.
Det får mig til at spørge ordføreren fra Socialistisk Folkeparti: Mener ordføreren ikke, at vi som politikere, der er med til at forvalte skatteborgernes penge, har en forpligtelse til også skaffe nogle aftaler, nogle rammer, der sikrer, at vi forvalter skattepengene på bedste måde og på den måde får mest muligt for pengene med hensyn til, hvad der nu skal anskaffes?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Jeg vil gerne sige, at jeg så sandelig tror, at de forskere, som vi refererer til her, har tænkt sig at tage udgangspunkt i, hvad det er, der er sket i de forskellige kommuner.
Altså, alt andet ville jo være nonsens.
Men altså, jeg kan ikke lade være med at studse lidt over, at Dansk Folkepartis ordfører gør det sådan lidt odiøst, at vi fra socialdemokratisk side prøver at sætte en kommunalpolitisk dagsorden her op til kommunalvalget.
Altså, er det ikke meget naturligt, at når der er et kommunalvalg, forsøger man også på Christiansborg at få sat en dagsorden for, hvordan vi f.eks. fremmer det kommunale selvstyre – og det er jo bl.a. det, det handler om – og lader det være op til kommunerne selv at bestemme?
Når det er sagt, vil jeg da gerne sige, at det jo også er sådan, at vi har lyttet til, hvad Dansk Folkeparti har sagt, og de har sagt, at de gerne ville have det undersøgt.
Man kunne jo spørge: Hvor mange gange skal vi egentlig fremsætte det her beslutningsforslag, før Dansk Folkeparti stemmer det, de mener, frem for bare at stemme imod sådan pr. refleks?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Det er en forkert antagelse, hvis hr. Erling Bonnesen tror, at vi konsekvent er imod udlicitering.
Det er vi ikke.
Vi har bare nogle erfaringer med, at det i nogle situationer kan være en fordel at udlicitere, og så er der andre situationer, og dem kender jeg personligt, hvor det virkelig har været en fordel at indlicitere, at trække opgaverne hjem.
Derfor er det jo et noget broget billede, og der er nogen usikkerhed om, hvor det virkelig kan betale sig, og hvor det ikke kan betale sig.
Derfor forslaget.
Karen Ellemann (V), 2009-11-05:
I virkeligheden vil jeg blot se frem til forslagsstillerens ordførertale og forklaring.
For mig at se er det i hvert fald et meget, meget klart signal om, når man laver et beslutningsforslag, hvor man vil suspendere en aftale, at man vil have foden på bremsen.
Men det er fuldstændig korrekt, at der jo ikke står, at det dermed skal være forbudt at konkurrenceudsætte.
Så jeg synes sådan set, at jeg har givet et meget klart svar, og jeg har også klart tilkendegivet, at ordet suspension af en aftale for mig at se er det samme som at sige: Vi må lige have foden på bremsen her.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Siden kommunalreformen trådte i kraft, er kommunerne blevet bedre til at konkurrenceudsætte og udlicitere kommunale opgaver og på den måde effektivisere og forbedre de kommunale velfærdsydelser.
Andelen af konkurrenceudsatte opgaver ligger i øjeblikket i gennemsnit på 24,8 pct., og i de kommuner, der er længst fremme, er andelen helt oppe på 38,8 pct.
Danskerne er jo glade for de private leverandørers ydelser.
Hele 73 pct. af danskerne ser positivt på frit valg af velfærdsydelser såsom sygehusbehandling, ældrepleje, børnepasning og skoler.
Det frie valg øger tilfredsheden med hjemmehjælpen.
En undersøgelse foretaget af Udliciteringsrådet viser, at medarbejdere omfattet af udbud og udlicitering er lige så tilfredse med deres nuværende ansættelse, som de var med deres tidligere job i det offentlige.
Hvis alle kommuner var ligeså gode til at udlicitere som de kommuner, der er bedst inden for de enkelte hovedområder, ville kommunerne samlet set kunne opnå besparelser på flere milliarder kroner.
Det er jo penge, der i stedet for kunne bruges på mere velfærd til borgerne.
Øget udlicitering skaber mere velfærd.
Konkurrenceudsættelse, udbud og udlicitering er en god, grundig og effektiv måde at sikre kvaliteten i velfærden på.
Derfor er regeringen og KL blevet enige om, at kommunerne i 2010 skal konkurrenceudsætte 26,5 pct. af de kommunale opgaver.
Konkurrenceudsættelse skaber mere og bedre service for pengene, og det er samtidig et godt alternativ til detailregulering.
Venstre afviser derfor beslutningsforslaget fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til endnu en gang at ridse op, hvad beslutningsforslaget handler om, for det virker, som om det ikke rigtig er sivet ind hos hverken ministeren eller Venstres ordfører.
Det handler netop om at få undersøgt, om der er tilstrækkelig dokumentation af, at man får bedre service, når man sender ting i udbud, eller om der ikke er det.
Vi har jo en meget anerkendt forsker ved Copenhagen Business School, Carsten Greve, der siger: Vi mangler valide data, der dokumenterer, at det altid er en fordel at sende i udbud; vi ved det simpelt hen ikke.
Det er ikke kun Carsten Greve, men også en anden forskere, nemlig Niels Blomgren-Hansen, der giver udtryk for, at det slet ikke er så sikkert, at det altid er en fordel for borgerne.
Det er ikke sikkert, at man får bedre kvalitet.
Det er ikke sikkert, at man sparer penge ved at sende opgaver i udbud.
Gør det slet ikke indtryk på Venstres ordfører, at der er anerkendte forskere, der sætter spørgsmålstegn ved det og mener, at det skal undersøges lidt mere i detaljen, hvad man rent faktisk får, når man sender noget i udbud?
Det er jo ikke ensbetydende med, at kommunerne skal tvinges til at lade være med at sende det i udbud, men det er bare at sige: Vi vil have det her undersøgt, og mens vi undersøger det, skal kommunen ikke tvinges til det.
Der har kommunerne det kommunale selvstyre til selv at vurdere, hvad de vil sende i udbud, og hvad de ikke vil sende i udbud.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
I Venstre ser vi intet behov for at bruge flere skattepenge på yderligere undersøgelser.
Vi lader resultaterne fra den virkelige verden tælle, og de er gode.
Vi følger op på det.
Det virker fint, så lad os endelig fortsætte ad det spor, som er lagt, og som kommunerne, også tværpolitisk, følger godt med på.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne nu er ved at lægge afstand til den kommuneaftale, der er indgået.
Der er jo indgået en bred aftale i sommer, men den er man måske ved at løbe fra?