runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2015-10-21:
Tak for ordet.
Den her gang vil jeg udtrykke mig i lidt flere vendinger.
Vi i Venstre ser ganske alvorligt på den potentielle fare, der ligger i religiøs radikalisering og ekstremisme.
Det er en trussel for det danske samfund, som vi er nødt til at sætte ind over for.
I februar oplevede vi desværre på tætteste hold, hvordan radikalisering fik en ung mand til at begå en forfærdelig terrorhandling her i København.
Det har sat sine tydelige spor i danskernes bevidsthed, og derfor står det klart for os i Venstre, at vi er nødt til at sætte ind med en bedre præventiv indsats.
Med lovforslaget, som vi behandler her, kan vi skabe bedre handlemuligheder for kommunerne, når det handler om radikalisering, især over for voksne.
Vi kan sørge for, at voksne over 18 år, som befinder sig i et miljø, hvor de er i risiko for at blive radikaliseret, fremover kan tilbydes hjælp og rådgivning.
Især er det vigtigt, at det her lovforslag netop giver kommunerne mulighed for at fortsætte den forebyggende indsats, fra når folk fylder 17 år, til de bliver myndige.
Lovforslaget vil åbne op for muligheden for, at kommunerne kan igangsætte konkrete forebyggende tiltag, men selvfølgelig også opsøgende arbejde.
Så derfor er vi i Venstre meget positive over for lovforslaget, netop fordi kommunerne i lang tid ikke har haft de nødvendige handlemuligheder, når det gælder personer over 18 år.
Og af den grund kan Venstre naturligvis tilslutte sig lovforslaget.
Og igen skal jeg lige meddele på vegne af Det Konservative Folkeparti, at ordføreren ikke har haft mulighed for at være til stede i dagens møde, og at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-10-21:
Men når man tænker på, hvad der er sket i Europa, og hvorledes Dublinforordningen egentlig virker, så skulle man jo nærmest tro, at der var gået et årti, siden vi stod her sidst. Der er jo ikke nogen, der kan have noget imod, at man gennem det her forslag tilslutter sig at forbedre mulighederne for at sende folk tilbage til det land, de oprindelig er kommet til først, og som dermed er det land, hvor de skulle søge asyl.
Det er sådan set logik.
Det er det, der er ideen med Dublinforordningen, og det er faktisk det, man vil få til at fungere bedre med det her forslag.
Det støttede vi i april, og det støtter vi sådan set også nu.
Men man kan jo, som flere ordførere også har været inde på, selvfølgelig have nogle tanker om, hvordan hele Dublinsystemet fungerer for nuværende.
Der må vi selvfølgelig alle sammen have et ønske om, at det kommer til at fungere godt igen, og når det måtte ske, vil det så atter være relevante betragtninger, der er i det her forslag.
Men indtil da er det jo en meget teoretisk betragtning, fordi systemet ikke fungerer så godt i øjeblikket.
Det er vores håb, at man på europæisk plan bliver enige om at konkretisere de ting, som man allerede taler om, endnu mere, altså at man sørger for en egentlig bevogtning af de ydre grænser, sørger for en egentlig patruljering af de ydre grænser og sikrer, at man får nogle fælleseuropæiske modtagecentre eller hotspots, hvad man nu kalder dem.
Vi så helst, de lå uden for EU, og ikke, som man taler om nu, at de skal ligge inden for EU.
Så skal man selvfølgelig også være opmærksom på, at der er flere led i de problemer, der er i øjeblikket.
Der er selvfølgelig problemerne omkring borgerkrigen i Syrien, og man kan sige, at den russisk-iransk-irakisk-syriske offensiv jo sikkert ikke vil skabe færre flygtninge fra Syrien.
Og derfor er det vores ønske, også i de igangværende finanslovsforhandlinger, at man i endnu større omfang, end regeringen har lagt op til, omprioriterer udviklingsbistanden i forhold til hjælp i nærområderne.
Det er den ene del, og den anden del handler så om den migrationsbølge, der er samtidig med flygtningekatastrofen fra Syrien, og hvor vi er positive over for de tiltag, der på europæisk niveau sker i forhold til mere markant og hurtigt og effektivt at kunne afvise folk, som ikke har noget krav på asyl i Danmark.
Men indtil da må vi jo se, hvad Danmark kan gøre på egen hånd, og det vil vi så også arbejde videre med sammen med regeringen.
Men vi støtter forslaget, som vi gjorde sidst – ikke de store overraskelser herfra.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-10-21:
Mange tak.
Alternativet stemmer ja til dette lovforslag, som er en revidering af Eurodac-forordningen om afgivelse af fingeraftryk.
Hvis vi ikke gennemfører ændringerne af denne forordning, bliver vi nødt til at forlade Eurodac og dermed også Dublinforordningen.
Og det er der vist ikke mange der synes er en god idé.
Vedtagelsen er i det store og hele fuldstændig uproblematisk.
Det foreslås bl.a., at der sker en præcisering af tidsfristerne for optagelse af fingeraftryk og videregivelse af oplysninger til det centrale Eurodac-system.
Herudover foreslås det, at udlændinge, som får optaget fingeraftryk, skriftligt og om nødvendigt mundtligt skal informeres om deres rettigheder efter persondataloven og om deres pligt til at afgive fingeraftryk.
Det bestemmes, at oplysninger modtaget fra det centrale Eurodac-system ikke må stilles til rådighed for internationale organisationer, private institutioner eller lande, som ikke er tilsluttet Den Europæiske Union.
Det problematiske er, at politiet og PET i visse tilfælde kan anmode om at sammenligne fingeraftryksoplysninger med fingeraftryksoplysninger i Eurodac-systemet.
Vi er helt enige med Enhedslisten i, at det er problematisk.
Vi mener ikke, det kan være nødvendigt, at man i en konkret sag får adgang til flygtninges fingeraftryk, for asylansøgere er jo ikke kriminelle.
Og selv om det kun er i særlige tilfælde, at politiet og PET kan foretage søgninger i Eurodac-systemet, så mener Alternativet, at det krænker asylansøgernes retssikkerhed.
Alternativet havde derfor gerne set, at forordningen også var blevet ændret til, at oplysninger fra det centrale Eurodac-system ikke kan udleveres til politiet og PET, og det er et eksempel på, at en parallelaftale er problematisk, fordi Danmark jo ikke har skyggen af indflydelse på lovgivningen.
Det er også grunden til, at Alternativet anbefaler et »ja, men«, når vi skal til folkeafstemning den 3. december om en tilvalgsordning i stedet for retsforbeholdet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-21:
Tak for det.
Jeg tror, at de fleste kommentarer om, hvad lovforslaget helt konkret handler om, er blevet gennemgået.
Vi kan også i Radikale Venstre støtte lovforslaget; det var vi jo sådan set selv med til at fremsætte.
Og det er en implementering af den reviderede Eurodac-forordning.
Jeg er sådan set enig med den tidligere ordfører i, at det her også viser, hvor vigtigt det er at have indflydelse i selve beslutningsprocessen, også når det gælder de retslige udfordringer, altså at egentlig deltagelse viser, at man kan få mere at skulle have sagt end med en parallelaftale, hvor man kun kan sige ja eller nej.
Så derfor siger Radikale Venstre »ja, og« den 3. december, men til dette lovforslag nøjes vi simpelt hen bare med at sige ja tak.
Inger Støjberg (V), 2015-10-21:
Først og fremmest vil jeg takke for den velvillige behandling her i Folketingssalen.
Med lovforslaget gennemføres den del af den reviderede Eurodac-forordning, som er omfattet af den eksisterende parallelaftale mellem Danmark og EU, og som hæfter sig snævert til Dublinreglerne.
Herudover fastslås det bl.a., at udlændinge, der får optaget fingeraftryk, skal informeres om deres rettigheder efter persondataloven og om deres pligt til at afgive fingeraftryk.
Lovforslaget gennemfører ikke den del af den reviderede Eurodac-forordning, som vedrører de retshåndhævende myndigheders adgang til oplysninger i det centrale Eurodac-system.
Gennemførelsen af denne del afventer, at Kommissionen fremlægger et udkast til en supplerende parallelaftale.
Når den supplerende parallelaftale er på plads, må vi vende tilbage til gennemførelsen af den del af forordningen.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål, både skriftligt, men selvfølgelig også mundtligt.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-21:
Ekstremisme og radikalisering skal bekæmpes, og derfor vedtog vi i vores regeringstid også flere konkrete initiativer.
Lad mig nævne et par eksempler.
Og er nogen i Danmark på en opholdstilladelse, men drager af sted for at blive en del af volden, så har vi sikret, at man nu inddrager opholdstilladelsen.
Men det er også vigtigt at forebygge.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at mennesker, der færdes i ekstreme miljøer, og som måske opildnes til terror eller til at blive hellige krigere, får en anden udvej.
Det er vigtigt, at vi sætter ind med forebyggende tiltag, som kan bryde fødekæden til de ekstremistiske miljøer, ligesom vi skal være klar til at tage imod personer, der ønsker at forlade disse miljøer.
Derfor er jeg også glad for, at vi i dag kan behandle et af de tiltag, som vi desværre ikke nåede at få vedtaget, mens vi var i regering, nemlig et lovforslag, som skal styrke rådgivningsindsatsen over for personer over 18 år, der er i risiko for at blive radikaliseret, eller som ønsker at forlade ekstremistiske miljøer og grupperinger.
Rådgivning og vejledning er vigtigt, og vi tror på, at det kan være et ekstremt vigtigt element i indsatsen mod radikalisering i Danmark.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-10-21:
Tak for det.
Formålet med forslaget er at styrke kommunernes rådgivningsindsats over for personer over 18 år, som er i risiko for at blive radikaliseret, eller som ønsker at forlade et ekstremt miljø eller en ekstrem gruppering.
Det giver så kommunerne mulighed for at yde rådgivning over for den her målgruppe, og de får mulighed for at iværksætte forskellige tiltag for at forebygge, at en person kommer ud i noget, som er ekstremt, eller at støtte en person i at forlade et ekstremistisk miljø, eksempelvis et islamisk fundamentalistisk miljø.
Så det er sådan set godt set med Dansk Folkepartis øjne, og vi støtter naturligvis lovforslaget.
Men vi efterlyser samtidig yderligere tiltag – og også mere markante tiltag – i forhold til at bekæmpe radikalisering og islamisk fundamentalisme.
Det, vi efterlyser, er jo eksempelvis, at man skrider hårdere ind over for dem, der lader sig hverve som såkaldte hellige krigere – der er ikke så meget helligt ved det – for de mennesker vil vi gerne komme efter i langt højere grad, og der må man sige, at det her er et meget beskedent skridt på vejen.
Så det kan godt gøres bedre, men det vender vi nok tilbage til.
Vi støtter i hvert fald det her.
Jacob Mark (SF), 2015-10-21:
Danmark og Europa står over for en historisk flygtningekrise.
Det bliver sagt igen og igen.
Og det gør vi også.
Og SF tror ikke på, at vi kan løse de udfordringer, vi står over for, alene.
SF tror ikke på, at de alene kan løses ved ting, vi finder på her i Danmark.
Vi er overbevist om, at Danmark må deltage i fælles europæiske og solidariske løsninger.
Vi bakker op om Dublinforordningen og dermed også om, at der er et effektivt fingeraftryksregister, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om det her forslag, der gør registeret bedre og øger sikkerheden for dem, som afgiver deres fingeraftryk.
Villum Christensen (LA), 2015-10-21:
Det nærmer sig jo næsten det komiske efter min opfattelse at skulle inddrage klima og miljø i en sag, hvor man skal investere for 28,5 milliarder.
Man skulle prøve at forestille sig, hvad sådan et projekt vil koste af CO2, inden man begynder at få et nettoplus på bundlinjen.
Der går vist rigtig, rigtig mange år.
Og det er faktisk ikke ukorrekt, når jeg siger, at det er i størrelsesordenen 5.000 passagerer, man flytter, fordi man flytter jo også fra andre togforbindelser, når man får en hurtig forbindelse – og i øvrigt giver de her lyntog eller hurtigtog næsten altid underskud rundtomkring i verden, hvis man kigger efter.
Så det er en meget, meget tvivlsom case, vi er ude i her.
Kim Christiansen (DF), 2015-10-21:
Vi har jo altså indgået et forlig med den tidligere regering og Enhedslisten og SF, og det står vi selvfølgelig ved.
Vi kan jo også godt følge oliepriserne, vi glæder os, hver gang vi kører OK-kortet igennem, ikke for at reklamere for noget, men når vi tanker vores bil glæder vi os jo hver gang, og prisen er under 10 kr. i øjeblikket.
Samtidig kan man så som transportordfører ærgre sig over, at det altså også giver et hul i Togfonden DK, som vi jo på en eller anden måde er nødt til at forholde os til.
Derfor er jeg meget enig i det her servicetjek, som regeringen lægger op til, og det vil jeg da gå konstruktivt og positivt ind i, men ellers står vi som sagt ved de forlig, vi har indgået.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at man altid skal lade en ny regering sætte sig i stolen, men det skal jo nødig udvikle sig til et regulært siddesår, hvor regeringen ingen som helst ting foretager sig.
Kan vi regne med, at Dansk Folkeparti vil indskærpe over for Venstre og mindretalsregeringen bestående af Venstre, at der skal ske noget på f.eks. togfondsområdet, så der kommer gang i udviklingen og vi får skabt bedre tog til danskerne i fremtiden?
Kim Christiansen (DF), 2015-10-21:
Jeg kunne jo godt frygte, at der stadig væk ville være et stort behov for det, fordi om ikke andet vil Dansk Folkeparti i hvert fald selvfølgelig stå ved de forlig, de er med i, men selvfølgelig også presse på, for at vi fortsat får noget fremdrift i anlæg.
Men vi skal vel også lige give den nye regering lov til at sætte sig i stolen først, og så er jeg enig med hr. Rasmus Prehn i, at vi jo selvfølgelig skal fortsætte det høje ambitionsniveau i forhold til at skabe god mobilitet, god infrastruktur og vækst i samfundet.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg synes jo netop, at hr. Kim Christiansen var varmet så godt op, så jeg ville fortsætte.
Nu ville hr. Kim Christiansen jo ikke rose den tidligere regering for det høje ambitionsniveau i forhold til anlægsarbejde og andet, men er det ikke korrekt, at der var et helt andet ambitionsniveau i forhold til at investere i kollektiv trafik, i jernbane og andet, og at den nuværende regering jo har meldt ud, at de ikke er med på Togfonden DK og de også har indefrosset Infrastrukturfonden og andet?
Regeringen jo tilsyneladende har lagt det hele øde, og der skal ingen som helst ting ske, så er der overhovedet udsigt til, at vi kommer til at mangle de her taksationsformænd i fremtiden?
Kim Christiansen (DF), 2015-10-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan så forstå på hr. Henning Hyllested, at vi skal have tiden til at gå på en eller anden måde.
Jeg har sådan set tilkendegivet, at vi er meget enige og vil være med til det, men vi har jo ikke et konkret bud på, hvad det så er for en uddannelse, der skal ligge til grund for det her.
Det tror jeg vi skal spørge embedsværket om og tage under udvalgsarbejdet.
Hvad er det for kvalifikationer, der skal til for at kunne udføre de her opgaver?
Jeg var lidt inde på, at vi måske kunne lave en korterevarende uddannelse og klæde nogle personer på til at udføre de her opgaver.
Så vi er meget åbne, men det er i hvert fald vigtigt, når vi trykker på knappen ved tredje behandling, at vi så alle sammen er fuldt bevidste om, hvad det er for nogle kvalifikationer, der skal til.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Men hvad skal de præciseringer så gå på, i forhold til at lovforslaget er – efter vores mening – løst i kanten?
Kim Christiansen (DF), 2015-10-21:
Tak for det.
Jeg vil vælge en lidt anden indledning, Jeg vil undlade at rose den tidligere regering.
Hvad er det så, man skal have?
Er det en almindelig juridisk eksamen, man skal have, eller er der andre uddannelser, der kan komme på tale?
Endelig er det selvfølgelig vigtigt – ud over at vi gerne ønsker en præcisering, det vil jeg sige til hr. Henning Hyllested med det samme – at vi har præciseret, hvilke krav vi stiller til de mennesker, der skal udføre de her opgaver.
Det synes jeg er meget vigtigt at have på plads.
Vi kunne måske også diskutere, om det her egentlig er raketvidenskab, eller om man måske med en korterevarende uddannelse kunne klæde folk på til at varetage sådan en opgave som den her.
Det kunne være en anden ting, vi kunne undersøge i udvalgsarbejdet.
Men ellers støtter vi lovforslaget fra Dansk Folkepartis side.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Hr. Henning Hyllested kan i hvert fald regne med, at vi fra socialdemokratisk side vil spørge nysgerrigt ind til det her og prøve at få det præciseret og også høre, hvad ministeren siger, og så vil vi da gerne kigge på det konkrete, der kommer fra Enhedslisten.
Jeg synes, at en anden ting, der også er værd lige at have med i overvejelserne, og som jeg også glæder mig til at høre ministerens vurdering af, jo er, at når den nye Venstreregering så bombastisk har meldt ud, at den lukker ned for snart sagt alle projekter, hvor relevant er det her så?
Kommer der overhovedet til at ske noget på det her område?
For selv om Venstre har brugt meget tid i valgkampen på at sige, at nu er turen kommet til vejene, så må vi sige, at turen ikke er kommet til nogen eller noget som helst.
Venstre har ligesom lagt an til, at der ingenting skal ske på anlægsområdet, så det kan være, at der slet ikke bliver mangel på de her formænd.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Betyder det, at Socialdemokraterne i udvalgsarbejdet vil rejse det her spørgsmål?
Det har vi i hvert fald tænkt os at gøre.
Men vi vil faktisk lade vores stillingtagen afhænge af, om det lykkes os at komme igennem med en langt større præcisering end den, der ligger i lovforslaget.
Kan jeg regne med socialdemokratisk støtte?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Jeg synes, det er en smule ejendommeligt at følge ministeren i de her udmeldinger omkring besparelser.
I medier kan man jævnligt se ministeren, som melder ud, at han ønsker at støtte uddannelser i provinsen: Der skal et nyt taxametersystem til, godt nok først efter at han har foretaget besparelser, men det skal der til; der kan også åbnes nye uddannelser – turistuddannelser har han talt om – der kan ligge i omgivelser, som i betænkelig grad minder om de omgivelser, som findes i ministerens egen valgkreds.
Men det er jo alt sammen snak, for det mest konkrete, der er kommet fra ministeren i forhold til uddannelser i provinsen, er benhårde besparelser på selv samme uddannelser.
Er det ikke korrekt?
Er det ikke korrekt, at det eneste konkrete, der er kommet fra ministeren på det her område, er besparelser?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Nu behøver spørgeren ikke blive lav i sin måde at omgås Folketinget på og insinuere, at blot fordi ministeren har en interesse i turismeuddannelser, hænger det sammen med, at ministeren er valgt i en turismevalgkreds.
Det gavner hele landets udvikling, hvis det er, at man laver turismeuddannelser, så vi får løftet den industri, som i forvejen er en milliardindustri i Danmark, og som har brug for at få et yderligere løft i forhold til i dag for at skabe arbejdspladser til samfundets ve og vel.
Men jeg vil undlade at bemærke yderligere i forhold til det, hvis det skulle falde spørgeren ind at komme med den slags bemærkninger.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Lovforslaget her er jo en følge af det meget høje ambitionsniveau, som den tidligere socialdemokratiske regering havde i forhold til anlægsprojekter i form af veje og baner og andet, hvor man virkelig satte noget i gang for fællesskabets skyld, brugte investeringer i fremtiden til at trække Danmark fri af krisen og skabe arbejdspladser.
Og på grund af det her store aktivitetsniveau, der kom som følge af den socialdemokratiske politik i den tidligere regering, har man altså også fået et pres i forhold til at sikre ordentlig og hurtig ekspedition af de her ekspropriationssager.
Der er man altså kommet i en situation, hvor man er kommet i bekneb med at finde tilstrækkelig kompetente formænd for de her taksationskommissioner og andet.
Der er det så forslaget her går på, om man kunne gøre det, at man måske kunne åbne op for andre typer af juridiske uddannelser end dem, der er gældende i dag, for at få flere til at søge ind i forhold til at være formænd på det her område.
Det synes vi fra socialdemokratisk side er positivt.
Nu har vi jo konstateret, at den nye Venstreregering har meldt ud, at de stort set ingen ambitioner har i forhold til anlægsprojekter, at de ikke synes, der skal ske noget på vejområdet, at de ikke synes, der skal ske noget på jernbaneområdet.
Og så kan det være, det ikke bliver så nødvendigt, fordi der ikke skal ske så meget på det her område, men under alle omstændigheder har vi stor sympati for, at man åbner op for andre typer af juridisk uddannelse i forhold til at varetage de her formandshverv.
Det kan vi godt leve med fra socialdemokratisk side.
Jeg er lidt nysgerrig efter, om ministeren måske kan uddybe med nogle konkrete eksempler på, hvor man er stødt ind i det her problem med manglende formænd.
Jeg har nemlig tilladt mig at prøve at spørge i mit eget kommunale bagland, om nogle af de borgmestre, jeg kender, er stødt på det her problem.
Og der er ikke nogen af dem, der har givet udtryk for, at de har set det store problem i det.
Men jeg hører så også fra nogle af mine kollegaer her i Folketinget, at de har hørt om det tidligere, og der vil vi da gerne bidrage konstruktivt.
Når man læser høringssvarene, kan man også se, at der bl.a. er en gruppe af landinspektører, der i første omgang jubler over det her og tænker, at nu kan de også få lov at være formænd på det her område.
Men der bliver døren så smækket lige i hovedet på dem igen, fordi de ikke er tilstrækkelig juridisk uddannede, forstår man så.
Vi vil stille nogle opfølgende spørgsmål og følge det tæt, men i udgangspunktet synes vi, det er et godt og konstruktivt forslag, som vi kan støtte.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Jamen det var netop for at tage hul på det, som ordføreren selv var inde på, nemlig spørgsmålet om, at det jo ikke er særlig præcist beskrevet i lovforslaget, hvad det egentlig er for nogle juridiske uddannelser, vi snakker om.
Tværtimod synes jeg faktisk, at det er noget løst.
Der er nævnt et eksempel som cand. merc. jur.
– ja, fint nok, men det er slet ikke det eneste.
Det ender jo med at blive en konkret vurdering i det enkelte tilfælde.
Derfor kunne jeg måske godt tænke mig at høre, om Socialdemokraterne har gjort sig nogle overvejelser om, hvad det her skal være.
Det er jo alvorlige afgørelser, de her kommissarier og taksationskommissioner osv. træffer i forhold til folk, så det er jo vigtigt, at man vel har styr på, hvem det er, der render rundt og beslutter i mange tilfælde for rigtig mange, mange penge.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg er rigtig glad for hr. Henning Hyllesteds og Enhedslistens spørgsmål og bekymring, for det er da også noget, der falder os i Socialdemokratiet i øjnene.
Også det forhold, at et af de høringssvar, der blev givet, nemlig fra de her landinspektører, kan skabe den opfattelse, at også de ville kunne træde ind på de her poster – og så får de så at vide, at det ville de ikke kunne, for deres uddannelser er ikke tilstrækkelige.
Det kunne godt tale for, at man var noget mere præcis i forhold til, hvem der faktisk kan træde ind og varetage de her opgaver, og hvem der ikke kan.
For det, at det bare bliver gentaget igen og igen, og at ja, det er op til en konkret vurdering, det skaber altså noget usikkerhed og også plads til en forkert fortolkning, når selv dem, der afgiver høringssvar, får det her lidt galt i halsen.
Så jeg kunne godt forestille mig, at man kunne præcisere det noget mere, og jeg synes da heller ikke nødvendigvis, at man skal udelukke muligheden for, at man så måske kunne lave en målrettet kursusrække eller noget andet, der gør, at folk, der har nogle af kompetencerne, kan få det sidste på plads, så man kan få løftet den her opgave.