runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Jeg vil sige til det første, hr. Jørn Dohrmann spørger om, nemlig om det er kutyme, at kommunerne skal læse ministerens tanker: Det er jo bare et faktum, at der er rigtig mange kommuner, der godt har kunnet følge med i den her proces, og de har godt kunnet se, at vi skal have nogle vandplaner.
Der ligger det her udkast.
Det har været i høring.
Mange af dem er allerede gået i gang med denne indsats, og det synes jeg er et udtryk for rettidig omhu i kommunerne.
De har sådan set taget den her opgave på sig, og jeg har fuld tillid til, at kommunerne faktisk gerne vil det her.
Jeg oplever en stor interesse for det her område ude i kommunerne, og jeg oplever, at de også har en meget høj faglighed, i forhold til hvordan de griber det her arbejde an.
Derfor har jeg fuld tillid til, at det vil kommunerne gøre med stor faglighed og med ildhu.
I forhold til hvad naturlige vandløb er, vil jeg sige, at målet her jo er en god tilstand i vores vandløb, og der har vi en række forskellige virkemidler i kataloget.
I forhold til anden generation får vi et meget større katalog af virkemidler – jeg tror, at det er 15 eller 16, der indgår i det katalog, vi har sendt ud til vandrådene – og derfor er der jo altså der en række virkemidler, og kommunerne har selv mulighed for at udvælge, hvad det er for nogle strækninger, som man vil lave indsatsen på, i forhold til det arbejde de nu er i gang med.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Tak for det.
Er det normal kutyme, at en kommune sådan set går i gang med nogle ting, de ikke er blevet pålagt på forhånd?
Jeg synes, at det da er ret interessant, hvis kommunerne ligesom skal læse ministerens tanker om, hvad der skal ske på området, og så skal de ellers bare gå i gang.
Men det var så en sidebemærkning.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Hvad er de her naturlige vandløb, og hvor langt vil ministeren gå tilbage og kigge på kort og se på, hvad der var gravet, og hvad der var naturligt skabt?
Så i det kortmateriale må vi kunne forvente at få nogle klare svar på det – vil man bruge de gamle kort, som kunne ligge til grund for de her planer, eller bliver det her også bare en gang gætværk, hvor kommunerne skal gå ud og lave en vurdering af sig selv?
Og så er det lige pludselig ikke ministeren, der ligesom skal stå til ansvar.
Er det dét, der er meningen?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Men det er jo ikke sådan, at kommunerne først kan begynde deres arbejde med det her, når vandplanerne er endeligt vedtaget.
Der er en lang række kommuner – rigtig mange kommuner – der allerede er i fuld gang med at rulle de her planer ud.
Hvis vi ikke vedtager førstegenerationsvandplanerne, har kommunerne ikke nogen forpligtelse til at gennemføre den indsats, og det er det, jeg er meget optaget af, nemlig at vi får sikret, at den indsats også vil blive fuldt gennemført.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
I første omgang blev det lovet, at det ville tage ca. 3 måneder at læse de her høringssvar.
Men det er godt; det er jo et tegn på, at det bliver gjort grundigt, og at der bliver taget hensyn til høringssvarene.
Så håber jeg også, at ministeren er bekendt med, at når først de høringssvar er læst og der er sendt noget af sted til EU, skal kommunerne, inden der i øvrigt skal foretages mere i første vandplan, til at lave deres arbejde vedrørende første vandplan.
Nu sagde ministeren, at ministeriet sagtens kan magte både at køre første og anden vandplan samtidig, men tror ministeren, at kommunerne kan magte at køre første og anden vandplan samtidig?
Jeg ved i hvert fald, at mange kommuner har sagt, at de har rimelig travlt, hvis de skal nå at blive færdige med anden vandplan og arbejdet i vandrådene til oktober.
Så det hjælper vel ikke meget at have en masse gode intentioner, hvis kommunerne først kan begynde deres arbejde med første vandplan senere.
Vi taler jo hele tiden om, og det gør ministeren også, hvornår første vandplan kan begynde at arbejde.
Der mangler jo et års indsats i kommunerne først.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Altså, jeg vil nu gerne sige helt åbent, at ja, vi var måske lidt for utålmodige, da vi overtog regeringsmagten og kunne konstatere, at vandplanerne allerede var 2 år forsinkede.
Derfor har hr. Henrik Høegh ret i, at der var en kort høringsperiode, som så betød, at vi måtte ud i endnu en lang høringsperiode.
Jeg skal være den første til sige, at jeg ikke synes, det forløb har været kønt.
Jeg er meget optaget af, at vi får førstegenerationsvandplanerne ud at virke hurtigst muligt.
Det er så også svar på det andet spørgsmål, nemlig at vi nu er i gang med at kigge på og vurdere de tusindvis af høringssvar, der så er kommet i den her 6-månedershøringsfase.
Min forventning er, at vi her i løbet af sommeren 2014 kan få den høringsfase overstået, og at vi derfor i efteråret 2014 kan få de her førstegenerationsvandplaner endeligt vedtaget, så de kan komme til at virke.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
I slutningen af svarene kommer vi sådan til at debattere substans, når ministeren svarer.
Så lad mig starte med ministerens historiske beskrivelse og sige, at der altså lige er et andet element, som gør, at de første vandplaner er lidt forsinkede.
Det var regeringens valg af en kort høringsperiode på 8 dage.
Det var sådan set også en af årsagerne til, at det hele skulle gå om igen, starte forfra.
Det glemmer ministeren somme tider i den historiske gennemgang.
Så er der et par praktiske spørgsmål: Hvornår bliver ministeren færdig med at læse høringssvar til første vandplan?
Det er jo det, der afgør, hvornår man kan komme videre med første vandplan.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Jeg synes ikke, at det giver nogen som helst mening, altså det, som ordføreren her siger, og så det, der indgår i det her forslag.
Altså, man vil gerne miljøet, man vil gerne de her indsatser.
Hvorfor er det så, at man foreslår at udskyde dem?
Det giver ikke nogen mening.
I forhold til bekymringen for, om andengenerationsvandplanerne skal blive forsinket, ja, så vil det her forslag netop betyde, at der er en risiko for, at anden generation vil blive forsinket.
Hvis vi nu skal til at sammenkøre de to processer, skal vi så stille det arbejde i bero, der nu foregår i kommuner og vandråd som forberedelse til de vandplaner, som skal i høring i december 2014?
Jeg er meget optaget af, at andengenerationsvandplanerne får et helt andet forløb, end første generation har haft.
Det synes jeg vi er godt i gang med.
Det ligger i et rigtig godt spor, i øvrigt på baggrund af en lovgivning, vi har vedtaget i fællesskab her i Folketinget.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Jamen det var bare ikke et svar, og det, jeg spurgte om, var jo det med, hvor langt man ville gå tilbage med kortmaterialet og se, hvad det er, der var naturligt, og hvad det er, der er kunstigt skabt.
Og så kan man få en masse virkemidler i stedet for.
Jeg vil godt lidt tilbage til den EU-Domstol, den EU-ret, stævning, eller hvad det er, der er udtaget.
Jeg vil bare spørge: Hvem er det, der kommer ned at sidde i EU-fængslet, hvis det er sådan, at det her ikke kommer til at virke?
Er det den her kommunalbestyrelse, som ikke har lavet det, den skulle, fordi den ikke har læst ministerens tanke, eller er det ministeren, der er på vej til fængslet i EU?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-07:
Men jeg synes jo også, det må være sådan, at vi som politikere, når der kommer ny viden, når vi bliver klogere, når vi finder ud af, at der er problemer med f.eks. karakteriseringen af vandløbene, så agerer på det, og at vi ikke bare skynder os, fordi nu skal vi skynde os, men at vi gør det rigtigt, og at vi gør det ordentligt.
Jeg har en reel bekymring, og jeg vil godt lige spørge til, om det også er ministerens.
Er ministeren slet ikke bekymret for, at anden generation bliver væsentlig forsinket?
For det er min allerstørste bekymring, nemlig at vi kommer til at forsinke anden generation, fordi vi skal køre to parallelle løb.
Og jeg vil hellere gøre arbejdet ordentligt, så vi får sikret miljøet, end at jeg bare vil skrive ned på et stykke papir, at vi vistnok har gjort noget.
Lad os tage og gøre noget i stedet for bare at skrive, at vi gør det.
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Jeg diskuterer sådan set ikke, om vandmiljøet er i dårligere eller i bedre stand lige nu.
Det, jeg diskuterer, er, hvad det er for et vandmiljø, vi har forpligtet os til, fordi vi synes, det giver god mening, og hvad det er, vi siger vi vil leve op til, altså den gode økologiske tilstand, som er det, som ligesom er – sagt på godt dansk – et vandmiljø i balance, om du vil, altså at det er ordentligt.
Det er det, som EU kræver, og det er det, som vi faktisk synes er fornuftigt, hvis vi skal passe på vores natur og miljø, også for fremtidige generationer.
Så kan hr. Jørn Dohrmann jo godt sige: Jamen vi har allerede gjort noget, og det er meget godt, og nu vil vi gerne stoppe.
Det er jo fair nok at være politisk uenige om, hvor vi skal hen.
Det, jeg bare siger, er, at det, som EU-Domstolen kigger på, det, som Kommissionen kigger på, jo ikke er, om det går fremad i Danmark; det er, om vi når den målsætning, som vi har forpligtet os til.
Og det er sådan set også den målsætning, jeg gerne vil måles på, for for mig er det, hvad der sker derude, og om miljøet er i balance, om du vil, der betyder noget, og ikke så meget, om vi har fået hold på nogle af vores redskaber, og at der er nogle ting, der er begyndt at virke, hvor der så er nogle andre ting, som måske ikke gør det.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Ja, man kan lytte meget til den debat her, men jeg kan jo forstå, at hr. Jens Joel er fuldstændig ligeglad med, hvad konsekvenser det har for landet som helhed – om vi mister arbejdspladser, om vi mister beskæftigelse.
For der blev nævnt noget med stumperne, der er tilbage, og den slags ting.
Jeg vil bare spørge – når hr. Jens Joel ligesom siger, at miljøet egentlig er i en dårlig forfatning derude: Hvornår har vandmiljøet haft det bedre end i dag?
Altså, det er jeg bare nødt til at spørge om, for alle de rapporter, der kommer, viser jo, at det netop går i den rigtige retning med vandmiljøet, at det faktisk aldrig har været bedre end det, der er i dag.
Der må jeg bare spørge: Hvad er det, der så lige mangler?
For når man med hensyn til grødeskæringen kommer frem til, at det ikke kan beregnes, hvad konsekvenser det har økonomisk, hvis man ikke foretager grødeskæringen – for så vil det være en hel masse landbrugsjord, der bliver oversvømmet og den slags ting – hvad er det, der har været så dårligt?
Hvad er det, der kunne blive meget bedre?
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Hvis forslagsstillerne i dag mener, at vi skal gå i gang før 2016 – altså, at vi skal være i gang allerede næste år med ting, som rent faktisk har miljøeffekt – og lave den indsats, som der er behov for derude, så er jeg sikker på, at det her er en strid om ord, og så kan vi jo sådan set diskutere, hvad det betyder med den der sammenkobling.
Jeg hører bare ikke rigtig klart og tydeligt en tilkendegivelse af, at man mener, at man skal i gang nu, og det er det, vi fra Socialdemokratiets side synes man skal.
Derfor tager vi fat i de instrumenter, som ligger på bordet – det, som vi kan gennemføre, de ting, som kan få en miljøeffekt – og det er det, vi holder fast i.
Så kan vi jo diskutere, om det er en sammenkobling eller om det er en afskaffelse, eller hvad det er.
Det er jeg sådan set ligeglad med.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi går i gang nu og her og ikke venter med at gøre noget, til andengenerationsvandplanerne skulle få en effekt.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-07:
Vi lægger jo netop op til at sammenkoble de to planperioder.
Det kan godt være, at man mener, at nogle godt kan håndtere det – ja, for pokker.
Men det væsentlige her er vel, at vi håndterer det på den måde, der er bedst for miljøet.
Der er jo ikke nogen af os, der har lagt op til, at vi dropper implementeringen af f.eks. randzonerne.
Der har vi jo netop nu indgået en aftale, hvor vi forsøger at sikre, at vi rammer nogle af de steder, hvor det reelt har en effekt, og det er det, vi synes er væsentligt.
Vil hr. Jens Joel ikke være med til, at vi prøver at tænke tingene sammen, så vi får alle de bedste effekter samtidig, og så vi ikke kommer til at stå i en situation, hvor vi bruger de penge, der er, på f.eks. nogle vandløb, hvor det ikke har en stor miljøeffekt, hvis vi nu står over for i anden generation at kunne få en bedre karakteristik af de vandløb, så vi dermed kan bruge ressourcerne på f.eks. at restaurere de vandløb, hvor det giver den største miljøeffekt?
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Jeg har ikke nogen grund til at betvivle det, når man fra Miljøministeriets side, fra styrelsens side siger, at man godt kan håndtere det her, vel vidende, at det er en stor opgave, men at man godt kan håndtere det, og at man synes, at man får det bedste resultat miljømæssigt ved at holde fast i de elementer fra første generation, som stadig væk kan bruges, om man så må sige, som ikke er blevet for forsinkede, eller hvor man har fundet nogle bedre virkemidler eller taget halvdelen af randzonerne ud, eller hvad det nu kan være – altså de ting, der er tilbage.
Når man siger, at man stadig væk har brug for det, og at man godt kan håndtere det samtidig med det andet, har jeg fuld tillid til, at man kan håndtere det.
Derfor siger jeg, at fra socialdemokratisk side vil vi gerne have den miljøgevinst, som man kan få ud af det.
Så siger fru Charlotte Dyremose: Hvor står der noget om at droppe noget?
Så vil jeg bare spørge: Hvis ikke vi skal droppe noget, er vi så enige om, at vi skal lave en indsats før 2016, altså før den nye generation?
Mener man også fra forslagsstillernes side, at der skal en indsats til, længe før anden vandplanperiode faktisk træder i kraft?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-07:
Det kan godt være, at hr. Jens Joel ikke har siddet så længe i Folketinget, men han er da i hvert fald kommet ganske udmærket ind i den der retorik med bare at lade, som om de andre vil noget andet end det, de siger.
Kunne vi ikke holde os til fakta i stedet for?
Hvor i beslutningsforslaget står der noget om at droppe noget?
Der står netop i beslutningsforslaget, hvis man læser under punkt 1, at der skal sammenkobles.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Jens Joel, om ikke vi kunne holde os til fakta.
Når nu hr. Jens Joel siger, at vi netop skal tage vare på vores mest sårbare naturområder – og det er lige præcis det, der er vores pointe med det her beslutningsforslag – vil hr. Jens Joel så garantere mig, at hvis vi fortsætter med de to parallelle forløb, kommer vi ikke til at restaurere nogle vandløb og bruge ressourcer på at restaurere nogle vandløb uden at få den samme miljømæssige effekt, som vi kunne have fået ved at restaurere andre vandløb, hvis vi havde kigget på, hvilke vandløb det gav bedst mening at restaurere.
Vil hr. Jens Joel garantere mig, at vi med to parallelle forløb kan være sikre på, at vi bruger ressourcerne og kræfterne der, hvor det bedst hjælper vores sårbare naturområder?
Det er sådan set den garanti, vi efterlyser ved at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Jeg tror sådan set, at vi begge to har læst den første vandplan, og derfor tror jeg ikke, vi kommer til at skændes om, hvad der står i vandplanerne.
Det, som jeg troede vi diskuterede i dag, var – og så må hr. Henrik Høegh eller andre i en anden sammenhæng ligesom forklare det, hvis det ikke er det – at man mener, at man ønsker, at vi dropper førstegenerations vandplaner.
Hvis man ikke synes, at man er kommet så sent i gang, at det næsten kan være det samme, og at vi lige så godt kan tage fat på den anden vandplanperiode, så har jeg bare misforstået setuppet for den her diskussion i dag, for jeg troede, det var det, man lagde op til.
Og der siger jeg bare, at fra Socialdemokratiets side synes vi, at man skal holde fast i de stumper, i de ting, vi rent faktisk kan nå at få til at virke, fordi vi har brug for den miljøeffekt, som det kan give.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
Der er ingen i dag, der snakker om at droppe det.
Der er ingen af os, der siger, at nu kan det være det samme, eller nu er det lige meget – altså siger de ord, der bliver brugt.
Vi prøver at foreslå en realistisk arbejdsform i forhold til det her.
Lad mig så slutte med at spørge: Er hr. Jens Joel enig i, at der i den første vandplan står, at man skal have gummistøvlerne på og ud og vurdere, om de målsætninger, ministeren melder ud, er realistiske?
Og er hr. Jens Joel enig i, at der i første vandplan står, at ingen må begynde på nogen tiltag i første vandplan, før de, i realiteten af Finansministeriet, har fået ja til, at der er penge til at kompensere?
De to ting vil jeg godt lige høre om hr. Jens Joel er enig i står i første vandplan.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Til det her med, at man skal kende de økonomiske konsekvenser, inden man sætter det i gang, vil jeg sige, at jeg bare kan konstatere, at det har været et virkemiddel, der har indgået i førstegenerationsvandplanerne, som den tidligere regering jo har udarbejdet.
Vi har så kunnet konstatere, at det ikke har været muligt at lave sådan en kompensationsordning, og derfor har vi valgt – og det synes jeg er helt rimeligt – at sige, at det ikke indgår fremadrettet.
I forhold til hvad der er god tilstand, vil jeg sige, at det er et rigtig godt spørgsmål.
Der er nogle helt klare kriterier i vandrammedirektivet for, hvad det er, man måler på, hvad det er, man kigger på, og det er jo sådan helt konkret noget med fisk og planter i vores vandløb.
Men hvis hr. Villum Christensen gerne vil have en meget detaljeret beskrivelse af, hvad det præcis er, vi går ud og kigger på, så synes jeg, at vi skal få det sendt over, sådan at man er helt og fuldt oplyst om, hvad det egentlig er, målet er.
Men målet er god økologisk tilstand, hvor vi kigger på, hvordan forholdene helt konkret er i vores vandløb.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
Der manglede lidt i historiebeskrivelsen – men det er der jo ingen grund til at gentage – som har skubbet det her, og som kunne have betydet, at vi havde gjort det her i den rigtige rækkefølge.
Vi gør sådan set det her for at prøve at give en fremstrakt hånd og for at prøve at stille hinanden spørgsmålet: Hvordan kommer vi rigtigst videre?
Mener hr. Jens Joel, at det er den rigtige arbejdsgang, hvis han i øvrigt er enig i, at det er reelt, at der står i første plan, at vi skal vurdere, om de målsætninger, vi har sat, er realistiske miljømæssigt?
Mener hr. Jens Joel så, at det fremmer implementeringen, at vi starter med at finde værktøjer til målet og så bagefter skal finde ud af, om målet er realistisk?
Ville det ikke være sådan mest naturligt at tage det i den omvendte rækkefølge?
Så ville vi faktisk nå frem til noget, der kunne hjælpe miljøet de steder, hvor målene er realistiske – det ville vi nå hurtigere frem til.
Så det er sådan set et udtryk for at ville prøve at sætte sig sammen og gøre det bedst muligt i forhold til de konsekvenser, der er, og den realitet, vi står i i dag.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
Det var endnu en gang historiebeskrivelse, hvor man lige glemte, at der smuttede 2 år, fordi man tog 8 dages høringsfrist.
Havde man ikke gjort det, men taget en normal høringsfrist, så havde vi jo været i gang med første vandplan nu, og så havde vi haft en vurdering af, om målsætningerne var realistiske, og så ville det have været fornuftigt at lade vandrådene begynde at kigge på værktøjer for at nå målene.
Så vi kan godt hælde en masse historie i hovedet på hinanden.
Det synes jeg at jeg har givet et eksempel på.
Per Clausen (EL), 2014-05-07:
Nu er jeg måske en lille smule betænkelig ved at nære tillid til, at hr. Henrik Høegh er den mand, der bedst kan anvise, hvordan vi når et resultat hurtigst muligt.
For det, hr. Henrik Høegh siger, er jo, at i 2011 havde man haft en Venstreledet regering i det her land i 10 år, og på det tidspunkt afleverede man altså et resultat til sin efterfølger – noget, man skulle have nået i 2009 – hvor man intet vidste om, hvad der skulle gøres, og man ingenting vidste om, hvad der virkede.
Og nu siger hr. Henrik Høegh, at han er manden, der ligesom har en løsning på, hvordan vi skal få det her indfriet.
Kan han ikke selv høre, at det lyder en anelse utroværdigt?
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
Det er vi enige om.
Men er der nogen her i salen eller uden for disse tykke mure, der tror, at det kommer til at gå hurtigere, hvis man starter med at finde værktøjer og så bagefter finder ud af, om det, man har fundet værktøjer til, er opnåeligt?
Jeg tror sådan set godt, jeg tør holde på, at det rigtige ville være at gøre det samtidigt.
Det var det, der var konklusionen her på det seneste.
Jeg tror faktisk også, at hr. Per Clausen kan forstå, at hvis man starter med at tjekke, om det er det rigtige mål, vi har, og om det er opnåeligt, så er det bagefter, man finder værktøjer til at nå det med.
Det vil give det hurtigste resultat ude i miljøet.
Per Clausen (EL), 2014-05-07:
Det har Rigsrevisionen jo også meget tydeligt dokumenteret: Der er tale om noget rod.
Jeg er også enig i, at hr. Henrik Høegh har alle forudsætninger for at kende detaljerne i rodet bedre end de fleste.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Henrik Høegh: Hvornår forestiller Venstre sig at vi skal nå det mål, som vi i år 2000 lovede vi ville nå i 2015?
For hr. Henrik Høegh må vel have et eller andet bud, hvor lang tids forsinkelse vi yderligere skal have.
Henrik Høegh (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Lad mig starte med at slå fast, at ingen af os er i tvivl om, at vi har en miljømæssig opgave og en miljømæssig udfordring med de her vandplaner.
Jeg må sige, at det synes jeg virkelig, når vi nu er i den situation, at den første og den anden vandplan sådan balancerer lidt.
Ministeren siger, at nogle steder ude i kommunerne er man gået lidt i gang med den første vandplan, men alle er et hundrede procent i gang med den anden vandplan – det tror jeg at vi er enige om.
Vi fremsatte det her i marts.
Hvis man læser i den første vandplan, står der klart, at den går ud på, at man skal kontrollere, om de målsætninger, der er sat for vandløbene, er realistiske at nå, altså om det er miljømæssigt realistisk, og så skal man yderligere tjekke, hvad de økonomiske konsekvenser vil være af at nå de mål.
I den anden vandplan står så, at man sammen med vandrådene skal vælge værktøjer for at nå den målsætning, og samtidig skal man se på, om det er rigtigt, at det er udpeget som et naturligt vandløb, hvor man kan forlange en god økologisk tilstand.
Ministeren har altså nu iværksat en proces, hvor man starter med at skulle finde værktøjer for at nå nogle målsætninger, og bagefter skal man tjekke, om de er opnåelige.
Det var derfor, vi fik den idé, om vi ikke skulle prøve at gøre det her samtidig.
Det er sådan set i al sin enkelhed det, der ligger i det.
Det, der så i øvrigt gør det her til noget rod, er i forhold til kommunerne.
Jeg kan forstå, at ministeren nu siger, at kommunerne er i gang med at implementere den første vandplan.
Her må man så i øvrigt godt bruge reduceret grødeskæring, har ministeren lige sagt, og hun har samtidig sagt, at man ikke kan finde ud af, hvordan man skal kompensere for det.
Så hvis der er nogle, der tror, at der ikke stadig væk bliver skrevet molbohistorier, har de i hvert fald her et eksempel på det.
Lad mig repetere: Vi starter nu med at bede vandrådene – jeg synes, at vandrådene er en god opfindelse, for det er jo dem i vandrådene, der har gummistøvlerne på og er i nærheden af miljøet – om at finde værktøjer til at nå målene og finde ud af, om et vandløb er kunstigt eller naturligt.
Bagefter skal man finde ud af, om de målsætninger, som man har fundet værktøjer til at opnå, er opnåelige.
Jeg fik bare den tanke ud fra sådan almindelig bondelogik: Skulle vi ikke prøve at gøre det samtidigt i det mindste for hvert vandløb?
Det er i al sin enkelhed det, det her forslag handler om.
Tak for ordet.