Mette Reissmann (S), 2013-10-10:
Med dette lovforslag beder regeringen Folketinget om samtykke til, at Danmark ratificerer aftalen om en fælles patentdomstol.
Formålet er at gøre det enklere, billigere og mere effektivt for danske virksomheder at beskytte deres opfindelser i Europa.
Dermed handler forslaget i sin kerne om at skabe og fastholde danske arbejdspladser.
Dette forslag er entydigt godt for Danmark.
Den europæiske patentreform vil styrke danske virksomheder og deres mulighed for at patentere den gode idé.
Den hjælper også, hvor en dansk virksomheds patent bliver krænket og der skal føres en retssag.
Det vil især gavne Danmarks mange små og mellemstore virksomheder, der kan have vanskeligt ved at håndtere den kompleksitet, der er forbundet med patentering på det europæiske marked eller med at føre retssager i forskellige lande på forskellige sprog, og som måske heller ikke engang har økonomien til at skulle forfølge deres ret, når de nu har ret.
Det vil en europæisk patentreform ændre på.
Vi reducerer en byrde for danske virksomheder, der således vil kunne anvende flere ressourcer til at udvide produktionen, udvikle nye ideer og skabe vækst og arbejdspladser.
Det er det, som det her lovforslag handler om.
Der er to hovedelementer i lovforslaget.
Det ene drejer sig om indførelse af en fælles patentdomstol og det andet om en frivillig mulighed for at søge et såkaldt enhedspatent.
I forhold til enhedspatentet er der tale om et supplement til de nuværende regler.
I dag kan man enten søge om et nationalt patent eller et fælles europæisk patent, som så skal valideres i alle de lande, det skal gælde i.
Det siger sig selv, at det er et tungt arbejde.
Fremover får virksomhederne mulighed for også at søge et enhedspatent, der på baggrund af en ansøgning gør det muligt at opnå patentbeskyttelse bredt i Europa.
Danske virksomheder vil altså fremover kunne vælge at bruge de nye enhedspatenter eller gøre præcis som i dag, når de søger og forsvarer patenter.
Det betyder, at penge, der i dag går fra danske virksomheder til patentagenter og bureaukrati rundtomkring i Europa, i stedet kan blive på danske hænder.
I forhold til indførelsen af den fælles patentdomstol er det i dag sådan, at en patenthaver skal anlægge sag i hvert enkelt europæisk land, hvor patenthaver oplever sit patent krænket.
Sagerne skal føres ved de nationale domstole og afgøres efter de pågældende landes nationale lovgivning.
En fælles patentdomstol i Europa vil betyde, at der kun skal anlægges én sag i en tvist om et europæisk patent eller et enhedspatent ved en fælles domstol.
Jeg vil ikke undlade at bemærke, at aftalen om en fælles europæisk patentdomstol blev forhandlet på plads af det danske EU-formandskab i 2012, der knækkede en mere end 30-årig gammel nød.
Det vakte stor glæde i dansk erhvervsliv dengang, og nu er vi så på vippen til at afslutte, hvad vi startede.
Ifølge Justitsministeriet medfører ratifikationen af den mellemstatslige aftale om en fælles patentdomstol, at Danmark afgiver suverænitet, og derfor kræves der ifølge grundloven fem sjettedeles flertal, for at lovforslaget kan godkendes.
Det er min store forhåbning, at Folketinget kan etablere det nødvendige flertal.
Tre gange tidligere har Danmark afgivet suverænitet på patentområdet, senest i 2006, og alle tre gange har vi kunnet mønstre det påkrævede flertal.
Vi står nu i en situation, hvor Danmark har alt at vinde ved at stemme for, men visse partier i Folketinget kan måske være fristet til at stemme imod af taktiske hensyn frem for nationale.
Den fristelse håber jeg ikke man bukker under for.
Socialdemokraterne er af den overbevisning, at vi skal lytte til den overvældende mængde af positive høringssvar, vi har fået.
Såvel Dansk Industri som LO, arbejdsgivere som lønmodtagere, siger ja tak.
Private virksomheder, opfinderforeninger og danske universiteter siger ja tak i fællesskab.
Hermed kan jeg oplyse, at Socialdemokraterne støtter forslaget.