Rasmus Prehn (S), 2011-05-19:
Det er jo altså slående.
Det skal nok være noget, der giver liv i kludene, noget, der vækker engagementet.
Det skal nok være noget, folk mener er med til at øge valgdeltagelsen.
Nej, vi forestiller os naturligvis ikke, at administrationsdelen skal fylde så meget, at det svarer til 1 mio. kr. eller derover – overhovedet ikke.
Vi forestiller os, at det er et beskedent beløb ud af det her, for vi ved, at det er nogle udvalgte kommuner, der har valgt at lukke mange valgsteder.
Der er nogle valgsteder, som er i overskud i forhold til, hvad der giver mening valgdeltagelsesmæssigt, og som ligger i yderområder.
De søger ind, og de kan så blive hjulpet med det her beløb.
Det er ikke for at hjælpe kommunen, for dem har vi sådan set ikke ondt af i den her sammenhæng.
De har lavet en fejlprioritering.
Det er borgerne og de mennesker, der bor ude i de lokalsamfund, hvor valgstederne er nedlagt, vi vil hjælpe, og det er det, der er fokus på i forslaget her.
Der er jo en vis tradition her i Folketingssalen for, at når man har et beslutningsforslag på og man skal op som forslagsstiller og replicere på det, der er blevet sagt, starter man med at takke for debatten.
Det vil jeg naturligvis også gøre.
Andre gange, når jeg har haft beslutningsforslag på i salen, har takken været mere hjertelig,
vil jeg gerne sige, for jeg synes, at det her emne, som er utrolig vigtigt for vores folkestyre, utrolig vigtigt for vores demokrati, burde lægge op til videbegær, engagement, diskussionslyst om, hvad vi kan gøre for at få endnu flere til at deltage i vores demokrati, og hvad vi kan gøre for at gøre vores folkestyre endnu stærkere.
Der synes jeg altså lidt, at der var en tendens – og jeg vil sige, at ministeren lagde ud – til en ignorant, mavesur, visionsforladt attitude i forhold til den her debat.
I stedet for at tale om, hvad vi kan gøre for at styrke vores demokrati, gravede man sig ned i et hul og talte en hel masse om, at det ikke kunne lade sig gøre, at det var teknisk umuligt, at man ikke forstod, hvad det var, der stod, der var for mange bureaukrater osv.
Hvor blev den gode demokratiske debat af?
Vi havde en formiddag her, hvor vi kunne have diskuteret, hvad vi kunne gøre for, at demokratiet blev mere nærværende; hvor vi kunne have diskuteret, hvad vi kunne gøre for, at flere havde lyst til at engagere sig; hvor vi kunne have diskuteret, hvad vi kunne gøre, for at valgdeltagelsen igen blev utrolig høj i Danmark.
Jeg har som ung mand rejst rundt i verden og mødt andre folk, der har sagt, at de var så imponerede af det danske demokrati, for der var så høj en valgdeltagelse, og hos dem selv havde de en lav valgdeltagelse.
Hvad gør I i Danmark?
Hvorfor er I så gode til det med valgdeltagelse?
Jeg har stolt kunnet fortælle om det danske demokrati, alt det gode, vi gjorde.
Og så ser vi, at der er en tendens til nedadgående valgdeltagelse.
Vi prøver fra socialdemokratisk side at sætte den dagsorden, at vi vil have valgdeltagelsen op og vi vil have flere til at engagere sig.
Så skal vi have en debat her, hvor det kommer til at handle om mavesure selvmodsigelser, rakken ned på forslag – det dårligste forslag i Folketinget overhovedet osv. osv.
Det synes jeg er ærgerligt, og det er trist, for emnet er alvorligt nok.
Sagen er jo den, at der i de seneste år efter strukturreformen er blevet lukket valgsted på valgsted.
Det er flere hundrede valgsteder, der er blevet lukket.
Borgere, der var vant til, at de kunne gå hen og stemme i deres lokale forsamlingshus, deres lokale skole, har nu 10, 15, 20 km hen til det valgsted, hvor de skal stemme.
For travle børnefamilier, der har nok at se til, kan det være lige præcis det, der gør den forskel, at man ikke får stemt.
Man vil måske gerne, man har siddet og set på tv, at det er afgørende at få stemt, men det, at man ikke kan få det til at passe ind i sin travle hverdag, hvor man skal nå hjem og hente børn osv., er så det, der gør, at man ikke får stemt.
Det synes jeg er trist.
Vi har fra socialdemokratisk side fået borgerhenvendelse på borgerhenvendelse fra folk, der har sagt, at det er den forkerte udvikling, når man lukker valgsteder.
Så er det selvfølgelig blevet sagt, om vi ikke bare kunne sige det til vores egne socialdemokratiske byrådsmedlemmer, og jo, det har vi faktisk også gjort fra socialdemokratisk side.
Men det, man giver udtryk for her, er jo, at der er en centralisme uden mage her fra Christiansborgs side, hvor det er, at man helt ned i detaljen vil bestemme, hvad kommunerne må bruge penge på, og hvor det er, at de ikke bare kan prioritere selv, hvor der er nulvækst.
Derfor er vi nødt til at spare hele vejen rundt, og derfor er vi måske også i et vist omfang, har kommunalbestyrelsesmedlemmerne sagt til os, kommet til at skære lidt for dybt i forhold til valgsteder.
Der er det, vi siger, at lad os komme med et frisk forslag.
Selv om det ikke lige nødvendigvis er vores arbejdsopgave her på Christiansborg, selv om det er noget, vi principielt set – og det medgiver jeg – mener er en opgave, der hører til ude i kommunalbestyrelsen, så kommer vi med et lille frisk forslag, et visionært forslag, noget, der sætter en dagsorden, noget, der rækker en hjælpende hånd ud, hvor vi siger: Kunne vi ikke bare hjælpe jer lidt med at få det her på plads igen?
Det er en udvej fra den kattepine, kommunerne er blevet sat i, nemlig en lille pulje, som man kan søge fra, så man kan genoprette nogle af de valgsteder, der er blevet nedlagt ved en fejl.
Der er også valgsteder, der er blevet nedlagt, fordi det giver god mening.
Men de steder, hvor man får 10, 15 eller 20 km hen for at stemme, er det problematisk, og der skal vi gøre noget for at opretholde valgstederne.
Så synes jeg, at det er interessant at høre, at man taler om, at det er centralisme, det er bureaukrati, og så alligevel, da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Hans Kristian Skibby, skal sætte trumf på, så læser han op af forslaget og siger gudhjælpemig, at det står klokkeklart, og selv uden en juridisk embedseksamen forstår man det.
Ja, vi skriver nemlig klart i Socialdemokratiet, der er ikke så meget at være i tvivl om her.
Det er meget nemt at administrere.
Det her er ikke tænkt som et bureaukratisk forslag, det er tænkt som en udstrakt hånd, så man meget, meget nemt og meget, meget overskueligt kan bevilge penge til et nyt valgsted.
Så bliver der sagt, at det kun svarer til 51.000 kr. pr. kommune.
Ja, men prøv og hør: I mange kommuner er der måske et valgsted, der skal opretholdes, før det giver mening, og før det bliver den der hjælpende hånd.
Der er også kommuner, der slet ikke har nedlagt valgsteder.
I Albertslund Kommune, hvor vi har en dygtig, stærkt engageret socialdemokratisk borgmester, Steen Christensen, ville forvaltningen lægge op til at nedlægge et valgsted.
Så sagde borgmester Steen Christensen, at det ville han ikke være med til, for lige præcis i det her område var der allermest brug for, at der var et valgsted, og så opretholdt han det valgsted i stedet for at lukke det.
Han synes, at det her forslag er godt, også selv om han ikke er i en af de kommuner, der kan få del i pengene, for han siger: Jeg tror, man er kommet til at lave en fejl i nogle af de kommuner, der har lukket flest, og derfor skal vi have en udstrakt hånd til dem, ikke af hensyn til borgmesteren, ikke af hensyn til kommunalbestyrelsen, ikke af hensyn til kommunen som sådan, men af hensyn til borgeren.
Det er borgeren, der er i centrum, det er demokratiet, der er i centrum, det er det, der er det gode ved det her forslag.
Derfor er det sørgeligt og ærgerligt, at hele regeringsfløjen bruger deres kræfter på at tale det her forslag ned i et sort hul og kalde det bureaukrati i stedet for at have lidt mere tillid til sine egne medarbejdere.
Når det er så klokkeklart og let at forstå, så selv uden en juridisk embedseksamen kan man forstå det, så tror jeg også, at Indenrigsministeriet sagtens kan administrere det her på en god måde og give den hjælpende hånd, der skal til for at sikre en høj valgdeltagelse og et stærkt demokrati.