runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Det vil så sige, at ministeren ikke ved, om der ligger tal på det her område eller ej.
Jeg kan sige så meget, at LO kan levere den vare, som ministeriet ikke har leveret indtil nu.
De er kommet med nogle tal, som viser, at det kommer til at se rigtig alvorligt ud forskellige steder og især i Jylland, hvor størstedelen af det vil betale til Købehavn.
Men jeg har stor forståelse for, at ministeren lige er tiltrådt, og jeg vil selvfølgelig også sige tillykke med det.
Jeg glæder mig til at samarbejde de gange, vi skal stå i salen.
Jeg synes også, at det, som ministeren siger, er positivt.
Men vil ministeren så ikke svare mig på, om ministeren er klar til nu at levere varerne og simpelt hen komme med de tal, der nogenlunde svarer til den vinkel, som LO kom med, altså hvad det vil betyde for kommunen, kommune for kommune?
For det er faktisk det, som ministeren siger hun gerne vil.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg bliver jo nødt til at sige til hr. Leif Lahn Jensen, at man jo skal være spåmand, hvis man kan regne ud fuldstændig på kroner og øre, hvad det her vil komme til at betyde for kommunerne.
Det er også det, som LO har begivet sig ud i.
For LO har forsøgt sig som spåmand her og har malet et meget, meget dystert billede og har tænkt på et tal, og så har de ganget op, og så er det det, som LO er kommet frem med.
Så derfor er det ikke sådan, at man bare kan tage LO's beregninger for gode varer og sige, at sådan bliver det.
Så jeg vil fastholde den finansieringsmodel, der ligger.
Det er den bedste finansieringsmodel, for det er den finansieringsmodel, der tager størst hensyn til kommunernes økonomiske situation.
Thomas Jensen (S), 2009-04-22:
Nu er det jo sådan, at vi senere i dag skal behandle to lovforslag, L 185 og L 184, som netop handler om det her med kommunaliseringen af beskæftigelsesindsatsen, og der er noget uklarhed omkring det her, omkring forsikringsordningen og hele finansieringen.
Man har nogle få tal for det første år, men derudover ved vi ikke rigtig, hvordan det kommer til at se ud for de følgende år.
Altså, når vi står her i salen i dag og behandler lovforslagene, ved vi reelt ikke, hvad det er for nogle økonomiske nøgletal, som kommunerne har at agere med i årene fremover.
Så når kommunerne sidder og planlægger budgettet for næste år - og de er gået i gang ude i kommunerne - ved de ikke præcis endnu, hvad det er, de skal forholde sig til, og de ved slet ikke, hvad der skal ske i de kommende år.
Hvis vi tager overslagsårene, 2, 3 og 4 år frem, så ved kommunerne ikke, hvad de har at forholde sig til.
Derfor er det min frygt her i dag, at vi med den her kommunalisering af beskæftigelsesindsatsen vil se, at kommunerne i stigende grad kommer til at skulle tage penge fra ældreområdet og børn og unge-området for at kunne føre en aktiv beskæftigelsesindsats i den aktuelle beskæftigelsessituation, som vi står i nu, hvor der hver uge er 1.000 danskere, der bliver sendt hjem med en fyreseddel i hånden.
Så kan ministeren garantere, at der ikke bliver taget penge fra børn og unge-området og fra ældreområdet til at føre aktiv beskæftigelsespolitik for ude i den enkelte kommune?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Danmark er det land i OECD, som har den mindste andel af befolkningen i lavindkomstgrupper og den mest lige indkomstfordeling.
Den bedste vej ud af lav indkomst er at komme i arbejde.
Regeringen har opnået en lang række positive resultater i form af øget beskæftigelse, også blandt udsatte grupper og langvarige kontanthjælpsmodtagere.
Det skal vi selvfølgelig fastholde.
Derfor vil vi fortsætte med at optimere beskæftigelsesindsatsen.
Krav skal gå hånd i hånd med de aktive tilbud, der skal til for at forbedre den enkeltes mulighed for at komme i beskæftigelse.
Regeringen har sat målrettet ind med en række initiativer, som skal hjælpe udsatte grupper.
Det er afgørende, at de mange forskellige indsatser spiller godt sammen og sætter ind over en bred front.
Jeg vil gerne starte med at sige, at analysen fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er baseret på tal fra 2006.
Den tager derfor ikke højde for den positive udvikling, der har været i 2007 og 2008, hvor mange kontanthjælpsmodtagere er kommet i beskæftigelse.
Når det er sagt, mener jeg, at den mest effektive vej til at undgå langvarig lav indkomst er gennem beskæftigelse og uddannelse.
Det er derfor også helt afgørende, at vi sikrer, at de, der rammes af arbejdsløshed, hurtigst muligt kommer tilbage i beskæftigelse igen.
Regeringen vil derfor fortsætte den aktive beskæftigelsespolitik kombineret med en målrettet hjælp til særlige grupper.
Men det er også vigtigt, at kommunerne stiller skarpt på de social- og beskæftigelsespolitiske udfordringer, der gør sig gældende lokalt.
Kommunerne skal gøre aktivt brug af den brede vifte af værktøjer, der allerede eksisterer.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Når vi kigger på udkantsområderne, vil jeg sige, at det jo er de områder, hvor folk har de laveste uddannelser, og de områder, hvor der er den største ledighed.
Underligt nok er det også de områder, der får allermindst ud af den skattereform, der lige er blevet aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og underligt nok er det også de områder, det går mest ud over med hensyn til kommunaliseringen af dagpengene.
Det er kommunerne i udkantsområderne, der faktisk kommer til at tabe penge på det.
Det er nogle reformer, der, som ministeren sagde, er blevet lavet efter tal, fra AErådet.
Så efter 2007, 2008 og 2009 bliver det faktisk værre og værre på grund af de reformer, regeringen har lavet.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Nu kunne jeg jo blot svare hr. Leif Lahn Jensen med et klart og rungende nej, men jeg vil godt uddybe det lidt.
Jeg vil bare igen gøre opmærksom på, at de tal, som hr. Leif Lahn Jensen bruger, er tal, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har baseret på tal fra 2006.
Men nu spørger hr. Leif Lahn Jensen bl.a. til skattepolitikken og til den nye model for beskæftigelsen, og jeg kan blot sige, at det ikke rammer skævt.
Vores skattelettelser og vores skattereform er netop utrolig afbalancerede, så derfor kan hr. Leif Lahn Jensen ikke med rimelighed slynge sådan nogle påstande ud.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Jeg slynger ikke flere påstande ud, end ministeren gør.
Jeg synes rent faktisk, at regeringen er ret god til at slynge påstande ud; det hører vi jo stort set hver dag.
For min skyld må ministeren gerne sige ja eller nej, for den uddybning, som ministeren kom med, kom ministeren allerede med under mit første spørgsmål, så det var faktisk spildt taletid.
Så det er o.k. bare at svare enten ja eller nej.
Hvis man skal bekæmpe fattigdommen i de områder, jeg snakker om, skal man være klar til at hjælpe kommunerne med den opgave.
Det føler jeg ikke at regeringen er klar til.
Kommunerne skal have tilført nogle ressourcer, så de kan få de landsdele tilbage på højde med de andre landsdele.
Når ministeren siger, at der ikke er ulighed, er det simpelt hen, fordi ministeren ikke kommer ude i de områder.
Det er, fordi ministeren og regeringen ikke snakker nok med kommunerne derude og snakker med de folk, der er der til daglig, for de mangler penge, og skattereformen og de andre ting har været ulige.
Uddannelsesniveauet er ikke så højt derude.
Hvad vil regeringen gøre?
Vil den kigge på en ny udligningsreform?
Eller mener ministeren virkelig, at der ikke er forskel på Danmark; at der ikke er noget, der hedder et skævt Danmark?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg kan da bare sige til hr. Leif Lahn Jensen - når nu påstanden går på, at vi slet ikke kommer derude - at jeg faktisk bor derude, så jeg ved udmærket godt, hvordan det ser ud ude i de lidt tyndere befolkede områder.
Derfor ved jeg også, at regeringens vækstpakker også virker i yderområderne, at trafikinvesteringerne også virker i yderområderne, at skattelettelserne også virker i yderområderne, og at renoveringspuljen sandelig også kan søges i yderområderne.
Så jeg må simpelt hen bare sige til hr. Leif Lahn Jensen, at hr. Leif Lahn Jensen er galt afmarcheret her.
Det er da klart, at skattereformen ikke er sådan indrettet, at man får nøjagtig de samme lettelser i alle familietyper rundtomkring i hele landet.
Det var faktisk det, jeg blev spurgt til, og derfor svarede jeg også på det.
Så bliver det sagt, at det er mærkeligt, at jeg som minister ikke bare lige vil tage disse tal, som kommer fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, for gode varer.
Men det vil jeg jo ikke, fordi de tal, der kommer fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, er fra 2006.
De tal kan man ikke bare lige fremskrive på den her måde, og derfor kan man ikke bare lige bruge dem nu her og sige, at sådan ser virkeligheden så ud nu, fordi det gør den ikke.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Nu er det sikkert for detaljeret for ministeren at gå ind at fortælle os, hvordan virkeligheden så ser ud, men det synes jeg da vil være et rigtig godt spørgsmål at stille ved en senere lejlighed.
Men jeg er da glad for at høre, at ministeren indrømmer, at skattereformen rammer skævt og altså også bidrager til, at der er stigende fattigdom nogle steder i Danmark.
De mennesker, der bor på Djursland eller på Lolland-Falster, får jo ikke en bedre hverdag af, at der så kommer den her skattereform.
Det kunne have været rigtig dejligt for dem at få at vide, hvad ministeren havde i tankerne for at gøre deres hverdag bedre, for at sikre, at de kommer ud af den stigende fattigdom, som tydeligt fremgår af de tal, som er fra 2006, og som peger bagud.
Det er jo ikke noget for det ene år.
Der er en kurve, der viser, at der er flere, der er fattige.
Kunne ministeren komme med noget bud på, hvad man kan gøre for at modvirke den fattigdom i yderområder i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Nu siger spørgeren, at det måske bliver for kompliceret for ministeren at sige, hvordan virkeligheden ser ud.
Nu siger jeg sådan set, hvordan min virkelighed ser ud, men jeg kan da bare høre, at der er forskel på, hvordan jeg opfatter virkeligheden, og hvordan spørgeren opfatter virkeligheden.
Her må man jo bare sige, at sådan er det.
Men jeg kan i hvert fald bare ikke genkende den virkelighed, som spørgeren beskriver.
Det lyder nærmest, som om den her regering skulle have en ambition om at udsulte yderområderne og sørge for, at alle, der bor i yderområderne, kommer i lavindkomstgrupper.
Sådan er det ganske enkelt ikke.
Det er faktisk tværtimod.
Den her regering har stålsat arbejdet for et Danmark i balance.
Derfor er der også blevet gjort masser af tiltag rundtomkring, og det er jo netop for at sikre så ligelig en udvikling i Danmark, som overhovedet muligt.
Men lad mig bare lige slå fast en gang for alle, for ellers kunne man godt blive lidt i tvivl efter den her debat: Danmark er et af verdens mest lige lande, og det skal vi blive ved med at være.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Hvis de tal, hr. Leif Lahn Jensen bruger til sit spørgsmål i forbindelse med at definere, hvor mange fattige der er i Danmark, ikke er rigtige, så vil jeg gerne høre ministerens ord for det, og vi kunne måske få nogle aktuelle tal, som vi bedre kan bruge, hvis ikke de tal, vi har her, er gode nok.
Men jeg vil nu vælge, når vi ikke har andet og det er det bedste bud, at tage udgangspunkt i dem.
Ministeren siger, at der ikke gør nogen forskel, hvor man bor, og at skattereformen rammer lige alle steder.
Men der ligger faktisk en undersøgelse af, hvordan skattereformen hjælper.
Der er altså væsentlig forskel på, om man bor i Gentofte eller man bor i Guldborgsund eller på Lolland.
En gennemsnitsfamilie i Gentofte får 10.000 kr. ekstra ved skattereformen.
En gennemsnitsfamilie på Lolland eller i Guldborgsund får 3.500 kr. ved skattereformen.
Alene det gør en forskel.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren hjælpe de fattige i Århus, Djursland og på Lolland-Falster med at komme ud af fattigdommen, og hvordan vil ministeren i det hele taget bekæmpe den store stigning i antallet af fattige på landsplan?
Hvordan vil ministeren hjælpe de fattige i Århus, Djursland og Lolland-Falster med at komme ud af fattigdommen, og hvordan vil ministeren i det hele taget bekæmpe den store stigning i antallet af fattige på landsplan?
Skriftlig begrundelse
Lolland Kommune er ifølge AE's nyeste undersøgelse af fattigdom fra 9. april 2009 den kommune i Danmark med fjerdeflest fattige.
Også i Østjylland er der mange fattige.
I Norddjurs Kommune er der 1377 fattige.
I Århus Kommune er der 11.082 fattige.
I Lolland Kommune er der 2091 fattige.
Antallet af fattige er fra 2001 til 2006 steget med 55.000 personer på landsplan.
Nu kan jeg selvfølgelig høre, at ministeren selv roser regeringen for, at det er gået så godt, som det er.
Jeg forventer så også, at ministeren så ikke roser regeringen, men derimod skoser regeringen, når det nu går den anden vej ved at ministeren på det tidspunkt, hvor vi så har en høj ledighed, går ud og siger, at det så er regeringens skyld.
Det forventer jeg da selvfølgelig.
Jeg vil sige, at fra 2001 til 2006 er antallet af danskere, som er fattige, steget med mere end 55.000 personer til i alt 271.000 fattige danskere.
Det er en stigning på 26 pct. under denne regering.
I 2006 var der 43.000 danskere, der havde levet i fattigdom i 3 år eller flere år i træk.
Det kan skyldes mange ting.
Mit bud kan jo være kontanthjælpsloftet, 300-timers-reglen og nu den, man ønsker, altså 400-timers-reglen.
Den 6. februar behandlede Folketinget en sag om afskaffelse af fattigdomsydelser.
Her gjorde den tidligere beskæftigelsesminister meget ud af integration, og det at tvinge folk på arbejde var meget vigtigere end at bruge så mange ord på, at det så også gjorde, at nogle måske blev fattige.
Ministeren mente endda, at frivillige organisationers indsats var en rigtig god måde at hjælpe de her mennesker på.
Mener vores nye beskæftigelsesminister ikke, at det selvfølgelig ikke kun er de frivilliges opgave, men mest er statens opgave at undgå den her fattigdom?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg vil først og fremmest bare præcisere, at vejen ud af at være medlem af en lavindkomstgruppe er at komme i arbejde.
Det er faktisk sådan, at SFI har undersøgt 300-timers-reglen, og 300-timers-reglen viser sig helt tydeligt at være en af de sikre veje ud på arbejdsmarkedet.
Derfor har 300-timers-reglen netop været en meget stor succes, og derfor er det selvfølgelig noget af det, vi vil fastholde.
Nu bliver det så til en 450-timers-regel, og det kan jeg kun bifalde at det gør.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Der er mange eksempler på den her fattigdom og på, hvad det er, der gør det.
Jeg har et eksempel på en kvinde ude fra min egen egn, som går og er sygemeldt.
Det tager lang tid, og det tager så lang tid, at hun hverken kan få sygedagpenge eller dagpenge.
Hun kan selvfølgelig heller ikke passe sit arbejde, fordi hun reelt er syg.
Nu er hun jo så uheldig at være gift med en førtidspensionist.
De har boet i huset i mange, mange år.
Han skal forsørge hende.
Det kan han ikke.
De bliver nødt til at gå fra hus og hjem.
Jeg ved ikke, om ministeren vil kalde det at være fattig, men det vil jeg kalde det.
Det er en ulykkelig situation, der gør nogle mindrebemidlede eller fattige, eller hvad man kan kalde det.
Er det rimelige regler?
Og strammer man ikke også lige lovlig hårdt over for syge, som gør, at de kommer i den her situation?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg kan bare sige til hr. Leif Lahn Jensen, at den her regering har gjort utrolig meget for netop at få sygemeldte hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Det har også været med utrolig stor succes.
Det er jo netop, fordi vi ved, at folk, der har været sygemeldte i lang tid, kan have svært ved at finde vej tilbage til arbejdsmarkedet.
Derfor er det uhyre vigtigt, at vi netop tager fat omkring hjælpen til dem, der er blevet sygemeldt.
Det har vi jo så gjort på flere fronter.
Bl.a. har der nu her kørt det forsøg, der hedder »Aktiv - hurtigere tilbage«, som netop tager hånd om problemet på mange forskellige måder.
Der er coaching og i højere grad vejledning om, hvordan man kommer tilbage.
Så jeg er helt enig med hr. Leif Lahn Jensen i, at det er vigtigt, at vi får sygemeldte meget hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet, fordi vi ved, at det at være på arbejdsmarkedet er vejen ud af at være i en lavindkomstgruppe.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Noget af det, som ministeren har nævnt i forbindelse med fattigdom og udstødelse, er jo, at 300-timers-reglen skulle være et bidrag til at få folk tilbage på arbejdsmarkedet.
Ministeren henviser så til den rapport, som Socialforskningsinstituttet har lavet.
Den samme rapport viser jo, at størstedelen af dem, der er ramt af 300-timers-reglen, bliver udstødt af arbejdsmarkedet.
De bliver udstødt, og så kalder man dem så for hjemmegående.
Det er sådan en overordnet rubricering, hvor man tager alle dem ind, man ikke rigtig kan sætte nogen anden betegnelse på, men det er i hvert fald folk, der ikke har nogen indtægt mere.
For de bliver jo udstødt af vores samfund.
Jeg synes, det er lidt underligt, at ministeren overhovedet ikke vil tale om det, som rapporten taler om, nemlig dem, som ikke er kommet i beskæftigelse.
Det synes jeg da er vigtigt, specielt når statsministeren står og siger i sin åbningstale, at fattigdom og udstødelse af samfundet er et af de alvorligste problemer, og at man skal tage fat i det.
Det er fair nok, at der er nogle, der er kommet i arbejde, men der er også nogle, der er blevet udstødt.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Det er lidt underligt sådan at slå det hen med at sige: Fair nok, der er nogle, der er kommet i arbejde.
Det synes jeg egentlig er sådan en lidt billig form, for for de mange, der er kommet i arbejde, er det nemlig ikke bare at sige: Nå, fair nok, der er nogle, der er kommet i arbejde.
Det her er en utrolig stor forbedring af deres tilværelse.
Det er jo lige nøjagtig det, SFI-rapporten viser, den viser, at 300-timers-reglen virker, den viser, at det motiverer folk til at få et arbejde.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Spørgsmålet handlede om fattigdom, og ministeren har stort set ikke snakket om fattigdom.
Jeg er egentlig i tvivl om, om ministeren egentlig ved, hvad fattigdom er.
Og mener ministeren ligesom sin forgænger, at livet i fattigdom i Danmark faktisk er selvvalgt?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Selv om jeg ikke været minister så længe, kender jeg dog reglerne her i Folketingssalen, og de er, at man må svare på, hvad man bliver spurgt om, og jeg er blevet spurgt om 300-timers-reglen, og der er spurgt til, hvad man skal gøre ved de folk, der desværre er så uheldige, at de bliver syge.
Derfor har jeg svaret på det.
Det var jo også det, statsministeren sagde i sin åbningstale.
Og jeg vil bare igen også konkludere, at vejen ud af at være i en lavindkomstgruppe ganske enkelt er at komme i arbejde.
Jeg vil gerne fastholde, at 300-timers-reglen har været en stor styrke for den her gruppe, og det er jo netop det, SFI-rapporten viser.
Så kan det godt være, at hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke er særlig glad for netop den undersøgelse, men SFI-undersøgelsen viser lige præcis, at en tredjedel af de berørte ægtefæller har skaffet sig et arbejde, og den viser også, at 300-timers-reglen netop motiverer til jobsøgning.
Igen vil jeg sige: Overliggeren på alt det her er, at vejen ud af at være i en lavindkomstgruppe er at komme ud på arbejdsmarkedet, og det er 300-timers-reglen med til, fordi den er stærkt motiverende.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-22:
Men det tror jeg bestemt heller ikke jeg sagde.
Jeg sagde, at det, der er udfordringen, er at afkoble CO2-udslippet fra den økonomiske vækst.
For en genvej til en verden med et reduceret CO2-udslip, som tages via at bremse økonomisk aktivitet, altså ved at forhindre verdens borgere i at få andel i en voksende velstand, i velfærdsgoder, i at få adgang til ordentlig offentlig service finansieret af skatteborgere, der sådan set tjener nogle penge og kan betale noget skat, som gør, at børn kan få sundhedspleje, at børn kan sættes i skole, at ældre kan behandles, er alternativet, og det vil vi ikke.
Derfor må man sige, at det danske eksempel jo er eksemplet på, hvordan vi på 17 år har forøget den økonomiske aktivitet med 45 pct. og så samtidig reduceret CO2-udledningen med 13 pct.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Tak for det.
Jeg kan forstå på det, ministeren siger, at der er en god økonomi ude i kommunerne, og at der er taget et stort hensyn til bæredygtigheden med hensyn til økonomien ude i kommunerne.
Jeg har stillet et spørgsmål til ministeren, godt nok til den daværende minister, i relation til, hvor jeg kommer fra, nemlig Nord- og Syddjurs, og hvad det vil betyde økonomisk med det her nye forslag.
Det kunne ministeren ikke svare mig på.
Hvordan kan beskæftigelsesministeren så sige nu, at der er taget store hensyn til bæredygtigheden, når man stort set ikke kender konsekvenserne af det her forslag?
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Vil ministeren som socialminister have ansvar for, at børn ikke lever i fattigdom i Danmark, og at der ikke er børn, som må gå sultne i seng?
Karen Ellemann (V), 2009-04-22:
Jamen det beror jo igen på, hvordan spørgeren definerer fattigdom, og jeg brugte jo lige præcis mit første svar på at redegøre for, at jeg som socialminister er optaget af den sociale fattigdom og den kulturelle fattigdom, og at det at blive socialt udstødt ikke nødvendigvis handler om kroner og øre.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Så kunne det jo være interessant at få at vide, om ikke det er sådan, at økonomi - altså midler, kontanthjælp og andre ydelser - er en del af de redskaber, man anvender for at hjælpe folk med at komme ud af fattigdom og ud af de sociale problemer, som de eventuelt har.
Føler ministeren overhovedet ikke, at hun har ansvar for, at den økonomi er i orden?
Karen Ellemann (V), 2009-04-22:
Jeg har redegjort meget klart for, at hele diskussionen om ydelser og økonomi nu ligger i Beskæftigelsesministeriet.
Dermed påtager jeg mig ansvaret for socialt udsatte af den ene eller den anden årsag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Jamen så vil jeg da stille mit sidste spørgsmål på en anden måde, for så kan jeg regne ud, at ministeren ikke vil svare på noget i forhold til økonomi.
Men synes ministeren så ikke, at det ikke ligefrem er at hjælpe borgere i det her land, når man tager det økonomiske fundament væk, så de står tilbage og skal klare sig for ganske få midler?
Vi har i Danmark starthjælp, vi har et kontanthjælpsloft, vi har en 300-timers-regel, der snart bliver til en 450-timers-regel, som gør, at man reelt udstøder mennesker og gør det svært for dem at klare sig og måske også gør dem til sociale tilfælde, som så skal over og håndteres af socialministeren.
Synes ministeren ikke, at det ville være betimeligt, at man tog fat og gav dem ordentlige ydelser, så de ikke ender som sociale tilfælde?
Karen Ellemann (V), 2009-04-22:
Jeg er fuldstændig enig med regeringen og dermed naturligvis også med beskæftigelsesministeren i forhold til de ydelser, vi har i Danmark, i forhold til kontanthjælpsloftet osv. og mener ikke, at de er lighedstegnet med et liv som socialt udsat, på ingen måde.
Det, jeg skal varetage, er, hvordan vi lægger alle kræfter i for at modvirke enhver form for social udstødelse, og der har jeg som socialminister lige præcis den arbejdsopgave til stadighed, fortløbende, hele tiden at medvirke til, at det sikkerhedsnet, vi er verdenskendt for at have i Danmark, er så fintmasket, at der er muligheder, også for at blive samlet op med det mål at gå hen og også i økonomisk forstand være i stand til at forsørge sig selv.
Så der får vi den lille økonomiske del, blot for at anerkende, at jeg i høj grad er enig i de initiativer, der er taget i forhold til både kontanthjælpsloft og 300-timers-regel m.v.