runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2015-10-08:
Tak for det, og tak til hr. Thulesen Dahl for talen.
Men da regeringen fremlagde sit finanslovsforslag, viste det sig, at det var under det halve, der blev lagt op til, og derfor var det jo spændende at høre DF's reaktion.
Og den kom, ved at man kvitterede på forhånd, inden forhandlingerne overhovedet var gået i gang, for en vækst, der var så lav.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvorfor har Dansk Folkeparti smidt håndklædet i ringen, allerede inden forhandlingerne er gået i gang, og er det virkelig den måde, man får mest indflydelse på, altså ved at stå uden for regeringen?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Det er faktisk en vigtig debat, vi er ved at have gang i nu, men desværre slutter den, fordi hr. Joachim B. Olsen ikke må komme igen med spørgsmål.
Det ville jeg ønske han fik lov til, for med det, hr. Joachim B. Olsen siger, får vi jo også klarlagt, at for langt de fleste i kontanthjælpssystemet er der ikke nogen incitamentsproblematik.
For langt de fleste er enlige, i øvrigt mænd, og afstanden fra, hvad du kan modtage som enlig kontanthjælpsmodtager over 30 år, og mindstelønnen er stor.
Der, hvor der er et krydspres, er for familier, og det krydspres opstår jo alene, fordi vi godt ved, at der er nogle børn i de familier.
Og jeg beder bare om, at alle anerkender, at der er et dilemma i at sætte ydelserne meget ned, når vi godt ved, at alle mødre og fædre ikke kommer i arbejde af den grund.
Der er stadig væk nogle børn, der skal have en opvækst, en hverdag, et liv til at hænge sammen, og det bliver svært med de lave ydelser, der er indført nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Nu står vi jo foran finanslovsforhandlingerne, og der skal vi også forhandle økonomien.
Er det rigtigt, at vi ikke når op på en realvækst på 0,8 pct. næste år?
Ja, det tror jeg er rigtigt.
Er det det samme, som at vi ikke kan løfte de kerneprioriteringer, vi har i forbindelse med finanslovsforslaget?
Nej, det tror jeg ikke det er.
Jeg mener, der er væsentlige områder inden for vores sundhedsområde, der halter efter den tidligere regering.
Regionerne har været i gang med store spareplaner, medicinudgifterne er løbet løbsk, og der er virkelig et behov for at få sat ind med flere penge.
Jeg mener, vi skal have styrket vores ældrepleje, og det nævnte jeg også i min tale, og det er noget af det, vi går til forhandlingerne med.
Vi vil sikre et bedre politi, hvor den tidligere regering jo også har efterladt en kæmpe regning, som vi skal samle op.
Vi skal i gang med forhandlingerne om det, og det bliver hårdt, det bliver benhårdt, og det kommer til at kræve nogle penge, og dem skal vi selvfølgelig arbejde på at finde.
Jeg tror, det kan lade sig gøre med den fornødne velvillige indstilling, også fra regeringens side, men jeg ved jo ikke noget om det endnu, så det må vi komme tilbage til, når vi ser, hvordan forhandlingerne falder ud.
Med det, vi har foreslået om udviklingsbistanden, er Danmark stadig blandt de lande i verden, der giver absolut mest i udviklingsbistand i forhold til vores størrelse, og det synes jeg vi skal være.
Så på den måde kan jeg godt give spørgeren ret i, at det er godt, at Danmark er derude og er aktive.
Men jeg mener samtidig, at vi skal lægge en større vægt på det, vi så bruger i nærområderne.
Vi har jo en diskussion om, hvor få år der måske går, før vi bliver nødt til at stoppe med at snakke om lande som fattige lande, men hvor der i landene er meget stor fattigdom.
Så det har også noget at gøre med et samfunds struktur, i forhold til om man har noget omfordeling inden for samfundet selv.
Det er bare for at sige, at jeg derfor synes, det er fornuftigt, at vi også på længere sigt bidrager mere i de katastrofeområder, der er, dér, hvor hjælpen skal komme akut, som jo netop kan aflaste folk i forhold til ellers at føle sig nødsaget til at måtte tage flugten eller være migranter til Europa osv.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Tak, og tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for talen.
Det er jo altid spændende at høre om partiers prioriteringer.
Jeg vil gå tilbage til noget af det, som hr. Kristian Thulesen Dahl var inde på i starten af sin tale, netop om omlægningen af udviklingshjælp og flygtninge osv.
Man vælger jo i år og til næste år og fremadrettet at skære ekstremt kraftigt på udviklingshjælpen fra dansk side, men samtidig taler man om hjælp i nærområderne, og nærområderne her er så Syrien.
Men hvis vi ser lidt længere frem, hjælper vores udviklingsbistand jo netop til, at vi ikke oplever væbnede konflikter.
Så de her nærområder kommer jo højst sandsynligt til at blive større og større, i kraft af at vi skærer på udviklingen, skærer på det arbejde, som vi laver igennem FN.
Så er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke også bange for, at det kan blive lidt symptombehandling kun at hjælpe i nærområderne og ikke gå ud og hjælpe med udviklingsarbejdet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Mit svar på, hvad der er vores politiske udgangspunkt, hvad der er vores politiske synspunkt, er, at det jo er det, der skal styre, hvad der sker i den virkelige verden.
For det er jo sådan med budgetlovens lofter, at de selvfølgelig umiddelbart er styrende for det kommende år, og at de så er retningsgivende for de efterfølgende år.
Men man kan jo sagtens, også i de efterfølgende år, møblere rundt inden for de samlede lofter, så man kan omfordele i forhold til hvor pengene bliver brugt i den offentlige sektor.
Det er jo i virkeligheden de sidste beslutninger, som det her Folketing træffer, der er de gældende, og det er derfor, jeg lægger så meget vægt på det her med at sige, at hvis kommunerne vælger at lave en frivillig aftale med regeringen, respekterer vi det.
Og hvis ikke de gør og vi så sidder med den kommunale økonomi herinde, har jeg også angivet, præcis hvad det er for nogle konditioner, vi så går efter skal være gældende.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Mange tak for det.
Jeg anerkender, at den økonomiske situation jo ikke er, som vi kunne ønske.
Hvad betyder det i forhold til det lidt længere perspektiv, at der er nogle af de her prioriteter, som vil blive rykket til senere finanslovsaftaler?
Eller er det her alt sammen noget, man ønsker at have med i finanslovsaftalen for i år?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Altså, vores udgangspunkt er klart, det har jeg gjort rede for, og det bliver der jo også kvitteret positivt for, nemlig at vi ikke mener, at der skal tages penge fra kommunerne.
Vi respekterer kommunernes ret til at forhandle med den siddende regering – det var også det, der var en debat om med den socialdemokratiske formand heroppe tidligere – og hvis man laver en frivillig aftale med regeringen, anerkender vi det.
Men vi siger også, at hvis ikke man kan nå frem til en frivillig aftale, som man synes er tilfredsstillende fra kommunernes side, så kan man jo lade være med at lave den, og så er det os herinde, der skal fastlægge den kommunale økonomi.
Så vil det være vores udgangspunkt, at det, der måtte blive fundet i form af et omprioriteringsbidrag over for kommunerne, skal tilbageføres til aktiviteter til kernevelfærd, der finder sted gennem kommunerne.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-08:
Tak for det, og tillykke med fødselsdagen.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til spørgsmålet om nedskæringer ude i kommunerne.
For vi hører jo også i dag hr. Kristian Thulesen Dahl sige, at vi skal forsvare kernevelfærden, ligesom vi under valgkampen hørte de her løfter om, at Dansk Folkeparti ikke medvirker til nulvækst eller minusvækst, og det synes jeg var rigtig positivt.
For det betyder jo reelt, at der er et flertal af partier i det her Folketing, som før valget har meldt klart ud, at nulvækst eller minusvækst i den kommunale velfærd er helt utænkeligt.
Det, der bliver spændende, er jo, at det flertal nu bliver sat på en prøve.
For Venstre har jo fremsat et lovforslag, som sætter rammerne for den kommunale økonomi, altså det her famøse lovforslag om udgiftslofter – jeg har det her – og der fremgår det jo tydeligt, at man i de kommende år nu lægger op til at stjæle penge fra kommunerne, altså omkring 2,4 mia. kr. om året, opsummerende til omkring 7 mia. kr. i 2019.
7 mia. kr. svarer vel – det er sådan et slag på tasken – til omkring 21.000 ansatte i hjemmeplejen eller andre offentligt ansatte, som skal afskediges.
Så mit spørgsmål er egentlig helt enkelt: Kan vi regne med, at vi selvfølgelig har Dansk Folkeparti med på det hold, der stemmer nej til det her lovforslag, sådan som det ligger her i dag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Det bliver jo en spændende diskussion.
For jeg kunne jo vende det om og stille det samme spørgsmål til regeringen og spørge, om det så betyder, at nogle af de ting, man har lagt ind i finanslovsforslaget som ønsker fra regeringens side, i virkeligheden også er nogle, der vil kunne skubbes lidt, og det er jo en diskussion, vi må have, for at finde ud af, hvordan enderne kan nå sammen.
Men det er klart, at vi gik til valg på, at kernevelfærden skulle sikres.
Når pengene efter kasseeftersynet så viser sig at være færre, mindsker det jo ikke vores lyst til, at kernevelfærden er sikret, men så er det et spørgsmål om, hvordan vi meget målrettet kan sikre netop det, og den diskussion tager vi selvfølgelig gerne.
Men vi går ikke fra vores synspunkter, sådan som de også blev præsenteret i valgkampen, i forhold til at der er nogle hjørnesten i velfærdssamfundet, som danskerne med rette kan forvente fungerer optimalt.
Og der er vi blevet efterladt med nogle udfordringer på bl.a. sundhedsområdet og politiets område, som vi skal have taget hånd om.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-08:
Den udmelding har jeg godt set – du var ude med den i Politiken for noget tid siden – og den vil jeg gerne kvittere positivt for, men det, jeg spørger ind til nu, er jo det lovforslag, som skal vedtages nu her i forbindelse med finansloven, og som lægger rammerne.
For det sætter jo rammerne for, hvad kommunerne kan regne med at de har næste år, og det vil jo også lægge rammerne for de forhandlinger til foråret, som du henviser til.
Så jeg vil bare gentage mit spørgsmål: Kan Dansk Folkeparti stemme for et forslag, der betyder, at man år for år i de kommende 4 år vil stjæle 2,4 mia. kr. og dermed indføre ikke bare nulvækst, men minusvækst, i kommunerne?
Jeg håber på, at jeg kan få sådan et rimeligt klart svar – ja eller nej – på det spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-08:
Jeg vil egentlig gerne have svar på, om man som socialdemokrat helt grundlæggende ikke synes det er et problem, at vi kortslutter de aftaler, som arbejdsmarkedets parter laver.
De aftaler nogle lønninger, fagbevægelsen siger god for de lønninger, og så indfører vi nogle ydelser, som er stort set lige så høje som det, man kan tjene ved at tage et arbejde.
Og så kan man snakke om rådighedsregler fra nu og til al evighed, men virkeligheden er den, at vi bare kan se, at for de grupper, som får meget lidt ud af at være på arbejde, er beskæftigelsesgraden meget, meget lavere end for alle andre.
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Jo, men lad mig prøve at svare på den her måde: Når man som jeg er tilhænger af ret og pligt og rådighedsregler, både i forhold til kontanthjælp og dagpenge, så må det jo selvfølgelig være sådan, at det har en konsekvens, hvis ikke man lever op til reglerne.
Det er jo også et økonomisk incitament, at man kan miste sine dagpenge, hvis ikke man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er vi som socialdemokrater stærke tilhængere af.
Det er ikke, fordi jeg skal gentage mig selv, men jeg vil sige, at på kontanthjælpsområdet satte vi ikke bare ydelserne ned; der gjorde vi jo det kloge, at vi satte ydelserne ned for den gruppe af unge, som vurderes at kunne gå i gang med en uddannelse og derfor skal kunne klare sig på en SU.
Vi satte ikke ydelsen ned for de unge, der er hæmmet af psykisk sårbarhed, massive sociale problemer, og som måske har meget svære opvækstbetingelser bag sig.
Og det er det, jeg så gerne vil sondre imellem.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og det kan det også for 99 pct. af dem, der er en del af det danske arbejdsmarked.
Men vi bliver bare nødt til i den her diskussion også at have fokus på, at de lave ydelser ikke får alle i arbejde, og at der derfor vil være børn, der vokser op i familier med meget, meget lave rådighedsbeløb, og det giver nogle andre problemer.
Derfor er vi positivt indstillet over for at diskutere den.
Jeg har det bare stadig væk sådan her med den der boligjobordning: Hvorfor brænde så mange penge af på noget, vi ikke tror skaber ret mange arbejdspladser?
Derfor er svaret på de to ting jo så forskellige: Til boligjobordningen siger vi nej; til NOx-afgiften siger vi som udgangspunkt ja.
Forudsætter det finansiering?
Ja, det vil det jo selvfølgelig gøre.
Skal vi tilvejebringe den i fællesskab?
Ja, selvfølgelig skal vi da det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-08:
Det glæder mig meget, at Socialdemokratiet allerede nu kan tilslutte sig det forslag.
Det synes jeg var et befriende svar.
Og så skal jeg bare høre, om Socialdemokratiet kommer med et finanslovsudspil, inden vi skal have førstebehandlingen af finansloven her i Folketingssalen.
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Ja, det vil vi gerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-08:
Det er selvfølgelig lidt mærkeligt som Venstremand at skulle gribe bolden fra en fra Enhedslisten, men det gør jeg.
For jeg undrer mig også lidt over, at der bliver sagt nogle ting fra Socialdemokratiet i overskrifter, og når det så bliver lidt mere håndfast, får piben en anden lyd.
Jeg må indrømme, at jeg var meget glad for det interview, som fru Mette Frederiksen gav i august til Berlingske, hvori fru Mette Frederiksen sagde, at Socialdemokratiet skulle være ligeså erhvervsvenlige som de borgerlige.
Det var ligesom centralt for at finansiere velfærden, at vi havde et stærkt erhvervsliv, der kunne producere nogle arbejdspladser, skabe nogle indtægter.
Det var muligvis en erkendelse af, at forudsætningen for, at der er råd til velfærd, er, at pengene bliver tjent først.
Det syntes jeg var positivt.
Men så har jeg det lidt som hr. Rune Lund, for når det så bliver konkret, kniber det lidt.
Nu står Socialdemokraternes formand så og siger, at når det bliver konkret i forhold til at gøre noget for erhvervslivet, mente man det alligevel ikke.
Altså, boligjobordningen duer ikke, bedre vilkår for generationsskifte for familieejede virksomheder er også dårligt.
Lad mig så bare teste en ting, som ordføreren ikke har svaret på: Hvad med afskaffelse af NOx-afgiften, som ligger i regeringens finanslovsudspil?
Vil Socialdemokratiet da være lige så erhvervsvenlige som de borgerlige?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Nu vil jeg sige som nordjyde og som en, der har besøgt Hjallerup Marked en del gange i løbet af mit liv, at jeg ikke var hoppet på den der hestehandel.
Det overlader jeg til nogle andre.
Men svaret er jo det samme.
Det, at vi respekterer og anerkender en aftale – og det er en aftale – indgået mellem KL og regeringen, betyder da ikke en blåstempling af indholdet.
Og på spørgsmålet om, hvad det er for en vækst, vi skal have i vores offentlige økonomi: Der har vi jo finanslovsforhandlingerne foran os, og jeg har meget klart sagt, at det, vi ønsker at prioritere ud over en fortsat understøttelse og styrkelse af skabelsen af private arbejdspladser, er kernevelfærden.
Og det betyder selvfølgelig også et fortsat tilsagn fra vores side om en positiv udvikling bl.a. i den kommunale velfærdsøkonomi.
Rune Lund (EL), 2015-10-08:
Socialdemokraterne lovede i valgkampen, at man ville kæmpe for vækst i den offentlige sektor, men Socialdemokraterne har stemt for minusvækst i 2016, og Socialdemokraterne har ikke noget imod at gøre det for 2017 og i al fremtid, hvis regeringen laver en aftale med kommunerne, der indeholder det her.
Tror ordføreren ikke, at der er en masse vælgere, som vil synes, at det er lidt mærkeligt?
Nu fortalte ordføreren jo en vits om en hest, der gerne vil, men ikke kan.
Er det i virkeligheden ikke den samme hest, som Socialdemokraterne har solgt til vælgerne?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Men altså, det korte svar på spørgsmålet er jo nej og nej.
Og så kommer opfølgningen, nemlig at vi har en grundlæggende respekt for den aftalemodel, der er mellem KL på den ene side og den til enhver tid siddende regering på den anden side.
Og det, vi har givet vores tilslutning til, er, at Folketinget selvfølgelig bør respektere den aftale, som regeringen indgår med KL.
Betyder det, at vi er enige?
Nej, det behøver det da ikke at betyde.
Betyder det, at vi er for minusvækst?
Det gør det definitivt ikke.
Mai Mercado (KF), 2015-10-08:
Fru Mette Frederiksen sagde jo selv, at nu er valgkampen slut.
Det betyder jo også, at Socialdemokraterne sådan kan ryste regeringsansvarets tunge åg af skuldrene.
Men det betyder også, at der måske kommer lidt slør i det med hensyn til de udmeldinger, man har, for før valget lempede man jo udlændingepolitikken rigtig mange gange, nemlig 34 gange – jeg tror endda, at De Radikale var ude at korrekse det og sige, at det søreme var 45 gange – og nu begynder man så at lave aftaler med de borgerlige.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge: Hvordan vil Socialdemokraterne føre en stram og ansvarlig udlændingepolitik og asylpolitik, når resten af de røde partier ønsker at lempe reglerne?
Hvordan vil man gøre det, når man på et givet tidspunkt vil genindtage regeringskontorerne?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Jeg vil først og fremmest gerne sige, at jeg ikke oplevede det som noget tungt åg at sidde i regering.
Der er mange besværligheder forbundet derved – det tror jeg også at den nuværende statsminister kan bekræfte; han smiler utrolig venligt til mig – men jeg vil da til enhver tid foretrække, at Socialdemokratiet bærer, hvad der måtte være af åg på vores skuldre, end det modsatte.
Så man kan sige, at præmissen for spørgerens spørgsmål genkender jeg faktisk ikke.
Kan jeg love, at alle partier i rød blok vil være enige i det eller vil tilslutte sig det, der er den socialdemokratiske linje?
Nej, det kan jeg da ikke.
Jeg repræsenterer jo altså også først og fremmest Socialdemokratiet, og vores holdning til det her område er, at der skal være en balance, og at der med en så mislykket integration som den, vi ser mange steder, er grænser for, hvor mange udlændinge der kan blive ved med at komme til vores land.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-08:
Fru Mette Frederiksen stod selv i spidsen for en kontanthjælpsreform, hvor man reducerede ydelserne.
Og provenuet brugte fru Mette Frederiksens parti til at sænke selskabsskatten.
Man gjorde også det under den tidligere regering, at man reducerede satserne for alle overførselsindkomstmodtagere, sådan at de ikke kommer til at stige så meget.
Det gjorde fru Mette Frederiksen jo ikke, fordi hun er et ondt menneske, for det er hun ikke, men det gjorde man, fordi man godt ved, at det virker; det er et økonomisk incitament, der rent faktisk virker – det bringer folk i beskæftigelse.
Med hensyn til nogle af de rådighedsbeløb, folk har i kontanthjælpssystemet i dag, f.eks. et ægtepar med to børn, som efter at have betalt skat, husleje, varme, el og daginstitutioner har 15.300 kr. til rådighed, er der tale om beløb, som ligger få hundrede kroner fra det, som en tilsvarende familie har, hvis de tager et arbejde til mindstelønnen på f.eks. HK-området eller i industrien, altså mindstelønninger, som den danske fagbevægelse har sagt o.k. til.
Er det ikke et problem for en socialdemokrat, at fagbevægelsen og arbejdsgiverne aftaler nogle lønninger, og at vi så bare laver nogle systemer, hvor vi ligesom siger, at det er vi da ligeglade med?
Du kan også være i kontanthjælpssystemet, og så kan du få stort set lige så meget.
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Forud for de forhandlinger, vi går i gang med, vil vi selvfølgelig lægge frem, hvad der er vores prioriteringer.
De flugter af gode grunde med det, jeg allerede har sagt i dag, nemlig at vi ønsker en styrkelse af kernevelfærden og at understøtte, at der bliver skabt private arbejdspladser.
Vi er optaget af et mere retfærdigt dagpengesystem, og så må vi jo i gang med forhandlingerne med finansministeren.
Anni Matthiesen (V), 2015-10-08:
Så svaret var: Ja, Socialdemokraterne kommer med et finanslovsforslag, og vi ser det, inden du mødes med din navnebror?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Ja, det gør vi da selvfølgelig.
Altså, vi er indbudt til forhandlinger med min udmærkede navnebror.
Jeg hedder hverken Claus eller Hjort, men vi hedder begge to Frederiksen, så langt rækker det med os to.
Jeg ved ikke, hvem det er mest til fordel for.
Det finder vi ud af.
Nå, i hvert fald er der sættemøde allerede i morgen, og der vil det selvfølgelig stå klart, hvad det er for prioriteringer, vi har i de kommende finanslovsforhandlinger.
Anni Matthiesen (V), 2015-10-08:
Jeg har egentlig bare et kort spørgsmål, som ordføreren måske bare kan besvare med enten ja eller nej.
Kommer Socialdemokraterne med et finanslovsforslag?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Jamen apropos det at blafre i vinden og sejle derudaf: Hvad var situationen i sommer?
Situationen var den, at regeringen havde indgået en aftale med KL om kommunernes økonomi, og at den ikke kunne få et tilsagn fra det tidligere store regeringsbærende parti, Det Konservative Folkeparti, om, at de overhovedet ville understøtte en aftalemodel i Danmark.
Så var man søreme nødsaget til at samarbejde med os andre.
Altså, apropos det at sejle og blafre i vinden vil jeg da sådan set foreslå Det Konservative Folkeparti at komme tilbage dertil, hvor partiet engang på utrolig fornem facon var, nemlig at stå bag en ansvarlig økonomisk politik.
Mai Mercado (KF), 2015-10-08:
Man skal ikke lave blokpolitik, men alt andet lige så fortsætter den jo alligevel, når man skal i regering, for man har et flertal, der står bag en.
Det, fru Mette Frederiksen lige præcis siger, er, at udlændingepolitikken kommer til at sejle.
Altså, lige nu bliver der jo under en borgerlig regering strammet op, men den dag, hvor der måtte komme en rød regering, vil man igen begynde at lempe den, fordi det vil et flertal tvinge regeringen til.
Så synes jeg da bare, at fru Mette Frederiksen skylder at fortælle danskerne, at det er sådan, man har tænkt sig at gøre det; at udlændingepolitikken kommer til at blafre i vinden, og at danskerne altså ikke rigtig kan vide, hvad de får, hvis de på et tidspunkt får en rød regering.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-08:
Hvis den politiske ordfører havde lyttet med under den tidligere debat, ville han have lagt mærke til, at Socialdemokraternes formand jo svarede meget klart på, hvornår vi fremlægger vores finanslovsforslag, og at det nok også følger.
Men det, jeg i hvert fald ved, er, at der ganske givet er nogle af de elementer, som der ligger fra Venstres side, som man kan få langt flere arbejdspladser ud af, eksempelvis boligjobordningen, som jo ingenting reelt giver.
Men helt alvorligt talt: Der må da være nogen, der har foretaget en beregning.
Eller er det sådan, som hr. Jakob Ellemann-Jensen siger: Der er ingen, der har foretaget en beregning af, hvor mange arbejdspladser der er i finanslovsforslaget?
Det kan da ikke passe.
Peter Skaarup (DF), 2015-10-08:
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det, som Venstres ordfører og hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte lidt til, og det er jo spørgsmål om den nuværende situation med mange migranter og flygtninge til Danmark, som selvfølgelig er noget, der optager os alle sammen – hvad gør vi for løse op for den situation?
Der har Socialdemokraterne jo i nogle situationer på det sidste udtalt sig, har jeg lagt mærke til, til fordel for grænsekontrol.
Jeg har hørt fru Trine Bramsen, der er Socialdemokraternes retsordfører, sige, at vi skal gå til kanten af Schengenaftalen, med henblik på at vi kan lave grænsekontrol, og jeg synes, det er rigtig interessant, hvis det forholder sig sådan.
Jeg kunne godt tænke mig at høre her under debatten i dag, om det er rigtigt, at Socialdemokraterne, når vi nu skal have forhandlingerne om politiets situation, politiets bevillinger i de kommende år, vil bakke Dansk Folkeparti op i, at vi skal gå så langt, som vi kan, i forhold til Schengenaftalen – vi vil gerne gå længere, vi vil gerne indføre total grænsekontrol, men så langt vi kan – og om man i øvrigt vil sikre, at der kommer tilstrækkelig med betjente og toldere til at stå for den kontrol, som er helt nødvendig set med vores øjne.