runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-16:
Lovforslaget giver de muligheder, der er nødvendige, bliver der sagt.
Vi er bare mange, der godt kunne tænke os at få nogle lidt mere klare svar på, hvad det her lovforslag egentlig gør.
Der er to meget relevante spørgsmål.
Det ene er: Hvorfor skal vi skynde os?
Vi er mange, der spørger, og vi er mange, der ikke har fået svar.
Der er en arbejdsgruppe, som arbejder med de her spørgsmål.
Der sidder dygtige mennesker og tænker over, hvad vi kan gøre.
Alligevel skynder man sig, haster af sted og laver en demokratisk proces, som er meget mangelfuld op til vedtagelsen.
To førende eksperter på det juridiske område har sat meget alvorlige spørgsmålstegn ved det her lovforslag.
Der er blevet sagt grundlovsbrud, der er blevet sagt, at forslaget er i strid med menneskerettighederne.
Og alligevel skal vi skynde os.
Jeg kan huske, at man til at starte med sagde, at man ville holde tuneseren væk fra Kurt Westergaard.
Det kommer jo i hvert fald ikke til at ske, så det andet relevante spørgsmål er: Hvorfor kan man ikke bare erkende, at det ikke kunne lade sig gøre, for så ville man bryde med menneskerettighederne, man ville bryde med grundloven?
Hvis man vil have den mand spærret inde og gøre Dansk Folkeparti glade, må man jo sende ham for en dommer og se, om mistanken holder.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Det er endnu et spørgsmål, som handler om hastværk, og jeg kan kun svare, hvad jeg allerede har svaret til de tre tidligere spørgere: Der er ikke tale om hastværk.
Der er tale om helt almindeligt lovarbejde.
Der er tale om grundigt lovarbejde.
Det er et forholdsvis simpelt lovforslag, som der er stillet 182 udvalgsspørgsmål til.
Der er afholdt et 3 timer langt samråd med to ministre og afholdt en 3 timer lang høring med eksperter - eksperter, hvis meldinger om de her ting Justitsministeriets lovkontor er lodret uenig i.
Men alle har vi siddet der.
Vi har en pligt til som lovgivere at behandle et lovforslag grundigt og også lytte til eksperters vurderinger af lovforslaget.
Det var lige præcis det, som samrådet også belyste meget fint i fredags, altså uenigheden mellem Justitsministeriets lovkontor og en enkelt af eksperterne, som mente, at det kunne være grundlovsstridigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-16:
Nu er det flere gange af fru Karen Ellemann blevet sagt, at de her ministre var villige til at komme og høre på Folketingets medlemmer og svare på spørgsmål.
Det skal de jo, så det synes jeg ikke at vi sådan skal stå og falde i svime over.
Selvfølgelig er der tale om hastværk, altså, det står slet ikke til diskussion.
Selvfølgelig er der tale om hastværk, og jeg forstår ikke, hvorfor man prøver at pakke det ind; det står ikke til diskussion.
Men mit spørgsmål gik sådan set også på noget andet, nemlig hvad formålet er.
Hvad er formålet med den her lovgivning?
For da hele den her sag startede, var vældig mange fra højrefløjen i dansk politik ude at sige, at nu skulle vi have ham her bag lås og slå.
Det var vældig vigtigt, for han skulle i hvert fald ikke have lov til at gå rundt i Århus' gader i nærheden af Kurt Westergaard.
Hvorfor erkender man ikke, at det kan man heldigvis ikke gøre i et retssamfund, medmindre man bringer folk for en dommer?
Lad os prøve hans sag for en dommer og se, hvad der sker, i stedet for at indføre en lovgivning, som får os på kant med grundloven, som får os på kant med menneskerettighederne, og som risikerer at ramme rigtig, rigtig mange mennesker, som den nok ikke var tænkt til at skulle ramme.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at ministre selvfølgelig skal stille op til et samråd og svare på spørgsmål; det er vi fuldstændig rørende enige i.
Og det gjorde de i en grad, som jeg sjældent har oplevet på et samråd – nu har vi jo begge to kort tids erfaring med samråd.
Men i fredags sad der altså to ministre i 3 timer og besvarede spørgsmål, som gik langt ud over samrådsspørgsmålets ordlyd, og det synes jeg sådan set vi alle sammen kan være ganske glade for.
En sidste kommentar til spørgsmålet er til det, at det kun skulle være højrefløjen, som var ude at kræve bedre styr på personer på tålt ophold i Danmark.
Jeg mindes, at den socialdemokratiske integrationsordfører, hr. Henrik Dam Kristensen, også var meget markant i sine synspunkter i forhold til vilkårene for personer på tålt ophold, og derfor er det mig også fuldstændig ubegribeligt, at Socialdemokraterne her i dag vil vælge at stemme imod det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-16:
Jeg vil bare helt enkelt spørge fru Karen Ellemann: Hvad er det, man vil opnå med den her lov, som man ikke kan i dag?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Det ville da ganske enkelt være fuldstændig uansvarligt at sige til arbejdsgruppen: I kan godt stoppe, fordi nu har vi lige løst det.
Vi har løst, hvad der er mulighed for at løse nu, og der viser vi ansvar.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Jeg synes ærlig talt, at det er flot at sige, at alt er gået, som det plejer, i betragtning af det forløb, der var op til førstebehandlingen, og et høringsnotat, der lå længe efter førstebehandlingen.
Men lad nu det være nok om proceduren indtil videre.
Det, jeg er optaget af, er for det første, om fru Karen Ellemann kan godtgøre noget af det, som vi ikke har fået svar på fra ministeren.
Altså, hvad er formålet med den ændrede lovgivning på det her område?
Er formålet hensynet til nationens sikkerhed og den offentlige orden, eller er det i virkeligheden udsendelsesperspektivet, som også den tidligere lov adresserede, og hvor politiet ikke mener der er problemer?
Hvad er det præcis, regeringen og flertallet ønsker at opnå med den her lovgivning?
Som det andet vil jeg spørge fru Karen Ellemann: Er det således, at man med den her lov kan sige, som forudsætningen var for den sidste, at familier, altså folk på tålt ophold, der har familie med mindreårige børn, ikke bliver pålagt en opholdspligt i Center Sandholm?
Det var to konkrete spørgsmål.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Tak for de to konkrete spørgsmål.
Jeg skal give to konkrete svar; de er i øvrigt også at finde i bunken med svar på de 182 spørgsmål, der er stillet.
På det første spørgsmål er svaret naturligvis, at vi har ønsket, at man skal skærpe vilkårene for personer på tålt ophold.
Derfor har regeringen fremsat det her lovforslag, som vi støtter.
Hvad angår det andet spørgsmål om hensynet til familien, fremgår det også ganske, ganske tydeligt af de svar, vi har fået, og af de spørgsmål, der er stillet i samrådet, at der vil være tale om en individuel og konkret vurdering, som også tager hensyn til familierne.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Jeg synes sådan set bare, at fru Karen Ellemann med sine svar bidrager til den totale uklarhed om, hvad det er, regeringen ønsker at opnå med det her forslag.
Vi forstår, at formålet er at skærpe reglerne for folk på tålt ophold.
Ja, men hvad er pointen - altså, hvad er det, pointen er med den skærpelse?
Vi har jo forstået på hele optakten, at det skyldes, at man altså ønskede en bestemt person af gaderne i Århus, hvor han var en torn i øjet på folk, som mente, at han ville slå et andet menneske ihjel.
Ham ønskede man så af gaden.
Så hvor er det, pointen med lovforslaget er?
En anden ting - og den forstod jeg simpelt hen ikke svaret på: Det er sådan, at det var en forudsætning for 2002-loven, at familier, der havde mindreårige børn, ikke blev pålagt opholdspligt i Center Sandholm.
Det var en forudsætning.
Jeg vil gerne spørge fru Karen Ellemann: Gælder den forudsætning fortsat?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Nu kniber det lidt for hr. Morten Østergaard at stille lidt tydeligere og klarere spørgsmål her i anden omgang.
Men jeg kan ikke forstå, at det kan være så svært at forstå mit svar på det første spørgsmål, nemlig at vi netop har ønsket at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold, således at muligheden for at kræve daglig meldepligt og muligheden for at have ophold i Center Sandholm er muligheder, der foreligger i lovgivningen, og at det stadig væk beror på en individuel og konkret vurdering.
Så var jeg lidt i tvivl om den sidste del af spørgsmålet vedrørende familierne - om de skal være undtaget.
Der gav jeg også et ganske klart svar allerede under første spørgsmål, nemlig at det beror på en individuel og konkret vurdering.
Det, der har været hele kritikken fra oppositionens side, er, at man oplever, at det her lovforslag er i strid med det, der står i internationale konventioner om muligheden for at opretholde et familieliv, og det er jo i den grad blevet dementeret fra Justitsministeriets side, netop fordi det vil bero på en individuel og konkret vurdering.
Karen J. Klint (S), 2008-12-16:
Tak for det.
Det vil jeg så lige tillade mig at sætte et spørgsmålstegn ved, for jeg regner med, at nogle af de andre har markeret meget i forbindelse med indholdssiden.
Men når en ordfører står og siger, at proceduren er helt o.k., synes jeg alligevel, at vi skal notere os - også ude i den åbne forsamling og hjemme i dagligstuerne - at rigtig mange høringsparter synes, at de har haft en lige lovlig kort frist til at svare og der ikke har været mulighed for den store juridiske gennemgang af lovforslaget, før de kunne komme med deres svar, at vi først har fået svar meget langt inde i forløbet, og at vi kan være lidt usikre på kvaliteten af de svar, vi har fået.
Selvfølgelig er det svært at holde overblikket, når der er så mange svar, men er vi nu sikre på, at kvaliteten i alle svarene holder, også i forbindelse med de rådgivninger og de vejledninger, der kommer fra regeringen selv?
19 svar var fine, spørgsmålene var fuldstændigt og fuldgyldigt besvaret - ikke at vi kunne lide alle svarene, men proceduren var o.k. Men der var faktisk 16 svar, der var lidt vildledende, eller hvor der faktisk ikke blev svaret på det, der blev spurgt om. Så mit spørgsmål til fru Karen Ellemann er: Er det nok, at man svarer, skal man ikke også svare på det, man bliver spurgt om?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Tak for endnu et præcist spørgsmål.
Jeg redegjorde i den korte ordførertale for, hvorvidt der var givet dispensation efter forretningsordenen, og om det var rimeligt at kalde det en hastebehandling.
Nej, der er ikke tale om en hastebehandling.
Der er tale om, at alle høringsparter har fået mulighed for at blive hørt.
Vi har modtaget alle høringssvarene, men det er bestemt ingen hemmelighed, at høringsnotatet først forelå efter førstebehandlingen, og det var vi alle enige om var knap så hensigtsmæssigt.
Men ikke desto mindre gjorde integrationsministeren det eneste rigtige, nemlig at vælge at gå på talerstolen under første behandling som den første og forklare, hvorfor høringsnotatet blev forsinket, at det netop var med baggrund i kendelsen fra Højesteret, og at det var væsentligt at få det med i høringsnotatet.
Og det synes jeg vi skal kvittere for endnu en gang, for det er et udtryk for en seriøs lovbehandling.
Vi har modtaget alle høringssvar, vi har modtaget et fyldestgørende høringsnotat, og vi har modtaget svar på 182 spørgsmål, hvoraf mange er gengangere og dermed refererer til tidligere afgivne svar.
Karen J. Klint (S), 2008-12-16:
Jeg har ikke statistikken over, hvor mange af de der nogle og halvtreds svar der var henvisninger til andre svar, i hovedet.
Vi har talt dem med som gode svar, hvis der netop var tale om et dobbelt spørgsmål, men selvfølgelig får man ét svar, hvis man stiller det samme spørgsmål to gange.
Det er også o.k., at vi får et fyldestgørende svar, vi er uenige i, for sådan er politik jo.
Vi kan ikke være enige i alle svarene, men alligevel kan vi godt stemple et svar som godt rent proceduremæssigt.
Der var altså 16 svar ud af 52, som vi ikke umiddelbart kunne give påtegningen, at der var svaret i henhold til det, der blev spurgt om.
Noget af det var f.eks., at man, når man spurgte om grundloven i al almindelighed, kun fik gentaget et svar vedrørende grundlovens § 71.
Og jeg betegner det ikke som et fuldgyldigt og fuldstændigt svar, at man kun får svar om noget vedrørende én paragraf, når man spørger til grundloven i almindelighed.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Alting er blevet belyst, alting er blevet besvaret, der har været afholdt høring, der har været afholdt samråd, hvor to ministre beredvilligt er stillet op og endog er gået langt ud over samrådsspørgsmålets begrænsning.
Så jeg mener i høj grad, at der har været mulighed for at få svar og også er givet svar fra ministerierne på samtlige spørgsmål, der er stillet.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jeg stillede et simpelt spørgsmål ved førstebehandlingen, og jeg gjorde det igen til begge ministre ved samrådet.
Hvad er det, der haster?
Hvad er det, vi skal nå?
Hvorfor ikke vente til efter den 1. februar, hvor arbejdsgruppen kommer med nogle anbefalinger?
Måske kommer de med anbefalinger om at stramme op.
Vi i Liberal Alliance er åbne over for stramninger, hvis det er det, der skal til.
Men hvorfor ikke vente, til arbejdsgruppen kommer med sin rapport?
Er det ikke underligt at vedtage et lovforslag, 1½ måned før arbejdsgruppen kommer med sine anbefalinger om det samme?
Er det ikke at gøre grin med arbejdsgruppen?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Hr. Naser Khaders spørgsmål indeholder igen udtrykket hvorfor hastværket?
Der har jeg i min ordførertale præcis redegjort for, at der ikke er tale om noget hastværk.
Der er tale om en helt almindelig tidsplan for behandlingen af et lovforslag i et udvalg, en tidsplan, som flertallet i udvalget nikkede til og sagde var en fuldstændig realistisk tidsplan ifølge forretningsordenen.
Hvorfor et hastværk i forhold til en arbejdsgruppe?
Jamen der har jo ikke været nogen tvivl om, at vi har fundet det nødvendigt.
Jeg havde også en opfattelse af, at Liberal Alliance har støttet og vistnok også Socialdemokraterne har støttet, at der er et behov for at holde øje med, hvor personer på tålt ophold i Danmark befinder sig.
Det får vi bedre mulighed for med det her lovforslag.
Vi er helt klart også spændte på, hvad arbejdsgruppen kommer med, men arbejdsgruppen kommer med forslag den 1. februar.
Det er jo ikke ensbetydende med, at der er et fuldstændig klart lovforslag til behandling den 1. februar.
Så det er helt fornuftigt at tage den her stramning nu, som vi fandt behov for.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Vi skal bekæmpe terror, vi skal bekæmpe terrorister, vi skal holde øje med folk, der er på tålt ophold, der er til fare for landets sikkerhed.
Helt enig!
Men jeg fatter stadig væk ikke, hvorfor vi ikke venter, til arbejdsgruppen er kommet med sine anbefalinger.
Hvis vi ikke venter det, jeg mener med hastværk, er, at man ikke venter - skal vi så ikke bede dem stoppe deres arbejde?
Det er jo at gøre grin med dem, at de fortsætter med et arbejde, som alligevel ikke bliver brugt til noget.
Søren Krarup (DF), 2008-12-16:
Socialdemokratiets ordfører og venstrefløjen som helhed har anført, at en professor har fundet den kommende lovgivning grundlovsstridig, ligesom venstrefløjen som helhed har været meget, meget kritisk over for det, der foregår, fordi man har henholdt sig til juridiske autoriteter, henholdsvis professor Henning Koch og lektor Jonas Christoffersen.
I den anledning får jeg lyst til at gøre en historisk afstikker:
Man var så heldig at have to juridiske professorer, og de kunne fortælle, at det var ganske i strid med grundloven, når Venstre krævede en folketingsparlamentarisme eller et folkestyre.
Det var sådan, at man på den konto igennem 20 år - fra 1875 og helt op til 1894 - fik standset muligheden for et folkestyre.
Det var to juridiske professorer.
Der var kun det at sige til det, at de tilfældigvis var Højremænd, så det vil sige, at deres jura mildest talt blev partipolitisk brugt.
Jeg vil sige, at det, vi oplever nu med henholdsvis Henning Koch og Jonas Christoffersen, er, vil jeg tillade mig at sige efter en debat med de tos juridiske diskussionsklub, ganske det samme.
Jeg vil fraråde hr. Henrik Dam Kristensen at stole for meget på de såkaldte juridiske autoriteter.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-16:
Det er ikke forbigået min opmærksomhed, at fru Karen Ellemann benytter sig af retoriske besværgelser her i debatten, for hvad skal hun ellers gøre?
Jeg forstår godt problemstillingen.
Men nu forholder det sig sådan, at det her skræmmebillede af, at der er en opposition, der vil benytte ethvert halmstrå til at bekæmpe regeringen, ikke holder i denne sag.
Jeg betragter faktisk mig selv som hørende til regeringens parlamentariske grundlag og støtter VK-regeringen aktivt, men jeg er dybt bekymret over det her forslag.
Jeg er dybt bekymret over regeringens fremturen.
Jeg er dybt bekymret over, at regeringen er fuldstændig kold, når det drejer sig om den ensidige og massive kritik, der er kommet fra alt, hvad der kan krybe og gå, i den juridiske verden - vi har set det i høringssvarene, hvor der er brugt ord, som vi ikke har set i nyere tid, og det er entydigt.
Vi har haft en høring på 3 timer, hvor det igen entydigt blev fremhævet, hvilket hastværk og lastværk dette forslag er udtryk for.
Og vi har jo netop i dag fået kundgjort, at dette lovforslag ikke hjælper en pind på Kurt Westergaards behov for beskyttelse - ikke en pind.
Tilbage står kun hastværket, og hvis fru Karen Ellemann stadig væk er i tvivl om, hvad hastværk er, kan fru Karen Ellemann bare slå op i regeringens egen vejledning om, hvad god lovkvalitet indebærer.
Det indebærer en betydelig længere behandlingsfrist end den, der er lagt op til med det her lovforslag.
Så det er hastværk, og det er ikke bare oppositionens værk.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Det var måske svært helt at fatte meningen med det her indlæg, ud over at der var en historisk redegørelse, som jeg takker for, og så et forsøg på at beklikke to repræsentanter ved høringen.
Jeg vil bare sige til hr. Søren Krarup, at vi altså taler om en professor, som i øvrigt bliver brugt af Justitsministeriet.
Det ville da være mere end mærkværdigt, hvis Folketinget ikke bad justitsministeren om at forholde sig til så præcis en kritik og så konkret en konklusion, som Henning Koch kom med på den pågældende høring.
Det har vi så fået, og det var det, samrådet i fredags først og fremmest handlede om.
Og jeg har jo klart refereret, at justitsministeren var meget præcis i sit svar.
Så jeg ved ikke, hvad det her handler om ud over at beklikke to personer, og det har jeg sådan set ikke lyst til at deltage i.
Margrethe Vestager (RV), 2008-12-16:
Jeg synes, det var sørgeligt ukonkret, hr. Peter Skaarups almindelige talegaver taget i betragtning.
Det, vi fik at vide, var jo faktisk, at der er noget, Dansk Folkeparti går ind for, hvilket jeg synes er dejligt, nemlig at vi skal hjælpe flygtninge i nød.
Så langt, så godt.
Men hr. Peter Skaarup var ikke i nærheden af at sige, hvad det var for dele af menneskerettighederne, som Dansk Folkeparti ikke støtter og ønsker os fritaget for.
Er det de liberale frihedsrettigheder forsamlingsfriheden, ytringsfriheden, religionsfriheden, retten til familie?
Hvad er det for nogle rettigheder, Dansk Folkeparti gerne vil have fjernet, for, som hr. Peter Skaarup siger, at kunne gøre det, der skal til?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Det kræver næsten en selvstændig folketingsdebat at diskutere det her, men jeg kan godt prøve at komme med nogle eksempler, og så kan vi se, hvor lang tid vi har.
Et af de punkter, som vi har sat spørgsmålstegn ved, er jo nøjagtig i forbindelse med forslaget om skærpede betingelser og skærpet meldepligt ved tålt ophold, hvor det er sådan, at det ud fra et af de svar, vi har fået, tyder på, at man skal definere det tilhørsforhold, vi har til menneskeretskonventionen på den måde, at den pågældende tuneser skal have mulighed for at tage tilbage til Århus og varetage sin kontakt til familien, hvor det var vores opfattelse, at sådan en kontakt sagtens kunne foretages i Center Sandholm eller et andet sted.
Men at han skulle tage tilbage til det sted, hvor han havde lagt planer om at myrde Kurt Westergaard, syntes vi var galt.
Så er der flygtningekonventionen, hvor der også er ting, som vi ikke synes helt harmonerer med den nuværende situation i forhold til, hvad den var i 1951.
Danmark havde oprindeligt et forbehold for, at flygtninge skulle have samme sociale ydelser som danskere - det forbehold ophævede vi, og det var måske noget, man kunne se på igen.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
At Dansk Folkeparti er imod menneskerettighederne, er jo ikke noget nyt.
At Dansk Folkeparti mener, at det er helt i orden at udvise folk, selv om de risikerer tortur, har vi også hørt før.
Det er desværre heller ikke nyt.
Man kan så undre sig lidt, når Dansk Folkeparti nogle gange går op i den høje retorik i forhold til andre personer og andre lande, hvis de ikke overholder menneskerettighederne, eller hvis de begynder at komme i nærheden af noget, der minder om tortur, men sådan er der så meget.
Mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup er, om Dansk Folkeparti ikke mener, at det afgørende er at sikre som det ene, at folk, der er mistænkt for at have gjort noget strafbart, også bliver straffet for det, og som det andet sikre, hvis der er nogle mennesker, der er truede, at de mennesker så bliver beskyttet. Vi har jo også andre i det danske samfund, der er truet af nogen, der vil slå dem ihjel eller udsætte dem for alvorlig vold, f.eks. de kvinder, der bliver truet med vold af deres familie eller af deres eksmænd.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jeg ved ikke, hvordan fru Line Barfod har opfattet vores deltagelse i den her debat, men vi har ikke lukket øjnene for noget som helst.
Vi vil meget gerne lade os inspirere af alle mulige tiltag.
Det er jo også derfor, at det udvalgsarbejde er igangsat.
De kommer med et oplæg til os om, hvorvidt det er muligt at gennemføre brug af elektronisk fodlænke til folk, der er til fare for statens sikkerhed, når man ikke kan udvise dem, og de kommer med forslag til diplomatiske forsikringsordninger, så der er nogle forslag på vej, som vi så kigger på.
Det kan være, at vi andre har nogle andre forslag, som vi så kan tage en debat om herinde i Folketingssalen, og fru Line Barfod kan også bidrage.
Men det, der bare er situationen lige nu, er, at vi står foran, at Folketinget går på juleferie og vi står med et forslag, som strammer op på meldepligten over for bl.a. en tuneser, som i den grad har forbrudt sig mod det danske samfunds regler.
Det er situationen lige nu, så tager vi det andet om et halvt år.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
Det er muligt, at hr. Peter Skaarup har en viden, som de fleste andre i denne Folketingssal ikke har, og som offentligheden heller ikke har, når hr. Peter Skaarup kan sige, at tuneseren har forbrudt sig.
Den viden, vi andre har, er, at der er en mistanke om, at han har forbrudt sig.
Det er en mistanke, som Højesteret siger ikke er tilstrækkelig begrundet, og som der ikke er tilstrækkelige beviser fremlagt fra Højesteret til at man kan frihedsberøve ham for.
Vi synes, at man, hvis man har en mistanke, skulle fremlægge de beviser, der er.
Det kan man gøre bag lukkede døre - det har vi muligheden for ifølge retsplejeloven - og så få ham dømt, hvis han har gjort det, han er mistænkt for.
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan hr. Peter Skaarup kan sige, at juleferien skal stå i vejen for at få afklaret, om et lovforslag er i strid med grundloven.
Jeg ofrer gerne nogle dage i min juleferie for at få undersøgt de mistanker ordentligt, der er blevet rejst om, at dette lovforslag klart er i strid med grundloven.
Jeg synes, at vi skulle bruge juleferien på det.