runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2008-11-25:
Vi kan også godt støtte forslaget, og vi har især noteret os, at vi nu får taget hul på samkøring af de elektroniske registre.
Jeg mener, det bør være en klar ambition for Folketinget, at vi får sat fokus på, at man, hver eneste gang man beder folk om at indberette et eller andet, skal sikre sig, at man ikke har informationerne i forvejen.
Jeg ved, at man i Norge har haft fantastisk stor succes med at etablere et sådant register, hvor det altså er en pligt, at myndighederne overbeviser sig om, at her er der en information, som de ikke har i forvejen.
Det skal vi også arbejde videre med, hvis vi overhovedet skal nå den høje ambition, at 25 pct. af vores bureaukrati - eller bøvl, som det hedder i folkemunde - skal reduceres inden 2010.
Vi har ikke nået mere end 10 pct. sådan cirka, og der er jo ikke ret længe til 2010.
Vi kan godt støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Jeg skal fortsætte lidt i den positive tone, som jeg også anslog under forrige punkt på dagsordenen.
For når det handler om intentionerne og også en række af de konkrete elementer, der indgår i det her lovforslag, som handler om regelforenkling og administrative lettelser, så er Enhedslisten helt enig i, at det er der et meget, meget stort behov for, når man ser på dagpengereglerne.
Så hvad det angår, er vi uhyre positive.
Når man har en eller anden henvisning til, at eIndkomstregistret ikke opgør på ugebasis og derfor ændrer genoptjeningskravet fra 300 timer inden for 10 uger til 360 timer inden for 3 måneder, synes vi nu nok, at man skulle have valgt en anden afslutning på det, hvis hensigten var at nå et resultat, som var neutralt i forhold til fortiden eller måske endda kunne være en lille smule positivt for de mennesker, der bliver ramt af de her regler.
Vi har bemærket, at LO, FTF og AC har et konkret forslag til, hvordan man kan gøre.
Enhedslisten er enig i, at det ville være en fornuftig model.
Jeg kan også forstå, at det er der andre partier her i Folketinget som har givet udtryk for, og eftersom jo også Dansk Folkeparti gav udtryk for i al fald lidt bekymring vedrørende nogle elementer i det her forslag, som vedrørte lønmodtagerne og de arbejdsløses rettigheder, ja, så er der vel et vist håb om, at vi kan få rettet disse mindre fejl i udvalgsarbejdet, eventuelt i form af et ændringsforslag.
Når vi har gjort det, kan vi jo så alle sammen i fælles glæde stemme for et lovforslag, som fører til mindre bureaukrati, til regelforenkling og administrative lettelser på det her område, og det ville jo sådan set være meget positivt.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-25:
Det Radikale Venstre kan også støtte dette lovforslag.
Vi ønsker at styrke digitaliseringen af det danske samfund, og det forslag, der er her, er en udnyttelse af det såkaldte eIndkomstregister.
Når man gør det, er det klart, at man ofte, hvis man ønsker, at erhvervslivet og borgerne ikke skal indberette de samme oplysninger til det offentlige igen og igen, vil skulle sammenkøre registre, og man vil også skulle finde sig til rette med, at metoder, man tidligere har anvendt, måske må justeres for at sikre, at man undgår at opkræve de samme oplysninger fra borgerne igen og igen.
Jeg tror, de fleste har prøvet at sidde med blanketter i hånden og tænke: Gad vide, om ikke jeg har afgivet de her samme oplysninger et utal af gange til andre offentlige myndigheder?
Gad vide, om ikke den offentlige sektor godt ved, hvor jeg bor?
For man skal udfylde sin adresse igen og igen.
Vi har jo sådan set et folkeregister.
Derfor er der god grund til, at man arbejder på at sikre en større grad af datagenbrug på tværs af den offentlige sektor.
Og vi vurderer, at det forslag, som ligger her, primært opnår det - at man bruger det såkaldte eIndkomstregister også på arbejdsløshedsområdet, og at det derfor primært bliver en administrativ forenkling og en administrativ lettelse for det offentlige, men også og især for borgerne og erhvervslivet.
Men det er klart, at vi selvfølgelig vil være opmærksomme på, om der undervejs i udvalgsbehandlingen opstår tvivl om, hvorvidt der bag teknikken ligger nogle realændringer i dagpengesystemet, som kræver en særskilt stillingtagen.
Det vil vi selvfølgelig holde nøje øje med.
Men vores indtryk på baggrund af det lovforslag, der er fremsat og ligger foran os, er, vi kan støtte det.
Knud Kristensen (KF), 2008-11-25:
Lovforslaget her er jo en modernisering, så man nu kan begynde at samkøre de forskellige parametre.
Til det med at være på arbejdsmarkedet i dag, det med at modtage G-dage, det med at få de her andre ledighedsdage - det kan være i forbindelse med halvdagsjob eller heldagsjob - altså til hele den pakke af mange forskellige oplysninger, der er vedrørende en, som netop optjener løn, må vi sige, at det her er et skridt i den rigtige retning, og for mig at se, er det kun begyndelsen til, at vi kan begynde at samkøre de mange forskellige systemer, da der i både offentlig og privat administration bliver færre og færre til at løse de mange opgaver, der er omkring de arbejdsopgaver, som skal udføres.
Derfor skal det også være let tilgængeligt at kunne samkøre tingene, sådan at man kan se og kontrollere, om de ydelser osv., som den pågældende får, også er i overensstemmelse med den lovgivning, der er på området.
Nu hørte jeg så hr. Eigil Andersen sige her fra talerstolen, at han ville sætte meget fokus på de forringelser, der er i forslaget her.
Jeg synes, at de ting, der ligger i forslaget - de ting, der er gode, og de ting, der er mindre gode - er småting.
For sådan måske at drille lidt kunne jeg godt sige til hr. Eigil Andersen, at man måske en gang imellem også skulle prøve at fokusere noget på det, som er godt i et lovforslag, for det spreder jo glæde også i det fremtidige udvalgsarbejde, vi står over for.
Men Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2008-11-25:
Hvis vi kommer til at stå i den meget alvorlige situation, at der opstår en egentlig kreditkrise, så er Socialdemokratiets signal altså i dag sendt, og det er, at det ikke sker uden forpligtelser, og at vi mener, at staten skal engagere sig i det spørgsmål.
Med hensyn til nødvendigheden af hele aftalen om finansiel stabilitet, så tror jeg, at det, Enhedslisten skulle overveje at forholde sig til, er, hvad alternativet havde været, hvis der ikke var sket noget.
Så tror jeg, det havde været en ganske alvorlig situation, vi havde stået i, og derfor har det været vigtigt for Socialdemokraterne at sikre, at den her aftale kunne spænde et sikkerhedsnet ud under den finansielle sektor, således at eksempelvis bankerne kunne begynde at låne penge af hinanden igen, at bankerne helt banalt kunne åbne, og at vi ikke skulle opleve den situation, som man har set visse steder i Europa.
Karen Ellemann (V), 2008-11-25:
Det er herligt, at vi kan genkende Socialdemokratiet gang på gang under hele den her debat.
Det her er et forslag, vi varmt støtter, og vi glæder os til at få det gennemført i kommunerne, både Venstre og Dansk Folkeparti samt Det Konservative Folkeparti.
Og det er bare ubærligt tre gange i træk med privatister, der anklager ordførere for ikke at gå på talerstolen.
Vi har arbejdet meget, meget grundigt med det her lovforslag.
Der er stillet mere end 34 udvalgsspørgsmål, så det skulle undre mig meget, hvis ikke også Socialdemokraterne var blevet oplyst om, hvad det her går ud på.
Og der er blevet svaret grundigt hele vejen igennem.
Derfor finder vi ikke, hverken i Venstre eller i Det Konservative Folkeparti, anledning til at gå på talerstolen.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
Det er jo god kutyme at sige tak for rosen, selv om jeg ikke er helt sikker på, hvor langt den skulle strækkes.
De har sat en masse skatteyderkroner på højkant, men de virkede ikke, og derfor er der endnu en bankpakke undervejs.
Det svarer til, hvad vi selv har foreslået, nemlig at man ikke skal støtte de spekulanter, der har skudt penge i Roskilde Bank og EBH Bank, men at man skal redde den sunde bankvirksomhed og videreføre den.
Det er jo det, vi hele tiden har sagt: Vi ønsker at videreføre banken, vi ønsker ikke at give socialhjælp til spekulanter.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det er klogt at afvikle EBH Bank, også med tanke på det, Socialdemokratiet har udtalt i Børsen i dag, nemlig at man ønsker at videreføre banker i stedet for at afvikle dem.
Hvorfor foreslår Socialdemokratiet så i dag, at vi støtter en afvikling af EBH Bank?
Jacob Jensen (V), 2008-11-25:
Det er så bare et kort og hurtigt spørgsmål: Hvilken af to modeller synes den socialdemokratiske ordfører bedst om, 33 pct. forældrebetaling uden madordning eller 30 pct. forældrebetaling med madordning?
Lene Hansen (S), 2008-11-25:
Det ville nok føre for vidt at gennemgå hele vores finanslovforslag.
Det er jo altså rent faktisk L 16, det handler om.
Så jeg synes måske, vi skulle prøve at holde os til emnet.
Jeg synes også, det måske er lige groft nok at kalde vores finanslovforslag for strøtanker.
Det er ikke mere strøtanke end andre partiers finanslovforslag.
Men lad os komme tilbage til L 16 og se at få fundet ud af, hvorfor vi er uenige, for vi er uenige, og det lader ikke til, at mine tre ordførertaler til første, til anden og til tredje behandling plus de klare svar, jeg synes jeg har givet fra talerstolen, har været med til at oplyse nogen som helst.
Det skal jeg selvfølgelig beklage.
Så jeg er klar til at gentage, hvad jeg har sagt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-11-25:
Det afføder jo så naturligvis et opfølgende spørgsmål, der går ud på, hvilke af de øvrige forslag i Socialdemokratiets børnepolitiske udspil der heller ikke er finansieret, altså hvilke forslag vælgerne kan vælge at lytte til og dermed glæde sig lidt over nogle socialdemokratiske strøtanker.
Men når det så gælder helt konkrete løfter og virkelighed for borgerne, ja, så vil Socialdemokratiet åbenbart ikke finansiere det.
Lene Hansen (S), 2008-11-25:
Jeg synes jo, at jeg efterhånden har svaret så mange gange på de samme spørgsmål.
Men vores finanslovforslag er bygget op på den måde, at vi ikke hovedkulds indfører en madordning, uden at forudsætningerne er i orden.
Jeg har nævnt, at vi er gået ud fra, at der skal være en indfasning, og den indfasning forudsætter, at der skal være midler til bedre normeringer, og at der skal være anlægsmidler, sådan at man kan indrette de køkkener, der er nødvendige.
Vi ønsker at gennemføre den hensigtserklæring, den målsætning, som vi har, men vi vil ikke gøre det på den måde, som regeringspartierne nu accepterer.
Vi er helt uenige i metoden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-11-25:
Hvis man læser på Socialdemokratiets hjemmeside om børnepolitik, kan man finde et børnepolitisk oplæg fra november 2006, og lad mig kort citere et enkelt forslag.
Der står: Der indføres et gratis sundt måltid mad midt på dagen i alle vuggestuer og børnehaver.
Det ene er: Hvorfor kan Socialdemokratiet så ikke støtte det foreliggende lovforslag?
Det andet er: Hvor mange penge har Socialdemokratiet afsat til formålet i partiets finanslovudspil?
Lene Hansen (S), 2008-11-25:
Det eneste, der er sat af til at finansiere dette lovforslag med, er en øget forældrebetaling - en øget forældrebetaling.
Vivi Kier (KF), 2008-11-25:
Jeg kan jo godt høre, at talmagien er Socialdemokraterne ikke meget for at snakke om.
Næ, de vil tale det her lovforslag ned.
Hvis det havde været statsbetalt, så havde det været fantastisk, og så var det blevet sund mad; i det øjeblik forældrene skal betale for madpakken, så bliver det både elendigt og forfærdeligt og vakuumpakket leverpostej.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig beskæmmende, at vi nu står og kan indføre et sundt frokostmåltid i alle daginstitutionerne, og så kan Socialdemokraterne kun se det negative, kun finde de negative ord frem.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, og jeg vil sige til alle forældrene ude i det ganske land, at de trygt kan stole på, at det her bliver et sundt frokostmåltid, og at man ikke skal lade sig skræmme af leverpostej, der er vakuumpakket.
Lene Hansen (S), 2008-11-25:
Som sagt har vi jo ikke deltaget i forhandlingerne, så jeg skal ikke kunne sige, hvad der er blevet sagt, for det kan jeg ikke vide, men jeg er helt klar over, at der ligger en stor forventning hos Kommunernes Landsforening til, at man bliver kompenseret midtvejs for de øgede udgifter, som det her lovforslag medfører.
Og vi har altså ikke rigtig kunnet få et klart svar på, om det er tilfældet.
Med hensyn til ordførerens spørgsmål vil jeg da sige, at vi er fuldstændig med på, at der skal finansiering til.
Jeg konstaterer bare, at regeringens lovforslag ikke har den tilstrækkelige finansiering indbygget.
Uanset hvor mange tal og hvor meget talmagi man kommer herop og forsøger at fremmane, tror jeg, at enhver, der kan regne og lægge sammen, er klar over, at for 12 kr. får man ikke kvalitet i en madordning.
Vivi Kier (KF), 2008-11-25:
Jeg er jo også en af dem, der må stå med lidt undrende mine og lidt åben mund, når man hører alle de argumenter, Socialdemokraterne lægger for dagen i forhold til at ville stemme nej til det her forslag, et forslag, som Socialdemokraterne i årevis har talt for. Nu gennemfører vi et sundt frokostmåltid til vores børn.
Man vil gerne tale det ned og sige, at det under ingen omstændigheder kan blive et sundt frokostmåltid, blot fordi det er forældrene, der skal betale for deres børns mad.
jamen så betaler forældrene børnenes mad, så vi finder det meget naturligt, at det er forældrene, der også nu betaler for det daglige, sunde frokostmåltid.
Jeg vil blot spørge endnu en gang, for jeg synes, der er svaret meget undvigende og udenom: Er Socialdemokraterne enige i, at kommunerne har været med inde og forhandle om, hvordan man skulle lave den her forældrebetaling?
KL har været med til at forhandle den ordning, der nu ligger på plads: at forældrebetalingen kan hæves fra 25 til 30 pct.
Lene Hansen (S), 2008-11-25:
Jeg skal da love for, at de borgerlige partier gør, hvad de overhovedet kan, for at fjerne fokus fra det, det hele handler om, nemlig at der kun er den finansiering, som forældrebetalingen udgør.
Det eneste, der er afsat til at gennemføre dette lovforslag, er 20 pct. mere betaling fra forældrene.
Forældrene skal til at betale 20 pct. mere for at få et barn passet i børnehave, i daginstitution.
Hvad har de borgerlige partier, hvad har Venstre sat af på finansloven til at gennemføre dette forslag, for nu at skyde bolden tilbage?
Inger Støjberg (V), 2008-11-25:
Jamen det er da helt utroligt først at skulle høre på, at den socialdemokratiske ordfører mener, at Kommunernes Landsforening nærmest har skrevet under på en aftale med hånden omme på ryggen.
Det har man ikke, man har sagt, at man godt kan gennemføre sunde madordninger.
Og dernæst skal man lægge øre til - hvis ellers ordføreren også vil lægge øre til, hvad jeg siger - at der nu hos det gode, gamle Socialdemokrati ikke er en tiltro til, at kommunerne selv kan styre de her madordninger.
Næ, man skal nok sidde i det socialdemokratiske gruppeværelse og bestemme, hvad god, sund mad er.
Jeg synes, at Socialdemokratiet i den grad svigter i den her sag.
Man har rejst rundt i flere årtier nærmest for at få madordninger i daginstitutioner, og så springer man i målet.
Og ikke nok med, at man springer i målet, man afsætter også et stort rundt nul i finanslovforslaget.
Lene Hansen (S), 2008-11-25:
Nu var Socialdemokratiet jo ikke en del af den aftale, der blev truffet med KL om det her lovforslag, så derfor kan vi jo ikke reelt vide, hvad der blev sagt.
Men der ligger i hvert fald helt klart fra Kommunernes Landsforenings side en forventning om, at man bliver DUT’et, som det så smukt hedder, altså kompenseret for de øgede merudgifter.
Det har vi spurgt ind til, men vi har ikke kunnet få et klart svar på, om det er tilfældet.
Med hensyn til det gode, gamle Socialdemokrati vil jeg sige: Ja, det gode, gamle Socialdemokrati vil have en ordentlig madordning med en meget høj grad af kvalitet, og det får vi ikke med den finansiering, som ligger i det her lovforslag.
Det er ikke ret lang tid siden, at vi her i Folketinget blev enige om, at forældrebetalingen ude i daginstitutionerne var alt for høj, altså at børnefamiliernes økonomi havde det meget tungt, meget svært, og derfor var vi enige om at sænke forældrebetalingsandelen til 25 pct. Nogle af os var enige i det, andre stemte imod. Jeg synes, at det er problematisk at hæve forældrebetalingen med 20 pct. med det formål at indføre en rigtig dårlig løsning, som vi ser det.
Vi havde gerne set en anden løsning.
Jeg skal ikke afvise, at der kan findes kvalitet i nogle discountordninger - det er da muligt, at der kan - men vores vision på det her område er bare fuldstændig anderledes, og vi er helt uenige i den måde, man nu vil gennemføre den på.
Jacob Jensen (V), 2008-11-25:
Men ordføreren svarer sådan set ikke på det, jeg spurgte om.
Derfor vil jeg gerne stille spørgsmålet igen.
Hvilken af to modeller synes den socialdemokratiske ordfører bedst om, 33 pct. forældrebetaling uden madordning, som det var tilfældet, dengang Socialdemokraterne sad i regering, eller 30 pct. forældrebetaling med madordning, som forslaget her lægger op til?
René Christensen (DF), 2008-11-25:
Jeg kommer til at gentage mig selv lidt, men KL har jo netop været inde at sige, at det her burde kunne lade sig gøre i forhold til de 5 pct., man kan hæve forældrebetalingen med.
Igen bliver der så sagt, at kommunernes repræsentant ikke magter opgaven.
Det vil sige, at det er alle de andres skyld.
Det er dem, der ikke er dygtige nok.
Hvad angår Hvidovre Kommune, vil jeg igen sige, at det er op til kommunalbestyrelsen at vælge: Hvad er det for en profil, vi vil have?
Mener vi i Hvidovre Kommune, at det er rimeligt, at man skal betale så meget ekstra for at have sit barn i vuggestue?
Hvis jeg nu sad i Hvidovre Kommune, ville jeg sige: Nej, det synes jeg faktisk ikke.
Det må vi se om vi ikke kan gøre bedre på en anden måde.
Det er jo det, vi har lagt ud til kommunerne.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-11-25:
Jeg har på intet tidspunkt hørt, at vi har sagt, at vi ikke har tillid til, at kommunerne gør det godt nok.
Til gengæld har jeg lagt mærke til, at det flere gange er blevet sagt, at vi ikke er tilfredse med dette lovforslag, fordi det i bund og grund er en gang makværk og der ikke er den fornødne finansiering.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, hvordan han har det med, at for at det her overhovedet skal kunne hænge sammen, får forældre til vuggestuebørn i Hvidovre Kommune en ekstra opkrævning om året på 5.544 kr. uden at få en serviceforbedring.
Det vil jeg meget gerne høre noget om.
René Christensen (DF), 2008-11-25:
Jeg brugte ikke ordet sanktioner, jeg sagde motivere, og der er jo forskel på de to ting.
Det er jo sådan, at vi selvfølgelig gerne vil holde øje med det område.
En ting, der også har ligget os meget på sinde i forhold til det her, er, om vi nu kan komme ud i noget, hvor en kommune f.eks. siger: Nu skal vi kun have halalslagtet kød i hele vores kommune til alle vores børn.
Er det det, vi vil tilbyde?
Det vil vi selvfølgelig også holde øje med ikke sker.
Samtidig vil vi holde øje med, at kvaliteten er i orden.
Men som jeg siger: Vi har faktisk tillid til kommunerne.
Det er der åbenbart andre der ikke har.
Hvis jeg var socialdemokratisk borgmester, ville jeg sidde derhjemme nu og tænke: Hvad er det, der sker?
Hvad er det, der sker inde på Christiansborg?
De siger, at vi ikke er dygtige nok.
Det er jo det, man siger.
Man siger, at kommunerne ikke magter opgaven.
Vi siger derimod: Vi tror godt, at kommunerne kan magte opgaven, men vi vil også holde øje med, om de gør det.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-11-25:
Man behøver ikke som kommunalbestyrelse at vælge at hæve taksterne.
Nej, men hvis man ikke hæver taksterne, er der heller ingen finansiering.
Tak, tusind tak.
Og da jeg sidder i kommunalbestyrelsen i Hvidovre, vil jeg egentlig gerne høre lidt til, hvilke type sanktioner vi nu kan forvente os.
René Christensen (DF), 2008-11-25:
Nu bliver der sagt, at man nu har lagt op til, at alle skal betale de 5 pct. ekstra.
Det har man jo netop ikke lagt op til.
Kommunalbestyrelserne kan jo vælge at bestemme, at man nu skal betale de 5 pct. ekstra.
Hvis nu en kommunalbestyrelse siger, at den godt vil profilere kommunen som en børnekommune og vælger ikke at have den dyre daginstitution og ikke at sætte betalingen op med 5 pct., så har den ret til det.
Med hensyn til det andet vil jeg sige, at når man nu kommer op på en egenbetaling på 33 pct., så er der jo stadig væk en del, forældrene ikke betaler.
Line Barfod (EL), 2008-11-25:
Nu vil der jo være en række forældre, der kommer til at betale den ekstra forældreskat, også selv om der er en madordning i deres børns vuggestue eller børnehave i forvejen.
Men jeg vil gerne høre, hvorfor det er, at Dansk Folkeparti mener, at når det drejer sig om børns mad, så skal det være forældrene, der skal betale, hvorimod når det drejer sig om de voksnes mad, så skal vi alle sammen betale.
Vi betaler jo via skatten 1 mia. kr. om året, og vi har fået svar fra skatteministeren på, at der gives tilskud til, at masser af voksne har madordninger på deres arbejdsplads.
Hvorfor mener Dansk Folkeparti, at det er rimeligt, at masser af voksne mennesker i dette land, højtuddannede, højtlønnede, f.eks. folketingsmedlemmer og vores ansatte, får tilskud til deres madordninger, og at det er noget, som alle skal være med til at betale, mens Dansk Folkeparti ikke mener, at vi skal betale for børnenes mad?
René Christensen (DF), 2008-11-25:
For at vende tilbage, så kan man sige, at de 9.000 kr. jo er sådan et tal, der er fremkommet ved, at man har sagt: Hvor kan det blive allerallerdyrest?
Det regnestykke vil jeg gerne se regnet rigtigt ud, for det er i hvert fald ikke det, der sådan er generelt over hele landet, at det her drejer sig om 9.000 kr.
Men jeg vil sige, at det bestemt ikke er en skat.
Før har vi haft en egenbetaling på 33 pct., som også andre har sagt, og der havde vi ikke nogen madordning.
Nu får vi et væsentligt kvalitetsløft i dagtilbuddene til vores børn, og det skal vi så betale de 5 pct. ekstra for, så vi nu kommer op på 30 pct. i forældrebetaling i stedet for de tidligere 33 pct.
Det vil så sige, at vi får en bedre kvalitet til en fornuftig pris, men selvfølgelig er det rigtigt, at der er nogle, der kommer til at betale mere, end de har gjort, for de har før betalt 25 pct., og nu skal de betale 30 pct., men de får så sandelig også en udmærket vare.
Skat og egenbetaling er jo to forskellige ting.
Det, vi snakker om her, er, som det også tidligere ...
Line Barfod (EL), 2008-11-25:
Det er jo så populært med omvendelser i denne tid, og man skal selvfølgelig glæde sig, når Dansk Folkeparti nu pludselig synes, det er en god idé med mad i daginstitutioner.
Det har vi jo talt for i mange, mange år og fik det sådan set også vedtaget i 2001, hvorefter hr. Anders Fogh Rasmussen og Dansk Folkeparti, da de kom til magten, skyndte sig at fjerne den forsøgsordning, vi havde fået vedtaget.
Men jeg vil gerne høre, hvordan det hænger sammen for Dansk Folkeparti, at man går ud og pålægger forældrene en ekstraskat på 9.000 kr.
Vi hører jo ellers meget i den her tid om, at man ikke synes, at skatterne for almindelige mennesker skal hæves.
Hvorfor er det så, at Dansk Folkeparti synes, det er rimeligt, at lige præcis småbørnsforældre skal betale 9.000 kr. mere om året, frem for at vi alle sammen er med til at betale for, at vores børn kan få et godt måltid mad, og man kan sikre, at der ikke er noget anlægsloft, så man har mulighed for også at sikre, at der kan bygges de køkkener, der er nødvendige, ude i kommunerne?
Men det primære spørgsmål til Dansk Folkeparti er: Hvorfor synes man, det er rimeligt med en forældreskat på 9.000 kr. om året?