runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Jeg synes, vi har fat i en meget principiel problemstilling, som bør vække til eftertanke langt ind i også regeringspartiernes rækker.
Hvad er det, Folketinget skal have som grundlag for sin lovgivning?
Her har vi fat i et retspolitisk dybt principielt område, hvor Foreningen af Offentlige Anklagere taler om at vi lovgiver med tilbagevirkende kraft, Advokatrådet siger, at det er stærkt betænkeligt i forhold til lovkvaliteten, og Danske Advokater kalder det betænkeligt, at det frigøres fra udvalgsarbejdet.
Alle disse indvendinger mod processen - og det er jo det, vi diskuterer her og nu - har vi ikke engang ministerens reaktion på i form af et høringsnotat.
Hvordan skal vi kunne overholde forretningsordenens paragraf om, at man ved førstebehandlingen tager principiel stilling til et lovforslag, når vi ikke har et høringsnotat?
Der er da intet til hinder for, at ministeren siger: Jeg ønsker, at det her lovforslag stilles i bero, indtil vi har vurderingen af rækkevidden af Højesterets dom.
Det ville føre til, at vi kunne have en ordentlig førstebehandling af principiel karakter om det her meget væsentlige spørgsmål, og det synes jeg ærlig talt også må være efter regeringens intentioner.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Som det allerede er blevet nævnt, og som ministeren også selv har indledt sin tale med, så er der tale om, at vi nu her skal behandle en sag, der har en særlig karakter, og som bliver hastebehandlet, hvorved der mangler høringssvar fra en række høringsberettigede, for slet ikke at tale om, at ministeren selv i dagens avis, i Politiken i dag - og det må man selvfølgelig kvittere for - sår tvivl om, hvorvidt lovforslagets indhold er noget, som ministeren vil kunne støtte op om.
Det gør jo, at det bliver meget, meget svært for Folketinget, i hvert fald for oppositionspartierne, for os, at forholde os til selve lovforslaget, fordi der simpelt hen er så mange spørgsmål, som ikke er blevet belyst.
Og jeg vil selvfølgelig bare spørge ministeren, om ikke det er et utilstrækkeligt grundlag for Folketinget at behandle det her lovforslag, som ministeren har fremsat, på.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Det er jo altid op til Folketinget.
Jeg finder det mest korrekt allerede her ved indledningen til førstebehandlingen af L 69 at henlede opmærksomheden på den kendelse, som Højesteret afsagde forleden, og som vedrører en person på såkaldt tålt ophold.
Jeg mener faktisk, at det henhører under min oplysningspligt over for Folketinget, da den kendelse jo ville være indgået i lovforslagets bemærkninger, hvis den var afsagt før fremsættelsen.
Men som det er nu, er forslaget, vi behandler i dag, jo udarbejdet før Højesterets kendelse, og Justitsministeriets lovafdeling godkendte også forslaget før kendelsen.
Jeg har selvfølgelig derfor allerede, da jeg i Roms lufthavn i forgårs aftes læste kendelsen, bedt Integrationsministeriet om at vurdere kendelsen nøje, ligesom jeg naturligvis også vil høre Justitsministeriet, og disse vurderinger vil selvsagt tilgå Folketingets Integrationsudvalg.
Men det betyder så på den anden side, at jeg i dag her i Folketinget hverken vil give mig af med gisninger eller juridiske overvejelser om, hvorvidt kendelsen har betydning for lovforslaget og i bekræftende fald i hvilket omfang.
Jeg skal her i dag appellere til Folketinget om at lade den arbejdsgruppe, regeringen har nedsat, i fred.
Jeg finder, at den nedsatte arbejdsgruppe nu må have arbejdsro og lov til at gøre sit arbejde færdigt, før der eventuelt foretages mere grundlæggende ændringer af ministres og administrationens mulighed for at træffe afgørelser om udvisning i de sager, vi taler om.
Det er selvfølgelig overflødigt at sige, at vi overholder grundloven og konventionerne, men på grundlag af de meldinger, der er i pressen, vil jeg godt understrege denne selvfølgelighed her fra Folketingets talerstol, idet det jo ligger i sagens natur, at nogle selvfølgelig altid overser det.
Enhver lov skal selvfølgelig administreres efter grundloven og konventionerne, og der er ikke tale om, at det lovforslag, vi behandler her i dag, på nogen måde skal administreres med henblik på at omgå principperne for frihedsberøvelse.
Med disse ord håber jeg på en saglig debat.
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Det er jo en meget alvorlig og meget speciel sag, vi står med her, og det er en helt usædvanlig situation, at en minister går på talerstolen på den måde.
Derfor vil jeg gerne høre, om det, ministeren siger, er, at dette lovforslag ikke skal hastebehandles, men at ministeren lægger op til, at vi skal afvente udtalelsen fra den arbejdsgruppe, der er nedsat, og at det først bliver til foråret, man skal gå videre med behandlingen af lovforslaget, så der kan nås en ordentlig og grundig behandling, og man dermed ikke lever op til det, vi så under de tumultariske finanslovforhandlinger, hvor det nærmest var sådan, at ét menneske skulle frihedsberøves på ubestemt tid for at få en finanslov i hus.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jeg ser, at fru Line Barfod markerer, inden jeg har talt ud, men jeg vil godt lige svare først.
Det er sådan, at dette forslag er udarbejdet og fremsat, før Højesterets kendelse forelå.
Jeg føler egentlig, det henhører under mit ministeransvar at gøre opmærksom på, at det selvfølgelig er en sag, som Folketinget skal have adgang til at drøfte i forbindelse med forslaget, og jeg gjorde opmærksom på det fra starten for at undgå diverse misforståelser.
Med hensyn til lovforslagets fremsættelse er der indgået en politisk aftale mellem Dansk Folkeparti, regeringspartierne og regeringen om fremsættelsen.
Det er naturligvis gået sin sædvanlige gang gennem regeringen, så det er der ikke sagt noget om her.
Men jeg appellerer til, at den arbejdsgruppe, man hele tiden taler om og hele tiden har gode ideer til, nu får arbejdsro.
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Jeg vil bare gøre ministeren opmærksom på, at man godt kan have flere spørgsmål, og derfor kan man godt markere igen, uden at det betyder, at man ikke vil afvente ministerens svar.
Men jeg forstår det sådan, at ministeren mener, man skal afvente arbejdsgruppens konklusion, og jeg synes, det virker vældig fornuftigt at undergive det her en grundig behandling.
Så har jeg forstået på ministerens udtalelser til pressen, at ministeren selv var betænkelig ved at skrive under, ligesom vi jo tidligere har vidst, at ministeren var meget betænkelig ved hele den ordning, der blev indført med terrorpakken.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Der er ikke nogen ændringer i udmeldingen om dette lovforslag.
Vi har arbejdet så hurtigt, vi kunne, og vi har givet meget korte frister til høringsparterne med henblik på at få forslaget behandlet hurtigt, men jeg appellerer fortsat til, at man giver arbejdsgruppen arbejdsro.
Det synes jeg er relevant at sige i dag, da der er alt for mange, der bliver ved med at komme med alle mulige udmeldinger.
Det har ikke noget med denne sag at gøre, og det er ren manipulation, når fru Line Barfod gentager, at jeg siger, at dette forslag skal afvente arbejdsgruppens melding.
Det har jeg intet sagt om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Hvornår regner ministeren med, at vi får den afklaring af Højesterets dom, og hvilke konsekvenser regner ministeren med, at den vil få?
Kan vi vedtage lovforslaget, før vi har fået en afklaring af Højesterets dom?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Det er ministerens opfattelse, at en eventuel betydning for lovforslaget ret hurtigt vil tilgå udvalget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Det er jo positivt, men hvad er hurtigt?
Kan det lade sig gøre at vedtage det her lovforslag, før vi har fået en afklaring af Højesterets dom?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen det gør jeg ikke, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Og jeg synes, jeg kan høre på hr. Morten Østergaard, at han ikke har nogen vanskeligheder ved at anføre principielle standpunkter, uanset hvad der ligger af høringsnotat.
Jeg beklager, at høringsnotatet ikke ligger der.
Jeg troede faktisk, at det var sendt, men jeg beklager selvfølgelig, hvis ikke det er modtaget i Folketinget.
Og det kan man da også helt uafhængigt af et høringsnotat.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Jeg kan jo høre, at De Radikale ikke rigtig kommer nogen vegne med deres spørgsmål, som jeg i øvrigt bakker op, så jeg skal egentlig bare spørge: Mener ministeren ikke, at hele den her proces har været fuldstændig forkert, at det er lovsjusk, at vi ikke har fået høringssvar eller har fået dem så sent?
Er ministeren selv tilfreds med den her proces?
Så vidt jeg erindrer, har ministeren selv stået meget på, at der skal være ordentlige høringsfrister, ordentlige høringssvar og ordentlige høringsperioder i Folketinget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Nej, som jeg svarede hr. Simon Emil Ammitzbøll, så er der overhovedet ikke tale om en særlov.
Der er tale om et par teknisk enkle ændringer, som selvfølgelig er af politisk karakter, fordi der er tale om en stramning, men det er jo bestemmelser, der findes i den pågældende lov i forvejen, og de retter sig alene mod den personkreds, der er på tålt ophold, på grund af at de er til fare for statens sikkerhed eller at de har begået kriminalitet og nægter at udrejse, sådan som det er pålagt dem.
Så der er slet ikke tale om en særlov.
Naser Khader (LA), 2008-11-21:
[Lydudfald]
… skærpet mødepligt ikke være sket ved, at ministeren opfordrede politiet til at gøre det uden at fremsætte L 69?
Ville L 69 være blevet fremsat, hvis ikke B.T. havde omtalt, at tuneseren var blevet set hos sin kone i Århus?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Nu ved jeg godt, at B.T. tager æren for lovforslaget; det må B.T. jo om.
Men der er andre, myndigheder, her i landet, der kan holde øje med personer på tålt ophold, og det fremgår også allerede af loven, at hvis ikke man gør det, man har fået besked på, kan der indtræde skærpede forpligtelser.
Så det fremgår allerede af loven.
Steen Gade (SF), 2008-11-21:
Da jeg hørte ministeren starte debatten her i dag, blev jeg faktisk glad, for det er jo lang tid siden, at vi har været ude i så stort et juridisk morads, som vi er kommet i den her sag og i forhold til hele det område, vi diskuterer - måske er det aldrig sket.
Så derfor er min kommentar til ministeren faktisk ubetinget ros for, at ministeren ved at gå op og sige det her om Højesteret siger til Folketinget: Vi er i en utrolig vanskelig situation i forhold til det her lovforslag.
Tusind tak for det, vil jeg sige til ministeren, og sådan set held og lykke i kampen for det synspunkt.
Men så vil jeg spørge ministeren: Er det så ikke en klar og logisk følge af det, at man trækker forslaget, at vi ikke skal have den her debat, at regeringen går i tænkeboks, at man venter på det udvalg, som ministeren jo har sagt at hun alligevel vil vente på, sådan at vi både kan respektere Folketingets arbejdsform, en ordentlig lovbehandling og også kommer ud af det juridiske tomrum og morads, vi er i?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Det, som udvalget skal se på, er jo, om der skal være en ændring af kompetenceforholdene mellem det administrative og domstolssystemet.
Hertil rejser udvalget med min departementschef som formand rundt for at se, om vi kan lære noget i andre lande.
Jeg synes, at det arbejde må have ro.
Men altså, jeg er helt uenig i, og jeg synes virkelig, at det er at skyde spurve med kanoner frem for at gemme kanonerne til noget mere vigtigt, at sige, at det her er et juridisk morads.
Det er ikke et særlig indviklet lovforslag, men der er kommet en enstemmig højesteretskendelse, der indeholder nogle betragtninger om frihedsberøvelse, og der er det, jeg siger, at det selvfølgelig er klart, at jeg som integrationsminister sørger for, at det indgår i overvejelserne.
Men det kan nu ikke ødelægge en førstebehandling, som vi for længst er gået i gang med.
Der er allerede sagt lige så meget som under en normal førstebehandling.
Steen Gade (SF), 2008-11-21:
Jeg forstår også, at det kan være svært for integrationsministeren at sige, at det er en alvorlig situation - sådan nu bagefter, når hun skal svare mig - men det, ministeren gjorde, kan jo ikke opfattes på anden måde.
Og det vil jeg rose ministeren for, for det tror jeg ikke er let i en regering, der har bundet sig til den her aftale med Dansk Folkeparti.
Så derfor tror jeg i virkeligheden, at jeg vil sige: Jamen god held i den kamp, som ligger forude, for at sikre retssikkerhed i det her samfund.
Så synes jeg, at det havde været bedst, hvis vi havde stoppet den her debat og taget den op på et tidspunkt, hvor vi alle sammen var bedre forberedt, ministeren inklusive.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen jeg takker for den del, der er ment pænt, men jeg er ikke enig i resten.
Det er jo, som om vi slet ikke har anden- og tredjebehandlinger, hvor de her ting kan drøftes.
Jeg synes ikke, at forslaget i sig selv kan bære hele den her diskussion, når jeg netop fra starten har sagt, at vi medinddrager Højesterets kendelse - hvad jeg også mente at jeg som minister under ministeransvarsloven havde pligt til at gå op og sige her fra starten.
Jeg skulle i hvert fald ikke beskyldes for, at jeg puttede med tingene.
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Tak for det.
Derfor har vi en udlændingelov, som regulerer, hvem der kan få en opholdstilladelse, og hvornår udlændinge kan udvises.
Lovforslaget her handler om personer på tålt ophold, personer, der ikke må opholde sig her i landet, men som Danmark på grund af sine internationale forpligtelser ikke tvangsmæssigt kan udsende.
Danmark skal naturligvis respektere konventionerne, og det gør vi også med det her lovforslag.
Det foreslås her, at der indføres en mulighed for at pålægge meldepligt til politiet hyppigere end en gang om ugen.
Derved kan myndighederne i højere grad end i dag få en opdateret viden om de mennesker, der lever på tålt ophold i Danmark.
Endvidere indføres der en skærpet kontrol med, at udlændinge på tålt ophold faktisk overholder påbuddet om at tage ophold i Center Sandholm.
I dag er det alene ved f.eks. manglende deltagelse i aktiviteter i centeret, at myndighederne kan blive opmærksomme på, at påbuddet om at tage ophold i Center Sandholm ikke overholdes.
Dette lovforslags nødvendighed er naturligvis aktualiseret af sagen om de administrativt udviste tunesere, der angiveligt planlagde et drab på tegneren Kurt Westergaard, men loven gælder alle udlændinge på tålt ophold, og den konkrete sag har alene demonstreret, at reglerne, som de ser ud i dag, ikke er gode nok.
Dette kan være en anledning til at gentage, at personer på tålt ophold er på tålt ophold, enten fordi de vurderes til at være til fare for statens sikkerhed eller på grund af alvorlig kriminalitet, enten i hjemlandet eller her i Danmark.
Vi holder ikke på dem, de kan frit forlade landet, men vi fastsætter betingelserne for deres ophold, så længe de vælger at blive her.
Derfor støtter vi i Venstre lovforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Der er jo simpelt hen så mange uklarheder, man kan tage fat i i lovforslaget, men jeg vil bare tage fat i det sidste, som ordføreren var inde på, nemlig at de pågældende frit kan forlade landet.
Det er jo rigtigt, at afviste asylansøgere i almindelighed kan vælge at vende tilbage, også selv om internationale organisationer måtte advare imod det osv., men folk på tålt ophold er jo i en helt anden situation.
Både Udlændingeservice og Flygtningenævnet har jo sagt, at hvis de vender tilbage til deres hjemland, er de i risiko for nedværdigende behandling, tortur eller dødsstraf, og jeg vil bare spørge fru Karen Ellemann: Er det sådan, at Venstres holdning er, at de mennesker skal behandles på en sådan måde, at de i stedet vælger at vende tilbage til bødlerne i deres hjemland?
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Svaret på spørgsmålet er meget enkelt: Personer på tålt ophold kan frit forlade landet.
De har det valg, at de frit kan forlade landet, og vi overholder forpligtelserne ved ikke at smide dem ud, fordi vi overholder internationale forpligtelser.
Naser Khader (LA), 2008-11-21:
Jeg indrømmer, at det er en meget vanskelig sag, men mit spørgsmål er meget simpelt.
Nogle eksperter hævder, at L 69 er en særlov, der kun gælder for én person.
Er ministeren enig i det?
Jeg ved, at ministeren principielt er imod særlove.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen jeg er fuldstændig uenig med hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Vi har aftalt i regeringen og med Dansk Folkeparti, at lovforslaget skulle indeholde disse elementer, og at vi skulle skynde os med at få det udarbejdet i Integrationsministeriet; det har vi gjort, og det har jeg ikke nogen dårlig samvittighed over.
Som udgangspunkt mener jeg, at spørgeren har fuldstændig ret.
Folketinget skal altid have ordentlig tid.
Men der er jo altså sager, hvor vi mener, at vi, når der er noget, vi bliver opmærksomme på, at vi godt vil gøre bedre, også kan gøre det hurtigere, hvis forslaget ikke er for vanskeligt.
Derfor har jeg jo også tilbudt udvalget, at de kunne begynde at stille spørgsmål allerede fra den første dag, da lovforslaget blev fremsat.
Det er 10 dage siden.
Det kan jeg se at mange af udvalgsmedlemmerne har benyttet sig af, så på den måde er vi jo allerede i gang med udvalgsarbejdet og har været det i 10 dage.
Det var det tilbud, som jeg ønskede at give Folketinget, og det må man sige at udvalget har taget imod, i og med at de allerede har stillet en lang række spørgsmål.
Og så kan jeg forsikre spørgeren om, at der naturligvis bliver givet meget grundige svar på de spørgsmål, der bliver stillet.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Jeg synes faktisk ikke, at jeg fik et klart svar på, om ministeren selv er tilfreds med overholdelsen af de principper, som ministeren selv har sat op for høringsperioder, høringsfrister og høringssvar.
Det synes jeg ærlig talt at ministeren skulle tage at svare ærligt på.
Så vil jeg høre, om ministeren synes, at det er udtryk for respekt for folketingsarbejdet, at man sætter et udvalg i gang med at arbejde med, hvordan man kan forbedre de her udvisninger, og så kommer man med sådan et lovforslag, som er præget af så meget sjusk, som det er.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen der er slet ikke tale om sjusk.
Det lovforslag er rimelig kortfattet, og det står klart, hvad der er gældende ret, og hvad det er, vi ønsker.
Det er meget enkelt, men så kommer jo så højesteretskendelsen, og den vil der tilgå en redegørelse om.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Jeg synes, det var helt korrekt af ministeren at tage ordet fra starten.
Vi kender ikke konsekvenserne af Højesterets dom, og jeg forstår på ministeren, at den jo rent faktisk er til vurdering ovre i Justitsministeriets lovkontor, og at det sådan var det, der var argumentet.
Det kan jo godt ende med at få konsekvenser for den lovgivning, som vi er i gang med i øjeblikket, og derfor må jeg spørge justitsministeren: Kunne ministeren forestille sig, at vi kommer i en situation, hvor vi simpelt hen må lave en ny første behandling, fordi en så vigtig vurdering ikke ligger på nuværende tidspunkt?
Jeg må sige, at det her jo er lidt vanskeligt, for på den ene side også i Politiken og andre steder - rider ministeren jo på nogle meget principielle udsagn, som jeg i øvrigt langt hen ad vejen er enig i, men når det så på den anden side kommer til en konkret vurdering her i salen og en diskussion om, hvordan vi håndterer det her på en forsvarlig måde, vil ministeren overhovedet ikke være med.
Ministeren siger: Lad nu udvalgsarbejdet være i fred, for det har ikke noget med den her lovgivning at gøre.
Det passer jo ikke, vil jeg sige til ministeren.
I kommissoriet står der om det udvalgsarbejde, som bliver færdigt her efter jul: »Arbejdsgruppen skal overveje mulighederne for en opstramning af de vilkår om meldepligt m.v., der fastsættes, når udlændinge, der må anses for en fare for statens sikkerhed, ikke kan udsendes af Danmark, men forbliver her i landet på tålt ophold.«
Det er vel lige præcis det, som den her lovgivning, vi behandler i dag, handler om, og det er lige præcis det, som udvalget skulle undersøge, som vi var et bredt flertal i Folketinget der bad udvalget om at undersøge, og derfor hænger de her ting jo uvilkårligt sammen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jeg skal først sige, at nu skal man lade være med at blande tingene sammen.
Når Politiken retter henvendelse til mig, er det jo, fordi justitsminister Brian Mikkelsen går ud og udtaler sig om arbejdsgruppens arbejde og taler om domstolsprøvelse, og så er det meget naturligt, at jeg bliver spurgt og naturligvis glæder mig over, at hr. Brian Mikkelsen har den opfattelse.
Men jeg må bare stadig væk understrege, at det henhører under udvalget, og det er det, jeg har udtalt mig om.
Jeg har ikke skabt tvivl om det her lovforslag.
Når hr. Henrik Dam Kristensen citerer fra kommissoriet, må jeg sige, at der ikke blev læst færdigt, for der er tilføjet - og det er jo det, der er det afgørende - at der i kommissoriet er lagt op til en mulig ændring af kompetenceforholdet mellem administrationen på den ene side og domstolene på den anden side.
Det er derfor, at jeg også med ro i sindet kan sige til hr. Henrik Dam Kristensen, at det her er et begrænset lovforslag.
Det mere principielle om kompetencefordelingen, hvor hr. Henrik Dam Kristensen jo kender mit hjertes inderste ønske, er det, udvalget skal se på, og det vil jeg selvfølgelig vende tilbage til Folketinget om, når arbejdet er færdigt.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-21:
For det første vil jeg gerne takke ministeren for at gøre opmærksom på højesteretsdommen og dens eventuelle betydning.
Dertil kommer, at forslaget i forhold til fremsættelse og den arbejdstid, man giver Folketinget, ikke overholder Justitsministeriets vejledning om god lovbehandling.
Når man tager alle de tre forbehold i betragtning, burde ministeren, der jo er kendt som en sand ven af det gode folkestyre og ordentlig lovbehandling, så ikke spørge Folketinget, om vi vil være med til at udsætte behandlingen af denne sag?
Det ville vel være det mest rimelige, så vi kan overholde Justitsministeriets anbefalinger, så vi kan tage Højesteret i betragtning, og så vi kan finde ud af, hvad der er op og ned, inden vi bare haster noget igennem.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jeg må sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at vores forudsætninger er forskellige.
Lovforslaget vedrører ikke en ikke afsluttet sag.
Forslaget er af helt generel karakter.
Det er rigtigt, at det skyldes nogle konkrete sager, at vi er blevet opmærksomme på og synes, at loven er utilstrækkelig, men det lovforslag, der fremsættes, er jo - i modsætning til de særlove, som Det Radikale Venstre et par gange har fremsat her i Folketinget - fremsat fuldstændig uden navns nævnelse.
Det drejer sig om en persongruppe, der er behandlet i loven i forvejen, og derfor kan man også se, at der alene er tale om ændringsforslag til bestemmelser, der findes i forvejen.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-21:
Hvad forskellige oppositionspartier har fremsat af forslag gennem tidens løb,
vedrører ikke mig og den diskussion, jeg har med ministeren.
Det er sådan, at dette lovforslag og i hvert fald den måde, det er fremsat på, ikke overholder Justitsministeriets vejledning om god lovbehandling.
Derom er der ingen tvivl og kan der ikke være nogen diskussion.
Så simpelt er det.
Men man har åbenbart lavet en aftale med Dansk Folkeparti, forstår jeg på et tidligere ministersvar, om, at man i dette tilfælde gerne vil have lovsjusk, nemlig sjusk på den måde, at man ikke overholder reglerne om god lovbehandling.
Er det sådan noget, man bare kan aftale sig til efter forgodtbefindende efter ministerens opfattelse?
Er der så forskel på, hvad lovforslagene må handle om, for at det er i orden?
Det er ret utroligt, at man kan sige, at man har siddet i et lukket rum og aftalt, at i dette tilfælde vil man ikke leve op til de vejledninger, som regeringen selv er kommet med.
Og det er en utidig indblanding i det udvalgsarbejde, som ministeren selv anbefaler Folketinget ikke at blande sig i.
Den sidste anbefaling har jeg meget respekt for.