runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg har set frem til forespørgselsdebatten i dag.
Det har jeg, fordi det jo giver mig lejlighed til at redegøre for de udfordringer, som Europa og ikke mindst Danmark fortsat står over for i form af den flygtninge- og migrationskrise, som vi er i.
Men lad mig først give en status på den aktuelle flygtninge- og migrationsstrøm til Europa, for tilstrømningen er faldet over de seneste uger, og det er selvfølgelig meget positivt.
Tilstrømningen fra Tyrkiet til Grækenland er faldet fra omkring 50.000 personer om ugen, da tilstrømningen var på sit højeste, til omkring 400 personer om ugen i begyndelsen af maj, og det vil sige fra den 5. til den 11. maj.
Faldet skyldes bl.a. lukningen af grænsen mellem Makedonien og Grækenland, og faldet skal nok også tilskrives EU-Tyrkiet-erklæringen fra den 18. marts, som vi drøfter her i dag.
Selv om indrejsetallet fra Tyrkiet til Grækenland er faldet, er presset på de ydre grænser fortsat meget stort, og det kan vi jo bl.a. se ved Siciliens kyst i de her dage.
Og jeg er ikke så naiv, at jeg tror, at man kan lave en politisk aftale med Tyrkiet den ene dag og så forvente, at der er fuldstændig styr på flygtninge- og migrationssituationen den næste dag...
Mette Reissmann (S), 2016-05-18:
Jeg betragter professor David Palfreymans indlæg som et partsindlæg, og jeg er helt overbevist om, at der også er flere sider af den sandhed.
Jeg vil simpelt hen gentage mit meget simple spørgsmål.
Kan ministeren garantere, at regeringen ikke vil indføre brugerbetaling på videregående uddannelser – ja eller nej?
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Er ministeren enig i rektor på SDU, Henrik Dams, udtalelser om, at de nedskæringer, SDU gennemfører på forskning som følge af regeringens sparekrav, har konsekvenser for landet som helhed?
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Jeg mener, vi har god grund til at være stolte af både vores uddannelser og vores forskning.
Dansk forskning klarer sig flot, når vi sammenligner med andre lande.
Regeringen ønsker at fastholde et højt niveau for de offentlige forskningsudgifter.
Faktisk ønsker vi at fastholde det på mindst 1 pct. af vores bruttonationalprodukt.
Det er et højt niveau, også når vi sammenligner os med andre lande.
Samtidig er der ikke blevet sparet på basisforskningen.
Men i alle dele af den offentlige sektor er det vigtigt, at vi løbende prioriterer, hvordan vi får mest ud af de penge, set i lyset af de behov der er.
Jeg har noteret mig, at Syddansk Universitets rektor har udtalt, at universitetet har prioriteret at lukke nogle miljøer helt med henblik på at fastholde kvaliteten på øvrige uddannelser frem for at skære lidt fra alle steder.
Syddansk Universitet løfter en meget væsentlig forskningsopgave i det danske forskningssystem, ikke mindst regionalt.
Det vil universitetet også gøre fremover, også selv om der nu bliver lidt færre forskningsaktiviteter på en række områder.
Jeg har tillid til Syddansk Universitets konkrete ledelsesmæssige prioriteringer, og jeg vil gerne anerkende Syddansk Universitet for at inddrage samfundsmæssige og ikke mindst regionale hensyn i deres effektiviseringsovervejelser ved fortsat at have fokus på forsknings- og uddannelsesaktiviteterne i alle universitetets campusbyer.
Så for at opsummere: Der bliver lidt færre offentligt finansierede forskningsaktiviteter fremadrettet, men regeringen har fortsat et meget højt niveau for forskningsinvesteringer, som vi kan være stolte af.
Så skal man huske på, at der jo også er et potentiale for, at institutionerne kan styrke forskningsindsatsen ved at hente eksterne forskningsmidler.
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, det næsten er en hån mod forskningen i Danmark at sige, at der bliver lidt mindre forskning.
Altså, vi snakker om for flere milliarder kroner mindre forskning og en samlet forskningssektor, der har sagt, at det her både kommer til at påvirke den målrettede forskning – den, hvor man ligesom satser på at skabe noget, som kan bruges ude i erhvervslivet – men også den frie forskning, altså de frie ideer.
Det er ikke noget, vi har fundet på, det er sådan set noget, de har sagt.
Jeg tror på, at det, Danmark skal leve af i fremtiden, ikke er, at vi konkurrerer på at have lave lønninger.
Vi skal konkurrere på de gode ideer, vi skal konkurrere på at være innovative netop på forskningsområdet.
Derfor er det at save benene over på den stol, vi selv sidder på, når man så skærer ned på forskning.
Normalt er jeg jo ikke altid enig med erhvervslivet, men det er jeg faktisk i det her tilfælde, for Novo Nordisk sagde i Berlingske den 27. oktober, at besparelsen på forskning simpelt hen ikke er i orden, fordi det bliver svært for Novo Nordisk fremover at retfærdiggøre for deres ledelse og bestyrelse, at Danmark er det rigtige sted at placere hovedparten af deres forskning.
Altså, det er ikke en SF'er, som man kunne forvente råber vagt i gevær, når der bliver skåret ned på forskningen, der siger det; det er en af vores største virksomheder, der simpelt hen truer med at flytte nogle af deres aktiviteter til andre lande.
Er det ikke bekymrende?
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Uden at jeg på nogen måde skal nedgøre Novo Nordisks holdning her, bliver jeg bare nødt til at gøre opmærksom på, at det jo bliver svært at finde noget andet land, der bidrager med mere til offentlig forskning end Danmark.
Jeg ved ikke, om Novo Nordisk har tænkt sig at flytte alle sine forskningsfaciliteter til Sydkorea.
Det har jeg i hvert fald ikke hørt.
Så det bliver vanskeligt for Novo Nordisk at finde noget andet land, der bidrager med højere bidrag procentmæssigt i forhold til bruttonationalproduktet end Danmark, al den stund at vi bidrager med 1 pct. og som sagt kun overgås af Sydkorea.
Ser vi også på, hvad der så er sket, og sammenligner med, hvad vi brugte tilbage i 2005, kan vi se, at vores forskningsbudget faktisk er steget med 44 pct.
Det vil sige, at vi lever op til alle internationale målsætninger med vores forskningsbudget og vores forskningsbidrag, og vi ligger så absolut i den internationale elite, når vi ser på, hvor mange ressourcer vi bruger på forskning.
Mette Reissmann (S), 2016-05-18:
Jeg læser mit spørgsmål op: Vil ministeren med baggrund i sine udtalelser i Politiken den 5. maj garantere, at regeringen ikke kommer til at indføre brugerbetaling på videregående uddannelser?
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Jo, helt sikkert, men jeg er ikke sikker på, at der er helt den parallel, som spørgeren her forsøger at drage, imellem det offentlige forskningsbudget og så Novo Nordisks besværligheder med at finde kvalificeret arbejdskraft
Jeg tror, at der, hvor pilen peger hen, nærmere er det mismatch, der er i vores uddannelsessystem – altså, hvor vi har alt for mange unge mennesker, som i dag ikke uddanner sig der, hvor der er størst behov samfundsmæssigt.
Og det er noget af det, som jeg rigtig gerne vil se på, og det håber jeg at ordføreren og ordførerens parti vil være med til, så vi kan få skabt en bedre balance imellem job og uddannelse – eller måske nærmere omvendt, imellem uddannelse og job – så vi sikrer, at vi i højere grad uddanner de unge til at få fodfæste på arbejdsmarkedet frem for måske en plads i ledighedskøen.
Og det er det, jeg tror der i virkeligheden er Novo Nordisks helt store udfordring.
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Jamen jeg vil meget gerne være med til at sikre Novo Nordisk den arbejdskraft, de har brug for i fremtiden.
Men jeg mener, at det er et dårligt udgangspunkt for den indsats og sådan set også for et bevillingssystem, selv om jeg glædelig deltager i forhandlingerne – det synes jeg er helt afgørende – at lave store milliardbesparelser på universiteterne.
Jeg kan ikke se, hvordan det skulle bidrage til den indsats med at få dygtigere arbejdskraft.
En sidste ting, jeg vil spørge om, er, om ministeren forestiller sig, at det her var sådan en engangsbesparelse, forstået på den måde, at det var det, regeringen valgte at spare på i den her periode, eller kan vi forvente, at der kommer flere besparelser på forskningsområdet i løbet af den her regerings tid?
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Som jeg var inde på tidligere, tror jeg, man skal vare sig med at give håndfaste og granitsikre garantier, når man har en ministerpost, for det er der eksempler på folk som er kommet vældig galt af sted med.
Men jeg har svært ved at forestille mig, hvis vi kigger på fremskrivningerne, at det ikke skulle fortsætte.
Så uden at jeg på nogen måde kan udstede nogen garanti, forestiller jeg mig ikke andet, end at vi fastholder først og fremmest selvfølgelig den ene procent, når det drejer sig om det offentlige forskningsbidrag, men også for så vidt angår universiteternes budget.
Mette Reissmann (S), 2016-05-18:
Vil ministeren med baggrund i sine udtalelser i Politiken den 5. maj garantere, at regeringen ikke kommer til at indføre brugerbetaling på videregående uddannelser?
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Jeg synes, det er en interessant melding til Novo, som jo har sagt, at det kommer til at påvirke deres forskning, men også betyder, at de simpelt hen ikke kan rekruttere dygtig nok arbejdskraft, når man skærer ned på sådan nogle stillinger her, skærer ned på uddannelse.
Det her med, at vi opfylder europæiske målsætninger, er rigtigt – vi opfylder lige nøjagtig de europæiske målsætninger, fordi vi også inddrager penge fra husleje, og det har jeg i øvrigt også spurgt regeringen om flere gange uden at få svar.
Jeg vil gerne spørge ganske kort: Når nu f.eks. Novo siger, at de ikke kan rekruttere arbejdskraft, og når de nu siger, at de føler sig nødsaget til måske at flytte forskningsaktiviteter til udlandet, tror ministeren så ikke, at det er noget, der kan skade konkurrencesituationen i Danmark?
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Aftalen med Tyrkiet hviler på den skjulte præmis, at vi vil have Erdogan til at gøre det beskidte arbejde, fordi vi ikke selv vil gøre det; fordi vi ikke selv vil beskytte vores ydre grænser, vil vi have Tyrkiet til det.
Og det rækker så langt, som Erdogan vil, og ikke et skridt længere.
Altså, jeg synes bare, at der mangler politisk realitetssans i det her.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
EU gør lige nu stort set alt, hvad der er i foretagendets magt, for at beskytte de ydre grænser.
Og en væsentlig del af forudsætningen for aftalen med Erdogan hviler jo på det, der er virkeligheden.
Virkeligheden er, at rigtig, rigtig mange flygtninge er rejst videre fra Tyrkiet og til de forskellige græske øer.
En del af dem mister livet undervejs, en hel del af dem får ophold i Grækenland, og Grækenland er i gang med at bryde sammen under det pres.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-18:
Mange tak for det.
Ordføreren bruger lidt tid på at tale om menneskerettigheder, og det er vi vel nok alle sammen et eller andet sted meget optaget af.
Men så tænker jeg sådan lidt på Cypern, der faktisk er besat.
Synes ordføreren, at det er okay at forhandle sådan nogle aftaler, når vi har en magt, der har besat et andet land, hvor man så godt kan tænke lidt på deres menneskerettigheder der?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Som jeg også svarede spørgerens kollegaer, er det jo sådan, at vi tit indgår aftaler og tit forhandler med lande, hvis udvikling vi ikke billiger.
Vi indgår tit aftaler og forhandler tit med ledere, hvis ideologi, hvis politik vi ikke bryder os om.
Det er en del af det at indgå aftaler i udenrigspolitikken.
Vi ville også have svært ved at indgå aftaler med Jordan.
Vi ville i det hele taget have svært ved at indgå aftaler og forhandle med nogle af de lande, der befinder sig i nærområderne til der, hvor krigene lige nu finder sted, og som er hovedkilde til flygtningestrømmene.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-18:
Ordføreren lægger også vægt på, at Tyrkiet jo skal opfylde de krav, der er sat til Tyrkiet for at opnå den her visumliberalisering.
Men vil ordføreren ikke godt bekræfte, at det faktisk er sådan, at det kan vedtages med et kvalificeret flertal, dvs. uden om Danmark?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Ja, det kan jeg sådan set godt bekræfte, men jeg kan kun udtale mig på vegne af Socialdemokratiets position i det danske Folketing og det mandat, vi i givet fald kan eller vil eller kunne overveje at give regeringen, og der er vores hovedsynspunkt, at vi ikke vil bakke op om at give visumfrihed til tyrkiske statsborgere, hvis ikke de 72 punkter er opfyldt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg vil spørge ordføreren, hvilke sikkerhedsmæssige overvejelser Socialdemokraterne gør sig om en eventuel visumfrihed mellem Tyrkiet og Danmark.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Der kunne jeg næsten få lyst til at spørge igen.
Sikkerhedsmæssige overvejelser i den forstand, at der kunne komme terrorister ind?
Altså, vi gør os den overvejelse, at vi tror på, at selv om Tyrkiet befinder sig i en kedelig udvikling og især Erdogans styre er inde i en rigtig, rigtig kedelig udvikling, er der jo, som ministeren også sagde før, tilbage for flere år siden lagt en køreplan for visumfrihed.
Det er den, man så med aftalen her har besluttet sig for at speede op, hvis det er muligt, og det bakker vi op om, forudsat at de 72 punkter er opfyldt.
Altså, Dansk Folkeparti er også et parti, der hele tiden snakker om, at vi skal hjælpe i nærområderne, og det gør vi jo rent faktisk som en del af den her aftale.
Der opholder sig 3 millioner flygtninge i Tyrkiet.
Hvis ikke alle de mennesker også skal tage benene på nakken og begynde at vandre mod nord, er en del af forudsætningen for det også, at vi forsøger at gøre, hvad vi kan, for at finansiere deres ophold dernede og reelt hjælpe i nærområderne.
Som jeg sagde i min ordførertale: Vores udgangspunkt er, at der ikke kan være tale om visumfrihed, før alle 72 punkter er opfyldt.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Altså, det forekommer i hvert fald mig, at Erdogan lige i øjeblikket trækker EU og EU-landene rundt ved næsen – ved simpelt hen at køre sin egen dagsorden.
Jeg synes bare, det er besynderligt, at man, når man ved, hvad der foregår i Tyrkiet, stadig væk spiller det her spil.
Hvad hvis Kommissionen kommer og siger: Nu dispenserer vi fra de punkter, vi ellers har forlangt?
Hvad vil man så gøre fra Socialdemokratiets side?
Hvad vil man sige?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Med hensyn til det der arrangement vil jeg sige, at det egentlig er et meget godt ord, for det viser jo, hvad det er for en mærkværdig ting, vi har med at gøre.
Jeg vil da starte med en serviceoplysning til ordføreren, hvilket er relevant, hvis ordføreren ikke er klar over det: Schengen er sådan set brudt sammen.
Jeg synes, ordføreren har en ufattelig naiv tilgang til, hvad det vil sige at indgå en aftale med en reel diktaturstat, som Tyrkiet efterhånden er blevet til.
Men det, jeg sådan set fæster mig ved, er, at ordføreren siger, at aftalen virker.
Så vil jeg bare høre ordføreren, om han mener, at det er et udtryk for, at aftalen virker, når Europa har genbosat ti gange så mange syrere siden marts, som Tyrkiet har taget retur fra Grækenland.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Til det sidste vil jeg sige, at det jo er en del af den aftale, man har indgået.
Og man kan sige, at det virker, i den forstand at antallet af nytilkomne til de græske øer er faldet med 90 pct.
Som jeg også sagde i min ordførertale, kan det sådan set have flere forskellige forklaringer, men man kan overhovedet ikke lukke øjnene for, at en del af den aftale, som vi har indgået med Tyrkiet, har en direkte effekt på det.
I forhold til det andet, hr. Kenneth Kristensen Berth spørger om, vil jeg sige, at man jo sådan set godt kan kalde det naivt, men som vi også mange gange har diskuteret her i Folketingssalen, er det sådan, at Danmark og EU meget tit indgår direkte forhandlinger og aftaler med både diktaturstater og andre stater, hvis handlinger vi ikke billiger.
Og vi kan ikke lukke øjnene for, at mange af de lande, der er i nærområderne til der, hvorfra flygtningene flygter, også er lande, hvor der, bl.a. som i Tyrkiet, er en kedelig udvikling, hvad angår menneskerettigheder osv.
Det kan ordføreren kalde naivt, men det er jo bare den faktiske virkelighed.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-18:
Jeg kan forstå, at ordføreren synes, det er helt rimeligt og retfærdigt, at man tager imod ti gange så mange syrere i Europa, som vi returnerer til Tyrkiet.
Og hvis vi skal fortsætte på den måde, tror jeg, at der er rigtig mange, der mener, at det er en ret dårlig aftale, der er indgået.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes, at jeg hører det samme fra ordføreren, som jeg i virkeligheden har hørt fra andre, og det er, at Tyrkiet sidder med den berømte nøgle.
Jeg vil bare spørge ordføreren ganske stilfærdigt: Hvornår har ordførerens parti tænkt sig at gøre det samme, som ordførerens partifælle hr. Henrik Sass Larsen har opfordret til, nemlig at sende asylsøgere til lejre i nærområderne eller i tredjeverdenslande?
Det synes jeg da ville være nærliggende at gøre – der har vi da i hvert fald en mulighed for virkelig at bremse tilstrømningen af flygtninge.
Hvornår kommer det, som hr. Henrik Sass Larsen har tilkendegivet at Socialdemokratiet går ind for, til at ske?
Og går Socialdemokratiet overhovedet ind for det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Uden at jeg nødvendigvis skal tolke på, hvad mine partifæller har sagt, vil jeg sige, at det mig bekendt jo var et interview, der handlede om, hvad vi gør på den lange bane, hvis vi har en migration, som simpelt hen ikke stopper.
Og jeg tror, at ordføreren er udmærket klar over, at det ikke er en mulighed i dag at sende de flygtninge, der kommer til Europa, tilbage til tredjelande, eller for den sags skyld at lukke fuldstændig af.
Det har vi i hvert fald lige nu ikke mulighederne for.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg interesserer mig lidt for, hvad det udsagn om, at man kræver, at de punkter, som EU har opstillet som betingelse for den her aftale i forbindelse med visumfritagelse, rent faktisk bliver opfyldt, egentlig betyder.
Der er tale om 72 punkter, hvoraf punkt 68 er spørgsmålet om respekt for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det er jo sådan, at Tyrkiet netop nu er i gang med at dømme nogle folk fuldstændig i strid med den konvention.
For nylig blev de to journalister Erdem Gül og Can Dündar jo idømt lange fængselsstraffe.
Deler den socialdemokratiske ordfører ikke det synspunkt?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg ikke kender de konkrete sager, så derfor kan jeg ikke stå her fra Folketingets talerstol og erklære mig enig i, om nogen skal frigives fra fængsel eller ej.
Men jeg er enig med ordføreren i, at når det er, at vi siger, at Tyrkiet skal leve op til 72 punkter, for at der overhovedet kan være tale om visumfrihed, så skal de leve op til de 72 punkter.
Det er også det, jeg gav udtryk for i min ordførertale, og det er sådan set et ufravigeligt krav fra vores side.
For det andet har jeg også flere gange her i Folketingssalen erklæret mig enig med ordføreren i, at den udvikling, der sker i Tyrkiet lige nu, både er problematisk og dybt bekymrende.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-18:
Ordføreren skal være fuldstændig tilgivet, at han ikke kender de konkrete retssager, der har været gennemført her på det sidste, men vi kan jo tage det mere generelt.
Hvis de sager ikke er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis, men tværtimod er en del af den urimelige praksis, som man kræver ændret, betyder det vel også, at forudsætningen for, at man kan sige, at aftalen er opfyldt, er, at de mennesker, der er idømt en straf efter en urimelig praksis, også bliver frigivet.
Det går jeg ud fra at ordføreren er enig i, ellers er det jo bare en opfordring til Erdogan om at dømme flest muligt de næste måneder og sætte dem i fængsel, for at få aftalen indgået.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Vi er bestemt ikke interesserede i at opfordre Erdogan til at dømme løs, indtil han i givet fald skulle have opfyldt de punkter.
Men ja, jeg kan bekræfte, at selvfølgelig betyder det, at når det er, at punkt 68 forudsætter, at man opfylder betingelserne i den europæiske menneskerettighedskonvention og lever op til de principper, der er dér, så er det forudsætningen, at man skal leve op til dem.
Jeg kender ikke de konkrete sager godt nok til at kunne udtale mig om, om de to pågældende personer skulle løslades eller ej, men ja, man skal leve op til det, der er i forslagets punkt 68.
Det er bestemt værd at overveje, og det er jo også en af årsagerne til, at vi heller ikke er ubetinget begejstrede, og det er også derfor, at vi heller ikke vil fravige kravet om, at Tyrkiet skal leve op til de 72 punkter – bl.a. skal de standardisere deres lovgivning med EU's.
Ulla Tørnæs (V), 2016-05-18:
Nu brugte jeg ikke udtrykket garanti.
Jeg tror i øvrigt, man skal vare sig for at udstede garantier fra en ministerstol.
Der er i hvert fald eksempler på det hos nogle af hr. Jacob Marks tidligere samarbejdspartnere, hvor man er kommet gruelig galt af sted med at udstede sådan meget håndfaste garantier.
Jeg sagde, at vi fra regeringens side ønsker at sikre, at der er adgang til videregående uddannelser også uden for de store traditionelle universitetsbyer.
Vi har igangsat en reform af vores bevillingssystem, og jeg synes da, det ville være nærliggende, at vi i den sammenhæng ser på, hvordan vi netop kan understøtte, at vi har videregående uddannelser uden for de store universitetsbyer.
Og så pegede jeg på, og jeg opfatter det som en vigtig del at Syddansk Universitets dna, at man netop har en campusstruktur, altså at man bidrager til at leve op til den målsætning, der handler om, at vi skal have mulighed for adgang til videregående uddannelser uden for de traditionelle universitetsbyer.
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Det var spændende toner, vil jeg sige.
Så ministeren vil gerne garantere, at der som følge af fremtidige eventuelle besparelser ikke kommer til at blive lukket campusser rundomkring.
Er det ministerens opfattelse, at et kommende bevillingssystem måske netop skal holde hånden under nogle af de mindre uddannelser, som der går færre elever på, ude i andre byer end lige storbyerne?
Er det en del af det kommende bevillingssystem?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Som nævnt anerkender regeringen ikke den tidligere regerings fattigdomsgrænse, fordi det er for snævert at se på, om indkomstgrænsen ligger over eller under en bestemt teknisk defineret grænse.
Med kontanthjælpsloftet vil en typisk enlig forsørger med tre børn kunne modtage godt 281.000 kr. om året i offentlige ydelser før skat.
Det svarer til, at de hver måned har ca. 12.800 kr., når skat og husleje er betalt.
Når man har beløb i den størrelsesorden til rådighed, giver det ikke mening at tale om fattigdom, og jeg mener faktisk, at det er helt rimelige rådighedsbeløb.
I regeringen er vi optagede af, at flere kommer i arbejde, så de bliver i stand til at forsørge sig selv og deres familier.
Det er også derfor, at regeringen har indført bl.a. integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
Det bedste, vi kan gøre for børn af kontanthjælpsmodtagere, er netop at få mor og far i beskæftigelse i en eller anden grad.