runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg tror, at når vi snakker om mennesker med høje indkomster i det her land, så er det meget varieret, hvor meget de betaler i skat.
Det er også meget varieret, i hvor stor udstrækning de betaler alle udgifterne til deres privatliv selv eller har deres virksomhed til at gøre det.
Så jeg tror, at vi skal lade være med at generalisere.
Men Enhedslistens grundopfattelse er den, at mennesker med høje indkomster skal betale en høj skat, fordi det er den måde, man opretholder lighed i samfundet og et højt velfærdsniveau på.
Der er ingen grund til at lægge skjul på, at Enhedslisten synes, at det er rigtig, rigtig ulykkeligt for Danmark, at vi er gået fra at være det mest lige land i verden til at ryge ned på 12. pladsen, særligt i en situation, hvor uligheden er vokset rigtig meget i alle vestlige lande.
Så det er faktisk en ret flot præstation set ud fra et borgerligt synspunkt at vinde den konkurrence og få os banket ned på en 12. plads.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-30:
Tak for det.
Nu startede hr. Per Clausen med at rose, så jeg vil gerne rose tilbage, og selv om jeg ikke altid er politisk enig med hr. Per Clausen, betragter jeg hr. Per Clausen som en mand, man kan stole på, når man har indgået en aftale, og det er jo mere, end man i al almindelighed kan regne med i forhold til alle her i Folketingssalen.
Så jeg vil godt teste hr. Per Clausen for, om man nu kan stole på det, hr. Per Clausen siger, for jeg har gået og gemt på et spørgsmål her i de sidste 8 måneder.
Da vi havde åbningsdebatten, udtalte hr. Per Clausen fra Folketingets talerstol, at såfremt regeringsgrundlaget kom til afstemning, ville han stemme imod, og jeg vil gerne høre, om hr. Per Clausen i dag står ved den udtalelse, efter at der er gået 8 måneder.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Altså, jeg har præcis samme opfattelse af regeringsgrundlaget, som jeg havde for 8 måneder siden, og den er, at det indeholder en lang række ting, Enhedslisten aldrig kunne drømme om at stemme for, og at det indeholder en lang række ting, som vi er glade for – lidt mere af det, vi er glade for, end af det, vi ikke kunne drømme om at stemme for.
Så derfor er vores holdning til regeringsgrundlaget den samme, som den var dengang.
Og jeg kan godt huske al den opstandelse, der var, da hr. Søren Pind var i gang med nærmest at foranstalte en eller anden slags revolutionær stemning ude foran TV 2, som jo har et stort behov for at sende hele tiden.
Det var det rene vrøvl, for regeringsgrundlaget kommer aldrig til afstemning, og det gik vist også op for Venstre, at det ville være for kompliceret at fremprovokere en afstemning om det.
Men det var godt forsøgt og vældig muntert og sjovt, og vi mener præcis det samme, som vi mente for 8 måneder siden.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-30:
Jamen nu kan det jo godt være, at vi vil gøre alt muligt for at finde ud af, hvordan man nu kan fremsætte en dagsorden, så man fik regeringsgrundlaget til afstemning.
Så det kan vi jo lade komme an på en prøve.
Men jeg synes så i forhold til de spørgsmål, der er stillet her i dag, at hr. Per Clausen har været knap så konkret i sine svar, som hr. Per Clausen var i åbningsdebatten, og nu vil jeg så godt høre: Hvilke konkrete elementer skal der komme på bordet i forhold til det skatteudspil, der ligger, for at Enhedslisten kan gå med i en aftale med regeringen?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Det skal være sådan, at det skatteudspil skal ændres på en sådan måde, at det også indeholder nogle forbedringer for de mennesker, der er på overførselsindkomster, og ikke forringelser, som der er lagt op til nu.
Det er en af de ting, det skal indebære.
Så skal vi sikre os, at nogle af de penge, som regeringen gerne vil bruge på at lette skatten for dem, fru Marianne Jelved meget præcist kaldte for velhavende mennesker, reduceres sådan, at dem, der er meget velhavende, i hvert fald ingen glæde får af det.
Så skal vi skaffe nogle flere penge fra nogle af de rige danskere og fra den finansielle sektor osv. med henblik på at skabe mulighed for at lave skattelettelser til folk med lave indkomster, uden at det behøver at gå ud over andre med tilsvarende lave indkomster.
2 minutter eller 1 minut, vil jeg sige, giver ikke mulighed for at opremse alle de krav og ønsker, vi har til regeringen, i forhold til deres skatteudspil.
Jeg er sikker på, at hvis de ikke allerede har fået en fyldestgørende liste over det, vil de snart få det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg forstår godt, at hr. Per Clausen ikke kan gå ind i alle mulige forestillinger om, præcis hvordan et eventuelt forlig mellem regeringen og Enhedslisten bliver – altså, det ville være helt absurd at skulle svare på det spørgsmål.
Men på det mere principielle plan kan man så forestille sig, at Enhedslisten kan deltage i et skatteforlig, der øger uligheden i Danmark?
Det kunne være lidt interessant at høre.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Enhedslisten kan ikke støtte en aftale, der øger uligheden i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Det var sådan set også det svar, jeg forventede.
Er det så målt på den traditionelle måde, altså at man ikke på Ginikoefficienten må kunne se, at uligheden øges?
Sådan en aftale indgår Enhedslisten ikke med regeringen – er det korrekt forstået?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Udgangspunktet er jo, at vi ved hjælp af nogle objektive kriterier skal kunne dokumentere, at der skabes mere lighed og ikke mere ulighed.
Men lad mig bare sige, når nu hr. Simon Emil Ammitzbøll nævner Ginikoefficienten, at så tror jeg nok, at regeringen allerede er ved at regne sig frem til, at det udspil, den kommer med, næsten er godt nok i forhold til Ginikoefficienten, måske endda er godt nok.
Så man skal altså ikke snyde os med nogle fiffige beregningsmetoder, vil jeg sige.
Tit har jeg måttet indrømme herinde, at jeg jo ikke er økonom eller matematiker eller sådan noget, og så skal jeg heller ikke selv lave de modeller, vi regner det ud efter.
Mike Legarth (KF), 2012-05-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Per Clausen: Når vi taler om en skattereform, som vi fra konservativ side synes er en rigtig dagsorden, kan hr. Per Clausen så medvirke, hvis uligheden øges?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Altså, jeg forsøgte vist at sige det nogenlunde klart lige før, nemlig at Enhedslisten medvirker ikke i aftaler, der skaber øget ulighed i samfundet.
Jeg er lidt ked af det, for det kan måske være det, der gør, at vi aldrig kan få lavet en skatteaftale med De Konservative, for jeg har indtryk af, at for De Konservative er det vigtigt, at uligheden øges.
Sådan har vi det jo forskelligt, og derfor håber jeg også på, at regeringen kommer til fornuft og laver en aftale sammen med os.
Mike Legarth (KF), 2012-05-30:
Næh, men det er bare meget rart, inden vi går ind til forhandlingerne, at få bekræftet de synspunkter, som vi troede vi kendte, for der er jo en helt ny dagsorden, hvor folk mener noget helt andet, end de gjorde tidligere.
Men lad mig så spørge til det eneste element, som jeg i hvert fald ved Enhedslisten har bekæmpet ved enhver given lejlighed, nemlig topskatten.
Den skulle ikke sænkes, det ville være uretfærdigt og meget andet.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Også det har jeg udtalt mig om rigtig, rigtig mange gange og efter nogles mening rigelig præcist.
Men jeg skal bare sige til hr. Mike Legarth, at Enhedslisten godt kan medvirke til, at man f.eks. hæver topskattegrænsen, hvis det sker inden for en ramme, hvor aftalen skaber større lighed.
Men det er klart, at når man vil hæve den med 78.000 kr., som regeringen lægger op til i sit skatteudspil, så bliver det rigtig svært.
Det er også derfor, jeg synes, man skulle prøve at fjerne noget af det aldersdiskriminering, som De Konservative er så optaget af, ved at sænke den der ambition om, hvor højt man skal hæve topskattegrænsen i regeringens udspil.
Karen Ellemann (V), 2012-05-30:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte i topskattesporet, for hvad ville grænsen så være, hvis det var Enhedslisten, der skulle lave den her skattereform?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Enhedslisten har ikke noget ønske om at ændre på topskattegrænsen.
Enhedslisten har et ønske om at indføre en hårdere beskatning af de mennesker, der tjener over ½ mio. kr., og dem, der tjener over 1 mio. kr.
Vi gik til valgkamp på nogle klare synspunkter om, hvordan skattepolitikken skal se ud i Danmark.
Vi må nok erkende, når vi ser på det politiske flertal her i Folketinget, at det bliver svært at komme igennem med det, og derfor kan det godt være, at vi bliver nødt til at acceptere, at topskattegrænsen sættes lidt op.
Men så stiller vi krav om, at det skal ske i en sammenhæng, og at aftalen i øvrigt er en aftale, der skaber større lighed og ikke mindre lighed.
Karen Ellemann (V), 2012-05-30:
Nu startede hr. Per Clausen sin ordførertale med at tordne mod de rigeste mennesker i Danmark og sige, at de havde fået milliarder i skattelettelser.
Jeg vil alligevel spørge hr. Per Clausen, hvordan han betragter det der med, om man giver eller man får skattelettelser.
Altså, er vi ikke enige om, at de mennesker, der så har fået en skattelettelse, blot har fået lov til at beholde lidt mere af deres eget, men at der altså samtidigt også er tale om en befolkningsgruppe, der giver utrolig meget i skat, altså betaler utrolig høje summer i skat?
Torben Hansen (S), 2012-05-30:
Det med navne falder selvfølgelig ikke i mit lod, men i formandens lod, men på det politiske plan bliver jeg nødt til at korrekse den konservative ordfører og sige, at der altså var meget langt mellem snapsene i den tale, når man ser på, hvad Det Konservative Folkeparti selv vil, men det kan der jo så tages bestik af bagefter.
Så fik vi også lige den der med, at det også er helt forfærdeligt, og at nu sejler alting syd for grænsen, væksten sker dernede, og folk tager derned osv.
Punkt 1 må man konstatere, at de tal, der lige kom nogle frem om øl, sodavand og andre ting, og om, at der er nogle voldsomme stigninger i grænsehandelen, sådan set er fra 2010 og 2011, og meget kan man give os ansvaret for, men det her kan vi i hvert fald ikke tage ansvaret for.
Punkt 2 vil jeg da også gerne henvise til, at fru Lene Espersen som økonomiminister ved præsentationen af forårspakken den 17. februar 2009 netop sagde: »Og derfor er det nødvendigt, at vi bruger afgifter til at sørge for forebyggende, at vi får et sundere samfund.
Derfor lægger vi op til at indføre en forhøjelse af afgifterne på en lang række varer.
Det er is, chokolade, sukkerholdige sodavand, og derudover bliver afgiften på tobak også sat væsentligt op.
Det, mener jeg, er sund fornuft.«
Er det ikke endnu et udtryk for, at det der med hamskiftet, som vi andre bliver beskyldt for, er noget, der trives i allerbedste velgående i Det Konservative Folkeparti?
En ting er, når man er i regering, noget andet er, når man står på talerstolen og bare, havde jeg nær sagt, kritiserer andre uden at komme med bud på egen politik.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Så må jeg lige nævne nogle af de ting for hr. Torben Hansen, som jeg fremhævede i min tale, om, hvad vi ser der skal ske i en kommende skattereform.
Vi mener, at det offentlige forbrug egentlig bør holdes i ro i nogle år.
Det er da en politisk udmelding.
Vi synes egentlig, at det samlede skattetryk bør sænkes.
Det er da i høj grad også en politisk udmelding.
Vi synes egentlig, at vi bør se på rammevilkårene, herunder også erhvervsbeskatningen af vores erhvervsliv.
Det er jo også en politisk udmelding.
Så det at sige, at der ikke var politiske udmeldinger i min ordførertale, er vist ikke helt korrekt.
Med hensyn til det her med afgifterne: Jeg vil da gerne erkende, at vi på nogle områder er kommet med nogle afgiftsstigninger, men vi har jo ikke bare givet den fuldstændig gas, for vi ved jo også godt, hvis vi f.eks. tager tobak – det har regeringen jo også måttet erkende i forhold til de udmeldinger, der kom, da regeringen var i opposition – at man jo ikke bare kan lade priserne stige, for man bliver også nødt til at forholde sig til grænsehandelen.
Derfor lod vi jo ikke bare tobakspriserne stige uhæmmet, men vi tog faktisk højde for, hvor det optimale punkt var med hensyn til, hvad afgiften kunne være på, så vi ikke fik en øget grænsehandel.
Regeringen har jo selv måttet erkende, efter at den som tidligere oppositionspartier fik regeringsmagten, at den ikke kunne gennemføre den afgiftsstigning, den egentlig gerne ville.
Nadeem Farooq (RV), 2012-05-30:
Jeg er jo helt på det rene med, at når en regering fremlægger et udspil til reform, vil oppositionen bruge lejligheden til rituelt at kritisere og gå hårdt til det.
Det er spillereglerne, og det kan jeg godt forstå.
Men hvis vi så forsøger at gå lidt bag om det og se på løsningerne, vil De Konservatives ordfører så ikke anerkende, at de takter, vi slår an med, nemlig at vi giver nogle skattelettelser og finansierer dem ved en omlægning, hvor vi hæver andre skatter og afgifter, er lidt analoge med, hvad den tidligere regering selv gjorde med sin forårspakke 2.0, og altså er den samme måde at gøre det på?
Og vil De Konservative, med den erfaring, de også har med at lave den slags skattereformer, måske gå mere positivt med i det, end den tidligere regering har gjort?
Så mit spørgsmål er: Når man skræller al den her oppositionskritik lidt væk, kunne De Konservative så ikke gå med på det udspil, vi har lagt frem?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jo, vi har da selvfølgelig også sagt, at vi meget gerne går til forhandlingsbordet, fordi vi mener, at der er en række tidsler i det forslag, der ligger fra regeringens side, som vi meget gerne vil luge ud.
Vi har så også sagt, at vi egentlig også ønsker reelle skattelettelser, fordi vi mener, at Danmark har brug for reelle skattelettelser.
Det vil simpelt hen øge vores konkurrencekraft, særlig når regeringen har hævet skatter og afgifter med, hvad der svarer til godt 6 mia. kr., hvilket vi i den grad kan se går hårdt ud over de danske arbejdspladser.
Så derfor mener vi egentlig, at Danmark har brug for reelle skattelettelser, og jeg kan, efter at have overhørt det pressemøde, der var i går, forstå, at man også åbner lidt op for det.
Det synes jeg egentlig er ganske interessant, og det er vi da selvfølgelig interesserede i at høre nærmere om.
Nadeem Farooq (RV), 2012-05-30:
Jo, jo, og vi kan blive kritiseret for at have sat skatter og afgifter op med 5 mia. kr.
Den tidligere regering hævede skatterne 287 gange og var også med til at berige danskerne med multimedieskat og iværksætterskat, og jeg skal komme efter dig – for nu at bruge det udtryk.
Men kan man ikke godt se, at vi skal lægge fortiden lidt bag os og se på, om vi ikke fremadrettet kunne lave en fornuftig skattereform med fokus på jobskabelse og på vækst?
Hvis vi sammen kan løfte Danmark ud af krisen tidligere, vil vi jo nå rigtig langt, og der kan Konservative virkelig bidrage og gøre sig gældende.
Der tænker jeg, om ikke vi i stedet for at slå hinanden i hovedet med, hvad vi har gjort tidligere osv., skulle se fremad og mødes.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Nu mener vi jo også, at det er meget vigtigt, at man lærer af fortiden.
Der har vi jo også været ude at sige, at der er nogle af de skatter og afgifter, som VK-regeringen har indført, som vi bestemt ikke er stolte af, og som vi nok heller ikke mener burde være blevet indført.
Ordføreren nævner selv iværksætterskatten, men der er også en række punktafgifter og udligningsskatten, som vi ikke er glade for.
Det har vi lært af, og det har vi så også fokus på fremadrettet.
Det, vi også blot fremhæver, og det, som vi mener er meget vigtigt i den situation, vi står i i dag – det er en ny tid – er, at vi bliver nødt til at se på det samlede skattetryk, hvis vi skal sørge for, at vi virkelig kan øge konkurrencekraften i Danmark.
For vi må bare erkende, at vi, når vi sammenligner os med andre, har en rekord, som jeg ikke mener vi bør være stolte af, og den er, at vi er europamestre i at have det højeste skattetryk.
Det går ikke, hvis man skal kunne stå stærkt i konkurrencen med andre lande.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-30:
Tak for den her redegørelse.
Det, jeg lige har lyst til at spørge lidt til, er de offentlige udgifter.
For fru Benedikte Kiær nævnte, at de er meget høje, og vi har jo også i 10 år kigget på, at de har været rigtig, rigtig høje.
Det, der så kan undre, er f.eks., hvorfor det så alligevel ikke er gået godt med vores folkeskole, hvorfor for mange elever forlader den uden at have opnået, hvad de ville.
Det leder så hen til det med de offentlige udgifter.
Jeg har forstået det sådan, at Konservative egentlig ønsker at fjerne topskatten helt og ønsker at have en vækst i det offentlige på 0,0 pct.
For min forståelses skyld har jeg simpelt hen brug for at finde ud af, hvordan der skal blive råd til bedre skoler, bedre sundhedsvæsen, bedre infrastruktur med det her regnestykke.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Det mener vi faktisk sagtens kan lade sig gøre.
Nu er det jo så ikke nogen decideret stor nyhed, at Det Konservative Folkeparti gerne vil af med topskatten.
Vi var sådan set også ude at sige i 2008, at vi egentlig gerne så, at topskatten blev afviklet, også fordi vi ved, at det er en ekstremt effektiv måde at øge arbejdsudbuddet på, og at det også er en rigtig billig måde at øge arbejdsudbuddet på.
Med hensyn til det offentlige forbrug mener vi faktisk, at det i den situation, Danmark står i nu og i årene frem, ville være godt at holde det offentlige forbrug i ro i nogle år.
Vi vil gerne gå ind og prioritere, også hvordan de penge, der bliver udløst med de reformer, der så bliver aftalt hen over årene, kan bruges, men bare automatisk at have en vækst på 0,8 pct. mener vi sådan set ikke der er brug for.
Vi så gerne, at det offentlige forbrug blev holdt i ro, og vi mener faktisk godt, at det kan lade sig gøre.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-30:
Det er jo også godt med de gode hensigter.
Jeg kan forstå, at De Konservative ved, hvordan det skal være, men jeg spurgte faktisk til, hvor pengene skulle komme fra.
Jeg har simpelt hen brug for at vide, hvor De Konservative ser løftet til folkeskolen, så vi får elever, der kan meget mere.
Det er næsten 20 pct., der i dag forlader folkeskolen uden at have de mest grundlæggende færdigheder, og det er trods alt sket, mens V og K har siddet med regeringsmagten.
Jeg mangler simpelt hen svar på: Hvis topskatten skal helt væk, hvis væksten skal holdes på nul, hvor skal økonomien så komme fra til at forbedre det velfærdssamfund, som jeg forstår De Konservative også ønsker?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
For det første vil jeg lige sige, at VK-regeringen også lagde frem, at vi sådan set meget gerne vil gå ind og styrke folkeskolen.
Så vi er jo meget enige med regeringen i, at der skal kigges på det område.
For det andet mener jeg faktisk, at det sagtens kan lade sig gøre at øge effektiviteten i den offentlige sektor.
Det er faktisk noget regeringen selv peger på i sin 2020-plan, altså at der faktisk godt kan opnås et råderum ved yderligere effektiviseringer.
Det, som regeringen sådan set ikke har peget så meget på i sin 2020-plan, er, at man egentlig også godt kan gå ind og arbejde mere effektivt med udbud.
Derudover vil jeg faktisk mene, at hvis vi går ind og laver en offensiv vækststrategi og virkelig sørger for, at der kommer gang i væksten, vil bruttonationalproduktet stige, og så vil man jo alt anden lige få mere ud af den samlede samfundskage, for x-antal procent af en større økonomi og et større BNP giver et større afkast og dermed også flere penge, som kan bruges i det offentlige og dermed til offentligt forbrug.
Så det hænger faktisk sammen.
Annette Lind (S), 2012-05-30:
Jeg har jo noteret mig, at De Konservative og Venstre er uenige om, hvor meget der skal spares i den offentlige sektor.
Fru Benedikte Kiær sagde før, at det offentlige forbrug skal holdes i ro, og at det jo betyder nulvækst, men der, hvor jeg kommer fra i Vestjylland, ved man godt, at nulvækst faktisk betyder minusvækst.
Så man skal i hvert fald lidt længere ud på landet for at snyde dem.
Men det betyder så reelt, De Konservative vil spare på de her velfærdsydelser.
Er det på folkeskoleeleverne?
Er det på lukkedage, eller hvor er det, at man skal spare i den offentlige sektor?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Nu er det jo sådan, at Venstre og Konservative er forskellige partier.
Der er mange ting, vi er enige om,
men der er også nogle områder, hvor man kan se at der er forskelle, og hvor man kan se at der er nuancer.
Derudover vil jeg sige, at nulvækst faktisk ikke er minusvækst.
For hvad angår nulvækst, skal man faktisk sikre sig, at der sker en PL-regulering, en pris- og lønregulering, sådan at man har den samme størrelse i morgen, som man har i dag.
Så det er jo sådan set ikke minusvækst.
Så er der også det, jeg egentlig fremhævede før over for den anden spørger, nemlig at som regeringen selv påpeger, er det muligt at effektivisere den offentlige sektor.
Det er muligt at få mere ud af de penge, vi har i dag.
Vi har verdens største offentlige sektor, vi har verdens højeste offentlige forbrug, så det bør da være muligt at sørge for, at vi kan få noget mere ud af de penge, som vi bruger i den offentlige sektor.
Det mener jeg faktisk er muligt.
Annette Lind (S), 2012-05-30:
Jeg er helt sikker på, at hvis man spørger ude i kommunerne, hvad de tænker om nulvækst, så vil de sige, at de tænker, at det er minusvækst.
Jeg vil gerne lige følge op på ordførerens egen partifælles, hr. Mike Legarths, udsagn.
Vi må fortælle befolkningen sandheden.«
Jeg vil gerne høre fra ordføreren her, hvad der er sandheden.
Er det kommunerne, der skal have regningen?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg kunne egentlig ikke helt se det, i forhold til hvad hr. Mike Legarth sagde, i forhold til hvad nulvækst betyder, og i forhold til hvad kommunerne så har af opgaver.
I forhold til hvad hr. Mike Legarth sagde, ja, så er vi bare i en situation, hvor vi bliver nødt til at sørge for, at vi står stærkere, når vi sammenligner os med andre.
Der bliver vi bare nødt til at erkende, at det at have verdens største offentlige sektor og at have verdens højeste offentlige forbrug ikke er det bedste, når man virkelig skal prøve at klare sig godt i den internationale konkurrence.
Vi kan jo bare tage og kigge over sundet og se på, hvad man har gjort i Sverige, og hvordan det går i dag.
Jeg tror ikke, det er så farligt at prøve at gøre nogle af de samme øvelser, som man f.eks. har gjort i Sverige, og jeg mener ikke, at Sverige er et uland, når det gælder velfærd.
Jeg mener faktisk, at vi sagtens kan kigge over sundet og lære af nogle af de gode erfaringer, man har gjort sig i Sverige.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne bruge mit spørgsmål til ordføreren på at få klarhed over noget, der i hvert fald for mig fortsat er en gåde.
For selv efter et meget langt og grundigt forhandlingsforløb har det ligesom ikke rigtig været muligt at få noget substantielt politisk ud af Det Konservative Folkeparti, med hensyn til hvorfor man ikke ønsker at medvirke til en ændring af den kommunale udligning, som sikrer en udligning, der i højere grad baserer sig på kommunernes faktuelle udgifter.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg hørte ikke spørgerens kilde til den påstand.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg synes jo selvfølgelig, det er ærgerligt, at hr. Torben Hansen ikke har hørt, hvad jeg egentlig sagde i min ordførertale.
Jeg kom faktisk med en række politiske udmeldinger om, hvad Det Konservative Folkeparti havde af holdninger i forhold til en skattereform.
Der kom jeg faktisk med en perlerække af de ting, som vi mener bør være med i en skattereform.
Når nu hr. Torben Hansen nævner det her med børnepengene, vil jeg sige: Ja, jeg var ude i dag – det var så ikke i går – at sige, at jeg synes, at det forslag, der ligger, er absurd, fordi det bedre kan betale sig for et par at lade sig skille end at blive ved med at være gift.
Og desuden må jeg bare oplyse hr. Torben Hansen om, at der altså også har været en udmelding fra partiet om børnechecken, hvor vi faktisk har sagt, at vi mener, at den bør omlægges til et fradrag, i stedet for at man begynder at lave en indtægtsgraduering.
Og det har vi faktisk været ude med efter den her såkaldte artikel fra BT, som hr. Torben Jensen nævner.