runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Tak for den klare melding.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at høre om noget andet.
Alternativet er ligesom gået til valg på det her med ny politisk kultur.
Hvordan oplever Alternativet det forløb, der har været omkring dagpengene, hvor jo ser tre partier, Danmarks tre største partier, som klokkeklart før valget lovede, at man ikke ville sænke dagpengeniveauet, og nu her, ikke engang et halvt år efter, går ind og sænker dagpengeniveauet?
Nu er Alternativet jo gået til valg på netop det her med en ny form for politik og tillid til danskerne, så hvad tror ordføreren konsekvensen af den slags forløb er for tilliden til politikerne herinde?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Jeg tror hellere, jeg vil svare på en anden måde end direkte på spørgsmålet.
Jeg vil sige, at sådan som jeg forstår det parlamentariske system, så handler det jo om at finde flertal. Det, som jeg bare undrer mig over her, er, at man ikke forsøger at finde et så bredt flertal som muligt.
Så jeg vil svare på den måde, at jeg synes, det er ærgerligt, at man har indgået en aftale, som ikke inddrager langt, langt flere partier – sådan set alle partierne her i Folketinget – og at alle partier ikke har været indkaldt til forhandlinger om den her dagpengeaftale, for det tror jeg ikke øger tilliden ude i befolkningen og slet ikke ude hos de ledige, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Men hvordan de enkelte partier står i forhold til de vælgere, der har stemt på dem, synes jeg ikke jeg vil stå her og gøre mig til dommer over.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jeg vil gerne kvittere for talen, jeg synes, der var mange spændende elementer i den – i særdeleshed om iværksættere og fradrag og den slags ting.
Det er jo noget, som jeg synes lyder spændende, og som jeg godt vil diskutere nærmere med Alternativet.
Jeg er med på, at det nok ikke medfører, at vi så indgår en samlet finanslovsaftale, men ikke desto mindre synes jeg, vi skal finde de hjørner, hvor vi kan nå hinanden, så det kunne måske være et af stederne; skattelettelser er jo altid noget, der ligger os på sinde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge sådan mere konkret til noget af det, som Alternativet også har været ude med, i forhold til om det stadig væk ligger inden for Alternativets finanspolitik eller politik i det hele taget, nemlig det forslag, der gik på, at man skulle indføre de her lokale valutaer i forskellige områder i landet.
Er det stadig væk en del af politikken, og kan ordføreren måske uddybe det forslag en smule?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Ja, vi har det stadig væk som en idé, at det kunne være interessant at prøve at lave nogle forsøg med lokale valutaer.
Så at lave forsøg med det er vi fortsat rigtig interesseret i.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Det her burde alle partier i Folketinget kunne blive enige om: Et hus til 1,5 mio. kr. i København skal ikke beskattes
to og en halv gange så hårdt som et hus til 1,5 mio. kr. i Tønder.
Derfor må vi lave et nyt ejendomsbeskatningssystem, så huse til 1,5 mio. kr. hen over hele landet beskattes cirka på samme måde, ud fra den betragtning, at dem, der har råd til hus i København, ikke har flere penge end dem, der har råd til hus i Tønder.
Hvis vi så ikke vil have, at dem i Tønder skal betale mere i ejendomsskat – og det vil vi ikke have – må vi acceptere, at det er dem i København, der skal betale mindre, og hvis hr. Rune Lund kan være enig med mig i, at beskatning af huse til 1,5 mio. kr. bør være ens overalt, så må hr. Rune Lund svare på, om det, han ønsker, er, at alle skal betale lige så meget som dem i København, eller om han ønsker, at dem i København skal betale lige så lidt som dem i Tønder.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Men hr. Ole Birk Olesen var også så venlig at forklare os, hvorfor der er kommet den skævvridning.
Det er jo, fordi der er blevet lagt et loft over skattebetalingen i forhold til ejendomsværdibeskatningen.
Det var også det, ordføreren sagde.
I Enhedslisten har vi det sådan, at vi godt kan se, at der er et problem i forhold til grundskylden, fordi grundskylden nogle steder er steget mere end den almindelige udvikling i priser og lønninger.
Der siger vi så, at vi ikke vil være med til generelt at sænke grundskylden, fordi grundskylden er en skat, hvor de bredeste skuldre bærer det tungeste læs, men at vi gerne vil se på, om man kan indefryse grundskylden for familier med lave indkomster.
Så vi anerkender, at der nogle steder er et problem, men vi vil ikke være med til generelt bare at fjerne grundskylden, for det er faktisk en solidarisk skat, som finansierer vores alle sammens velfærdssamfund.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Men nu er det jo en del af finanslovsudspillet, og det er derfor, jeg spørger ind til det.
Det er altså ikke en del af den besparelse, der ligger i forbindelse med forskningsbesparelsen, det er en specifik, målrettet bevilling, som faktisk som en del af sundhedsaftalen blev afsat på sidste års finanslov, og som regeringen så lægger op til falder bort, ligesom man i øvrigt også vil spare – 45 mio. kr., tror jeg det er – på fødegange og andre områder på sundhedsområdet.
Det ved jeg ikke hvad Liberal Alliance mener om, men helt konkret ligger der altså i udspillet fra regeringen, at man beskærer den her bevilling til det forskningscenter for hormonforstyrrende stoffer.
Det ligger ikke i forskningsforhandlingerne, men det ligger i selve regeringens finanslovsudspil som en af beskæringerne på det grønne område. Så det er egentlig derfor, jeg spørger: Er det noget, som Liberal Alliance måske vil gå ind og slå et slag for, så den forskning kan fortsætte, så vi kan have den viden som forbrugere og dermed friheden til at vælge?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Det bliver jeg nødt til at sætte mig nærmere ind i.
Jeg forstår det sådan, at der er tale om en bevilling, som har haft en udløbsdato, og at den udløbsdato nu er nået – måske.
Men jeg bliver nødt til at sætte mig ind i det der område, før jeg kan svare ordentligt på spørgsmålet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-22:
Tak for det.
Nu fik vi lidt flere ord på, hvad Liberal Alliance ønsker, og der blev så fremhævet fri forskning.
Jeg vil gerne flytte fokus over på teknologiudviklingen, som Liberal Alliance nævnte ved åbningsdebatten her i Folketinget.
I den forbindelse er det relevant at forholde sig til det finanslovsforslag, der er nu, hvor den del af forskningen og udviklingen, som hedder EUDP-midler, foreslås nedskåret fra 385 mio. kr. til 53 mio. kr.
Der foreligger en evaluering hvert år om, hvad midlerne bruges til.
Den er lige kommet for de projekter, der har opnået støtte i 2014, og jeg synes, at den samlede evaluering viser, at man sådan set er med til at igangsætte noget, som vokser sig større og bliver selvbærende.
Et af de gode projekter er, at man har ydet en støtte til et stort solfangerprojekt i Dronninglund.
Efterfølgende er der blevet opstillet to anlæg uden støtte, hvor man sådan set har kunnet finansiere det, efter man har haft den teknologiudvikling i det første projekt, hvor der var støtte.
Så jeg synes, at det er et glimrende eksempel på, at indimellem er der behov i opstartsfaser for at understøtte en bæredygtig udvikling.
Jeg vil gerne høre, hvad Liberal Alliances holdning er til at være med til at sikre, at de her EUDP-midler kan fortsætte på det nuværende niveau.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Mig bekendt er det også en del af de forskningsmidler, som ifølge vores program ikke skulle spares væk.
Men de der meget specifikke spørgsmål om forskning i en finanslov, der er så tyk, vil jeg egentlig gerne henvise til vores forskningsordfører, hr. Henrik Dahl.
Der foregår jo også forhandlinger på forskningsområdet, hvor vi har Henrik Dahl siddende og sørge for, at der ikke bliver foretaget besparelser, som vi ikke kan gå ind for, eller i hvert fald kun modvilligt kan gå ind for.
Så jeg vil gerne opfordre til, at man tager fat i hr. Henrik Dahl om den her slags ting.
Jeg har mere med den overordnede finanslov at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-10-22:
Det lyder da godt, at Liberal Alliance vil være med til at støtte op om den her teknologiudvikling, som skal fortsætte.
Med hensyn til den frie forskning er det rigtig godt, at man har nogle, der forsker uden at vide, hvad de leder efter, og som så lige pludselig finder et eller andet genialt.
Det sker jo indimellem, at der er danske forskere, der gør det.
Der er f.eks. for nylig kommet et gennembrud i forhold til kræftforskning, hvor det sådan lidt er nogle tilfældigheder, der lige pludselig afgør, at man kommer fremad.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Liberal Alliance er helt enige i de overordnede betragtninger om, at vi i Danmark vinder på at have en fri forskning og tilstrækkeligt med ressourcer til en fri forskning, hvor tingene kan udvikle sig, og der kan tænkes nye tanker.
Så det ser for en sjælden gangs skyld ud til, at der er en vis enighed mellem Enhedslisten og Liberal Alliance – det gør mig faktisk lidt utryg, men vi tager den.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Vi har et velfærdssamfund, og til at finansiere det velfærdssamfund har vi en lang række skatter.
Princippet for mange af de skatter er jo, at de bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, og en af de skatter, som lever op til det princip, er faktisk grundskylden.
Sagen er jo, at de mennesker, som ejer en bolig, i udgangspunktet og generelt set er mennesker, der alt andet lige har flere penge end mennesker, som ikke ejer en bolig.
Det kan vi se i forskellige statistikker.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Det spørgsmål er jeg rigtig glad for, for det giver mig mulighed for at rydde en kæmpe misforståelse af vejen hos hr. Rune Lund.
Hvis man har 1 mio. kr. over det, betaler man 40 pct. af 1 mio. kr.
Hvis man kun har 100.000 kr. over det, betaler man 40 pct. af 100.000 kr.
Det er et system, hvor de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder.
Som de to eksempler, jeg nævnte for hele Folketinget, viser, så er det jo ikke sådan, at fordi man har råd til at købe et hus til 1,5 mio. kr. i København, har man to og en halv gange så mange penge, som hvis man har råd til at købe et hus til 1,5 mio. kr. i Tønder.
Hvor skulle dog den ekstra indkomst komme fra?
Er det Rune Lunds forestilling, at folk i Tønder, der køber et hus til 1,5 mio. kr., har meget færre penge at gøre godt med end folk i København, der køber et hus til 1,5 mio. kr., hvorfor dem, der køber hus i København, skal betale to og en halv gange mere i samlede ejendomsskatter end dem, der køber hus i Tønder?
Er det hr. Rune Lunds forestilling, at det hænger sådan sammen?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-10-22:
Tak for det.
Nu nævnte finansministeren jo landbruget i sin tale, og det synes jeg der er god grund til, for det konventionelle landbrug står jo i en dyb, dyb krise, for selv de mest effektive svineproducenter tjener ikke længere penge, og flere tusinde af dem står på randen af konkurs.
Samtidig ser vi et økologisk landbrug, der har en rigtig god økonomi, svineproducenterne tjener gode penge, og alle produktionssektorer er rigtig godt med.
Salget af økologiske produkter er i kraftig vækst, det er det på hjemmemarkedet, bl.a. på grund af en lang række støtteordninger, vi har iværksat i mange år, og det er også i vækst på eksportmarkederne.
Og hvilket signal mener finansministeren det sender, når man netop, som økologien er ved at få fat og tage fart, dropper økologimålsætningerne og sender det klare signal til branchen, at det der økologi gider regeringen i hvert fald ikke at prioritere?
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Jeg tror ikke, finansministeren forstod mit spørgsmål.
Jeg kender ikke en eneste kommune, som ikke hvert eneste år har et effektiviseringskatalog, hvor man ser på, hvordan man kan forøge produktiviteten og effektiviteten.
Det foregår jo allerede i dag.
Det, som mit spørgsmål går på, er, at når regeringen møder Kommunernes Landsforening til forhandlinger i juni 2016, vil finansministeren så garantere, at finansministeren indtil da ikke har brugt af omprioriteringsbidraget for 2017 på 2,4 milliarder, f.eks. ikke har brugt pengene til en skattereform, hvor der bliver givet lettelser af topskatten?
For det ville jo betyde, at der så til den tid, altså i juni 2016, for 2017 ville være 2,4 mia. kr. at forhandle om i forhold til velfærd.
Så vil finansministeren garantere, at man ikke piller ved de 2,4 milliarder, der bliver taget fra kommunerne, inden der har været en forhandling med Kommunernes Landsforening?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Selvfølgelig skal der være en forhandling om kommunernes økonomi.
Det er jo hele formålet med det her system, vi har, nemlig at vi kan drøfte, hvad der er brug for.
Men jeg vil bare sige igen, at den opfattelse, Enhedslisten har, altså at vi i dag har fundet idealtilstanden i forhold til fordelingen af penge, deler jeg ikke.
Jeg mener, man kan flytte rundt på midlerne, at vi bør kunne flytte rundt på midlerne, at vi kan flytte midler fra den ene sektor til den anden sektor alt efter de udfordringer, vi står over for.
Så derfor ser vi bare fuldstændig fundamentalt forskelligt på de her ting.
For det, Enhedslisten vil, er at fryse beton ned over det hele, fordi vi har fundet tingenes allerbedste tilstand og alle ændringer kun kan blive til det værre.
Erik Christensen (S), 2015-10-22:
Jeg vil gerne snakke lidt om den kommunale økonomi.
Finansministeren skriver jo i forordet til finansloven, at man prioriterer kernevelfærden.
Det blev også sagt flere gange under talen, at man ønsker at styrke kernevelfærden.
Så vil jeg gerne spørge ind til, hvad finansministeren definerer som kernevelfærd.
Det, vi må konstatere, er jo, at langt den største del af kernevelfærden leveres ude i kommunerne, og med den aftale, der er lavet med kommunerne for 2016, har man faktisk indført en minusvækst i kommunerne, og kommunerne har 0,5 mia. kr. mindre at yde service for.
Hvis det er sådan, at finansministeren ikke tror på mine ord, kan jeg jo blot referere til flere borgmestre fra finansministerens eget parti, som jo helt klart siger, at en minusvækst vil betyde forringelser på kernevelfærd såsom skoler og daginstitutioner.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Det er også en af de diskussioner, der undrer mig temmelig meget.
Kommunerne får næste år 237 mia. kr. til kernevelfærd.
En gennemsnitskommune tror jeg har et budget på 2,4 mia. kr. om året.
Når der så er tale om, at man skal omprioritere 5 mio. kr. eller 10 mio. kr., eller hvor mange millioner kroner det nu er, går argumentationen hele tiden på, at det er på kernevelfærden, som om at alt det, kommunerne yder, er kernevelfærd.
Det er det ikke efter min mening.
Der er mange andre opgaver, som kommunerne løser, som man ikke kan betegne som kernevelfærd.
Derfor er det en lidt – for at sige det pænt – fiktiv diskussion.
Jeg forstår selvfølgelig godt kommunernes argumentation, fordi det er rart at kunne spørge, om det så er de syge, de gamle, de blinde eller de dårlige, det skal gå ud over, for det er et særlig effektivt diskussionsmiddel, men kommunerne laver meget andet end kernevelfærd.
For mig er det sundhedsområdet og ældreområdet, som især er i fokus, når vi taler om kernevelfærden.
Erik Christensen (S), 2015-10-22:
Jeg kan dermed konstatere, at skoler og daginstitutioner ikke er kernevelfærd for finansministeren, men lad det nu ligge.
Jeg vil bare pointere, at hvis vi laver regnestykket, hvor man fjerner 2,4 mia. kr. og giver 1,9 mia. kr. tilbage, er der altså 0,5 mia. kr. mindre at drive kommunerne for.
Jeg ved med min baggrund – ca. 22 år i lokalpolitik – at det er sådan, at en rigtig stor del af kommunernes budgetter jo er lovbundne, så der er faktisk en meget lille procentdel tilbage, som kommunerne kan prioritere.
Derfor vil det med en minusvækst på 0,5 mia. kr. være i kernevelfærden, kommunerne kommer til at prioritere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg vil bare sige, at når man følger det her område, er det jo tankevækkende, hvor stor forskel der er på, hvad kommunerne leverer for pengene.
Der er nogle, der kan drive en folkeskole for 100.000 kr. mindre pr. elev pr. år, uden at man, når man går ind og ser på elevernes resultater, kan læse, at der er en klar sammenhæng mellem, hvor mange penge de bruger på undervisning pr. elev, og de resultater, eleverne opnår.
Spørgeren kan tage beskæftigelsesområdet.
Der er nogle kommuner, der er rigtig, rigtig dygtige til at få folk i beskæftigelse, og der er andre kommuner, der ikke er rigtig, rigtig dygtige til det, og det koster alt sammen penge.
Så hvis man i kommunerne effektiviserede indsatsen, er jeg ret sikker på, og det viser nogle af de her rapporter, der er lavet, at der er mange milliarder at hente.
Annette Lind (S), 2015-10-22:
Tak for det.
Jeg vil bare lige minde om, at Venstres finansordfører faktisk sagde, at uddannelse er kernevelfærd, men lad det nu ligge.
Danmark har brug for mange flere faglærte i fremtiden, og vi har et ambitiøst mål om, at 25 pct. af alle unge skal tage en erhvervsuddannelse senest i 2020.
Vi har lige sammen lavet en erhvervsuddannelsesreform og sat den i søen her i efteråret, og vi har fundet penge sammen.
Samtidig kører Venstre lige over med en grønthøster, så man tager altså med den ene hånd og giver med den anden.
Det, jeg gerne vil spørge om, drejer sig om de her 100 mio. kr. til praktikpladser, som Venstre har lovet.
De er forsvundet og er erstattet af besparelser.
Vil finansministeren ikke kalde det for løftebrud?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Nu taler vi om 2017, ikke også?
Altså, det er omprioriteringsbidraget for 2017.
Det omprioriteringsbidrag bruger vi jo ikke i 2016.
Hvis vi brugte det i 2016, ville vi komme i konflikt med alle mulige underskudsgrænser.
Så derfor er det jo tanken, at vi skal have kommuneforhandlinger, og at vi skal have regionsforhandlinger, som vi plejer at have i juni måned, hvor vi så drøfter og forhandler med kommunerne, hvad de økonomiske rammer skal være efterfølgende.
Jeg vil gerne gentage det.
Mit udgangspunkt er ikke, at vi støber den offentlige sektor i beton.
Men det her er jo også gjort i respekt for det kommunale selvstyre, og det, at vi har forhandlinger om kommunernes økonomi, er jo styrken ved det, vi har gjort, nemlig at vi sætter os ned ved forhandlingsbordet med kommunerne og drøfter, hvad der er brug for, og hvad udfordringerne er, og hvordan vi skal prioritere i de kommende år.
Så det er jo sådan set en motivation til og en sikring af forhandlingssystemet.
Alternativet ville jo være, at vi satte det kommunale selvstyre ud af kraft, og så besluttede vi herinde, hvordan det helt nøjagtigt skulle være.
Men det er altså ikke mit ideal.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Finansministeren sagde, at omprioriteringsbidraget ikke handlede om at bruge færre penge, men om at bruge pengene på noget andet.
Men i den sammenhæng er det jo vigtigt at vide, hvad de penge så skal bruges til, og jeg kunne da godt tænke mig, at de penge blev brugt på velfærd.
Så i forhold til 2017, hvor der bliver taget 2,4 mia. kr. fra kommunerne og lagt i statskassen, vil finansministeren så garantere, at der ikke bliver brugt af de 2,4 mia. kr., inden der bliver forhandlet kommuneaftale for 2017 med Kommunernes Landsforening i juni 2016?
Ellers risikerer vi jo, at der bliver brugt af de 2,4 mia. kr., inden der er en forhandling med Kommunernes Landsforening, og så har man jo, hvis man har brugt penge, inden man møder Kommunernes Landsforening i en forhandling, mindre end de 2,4 mia. kr., som der ligger i omprioriteringsbidraget, og så har man jo der faktisk allerede taget penge fra velfærd og brugt til noget andet, f.eks. skattelettelser, som Venstre jo gerne vil.
Lea Wermelin (S), 2015-10-22:
Tak for det.
Da ministeren fremlagde sit finanslovsforslag, lagde jeg mærke til, at han gjorde meget ud af et stort nul-tal.
Det har så vist sig ikke at holde stik – det er så også det, der bliver diskuteret nu – men det var nu heller ikke det nul, som landets øer bed mest mærke i, eller som jeg vil spørge til nu.
Det kom nemlig som en stor overraskelse for øerne, for Bornholm, for Samsø, for Ærø, for Læsø, for Fanø, at det, regeringen havde prioriteret til trafikal ligestilling på øerne, netop var et stort rundt nul til at indfri Venstres ellers mange løfter om billigere billetter til næste år og i årene derefter.
Regeringen taler meget om vækst og beskæftigelse i hele landet.
Den tidligere regering foreslog at prioritere 133 mio. kr. til billigere billetter, fordi vi ved, at det giver vækst og beskæftigelse på landets øer.
Øernes borgmestre har også peget på, at det er helt, helt afgørende.
Så hvornår vil regeringen indfri det løfte?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg tror, der er finanslovsforhandlinger i øjeblikket, hvor det jo så vil være et af de spørgsmål, der bliver forhandlet.
Lea Wermelin (S), 2015-10-22:
Det blev man jo ikke så meget klogere af.
Transportministeren henviste ellers mange gange på et samråd i går netop til finansministeren, fordi det skulle være ministeren her, som vidste alt om regeringens politik på det område.
Jeg kan i hvert fald forstå, at regeringen ikke har nogen problemer med i sit finanslovsforslag at melde andre klare prioriteter ud, som vi også kan læse på forsiden, men åbenbart ikke så klare prioriteter i forhold til den trafikale ligestilling.
Der er ellers penge til boligjobordningen og billigere billetter over Storebælt.
Er det sådan, at øerne skal forstå, at det er vigtigere for Venstre end de billigere billetter til øerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Det er jo en af måderne at få frigjort nogle midler på.
Men vi deler da stadig væk fuldt ud og stærkt ambitionen om at styrke de erhvervsfaglige uddannelser.
For det er da helt rigtigt, at vi ovenikøbet desperat kommer til at mangle faglært arbejdskraft i de kommende år, men når vi skal se på den overordnede økonomi, mener vi, at det er meget fornuftigt og afbalanceret at indføre det her omprioriteringsbidrag på hele statens område.
Sådan tror jeg ikke det skal opfattes.
Men som finansminister kan jeg jo nok ikke stå her og gennemføre forhandlinger om finansloven.
Vi har selvfølgelig også fokus på transporten til og fra ørerne, men det indgår i forhandlingerne i øjeblikket.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det, og tak til finansministeren for en fin tale.
Jeg anerkender, at jeg ikke er kommet på den fine liste, men jeg vil gerne kvittere over for finansministeren.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Alternativet synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at der bliver skåret på miljø og klima, og at der bliver skåret på uddannelse og forskning, og at der bliver skåret på ulandsbistanden.
Vi synes jo, det er utrolig kortsigtet, fordi vi ved, at det er noget af det, der skal være med til at skabe vækst i fremtiden i Danmark.
Grunden til, at jeg rejser mig op – og jeg kender jo godt svaret, nemlig at det er kasseeftersynet, og at det er krone til krone – er, fordi ministeren tillod sig at sammenligne den danske stat med en privat erhvervsvirksomhed.
Og en privat erhvervsvirksomhed, i hvert fald de virksomheder, jeg kender til, er også i stand til at tænke langsigtet og se på, hvor det fremtidige marked er, og tænke innovativt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Det er faktisk det, jeg anser som min hovedopgave som finansminister, altså at fremtidssikre det danske samfund.
Jeg prøvede jo at gøre opmærksom på de hårde kendsgerninger, der er i jernindustrien.
Vi kommer op på EU's 3-procentsunderskud på den faktiske saldo.
Den tidligere regering planlagde, at vi skulle op på grænsen for det strukturelle underskud på 0,5 pct., og vi har en fælles målsætning om, at vi i 2020 skal have balance mellem indtægter og udgifter.
Det er de tre ting, der jo ligesom sætter rammerne omkring den økonomiske politik.
Og der tror jeg også at en privat virksomhed ville føre nøjagtig den samme politik og sikre, at økonomien og det økonomiske fundament for virksomheden var i orden.
Altså, jeg vil gøre opmærksom på, at vi stadig har et underskud på 57-60 mia. kr., som vi bruger mere hvert år.
Det er bare der, jeg siger, at vi jo altså også er nødt til at tænke langsigtet, nemlig at vi får balance mellem indtægter og udgifter.
Det tror jeg en hvilken som helst privat virksomhed også ville have som guideline, og i hvert fald ville dens bank have det fokus.