runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Nu er den svenske ordning jo også en form for socialøkonomisk virksomhed – den er bare etableret på initiativ fra staten.
Den fungerer jo efter de samme principper, som vi har skrevet ind i den udmærkede lovgivning, vi har lavet herhjemme, så den lever jo fuldstændig op til de krav, der er, om, at overskuddet skal geninvesteres, og at den skal fungere på markedsvilkår.
Jeg forstår ikke rigtig, hvorfor der ikke skulle være behov for at undersøge mulighederne for at etablere noget sådant eller i det mindste vurdere erfaringerne fra det, og det er jo det, vi foreslår.
Som sagt er der 15.000 på ledighedsydelse, og det er et nogenlunde konstant tal, som vi har haft igennem flere år.
Det er altså 15.000, der er visiteret til fleksjob, men som åbenbart ikke kan få plads på arbejdsmarkedet.
Regeringens egne ambitioner med de reformer, regeringen har lavet, er jo, at endnu flere mennesker skal have et tilbud om fleksjob.
Så spørger vi bare: Hvor skal jobbene til alle de mennesker komme fra, hvis ikke staten, myndighederne, tager nogle særlige initiativer?
Der synes vi da ikke man skal være så firkantet.
Der bør man da kigge på om der var nogle erfaringer, vi kunne bruge.
Tak til ministeren for forelæggelsen.
Jeg vil gerne kvittere for det gode samarbejde, vi har, om at få en registrering af socialøkonomiske virksomheder og få en lov op at stå om det, ligesom vi også har samarbejdet om at få Vækstcenter for socialøkonomiske virksomheder og et råd for socialøkonomiske virksomheder op at stå.
Det er vi rigtig glade for i Enhedslisten.
Men det her forslag er jo ikke et forsøg på at underminere eller på nogen måde modarbejde det, der er sket.
Ministeren leder efter oplysninger – jeg tror, ministeren sagde, at han ikke har nogen oplysninger, der gør, at han synes, det skulle være nødvendigt at gøre noget ekstra på det her område og f.eks. vurdere de svenske erfaringer.
Men vi har jo ca. 15.000 på ledighedsydelse, dvs. mennesker, der er visiteret til et fleksjob, og som forgæves leder efter et fleksjob.
Det er vel et meget godt argument for, at vi i det mindste skulle sætte os ned og undersøge, om der kunne være nogle erfaringer på den anden side af Sundet, som vi kunne gøre brug af herhjemme.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-26:
Liberal Alliance har intet at indvende mod dette lovforslag om ajourføring af forældreansvarslovgivningen for Grønland med det sigte at forbedre retsstillingen for børn i sager om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v.
Det bliver hermed det bærende element, at barnet har ret til begge forældre og ikke det omvendte, nemlig forældrenes ret til barnet, ligesom forældre som udgangspunkt har fælles forældremyndighed.
Vi er naturligvis også positive over for den anden del af lovforslaget, hvor der foretages de ændringer, som er nødvendige for at sætte reglerne om ægteskab mellem to personer af samme køn i kraft i Grønland, den såkaldte retsvirkningslov.
Endelig anser vi det også for naturligt, at Grønland med lovændringen nu kan indgå i det internationale samarbejde om forældreansvar, hvorved børnebortførelse kan retsforfølges.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-05-26:
Tak for det.
I 1997 blev det i Danmark gjort forbudt at slå sine børn, og med forældreansvarsloven af 2007, og særlig ved senere ændringer af samme lov, blev børnenes ve og vel det primære fokus i sager om forældremyndighed.
Og i 2012 traf Folketinget endelig den meget vigtige beslutning om at lade to personer af samme køn indgå ægteskab på lige fod med personer af forskelligt køn.
Det er tre ganske vigtige begivenheder i dansk historie og lovgivning, og jeg er rigtig glad for, at Grønlands Selvstyre har anmodet om, at også disse love træder i kraft for den grønlandske befolkning.
Med forældreansvarsloven – og særlig efter ændringerne i 2012 – er børnenes tarv og ønsker blevet det primære fokus i sager om forældremyndighed og bopæl, for forældreansvarsloven handler jo lige netop om børnenes ret til begge deres forældre og ikke om forældrenes ret til deres børn.
Loven giver mulighed for at se tingene i børnehøjde, og det er et fokus, som ligger SF meget på sinde.
Særlig er vi i SF meget glade for, at ikrafttrædelsen af loven medfører, at forældres revselsesret over for deres børn ophæves.
Alle børn har ret til et liv med omsorg og tryghed.
I 1989 blev det i Danmark som det første land i verden lovligt at indgå registreret partnerskab mellem personer af samme køn.
Det var et stort skridt i den rigtige retning mod ligestilling mellem heteroseksuelle og homoseksuelle.
Men en fuldstændig ligestilling i forhold til indgåelse af ægteskab blev først vedtaget i 2012.
Mange – både homo-, trans- og biseksuelle – havde i mange år kæmpet om retten til at blive ligestillet og anerkendt på lige fod med heteroseksuelle.
Ligestilling er ikke kun noget, der har med mand versus kvinde at gøre, men det er også anerkendelse af anden seksualitet end den, der er overvejende.
Så, ja, SF støtter forslaget, men vi vil, sådan som det også er nævnt i betænkningen, påpege, at det da er helt uhørt, at der ikke foreligger en grønlandsk version af lovbemærkningerne.
Det må ikke forekomme på denne måde fremover.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Jeg er glad for, at vi deler målsætningen om, at der skal blive plads på arbejdsmarkedet til mennesker med nedsat arbejdsevne, men jeg hørte ikke rigtig nogen argumenter imod den af os foreslåede undersøgelse og egentlig heller ikke nogle argumenter imod den svenske model som sådan med det her Samhall, altså en statslig socialøkonomisk virksomhed.
Det er jo i virkeligheden det, der er tale om.
Jeg hørte ikke rigtig nogen argumenter, hverken mod vores forslag – hvorfor skulle det være så slemt at undersøge det? – eller imod den svenske model som sådan.
Så jeg forstod egentlig ikke rigtig, hvorfor ordføreren ikke støtter vores forslag, når vi er enige om målsætningen.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-26:
Enhedslisten skal have lov til at fremsætte alle de beslutningsforslag, de overhovedet vil.
Det er I i jeres gode ret til.
Og jeg er også i min gode ret til at sige, at jeg synes, at man også må have lidt selvransagelse en gang imellem og så ligesom se på, hvor store forslag det drejer som om.
Altså, det her er et ret lille forslag, og det bør man, hvis man synes, det er meget vigtigt, kunne komme igennem med på andre måder end den her.
Den holdning er jeg også i min gode ret til at have.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Ja, så kunne jeg åbenbart ikke få en garanti for det.
Jeg vil bare sige en ting til ordføreren: Jeg tror ikke, at ordføreren kan finde et eneste eksempel på, at en repræsentant for Enhedslisten her i salen har udtalt om et andet partis forslag, at det er et småt og ligegyldigt forslag, som man skulle have afholdt sig fra at fremsætte.
Vores udgangspunkt for vores forhandlinger her i salen er, at alle partier har deres gode bevæggrunde til at fremsætte de forslag, de gør, og at vi skal yde dem den fornødne respekt.
Det var såmænd bare min bemærkning til ordføreren.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-26:
Jeg kan garantere, at vi ikke fremsætter så små beslutningsforslag som det her.
Selvfølgelig vil vi også fremsætte beslutningsforslag.
Men det er vel almindeligt kendt, at Enhedslisten fremsætter ufattelig mange beslutningsforslag.
Og her er der virkelig tale om et lille et.
Og det kan ikke passe, at forholdet mellem regeringen og Enhedslisten som støtteparti for regeringen er så dårligt, at man ikke har kunnet tage den her snak om en sådan undersøgelse, man gerne vil have sat i værk, i en anden sammenhæng, end at det skal ned i salen hver eneste gang.
Det er vores holdning.
Vi kommer ikke til at fremsætte så små beslutningsforslag.
Det mener vi faktisk at Folketingets tid er for dyrebar til.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Det er bare et spørgsmål: Med baggrund i ordførerens argumentation, i forhold til at Enhedslisten overhovedet fremsætter sådan et forslag, kan vi så her i Folketinget få en garanti for, at hvis Liberal Alliance bliver parlamentarisk grundlag for en borgerlig regering, så slipper vi for at se nogen som helst forslag fra Liberal Alliance her i salen, for så har Liberal Alliance jo – hvis noget er vigtigt for Liberal Alliance – mulighed for gennem sin funktion som parlamentarisk grundlag at komme igennem med det over for en borgerlig regering?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-26:
Altså, hvis det her er vigtigt for Enhedslisten, er jeg ret overbevist om, at de havde haft flere muligheder for at kunne få det her igennem i forskellige forhandlinger, i finanslovsforhandlinger og alle mulige andre steder.
Det er lidt utroligt, at vi skal bruge vores tid i Folketinget på så små ting her.
Det er ikke, fordi intentionen ikke er god.
Man vil gerne have et rummeligt arbejdsmarked, og man vil gerne have flere med osv.
Den tilgang deler vi faktisk i Liberal Alliance.
Vi har ikke et særlig rummeligt arbejdsmarked i Danmark, men vi er nok ikke helt enige om, hvorfor vi ikke har det.
Vi mener, at det er et problem, at man har et højt niveau for ydelser og dermed mindstelønninger og dermed rigtig mange, der er blevet presset ud af arbejdsmarkedet.
Havde de været født i andre højtudviklede velfærdssamfund, havde de været en del af arbejdsmarkedet, men det er de ikke i Danmark.
Det synes vi selvfølgelig er problematisk.
Men vi kan ikke støtte det her forslag, som Enhedslisten har fremsat.
Steen Gade (SF), 2015-05-26:
Nu kan jeg høre, at vi alle sammen siger, at vi skal have et rummeligt arbejdsmarked, og det er jo godt.
Men det er en realitet.
Der har vi så arbejdet på – det har mit parti arbejdet på, ligesom andre også har gjort det – at vi får et fokus på de socialøkonomiske virksomheder som en del af svaret på det her, men det er jo ikke hele svaret.
Som ministeren også var inde på, er det også vigtigt, at virksomheder, der ikke er socialøkonomiske, opfatter sig som en del af at tage det samfundsansvar, at de er med til at skabe et rummeligt arbejdsmarked.
Men vi er bare nødt til at se i øjnene, at den dynamik, der, kan man sige, kører i det private erhvervsliv, er en dynamik, som har den risiko i sig, at arbejdsmarkedet faktisk bliver mindre og mindre rummeligt, og i den sammenhæng er jeg jo rigtig glad for de ting, som vi har gennemført i den her valgperiode.
Vi har sat fokus på det her, og det gælder både i forhold til nogle af fleksjobmodellerne, men i høj grad også i forhold til registrering af socialøkonomiske virksomheder.
Når det så kommer til det her forslag fra Enhedslisten om at lave en undersøgelse af den måde, man har grebet det an på i Sverige med Samhall, vil jeg sige, at jeg bare synes, det er sund fornuft, og at jeg ikke rigtig kan forstå, hvorfor det skal afvises.
Det er der efter min mening ikke nogen grund til.
Der er, så vidt jeg kan høre, ingen argumenter, der er valide, og som går i retning af at sige, at fordi vi sætter sådan en undersøgelse i gang, så vil det betyde, at vi underminerer noget af det, vi i forvejen er i gang med.
Hvorfor dog det?
Behovet er efter min mening stort, og risikoen for, at det vokser sig større, er også til stede.
Så derfor kan man jo sige, at det er vigtigt at kigge på alle de erfaringer.
Som jeg har forstået den svenske model, går den jo også ud på, at Samhall har nogle målsætninger om, at folk skal ud af det, og simpelt hen har fastsatte procenter for, hvor mange man skal sørge for kommer ud i andre typer job end de her.
Jeg ved ikke, om det er modellen, for det er jo en meget stor model, som på en måde er noget andet end det, vi har lavet, hvis vi lægger alle vores forskellige systemer sammen.
Men jeg synes faktisk, det er så positiv en grundtænkning, og jeg og mit parti lider altså ikke af den bekymring, at fordi det er offentligt, så skulle det være galt.
Hvorfor i alverden skulle det være det?
Hvis det kommer til at fungere på markedsvilkår og det kan løse en opgave, så skal det jo løse den opgave.
Det kan vel ikke være rigtigt, at ideologi på den måde kommer til at spænde ben for det, jeg vil kalde sund fornuft.
Jeg synes, det på sin vis er en interessant debat, vi har, for den er jo en slags illustration af, om vi egentlig mener, at samfundet nogenlunde fungerer som det skal i forhold til at få alle med.
Det mener jeg ikke det gør.
Jeg mener faktisk, vi har et samfund, som i stedet i høj grad er i færd med at ekskludere nogle grupper, som efter min mening ikke bør ekskluderes, men som skal være med, og som skal have lov til at være en del af løsningen af samfundets problemer, og dertil hører det at være med til at levere et arbejde.
Vi støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2015-05-26:
Det er helt klart.
Jeg havde heller ikke troet, at hr. Finn Sørensen ville sige, at vi bare skulle indføre den svenske model, der koster staten 4,4 mia. skr., i Danmark.
Det havde jeg ikke forestillet mig.
Søren Espersen (DF), 2015-05-26:
Mange tak.
Jeg skal gøre det kort: Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Det er jo, som det er blevet nævnt, Grønlands ønske, at det bringes i overensstemmelse med dansk lovgivning, og vi har tradition for, at vi følger den slags indstillinger, og det vil vi også gøre i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2015-05-26:
Jeg kender ikke det svenske system til bunds.
Det er jo ikke sikkert, at de erfaringer, de har i Sverige, umiddelbart kan passe ind i Danmark.
Derfor synes jeg, at vi skal se på de erfaringer, som vi har fået i Danmark fra de socialøkonomiske virksomheder, som vi har.
Folk har været i en socialøkonomisk virksomhed et stykke tid og får kontakt til en virksomhed og kommer ud og arbejder i en virksomhed.
Jeg synes, vi skulle se på de erfaringer, vi har, for dem kan vi i hvert fald bruge, for de passer til danske forhold.
Jeg vil ikke skrive under på, at de svenske erfaringer umiddelbart kan overføres til det danske system.
Så godt kender jeg ikke det svenske system, så jeg vil hverken sige ja eller nej til, om det lige nøjagtig passer her.
Men jeg synes, at vi skal tage en snak i udvalget og se, hvordan vi kan finde en løsning på det her og måske kigge lidt på begge dele.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Så vil jeg gerne takke ordføreren for, at ordføreren uhildet og fordomsfrit går ind i debatten om det her og har forstået forslaget i den ånd, det er afsendt.
Jeg kan også bekræfte som svar på ordførerens spørgsmål, at et af kvalitetsmålene for den svenske virksomhed Samhall jo netop også er evnen til at få folk videre til andre, normale arbejdspladser, om man så må sige, altså arbejdspladser, som ikke nødvendigvis er socialøkonomiske virksomheder, men som er en del af det brede, almindelige arbejdsmarked, hvilket også viser, at formålet med det her ikke er at skabe et parallelt arbejdsmarked, hvor mennesker med nedsat arbejdsevne er afsondret.
Man kan også lave sine egne regler om, f.eks. hvor mange der skal være ansat i fleksjob på en sådan virksomhed.
Det kan man jo styre selv.
Men jeg vil bare sige til ordføreren, at det ene vel ikke udelukker det andet.
Jeg synes, det er en god idé, at vi får stillet nogle flere spørgsmål til socialøkonomiske virksomheders udvikling.
Enhedslisten går jo varmt ind for, at virksomheder som beskrevet i den model, vi har i lovforslaget, bliver udviklet, samtidig med at man kigger på det andet.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvorfor stiller ordføreren det op som modsætninger?
Vi kunne jo gøre begge dele, altså både stille nogle spørgsmål til ministeren, få noget mere gang i debatten om de socialøkonomiske virksomheder, vi har lavet lovgivning om, og så undersøge erfaringerne fra Sverige.
Bent Bøgsted (DF), 2015-05-26:
Det her forslag om at få kigget på forholdene for personer, der er udsatte, for at se, hvad der skal til for at få dem ind på arbejdsmarkedet, synes jeg egentlig er fint.
Der har Enhedslisten så nævnt den svenske model, hvor man har en statslig enhed, der fungerer som en slags statsvirksomhed, hvor man så arbejder på at få folk, der har nedsat arbejdsevne, videre ud på arbejdsmarkedet.
Jeg går ikke ud fra, men det kan hr. Finn Sørensen bekræfte, at meningen med det er, at de for tid og evighed skal blive i det system, hvis jeg har forstået det rigtigt.
Det kan jeg se på hr. Finn Sørensen at jeg har forstået.
Det er ikke det, der er meningen.
Men når det så er sagt, synes jeg, at man altid kan se på de erfaringer, de har i andre lande med at få folk videre fra en social virksomhed og ud på arbejdsmarkedet.
Her har hr. Finn Sørensen så nævnt Sverige.
Men jeg synes også, at vi skal se på, hvor mange socialøkonomiske virksomheder vi egentlig har i Danmark.
Vi har jo en del, der også er oprettet under satspuljen, og nogle er blevet gjort permanente, bl.a. Huset Venture, men også andre virksomheder.
Der kunne vi jo bede ministeren om at lave en oversigt over, hvor mange socialøkonomiske virksomheder vi egentlig har i Danmark, hvor de er placeret, hvor mange der har været igennem de socialøkonomiske virksomheder i løbet af 1 år, og hvor mange der er kommet videre fra dem og ud i et job.
Det ville være godt at få de tal.
Vi har selvfølgelig set nogle af tallene, men jeg tror, vi skal bede ministeren om at få lavet en samlet oversigt over, hvordan det ser ud med de socialøkonomiske virksomheder i Danmark.
For de gør et rigtig godt stykke arbejde, og de får også en hel del videre ud på det danske arbejdsmarked.
Så med hensyn til hvor vi havner, tror jeg, at vi i Dansk Folkeparti vil sige, at det er en god idé, men at vi først og fremmest skal se på, hvilke resultater vi har opnået med de danske socialøkonomiske virksomheder.
Er det så et system, som vi kan sige vi skal udbygge noget mere, frem for at de skal være på statspuljen, kunne vi jo se på, om det er noget, der har så stor succes, at vi skal udbygge det, for vi har altså nogle erfaringer selv.
Vi har socialøkonomiske virksomheder, der gør det godt, og de har nogle erfaringer.
Det er måske ikke sikkert, at vi skal helt til Sverige for at finde de erfaringer, men det synes jeg vi skal snakke om i udvalget hvordan skal strikkes sammen, og så skal vi bede ministeren om at komme med svar på, hvordan det ser ud i Danmark med hensyn til resultater fra de socialøkonomiske virksomheder.
Thomas Jensen (S), 2015-05-26:
Jeg tror ikke på snuptagsløsninger.
Jeg tror på, at med de instrumenter, vi nu har udviklet, vil vi med tiden sørge for, at de her folk, der har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, kan komme ind.
Jeg synes, vi har fundet nogle gode tiltag her i Danmark, som vi skal prøve at få til at udvikle sig, sådan at folk kommer ind på arbejdsmarkedet, og så må vi ad åre se, om der er behov for at lave nye tiltag på området.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Jeg tror, at ordføreren har misforstået forslaget, hvis han tror, at det handler om at skabe et parallelt arbejdsmarked.
Der er ikke noget i forslaget, der giver anledning til at tro, at den svenske model er et parallelt arbejdsmarked.
Den svenske statslige fleksjobvirksomhed fungerer på markedsmæssige vilkår, og dem, der arbejder i den, er ansat på ordinære vilkår, så jeg forstår ikke rigtig, hvordan ordføreren når frem til det.
Men selv om ordføreren så skulle have ret i det, burde det vel ikke forbyde, at vi undersøgte de svenske erfaringer.
Så jeg mangler egentlig stadig væk en forklaring på, hvorfor vi ikke skulle undersøge den.
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvilke forventninger har ordføreren til, at de 15.000 ledige fleksjobbere, vi har nu, vil kunne komme hurtigt i arbejde?
Vil de socialøkonomiske virksomheder, vi har i dag, plus lidt flere, der kan komme til som følge af vores lovgivning, kunne løse det problem i løbet af kort tid – eller hvor lang tid?
Thomas Jensen (S), 2015-05-26:
Jo, der var sådan set to argumenter, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen.
Det første er: Vi skal ikke skabe et parallelt arbejdsmarked, hvor folk kun kommer ind på et spor, der handler om at være ansat i kommunale eller statslige virksomheder.
Vi vil sørge for, at vi via de socialøkonomiske virksomheder får folk, der har lidt svært ved at komme ind, til at komme ind på det almindelige arbejdsmarked stille og roligt.
Og det andet argument er, at vi jo har lavet en række tiltag inden for de seneste år, som er begyndt at virke.
Skal vi nu ikke lige se at få de socialøkonomiske virksomheder til at udnytte de muligheder, der ligger i det, og så se, om vi ikke på den måde får sluset rigtig, rigtig mange mennesker ind på arbejdsmarkedet ad den vej?
Det tror jeg på at vi gør, og derfor synes jeg også, at det er godt og positivt, at vi lige giver det noget tid og ser på, hvad den egentlige effekt af det bliver.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-26:
Der kom jo så en lillebitte åbning til sidst om, at man skulle kigge på begge dele.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke godt er klar over, at hvis vi vedtager det her beslutningsforslag, så skriver man ikke under på, at vi så bare skal overføre den svenske model til Danmark.
Man skal undersøge, hvad erfaringerne er i Sverige, og hvad de eventuelt kunne bruges til her i Danmark for at skabe plads på arbejdsmarkedet til mennesker med nedsat arbejdsevne.
Jeg skal bare være sikker på, at ordføreren har forstået, hvad forslaget går ud på.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Nu skal man i min alder passe på med at være alt for stålsat, men jeg tror, at måden, det blev rettet på, var ved at sige, at det måske var lidt højt sat, men at der jo også var moms på.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Tak for det.
Jeg var selv til stede i salen under den debat, så jeg vil bare råde hr. Peter Juel Jensen til, når han på et tidspunkt får fri i dag, at gå hjem og gense debatten og høre sin kollega hr. Lars Dohn faktisk rette tallet på den selv samme talerstol, som hr. Peter Juel Jensen står på nu.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-26:
Jeg betragter ikke mig selv som værende hverken mere aktivistisk eller krigerisk end hr. Holger K. Nielsen, men vil hr. Holger K. Nielsen ikke bekræfte, at det er en god idé, at vi bruger danske kampfly til at bombe Islamisk Stat?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-26:
Jamen hør her: Venstres militaristiske, såkaldt aktivistiske, udenrigspolitik bliver da ikke ændret af, om vi køber nogle nye fly eller ej.
Den har Venstre da haft hele tiden, og de vil også have den fremover.
Så det er noget fuldstændig forvrøvlet at sige om det, at man går ind og køber nogle nye fly, som i øvrigt formentlig vil betyde færre fly, end vi har i øjeblikket.
Det vil være vores indstilling, og jeg anser det også for at være ret sandsynligt, at vi faktisk får færre fly, end vi har i øjeblikket.
Og at Venstre så siger noget, som de har ment siden 2001, kan da ikke bruges som argument i forhold til noget som helst i den her sammenhæng.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-26:
Altså, man må jo sige, at SF tidligere har ment, at F-16-flyene var i god form, og at man kunne beholde dem i lang tid endnu.
Det mente man tilbage i 2009, hvor man udskød indkøbet.
Men jeg kunne godt tænke mig at få et svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Vil SF støtte og kræve, at evalueringen oversendes til Folketinget?
Og er det virkelig en fredeligere udenrigspolitik, hvis man erhverver nogle kampfly, som vi kan høre at andre partier i Folketinget har tænkt sig at bruge til at lave offensive angrebskrige med rundtomkring i verden?