runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2009-02-17:
Det er fuldstændig rigtigt, det står der bestemt ikke noget om i forslaget fra Dansk Folkeparti, og det hævdede jeg heller ikke.
Jeg sagde netop, at vi jo alle sammen er enige om, at det ikke har noget formål at sætte eksempelvis 12-årige i fængsel blandt hærdede kriminelle, og det er jeg glad for at jeg hermed får bekræftet at Dansk Folkeparti heller ikke mener at vi skal.
Det, det drejer sig om, er at finde løsninger for de børn og unge, vi her snakker om, så vi via indsatser i familien, i skolen og fra de sociale myndigheders side kan forhindre, at de kommer ud i kriminalitet, og hvis de alligevel viser takter til en kriminel løbebane, hurtigt kan få dem revet ud af det miljø og bragt ind i en mere normal og fremtidsorienteret hverdag med pasning af skole og fritidsaktiviteter.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Tak for redegørelsen fra Venstres ordfører.
Jeg synes jo, det er positivt at høre nogle nye toner fra Venstre.
Det lyder, som om man i Venstres folketingsgruppe rent faktisk er ved at rykke sig gevaldigt på det her område, og det finder jeg som ordfører fra Dansk Folkeparti rigtig, rigtig positivt.
Vi hørte jo i juni måned sidste år, at Venstres gruppeformand meldte ud, at man nu ville diskutere den kriminelle lavalder i Venstres gruppe, og jeg ved også, at fru Gitte Lillelund Bech fra Venstres gruppe var ude at sige, at hun rent faktisk mente, at den kriminelle lavalder helt skulle afskaffes.
Så vi kan høre, at der er nogle positive tendenser i Venstres gruppe.
Dernæst vil jeg gerne have lov til at fastslå, at det her med at sætte børn i fængsel sammen med hærdede kriminelle står der altså ikke noget om i vores beslutningsforslag.
Er det noget, som Venstres ordfører kan bekræfte, altså at der ikke er tale om at sætte børn i fængsel?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Det var netop den anden del af mit svar til spørgeren, det var ungepålæggene.
Det handlede om, at man rydder op efter hærværk, at man påtager sig et ansvar i forbindelse med forskellige handlinger.
Så det er præcis det spor, som spørgeren er inde på.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-17:
Det kan godt være, at det bare er mig.
Ministeren fik muligheden for at komme med en klar holdning til det her forslag.
Ministeren greb så ikke den mulighed, men hr. Kim Andersen kan gribe muligheden, så jeg vil høre hr. Kim Andersen, om han og Venstre kan se ideen i, at det altså kan virke præventivt over for en gruppe af hårdkogte kriminelle unge, at de ved, at vi nu sætter den kriminelle lavalder ned, at de ved, at det kan have en konsekvens, og at de ved, at sandsynligheden for, at de bliver frihedsberøvet, hvis det er folk, vi ikke kan have til at rende rundt i det danske samfund, i den grad er til stede, hvis vi nedsætter den kriminelle lavalder.
Kan hr. Kim Andersen ikke se, at det kan have en præventiv effekt og dermed kan være med til at mindske den hårde kriminalitet blandt den lille gruppe af unge, som man desværre kan frygte bliver større, hvis ikke der bliver grebet ind?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Vi har sanktioner.
Lige nu behandler Folketinget et forslag fra regeringen om forældresanktioner i form af forældrepålæg, når børn og unge har begået hærværk.
Det er en nyskabelse, vi har taget fat på.
Velfærdsministeren har et forslag om ungepålæg, hvor man f.eks. kan blive dømt til at rydde op efter hærværk.
Så de ideer arbejder vi videre med, og det er en måde, hvorpå man kan ansvarliggøre de unge.
Man er i fuld gang med lige netop det spor.
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Jo, men inden man nu får pakket det her ind, som om det nærmest er et hensyn, man tager til børnene, fordi man gerne vil sikre deres retssikkerhed, tror jeg, man skal gøre sig nogle overvejelser om, hvordan et 12-årigt barn vil reagere på at skulle møde frem i en retssal
Hvordan vil det påvirke et barn?
Er der ikke en eller anden måde, hvorpå man kan få gjort forældrene aktive?
Kan man ikke på en eller anden måde få støttet op om skolen, netværket, familien, fritidsaktiviteter?
Kan man ikke sørge for, at et barn kommer på ret kurs, uden at man på en eller anden måde skal trække barnet gennem sådan et forløb, som en retssag vil være?
Det tror jeg godt man kan finde en løsning på.
Vi har selv spillet ud med det forslag, som hedder smarte sanktioner, og som altså også betyder, at børn og unge, som begår noget kriminelt, skal mærke en konsekvens.
Lad os dog finde nogle løsninger, der er skånsomme over for de potentielle ofre, der er for kriminaliteten, men også over for de gerningsmænd, som meget, meget gerne skulle ende med at blive bedre mennesker i stedet for bare at blive forhærdede kriminelle.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-02-17:
Det er jo altid spændende at spørge en justitsminister om så vigtigt et emne, som hvordan vi håndterer ungdomskriminaliteten i Danmark.
Der vil jeg gerne spørge ministeren ikke så meget om, hvad man kunne forvente at der kommer af holdninger med hensyn til anbefalinger fra kommissioner osv., men måske lidt mere om, hvad ministeren selv synes.
Jeg synes jo, det kunne være spændende at spørge eksempelvis om begrebet weekendfængsler, da man jo nogle steder har diskuteret, at man sådan set ønsker at have nogle flere sanktioner over for ungdomskriminelle.
Noget af det værste, man kan tage fra et ungt menneske, er weekenden.
Altså, mandag til fredag går de forhåbentlig i skole osv., men i weekenderne plejer de unge måske at finde på andre ting.
Hvordan ser justitsministeren på et sådant forslag, hvor man går ind og kigger på at lave noget, der ikke er et fængsel som sådan traditionelt set, hvor man smider nøglerne væk osv., men en ungdomssanktion, en sanktion over for de unge, som bliver grebet i gentagen kriminalitet?
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Jeg tror, at straf har en virkning.
Jeg tror, at straf kan være et rigtig, rigtig fornuftigt element, og jeg tror også, at straf i forhold til børn og unge, når den er pakket ind som smarte sanktioner - noget, der er logisk, noget, der er til at forstå, noget, der er stuearrest, noget, der er forældrepålæg, noget, der er håndterbart - kan have en virkning.
Men det der med at slæbe et barn ind i en retssal med forsvarer og anklager og jury og den slags tror jeg faktisk ikke vil føre til, at det her barn kommer på ret køl.
Jeg vil sige, at jeg er meget enig med Dansk Folkeparti, når man rejser det her og siger, at det er et alvorligt samfundsproblem, at vi har en gruppe af børn og unge, der bliver mere og mere forhærdede.
Jeg er helt enig i, at det er et kæmpestort problem, og jeg må sige, at jeg også er enig i, at der er mange kommuner, som ikke har taget det alvorligt nok.
Om det så skyldes, at de ikke har haft økonomiske muligheder eller der har været forvirring omkring lovgivningen, skal jeg ikke stå og dømme om lige her, men jeg vil gerne sige, at jeg fuldt ud anerkender, at vi også har børn og unge under 15 år, som begår kriminalitet.
Jesper Langballe (DF), 2009-02-17:
Jeg vil sige, at det at komme under behandling af det sociale væsen dog langt snarere er en klientgørelse, og det er vel også det, som man plejer at sige er risikoen.
Når nu fru Karen Hækkerup siger, at Dansk Folkepartis forslag ikke vil have nogen generalpræventiv virkning, vil jeg spørge: Hvorfor ikke?
Er det, fordi fru Karen Hækkerup har det synspunkt, som man ofte hørte i 1970'erne og 1980'erne, nemlig at straf overhovedet ikke hjælper, at straf ikke har nogen generalpræventiv virkning?
Der var et folkeslag, der kaldtes kriminologer.
Det var sådan nogle, der i modsætning til jurister altid holdt med forbryderne mod ofrene, og som mente, at straf ikke hjælper spor.
Er det fru Karen Hækkerups mening, eller hvad er ellers grunden til, at Dansk Folkepartis forslag ikke skulle have generalpræventiv virkning?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
I Dansk Folkeparti synes vi, det er positivt, at Socialdemokraterne går ind for at idømme unge mennesker, der begår noget kriminelt, samfundstjeneste.
Men mener den socialdemokratiske ordfører ikke også, at det er lidt urimeligt, hvis f.eks. en socialrådgiver i kommunen skal sidde og tage stilling til, hvorvidt en ung person skal idømmes samfundstjeneste eller ej?
Bør det ikke være en rettighed for det enkelte menneske, at man kan have lov til at have en forsvarer i en retssal til netop at forsvare sig i den pågældende sag, få lagt beviser for dagen og få sagen gennemgået?
Det er jo også retssikkerhed for det unge menneske, der er tale om.
Er fru Karen Hækkerup fra Socialdemokraterne ikke enig med Dansk Folkeparti i den sag?
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Det kan jeg godt.
Vi har for lang tid siden spillet ud med et forslag, som vi kaldte for smarte sanktioner, og som netop skulle gøre, at børn og unge ville føle, at der var en konsekvens, hvis de forbrød sig mod loven.
Det ville ikke betyde, at vi ville sænke den kriminelle lavalder, det ville heller ikke betyde, at vi ville hive børn på 12 år ind i vores retssystem, men det ville betyde, at vi gennem SSP-ordningen ville lave et system, hvor der, hvis man gjorde noget forkert, som lå i den mildere afdeling, ville være mulighed for at lave et straffesystem, som alle børn ville kende til, og som ville være nogle straffe eller nogle sanktioner, som ville være håndterbare.
Det vil sige, at har man været ude og ødelægge noget, skal man hen og hjælpe med at rydde op; har man gjort noget andet, som er i samme kategori, skal der være en eller anden form for sanktion, eksempelvis stuearrest eller noget andet.
Men det er meget, meget vigtigt, at man ikke tror, at man kan straffe sig ud af børns kriminalitet.
Nu ved jeg ikke, hvad Dansk Folkeparti har gjort sig af overvejelser i forhold til forældreskab, men jeg tror, at det, som er det bedste til at få børn ud af kriminalitet, er nogle forældre, som tager ansvar for deres børn.
Og det tror jeg faktisk er noget af det, vi skal satse på i langt højere grad med forældepålæg, med familieskoler, ved at bruge de regler, der er i lov om social service.
Det er det, vi har brug for, for at få forældrene til at tage ansvar for deres børn - og ikke at sætte deres børn i fængsel.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Jeg vil bare gerne som udgangspunkt sige, at jeg er fuldstændig enig med den socialdemokratiske ordfører i, at børn ikke skal sættes i fængsel, og det går vores forslag her heller ikke ud på.
Unge, børn skal ikke sættes i fængsel sammen med hårde kriminelle over 18 år, selvfølgelig skal de ikke det; det er ikke det, det drejer sig om.
Det er selvfølgelig rigtig, rigtig fint, men hvordan skal man kunne idømme en person samfundstjeneste, hvis vedkommende er under den kriminelle lavalder?
De to ting hænger jo fuldstændig sammen, og jeg kan ikke rigtig forstå, hvordan man kan gå ind for at idømme samfundstjeneste, men at man, når det så kommer til stykket, alligevel ikke kan, fordi vedkommende er under den kriminelle lavalder.
Kan den socialdemokratiske ordfører komme med en forklaring på det?
Martin Henriksen (DF), 2009-02-17:
Nu er jeg virkelig forvirret over det, fru Karen Hækkerup siger, for fru Karen Hækkerup var jo imod, at man frihedsberøver børn under 15 år.
Det var ikke løsningen, sagde fru Karen Hækkerup.
Så siger fru Karen Hækkerup, at det måske godt kan være løsningen alligevel.
Så punkt et er, om vi lige kan få styr på, hvad der egentlig er Socialdemokraternes politik på området.
Det ville jo være alle tiders.
Og som punkt to vil jeg høre, om ikke fru Karen Hækkerup - når nu fru Karen Hækkerup ikke har nogen bud på, hvad vi så ellers kan gøre - kan se, at det kan have en præventiv effekt, at vi rent faktisk sænker den kriminelle lavalder, så man ikke kan rende rundt og lave det, vi eksempelvis kalder for lillebrorkriminalitet.
Kan Socialdemokraterne slet ikke se, at det kan have en præventiv effekt?
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Jamen det er jo dybt, dybt usagligt at køre debatten ned på det her niveau.
Hvis en 14-årig begår en voldtægt, bliver den 14-årige anbragt i en sikret institution.
Det er det samme som en frihedsberøvelse, men det er ikke en fængselsstraf.
Det, som Dansk Folkeparti siger de gerne vil, hvis der er tale om en mindreårig, som eksempelvis begår voldtægt, kan man jo allerede.
Det, som det her forslag lægger op til, er at sænke den kriminelle lavalder.
Jeg synes, at der er al mulig grund til, at vi tager en rigtig, rigtig god debat om, hvordan man forhindrer ungdomskriminalitet.
Hvordan forhindrer vi, at børn kommer så galt af sted, at de ender med at blive kriminelle?
Det er da forfærdeligt, hver eneste gang et barn havner i kriminalstatistikken, for vi ved, at det barn så får et dårligere liv, vi ved, at det barn skaber sorg, ødelæggelse, hærværk og frustrationer omkring sig, vi ved, at det barn er et barn, som kunne have fået et bedre liv.
For Socialdemokraterne er det meget vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, for at ikke et eneste barn skal gå tabt, alle skal have en hjælpende hånd.
Men det, som Dansk Folkeparti foreslår, er bare ikke den rigtige løsning.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-17:
Ja tak.
Det er jo helt imponerende at høre fru Karen Hækkerup sige: Vi har og vi har.
Realiteten er jo, at Socialdemokraterne ikke har noget som helst bud på, hvordan man kan komme det her problem til livs.
Realiteten er den, at kriminaliteten i de senere år generelt er faldet i Danmark, og det ser ud til, at færre og færre unge får en kriminel løbebane.
Det er jo godt.
Jeg går ud fra, at fru Karen Hækkerup anerkender, at det nuværende flertal rent faktisk har gjort en positiv indsats på det her område, og hvis fru Karen Hækkerup ikke anerkender det, er det jo det samme som ikke at forholde sig til virkeligheden men det er jo i øvrigt også en socialdemokratisk skik.
Det er det problem, vi forsøger at løse her.
Så forstod jeg, at fru Karen Hækkerup var imod, at man frihedsberøver unge under 15 år.
Jeg vil så bare høre, om det er sådan, at en 14-årig, der gentagne gange har begået grov vold og måske voldtægt, ikke skal frihedsberøves.
Skal jeg så bare forstå det sådan, at Socialdemokraternes svar er nej?
Dansk Folkepartis svar er ja, men skal jeg forstå det sådan, at fru Karen Hækkerups svar er: Nej, vi vil simpelt hen ikke være med til, at en sådan person bliver frihedsberøvet?
Kim Andersen (V), 2009-02-17:
Jeg synes bestemt ikke, at Dansk Folkeparti går hårdt til mig.
Jeg synes endelig, at hr. Martin Henriksen skal tage fat.
Men jeg undrer mig lidt over, hvorfor hr. Martin Henriksen har så svært ved at forstå, hvad det rent faktisk er, jeg står og siger heroppefra.
For jeg er jo egentlig meget positiv og lyttende over for alle de argumenter og ræsonnementer, der er i den her sag.
Jeg beder bare om, at Dansk Folkeparti, hvis forslag vi nu har til behandling - et forslag, vi har haft til behandling tidligere - nu accepterer, at der er en ungdomskommission, som arbejder sagligt, fagligt og seriøst med bl.a. det her spørgsmål, og som kommer med en betænkning i løbet af dette halvår.
Derefter kan vi så politisk behandle også den her problemstilling i folketingsgrupperne, og så er jeg overbevist om, at regeringen vil vende tilbage med initiativer, når den tid kommer.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-17:
Betyder det så, at hr. Kim Andersen støtter forslaget?
Hvis hr. Kim Andersen ikke argumenterer imod forslaget, betyder det så, at hr. Kim Andersen og Venstre støtter Dansk Folkepartis forslag?
Det ville jo, kan man roligt sige, lægge lidt pres på den konservative justitsminister, hvis Venstre nu meldte så klart ud, at man sådan set ikke er i stand til at argumentere imod forslaget.
Grunden til, at vi måske går lidt hårdt til Venstre og Det Konservative Folkeparti i den her sag, er jo, at vi ved, at lige om lidt kommer Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti på talerstolen, og dem kan vi jo slet ikke tale fornuftigt med, når det handler om at have en retfærdig retspolitik, som rent faktisk tager hensyn til samfundet og tager hensyn til ofrene.
Karen Hækkerup (S), 2009-02-17:
Hvis man eksempelvis sammenligner os med England, hvor man kan sætte 10 år gamle børn i fængsel, må man bare konstatere, at det altså ikke har fået ungdomskriminaliteten til at falde, at de har haft så streng en politik.
Derovre forsøger de faktisk at ændre deres politik til noget, der ligner vores noget mere, nemlig en politik, hvor man sætter massivt ind med sociale tiltag, når børn begår kriminalitet.
Der er meget, meget stor forskel på, hvad der foregår i hovedet på en 12-årig, hvad en 12-årig kan forstå om konsekvenserne af de gerninger, som en 12-årig begår, og hvordan det tilsvarende er for en på 20 år.
Der er stor, stor forskel.
Jeg siger ikke, at vi ikke skal gøre noget ved børn og unges kriminalitet.
Jeg vil bare ikke slå hårdt og konsekvent ned på den på samme måde, som Dansk Folkeparti vil.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil have, at der skal være konsekvenser og sanktioner, og det er ikke, fordi jeg ikke er bekymret for, at man kan have begået ti lovovertrædelser, før man kommer hen i retten som 15-årig og får sin første dom.
Jeg og Socialdemokraterne synes, at der skal sættes ind langt, langt tidligere, men det behøver bare ikke være ensbetydende med, at man sænker den kriminelle lavalder, som Dansk Folkeparti foreslår.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Jeg vil sige til hr. Søren Krarup, at jeg er meget opmærksom på, at det handler om at skride ind med en konsekvent og meget hurtig handling i forhold til unge kriminelle.
Og derfor har vi en hel palet af håndtag og værktøjer, vi kan bruge, også over for børn under den kriminelle lavalder.
Der handler det jo om sociale foranstaltninger, det handler om de pålæg, der kan være inden for Velfærdsministeriets område, det handler om det arbejde, som kommunerne udfører, og så handler det om det forældreansvar, som skal tages mere alvorligt i forhold til de forældrepålæg, som vi i fællesskab med Dansk Folkeparti har vedtaget at der nu skal være.
Men det har bare ikke noget at gøre med den kriminelle lavalder.
Politiet skal bide de her folk i haserne og konstant være efter dem, og så må kommunerne sørge for, at forældrene og kommunerne har et ansvar for, at mindreårige ikke går ud og overfalder og truer andre mennesker.
Det er et af de temaer, som man også behandler grundigt i Ungdomskriminalitetskommissionen, hvor man jo spiller ind med forskellige aspekter om retssikkerhed, om det principielle i at sænke den kriminelle lavalder til 12 år.
Det handler bare om, hvad der hjælper, og hvad der har et formål, for jeg mener, at man skal skride benhårdt ind over for kriminelle, uanset hvad alder de har.
Jesper Langballe (DF), 2009-02-17:
Justitsministeren ved selvfølgelig, at motiveringen for Dansk Folkepartis forslag jo i meget høj grad er, at de kriminelle ungdomsbander spiller på den kriminelle lavalder.
Det vil sige, at de puffer disse stakkels børn under 15 år foran sig, både når der er tale om ejendomskriminalitet, og når der er tale om voldskriminalitet.
Det synes vi er synd.
Modargumentet er så det, jeg hører nu: at det er hårdt, at man skal have et strafansvar, når man er under 15 år.
Der er det så, jeg spørger justitsministeren: Kunne man ikke vende det om og sige, at det faktisk er en gave, man giver de unge mennesker mellem 12 og 15 år, at de nu får en retssikkerhed, som de ikke har haft før?
For det er en dommer, der skal bedømme det med al den sele og livrem, man har i en retssal, og ikke bare en tilfældig sagsbehandler, der både er anklager, forsvarer og dommer.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Indtil nu har det jo ligget trygt hos myndighederne, som må tage affære i forhold til unge kriminelle, også dem under den kriminelle lavalder.
Så er der jo kommuner, der har svigtet.
Vi har senest hørt om Ålborg Kommune, og der har også været andre kommuner, som har svigtet i forhold til de unge ved ikke at gribe hårdt og konsekvent nok fat og pålægge forældrene et ansvar for, hvad deres børn og unge laver af fuldstændig tåbelige, vanvittige streger ude i bybilledet.
Man skal selvfølgelig have set på hele retssikkerhedsperspektivet ved at nedsætte den kriminelle lavalder til 12 år.
Der sidder en bred vifte af forskellige repræsentanter og aktører i det udvalg, og jeg er sikker på, at de nok skal komme frem med nogle fornuftige anbefalinger.
Jesper Langballe (DF), 2009-02-17:
Jeg undrer mig lidt over at høre justitsministeren sige, at retssikkerheden her er et socialt anliggende.
Retssikkerheden må altid være et retsanliggende.
Jeg har ladet mig fortælle, at man i England slet ikke har nogen kriminel lavalder.
Den eksisterer ikke, og man behøver den heller ikke, man savner den heller ikke.
Fordi de halvstore børn, der kommer for retten, jo dermed er sikret en retsssikkerhed.
Det var det, fru Marlene Harpsøe sagde til sidst: I dag har de ingen retssikkerhed, i dag er det et rent administrativt anliggende.
Men i det øjeblik, de sættes for en ret, kommer de for en uvildig dommer, de har ret til at finde en forsvarer, barnet og dets værge har kontradiktionsret - alle de rettigheder, som man har i et retssamfund.
Er det ikke problematisk, at de er frataget børnene nu?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Den retssikkerhed består jo i, at forskellige myndigheder behandler sagen med henblik på at få de her unge ud af kriminalitet.
Det kan man gøre på mange forskellige måder: Ved at pille glorien af de forbilleder, de har; ved at politiet effektivt er efter deres forbilleder og deres storebrødre, hvis det er bander, vi taler om; ved at nappe dem og gribe fat i trøjen på dem med det samme og sige, at det er fuldstændig uacceptabelt; og ved at tage samtaler med forældrene, som må påtage sig et ansvar for det, børnene render rundt og laver i gaderne.
Det er det, vi skal tilbage til.
Det er jo altså ikke samfundets ansvar, det er forældrenes ansvar, hvad børnene render rundt og laver.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Men når det også gælder de her sager om unge mennesker, f.eks. dem mellem 12 og 14 år, handler det vel også om, at de har et krav på retssikkerhed.
Og som det er i dag, kan man sige, at man sådan set allerede dømmer dem på forhånd for en forbrydelse ved, at de bliver videregivet til de sociale myndigheder.
Mener ministeren ikke også, at de helt unge mennesker, som begår forbrydelser, har krav på en vis form for retssikkerhed, altså at de kan blive stillet for en dommer og så få deres sag prøvet ved en domstol?
Har de ikke også et krav på retssikkerhed?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-17:
Altså, sagerne bliver jo ikke smidt væk.
De bliver jo brugt som led i efterforskning og som led i politiets almindelige arbejde.
Lige nu sidder der en kommission, som kigger på ungdomskriminalitet, hvor der sidder politifolk, hvor der sidder dommerrepræsentanter, og hvor der sidder repræsentanter for organisationer, kommuner m.v.
De ser på, hvordan man kan få yderligere redskaber med ind i lovgivningen, så man kan gribe endnu hurtigere fat og endnu hårdere fat.
I den konkrete sag fra Ålborg, som spørgeren nævner, er det jo kommunen, der har fejlet.
Sådan som man har kunnet læse sig til - jeg kender kun sagen fra dagspressen - er der jo et synderegister, som er alenlangt, og kommunen har ikke grebet ind.
Det har igen ikke noget at gøre med den kriminelle lavalder, det har noget at gøre med, at kommunen - som det i hvert fald kan læses i dagspressen - ikke har passet sin opgave i forbindelse med den mand, der er nævnt her.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-02-17:
Først vil jeg som Dansk Folkepartis ordfører på den her sag sige tak til ministeren for redegørelsen.
Der har jo været en sag i medierne, som mange har været opmærksom på, om en ung mand ved navn Rasmus Propenda, som begik det såkaldte stadiondrab.
Han var 15 år gammel, da han begik drabet, og han har så også fået sin dom i dag.
Men sagen og historien har jo vist, at den her unge mand havde et meget langt synderegister, inden han blev 15 år og begik det her drab og så kunne dømmes for det her drab.
Mener ministeren ikke, at det er trist, at man rent juridisk ikke kan finde de her forbrydelser nogen steder?
De forbrydelser, man begår, inden man fylder 15 år, eksisterer ikke nogen steder.