runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2012-03-20:
Tak, formand.
Jeg vil gerne takke for den positive modtagelse af det her forslag.
Jeg havde også regnet med, at de fleste selvfølgelig var positive omkring det, som det også har været tilkendegivet, og vanen tro er jeg fuldstændig enig med fru Mette Bock, for det er jo rigtigt beskrevet, at der er mange følelser omkring det her: Der er nogle, der er for; der er nogle, der er imod; der er nogle, der synes, det er gået for hurtigt; der er nogle, der synes, det er gået for langsomt; der er nogle, der synes, at vi har diskuteret det her siden 1989; der er andre, der synes, vi først lige er begyndt; der er nogle, der siger, det splitter kirken; der er andre, der siger, at det ikke gør det.
Der er mange følelser omkring det.
Der var nogle meget, meget konkrete ting.
Ordføreren fra Dansk Folkeparti nævnte det med kirkefunktionærerne, og der er det jo sådan, at det ansættelsesforhold er en sag mellem menighedsrådet og de enkelte kirkefunktionærer, og der har jeg selvfølgelig også tillid til, at man, hvis der skulle være problemer ude i det ganske land, selvfølgelig også vil løse dem ude i det ganske land.
Men som vi også hørte fra fru Mette Bock, kunne man selvfølgelig godt lige vende det i det videre udvalgsarbejde – ingen tvivl om det.
Så har der været tale om biskoppernes rolle, og det har der været mange, mange meninger om.
Lad mig sige det på den her måde: Vi mødtes den 8. december.
Der var én fraværende på grund af orlov, og så var der én, der kom lidt sent, ellers var der rigtig, rigtig mange til stede.
Det, som vi blev enige om, blev skrevet ned, og der blev udsendt en pressemeddelelse.
Jeg har delt den pressemeddelelse ud på samrådet tidligere, for vi har diskuteret det her, men jeg gentager det en gang til og vil gerne sende pressemeddelelsen ud igen.
Det, som man bl.a. skrev, er følgende: »Biskopperne konstaterer, at det er Folketingets kompetence at bestemme den juridiske betegnelse for parforhold mellem to af samme køn.
Der er blandt biskopperne uenighed om den teologiske forståelse af henholdsvis ægteskab mellem mand og kvinde og mellem par af samme køn.
Til trods for denne uenighed er biskopperne indstillet på at indgå i det videre arbejde med udarbejdelse af ritualer.
« Nu skal jeg også fortælle, hvem der er for, og hvem der er imod, så vi ikke skyder nogen mennesker noget forkert i skoene.
Peter Skov-Jakobsen, Peter Fischer-Møller, Kjeld Holm, Kresten Drejergaard siger ja til ægteskab.
Karsten Nissen, Elisabeth Dons Christensen, Henning Toft Bro, Niels Henrik Arendt siger ja til registreret partnerskab i kirken.
Lise-Lotte Rebel og Steen Skovsgaard siger nej til alt.
Jeg ved godt, at der er uenighed, det hørte jeg også ordføreren for Dansk Folkeparti nævne, og det har der også stået i Kristeligt Dagblad, senest fredag eller lørdag.
Der, hvor uenigheden også er, er omkring ægteskabslovgivningen, som vi lige har diskuteret, men det, dem, jeg nævnte først, også siger, er, at de fortsat til trods for deres teologiske uenigheder vil være med til at udarbejde et ritual.
Per Stig Møller (KF), 2012-03-20:
Jeg vil godt kvittere for fru Mette Bocks tale, hvor fru Mette Bock jo appellerede til, at man ikke bare brugte flertallet, men også prøvede at se, om man kunne få et bredt flertal i Folketinget.
Da vi jo kender Liberal Alliances indstilling til at ville stemme ja, synes jeg, det er fornuftigt, at Liberal Alliance under de videre forhandlinger vil trække i den retning, så Folketinget ved bedre, hvad det gør.
For det er jo sådan, som Niels Hausgaard spørger: Er de fleste de bedste eller bare de fleste?
Dette forslag hænger jo sammen med social- og integrationsministerens forslag til lov om ændring af lov om ægteskabs indgåelse og opløsning, lov om ægteskabets retsvirkninger og retsplejeloven og om ophævelse af lov om registreret partnerskab.
Med hensyn til ophævelse af lov om registreret partnerskab skal jeg blot her igen gøre opmærksom på, at dette er en falsk varebetegnelse, eftersom regeringen nu går i gang med at undersøge retsvirkningerne og derfor indtil videre bevarer retstilstanden, som den er for registrerede partnere.
Så er det jo egentlig ikke rigtig ophævet; så fortsætter retstilstanden, som den er.
Jeg tror, at Forbrugerombudsmanden ville have givet enhver forretningsmand en påtale, hvis denne reklamerede med en vare, han alligevel ikke havde i butikken.
Jeg har sagt, hvad vi Konservative mener om regeringens ønske om en kønsneutral ægteskabslovgivning.
Ægteskabet er ikke kønsneutralt, men et forhold mellem mand og kvinde, og ægteskabet er heller ikke bare en kontrakt.
Vi mener, at det, som er forskelligt, skal respekteres som forskelligt, men behandles juridisk ens.
Vi mennesker er jo forskellige, men vi vil trods forskellene behandles ligeværdigt og juridisk ens af samfundet.
Vi vil heller ikke lukke kirkedøren for nogen, og derfor vil vi give de homoseksuelle retskrav på vielse.
Men nu begrænser kirkeministerens bidrag her i salen sig til et lovforslag, som i givet fald tillader præster at sige nej til at vie to personer af samme køn.
Den frihed havde vi også forberedt under vore forhandlinger, og vi står naturligvis ved dette.
Men da forslaget hænger sammen med social- og integrationsministerens hastværksarbejde og vi anbefaler social- og integrationsministeren at trække det tilbage, ville det jo være mærkeligt, om vi endte med at stå med den her frihed for præsterne, samtidig med at der ikke er nogen, der ved, hvad de har frihed fra, fordi det første ikke eksisterer.
Derfor vil jeg anbefale, at man for god ordens skyld også trækker dette tilbage.
Mette Bock (LA), 2012-03-20:
Jeg synes, det er en utrolig spændende debat.
I går var jeg til to møder i kirkelige sammenhænge.
Det ene var lidt vest for Ringkøbing, og der var man overvejende imod de lovændringer, vi står over for.
Det andet møde var lidt syd for Aarhus – der var man overvejende for.
Tidligere på dagen har jeg haft mulighed for at træffe samtlige landets biskopper, og nogle er for, nogle er imod.
Når jeg har lyttet til den meget spændende debat her i salen i eftermiddag, kan jeg konstatere, at nogle er for, nogle er imod.
Det, der har undret mig, er, at det fra nogle af ordførernes side er blevet sagt, at vi først skal gennemføre noget sådant, når folkekirken selv beder om det.
Men jeg ved jo, at nogle af de samme ordførere er markante modstandere af, at folkekirken skal kunne tale med én stemme, så der er, må vi konstatere, altså nogle i folkekirken – medlemmer, præster, provster, biskopper – som ønsker det her, og der er nogle, der er inderligt imod.
Sådan er det i et demokrati, og den liberale tilgang til det er, at der netop skal være en respekt for forskelligheden.
Det er den liberale tilgang; det ligger fint i den demokratiske tradition, vi har i Danmark, at man både må have respekt for, at det er et flertal, der bestemmer, og at man må vise det hensyn, at der kan være et mindretal, som kan mene noget andet.
Vi har jo lyttet til debatten og læst de rigtig mange høringssvar med stor interesse.
Vi kan jo se, at der bliver udtrykt både stor glæde og stor bekymring.
Nogle er bange for, at det her vil splitte folkekirken fuldstændig.
Nogle mener, det er i strid med bekendelsesskrifterne.
Vi tror faktisk ikke, at nogen af de her frygtscenarier, der bliver beskrevet, vil ske.
Vi mener, at vores folkekirke er solid nok, til at den også kan bære, at der nu bliver givet yderligere en frihed.
Et ægteskab er og bliver en borgerlig institution.
Det kan man finde belæg for både hos Luther og hos Grundtvig.
Man kan finde belæg for rigtig mange forskellige holdninger i bekendelsesskrifterne, og hvis man endelig skal hente noget der, vil jeg gerne henvise til den augsburgske bekendelse, hvori der står, at ægteskab er tilladt for alle, og at Gud siger, og jeg citerer: Det er ikke godt for mennesket at være alene.
Det gælder nok både heteroseksuelle og homoseksuelle.
Men på baggrund af de indkomne høringssvar, som jeg synes er rigtig, rigtig interessante at læse, vil vi meget gerne være med til i udvalgsarbejdet at drøfte noget af det, som hr. Christian Langballe også anførte, nemlig det her om medarbejderne ved kirken og deres mulighed for også at bede sig fritaget for at medvirke.
Det er jo ikke sådan, så vidt jeg er orienteret, at medarbejderne kan bede sig fritaget for at medvirke til genvielse af fraskilte.
Men lad os tage drøftelsen med åbent sind og se, om vi kan finde en løsning, som er smidig, og som respekterer den forskellighed, der er, de forskellige holdninger, der er, så vi kan holde sammen på vores folkekirke og holde sammen på den grundlæggende respekt for, at det er flertallet, der bestemmer i et demokrati, men at der skal tages hensyn til mindretallet.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jeg ved ikke, om det er, fordi regeringen regner med at blive væltet det næste år eller i den kommende tid, fordi ellers kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvad det her hastværk skal til for.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man går ind i sådan en kompliceret lovgivning som den her med bind for øjnene og så skal tage stilling til en lovgivning.
Jeg synes godt nok, at det er mærkeligt.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-20:
Jeg synes ikke, den er kompliceret.
Jeg har set rigtig megen lovgivning igennem min tid, og det her er ikke noget af det, som jeg sådan set vurderer er særlig kompliceret.
Vi kan fra regeringens side sagtens overskue det, og derfor lægger vi det frem, som vi gør.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-03-20:
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at sikre præster i folkekirken ret til at undlade at vie to personer af samme køn samt ret til at undlade at meddele kirkelig velsignelse af et ægteskab mellem to personer af samme køn.
For Venstre er det helt evident, at præster i folkekirken skal have friheden til af samvittighedsgrunde at sige nej til at vie to personer af samme køn og ligeså, hvad angår velsignelse af par, der er blevet borgerligt viet.
Den frihed må aldrig knægtes, og den er jo helt på linje med friheden til ikke at vie fraskilte, hvis det strider mod den enkelte præsts samvittighed.
Det sidste, som har eksisteret i mange år, giver jo ikke problemer i dagligdagen.
Hvis L 106 om ændring af ægteskabsloven vedtages, kan Venstre derfor stemme for det her lovforslag, der netop respekterer præsternes frihed.
Jeg vil gerne tilføje, at Venstre ser det som noget meget positivt, at kirkeministeren har været lydhør – i modsætning til hvad der var tilfældet i begyndelsen – og vil indstille, at der ved kongelig resolution opereres med to vielsesritualer: et ved vielse af to personer af forskellige køn, som altså bibeholdes, og et ved vielse af to personer af samme køn, som nyformuleres.
Det ligger helt i tråd med Venstres forudsætninger.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Tak for det.
Jeg skal ligesom den foregående ordfører også holde en meget kort tale.
Den går ud på, at selvfølgelig holder vi det, vi lover.
Hver gang vi har haft beslutningsforslag om, at der skulle ske en ligestilling i ægteskabsloven mellem mennesker af samme køn og mennesker af forskelligt køn, har vi sagt, at der ikke er nogen tvang, der følger med.
Derfor er vi også enige om at støtte lovforslaget om det, vi godt kunne kalde et frihedsbrev til de præster, som af samvittighedsgrunde ikke føler, at de kan stå for en vielse af par af samme køn.
Så vi holder, hvad vi lover, også i denne sag.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jeg siger tak til formanden.
Egentlig er det bare for at sige, at der jo i den danske folkekirke er en lang tradition for, at man af samvittighedsgrunde kan nægte at medvirke.
Så den her lovgivning, som handler om, at præster kan blive fritaget for at vie homoseksuelle, synes jeg helt følger den folkekirkelige protestantiske tradition.
Men alt i alt er de her frihedsrettigheder, som præsterne tildeles, gode. Det, jeg så ikke rigtig forstår, er: Hvad med kirkebetjeningen?
Hvis man eventuelt har et indremissionsk sogn, hvor præsten vil være imod at vie homoseksuelle, så vil der være en stor chance for, at kirkebetjeningen også vil have problemer med det med hensyn til deres samvittighed, og der vil jeg godt spørge: Er det ikke for alles skyld en god idé at sige, at så kan kirkebetjeningen følge præsten?
Dermed synes jeg så også, at vi beskytter de frihedsrettigheder, som en kirkesanger og en kirketjener og en organist får.
Så jeg stiller det spørgsmål som noget, jeg i hvert fald mener man bør overveje kraftigt.
Jeg vil i hvert fald tale meget for det.
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Forslaget her vil sikre frihedsrettighederne, sådan at præster kan nægte at vie to personer af samme køn, hvis det er sådan, at præsterne ikke ønsker det.
Det er en fortsættelse af den tradition, vi har med hensyn til, at præster kan nægte at vie fraskilte.
Det er noget, der blev vedtaget i 1922, men dog først efter, at sagen måtte føres til Højesteret, idet man på daværende tidspunkt mente, at der skulle udøves tvang over for præsterne.
Så det er et udmærket forslag, at man kan fritages for det.
Med hensyn til kirkebetjeningen er det sådan, at man er ansat som kirkebetjening til at udføre et bestemt stykke arbejde, og det bliver man jo nødt til så at udføre.
Så vi kan tilslutte os, at forslaget gennemføres.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-03-20:
Det er en rigtig god tradition, at danske folkekirkepræster ikke kan tvinges til at forrette tjenester imod deres samvittighed, og derfor er det her er en god følgelovgivning som følge af det lovforslag, som vi netop har diskuteret.
SF støtter selvsagt forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-03-20:
Egentlig synes jeg jo, det her er et sjovt forslag.
Efter at vi har diskuteret forslaget om vielse af folk med samme køn, ligger der så et forslag her, som kun handler om at give præster mulighed for at sige nej til at vie to af samme køn.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, som vi kan støtte.
Efter at vi har diskuteret forslaget fra socialministeren om at give ret til at vie homoer, skal vi nu i gang med at give præsterne frit valg.
Det er et forslag, som skal forsvare folkekirkens liberale perspektiver.
Når jeg kigger på forslaget, synes jeg, det understreger, at vi bør sige fra over for lovgivning på folkekirkens område.
Som jeg har sagt mange gange før, viser forslaget, at det er nødvendigt at skille kirken fra staten.
Så uanset at det virker som noget underligt noget, støtter vi helhjertet forslaget.
Vi vil aldrig pålægge forskellige trosretninger at gøre noget bestemt, og hvis medlemmerne af Folketinget tænker det igennem, vil de se, at det betyder, at vi bliver nødt til at prøve at løse alle trosretninger fra staten.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Jeg vil høre, om kirkeministeren ikke, når han ser på det forløb, der har været, kan forstå, at vi er nogle, der sidder tilbage med det indtryk, at kirkeministeren og regeringen faktisk er lidt ligeglade med folkekirken, og at når man forsøger på at få vedtaget det her lovforslag, så gør man det egentlig ikke, fordi man ønsker at føre kirkepolitik, men fordi man har en ideologisk ligestillingskamp.
Jeg tænker bl.a. på, at historien op til, at kirkeministeren blev kirkeminister, var, at han ville melde sig ud af folkekirken, hvis ikke folkekirken gjorde, som kirkeministeren, inden han blev kirkeminister, syntes at folkekirken skulle gøre.
Det er jo en mærkelig indgangsvinkel til det at blive kirkeminister.
Når vi så også, f.eks. i Kristeligt Dagblad, kan læse, at et flertal af biskopperne er imod loven, og der også har været mange andre eksempler fremme – det har været fremme i dag, at socialministeren har sagt, at man ikke har det samlede overblik over konsekvenserne af de love, man vedtager på det her område – kan kirkeministeren så ikke forstå, at vi er nogle stykker, der sidder tilbage med det indtryk, at man faktisk er lidt ligeglad med folkekirken, at man faktisk ikke gør sig umage med at vise, at man lytter til folkekirken, og at man bare, ja, netop tromler det igennem, fordi man har en ideologisk holdning?
Kim Christiansen (DF), 2012-03-20:
Det er derfor, vi har 22 mandater, og det er jo nogle, som vi også føler os en lille smule forpligtet til at bruge, også herinde.
Og da vi syntes, at det her var noget, som der var fornuft i, valgte vi altså at gå ind i det og være med til at fordele de her ganske mange penge.
vil jeg sige, at jeg da meget gerne så, at der var langt flere af bilisterns penge – og der ved hr. Leif Mikkelsen også hvad min holdning til det er – som blev øremærket til at gøre forholdene for bilisterne bedre, for det er der også behov for.
Der er jo også behov for investeringer i nye veje, og vi mangler penge til mange af de projekter, som vi har været sammen om at sætte i søen. Så jeg så gerne, at der var flere af bilisternes penge, der også blev brugt til gavn for bilisterne.
Men der må man jo bare sige, at det er sådan, at langt de fleste af dem altså forsvinder ned i det store hul, ned i statskassen, og vi sidder så og udmønter dem igennem Infrastrukturfonden.
Infrastrukturfonden er i øvrigt en ganske udmærket ting, men vi ved jo alle sammen, at der i øjeblikket ikke er ret mange penge i den.
Manu Sareen (RV), 2012-03-20:
Nej, jeg synes faktisk, jeg får indtryk af, at hr. Martin Henriksen blot er kommet for at sige det, som jeg også har hørt Dansk Folkepartis ordfører sige, nemlig at vi bare har tromlet, og at man ikke forholder sig til det, vi egentlig skulle snakke om, nemlig lovforslaget, for hvis vi var ligeglade, så ville vi selvfølgelig ikke have det her forslag.
Det er det, det er udtryk for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-03-20:
Selv om man taler om at lukke et hul i leasinglovgivningen m.v., så er det jo i sidste instans 1 mia. kr. mere for bilisterne, uanset hvordan man vender og drejer det.
Jeg har noteret mig, at regeringen jo i regeringsgrundlaget taler om en provenuneutral omlægning af bilafgifterne, og det kommer vi jo formentlig til senere på året, men der mangler altså 1 mia. kr. forlods, der eksempelvis kunne være brugt til at sænke prisen på en ny bil.
Rapporten konkluderer jo, at hvis man faktisk laver en nultakst, så det bliver gratis at køre med bus og tog, så vil det – selv om det bliver gratis at køre med bus og tog – maksimalt flytte 3-4 pct. af bilpendlerne over i busser og tog.
Det er ikke ret mange.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han synes, det er en klog anvendelse af offentlige kroner i en tid, hvor vi har knaphed på dem, at bruge ½ mia. kr. om året på at sænke taksterne, når selv en nultakst ikke ville flytte ret mange bilister over i den kollektive trafik.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-03-20:
Ja, det synes jeg er klogt.
Der er ingen tvivl om, at vi i de foregående år har oplevet nogle meget kraftige stigninger i priserne på den kollektive trafik, men det, jeg til min glæde har hørt de ordførere, som står bag den her aftale, sige, er, at vi nu skal i gang med at gennemføre kloge takstnedsættelser.
De forhandlinger har vi så småt indledt, og jeg er helt sikker på, at når vi er færdige med dem, er resultatet også nogle kloge takstnedsættelser, som kommer dem, som bliver omfattet af det, til gavn.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-20:
Tak for det.
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg opfattede det, som om ministeren sagde, at det var helt rimeligt at flytte de her penge fra bilisterne til den kollektive trafik.
Altså, jeg går ud fra, at ministeren er helt bekendt med, at bilisterne bidrager ganske væsentligt til det her samfund, og ikke bare til de udgifter, der påføres samfundet.
Der er jo tal fra 2010, der dokumenterer, at bilisterne bidrager med 43 mia. kr. om året i form af afgifter på benzin, biler osv., og det kan holdes op imod tallene for, hvad det koster at udbygge og vedligeholde vejnettet i Danmark, og de viser, at det drejer sig om 10 mia. kr. 10 mia. kr. over for 43 mia. kr. – det er noget af en afstand.
Og nu står ministeren så i spidsen for at flytte yderligere 1 mia. kr. fra bilismen og over til den kollektive trafik, og den skal så fordeles sammen med vennerne.
Er det en rimelig udvikling?
Virkeligheden er vel den, at der også er egne i det her land, hvor man ikke har adgang til kollektiv trafik, hvor man ikke har mulighed for at benytte den, hvor man faktisk er nødt til at have en eller to biler uanset vægtafgift og afgifter i øvrigt.
Er det en rimelig balance mellem bilister og dem, der har andre muligheder, her i Danmark?
Hvis jeg hørte ministeren sige det, så undrer det mig lidt.
Men jeg vil gerne høre, om ministeren vil uddybe, om det er en rimelig balance, og om man anerkender ubalancen i de tal, jeg her har nævnt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-03-20:
Jeg vil gerne sige, at den der diskussion om finansieringen jo skal tages med Skatteministeriet og i forbindelse med lovforslaget.
Det, der er sket her, er, at vi har lukket nogle huller for uhensigtsmæssig brug af regler for registreringsafgift af leasing- og demobiler.
Der var altså nogle, der havde nogle fordele der, som andre ikke havde, så man kan kalde det en eller anden form for ligestilling.
Så er det vel nærmest et temperamentsspørgsmål, om man siger, at der bliver taget fra nogle, eller om man siger, at der er nogle, der bliver ligestillet.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-20:
Så gode venner er vi ikke, at jeg vil være med til at tage pengene fra bilisterne og fordele dem, vil jeg sige til ministeren.
Men ministeren sidder jo i regeringen, så uanset om man henviser til skatteministeren, eller hvad ministeren nu er i gang med, så mener jeg dog, at transportministeren bør forholde sig til, om det er rimeligt, at bilisterne via registreringsafgifter og alle mulige afgiftssystemer bidrager med 43 mia. kr. og reelt kun belaster samfundet med 10 mia. kr.
Man må dog som minister i en regering have en mening om, hvorvidt det er rimeligt eller ej, uanset at selve lovgivningen ligger i Skatteministeriet.
Derfor er det meget interessant at vide, hvad man har tænkt sig på det område – om man har tænkt sig en fortsat subsidiering af den kollektive trafik, hvor andre, der har en anden virkelighed, skal betale.
Det har jeg nævnt, men ministeren undlod behændigt at forholde sig til, at vi har egne i Danmark, hvor man overhovedet ikke har adgang til og mulighed for at benytte kollektiv trafik, uanset hvor mange milliarder ministeren og vennerne fordeler.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-03-20:
Jeg vil endnu engang bare understrege, at hr. Leif Mikkelsen også kan få lov til at blive en af vennerne.
Jeg vil bare helt klart understrege, at jeg synes, det er rimeligt, at finansieringen findes, ved at vi lukker mulighederne for en uhensigtsmæssig brug af reglerne for registreringsafgifter på leasingog demobiler.
Det sagde jeg i ordførertalen, det sagde jeg i min indledende tale, det har jeg sagt i mine svar på spørgsmål, og nu siger jeg det igen: Ja, jeg synes, det er en rimelig finansiering, der er fundet her.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-20:
Tak for det, og også tak til ordføreren for at have taget initiativet til at stille forespørgslen her, selv om der vistnok er tale om, at det er noget, der har været sat i søen, inden ordføreren blev en del af venneholdet ovre hos ministeren, og at man måske så nu, da man er faldet for fristelsen til at lege med milliarderne, har fået en lidt anden indgang til det.
Ministeren bekendte sig jo til, at han var helt enig i den der fuldstændige skævvridning, der er mellem de vilkår, der er for dem, der bruger den kollektive trafik, og de vilkår, der er for bilisterne i Danmark.
Når jeg nu over for ordføreren gentager, hvad det er for nogle tal, altså de 43 mia. kr. og de 10 mia. kr., tal, der vidner om den urimelige behandling, der er af bilisterne i Danmark i forhold til det, de belaster samfundet med – og jeg skal gerne gentage de tal så tit i dag, at stort set alle vil kunne huske dem – vil jeg spørge: Synes ordføreren så, der er en rimelig balance, når man i øvrigt lige har hjulpet til med at tage 1 mia. kr. mere fra bilisterne og fordele til nogle andre?
Er det efter ordførerens mening en rimelig balance?