runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-08:
Tak for det.
Vi behandler jo, som det forhåbentlig er alle bekendt, det her forslag om at ændre på SU-renten, sådan at diskontoen plus et tillæg på højst 1 pct. udgør SU-renten både under studietiden og i afbetalingsperioden.
De her favorable statslige SU-lån blev etableret som modvægt til de dyre ordninger, som bankerne kunne tilbyde tilbage i 1980'erne.
De dyre ordninger betød, at nogle studerende i årevis havde gæld, og de havde svært ved at komme ud af gælden efterfølgende.
Med studielånet blev der fra starten skabt en ordning, som lånte penge til de studerende til en yderst favorabel rente på 4 pct. i studietiden.
Sådan har det været siden, uanset hvordan renten ellers har set ud på markedet.
Det kan altid diskuteres, om staten overhovedet skal agere låneinstitut for borgerne, men i Det Konservative Folkeparti finder vi det vigtigt, at der er stabilitet omkring studielånet, og at de studerende er sikret billige lån, uanset hvordan konjunkturerne i samfundet udvikler sig.
Er det så rimeligt, at staten i de her år rent faktisk tjener penge på at låne penge ud til de studerende, når renten på studielånet i studietiden er højere end diskontoen?
Vi går gerne ind i en dialog om studielån og SU, hvis regeringen ønsker at indkalde til forhandlinger, men her og nu må vi bare konstatere, at der altså ikke er nogen studerende, som tvinges til at optage et studielån.
Det er ganske frivilligt, og kan man finde billigere lånemuligheder andre steder som studerende, ja, så står det jo de studerende frit for at vælge det, om end jeg tror, at man har svært ved at finde lån, der er mere favorable.
For som SF's ordfører også var inde på, er det altså grundlæggende et temmelig godt tilbud, man giver de studerende.
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Dansk Folkeparti er indstillet på, at vi tager en diskussion af hele området med SU og SU-lån.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-08:
Tak for det.
Nu har Enhedslistens ordfører flere gange talt om de her fattige, fattige studerende, og hvor synd det er, at nogle af de allermest udsatte i vores samfund åbenbart er fattige, fattige studerende, som har haft evnerne, kræfterne og overskuddet til at tage en videregående uddannelse.
Det synes jeg jo i sig selv gør, at man ikke på nogen måde er udsat eller svag.
Men jeg vil godt høre Enhedslistens ordfører, om det ikke er korrekt, at du først skal betale dit SU-lån tilbage, når du er færdig med at være studerende, så det her med, at vi kræver penge ind fra fattige, fattige studerende, altså ikke er korrekt.
For det er mennesker, som har taget en videregående uddannelse, og som er kommet ud og måske har fået et job i den fede kommunikationsbranche eller er blevet ingeniører og alt muligt andet, som skal betale tilbage, men det er ikke, mens de er fattige, fattige studerende.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
For det første vil jeg sige, at der er rigtig mange studerende, der nu er nærmest tvunget til at tage et SU-lån, og ordføreren fremstillede det før, som om det bare var frit, og man så kunne lade være.
Men når du får en SU på 5.941 kr., er det altså svært at få det til at række både til en lejlighed og til sådan et generelt liv med bøger osv. i løbet af en hel måned.
Så rigtig mange unge er jo, netop fordi de ikke har en særlig høj indtægt på SU, nødt til at supplere med SU-lånet.
Så det er noget, de er bundet til, fordi de ikke har særlig mange penge.
Det er den ene del af det.
Det andet er, at der er rigtig mange af de studerende, der, som situationen er lige nu, når de kommer ud bagefter, ikke kan få noget arbejde.
Ordføreren ved lige så godt, som jeg ved, at der er stor ledighed blandt nyuddannede unge, og det er altså også nogle af de problemer, der gør, at folk ikke kan afbetale deres studielån.
Så nej, jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at staten har en uventet bonus ved at kradse renter ind hos studerende, som trods alt er nogle af dem, der har den laveste indkomst i vores samfund.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-08:
Det er jo ganske enkelt ikke faktuelt korrekt, hvad ordføreren siger.
Vi har den laveste ledighed i mange år, og der kom nye tal forleden.
Så siger ordføreren det her med, at man bliver tvunget til at tage et SU-lån, hvis man skal have en lejlighed, og allerede dér går det jo galt for ordføreren.
For jeg har da eksempelvis som studerende boet på kollegie på Nørrebro, og det passede mig udmærket.
Man kan, hvis man er studerende, jo også bo på kollegie i Hvidovre, men det er sjovt, at der altid er ledige pladser dér.
For man vil gerne bo i København K, ved Hans Knudsens Plads eller Sankt Hans Torv eller et eller andet fancy-pansy sted.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Nu vil jeg for det første understrege, at selv betalingen af leje til et kollegieværelse altså gør et meget, meget stort indhug i SU'en.
Et kollegieværelse koster jo også flere tusinde kroner, og det er altså svært for studerende at få deres hverdag til at hænge sammen – det tror jeg er sådan meget almindeligt anerkendt – når de både skal betale til en bolig, hvad enten det er et kollegieværelse, en lejlighed, eller hvad det er, og de skal betale til mad og forsikringer osv., med en indtægt på 5.941 kr.
Det ville jeg gerne se ordføreren gøre.
Men det helt centrale er jo for det andet her, at vi skal sikre en model, som er fair og rimelig for at få det lån.
Jeg undrer mig bare, for jeg fik den klare opfattelse, at Dansk Folkeparti faktisk syntes, at det her var urimeligt, da debatten kørte.
Så jeg håber, at Dansk Folkeparti i løbet af udvalgsbehandlingen faktisk vil se meget alvorligt på, at der er brug for at få ændret på det, og at vi kan få en god debat om at få ændret på det her studielån under behandlingen.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-08:
I Danmark er der mange børn, hvis opvækst er kendetegnet af så store svigt, at man bliver nødt til at anbringe dem uden for hjemmet.
Det vil sige, at plejefamilier eller ansatte i institutioner bliver ansvarlige for, at børn og unge får den tryghed og opvækst, der er så vigtig for at få et godt liv.
Den lovgivning, vi drøfter i dag, handler om at give anbragte børns pædagoger, plejefamilier og personale de bedste muligheder for at skabe et hjem for anbragte børn, der minder så meget som muligt om et såkaldt normalt hjem, og her vil jeg anerkende, at der findes mange muligheder for at lave forskellige former for trygge hjem og en tryg opvækst.
Det kan være, hvis de er ved at smadre et fjernsyn.
Her er der mange, der mener, at reglerne foreløbig ikke har været tydelige nok, og derfor er der både plejefamilier, pædagoger, ansatte og interesseorganisationer, der har ønsket et tydeligere regelsæt for, hvornår og i hvilke situationer man må bruge magt over for anbragte børn og unge.
For at skabe tydelige regler har der været nedsat et udvalg, som er kommet med en lang række forslag til regler om magtanvendelse over for børn og unge, som vi har arbejdet videre med i ministeriet.
Jeg skal ikke gå dem alle sammen igennem, men nogle af dem gav efter Alternativets mening plejefamilier og personale alt for store beføjelser til at anvende magt over for børn og unge i plejefamilier og institutioner.
Hos Alternativet mener vi, at pædagogiske redskaber altid skal prioriteres før magtanvendelse og tvang.
Derfor har vi også i Alternativet arbejdet hårdt på at sikre, at der bliver anvendt mere pædagogik i stedet for magt i de forslag, der skulle vedtages i dag.
F.eks. er det vigtigt, at pædagoger ikke skal foretage tilbageholdelse og magtanvendelse, der har en grad, som det i virkeligheden er politiet, der skal tage sig af.
Disse ønsker er blevet imødekommet af de andre partier i forligskredsen omkring satspuljen, som den her lov er blevet forhandlet i, da økonomien til implementeringen af loven kommer fra satsmidlerne.
Vi har afsat midler gennem satspuljen til at sikre, at loven bliver ordentligt implementeret i plejefamilier og institutioner ved hjælp af tydelig vejledning og kurser osv.
Alternativet støtter lovforslagene, og vi vil følge implementeringen nøje og se frem mod at evaluere loven om 2 år og til den tid sikre, at vi får lavet eventuelle justeringer, hvis det viser sig, at det er nødvendigt, for at lovens forskellige aspekter kan fungere hensigtsmæssigt i praksis.
Tak for samarbejdet om det her.
Sarah Glerup (EL), 2016-04-08:
Det fremgår af det her lovforslag, at børn og unge med handicap skal kunne fastspændes med stofseler til f.eks. deres kørestol, hvis man tror, de ellers kan komme til skade.
Der bliver ikke sådan sat tidsgrænser for det, og det skal ikke indberettes.
Både Danske Handicaporganisationer og Institut for Menneskerettigheder er meget bekymrede for, at det kan blive en glidebane, fordi de her børn typisk f.eks. ikke kan fortælle om det.
Hvordan vil ordføreren håndtere det?
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-08:
Og det her er et af dem, hvor vi i evalueringen vil kigge nøje på, om der er steder, hvor vi skal udvikle det videre.
Så vi er opmærksomme på det her.
Jeg vil sige, at den magtanvendelse, vi generelt accepterer, f.eks. kan være i den situation, hvor en ung flygter midt om natten i ti graders frost stort set upåklædt.
Altså, der kan vi i Alternativet se meningen med hurtigt at få vedkommende bragt tilbage til institutionen.
Sarah Glerup (EL), 2016-04-08:
Altså, nu taler jeg helt konkret om det der med at spænde børn fast med stofseler, og både Danske Handicaporganisationer og Institut for Menneskerettigheder siger, at hvis man gør det forkert, kan det faktisk give dem fysiske skader.
Så de beder om, at der skal en fysioterapeut ind over, og at det skal registreres, når man gør det.
Er det noget, ordføreren vil arbejde på at imødekomme?
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-08:
Altså, vi er stadig væk inde i kampen, så at sige, for vi kommer til at lave en fælles betænkning om det her i udvalget.
Og de kanter har vi lejlighed til at arbejde videre med med nogle supergode vejledninger.
Sarah Glerup (EL), 2016-04-08:
Der er mange organisationer, som udtrykker bekymring for, at det her lovforslag ikke primært vil præcisere, om man vil skabe nye juridiske gråzoner, især fordi man indfører de her nye former for magtanvendelse, som regnes for omsorg og ikke skal registreres.
Hvordan vil ordføreren tage hånd om den bekymring?
Sarah Glerup (EL), 2016-04-08:
Jo, det gør jeg.
Vi anerkender helt sikkert personalets evner, og det er også derfor, vi er rigtig bekymrede, når lige præcis Socialpædagogernes Landsforbund og FOA og også Dansk Socialrådgiverforening siger, at de synes, det er et problem, at man ikke skelner skarpt mellem omsorg og magtanvendelse i det her lovforslag.
Det siger de selv i deres høringssvar, og det er faktisk derfor, vi er særligt bekymrede.
Trine Torp (SF), 2016-04-08:
Men det er også rigtigt, at alt, hvad der foregår i den pædagogiske praksis, jo ikke skal indberettes.
Så det er noget af det, jeg vil følge meget nøje, altså om de her gråzoner opstår, og jeg er helt sikker på, at de selv samme organisationer nok skal gøre os opmærksomme på, hvor de gråzoner er, så vi kan få rettet op på det og tydeliggjort det.
Og hvis der er behov for at udvide de steder, hvor man bør indberette og registrere, er SF i hvert fald åben over for det.
Carl Holst (V), 2016-04-08:
De to forrige ordførere har allerede gjort os pænt bekendt med både formålet med og indholdet af de to lovforslag, som vi behandler.
Jeg synes, at de på udmærket vis har illustreret mangfoldigheden i tilgangen til det lovforberedende arbejde.
Og i det lys synes jeg det er dejligt at konstatere den brede opbakning, der er.
Men da de har det, vil jeg i stedet pointere, at vi med lovforslagene leverer på et vigtigt element i regeringsgrundlaget, nemlig ønsket om på baggrund af Magtanvendelsesudvalgets arbejde at afklare reglerne.
Derudover udmønter forslagene som bekendt aftalen »Klare rammer for voksenansvar over for anbragte børn og unge«, som i november fik bred opbakning.
Hidtil har denne mulighed nemlig været anvendt vidt forskelligt, og det er der ingen der kan leve med.
Det har været tilfældet, bl.a. fordi de hidtidige regler har været uklare eller i hvert fald er blevet fortolket forskelligt.
Denne problematik gør vi nu også op med.
På den baggrund støtter Venstre de to lovforslag.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-08:
Tak for det.
Jeg fornemmede hos Enhedslistens ordfører sådan en vis latterliggørelse over det her med at smadre IKEA-glas.
Men hvis vi nu forestiller os en situation, hvor der er et ungt menneske, der bliver bedt om at tømme opvaskemaskinen og ikke gider det, og som, som en refleks, tager samtlige IKEA-glas, og hvad der måtte være af andre mærker bestik og krus osv., og tyrer i gulvet, mener Enhedslistens ordfører så, at det voksne personale, der er til stede, blot skal trække på skulderen og sige: Nå for søren, du er nok i dårligt humør i dag?
Sarah Glerup (EL), 2016-04-08:
Jeg tror ikke, der vil være særlig meget pædagogik i at trække på skulderen og sige: Nå, du er nok bare i dårligt humør i dag.
Vi skal tænke på, at det her jo ikke er børn, som har travle forældre, som skal skynde sig at få dem i seng, så de kan forberede undervisningen i den skole, hvor de arbejder osv.
Det her er sårbare børn, som er anbragt på anbringelsessteder med personaler, som gerne skulle have ressourcer og tid til at tale om ting og tage hånd om ting, sådan at de her episoder slet ikke opstår.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-08:
Jeg er enig i, at det er sårbare unge, og jeg er også enig i, at personalet jo skal have nogle værktøjer at trække på qua den uddannelse, de har.
Men jeg fornemmer faktisk en vis mistillid fra Enhedslistens side til, at personalet bruger deres faglighed, før de griber til den her tvang.
Der er Enhedslistens ordfører og jeg så enige om, at vi skal droppe det der nysprog.
Men anerkender Enhedslistens ordfører ikke, at personalet jo naturligvis vil bruge de redskaber, de har til rådighed, først og ikke gå direkte til magtanvendelse?
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Jeg synes, det er en rigtig god investering både for den enkelte person og for os som samfund, at unge mennesker tager en uddannelse.
Det er en rigtig god idé.
Det, vi bare peger på her, er, at det også er en rigtig god idé, at staten stiller et fornuftigt studielån til rådighed, som studerende kan optage.
Det har vi allerede en rigtig god model for, men vi kan se, at den er blevet utidssvarende, fordi diskontoen – altså den rente, man låner til i Nationalbanken – er blevet meget lav, og det betyder, at staten, hvilket jo på mange måder er rigtig fint, scorer penge på de her SU-lån lige nu.
Jeg kan ikke forstå, at ordføreren ikke vil være med til at justere på det.
Det er jo ellers typisk noget, der ligger Liberal Alliance på sinde, at staten ikke skal kunne få for mange indtægter ind.
Mette Reissmann (S), 2016-04-08:
Formålet med Enhedslistens beslutningsforslag er at ændre den nuværende rentesats for SU-lån.
Forslaget skal ifølge bemærkningerne til forslaget sikre, at flest mulige unge har mulighed for at tage en uddannelse og undgå gældsproblemer.
Socialdemokraterne mener dog ikke, at B 78 rammer den rette balance mellem det skitserede problem og den foreslåede løsning.
Først og fremmest er den nuværende rentesats for SU-lånet fra Socialdemokraternes perspektiv ikke en hindring for, at flest mulige tager en uddannelse.
Det er for mig at se en fejlslutning, at den faste udlånsrente skulle medføre, at unge mennesker ikke tager en uddannelse.
Som bekendt er det sådan, at man modtager SU, når man er studerende.
Det er SU'en, der er den centrale del af en studerendes økonomi.
Derudover hævede vi det fribeløb, man må tjene ved siden af sin SU, med SU-reformen i 2013.
Det medførte øgede muligheder for at supplere sin SU med arbejde ved siden af studiet.
Samtidig synes jeg det er vigtigt at slå fast, at vi med stor rimelighed kan forvente, at renteniveauet vil ændre sig.
Det sker med al historisk erfaring med tiden.
Med andre ord vil diskontoen ikke forblive på det nuværende niveau i al evighed.
Derfor vil vi også med største sandsynlighed komme til at opleve, at den nuværende rente på SU-lån igen vil synes fordelagtig i forhold til diskontoen.
Forslagsstillernes henvisning til gældsproblemer mener jeg derudover ikke er så ligetil, som det gøres til i beslutningsforslaget.
Ganske rigtigt ser vi en stigning i antallet af danskere, der ikke betaler af på deres SU-gæld til tiden.
Det ved jeg alt om.
Det skal selvfølgelig tages rigtig alvorligt.
Her er jeg bestemt ikke overbevist om, at en svingende udlånsrente vil medføre den ønskede ændring.
Tværtimod er det min umiddelbare påstand, at det kan have den modsatte effekt, for
når man lader renten for SU-lån bevæge sig, så øger man samtidig også incitamentet til, at de studerende begynder at spekulere i at låne penge, og jeg tror ikke, at man ønsker, heller ikke fra Enhedslistens side, at det incitament styrkes.
Det er i hvert fald uklogt på den lange bane.
Socialdemokraterne støtter det nuværende renteniveau, fordi det sikrer en fast lav rente, der ikke er konjunkturafhængig.
SU-lånet er et gennemsigtigt, stabilt og fordelagtig lån, og det skal det altså fortsætte med at være.
Det er samtidig på længere sigt en fordel for de studerende, at der ikke bliver pillet ved renten, lige præcis på grund af det.
Hvis det gøres til kutyme, at der drejes på det håndtag, så åbner det nemlig også muligheden for at hæve renten på et tidspunkt, hvis man skulle have et politisk flertal for det.
Der ønsker vi ikke at bevæge os hen.
Socialdemokraterne ønsker ikke at ændre de nuværende forhold, der i et historisk perspektiv er ganske fordelagtige for de studerende.
Der skal helt andre midler til.
Så derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Tak til ordføreren.
Jeg vil lige starte med at opklare noget.
Det med, at det skulle komme til at svinge for meget, er grunden til, at vi fastholder loftet på 4 pct., som vi kender det, så man ikke risikerer, at studerende kommer ud i værre gældsproblemer.
Det her er simpelt hen for at opjustere de rigtig gode intentioner, der allerede ligger i aftalen om SU-lånet.
Nu er vi i en meget anden situation, end vi var i 1988, og staten har altså tjent over 1,5 mia. kr. siden 2011 på SU-lånet, og samtidig har studerende svært ved at betale af på deres lån.
Var det ikke en idé at se på, om man kunne justere det lidt, så det passer mere til det nutidige renteniveau?
Det kunne man jo ikke forudse dengang.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiets ordfører kunne være en lille smule åben over for at tilpasse det.
Mette Reissmann (S), 2016-04-08:
Jeg synes, det er en lidt forkert måde at formulere det på ved at sige, at staten tjener penge på det her.
Jeg vil gerne gøre fru Eva Flyvholm opmærksom på, at fra 1988 og frem til i dag har vi heldigvis øget antallet af studerende betragteligt, altså eksorbitant.
Derfor er de penge jo på en eller anden måde blevet kanaliseret ind i den investering, som ligger i, at vi skal gøre det uddannelsessystem, vi har i dag, til et af de mest fordelagtige, der faktisk findes i den vestlige verden, og det er Socialdemokraterne rigtig glade for.
I spørgsmålet om, hvorvidt man skal se på en fluktuation af renten, er det selvfølgelig også essentielt at se på den historiske udvikling af renten.
Det er jo korrekt, at vi i hvert fald har bevæget os længere ned, heldigvis, så vi netop ikke ser den her galopperende rente, som har medført, at mange studerende aldrig nogensinde kommer ud af deres gældsproblemer.
Nu skal der så også lige fra min side siges noget om lige præcis ikke at kunne betale sine SU-lån tilbage.
Vi kender ikke de studerende, der er i gældsproblemer; vi kender ikke deres gældsprofil.
Det er overvejende sandsynligt, at de også har optaget andre lån ved siden af SU-lånene, mens de læste.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Tak til ordføreren.
Renten er faldet rigtig meget, så staten har jo en indtægt.
Uanset at der er nogenlunde klarhed om tallene, har staten fået 1,5 mia. kr. i renteindtægt på SU-lånet, som studerende har betalt siden 2011.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren også i forlængelse af det, ministeren sagde, kan bekræfte, at de her 1,5 mia. kr er penge, der går til SU-systemet.
Er de blevet puttet ind i SU-systemet, eller går de bare ind i statskassen og bliver brugt til alt muligt andet?
Mette Reissmann (S), 2016-04-08:
Nu vil jeg nødig lyde som en gentagelse af ministeren, når jeg svarer på det her spørgsmål.
Det er jo sådan, at pengekassen, som er statskassen, trods alt er der, hvor man netop fordeler midlerne afhængigt af den til enhver tid siddende regering og det flertal, som er bag finansloven, og som Enhedslisten to gange har været med til.
Derfor kan fru Eva Flyvholm også godt erindre, at afhængigt af den prioritering, der eksisterer, vil pengene måske blive brugt til bl.a. at forbedre vores uddannelsessystem endnu mere.
Socialdemokraterne er optaget af at have et af de bedste uddannelsessystemer og i øvrigt også den økonomi, der ligger i SU'en.
Vi synes, at ambitionen med forslaget er sympatisk.
Vi mener bare ikke, at løsningen er den rigtige til det rejste problem.
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Vores ordfører er desværre pludselig blevet forhindret, så derfor er det mig, der står her i dag.
Det, vi mener om ændringen af SU-loven, er, at det er en kerneværdi i vores uddannelsessystem, at der er lige adgang til uddannelsessystemet.
I Dansk Folkeparti mener vi, at man har et godt SU-system, som man skal værne om.
Dette beslutningsforslag fra Enhedslisten handler om renten på SU-lån.
Der var for nylig en debat i pressen, da det blev kendt, at renten på SU-lån under uddannelsen er højere end renten efter uddannelsens færdiggørelse.
Dette skyldes, at renten under uddannelsen tilbage i 1988 blev fastlagt til 4 pct. Efter uddannelsens færdiggørelse er renten på SU-lån diskontoen plus et tillæg.
Enhedslisten spørger nu, om vi ikke lige kan ændre renten under uddannelsen, så den sænkes til det samme som efter uddannelsens færdiggørelse.
Der er bare lige det lille praktiske problem, at Enhedslisten ikke anfører nogen finansiering af øvelsen.
I Dansk Folkeparti kan vi godt forstå tankegangen, som ligger bag oprettelsen af statslige lån.
Formålet med statslige studielån er at give de studerende så billige lån som muligt som supplement til SU'en for dem, der har behov herfor.
Oprindelig var det formentlig ikke hensigten, at renten under studiet skulle være højere end efter studiets afslutning, men samtidig er det væsentligt at sige, at et lån med en rente på 4 pct. jo absolut også i dag er billigt.
Så bliver det jo blot endnu billigere, når man er færdig med sit studie.
Det anføres i forslaget, at renten skulle være medvirkende til, at mange ikke kan tilbagebetale deres studielån.
Om der lige er den sammenhæng, er jeg nu ikke sikker på, men det kunne være interessant at se på, hvordan man generelt hjælper unge til ikke at få for store lån, så det er realistisk at tilbagebetale dem.
Studielånet er jo et tilbud, som man selv vælger at benytte sig af.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne være med til at se på hele området med SU og SU-lån, men vi mener, at det rettelig hører sammen med en større diskussion om taxameter, herunder om incitamentsstrukturen i uddannelsessektoren generelt.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-08:
Tak til ordføreren.
Den anden ordfører fra Dansk Folkeparti, Jens Henrik Thulensen Dahl, sagde, da de her tal kom frem, da det viste sig, at staten havde tjent så meget på SU-lån: »Jeg synes, vi må kigge på, om de renter, de studerende betaler, er rimelige i forhold til intentionen med SU-lånet.
Ideen er jo, at det skal være billigst, mens de er studerende«.
På det forstod jeg netop, at Dansk Folkeparti faktisk er meget optaget af, at de studerende skal have et godt og billigt lån, og at det ikke er rimeligt, at staten tjener ekstra på det.
Hvad er det, der har ændret sig siden da?
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Jeg kan jo ikke sige, hvad Jens Henrik Thulesen Dahl har tænkt, da han udtalte det.
Jeg har lige fået den her sag for en time siden.
Så det kan jeg desværre ikke udtale mig om.