runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Hersom (RV), 2012-03-29:
I Det Radikale Venstre mener vi, at man altid skal bestræbe sig på at gøre tingene smartere – at tilrettelægge arbejdsgange og indrette organisationer, så vi får mest muligt ud af ressourcerne.
Den tankegang er ikke mindre aktuel i en krisetid, hvor riget fattes penge, og hvor også ministerierne og deres organisationer må holde for.
De ændringer, der med nærværende lovforslag foreslås af sundhedsloven og lov om Det Etiske Råd, skal ses i det lys.
For selv om der er tale om effektiviseringer, der skal medvirke til at sikre besparelser på ministerområdet, er der efter vores overbevisning også meget ræson i de forskellige forslag, der samlet fremsættes i lovforslaget.
I Det Radikale Venstre har vi således den opfattelse, at vi bør digitalisere alle de arbejdsgange, vi overhovedet kan.
Det frigør arbejdskraft, når ændringerne er implementeret, det reducerer antallet af fejl, og det muliggør, at man kan bruge relevante data i flere forskellige sammenhænge.
Vi kan derfor varmt støtte at digitalisere lægers ansøgninger om individuelle tilskud, sådan som det foreslås.
Der kan givetvis også hentes besparelser og muligvis findes synergier ved at sammenlægge sekretariaterne for Det Etiske Råd og Den Nationale Videnskabsetiske Komité.
Det er i den sammenhæng væsentligt for Det Radikale Venstre, at sammenlægningen ikke ændrer på det forhold, at Det Etiske Råd er et uafhængigt råd.
Det giver også god mening at målrette Sundhedsstyrelsens tilsynsbesøg på plejehjem efter en stærkere behovsvurdering.
Det er helt parallelt med den udvikling, som f.eks. også har fundet sted inden for fødevarekontrollen, hvor der lægges større vægt på egenkontrol, tidligere besøg og risici, mens der lægges mindre vægt på rutinemæssige besøg.
Det betyder selvsagt ikke, at der overhovedet ikke skal være tilsyn, men vi kan målrette indsatsen og gøre op med den tendens, der har været, til at svaret på hvert eneste medieindslag om enkeltbegivenheder på et enkelt plejehjem i kongeriget har været krav om tilsyn på alle plejehjem i hele landet.
Regeringen vil derfor også snarest fremsætte et lovforslag, der giver mulighed for at udstede påbud til de plejehjem, der ikke følger op på de mangler, der er blevet konstateret ved tilsynet.
Det er vores vurdering, at man i den sammenhæng kan udnytte embedslægernes ressourcer bedre ved at samle enhederne i tre centre, også selv om det betyder lidt længere transporttid for lægerne end i dag.
Endelig omfatter forslaget en nedlæggelse af Det Nationale Forebyggelsesråd.
Nedlæggelsen er ikke et udtryk for en spareøvelse, men derimod et udtryk for, at regeringen ønsker at styrke forebyggelsen ved at ændre på organiseringen og ved at tage en række initiativer, herunder at fastlægge nationale mål for forebyggelse, som det fremgår af regeringsgrundlaget, og at etablere et forebyggelsespanel, som ministeren vil kunne mødes med og trække på.
Det Radikale Venstre kan derfor støtte forslaget i sin helhed.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Vi synes naturligvis også, at det er klogt at tænke over, hvordan man bruger pengene på en fornuftig måde.
Besparelser kan sagtens være fornuftige, især hvis de går ud på at reducere unødigt bureaukrati, som vi f.eks. ser med de forslag, der går ud på, at læger fremover skal søge om tilskud til lægemidler digitalt, og på at sammenlægge sekretariaterne for Det Etiske Råd og Den Nationale Videnskabsetiske Komité.
Jeg vil bare bemærke til det, der også tidligere er blevet ført frem, at det er enormt vigtigt, at den digitalisering, der skal være, med henblik på at lægerne kan søge tilskud, skal være en hjælp og en aflastning for lægerne og ikke en belastning, som vi jo desværre har set ved nogle tidligere forsøg med at udvikle it-systemer i sundhedsvæsenet.
Forslaget om at nedlægge Det Nationale Forebyggelsesråd synes jeg også er fornuftigt, og det er jo ud fra samme tankegang, som flere andre har været inde på.
Naturligvis er forebyggelse uhyre vigtigt.
Når vi alligevel synes, det er fornuftigt at nedlægge Det Nationale Forebyggelsesråd, hænger det sammen med, at rådet ikke har formået at løfte debatten eller indsatsen på forebyggelsesområdet.
Til gengæld venter vi os meget af, at den nye regering har understreget i regeringsgrundlaget, at de vil prioritere forebyggelsesområdet i det hele taget langt, langt højere, end det tidligere har været tilfældet.
Så det ser vi meget, meget frem til at se mere på.
Det sidste element af forslaget, som vedrører embedslægeinstitutionen og målretning og tilpasning af tilsyn på plejehjem, har jeg også tidligere spurgt ind til i et udvalgsspørgsmål specifikt i forhold til embedslægeinstitutionen, og jeg vil følge op på noget af det, der har været rejst tidligere i debatten.
Fra vores side er det også uhyre vigtigt, at tilsynet med plejehjem ikke bliver ringere, end det er i dag, men fortsat er af høj kvalitet.
Derfor er det også et tema, som vi vil følge i det videre udvalgsarbejde.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at se en samlet redegørelse eller notat, eller hvad man kalder sådan noget, over den samlede tilsynsvirksomhed på plejehjemsområdet, herunder hvilken rolle utilsigtede hændelser og anmeldelser af dem spiller, og embedslægernes funktion, nu hvor organisationen af embedslægerne bliver anderledes.
Det fremgår også af lovforslaget, at den forventede besparelse på det her område er 1,7 mio. kr. om året fra 2013, og såfremt vi under udvalgsarbejdet finder frem til, at de indvendinger, som er i høringssvarene, og den bekymring, som der rejses i høringssvarene, skal imødekommes, så tror jeg også godt, at det ville kunne lade sig gøre med det forholdsvis beskedne beløb, som der er lagt op til.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-29:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Der er allerede blevet sagt meget fornuftigt fra flere partier, herunder Venstre og Dansk Folkeparti.
Der er tale om et besparelsesforslag, et effektiviseringsforslag, og det hilser vi altid velkommen.
Det indeholder bl.a. digitalisering af lægernes ansøgninger om individuelle tilskud til lægemidler, og det er jo en rigtig, rigtig god idé.
Som den radikale ordfører sagde, kan øget digitalisering frigive arbejdskraft og ressourcer, og det finder vi rigtig fornuftigt.
Som andre partier også har bemærket, finder vi det jo morsomt, at en regering, som fokuserer så meget på forebyggelse, vælger at nedlægge Det Nationale Forebyggelsesråd og vil erstatte det med to møder om året med eksperter i forbindelse med forebyggelsesindsatsen, men det må regeringen jo selv ligge og rode med.
Men overordnet set er vi meget positive over for det her forslag.
Vi har også nogle spørgsmål omkring placeringen af embedslægernes kontorer, altså den geografiske placering, men det må vi jo tage i udvalgsarbejdet.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Det var rigtig fint, at der bliver fulgt op på store dele af de ting, der blev rejst igennem debatten her i dag.
Hvis jeg nu skal koncentrere mine opfølgende spørgsmål her alene om spørgsmålet om embedslægeinstitutioner, vil jeg sige, at hvis det ikke er en markant reduktion i antallet af embedslægeinstitutioner at gå fra fem til tre, så ved jeg næsten ikke, hvad man skal definere som værende markant eller ikke markant.
Men jeg er glad for ministerens bemærkninger om, at de ikke bare skal placeres i de største byer, og at det er det, der er givet på forhånd.
O.k., det er uhensigtsmæssigt, at vi i en ordførerkreds får en drøftelse af placeringen.
Der er jo allerede i dag en forholdsvis god regional spredning, hvis vi også skal tage hele diskussionen om yderområder ind i debatten, altså, en af dem er bl.a. beliggende i Ribe.
Noget af det, der altså vil være centralt for os, hvis vi skal kunne støtte denne del af lovforslaget, er, at ministeren faktisk også vil være villig til at give indflydelse på det her område.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-29:
Lovforslaget er en del af regeringens plan for effektiv administration i staten, og det fremgår også af finansloven for 2012.
Der er, som allerede flere har været inde på, og lad mig bare kort skitsere det, fem pinde i det her lovforslag:
Der er digitaliseringen af lægers ansøgninger – det tror jeg ikke der har været en stor diskussion om, og jeg tror også, der er bred opbakning til det.
Der er udvikling af tilpasning af Sundhedsstyrelsens struktur for embedslægeinstitutionerne, således at Sundhedsstyrelsen fremover vil drive tre embedslægeinstitutioner bemandet på faglig relevant vis.
I parentes bemærket
synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at der fortsat også vil være embedslæger i det jyske.
Det har der i hvert fald været en vis bekymring for, om der ville, og jeg forstår, at man lægger op til at fastholde i hvert fald to embedslægefunktioner i Jylland.
Derudover er der hele sammenlægningen af Sundhedsstyrelsen og Lægemiddelstyrelsen til en ny sundhedsstyrelse.
Jeg kunne forstå på den tidligere sundhedsminister, at det sådan set også er et initiativ, den tidligere regering har overvejet.
Jeg synes også, set i lyset af nogle af de sager, der har været, at det har været en korrekt måde, det er foregået på.
Jeg er af den opfattelse, at der har været udfordringer i Lægemiddelstyrelsen, og det tror jeg har fremgået ganske klart også i de senere år.
Derudover er det også vigtigt, synes jeg, at sige, at Det Nationale Forebyggelsesråd, hvad også den radikale ordfører var inde på, nedlægges, og det er ikke et udtryk for, at regeringen ikke prioriterer forebyggelse højt.
Det gør regeringen, og regeringen har en meget ambitiøs plan på forebyggelsesområdet.
Det er også baggrunden for, at man har igangsat et langt og bredt stykke arbejde i løbet af efteråret og nu i foråret, som vil udmønte sig i, at regeringen kommer med en national strategi for forebyggelsesindsatsen i løbet af 2012.
Endelig er der sammenlægningen af sekretariaterne for Det Etiske Råd og Den Nationale Videnskabsetiske Komité.
Det vil jeg heller ikke knytte yderligere kommentarer til.
Så har der været hele diskussionen om plejehjemstilsyn.
Der synes jeg sådan set den socialdemokratiske ordfører sagde det meget klart: Der er behov for fortsat selvfølgelig at sikre, at der er en kontrol med plejehjemmene.
Det er også baggrunden for, at regeringen selvfølgelig vil følge det her nøje.
Derfor er jeg også sikker på, at Sundhedsstyrelsens muligheder for at følge op med forbud og påbud i tilknytning til tilsynssager, hvor der er konstateret mangler, vil blive styrket i det andet forslag om ændring af sundhedsloven.
Med de bemærkninger kan jeg bare give SF's opbakning til forslaget.
Jeg synes, det er yderst fornuftigt, og det er jo heldigt, når vi nu også sidder på ministerposten.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Men ordføreren må også kunne bekræfte, at der som konsekvens af det her lovforslag med de ændringer kan gå 3-5 år, før der vil være et tilsynsbesøg.
Så synes jeg, at alle ordførerens bemærkninger om privathospitaler og alt muligt andet ikke har noget med det her lovforslag at gøre.
Men hvis det er noget, som ordføreren synes er meget vigtigt for hendes argumentation, så fair nok.
Jeg forholder mig bare til, at jeg synes, det er fornuftigt, og det tilkendegav jeg sådan set også i min ordførertale, at vi ser på en prioritering på det her område.
Der skal prioriteres på mange områder, og vi vil gerne medvirke konstruktivt til at se nærmere på det, men vi har så også nogle bekymringer.
Det, jeg bare spurgte til, var: Da man sidst lavede nogle ændringer, hvor man gjorde det her mere behovsbestemt, og også da man lavede ændringer om et gradueret plejehjemstilsyn, for så vidt angår kommunerne, var ordførerens parti imod.
Jeg har afstemningsresultaterne her, hvor jeg kan se, hvad Socialdemokraterne stemte.
Og det er derfor, at jeg bare spørger: Hvad er det, der har ændret sig så markant, så Socialdemokraterne lige pludselig har fået har fået en helt anden opfattelse af, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der er en god idé at se nærmere på, når de tidligere mente det stik modsatte?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
Det sjove er, at jeg husker, at vi har haft en tidligere regering, hvor fru Sophie Løhde var ordfører for Venstre, der gik ind for, at vi udelukkende skulle køre med anmeldte tilsyn på f.eks. privathospitaler, efter at vi havde haft en mangeårig debat om, om der overhovedet skulle være tilsyn på privathospitaler.
Der er ikke tale om, at man her slet ikke vil have tilsyn med de danske plejehjem.
Tværtimod synes jeg, at jeg meget godt illustrerede, at embedslægerne ikke er de eneste, der kommer på besøg på de danske plejehjem.
Det gør kommunerne også, fordi de også har en tilsynsforpligtelse.
Det, embedslægerne så selvfølgelig har fokus på, er medicineringen af patienterne, og det skal de også have i fremtiden.
Det, der er rigtig vigtigt, er, at embedslægerne fortsat står til rådighed som konsulenter og er dem, der afgør tvivlstilfælde, hvis det er sådan, at plejehjemmene har problemer eller har ting, de gerne vil spørge ind til.
Så synes jeg, det er lidt mærkeligt, at ordføreren taler om 2-5 år.
I det høringssvar, der er givet af ministeriet, er det ret klart, at målsætningen er, at man i hvert fald altid skal komme inden for en 3-årig periode.
Morten Bødskov (S), 2012-03-29:
Ved andenbehandlingen havde vi en drøftelse af spørgsmålet om dørlukning.
Det var i forbindelse med et ændringsforslag, som bl.a. var stillet af Det Konservative Folkeparti.
Der kom det jo frem, at reglerne om dørlukning er et udtryk for en balance, hvor hensynet til at beskytte f.eks. en mindreårig, der har været udsat for en seksuel krænkelse, står over for det grundlæggende princip om offentlighed i strafferetsplejen.
Og som jeg også gav udtryk for under udvalgsbehandlingen, er det min opfattelse, at de nuværende regler afspejler den rette balance.
Derfor synes jeg også i forlængelse af den debat, vi havde, at det er rigtigt at sikre, at rammerne er rigtigt på plads.
Jeg vil derfor sikre, at spørgsmålet bliver taget op i det, der hedder Rigsadvokatens Fagudvalg, hvor reglerne om dørlukning og om, hvordan de praktiseres i den her slags sager, diskuteres.
Derfor vil jeg bede Rigsadvokaten om at inddrage repræsentanter for bistandsadvokaterne, som jo varetager den forurettedes interesse i de konkrete sager.
På den måde vil vi kunne få et endnu klarere billede af, om dørlukningen i sædelighedssager også i praksis anvendes på en måde, som afspejler den rette balance mellem de modstående hensyn, som også har været til debat under andenbehandlingen her og under behandlingen af de ændringsforslag, som vi drøftede sidst.
Tom Behnke (KF), 2012-03-29:
Jeg vil blot kvittere og sige tak til justitsministeren for den måde, den her sag har været håndteret på.
Det er en rigtig god udgang, der er kommet på den, nemlig at vi er tilbage ved, at der er enighed om, at vi skal gøre, hvad vi kan for at beskytte de her børn bedst muligt.
Og med Rigsadvokatens mellemkomst får vi så en sikkerhed for, at vi følger området nøje, og at vi i fællesskab sørger for at tage hånd om de her børn.
Det synes jeg er en rigtig god udgang på den her sag, så tak til justitsministeren.
Vi støtter lovforslaget.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Nu kan jeg forstå på ordføreren at man gennemfører nogle besparelser på en måde, så det er helt uden skade for patienterne og borgerne.
Det, jeg bl.a. specifikt undrede mig over, er, at det nu er meget fornuftigt at se på at gøre tilsynsbesøgene på plejehjemmene endnu mere behovsbestemte.
Så vidt jeg erindrer, var ordførerens parti, sidste gang man bare begyndte at kigge på at gøre de her tilsynsbesøg behovsbestemte, voldsomt imod.
Hvad er det, der har ændret sig, siden man dengang syntes, at det var forkert at lave noget, der er behovsbestemt, når vi snakker om tilsyn på plejehjemmene, men når det så skal laves endnu mere behovsbestemt, så der kan gå 2-5 år, inden der kommer tilsynsbesøg, er det lige pludselig en supergod idé?
Hvad er det, der har ændret sig i den sammenhæng?
Benedikte Kiær (KF), 2012-03-29:
Jeg tror også, at ministeren kan give os ret i, at det havde været mest hensigtsmæssigt, at vi også havde set det andet lovforslag i forhold til, hvordan man kan håndtere det med tilsynene på plejehjemmene.
Vi kan jo se af de rapporter, der er kommet fra Sundhedsstyrelsen, og af de svar, der kommer fra Dansk Selskab for Patientsikkerhed, at det faktisk har været med til at sørge for, at de enkelte plejehjem faktisk systematisk kan forbedre sig, bl.a. ved at man arbejder med de utilsigtede hændelser.
Jeg vil egentlig høre ministeren, om ministeren vil løfte lidt af sløret for, hvordan man egentlig har tænkt sig i det kommende lovforslag at sikre, at tilsynene nu også bliver behovsbestemte, og hvordan man kan følge op, så vi ikke får de her kedelige sager, som en gang imellem popper op i pressen.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Ja, det er jo næsten i sig selv paradoksalt, at man beder undertegnede om at redegøre for, hvad lighed i sundhedsvæsenet er.
Jeg troede, det måtte være sådan helt oplagt, selv for en socialdemokrat, at det da er udtryk for, at der er lighed, når alle uanset størrelsen af deres pengepung har retten til at kunne vælge ventetiden fra, hvis det offentlige ikke kan levere en behandling inden for 1 måned og der foreligger et alternativ et andet sted.
Taleren får det jo til at lyde, som om det er en skidt ting, at der nogle gange er et alternativ til det offentlige; målet må åbenbart så være, at det offentlige skal have monopol på al behandling, og at patienterne dermed aldrig nogen sinde skal have retten til at kunne vælge ventetiderne fra.
Det er ikke en vision, vi deler.
Vi ønsker at sætte patienterne før systemerne, og der er nok også en årsag til, at 460.000 patienter har benyttet sig af det udvidede frie sygehusvalg.
Det vidner i høj grad om, at det her jo netop er med til med til at skabe lighed i sundhedsvæsenet.
Julie Skovsby (S), 2012-03-29:
Tak, men nu spurgte jeg til, hvad Venstres syn på lighed er.
Men jeg vil gerne fortælle om mit eget.
Jeg mener, at der er lighed i vores sundhedsvæsen, lighed for de danske patienter, når dem, der er mest alvorligt syge, kommer forrest i køen, og dem, som godt kan vente længere, venter længere.
Det mener jeg er lighed.
Jeg mener ikke, det er lighed, når det er noget, der kommer til at handle om, hvilke sygdomme det er, man har.
Så vil jeg gerne spørge ind til det, der blev nævnt tidligere, nemlig det med de konkrete tal, der er for de erfarede ventetider, for VKO og Liberal Alliance spørger jo selv ind til det her med grå stær, med problemer i bevægelsesapparatet, med forstørret prostata osv.
Og der kan man, som det jo også er blevet nævnt tidligere, se, at den gennemsnitlige erfarede ventetid i forbindelse med behandling for grå stær i 2011 var 101 dage.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte det tal, og det ikke ville være mere ærlig snak at gå ud og sige, at det med en ventetidsgaranti, som man taler om, måske ikke er så reelt, som man giver udtryk for.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Taleren fik jo fremhævet det her med, at det var meget afgørende, at de mest alvorligt syge kommer til først, og det var også derfor, jeg tidligere tillod mig at citere
SF's ordfører, altså det her med, at man skulle være så ærlig at sige, at der er forskel på en kræftsygdom og en springfinger.
For det er vi jo fuldstændig enige i, og det er også derfor, vi er så glade for, at det allerede er sådan i forvejen og i øvrigt har været prioriteret igennem mange, mange år.
Så velkommen på den banehalvdel, siger jeg, hvis det også er synspunktet hos Socialdemokraterne.
Det glæder os også, og det skal man være velkommen til.
For Venstre handler lighed da om, at vi sikrer, at alle danskere har de bedst mulige betingelser for at kunne få hurtig behandling.
Vi har ikke en eller anden vision om, at flest mulige skal parkeres på ventelister, og vi er stolte af, at det er lykkedes at nedbringe ventelisterne så markant under den tidligere VK-regering.
Derfor består ligheden selvfølgelig også i, at det her er en patientrettighed, som sikrer, at alle uanset pengepung har retten til at kunne vælge ventetiden fra, hvis det offentlige ikke selv kan levere en hurtig behandling og der er andre, der godt kan levere behandling.
Det er godt for patienterne, og det synes vi er en god måde at indrette det på.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Tak for det.
Det er jo desværre sådan, at Danmark stadig har en overdødelighed, når det gælder kræftsygdomme.
Jeg synes, jeg mangler noget fra ordføreren.
Det er jo ikke sådan, at når man får en kræftsygdom, dukker der et skilt op i panden på en, hvor der står, at nu har man kræft.
Det kræver en udredning, og det kan være en meget kompliceret udredning.
Så jeg vil spørge, om det virkelig er så vigtigt for Venstres ordfører at holde fast i det system, som jeg mener at behandlingsgarantien er, og hvor man omfordeler til de relativt ukomplicerede patienter, frem for at kunne bruge nogle af de midler, vi ville kunne frigøre til i højere grad at kunne prioritere den her indsats, som kunne løfte udredningsforløbet for kræftpatienterne, så vi forhåbentlig ville kunne komme denne overdødelighed til livs.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Den tidligere VK-regering indførte akutbehandling af livstruende sygdomme som kræft, hvor vi har fået fastsat maksimale ventetider i lovgivningen og gjort det til en del af pakkeforløbene på kræftområdet, som jo i øvrigt omfatter hele forløbet fra begrundet mistanke om kræftsygdom.
Så er det ganske enkelt ikke korrekt, at de områder, som ordføreren nævner, skulle være blevet forfordelt på bekostning af kræftområdet.
Jeg vil næsten sige: Snarere tværtimod.
Kræftområdet er jo isoleret set et af de områder, der er blevet prioriteret suverænt flest midler til, og som er blevet prioriteret med et hav af initiativer, der er blevet iværksat for netop at sikre mod unødvendig ventetid for patienterne.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Jeg vil gerne høre fru Sophie Løhde, om hun mener, at udredningsforløbet for kræftpatienter er godt nok, som det er i dag.
For jeg mener faktisk, at vi i den grad har brug for en opprioritering.
Selv om der træder nogle rettigheder i kraft, når der er en begrundet mistanke, tror jeg, det ville kvalificere udredningsforløbene markant, hvis vi kunne samle ekspertisen i f.eks. diagnostiske centre.
Og dertil har vi jo brug for nogle penge.
Der vil jeg gerne høre fru Sophie Løhde, om hun virkelig mener, det er vigtigt at holde fast i en behandlingsgaranti, som betyder, at man kan komme til meget hurtigt med relativt ukomplicerede lidelser, frem for at kunne omprioritere nogle midler til at løfte indsatsen for udredningen af kræftpatienter.
Sophie Løhde (V), 2012-03-29:
Igen må jeg understrege, at det ikke er korrekt, at der skulle være nogle, der er blevet forfordelt på bekostning af kræftpatienterne.
Vi har nået enormt store resultater på kræftområdet.
Jeg tror, det var formanden eller direktøren for Kræftens Bekæmpelse, der på et tidspunkt udtalte: Nu har Danmark fået en kræftbehandling i verdensklasse, vi er på vej.
Så er det korrekt, at vi fortsat har udfordringer på kræftområdet.
Der er stadig mange ting, der skal gøres bedre, og det vil vi i Venstre meget gerne medvirke konstruktivt til at vi også fremadrettet sætter fokus på. Hvad er det så for nogle midler, som ordføreren taler om at man frigør ved at lade folk vente længere?
Hvad er det, der bliver billigere for samfundet, ved at flest mulige patienter bliver parkeret på venteliste?
Er det, fordi det er billigt at sørge for at udbetale flere sygedagpenge til danskerne i stedet for at sikre dem en hurtig behandling, der kan sikre en tilbagevenden til arbejdsmarkedet?
Jeg kan ikke se fidusen.
Hvor er det, det bliver billigere?
Hvornår er det, at man bliver mere rask af at stå på venteliste?
Og hvordan er det, at det bliver billigere af, at man ikke kommer hurtigere tilbage til arbejdsmarkedet?