runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Jeg forsøger ikke at male et skønmaleri af noget som helst.
Hr. Peter Skaarup må udlægge udtalelserne på sin egen måde.
Jeg synes ikke, der er grundlag for kritik af politiets indsats.
Hvis man ser på, hvordan politiet har håndteret spørgsmålet om rockerbander de senere år – og det er jo det, vi i regeringen fortsætter med den aftale, vi har lavet vedrørende politi- og anklagemyndigheder i efteråret og i øvrigt med Dansk Folkeparti – kan man se, at virkeligheden er den, at op mod en femtedel af alle registrerede rockere og bandemedlemmer enten er i fængsel eller er varetægtsfængslet.
Etableringen af Task Force Øst og nu med regeringens finanslov også en taskforce i Vestdanmark er en generel styrkelse af indsatsen mod rocker- og bandekriminalitet.
Den har været en endog meget stor succes.
Det, at så mange er i fængsel, siger selvfølgelig også noget om, hvor mange problemer der er, og det er derfor, vi selvfølgelig skal fortsætte den indsats.
Jeg er enig i, at hvis det eksisterer, er der et problem, og så skal politiet selvfølgelig tage sig af det, og det gør de også.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Undskyld mig, vil jeg sige til justitsministeren.
Det her er ikke en kritik af politiet.
Det er en konstatering af, at politiet ikke har tilstrækkelige ressourcer til at grave ned i alle de her sager, der er om dummebøder.
Det er det, der er konstateringen.
Politiforbundet har sagt det i offentligheden ved flere lejligheder, bl.a. i forbindelse med at et folketingsmedlem oplevede at betale en dummebøde af hensyn til det pågældende folketingsmedlems familie.
Politiforbundet siger, at der er et problem, men at man ikke har ressourcer nok til at tage sig af de sager.
Som sagt siger bandeeksperten Jean-Jacques Royal, som Folketinget har haft inde i forbindelse med bandehøringer for at spørge mere detaljeret om, hvad der foregår i de her bandemiljøer, til Newspaq følgende: »For det første har politiet slet ikke ressourcer nok til at efterforske de mange sager om dummebøder, der opstår hver eneste dag.
Og hvis de så endelig bliver anmeldt og dømt, får de som oftest kun omkring seks måneders fængsel.
Det er slet ikke nok til at afskrække dem.
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Jeg skal ikke udtale mig om, hvilket grundlag hr. Peter Skaarup har for at kritisere politiets håndtering af de her sager.
Det er ikke noget, jeg overhovedet vil bevæge mig ind i.
Min helt klare opfattelse er den, at når det handler om rocker- og banderelateret kriminalitet, er det noget, politiet tager ganske alvorligt.
Hr. Peter Skaarups kommentar skal i hvert fald ikke hos dem, der lytter til debatten, efterlade noget indtryk af, at politiet ikke tager det her alvorligt.
Det vil jeg da i hvert fald gerne gøre mit til at mane i jorden, og jeg vil sige til folk, at hvis de er udsat for det her, skal de – og det kan de selvfølgelig trygt gøre – henvende sig til politiet, som vil tage sig af den her type af sager.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Når jeg hører justitsministeren fortælle om det her område, kommer jeg til at tænke på en gammel film, jeg så, der hed Dr. Jekyll and Mr. Hyde.
Man havde altså en person, der på det ene tidspunkt af dagen var én person og på det andet tidspunkt af dagen var en helt anden og meget mere farlig person.
Når jeg kommer til at tænke på den film, er det, fordi justitsministeren fortæller os, at det hele ser godt ud, og at politiet faktisk ikke rigtig får nogen anmeldelser på området, og at man, når der endelig kommer nogle anmeldelser, slår hårdt ned, og så kommer der nogle høje straffe på helt op til 10 års fængsel ud af det.
Når jeg så fortæller justitsministeren, at dem, der sidder med de her ting i det daglige, siger, at der ikke kommer ret mange anmeldelser, fordi de bliver taget meget lidt seriøst, fordi de ikke hos politiet har ressourcer nok til at tage sig af anmeldelserne, og fordi der bliver givet meget korte straffe på området, så synes jeg, at der er et problem.
Jeg synes, at justitsministeren er nødt til at forholde sig til den forskel, der er mellem det, ministeren siger, og det, der er virkeligheden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Beslutningsforslaget udspringer af en samtale med en ærgerlig politimand på Fyn.
Når en hashklub er blevet lukket efter lang tids efterforskning, åbner bagmændene bare en ny på en anden bopæl, og så kan efterforskningsarbejdet begynde forfra.
Jeg spurgte denne politimand, hvad vi fra Folketingets side kan gøre for at hjælpe politiet.
Hans anbefaling var at knytte advarslen til personen frem for til lokalet.
Beslutningsforslaget, som vi i dag skal tage stilling til, er altså frugten af denne samtale.
I al sin enkelhed går det ud på det, der allerede er blevet fremført.
Med andre ord skal efterforskningsarbejdet ifølge forslaget kun udføres en gang for hver person.
Vi er jo godt klar over, at politiet har været spændt hårdt for i mange år.
Frem mod år 2015 skal politiet på grund af politiforliget finde mange hundrede millioner kroner.
Derfor er det af afgørende vigtighed, at vi fra Folketingets side indretter lovgivningen, således at politiets arbejde kan gøres smidigt og hurtigt.
Forslaget vil være et bidrag i den henseende.
Det er altså værd at bemærke, at forslaget ikke går ud over retssikkerheden.
Det fremmer udelukkende arbejdet med at opklare og forhindre ulovlige gerninger.
Jeg har hørt på mange besynderlige bemærkninger i dag.
Den mest besynderlige fra venstrefløjen var, at vi skal tage hensyn til forsamlingsfriheden.
Vi hørte jo ganske klart Enhedslisten og SF sige, at kriminelle aktiviteter hører under forsamlingsfriheden.
Det er dog det mest vanvittige vås, jeg længe har hørt.
Vi har også hørt, at justitsministeren har sagt ja til, at de nuværende regler er ressourcekrævende.
Så er det enkle spørgsmål: Hvorfor ikke hjælpe politiet med at gøre opklaringsarbejdet hurtigere og mere effektivt, så de kan bruge tiden på andre forbrydelser?
Der har vi så fået en sludder for en sladder om grundloven og konventionerne.
Så det er anden gang i dag, at vi får at vide, at konventionerne beskytter kriminelle aktiviteter.
Det, vi har set, er ikke klædeligt for folkestyret.
Så har vi også hørt, at vi skal sikre privatlivets fred, og forslaget skulle angiveligt være et angreb på privatlivets fred.
Siden hvornår har grundloven sikret, at ulovlige aktiviteter hører med til privatlivets fred?
Det gør de ikke.
For der er ofre for disse hashklubbers aktiviteter.
Det er de beboere, som bor i nærheden af hashklubberne.
De oplever et værre rend og masser af kriminelle aktiviteter.
Til sidst skal der lyde en varm tak til Venstre og Konservative, som har bakket forslaget op.
Partierne har gjort det med meget klare ord, og ordførerne lever i en helt anden virkelighed end venstrefløjen og regeringen.
Det har ikke været en god dag for folkestyret i dag.
Vi vil selvfølgelig forfølge denne sag nærmere, og vi vil også spørge justitsministeren om, hvorledes forslaget kunne gå hen og krænke både grundloven og konventionerne.
Det agter vi at følge op på.
Vi mener, at justitsministeren er kommet alt for let om ved dette spørgsmål og ikke har taget det alvorligt.
Vi fortsætter vores kamp for at hjælpe politiet med at komme hashklubberne til livs.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-02-03:
Det her beslutningsforslag er jo et meget godt udtryk for, hvad der sker, når man vil løse et problem, som i virkeligheden er skabt af, at man har skabt ofre for en ellers offerløs forbrydelse.
Men nu har et flertal i Folketinget nu engang valgt at skabe flere ofre, skabe flere forbrydelser, skabe et større marked for kriminelle i dette land, og derfor er man vel i et eller andet omfang nødt til at gøre en politimæssig indsats på området.
Det gør politiet så efter bedste evne, og man har så vidt muligt prøvet at holde det inden for rammerne af retten til privatliv, som også justitsministeren prøvede at redegøre for i sin tale.
Nu vil forslagsstillerne så stramme yderligere op i forhold til det her, så det bliver person- og ikke lokaleafhængigt.
Det har vi sådan set ikke tænkt os at gå ind for fra Liberal Alliances side.
Vi synes derimod, når vi nu er ved emnet hash, at lige præcis det, at man tager det her op, burde mane til besindighed og eftertænksomhed her i Folketinget.
Det burde dermed give anledning til, at man også fra forslagsstillernes side begyndte at overveje, om man ikke skulle gribe den her problematik helt, helt anderledes an og stoppe med at skabe ofre for de offerløse forbrydelser.
Sådan er det sådan set også her.
Vi kender jo fra europæisk dokumentation, at i et land som eksempelvis Portugal, hvor man har en, undskyld udtrykket, mere liberal tilgang til dette spørgsmål, har man et væsentlig lavere forbrug, og man har væsentlig færre problemer også i forhold til hårde narkomaner.
Så hvis Dansk Folkeparti i virkeligheden ønsker at gøre noget ved det problem, de her rejser, så synes vi, at de skulle åbne sindet for at se på, om man ikke skulle starte en helt anden politik på det område, sådan at man igen kunne bruge politiets ressourcer på det væsentlige, sørge for at afkriminalisere en masse almindelige danskere og tage noget af markederne fra den organiserede kriminalitet.
Dermed ville man om ikke løse, så i hvert fald nedbringe tre væsentlige problemstillinger, og det burde jo sådan set være til glæde for alle.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-03:
Ja, det kan jeg godt.
Jeg har faktisk skrevet en kandidatafhandling om, hvorfor den her lov griber ind i forsamlingsfriheden, og den vil jeg meget gerne vise ordføreren en dag.
Det er et indgreb i forsamlingsfriheden, for forsamlingsfriheden består i, at man som befolkning har ret til at forsamle sig fredeligt der, hvor man vil, og hvornår man vil, og det gælder sådan set også i private lokaler.
Den eksisterende lov går så ind og giver politiet mulighed for at sige til mennesker, at de ikke må forsamle sig i de og de lokaler.
Af den simple årsag er det allerede et indgreb i forsamlingsfriheden.
Så er der nogle undtagelsesmuligheder, som man kan bruge, og som gør det lovligt at gribe ind i forsamlingsfriheden, og det er bl.a., når det er nødvendigt i et demokratisk samfund.
Derfor er det formentlig også i overensstemmelse med forsamlingsfriheden, at man har den lovgivning, man har i dag, men det er altså et indgreb.
Hver gang vi foretager sådan et indgreb, skal vi vurdere meget, meget nøje, om det er i overensstemmelse med lovgivningen eller ej.
Når jeg samtidig ikke mener, at det vil være effektivt eller være den gode vej til at bekæmpe hashklubber, så kan jeg ikke støtte forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Det er da rart, at vi er enige så langt.
Altså, hashklubber er ulovlige.
Politiet har i dag redskaber til at lukke dem, og dem benytter de sig af og har en vis succes med.
Med beslutningsforslaget kan vi hjælpe politiet til at gøre det lettere, og det er alle enige om.
Så har forskellige ordførere henvist til grundloven, konventionerne, retssikkerheden og forsamlingsfriheden.
Kan ordføreren fortælle mig, hvordan beslutningsforslaget forbryder sig mod forsamlingsfriheden, og mener ordføreren, at kriminelle aktiviteter er omfattet af forsamlingsfriheden?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Domstolene har udtalt sig meget kritisk omkring brug af minimumsstraffe, for virkeligheden er for kompleks til, at vi herinde i Folketinget, når vi vedtager en lov, på forhånd kan forestille os alle de tænkelige muligheder, der kan være i en konkret retssag.
Derfor skal vi altså efterlade et spillerum til domstolene, herunder også et spillerum til at give forholdsvis lave straffe.
Derimod kunne forslaget om normalstraffe, så man nogenlunde kan regne med, hvor strafniveauet ligger, godt være spændende, og det er noget, vi gerne vil undersøge nærmere.
Så det kunne godt være, vi skulle supplere vores strafferammer med et andet middel, som eksempelvis normalstraffe, men det er lidt for stort til, at vi for alvor kan tage hul på den debat her.
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Fra konservativ side er vi meget tilbageholdende med minimumsstraffe.
Vi har gjort det en enkelt gang, det ved vi godt, men vi er meget tilbageholdende, og vi ønsker ikke at gøre det på det her punkt.
Vi vil overlade til domstolene at finde ud af, hvad straffen konkret skal være i den konkrete sag.
Men når det er sagt, er vi fra konservativ side enige med forslagsstillerne i, at strafniveauet i dag er for lavt, og at man bør skærpe strafudmålingerne, men altså ikke ved minimumsstraffe.
Og det kan vi jo gøre, for dummebøder er i en alt for alvorlig, kraftig udvikling.
Det er en af de nye metoder til at skaffe hurtige og nemme penge, og det skal vi have bremset.
Det er helt urimeligt med den adfærd, de kriminelle udviser.
Så vi er med på, at vi skal have skærpet strafudmålingerne, men vi er ikke enige i, at det skal ske ved at lave minimumsstraffe.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-02-03:
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag for at se på, om man kunne gøre noget i forhold til de her dummebøder, som florerer rundtomkring fra kriminelle miljøer mod ganske almindelige danskere, og jeg vil sige det sådan, at vi ikke kan stemme for det forslag, der ligger her, men at vi sådan set er positive over for intentionerne.
Og det vil sige, at vi meget gerne vil være med til at diskutere, hvordan det er, man kan være med til at straffe hårdere på det her område.
Det er jo alment kendt, at Liberal Alliance gerne vil straffe hårdere, når det gælder vold, voldtægt, overgreb mod børn og trusler, og man må sige, at det her falder ind under et, måske flere, af de her fire punkter.
Derfor er vi sådan set positive over for intentionen, og det håber vi at vi kan tage en fornuftig drøftelse af i forlængelse af det her beslutningsforslag, der er fremsat, og så kan vi prøve at se, om vi ikke kunne ændre lovgivningen, så vi kan få gjort noget ved det her uvæsen.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-03:
Det er et godt spørgsmål.
Altså, der er jo mange løse tanker, ting, som der sådan bliver talt om i det miljø af mennesker, som interesserer sig for at gøre straffesystemet bedre.
En af tingene er en bedre vidnebeskyttelse, at man måske kan være garanteret en vidnebeskyttelse i højere grad, end man er i dag.
Det kunne være ved hjælp af politiets tilstedeværelse ved ofres eller vidners bopæl i en periode, indtil sagen er blevet afklaret eller den sigtede eller mistænkte er indespærret, sat i fængsel, eller er blevet frikendt, det kan jo også ske.
Så jeg er meget åben over for at diskutere de forskellige muligheder.
Hvis Dansk Folkeparti har andre forslag til, hvordan vi bedre kan sikre ofrenes tryghed, uden at det går ud over gerningsmandens retssikkerhed, så hilser jeg den diskussion meget velkommen.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Tak for indlægget fra Enhedslisten.
Vi er jo ikke enige; vi mener, det vil have en afskrækkende effekt over for de kriminelle, hvis man sætter strafniveauet op, og det vil også være godt for anmelder, fordi man på den måde kan sikre, at en person, der uddeler dummebøder, er væk fra gaden i en noget længere periode.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om fru Pernille Skipper kan fortælle, hvad Enhedslisten så mener der skal gøres rent konkret, henholdsvis for ofre og vidner, for at mildne deres situation.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-03:
Mange tak.
I Enhedslisten går vi ind for et straffesystem, der virker.
Vi vil gerne have, at vores straffesystem fungerer sådan, at hvis man kommer i karambolage med det, er der størst mulig chance for, at det ikke sker igen.
Det tror jeg sådan set vi alle sammen kan være enige i er et vigtigt mål inden for straffesystemet.
Det betyder også, at vi i Enhedslisten meget gerne vil hæve straffen for forbrydelser, hvis det har en reel effekt, hvis det har en afskrækkende effekt, altså hvis vi kan påvise, at det ville afholde nogle fra at begå en kriminel handling, som de ellers ville have begået.
Vi har talt om tidligere, at der selvfølgelig, når vi taler om de såkaldte dummebøder, er tale om handlinger, der allerede er kriminaliseret i dag, og spørgsmålet er så, om en minimumsstraf på 1 års fængsel vil betyde, at flere vil afholde sig fra at bruge dummebøder.
Det er også det, der er blevet debatteret flere gange mellem andre ordførere.
Der er sådan set forskning, der viser det modsatte.
Der er forskningsprojekter, som er generelle, og som tyder på, at det er afskrækkende, hvis man kriminaliserer et nyt område, altså at når noget nyt bliver kriminelt, begynder flere at holde op med at foretage handlingen, og hvis man hæver straffen meget voldsomt, vil det også have en afskrækkende effekt.
Samtidig indeholder det her beslutningsforslag forslag om at indføre en minimumsstraf.
Allerede derfor kan Enhedslisten af helt principielle grunde ikke støtte forslaget.
Det er sådan, at når man indfører en minimumsstraf, fratager man også domstolene kompetence til altid at tage konkret og individuelt stilling i hver eneste sag.
Spørgsmålet er så, hvad vi ellers kan gøre.
Vi er jo alle sammen enige om her, at det at true eller på andre måder ved fysisk vold afkræve andre mennesker penge eller handlinger er skrækkeligt.
Det er jo noget, der skal bekæmpes.
Jeg tror, der er mange problemer.
Et af dem, som er en barriere for at udrydde dummebøder som fænomen, er, at det er et fænomen, der sjældent bliver anmeldt, og hvis vi gerne vil have flere til at anmelde, hvilket jo må være første skridt på vejen til virkelig at bekæmpe det, så skal vi gøre forholdene bedre for ofrene, vi skal gøre forholdene bedre for vidnerne, sådan at vi i højere grad oplever, at folk stoler på, at politiet kan hjælpe dem, hvis de går til dem, i stedet for at betale en dummebøde, fordi det er det tryggeste eller det sikreste.
Jeg ved også, at Dansk Folkeparti så sent som i går har sagt i pressen, at det er meget vigtigt, at vi skal blive bedre til de såkaldte exitstrategier.
Det var jeg utrolig glad for at høre, for vi har i Enhedslisten plæderet for i mange år, at exitstrategier, altså strategier for, hvordan vi hjælper medlemmer af bander og rockerklubber til at komme ud af det kriminelle miljø, når de ønsker det, er noget, vi skal blive meget, meget bedre til.
Og det tror jeg er noget af det, der også kan hjælpe på det store generelle problem med kriminelle bander i Danmark.
Det ser jeg frem til at vi forhåbentlig kan gøre noget ved i Retsudvalget sammen.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Nu er det sådan, at når vi sætter Straffelovrådet i gang med at tænke sig om, synes jeg, at det simpelt hen er ydmygende og nedværdigende for de mennesker, der sidder der, at man så tilsyneladende fra hr. Peter Skaarups side ikke mener, at det arbejde, de laver, er godt nok.
Det er så én ting.
Jeg synes, vi skylder dem, at de bliver færdige med deres arbejde.
Det næste er, at hr. Peter Skaarup ikke svarede mig på, om hr. Peter Skaarup rent faktisk ved, hvorfor den pågældende måske er blevet prøveløsladt.
Eller hvad er det for en viden, hr. Peter Skaarup har, og som gør, at han ved, at hvis man får 6 måneders fængsel på baggrund af en dummebøde, man har udstedt, kommer man ud efter 3 måneder?
Er det sædvanlig praksis?
Jeg ved det ikke.
Hvor ved hr. Peter Skaarup det fra?
Det synes jeg ikke vi skal lovgive på baggrund af.
Jeg synes, vi skal lovgive på baggrund af reel viden, og det er derfor, vi har sat Straffelovrådet til nøje at overveje, om de forskellige strafferammer passer til den konkrete forbrydelse.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Nu taler jeg ikke kun om en enkelt sag.
Jeg taler jo om det generelle billede, og jeg taler om, at folk, der prøver på at arbejde præventivt for at undgå rockerbanders og indvandrerbanders kriminalitet, siger til os i Retsudvalget, at straffene er for lave.
Så er det, jeg siger det til SF, for hvis vi skal have straffene op på et højere niveau, skal der et flertal i Folketinget til.
Er SF stadig væk et parti, som ikke vil være med til højere straffe for at få den afskrækkende effekt, som f.eks. eksperten Jean-Jacques Royal bl.a. taler for?
Det har jo altid været sådan med SF, at man har været imod højere straffe.
Der var en undtagelse, og det var, da man var med på indførelse af minimumsstraffen på 1 års fængsel for besiddelse af skydevåben.
Men nu er man åbenbart tilbage i den gamle rille, eller hvordan?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Nu kender jeg ikke de konkrete sager, som hr. Peter Skaarup tilsyneladende kender.
Jeg ved ikke, hvad forløbet er op til, at der er sket en anmeldelse.
Jeg er ikke bekendt med, at den pågældende, der har foretaget anmeldelsen, efterfølgende er blevet udsat for trusler.
Jeg er ikke bekendt med, hvad der så i øvrigt er sket efterfølgende i forløbet.
Så derfor kan jeg ikke svare på, om det i den ene konkrete sag, som hr. Peter Skaarup beskriver, er tilstrækkeligt til, at den pågældende unge mand slipper for fremtidige dummebøder.
Jeg ved det simpelt hen ikke.
Altså, jeg har ikke set beskrivelserne af det.
Jeg har ikke overværet de retsmøder, der fører frem til den konkrete strafudmåling, og jeg ved ikke, hvad grunden er til, at den konkrete person, som nu har fået en dom på de der 4-6 måneder, som hr. Peter Skaarup omtaler, bliver prøveløsladt.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Jeg skal bare lige stille fru Anne Baastrup et spørgsmål.
Man kan forestille sig, at en dummebøde bliver uddelt, og at der falder en straf ved domstolen på 4-6 måneders fængsel.
Vil fru Anne Baastrup tro, at den borger, det er gået ud over, og som måske risikerer repressalier, på grund af at vedkommende har anmeldt det og der er kørt en sag ved domstolen, føler sig tryg ved, at den person, der har truet vedkommende, kun sidder i fængsel i måske 2-3 måneder, inden vedkommende kan komme ud igen og uddele nye dummebøder?
Er straffen tilstrækkelig kontant her?
Det er mit spørgsmål til SF.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Det er en god debat, vi får her om noget, som tilsyneladende en del unge er bekymret for.
Det er jo ikke lang tid siden, at vi havde et medlem af Folketinget, hvis søn havde været udsat for noget lignende, og det var, synes jeg, en meget god beskrivelse af, hvor alvorligt det er, at man udsættes for de såkaldte dummebøder.
Jeg synes også, jeg har forståelse for, at Dansk Folkeparti rejser spørgsmålet, og det var jo heller ikke for sjov, at vi fik Straffelovrådet til at overveje, om de forskellige typer af strafferammer er tilstrækkelige.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag er til dels begrundet i, at det er svært for politiet at rejse sagerne, fordi de ikke anmeldes, men det hjælper en minimumsstraf jo ikke på.
Og der er nok ikke nogen tvivl om, at dummebøderne er en af de metoder, de bruger til at finansiere deres andre omkostninger.
Så derfor er jeg da glad for, at justitsministeren meget tydeligt gør opmærksom på, at det jo ikke er det blotte forhold, at man går hen til en ung mand – det er som regel mænd, det drejer sig om – og slår ham på skulderen og siger: Du skal vist lige af med et par tusinde kroner.
Nej, det er jo ikke sådan, det foregår.
Man opfører sig således over for ham, at der er en trussel, en alvorlig trussel.
Og så er det jo, at man lander i nogle helt andre strafferammer.
Så i virkeligheden er mit svar til hr. Peter Skaarup og hans forslag, at ved at indføre en minimumsstraf af den her karakter lokker man i virkeligheden politiet til at sigte for den blotte dummebøde i stedet for at se på, om der er en mulighed for, at det eventuelt kan komme ind under nogle andre bestemmelser.
Hr. Jan E. Jørgensen gav jo en meget god beskrivelse af, i øvrigt i et fremragende og meget nuanceret indlæg, hvordan man kan løse problemerne ved et målrettet politiarbejde og et målrettet arbejde ved domstolene, og det er jo det, som vi så i vores politiforlig skal sikre at der er ressourcer nok til.
Det er mit indtryk, når man taler med politiet i dag, at de mener, der er ressourcer nok til at håndtere den her målrettede indsats.
Så der er en afvisning fra SF's side.