runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-08:
Jamen den Børnekomité, der skal bedømme, om Danmark lever op til børnekonventionen, hvis vi valgte at inkorporere den, består jo af mennesker, som ikke kommer fra Danmark eller har noget specielt kendskab til Danmark og danske forhold.
Og derfor kunne man meget vel forestille sig, at de kunne sige, at det, at vi havde abort i Danmark, var i strid med børns ret til sundhed og liv.
Så det kunne jeg godt forestille mig vi kom ud for.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-05-08:
Jeg vil gentage mit svar, altså at FN's børnekonvention ikke vil gå ned specifikt på landeniveau og diktere i sager som dem, der bliver nævnt her.
Og vi drøftede det faktisk også meget i forbindelse med at få tillægsprotokollen på handicapområdet med.
Det er stadig væk anbefalinger og henvisninger, og det er den danske lovgivning, som gælder her.
Karin Nødgaard (DF), 2014-05-08:
Det synes jeg selvfølgelig er rigtig positivt.
Det kan undre mig lidt, for De Radikale har for år tilbage fremsat et forslag, som minder utrolig meget om det her, så jeg kan faktisk ikke helt forstå, at ministeren måske ikke bakker op i dag, når De Radikale med fru Margrethe Vestager i spidsen gjorde det for nogle år tilbage.
Det er jo sådan set ikke det, det her forslag drejer sig om.
Det drejer sig faktisk om, at børnene anonymt kan komme hen og få noget rådgivning, få noget støtte, og ofte er de her børn så påvirket af det, og de føler, at det, de er udsat for, er så tabubelagt, at de faktisk har behov for at gøre noget uden om deres forældre.
Der står også i § 52, at hvis der skal ske noget, skal det ske med samtykke fra forældremyndighedsindehaveren.
De har simpelt hen behov for at kunne komme et sted hen, hvor de kan være anonymt og få noget støtte.
Så tror jeg faktisk, at samfundet ville spare rigtig mange penge på sigt.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til.
Så forstår jeg det bare ikke, hvis det er, at vi får det at vide fra interesseorganisationer, som virkelig varetager børns vilkår hele vejen igennem, og det er også derfor, at vi to partier fremsætter sådan et beslutningsforslag, fordi vi kan se, at der er noget, der halter, der er noget, der ikke fungerer i forhold til den her gruppe af børn.
Mai Mercado (KF), 2014-05-08:
Jeg vil også gerne starte med at kvittere for, at ministeren finder emnet vigtigt.
Men jeg synes, det er lige billigt nok sluppet, når ministeren siger, at børn er forskellige, og at man derfor ikke kan lave en behandlingsgaranti, for hvem vil profitere af det?
Så må jeg bare sige, at statistikkerne jo også taler deres tydelige sprog, og det er bestemt ikke positivt.
Eksempelvis er der i Københavns Kommune nogle undersøgelser, som peger på, at når det handler om alkoholområdet, er det 95 pct., som bliver brugt på den misbrugende.
Jeg står sådan set ikke og taler for, at man skal sætte midlerne til den misbrugende ned, men det er bare tankevækkende, at det kun er 5 pct., der går til familierne.
Det er også tankevækkende, at i de frivillige tilbud, der er, eksempelvis TUBA, er der 2 års ventetid.
Så tror jeg måske nok, at ministeren og jeg kan blive enige om, at når man i forvejen har gået rigtig længe med ensomhed og med ondt i maven over, at mor eller far drikker eller tager stoffer, og man så gør noget aktivt ved det og opsøger rådgivning, er det længe at vente i 2 år.
Så ved vi jo, at en behandlingsgaranti, hvor man kan komme til i løbet af 1 måned, vil kunne gøre en positiv forskel.
Vi ved samtidig, og statistikkerne taler igen deres tydelige sprog, at hvis man er fra en familie med alkoholproblemer, så er der en sandsynlighed på 30 pct. for, at man selv som barn eller ung ender med at have alkoholproblemer.
Så mener jeg bare, at det må være indlysende, at der er brug for at sætte ind med en behandlingsgaranti.
Altså, ministeren har jo allerede været inde på, at der ligger diverse puljer, bl.a. ovre i Sundhedsministeriet, som ikke er udmøntet endnu.
Og der er det, når man er forligsparter – som Det Konservative Folkeparti jo er, og som Venstre er – jo så helt naturligt, at man sammen finder ud af, hvordan det er, at de penge skal bruges.
Så ministeren har jo sådan set selv været inde på, at der er projekter, som netop handler om børn i misbrugsfamilier.
Dertil kommer, at der jo så også er mulighed for at gå ind i en satspuljeforhandling.
Og der må jeg jo bare sige, at der er partier, som i dag har sagt, at det vil de ikke prioritere, fordi de ikke tror på, at det er den rigtige vej at gå, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig ærgerligt.
Jeg havde jo håbet på, at det her var noget, et emne, som flest mulige ville prioritere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-08:
Tak for ordet.
Vi kan jo kort konstatere, at vi i Danmark har en mindretalsregering, som administrerer i strid med lovgivning, der er demokratisk vedtaget af Folketinget.
Vi har så en situation her om lidt, der går ud på, at et klart flertal i Folketinget igen stadfæster, at man gerne vil have, at regeringen skal administrere efter den gældende lovgivning.
Og så kommer der det helt uhørte ind i det, nemlig at den mindretalsregering så vælger at sige: Det er vi sådan set fuldstændig ligeglade med.
Vi vil ikke administrere efter det, som Folketinget siger.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig i, at det er fuldstændig uhørt, at man har en regering, som ikke administrerer efter det, som et flertal i Folketinget nu har vedtaget her om lidt?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Jeg er enig i, at det selvfølgelig er vigtigt, hvad Folketinget siger i de forskellige sammenhænge.
Men der er her et juridisk rum, vi også skal holde os inden for, og hvis det er sådan, når der bliver lavet et beslutningsforslag, der siger noget bestemt, at vi så ikke juridisk kan holde os inden for de rammer, så er regeringen faktisk forpligtet til at holde sig inden for de juridiske rammer og kan ikke følge det flertal.
Det er sådan nogle lidt spegede regler, og jeg forstår jo udmærket bekymringen på det her område.
Men når det her forslag er fremsat som et beslutningsforslag, så kan regeringen faktisk ikke gøre andet end at holde sig inden for det juridiske rum, der er.
Det juridiske rum vurderes jo af juridiske eksperter i ministerierne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-08:
Vi står jo i den spegede situation, at regeringen undskylder sig med at sige, at det her er et beslutningsforslag, og at det ikke er juridisk bindende for regeringen.
Men som folketingsmedlemmer har vi ikke mulighed for at fremsætte et lovforslag, der siger, at regeringen bare pålægges at opretholde gældende lovgivning.
Så er man nødt til at lave en ændring, og så vil et flertal i Folketinget måske komme og sige, at der vil vi ikke støtte en ændring.
Man kan ikke bare fremsætte det præcist samme forslag igen, som allerede er gældende lovgivning, og det er sådan set meget logisk, for det burde jo være det, vi administrerede efter.
Så jeg synes bare, at det er en fuldstændig uhørt situation, vi står i.
Folketinget kan ikke pålægge regeringen, at den skal følge gældende lovgivning, og regeringen undskylder sig med en juridisk vending om, at den godt kan slippe ud af den her saks ved bare at gøre det modsatte af det, Folketinget vedtager.
Jeg håber bare, at Socialdemokraterne vil være enige med mig i, at det altså simpelt hen er en blindgyde.
Det er en hån mod folkestyret, at man står i en sådan situation, at en mindretalsregering ikke administrerer efter det, Folketinget ret klart udtrykker man gerne vil have den skal gøre.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Joh, jeg medgiver Dansk Folkeparti, at det altså er en lidt besynderlig situation.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg medgiver ikke, at det her for regeringen er en undskyldning.
Det er simpelt hen umuligt.
Jeg kunne også sige, at hvis man gerne ville have opretholdt det optjeningsprincip, som EU siger er imod EU-retten, og som juridiske eksperter i Danmark siger er imod EU-retten – jeg har ikke fundet en eneste juridisk ekspert, der siger, at det her kan vi godt opretholde, så alle er enige om, at det her er imod EU-retten – så kunne man jo, hvis man gerne ville opretholde en eller anden form for optjeningsprincip eller andre principper, have foreslået en anden vej.
Vi har bare ikke hørt noget som helst forslag, der holder sig inden for de juridiske rammer, til, hvordan vi kunne løse det her problem.
Det er derfor, vi er havnet i den besynderlige situation.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det er en besynderlig situation, og den er også lidt svær at forklare.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Den socialdemokratiske ordfører sagde i svaret til hr. Finn Sørensen, at der var vide rammer for, hvad vi kunne lave af nationale regler.
Og nu siger ordføreren, at han ikke har set eller er blevet præsenteret for forslag, som levede op til det.
Men der kunne jeg jo godt tænke mig at høre Socialdemokratiets politiske mening om, hvorvidt det er o.k., at man optjener ret til en børnecheck fra første dag eller fra første time, man arbejder?
Hvis Socialdemokratiet mener det, som jeg i hvert fald har hørt en række socialdemokratiske folketingsmedlemmer sige, nemlig at det nok savnede lidt rimelighed, har Socialdemokratiet så udover forslaget om at ændre juraen, som regeringen har sendt i høring, andre bud på at sikre den rimelighed, som flere socialdemokratiske folketingsmedlemmer har efterspurgt i forhold til at sikre et værn mod, at man optjener ret til børnefamileydelsen fra den første time, man er på det danske arbejdsmarked?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Jeg vil bare lige til den første bemærkning sige: Jeg synes nu ikke, det er så tilfældigt, at Socialdemokraterne og Enhedslisten engang imellem er enige om noget; det synes jeg vi har mange eksempler på.
Det næste, jeg vil sige: Nej, jeg synes altså ikke, man kan sige, at vi med hensyn til sociallovgivningen sådan er bundet nærmest på hænder og fødder i forhold til EU-systemet.
Det mener jeg ikke er korrekt.
Jeg mener stadig, at vi har vide muligheder for at indrette vores socialsystem, så det passer efter de ting og de muligheder, vi har i Danmark, men også efter hensyn til dansk økonomi i al almindelighed.
Jeg mener altså ikke, at der på det her område er noget problem, nærmest tværtimod.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Nu refererer Socialdemokratiets ordfører noget fra et udkast, der hverken er aftalt, offentliggjort eller andet.
Men nok om det.
Men når den socialdemokratiske ordfører nævner det, skal jeg bare vide, om der er nogen af de forslag, som den socialdemokratiske ordfører tænker på, der har en virkning her og nu.
Er der nogen af dem, der sætter et værn op mod, at man optjener ret til børnefamilieydelsen fra den første time, man er på arbejdsmarkedet?
Er der det?
For det er der mig bekendt absolut ikke.
Det er jo også det, som der er blevet efterspurgt langt ind i Socialdemokratiets egne rækker, og jeg kan så forstå, når nu ordføreren selv omtaler det, at der stadig væk ikke er noget bud på det fra Socialdemokratiets side.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Jeg synes, der er en lang række af de her forslag, som jo forsøger at finde en vej igennem den situation, som forslaget fra V og K i 2010 jo i virkeligheden har bragt os i, fordi vi er i strid med EU-reglerne, altså med nogle regler, vi selv har skrevet under på vi vil overholde.
Men jeg synes jo også, at det er lidt underligt sådan at skulle høre Venstre sige: Jamen så må regeringen finde på et eller andet.
Venstre er jo ikke selv kommet med noget forslag, der ligesom gjaldt fra dag et.
Vi har hørt en lang række forslag, og dem vil jeg godt kvittere for og sige, at de forslag også er med i det udkast til aftale, som vi begge to har set.
Men jeg har ikke hørt, at Venstre er kommet med et konstruktivt forslag, der løser det her problem fra dag et.
Christian Juhl (EL), 2014-05-08:
Jeg rejser for tiden lidt rundt med Lissabontraktaten under armen, fordi jeg synes, det er et vigtigt dokument at diskutere, ikke fordi vi aldrig fik lov til at stemme om den, men fordi der jo står ret meget forpligtende i den.
Lad os tage en ikke helt tilfældig artikel, nemlig artikel 48 – den hed i EF-systemet i gamle dage artikel 42.
Den handler om social tryghed for vandrende arbejdstagere, selvstændige og pårørende.
Der står: »Europa-Parlamentet og Rådet vedtager efter den almindelige lovgivningsprocedure de foranstaltninger vedrørende social tryghed, der er nødvendige for at gennemføre arbejdskraftens frie bevægelighed, især ved at indføre en ordning, som gør det muligt at sikre vandrende arbejdstagere og selvstændige samt deres ydelsesberettigede pårørende.«
Så står der nogle ret skrappe formuleringer om, hvad det betyder, nemlig at der tidsmæssigt skal lægges sammen, og at det også skal omfatte familierne.
Mener ordføreren stadig væk, at vi selv bestemmer vores socialpolitik med den her paragraf, eller hvordan vurderer ordføreren paragraffen?
Jeg tænker her på svaret til hr. Finn Sørensen før med udtalelsen om, at det bestemmer vi selv.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Det er jo sådan, at vi selv bestemmer vores sociallovgivning og indretningen af den, men det er også lige så klart, at vi skal overholde de internationale spilleregler, vi har skrevet under på, og det, vi i virkeligheden har skrevet under på i EU, er en form for solidaritet med de øvrige lande i EU på det her område, så vi ikke forskelsbehandler folk, der kommer til Danmark, og som i øvrigt lægger deres skattebetalinger i Danmark.
Så det her er i virkeligheden et udtryk for en form for solidaritet, som jeg synes man skal hilse velkommen, og som jeg ikke forstår at Enhedslisten ikke også sætter pris på.
Christian Juhl (EL), 2014-05-08:
Solidaritet er jo en ting.
En anden ting er, at vi diskuterer, om vi har mulighed for selv at gøre det, om vi har mulighed for selv at beslutte, hvordan reglerne skal være.
Det er jo det, der er det grundlæggende, for der er ikke meget solidaritet tilbage, hvis vi fuldstændig smadrer samtlige velfærdssystemer.
Det er vi forhåbentlig enige om, og det er derfor, jeg mener, at når der står en velfærdssystemsnedbrydende ting, hvor man direkte dikterer, at velfærdssystemet skal nedbrydes her, så skal vi vil følge det, så længe vi er medlem af EU – eller hvad?
Og dermed har vi jo ikke den frie ret til selv at bestemme over vores socialpolitik.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Da jeg har hørte det her første gang, studsede jeg da også over det og tænkte, om det i virkeligheden kunne være rigtigt.
Men det, der er sandheden, er jo, at vi skal holde os inden for de juridiske spilleregler, vi selv har skrevet under på, i EU i den her sammenhæng.
Det kan der ikke herske tvivl om.
Med hensyn til, om regeringen har gjort noget, vil jeg sige, at hr. Torsten Schack Pedersen jo udmærket godt ved, at der ligger et udkast til en aftale, med 12 eller 13 forskellige punkter, tror jeg, det er, om en indsats.
Så det er jo ikke, fordi regeringen ikke har forsøgt at få en aftale med Venstre.
Tværtimod.
Jeg synes, at skatteministeren har strakt sig meget, meget langt og været meget forhandlingsvillig, også meget kreativ, med hensyn til hvad sådan en aftale kunne indeholde.
Og så skal jeg høre hr. Torsten Schack Pedersen stå her på talerstolen og sige, at regeringen ikke vil høre på Venstres forskellige forslag.
Jeg tror, at langt de fleste af Venstres forskellige forslag er med i udkastet til den aftale, som hr. Torsten Schack Pedersen jo også har set.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Som jeg sagde tidligere, mener jeg, at sagen burde have været håndteret helt, helt anderledes fra starten.
Regeringen burde have stået fast på det, som et flertal i Folketinget har vedtaget: et optjeningsprincip, som sikrer en rimelighed i, hvornår man kan få adgang til ydelserne i Danmark.
I sidste ende er det en vurdering, der må foretages af EU-Domstolen.
Så kan man spørge, om chancen er forpasset, når man ser på, hvordan regeringen har handlet.
Det tør jeg ikke sige, men i den sidste ende er det altså EU-Domstolen, der afgør rækkevidden af EU's regler.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-08:
Den 2. marts skrev hr. Lars Løkke Rasmussen et brev til statsministeren, hvor han skrev: Venstre er varm tilhænger af det indre marked og den frie bevægelighed, som ubetinget har bidraget til dansk velstand.
Kan hr. Torsten Schack Pedersen svare på, hvorfor Venstre nu vil bryde loven ved at stemme for et forslag, som V og K åbenbart godt vidste var ulovligt i 2010, og som alle juridiske eksperter i 2014 siger er ulovligt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Men jeg er glad for lejligheden til at understrege, at det, der er en kæmpe fordel for Danmark, er, at vi er en aktiv del af det europæiske samarbejde.
Det indre marked rummer fantastiske muligheder og et fantastisk grundlag for velstand i Danmark.
Det har Venstre om nogen stået vagt om og kæmpet for.
Det gør vi fortsat.
Det kan man roligt sige at andre lande også har ytret.
Det gælder både England, Tyskland og andre.
Jeg må bare sige, at i den debat har den danske regering valgt at forholde sig påfaldende tavs og ikke engagere sig i en debat, som foregår i nogle af de lande, vi normalt sammenligner os med.
Som den socialdemokratiske formand for Europa-Parlament siger, skal der naturligvis være mulighed for, at der er nationale værnsregler for adgang til velfærdsydelser, også fordi vi i Europa har valgt at have vidt forskellige måder at opbygge vores velfærdssamfund på.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-08:
Hvis nu samme juridiske eksperter advarede om, at loven var imod grundloven, ville hr. Torsten Schack Pedersen og Venstre så også afvise, at der er tale om en juridisk diskussion, og blindt stemme for et grundlovsbrud?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-08:
Jeg tror ikke, at der er nogen herinde, der går ind for at vedtage love, der er i strid med grundloven.
Det tror jeg er åbenbart for enhver.
Jeg ved ikke helt, om der er nogen, der har forestillet sig, at der er nogen i Folketinget, der mener, at vi skal vedtage lovgivning, der er i strid med grundloven.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Tak for det, formand.
Det er et besynderligt forløb, vi har set i den her sag, både generelt med børnechecken og også med det her beslutningsforslag fra Konservative.
Flere gange fik ordføreren spørgsmålet, om det er Venstres holdning, at regeringen skal tage den her sag til EU-Domstolen.
Hver gang var der ikke noget svar overhovedet.
Hver gang kom ordføreren tilbage til et eller andet med, at regeringen har brugt for lang tid, så nu er det også et problem, at regeringen var grundig, da vi fik en henvendelse fra Europa-Kommissionen i april 2013.
Regeringen var så grundig, at vi spurgte topjurister i fem forskellige ministerier om, hvad de mente om det her.
Svaret var alle steder nøjagtig det samme: Her er vi imod EU-retten, og her ville vi også tabe en sag, hvis den kom til EU-Domstolen – vi ville blive til grin, hvis vi gjorde det.
Det er måske derfor, Venstre i virkeligheden ikke vil have, at vi skal have den her sag til EU-Domstolen, og derfor, at Venstres ordfører konstant løb rundt om det spørgsmål, som blev stillet meget klart flere gange fra salen.
Hvad er fakta i den her sag?
Vi ved også fra hr. Lars Løkke Rasmussen, formanden for Venstre, at han har samme vurdering, og at det her mere er en politisk sag, end det er et spørgsmål om, at Danmark skal leve op til de internationale forpligtelser, vi alle sammen her i salen har besluttet at vi vil leve op til.
Så er der i øvrigt det sidste faktum, som man ikke skal se helt bort fra, nemlig at vi har valg til Europa-Parlamentet den 25. maj, altså i den her måned.
Folk kunne jo få den tanke, at det her for Venstre ikke er et spørgsmål om, at Danmark skal overholde sine internationale forpligtelser, men mere et spørgsmål om, at man gerne vil have den her sag kørende indtil valget, fordi man mener, at man har en folkelig opbakning til et noget besynderligt standpunkt, nemlig at vi skal overholde EU-retten, men det behøver vi vist ikke alligevel, så længe det tjener Venstres interesser.
Når man ser på fakta i den her sag, ser man, at det er sådan, at Danmark på de mennesker, der modtager den såkaldte børnecheck, som altså i den her sammenhæng arbejder i Danmark, men bor i udlandet, har et samlet overskud, når børnechecken og andre sociale ydelser er trukket fra deres skattebetaling, på 240 mio. kr. om året.
Det er i hvert fald det, Berlingske har afdækket.
Så det her er ikke beløbsmæssigt noget, der kan give anledning til den store bekymring.
Tværtimod har vi et klækkeligt overskud på det.
Tilbage til den sag, vi behandler nu her i dag.
Det er et beslutningsforslag fra Konservative, som i virkeligheden er imod EU's grundlæggende regler, vi har skrevet under på.
Det giver sig selv, at man alene på den baggrund ikke kan stemme for det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Jeg spurgte jo ikke om omfanget eller princippet, i forhold til at når man betaler skat, har man adgang til velfærdsydelser; det princip er ordføreren og jeg tilfældigvis enige om.
Nej, jeg spurgte til det helt principielle, at den danske befolkning utallige gange gennem årene er blevet lovet, at medlemskabet af EU og EF ikke ville få nogen konsekvenser for vores velfærdsmodel og vores arbejdsmarkedsmodel.
Nu har vi inden for det sidste års tid fået det ene eksempel efter det andet på, at vi ikke bestemmer selv.
Vi bestemmer ikke selv, hvem der har adgang til de velfærdsydelser, som det danske Folketing beslutter, og det er vel en del af sociallovgivningen, at man selv bestemmer det.
Så jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig mere direkte til, om det ikke er sådan, at ordførerens parti sådan set har bildt befolkningen noget ind, som ikke passer, nemlig at vi bestemmer selv.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Det er sådan set meget enkelt: Vi skal overholde de internationale spilleregler, vi har skrevet under på.
Og vores egne jurister i fem forskellige ministerier har sagt, at det optjeningsprincip, som VK indførte, ikke overholder de regler, vi har skrevet under på internationalt, og derfor kan vi ikke opretholde optjeningsprincippet for børnechecken.
Det er jo sådan set meget enkelt.
Det, vi har forsøgt, er jo i de her forhandlinger at finde en anden vej.
Venstre og Konservative har fået forelagt et udkast til en aftale, der indeholder 12 forskellige punkter, hvor vi forsøger at finde en anden vej her.
Jeg har ikke hørt Venstre og Konservative være imod det, jeg har kun hørt Venstre og Konservative snakke et eller andet tåget om, at det her skulle vi føre til EU-retten og forsøge at få en dom, vil vidende at alle jurister i Danmark siger, at den sag taber vi.
Så det her er et spørgsmål om, hvorvidt vi vil overholde de internationale forpligtelser, vi har, og der er vores svar: Ja.
Det er også et spørgsmål om, hvorvidt vi vil føre en sag, som vi ikke kan vinde, til EU-Domstolen og blive til grin, og der er vores svar: Nej, det synes vi ikke er en særlig god idé.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-05-08:
Ordføreren svarer jo ikke på spørgsmålet.
Spørgsmålet lød i al sin enkelhed: Støtter Socialdemokratiet optjeningsprincippet?
Støtter Socialdemokratiet tanken om, at man skal optjene retten til at modtage offentlige ydelser?
Så kan vi tage den juridiske diskussion, det kommer vi til.
Vi vil også meget gerne diskutere de syv konkrete forslag til løsning af den her udfordring, som V og K har stillet.
Det skal vi nok komme til senere hen i debatten.
Men nu er spørgsmålet til Socialdemokratiet: Støtter man optjeningsprincippet, støtter man det rimelige og retfærdige i, at man skal have bidraget til samfundet, før man får adgang til offentlige ydelser?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-08:
Jeg synes nu, at jeg svarede meget klart på det spørgsmål.
Det er klart, at når man arbejder i Danmark, skal man betale skat fra dag et i Danmark.
Når vi får at vide af Europa-Kommissionen, at de regler, vi har, er imod de regler, vi selv har skrevet under på at vi vil overholde, nemlig de internationale forpligtelser, også i EU-systemet, når vi får at vide, at vi ligger uden for de rammer, vi selv har aftalt, så bliver vi da nødt til at gøre noget ved det.
Så enkelt er det, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen, så enkelt er det faktisk.