runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-21:
Hvis jeg nu skal forstå det sådan, at Venstre bare ønsker – det er jo sådan, jeg hører hr. Kristian Pihl Lorentzen – at de gældende regulativer bliver overholdt, og at det, der er brug for, er en præcisering i forhold til den forpligtelse, kommunen har til at afveje de her forskellige hensyn i vandløbsvedligeholdelsen, så er jeg, som jeg sagde i mine indledende bemærkninger, sådan set også parat til, hvis man mener, der er behov for det, f.eks. at sende et brev rundt til alle kommuner og sige, hvad det er for nogle hensyn, der skal tages, og hvad det er for nogle regler, der gælder.
Så hvis det er det, som Venstre efterspørger, vil jeg gerne imødekomme det, men jeg kan altså ikke imødekomme det, der står i Venstres beslutningsforslag.
For det ville sætte miljøbeskyttelsen mange år tilbage og altså rulle det hele tilbage til før 1983, hvor vi netop indførte det her med, at vi ønsker, at der skal være balance i tingene, og at man skal se de forskellige hensyn i en sammenhæng.
Erling Bonnesen (V), 2015-05-21:
Tak for det.
Gør det slet ikke indtryk på miljøministeren, når mange landmænd, organisationer, landboforeninger gang på gang gør opmærksom på, at der er noget galt derude?
Det forsumper, deres arealer bliver tiere og tiere i nogle tilstande og forfatninger, hvor de ikke kan køre med maskinerne på markerne, og hvor de så efterhånden ikke kan dyrke afgrøder på markerne.
Det er sådan en glidende bevægelse; det sker ikke sådan lige med et knips med fingrene, på 1 år, men det er jo en glidende bevægelse over nogle år, når vandløbene ikke kan blive holdt ved lige.
Gør det slet ikke indtryk på ministeren, når der gang på gang kommer henvendelser af sådan en art her?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-21:
Jo, det gør da indtryk på mig, og det er også derfor, vi har nedsat en arbejdsgruppe under Vandløbsforum, som skal se på, om der er behov for at ændre reglerne.
Jeg siger bare nu, at jeg ikke kan støtte det her forslag fra Venstre, som vil rulle vores miljø- og naturbeskyttelse 30 år tilbage.
Det er sådan set bare en nøgtern konstatering af, at det, som Venstre her foreslår, vil være meget drastisk i forhold til nu at sige, at man først og fremmest skal sikre afvandingshensynene og så dernæst se på, om man så også lige kan tage det her med natur og miljø ind i det.
Erling Bonnesen (V), 2015-05-21:
Nu er det her jo ikke noget nyt emne, det har været på i meget, meget lang tid i forhold til vandløbene, og ministeren siger så, at man godt vil kigge på det igen.
Altså, man har jo kigget på det meget, meget længe.
Nu ligger det måske så i kanten af det her beslutningsforslag, men der er jo også nogle vandområdeplaner i høring i øjeblikket, hvor der netop kommer den ene henvendelse efter den anden, i forhold til at det vil få nogle dramatiske konsekvenser for adskillige områder i landet, også for landbrugsproduktionen.
Kunne det så også give anledning til, at ministeren vil se på det igen?
Mai Mercado (KF), 2015-05-21:
Men hvis man er potentiel terrorist og gerne vil ned og have noget inspiration i Syrien, må man jo formodes at lave en mellemlanding eller på en eller anden måde tænke lidt smart.
Det kunne eksempelvis være i London.
Så det eneste, PET får ud af det, er oplysninger fra Danmark eller København til London, som man så kan tjekke.
Det kommer man jo ikke langt med, og det er også derfor, det europæiske register bliver centralt.
Der er lagt op til, at det skal være en via SKAT-løsning, så jeg vil bare spørge, hvorfor man har valgt, at det skal være en via SKAT-løsning.
Hvorfor har man ikke valgt, at det skal være oplysninger, som PET direkte skal kunne trække?
Mette Bock (LA), 2015-05-21:
Tak for det.
Ganske kort: Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde, at vi jo havde dette »ulykkelige« retsforbehold.
Men hvis det er så ulykkeligt, hvordan kan det så være, at man alligevel ønsker at trække noget ud, altså f.eks. vores indvandrings- og asylpolitik?
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Jeg tror ikke, jeg forstår spørgsmålet.
Det, der ligger i lovforslaget, som vi diskuterer her i dag, er, at vi giver en bemyndigelse til at få adgang til passageroplysninger.
Og er der tale om passagerer, som man kan mistænke for at have et terroristisk og ekstremistisk ærinde, ja, så kan man altså vælge at forfølge de spor.
Det handler om de passageroplysninger, der i forvejen registreres om passagerer af forskellige flyselskaber rundtomkring i verden.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jamen jeg takker hr. Henning Hyllested for den halve udnævnelse.
Det er måske noget med: Hvad hjertet er fuldt af osv.
Nej, spøg til side.
Til spørgsmålet: Det er jo således, at branchens organisationer klart har tilkendegivet, at det er stærkt utilfredsstillende at afskaffe udlånsordningen.
Det er bl.a. busvognmændene, som rammes knusende hårdt af det her, og det har sådan set ikke noget at gøre med alt det, lovforslaget har med at gøre.
Men også danske lastbilvognmænd rammes hårdt.
Det kan da godt være, at det er en meget fleksibel ordning, som hr. Henning Hyllested beskriver her.
Men det vil altså medføre mere bøvl og større udgifter for vognmændene, hvis man vedtager det her.
Derfor vil vi gerne bede om en ny runde på det her, for vi har nogle supplerende spørgsmål.
Og så må vi se, om vi kan få landet det her, så vi alle sammen kan stemme for det.
Det, der ligger nu, med afskaffelse af udlånsordningen er i hvert fald uspiseligt.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-21:
Sagen er jo, at branchen bestemt slet ikke er enige på det her felt.
Der er andre vognmandsorganisationer – og så kan man jo også henvise til 3F – som helt klart bestrider, at det her skulle være specielt meget mere bøvlet eller specielt meget dyrere end den hidtidige udlånsordning.
Er det ikke også rigtigt, at vi har haft et foretræde i Transportudvalget, hvor vi bl.a. havde en busvognmand fra Nordjylland, som over for Transportudvalget bekendtgjorde, at han brugte det på den måde, at han havde en afløser, som i øvrigt arbejdede et andet sted, var 3 uger ude et sted og var 3 uger hjemme – formentlig arbejdede han offshore eller sådan noget; det passer i hvert fald meget godt med deres ansættelsesforhold – og når han var hjemme, lå han og kørte bus for vognmanden i den der udlånsordning.
Efter min mening er det misbrug af udlånsordningen, og det er jo det, som jeg tror at branchen i øvrigt er fyldt op med – at udlånsordningen bliver misbrugt.
Han fortalte også, at når han lå og kørte i Europa, var det turistguiden, der var med i bussen, der afløste chaufføren, når han skulle have sit hvil.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Tak for det lange, lange spørgsmål.
Men humlen i det her er jo, at der slet ikke er brug for at afskaffe udlånsordningen.
Det er således, at hvis man udlåner en chauffør fra en vognmand til en anden vognmand, skal det naturligvis foregå på overenskomstmæssige vilkår.
Så det her er simpelt hen et slag i luften, som der slet ikke er brug for.
Derfor er vi nødt til at kigge på det her en gang til.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-21:
Tak for det.
Jeg kan erklære mig enig i alt det, som Enhedslistens ordfører her har givet udtryk for.
Så vil jeg supplere med at sige, at sagen jo er den, at den udlånsordning, man har i dag, er forbeholdt danske vognmandsvirksomheder, og det er i strid med EU's regler for det indre marked.
Det er jo årsagen til, at man er nødt til at afskaffe den.
Nogle af dem kan være uklare; i det her tilfælde mener jeg at det er soleklart, at den her regel er i strid med EU's tankegang om det indre marked, og derfor er man nødt til at afskaffe den her ordning.
Så er det jo glimrende, hvis man kan lave en chaufførvikarordning, hvor der f.eks. ikke er et stort kapitalkrav, som der er i dag.
Det støtter SF også, og det er selvfølgelig også helt i orden, at vi tager en fornyet udvalgsbehandling, sådan som Venstre ønsker.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Tak for endnu et langt spørgsmål.
Det er jo forfriskende at høre, at det nu er SF, der går ind og henviser til EU-regler og siger, at dem skal vi respektere.
Det er da en nyhed, men forfriskende.
Jeg har ikke set nogen steder, at EU sådan har løftet pegefingeren over for Danmark og sagt, at den her udlånsordning er fuldstændig horribel og bryder reglerne.
Jeg har ikke set nogen åbningsskrivelser fra EU i den her sag.
Så der er vist stærkt delte meninger om, om den nuværende udlånsordning er i strid med EU-retten.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-21:
Nu er det jo ikke noget nyt, at SF mener, at man skal følge
EU's regler.
Venstre har været inde på, at man skulle spørge EU, om det var i strid med reglerne.
Men der er altså ting, der er så oplagte, at man ikke spørger om dem.
Man spørger jo heller ikke nogen, om 2 og 2 er 4, for det ved vi jo alle sammen at det er.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Vi vil da gerne være med til at spørge EU om det her, og det er også derfor, vi ikke forstår, hvorfor der er sådan et hastværk med det her lovforslag.
Der er jo ikke noget med bål og brand, som skal slukkes.
Hvis man ville, kunne vi godt vente med at færdigbehandle det her til efteråret, men det er ikke for at trænere det, at vi nu beder om, at det kommer tilbage til udvalgsbehandlingen.
Vi har altså nogle spørgsmål, der endnu ikke blevet belyst, og der håber vi selvfølgelig på Folketingets tilslutning til, at vi kan få en fornyet udvalgsbehandling.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-21:
Jeg er glad for, at ordføreren på vegne af de partier har opdaget, at der faktisk er givet nogle tilkendegivelser på det her område, og at der faktisk arbejdes med det, og at den såkaldte chaufførvikarordning forsøges udformet så lempeligt og også så billigt som overhovedet muligt.
Det er sådan, at jeg på Enhedslistens vegne kan blive helt betænkelig ved, om man ikke kommer til at gå for langt i det spil.
Men pyt nu med det.
Det er en anden sag.
Vil ministeren ... undskyld, vil ordføreren ikke også medgive, at der ved siden af den chaufførvikarordning, man har tænkt sig at introducere, jo også i overenskomsterne på området for godstransport og bustransport rent faktisk er lavet nogle bestemmelser om afløservilkår, som er meget, meget fleksible og ikke giver anledning til ret meget bøvl?
Jeg nævner bare fra de bestemmelser, at afløseren ikke er garanteret nogen fast beskæftigelse eller minimumsbeskæftigelse, at tidspunktet for arbejdstidens begyndelse og ophør ikke skal anføres i ansættelsesaftalen, og at afløser ikke kan aflønnes for mindre end 4 timer pr. gang, og der er intet opsigelsesvarsel.
Er det ikke virkelig, virkelig fleksible forhold, som på det lange stræk imødekommer det, som udlånsordningen tidligere indeholdt?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jeg vil gerne på vegne af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance anmode om, at L 174 kommer tilbage til fornyet udvalgsbehandling imellem anden og tredje behandling, og det vil jeg godt begrunde.
Det er jo således, at L 174 på lange strækninger er et ganske fornuftigt lovforslag, men ét element er ganske uspiseligt for Venstre og andre partier, og det drejer sig om, at man afskaffer den såkaldte udlånsordning, hvor en vognmand, der har overskud af chauffører, kan låne chauffører ud til en kollega, som har underskud af chauffører.
Det er noget, der gavner danske vognmænd, hvad enten det drejer sig om lastbilvognmænd eller busvognmænd, men det bliver altså afskaffet med dette lovforslag og erstattet af en såkaldt vikarordning, der er dyr og bøvlet.
Vi har noteret os fra betænkningen, at transportministeren tilkendegiver, at der er gang i en forhandling med branchen om at finde et lempeligt forslag til en vikarordning, og der synes vi jo at det er sådan lidt ligesom at købe katten i sækken.
Det er godt, at der er gang i en forhandling, men vi ønsker altså at få en nærmere drøftelse af, hvad det er, de forhandlinger drejer sig om, hvordan man kunne lande det her på en lempelig måde, og det håber jeg at vi kan, for så vil vi hjertens gerne stemme for L 174, men med den her knast, der stadig væk er, har vi problemer med at kunne stemme for, ja, faktisk kan vi ikke stemme for, som det ligger nu.
Derfor håber Venstre, at vi ved en fornyet udvalgsbehandling kan få ryddet den her knast af vejen og få klarhed over det her inden tredje behandling.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-05-21:
Ja, det kan godt være, at ordføreren er tilfreds, men jeg er ikke tilfreds med, at ordføreren står her i Folketinget siger, at Dansk Folkeparti ikke har støttet op om de bedre rammevilkår for de socialøkonomiske virksomheder, når vi jo netop har støttet regeringens lovforslag nr. L 146, som kom på baggrund af finanslovsaftalen i 2013, hvor der blev nedsat en arbejdsgruppe, som skulle arbejde med det.
Jeg gik op som ordfører og støttede det, og så står ordføreren for SF hernede i dag og siger: Jamen I mener det jo ikke.
Altså, jeg synes, det er mangel på respekt for folkestyrets arbejde.
Christian Langballe (DF), 2015-05-21:
Tak for ordet.
Vi har jo stillet følgende forespørgsel til justitsministeren: Har regeringen en holdning til, om Danmark bør udtræde af FN's konvention af 1961 om begrænsning af statsløshed?
Jeg ser frem til at få en politisk og principiel debat om statsløsekonventionen, og jeg ser frem til justitsministerens besvarelse.
Jeg håber, at debatten i dag kan fremme en besindelse og en refleksion i forhold til, hvorvidt tiden ikke er løbet fra statsløsekonventionen, og om den i det mindste ikke kunne trænge til et servicetjek.
Der rejser sig jo det principielle spørgsmål, når vi diskuterer konventionerne, hvad der vejer tungest, nemlig om det er grundloven og den deraf afledte lovgivning, eller om det er den overnationale konventionslovgivning.
Der har været en klar tendens til, at den overnationale konventionslovgivning bestemmer, og det baster og binder den nationale lovgivning, sådan at den nationale lovgivning så at sige forsvinder ud af parlamentet, hvor det er til diskussion, og op i nogle overnationale konventioner.
Man har også kaldt den her tendens for global governance, altså en overnational lovgivning, som i stigende grad træder i stedet for den nationale lovgivning.
Det kan man selvfølgelig mene er en god idé, men jeg mener, det er en ulykke, fordi det kortslutter folkestyret.
Men mener man noget andet, er det jo en ærlig sag, og så håber jeg, at man kan begrunde det.
En principiel refleksion i forhold til det, vi diskuterer i dag, må altså gå på grundloven, folkestyret, Folketinget og den nationale selvbestemmelsesret på den ene side og konventionslovgivningen på den anden side.
Statsløsekonventionen stammer som bekendt fra 1961, og de første diskussioner om statsløshed tog deres begyndelse umiddelbart efter anden verdenskrig.
Man kunne mene – og det mener vi – at det er på tide med et servicetjek.
Er det virkelig formålstjenligt, eller er det ikke snarere oprørende, at eksempelvis potentielle terrorister får statsborgerskab, fordi man sætter konventionen over hensynet til Danmark og danskerne?
Og er det ikke i strid med grundlovens ånd?
Jeg har prøvet at ridse nogle centrale problemstillinger op, og jeg håber, at vi med denne forespørgselsdebat kan trænge ned i substansen og få en politisk og principiel diskussion om noget uhyre væsentligt.
Hvad enten vi mener det ene eller det andet, tror jeg vi alle sammen er enige om, at spørgsmålet om konventionerne og forholdet til folkestyret og grundloven er uhyre væsentligt.
Jeg ser frem til debatten.
Jeg ser frem til at høre justitsministeren og dermed regeringens overvejelser angående dette spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-21:
L 172 er den skattelyaftale, som blev aftalt kort før jul på erhvervsområdet, og et element af den aftale er, at Erhvervsstyrelsen får ret til at komme på uanmeldte kontrolbesøg hos revisorer og ejendomsmæglere uden en retskendelse.
Advokatrådet har skrevet i deres høringssvar, at der ikke er noget grundlag for at fravige grundlovens udgangspunkt om boligens ukrænkelighed i det her lovforslag; man går altså ret vidt.
Flere borgerlige, liberale partier har bl.a. kørt kampagner på, at nu må der sættes en stopper for statens ret til at komme ind på privat ejendom uden en retskendelse, så vi håber, at vi kan finde opbakning hos vores borgerlige, liberale venner til at støtte det ændringsforslag, vi har her, hvor man altså får slettet det i lovforslaget, der giver Erhvervsstyrelsen ret til at komme ind på folks ejendom uden en retskendelse.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Tak for ordet.
FN's konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed, den såkaldte statsløsekonvention, som vi diskuterer i dag, blev ratificeret af Danmark i 1977.
Det skete, da man med det nødvendige flertal her i salen gennemførte de ændringer af indfødsretsloven, der skulle til.
Konventionen har til formål at begrænse statsløshed i videst muligt omfang, og det er et vigtigt formål, da besiddelse af et statsborgerskab kan være helt grundlæggende for deltagelse i samfundet og en forudsætning for adgang til en række centrale rettigheder.
Selv om det i dag er over 50 år siden, at statsløsekonventionen blev vedtaget, er konventionen desværre fortsat relevant.
Regeringen har truffet den principielle beslutning, at vi ønsker at leve op til vores internationale forpligtelser, og med det har jeg sådan set svaret på spørgsmålet for diskussionen i dag.
Så vil jeg derudover gerne tilkendegive, at det i mine øjne er dybt problematisk, at vi er tvunget til at tildele borgere dansk statsborgerskab og dansk indfødsret, når vi ved, at de kan være til fare for statens sikkerhed, og det er et dilemma og et problem, som Folketinget er fuldt ud bekendt med, det har nemlig gjort sig gældende i en årrække.
Jeg kan ved den her lejlighed oplyse Folketinget om, at det heldigvis drejer sig om ganske få personer, der opnår adgang til dansk indfødsret via statsløsekonventionen.
I 2014 var det én person, og i 2013 heldigvis kun tre personer.
Tak for ordet.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Det er netop præcis den samme problemstilling, og derfor bliver der også en vis gentagelse i, hvad jeg har tænkt mig at sige som justitsminister.
Men lad mig bare gøre det klart fra starten, at personer, som PET vurderer kan være til fare for Danmarks sikkerhed, selvfølgelig ikke skal tildeles dansk indfødsret.
De har sådan set ikke noget at gøre her.
Lad mig derefter knytte et par kommentarer til enkeltelementer i forslaget.
Først er der forslagsstillernes ønske om, at Justitsministeriet skal indhente PET's sikkerhedsvurdering af de pågældende personer på et tidligere tidspunkt, end hvad tilfældet er i dag.
Til det vil jeg gerne knytte et par ord, for det er sådan, at PET's sikkerhedsvurdering i dag indhentes umiddelbart forud for fremsættelsen af lovforslaget om indfødsrets meddelelse, og i forbindelse med det orienterer Justitsministeriet PET om de personer, der opfylder betingelserne for at blive optaget.
Når PET's vurdering indhentes så tæt på, at lovforslaget fremsættes, er det for at sikre det, vi kalder en aktuel sikkerhedsvurdering af de enkelte ansøgere om muligt.
Hvis man, som forslagsstillerne ønsker det, skulle indhente den sikkerhedsvurdering på et tidligere tidspunkt, ville man også bede PET om at vurdere folk, som under alle omstændigheder slet ikke skal være med på lovforslaget, fordi de eksempelvis har begået kriminalitet inden fremsættelsen af lovforslaget.
Jeg tror, det er vigtigt, at den sikkerhedsvurdering, der skal pågå, er så aktuel som overhovedet muligt.
Så er der det andet spørgsmål, som er det, der optager os alle sammen, nemlig indfødsretsspørgsmålet i det hele taget.
Det vil være i strid med statsløsekonventionen, hvis personer, som i øvrigt opfylder betingelserne i konventionen, udelukkes fra optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse alene med den i øvrigt i mine øjne gode begrundelse, at PET vurderer, at de kan være til fare for landets sikkerhed.
Fordi det forholder sig sådan, er praksis jo, at Justitsministeriet i sådanne sager forelægger sagerne for Indfødsretsudvalget uden indstilling om udelukkelse fra statsborgerskab, og man gør samtidig udvalget opmærksom på de internationale forpligtelser, Danmark har efter konventionen.
Derefter er det op til Folketingets Indfødsretsudvalg at træffe beslutning og ikke mig som minister.
Som jeg sagde det før, har regeringen valgt, at vi lever op til vores internationale forpligtelser, og det gælder også på det her område.
Christian Langballe (DF), 2015-05-21:
Jo, men jeg synes altså, at man kommer meget nemt om – og justitsministeren da bestemt også i forhold til forespørgselsdebatten – hvorvidt det ikke er et kolossalt stort problem, at man på den ene side har nogle personer, som PET advarer imod kan være potentielle terrorister, og på den anden side siger, at, okay, de skal så alligevel have dansk statsborgerskab.
Jeg forstår det ikke.
Men jeg kan ikke forstå, at man tager så let på det og siger, at det sådan set er et problem, men så er det det ikke alligevel, fordi de jo får statsborgerskab under alle omstændigheder.
Det kan jeg ikke forstå man accepterer.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Det er et kolossalt stort problem, at der er udlændinge i Danmark, der ikke ønsker Danmark det godt, som kommer hertil med udemokratiske tankesæt, og som for nogles vedkommende også ønsker at sætte handling bag ordene.
Om det er hadprædikanter, der deler deres fundamentalistiske islamiske tro, eller om det er folk, der kommer hertil med et ønske om at udøve terrorvirksomhed eller på anden måde undergrave vores åbne og frie danske demokrati, så er det et kolossalt problem.
Derom kan der ikke været nogen diskussion.
Det kan ikke gradbøjes, det kan ikke relativeres – det er et kolossalt problem.
Mai Mercado (KF), 2015-05-21:
Danmark tiltrådte i 1961 FN-konventionen om begrænsning af statsløshed, og det var et bredt flertal i Folketinget, som dengang syntes, at det var en rigtig god idé.
Det er jo også en konvention, som er ratificeret af mange lande.
Men det er en velkendt problemstilling, som Dansk Folkeparti nu rejser – og tak for det i øvrigt.
Det virker jo faktisk helt barokt, at Danmark tildeler og dermed belønner udlændinge, som er under mistanke for terror, med et statsborgerskab.
Et statsborgerskab er ikke noget, man får.
Det er noget, man gør sig fortjent til.
Der er jo også derfor, vi har lavet nogle regler for dem, som ønsker at få dansk statsborgerskab.
De skal opfylde en række rimelige og fornuftige krav, når de søger statsborgerskab, men til trods for de her rimelige og fornuftige krav er der behov for at ændre konventionen.
Vi kan se, at konventionen er for løs og dermed for åben for fortolkning.
Når det kommer til spørgsmålet om national lovgivning versus konvention, er der ingen tvivl om, at Det Konservative Folkeparti lægger vægt på, at det må og skal være den nationale lovgivning, som er vigtigst.
Derfor mener vi også, at det er helt afgørende, at konventionen bliver ændret, så vi kan afvise at give statsborgerskab til terrormistænkte.
Det lader dog ikke til, at regeringen har været så optaget af spørgsmålet, for det lader ikke til, at man fra den danske regerings side har forsøgt at lægge pres på at få ændret konventionen.
Det mener vi at en borgerlig regering bør gøre.
I første omgang mener vi at en dansk regering aktivt bør søge at ændre konventionen, før man tager det næste skridt, og det må være at melde sig ud.
Christian Langballe (DF), 2015-05-21:
Jamen kære justitsminister, det er jo et problem, når det er sådan, at regeringen anerkender, at det er meget alvorligt, og så alligevel siger, at man også i fremtiden vil tildele statsborgerskab til folk, der er under mistanke for eksempelvis terror.
Det er da et kæmpestort problem, at regeringen vil ikke påtage sig det ansvar at skabe orden i det her.
For det er da grotesk, hvis en af de her personer i morgen eller om en uge eller om et år går ud og begår terror, og vi har belønnet vedkommende med et statsborgerskab.
Så er det da et kæmpestort problem, så er det vores ansvar.