runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Der bliver masser af skatter, som ikke kommer til at stige.
Jeg tror, det tjener debatten bedst, at vi fremlægger åbent, ærligt og direkte, præcis hvad det er for nogle ændringer, vi agter at foretage.
Vi har ikke tænkt os at putte med det, ligesom regeringen gjorde forud for sidste valg, hvor den løgnagtigt sendte propaganda rundt til landets boligejere, hvor der stod, at hvis nu hr. Villy Søvndal, fru Helle Thorning-Schmidt og fru Margrethe Vestager kom til, risikerede man, at der kom en skattereform, og at der så kom til at blive lavet om på en masse, og at boligejerne derfor skulle passe meget på, og hvor der stod, at skattestoppet lå helt fast, og at regeringen ikke kunne drømme om at lirke det op.
Herefter brød man, 3 dage efter at man havde vundet valget, det løfte og lavede en skattereform, hvor man gjorde nøjagtig det, man advarede imod i den propaganda, man sendte ud.
Jeg skal ikke stå og hævde, at dagpengesystemet er noget generøst system.
Det er det bestemt ikke.
Og jeg kan sagtens se, at der er masser af mennesker, som får en dårligere kompensation, end man gjorde, dengang der var meget større ledighed, og det synes jeg da er et problem, som vi må debattere fremover.
Men jeg vil omvendt ikke stå her og love, at jeg bare vil give højere dagpenge.
Jeg er dog i forlængelse af det meget, meget bekymret for alle de mennesker, som har glemt at forsikre sig og melde sig ind i en a-kasse, og som tror, at det sociale system vil være generøst i et eller andet omfang – nej, det er nok et forkert ord – og vil kunne bidrage til familiens underhold.
Jeg tror desværre, der er ganske mange mennesker, der får en slem overraskelse, når de lige pludselig konstaterer, at lønnen ikke tikker ind på kontoen, og hvis de ikke har forsikring, i form af at de kan få dagpenge, så risikerer de jo at stå med nul i indkomst, og det kan blive en meget alvorlig situation for ganske mange mennesker.
Men jeg vil ikke stå her og love højere dagpenge.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jamen den skal jeg nok lade være med at bruge.
Jeg lyttede jo til talen med interesse, og der blev brugt utrolig lang tid på afdragsfrie lån, og det var lidt en overraskelse for mig, men det eneste, der sådan set stod fuldstændig uklart var, hvad Socialdemokratiet mener om afdragsfrie lån.
Altså, er man er uenig i synspunktet om, at man løber en risiko ved at tage afdragsfrie lån og renten stiger, eller betyder det, at Socialdemokratiet så vil have, at staten skal afdække den risiko?
Eller er man imod afdragsfrie lån?
Altså, jeg synes, det er besynderligt at bruge så lang tid på et emne, og at det så står så fuldstændig uklart, hvad man selv mener om det.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Det, som Venstres ordfører skulle have lyttet bedre efter, var, at jeg adresserede, hvad skatteministeren, Venstres næstformand, havde sagt.
Han sagde, at nu må alle dem, der har taget afdragsfrie lån, og som har været ude på boligmarkedet og har satset og vundet, og som nu har tabt, bære det fulde ansvar.
Nu skal vi ikke komme og rydde op efter dem.
Det mener jeg sådan set bare jeg må konstatere er en hån
sagt lige hovedet på en masse mennesker, som har det svært, når man samtidig som regering går ud og hjælper banker for 100 mia. kr., eller landbruget, eller hvem det nu engang er, som Venstre har som gode venner, for de skal ikke bare gå nedenom og hjem.
De skal ikke tage det fulde ansvar, men det skal lige præcis boligejerne.
Det er den logik, og det er den ideologi, som jeg anfægter.
Og jeg har såmænd ikke nogen som helst planer om at rulle de afdragsfrie lån tilbage; det ville være en katastrofe for husejerne her i Danmark.
Men jeg siger, man skal være meget påpasselig fremover, når man begynder at diskutere, hvad det er for nogle muligheder for at indrette sig, man giver til de danske boligejere, fordi vi også ved, at det er med til at skubbe til en boble.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
O.k., altså, Socialdemokratiet støtter afdragsfrie lån, men hvad er det så, man håner skatteministeren for?
Er det synspunktet om, at hvis renten stiger, så bærer man selv den risiko for det afdragsfrie lån, frem for hvis man havde taget et fastforrentet lån?
Er det det, man er uenig i?
Eller hvorfor diskuterer vi afdragsfrie lån?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Det er jo egentlig ikke så svært at forstå.
Hvis man læser det interview, som skatteministeren, Venstres nye næstformand, gav, så sagde han, at nu skal alle de mennesker derude, som det i øjeblikket kniber for at få råd til at blive boende i deres egen bolig, bære det fulde ansvar, for de har været ude på markedet og satset og vundet.
Det siger man, selv om man sidder i en regering, hvor bankerne – dem, som sikkert i rigelighed har bidraget til Venstres partikasse – har fået stillet 100 mia. kr. til rådighed.
Hvorfor anlagde man ikke samme logik over for dem?
Det synes jeg simpelt hen bare er en hån.
Hvorfor er det, at almindelige mennesker skal have den type behandling, og hvorfor er det, at alle de banker og virksomheder, som har tjent masser af penge, skal have en anden type behandling?
Sådan er der forskel på folk, og det er den uenighed, som jeg understreger.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Jeg vil bare lige tilføje, at os bekendt, er Socialdemokratiet med i bankpakken.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er om Socialdemokratiets holdning til Tyrkiets optagelse i EU.
Vi har jo altså et valg foran os om halvanden uge, og jeg synes ikke, at det overhovedet har været på dagsordenen endnu, hvilket undrer mig meget, men jeg vil gerne spørge lidt ind til, om man stadig væk i Socialdemokratiet er så forhippet på det.
Der har jo været en bred diskussion, må man sige, i den her valgkamp om Tyrkiets optagelse.
Er Socialdemokratiet helt stålsat på, at Tyrkiet skal optages i EU?
Det er mig bekendt partiets holdning.
Er Socialdemokratiet helt stålsat på, at der ikke skal finde en folkeafstemning sted i Danmark om det, eller hvordan ser Socialdemokratiet op til det her europaparlamentsvalg på det emne?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Vi har altså tidligere tilkendegivet, at vi var positivt indstillet over for, at man havde drøftelser mellem EU og nye ansøgerlande.
I det øjeblik og i det omfang, det måtte blive aktuelt at man skal tage stilling til nye ansøgerlande, vil vi selvfølgelig klart melde ud i forhold til, hvad vi siger i den forbindelse.
Men det er ikke aktuelt.
Der er jo ikke nogen, som inden for en nærmere overskuelig fremtid ser Tyrkiet blive medlem af EU.
Derfor er det måske sådan lidt forhastet at stå her og konkludere, at det ikke kommer til at ske eller det kommer til at ske eller noget andet.
Jeg tror, at der vil være mange europaparlamentsvalg, før vi overhovedet er i nærheden af at have en aktuel drøftelse i forhold til det spørgsmål.
Vi har sagt med hensyn til Tyrkiet og andre lande, der har søgt, at man selvfølgelig som en ordentlig organisation må indgå i nogle drøftelser.
Hvis betingelserne for det opfyldes, må man jo så komme med en indstilling siden hen, men det er ikke en aktuel situation for tiden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Altså, jeg kommer til at tænke på tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen, når jeg nu hører hr. Henrik Sass Larsens uld i mund, simpelt hen.
Det er da ikke så svært at svare på.
Jeg kan sige for Dansk Folkepartis vedkommende, at svaret er nej og kun nej.
Men jeg hørte altså ikke, hvad Socialdemokratiet mener om det.
Mig bekendt har Socialdemokratiet altid været meget forhippet på at få Tyrkiet optaget i EU.
Så har jeg et sidste spørgsmål, men jeg vil meget gerne bede om besvarelse på det første.
Kunne man forestille sig, at man vil lægge det ud til en folkeafstemning?
Kunne man forestille sig en folkeafstemning?
Men først og fremmest vil jeg godt høre Socialdemokratiets klare holdning: Ja eller nej til Tyrkiets optagelse i EU.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg er meget ked af, at jeg kom til at belaste fru Pia Kjærsgaard med en nuanceret besvarelse.
Jeg ved godt, det ligger lidt uden for den normale modtagefrekvens.
Men altså, sådan er det.
Jamen jeg giver jo et nuanceret svar ved at sige, at vi jo ikke kan gøre andet end at konstatere, at i det omfang, Den Europæiske Union indleder drøftelser med nogle lande, som har søgt om at blive optaget, så pågår der drøftelser i lang tid.
Vi har ikke stående i vores program, at vi skal optage Tyrkiet.
Vi har heller ikke i vores program stående, at vi ikke skal optage Tyrkiet.
Vi vil tage stilling i det øjeblik, der foreligger en indstilling fra Kommissionen.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Egentlige nyheder og tegning af et nyt politisk projekt var der ikke meget af, citat af hr. Henrik Sass Larsen om statsministerens tale ved Venstres landsmøde.
Jeg kan så sige det samme om hr. Henrik Sass Larsens tale her i dag.
Egentlige nyheder var der ikke meget af, og derfor bliver jeg nødt til at stille spørgsmål.
Nu har regeringen jo fremlagt forslag, der bakker op om og danner rammen om skattereformen.
Hvad er den socialdemokratiske tegning på skatteområdet?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Vi kommer jo til i morgen at skulle drøfte og debattere sidste del i forhold til skattereformen.
I overmorgen slutter vi folketingsarbejdet af, og så er der europaparlamentsvalg.
Derfor vil vi godt have lejlighed til meget grundigt at drøfte og analysere, hvad det egentlig er, der er blevet vedtaget.
Der er blevet lavet ændringer undervejs.
Så vil vi jo selvfølgelig, inden vi træder sammen igen i oktober måned, fremlægge vores præcise bud på en skattepolitik.
Men det vil ikke blive i sommerferien.
Vi synes ikke, det er mest velegnet at sende i Folketinget hjem og så fremlægge skattepolitik, men det vil komme inden Folketingets åbning til oktober.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det vil jeg glæde mig rigtig meget til, og det er jo virkelig ny tale her fra Folketingets talerstol, for ellers er vi jo blevet holdt hen i uvidenhed.
Det undrer da mig, at man ikke havde den glade nyhed med i selve ordførertalen.
Vi venter i spænding på at kunne få en god debat ved åbningsdebatten i oktober måned.
Så vil jeg også bare lige bede om et klart svar fra hr. Henrik Sass Larsen på, om Socialdemokraterne er med i bankpakke I og kreditpakken, for sådan lød det ikke i den ordførertale, som hr. Henrik Sass Larsen fremførte lige før.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Allerførst glæder jeg mig over at have gjort den konservative ordfører glad.
Så er der jo nået meget i dag.
Det er helt klart, at jeg tror, at vi får en rigtig god debat om fremtidens skattepolitik.
Jeg tror også, at det vil være tydeligt for befolkningen, at der vil være forskel på, hvad regeringen står for, og hvad vi står for.
Det tror jeg bliver spændende og frugtbart for demokratiet og folkestyret.
Så vil jeg sige omkring bankpakken, at jo, vi var med inde at tage ansvar.
Jeg tror også, at det står klart for de fleste, at vi måske gerne havde set, at det havde set noget anderledes ud end det resultat, vi egentlig fik.
Vi fremlagde jo en 9-punkts-plan forud for forhandlingerne om bankpakken, hvor det så noget anderledes ud end det resultat, vi kom til.
Men vi havde gerne set, at det havde set noget anderledes ud.
Jeg vil bare omvendt sige, at det, jeg her angreb, var, at det altså er en underlig morale, at almindelige mennesker må lære at forstå, at de er ude og satse og vinde på boligmarkedet, og så må de også bære det fulde ansvar for, hvis det går ned, samtidig med at man sidder i en regering og er inde og redde alle dem, som er professionelle investorer ude på de store markeder, og sørge for, at de lige pludselig får tilført en masse kapital.
Det er en underlig dobbeltmoral.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-27:
Socialdemokraterne har jo sagt klart og tydeligt, at skattestoppet skal væk, og SF har sagt, at skatterne skal op.
Så har jeg fuld forståelse for, at man måske lige skal bruge nogle ekstra uger på at regne sådan lidt på, hvor de lige præcis skal sættes op.
Men noget synes at være ret klart: Væk med skattestoppet, op med skatterne.
Så er det klart, at man ikke lige nu præcis kan sige, hvad det er for nogle skatter, der skal stige.
Men så går mit spørgsmål på: Kan man så i hvert fald sige, hvad det er for nogle, der ikke skal stige?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg er glad for kvitteringen for, at vi fremlægger senere, og at vi jo også som opposition må have ret til at arbejde det igennem, der er blevet fremlagt.
Det kvitterer jeg for.
Men jeg vil bare sige, at det måske er mere relevant at spørge: Hvilket skattestop?
Som også hr. Nick Hækkerup var inde på, har vi jo bedt Skatteministeriet om at sige, hvor mange gange skatter og afgifter kommer til at blive sat op frem mod 2019 som følge af regeringens forslag.
114 gange de næste 9 år vil skatter eller afgifter blive sat op.
Hvad i alverden er det for et skattestop?
Der er da gang i den, om jeg så må sige, med skatterne og afgifterne.
Det, jeg tror vi har sagt meget tydeligt, og som jeg også tror fru Helle Thorning-Schmidt har sagt meget tydeligt, er, at det der skattestop da er helt dødt, for hvis der er nogen, der har overtrådt det godt og grundigt, er det jo regeringen selv.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-27:
Jeg tror, at danskerne er fuldstændig klar på, at skattestoppet ligger fast.
Det er til at forstå.
Man kan jo sådan set konstatere, at det svar, som jeg fik, faktisk var et ikkesvar, for man fik ikke, om jeg så må sige, nogen anvisning på, at der var nogle skatter, der ikke skulle stige.
Så jeg vil kort og godt bare spørge igen: Er der nogle skatter, der ikke skal stige i det forslag, man nu har til hensigt at få udarbejdet her i løbet af sommerferien?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg vil bare sige, at fordi man nedsætter en kommission, er det ikke nødvendigvis sådan, at man bare skriver under på alt, hvad den måtte komme frem til.
Det kunne jo godt være, at der også var uenighed internt i kommissionen og om de indstillinger, der kommer.
Men jeg vil sige, at det, vi lægger særlig vægt på i forbindelse med forsvarsforhandlingerne, selvfølgelig også er, at de moderne opgaver, vi har nu om dage, som f.eks. den meget vanskelige mission i Afghanistan, betyder, at de unge mennesker, som vi sender derud på en farefuld færd til en meget, meget vigtig opgave – som vi er utrolig glade for og stolte af at der er nogle, der påtager sig, og som der ikke skal mangle opbakning til – sikres ordentlige vilkår; det gælder selvfølgelig ikke kun i forhold til aflønning og andet, det gælder søreme også i forhold til materiel, at vi sikrer dem på bedst mulig måde.
Det er i hvert fald noget af det, som vi er meget optaget af i forhandlingerne omkring det fremtidige forsvar.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-27:
Jeg vil tilslutte mig de medlemmer, som udtrykte glæde over, at vi nu kan se frem til at få en socialdemokratisk skattepolitik her i 2009.
Det er jo meget godt for et parti på 140 år.
Jeg vil sige det på den måde, at det er fair nok, at vi skal vente med det helt konkrete og detaljerede, til efter at regeringens skattereform bliver implementeret – fair nok.
Men der må ligesom være nogle bærende principper i, hvad det er, man vil.
Vil man sikre sig, at der ikke indkræves flere penge, end der bliver indkrævet nu, at skattetrykket ikke stiger?
Hvordan forholder man sig til, at f.eks. Socialdemokratiets forebyggelsesordfører så sent som i går under skattedebatten i Folketinget gjorde rede for, at man godt kunne tænke sig, at en række afgifter skulle stige?
Er det sådan et element, man allerede har lagt sig fast på, eller var det sådan lige en fribillet, man kørte af sted på i går?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Vi har jo i forbindelse med vores oplæg til forhandlinger omkring skattereformen, som vi troede der skulle være, fremlagt en række principper, med henblik på at det skulle være en fuldt finansieret skattereform, at den skulle være socialt retfærdig, og at den skulle være grøn.
Det er selvfølgelig principper, vi stadig væk står fast på.
Det skal der ikke være tvivl om.
Det vil også være udgangspunktet, når vi sætter os ned nu og analyserer det arbejde eller den reform, som regeringen stemmer igennem her i morgen, for at lave en nøjagtig vægtning af, hvad de forskellige virkninger på de forskellige indkomstgrupper er i forhold til de forskellige mål og principper, som man havde som udgangspunkt for skattereformen.
Jeg vil sige, at vi jo også på afgiftsområdet skal ind og analysere nærmere, hvad effekterne af det, som regeringen har foreslået i forbindelse med sin skattereform, er.
Der har man jo også været inde og pille ved en del af afgifterne på sundhedsskadelige ting.
Så det kommer vi til også at analysere nøje, og man skal nok få et fuldstændig klart svar på, hvad det nøjagtig er vi vil gøre lige præcis på det område, når vi lægger det frem.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-27:
Det første: Kan man garantere, at skattetrykket ikke vil stige med det forslag, der kommer?
Jeg kan forstå, at SF'erne er ret glade for, at der skal rulles tilbage, men har Socialdemokratiet et princip om, at nok er nok på skatteområdet, eller skal vi blive mere skatteplagede, hvis S kommer til igen?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om afgifterne.
Er det egentlig ikke sådan, at med den skattereform, der kommer nu, har skattestoppet for første gang endelig fået en meget værdifuld funktion som frihedsbevarende, nemlig at borgerne nu selv må bestemme, hvad de ryger, hvad de drikker, hvad de spiser, i stedet for at vi skal sidde herinde på Christiansborg og blive ved med at nøkke afgifterne op, hver gang vi ikke kan finde andre steder at finde pengene?
Så kunne man ikke sige: Skattestop i forbindelse med afgifter og nej til at hæve skattetrykket?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Som jeg nævnte tidligere i debatten, kommer man jo fra 2009 og de næste 10 år frem til at opleve 114 ændringer af skatter og afgifter, heriblandt også af nogle af de ting, som jeg tror vistnok er principsager for hr. Simon Emil Ammitzbølls parti, nemlig sundhedsafgifter og andet, som løbende vil blive reguleret.
Så jeg tror ikke, man kan finde megen tryghed og trøst i at bruge skattestoppet der.
Jeg troede egentlig også, at hr. Simon Emil Ammitzbøll var imod skattestoppet som sådan, fordi man ville være ambitiøs på vegne af den øvrige skattepolitik.
Sådan erindrer jeg at det er.
Så det kan jeg ikke anbefale.
Med hensyn til hvorvidt skattetryk og afgifter og andet stiger, kommer vi, også i sammenhæng med, at vi fremlægger vores skattepolitik, til at sætte os ned og kigge på den generelle økonomiske politik.
Og der kommer vi så også til at kigge på, hvad det er for kolossale økonomiske udfordringer, vi står med i øjeblikket jævnfør Økonomisk Redegørelse, som regeringen udsendte i går, ifølge hvilken vi jo kan imødese nogle ret kraftige budgetunderskud og få nogle ret store problemer med indtægterne i samfundet.
Og vi kommer også til at skulle medtage lidt i forhold til den finanslov, som måtte blive fremlagt på et tidspunkt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-05-27:
Mange danske virksomheder lider under mangel på efterspørgsel på eksportmarkederne.
Socialdemokratiets svar på det er, at der skal sættes gang i større offentlige investeringer i Danmark.
Kan ordføreren forklare mig, hvordan det hænger sammen?
Altså, hvordan kan danske eksportvirksomheder lukrere på, at vi sætter gang i større offentlige investeringer her i Danmark?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Socialdemokratiet har aldrig hævdet, at vi kan styrke eksportvirksomhederne ved at sætte gang i byggeriet i Danmark, men vi har sagt, at vi kan gøre noget for de danske eksportvirksomheder, så vi sørger for ikke at miste en masse arbejdspladser i den tid, der går, indtil markederne vender igen.
Og der er flere ting, vi kan gøre.
Det ene er, at vi kan hjælpe dem med eksportkredit og andet, en ramme, som vi også blev enige om i forbindelse med nogle af bankforhandlingerne.
Så kan vi også hjælpe dem med at komme over de værste tider ved at sørge for, at der er finansielle virksomheder, som understøtter de pågældende virksomheder, så de kan få kreditter, for hvis låget lige pludselig bliver hamret i for kreditter alle mulige steder i en svær tid, ja, så kommer vi faktisk til at lukke en masse arbejdspladser ned, som vi kommer til at mangle.
Så tror jeg, at den sidste ting, som vi kunne gøre meget, meget effektivt i forhold til dansk eksport, var at tage udgangspunkt i, at vi, når krisen er ovre – og der går forhåbentlig ikke så lang tid – skal bruge faglært, uddannet arbejdskraft, og hvis vi nu kunne hjælpe en del af de virksomheder, som i øjeblikket ikke har råd til at have medarbejderne gående, til, at de medarbejdere kunne komme over og få mulighed for at blive efteruddannet i den tid, det varede, indtil krisen var ovre, så tror jeg faktisk, at vi kunne gøre eksportvirksomhederne en stor tjeneste.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-05-27:
Jeg kan forstå, at det er en meget svag indsats over for eksportvirksomhederne og deres ansatte.
Derfor vil jeg så spørge om noget helt andet.
Fru Helle Thorning-Schmidt har udtalt til Jyllands-Posten den 19. marts, at det vil være uansvarligt at udvide den offentlige sektor med flere ansatte, og så er mit spørgsmål: Hvordan stemmer det overens med, at Socialdemokratiet vil diktere kommunerne – diktere kommunerne – hvor mange pædagoger der skal være i daginstitutionerne, og diktere kommunerne, at de skal nedsætte klassekvotienten til et noget lavere tal end det, der er tilfældet i dag?
Det virker meget, meget strittende mod hinanden.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Det vil være en god og stærk indsats at gøre, og en indsats, som jeg tror vil blive modtaget med kyshånd mange steder i dansk erhvervsliv.
Så det synes jeg ville være en fuldstændig unfair måde at karakterisere det på.
Så vil jeg sige, at fru Helle Thorning-Schmidt har udtalt sig om, at når man skal lave en økonomisk pakke nu og her, som sætter gang i Danmark, så går det ikke ud på, at man bare bevidstløst udvider den offentlige sektor og bare baldrer derudad, nej, det man gør, er, at man sætter gang i byggeriet af daginstitutioner og af ældreboliger, man får renoveret kloakkerne, man får generelt sat gang i boligbyggeriet, man får bestilt en masse ting ude i kommunerne, sådan at man sørger for, at de lokale håndværkere derude kan få fyldt deres ordrebøger op.
Det er at sætte gang i den private beskæftigelse lokalt og sørge for, at den ikke går nedenom og hjem.
Det er sund fornuft – meget sund fornuft endda.
Det sidste, vi har foreslået i forhold til daginstitutionerne og andet – fordi vi netop vil gøre en forskel i forhold til at hæve kvaliteten af velfærden, sørge for, at ikke mindst de svageste børn får en mulighed for at få nogle fremskridt – er krone for krone fra Folketingets side at finansiere, at kommunerne får mulighed for at levere lige præcis den service.
Sådan hænger tingene sammen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-27:
Hr. Henrik Sass Larsen har været meget bekymret for beskæftigelsessituationen, og derfor vil jeg stille et meget kort og præcist spørgsmål: Mener Socialdemokratiet og hr. Henrik Sass Larsen, at frigivelsen af SP-opsparingen øger eller formindsker beskæftigelsen i Danmark?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg tror, at der kan komme en effekt – også beskæftigelsesmæssigt – men en meget begrænset effekt af, at man frigiver SP-opsparingen.
Når vi har advaret imod frigivelsen af SP-opsparingen, er det, fordi det, der er sket i dansk økonomi og international økonomi igennem de seneste mange år, er, at der er blæst en kæmpestor boble op, som lige pludselig er bristet, og det betyder, at tiden ikke nu er til at sige til danskerne: Nu skal I høre her, vejen ud af krisen er, at I optager nogle flere lån, at I forbruger noget mere, at I forgælder jer yderligere.
Tiden er kommet til at sige sandheden til danskerne, og den er, at der kommer en regning for det her, at det bliver svært at komme op igen, og tiden er ikke til, at vi bare fortsætter festen.
Derfor synes vi ikke, at det er den rigtige økonomiske politik at stimulere det private forbrug i den nuværende situation, også fordi vi i meget høj grad risikerer, at pengene, om jeg så må sige, går til forbrugsgoder, som ikke i særlig grad genererer arbejdspladser.
Der er det meget klogere at målrette de muligheder, vi har i økonomien, til direkte at gå ind og sikre beskæftigelsen, som jeg nævnte før.