runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-12-10:
Jeg må jo sige som integrationsminister og med erfaring fra Folketinget fra næsten alle ministeriers lovgivning, at de fleste ministerier og ikke mindst Integrationsministeriet og Justitsministeriet nærmest dagligt er i den situation, at når vi forbereder lovforslag, er det hele tiden lovforslag, der indebærer, at vi meget nøje studerer diverse konventioner.
Grundloven har vi jo så meget styr på i forvejen, at vi sjældent ligefrem behøver at studere den, men både grundloven og konventionerne og for så vidt også anden lovgivning er jo noget, der indgår i alt lovgivningsarbejde, for at tingene skal passe sammen.
Det er netop en undtagelse, som vi har sagt ja til.
Så spørger hr. Søren Krarup, om det er rimeligt over for dem, vi giver afslag.
Nej, det vil de pågældende formentlig ikke føle, men man kan ikke sige andet, end at sådan er det, når vi har underskrevet de konventioner.
Danmark er jo ikke en ø.
Vi ønsker at være med i det internationale samarbejde.
Vi undertegner en lang række konventioner, hvor der er en gensidighed.
I øjeblikket diskuterer vi meget Dublinforordningen, som netop bygger på gensidighed, hvorfor jeg fastholder, at vi sender asylsøgere tilbage til Grækenland osv. osv.
Mange af konventionerne indgår vi også, fordi vi selv vil være med i et samarbejde, der går begge veje.
Jamen hr. Søren Krarup og jeg er fuldstændig enige, og derfor er lovforslaget også fremsat på den danske grundlovs betingelser, og det er også mit gæt, at det bliver vedtaget sådan med et stort flertal her i Folketinget.
Jeg vil sige til hr. Søren Krarup, at vi jo nok ikke bliver enige.
Jeg synes i det hele taget ikke, at sammenligningen med kommunistloven er så relevant, men jeg er da glad for, at hr. Søren Krarup nu siger, at det var en beskæmmende enighed i Folketinget.
Det er præcis det, jeg mener det var, og jeg havde ønsket en hel anden debat, men nu var jeg der så af gode grunde ikke.
Jeg synes, det var beskæmmende, at man vedtog den kommunistlov, som jo var en lov, hvormed man netop forfulgte et mindretal af borgere i Danmark.
Det, vi gør her, er det modsatte.
Vi giver netop nogle statsløse borgere en særlig beskyttelse, en særlig ret, nemlig at opnå statsborgerskab, og det føler jeg ikke er beskæmmende.
Det er en undtagelse fra de almindelige regler, vi har aftalt, men jeg mener, det er rigtigt, at det må være sådan over for statsløse borgere.
Søren Krarup (DF), 2010-12-10:
Der var en enkelt historisk parentes, jeg ikke helt kan lade ligge.
Jeg vil sige til ministeren, at det ikke er rigtigt, at det var Troels G. Jørgensen, der påtvang Folketinget kommunistlovgivningen.
Det var den tyske besættelsesmagt, der efter sit angreb på Sovjetunionen den 22. juni 1941 krævede, at kommunisterne skulle udelukkes af Folketinget.
Det blev der lavet en lov om, og ministeren skulle læse debatten og se den beskæmmende enighed, der var, om, at det var helt i orden, sådan at det var Folketinget, der vedtog det.
Det er fuldstændig som dette her: Folketinget vedtager, at 35 personer – af hvilke mange har fået meget høje straffe og har andre svagheder, som aldrig ville give dem indfødsret ellers – kommer på forslaget til indfødsretslov.
Der har vi så modsætningen, som bliver illustreret ved årstallet 1941: at Folketinget af en international konvention for så vidt lader sig stille, som Folketinget var i 1941 af den tyske besættelsesmagt.
Og det er urimeligt.
Lad os fastholde, at vi kan ændre den konvention, vi kan træde ud af FN-konventionen og holde os til det, grundloven siger, sådan at det er Folketinget alene, der bestemmer, hvem der får indfødsret.
Og der må vi altså have lov til at sige i Indfødsretsudvalget, at det er Folketinget, dvs. Indfødsretsudvalget, der bestemmer, hvem man vil have på lovforslaget, og man vil ikke have det påtvunget af en FN-konvention, som ministeren accepterer, fordi hun synes, det er så synd for dem, der har begået kriminalitet.
Det er og bliver en modsætning mellem den danske grundlov og en FN-konvention.
Det er nødvendigt at få det modsætningsforhold afklaret, og jeg foretrækker, at det bliver på den danske grundlovs betingelser.
Jesper Langballe (DF), 2010-12-10:
Folketingets flertal og ministeren handler retsløst, for det er man nødt til, når man underskriver konventioner.
Jamen, sagen er måske den, at man skulle tage at besinde sig på konventionen og på sin egen deltagelse i den og sige, at en konvention altså ikke er hellig.
Den dag, den er skadelig for landet, for borgernes retsfølelse, kan man bede om at få den ændret, eller man kan træde ud af den.
Så vil jeg sige, at det er muligt, at den konventions ordlyd, der siger »skal«, altså at de skal optages som statsløse på lovforslaget, måske er særlig provokerende her i Danmark, hvor vi har den særlige ordning, takket være nogle vise grundlovsfædre, at statsborgerskab gives ved lov.
I andre lande er det jo ikke Folketinget, der provokeres, ved at man giver ordre til det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-12-10:
Men når jeg svarede, som jeg gjorde, på hr. Søren Espersens spørgsmål, så var det selvfølgelig, fordi det er Folketingets præsidium, der inviterer til denne statsborgerskabsdag, som jeg ved mange er glade for.
Det vidste hr. Søren Espersen jo også i forvejen.
hvert år.
Jeg har faktisk været fraværende hvert år af den grund, at den danske kirke i Sydslesvig har årsmøde samme dag.
Og det har jeg så valgt at deltage i hvert år.
Jamen når hr. Jesper Langballe giver mig det råd, at jeg skal besinde mig på konventionen, så kan jeg benytte lejligheden til at tilstå, hvorfor der er så mange statsløse palæstinensere på dette lovforslag.
Det er der, fordi dem, der burde have haft statsborgerskab tidligere, ikke har fået det, netop fordi jeg har besindet mig.
Jeg synes, at det her var en svær sag, og derfor har jeg også indhentet udtalelser og råd i andre lande for at høre, hvordan man har gjort der, og jeg er altså nået til, at disse mennesker, der er statsløse, skal have statsborgerskab i Danmark.
Det er det lovforslag, jeg har fremsat, og det er det lovforslag, som regeringen fastholder.
Så skal jeg jo lige slå den lille krølle, nemlig at den eneste måde, man kan komme uden om ikke disse personer, men statsløse i al almindelighed på, jo er at gøre som de lande, der har dobbelt statsborgerskab, for de har lettere ved at komme uden om reglerne om statsløse end os, der ikke anerkender dobbelt statsborgerskab
Søren Espersen (DF), 2010-12-10:
Jeg vil bare lige sige, at vi jo hvert år i april måned har indført sådan en statsborgerskabsdag, en indfødsretsdag, i Folketinget, hvor vi hylder og byder velkommen til alle de nye danske statsborgere med sang og musik og fest, og hvor vi virkelig siger: Nu skal I være hjerteligt velkomne.
Mener integrationsministeren, at de her 35 personer, vi taler om, også er hjerteligt velkomne ligesom alle de andre?
Bliver de overhovedet inviteret med til festen, for det er jo ikke sådan af hjertet, vi byder dem velkommen.
Det er simpelt hen, fordi vi har fået påduttet det udefra, ikke?
Er de velkomne til vores fest i april eller ej?
Nu har jeg stillet spørgsmålet til mig selv, og jeg har også svaret på det i en lukket kreds, så det behøver jeg ikke her.
Men jeg ved, at integrationsministeren jo er med til de her begivenheder.
Der vil jeg spørge, om hun så også vil byde dem her, hvoraf nogle af dem jo slet ikke er egnede til det, hjerteligt velkommen. Lige en ting mere: Kan det ikke bekræftes, at efter de her regler, de her undtagelsesregler, som nu starter, kunne man sagtens forestille sig, at folk, der var idømt flere års fængsel, kunne få dansk indfødsret?
Det synes jeg er værd at få bekræftet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-12-10:
Det spørgsmål, som medlem af Folketinget, hr. Søren Espersen stiller,
skal han stille til medlem af Folketingets præsidium, hr. Søren Espersen, som står for invitationen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
Kommunerne er i en begyndelsesfase i forhold til den her indsats.
Det er ganske nyt, at kommunerne skal håndtere den her opgave, og jeg er sikker på, at kommunerne vil søge og også vil få den viden, de skal have for at kunne gennemføre tingene ved lokale tiltag.
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Det kan jeg simpelt hen ikke få til at hænge sammen, for undersøgelsen fra kommunerne viser jo, at kun 7 pct. af kommunerne mener, at de har viden og værktøjer nok, og så hjælper det jo ikke noget, at hr. Lars Christian Lilleholt står og siger, at vi fra Folketinget bare skal sørge for, at kommunerne har viden.
Vi kan jo dokumentere, at de ikke har viden.
Kun 7 pct. har viden nok.
Er det tilstrækkeligt for hr. Lars Christian Lilleholt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
I Venstre går vi ind for kommunalt selvstyre, og vi tror på, at kommunerne er bedst til at løse den her opgave, og vi mener, at det, vi skal gøre herfra, fra Folketinget og regeringen, er at skabe rammerne for, at kommunerne kan gennemføre løsningerne lokalt, og at vi også giver dem oplysninger og viden om, hvor det er bedst at sætte ind.
Vi oplever ikke, at kommunerne er utilfredse med det, vi gør herindefra.
Vi oplever tværtimod, at kommune efter kommune gennemfører lokale klimaplaner, tilpasningsplaner, og at der er meget fokus på det her område ude i kommunerne.
Margrethe Vestager (RV), 2010-12-14:
Jeg deler fru Ida Aukens opfattelse af, at hver gang det regner slemt, står regeringspartiernes ordførere i kø for at sige, at nu må der også gøres noget.
Kan der ikke komme noget andet godt ud af den her forespørgsel, kan der i det mindste komme det, at det kan blive slået fast, at det, de har sagt hidtil, har de ikke noget at have i, og de vil ikke sige det mere.
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Jamen skal de bare hente den viden ned fra himlen?
Eller hvor skal den viden komme fra?
Det, vi beder om her, er jo netop, at der bliver lavet en handlingsplan.
Det er jo ikke tilstrækkeligt, at ordføreren siger, de bare skal have viden.
De har den jo ikke!
Hvad har regeringen egentlig tænkt sig at gøre ved det?
Margrethe Vestager (RV), 2010-12-14:
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe vurderingen af kommunernes tilfredshed eller mangel på samme.
Så kan ordføreren derfor ikke komme det lidt nærmere, hvor ordføreren mener at kunne se den kommunale tilfredshed med regeringens gøren og laden.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
Vi finder, at de redskaber, der efterlyses, også er til stede. Der er gennemført en række forskellige tiltag, og jeg er sikker på, at kommunerne er tilfredse med, at vi ikke herindefra skal blande os i, hvordan den enkelte kommune løser den her opgave.
Der er ganske enkelt stor forskel fra kommune til kommune på, hvad det er for en udfordring, man står over for.
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Nu var jeg jo altså ikke på Grønland med vikingerne, så det skal jeg ikke kunne svare på.
Jeg har til gengæld lige været i Mexico sammen med alverdens eksperter og politikere, og jeg kan så fortælle hr. Dalgaard fra Dansk Folkeparti, at resten af verden faktisk mener, at der er en sammenhæng mellem CO2 og klimaet.
Resten af verden arbejder for en indsats på det her; resten af verden – alle andre undtagen Dansk Folkeparti, Saudi-Arabien og Bolivia – er enig om, at der skal ske noget på det her område.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-14:
Nu adresserede fru Mette Gjerskov jo Dansk Folkeparti, og det synes jeg er alle tiders – tak for det.
Det giver mig lejlighed til at spørge om et par småting.
Vi er overhovedet ikke i tvivl om, at der sker klimaforandringer, store klimaforandringer, ude i verden, i hele verden – det er vi overhovedet ikke i tvivl om, og det er jeg overhovedet ikke i tvivl om.
Fru Mette Gjerskov har fuldstændig ret i, at vi ikke tror på, at den ene luftart, der hedder CO2, er den primære årsag til det.
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg vil spørge fru Mette Gjerskov: Hvad var det egentlig, der i 982, da vikingerne bosatte sig på Grønland, forårsagede, at temperaturen var så høj, at de dengang kunne holde køer og får – måske ikke grise, det ved jeg faktisk ikke – og dyrke korn deroppe?
Hvad var det egentlig, der forurenede dengang, så temperaturen steg så meget, at det var behageligt?
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Når man som jeg lige er kommet hjem fra klimatopmødet i Mexico – jeg vil i øvrigt sige tak for sidst til ministeren – ved man jo, at klimasagen handler om to ting.
For det første skal vi standse klimaforandringerne ved at sætte gang i den vedvarende energi, altså standse den udvikling, vi er midt i.
For det andet skal vi tilpasse os de klimaforandringer, som uvægerligt vil komme, og som vi også står midt i.
Det er to punkter, som er enkle, og hvor regeringen begge steder har fejlet. Man kan spørge sig selv: Hvordan kan det gå så galt?
Men det er måske ikke så mærkeligt, når man baserer sin regeringsmagt og sin regeringsførelse på et samarbejde med Dansk Folkeparti, som ikke engang har indset sammenhængen mellem CO2-udledninger og klimaforandringer, for så er det jo en noget stor pædagogisk opgave for regeringen overhovedet at gennemføre noget.
Danmark har mistet arbejdspladser, Danmark har mistet vækst, og Danmark har mistet udvikling ved at lægge sig i krybesporet på grøn energiteknologi.
Kina og andre lande buldrer derudad i overhalingsbanen, mens regeringen sender sagen først i kommission og derefter endelig i en syltekrukke.
På samme måde står Danmark langt dårligere forberedt til klimaforandringerne herhjemme.
Klimatilpasningsstrategien, som vi nu har hørt både ministeren og Venstres ordfører reklamere for som værende et dokument, som virkelig er noget, der er substans i, som er eviggyldigt, og som holder mange år endnu, er en tilfældighedsstrategi.
Der står ad hoc 27 gange!
Sagen er den, at det jo lige et blevet undersøgt ude blandt kommunerne, hvordan de synes det går: 81 pct. af kommunerne forventer oversvømmelser, 65 pct. af kystkommunerne forventer oversvømmelser fra havet, altså ikke fra regn, men fra havet, og kun 18 pct. af dem har været involveret i kystbeskyttelsesprojekter.
Det er da en bekymring, der er til at tage at føle på.
Jeg skal så rose regeringen, for det skal man, man skal lede efter noget, hvor man kan rose, og jeg har ledt, og jeg har fundet.
Det, at man i juni måned kom ud med et klimascenarie, har vi efterlyst i rigtig lang tid, så derfor skal jeg selvfølgelig også sige, at det synes jeg er godt, for nu har kommunerne et klimascenarie at forholde sig til.
Men det ændrer jo ikke ved, at de ikke har de værktøjer i værktøjskassen, som de har brug for.
Hvis man som dansker har stået i sit hjem i Jyllinge Nordmark eller i Greve og konstateret, at alt står under vand, eller hvis man bor på en af vores øer eller i et lavtliggende område, så kender man jo til bekymringen for klimaforandringen.
Derfor har Danmark brug for en handlingsplan for klimatilpasning, og derfor skal Danmark kortlægges for sårbarhed over for oversvømmelser, derfor skal klimaet på dagsordenen her i Folketinget og i kommunerne, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte SF's forslag til vedtagelse.
Men min opfordring til regeringen er sådan set klar: Jeg synes, at regeringen skulle tage at droppe klimasamarbejdet med klimaignoranterne ovre i Dansk Folkeparti og så komme ind i klimakampen, for det er der i høj grad brug for.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
Der er taget en lang række tiltag, som både klima- og energiministeren og jeg redegjorde for i vores taler tidligere her i dag.
Der er Videncenter for Klimatilpasning; der er den nye portal; der er et koordinationsforum, hvor både Kommunernes Landsforening, Danske Regioner og ikke mindre end ni ministerier deltager.
Per Clausen (EL), 2010-12-14:
Det lød jo som et rigtig principielt svar.
Og så må man jo spørge hr. Lars Christian Lilleholt: Er Venstres miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo, ikke klar over den opgavefordeling, der er mellem kommunerne og staten?
Altså, det er da et alvorligt problem, at Venstre har en miljøordfører, der ikke kender til, hvordan den opgavefordeling skal være.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
Jamen Venstres opfattelse er, at det her er en kommunal opgave, der skal løses lokalt, og vores opgave herindefra er så at stille nogle redskaber til rådighed, for at kommunerne kan blive i stand til at løse den her opgave.
Og opgaven er rigtig forskellig fra kommune til kommune.
Det vil simpelt hen være forkert af os at begynde at pålægge kommunerne at gennemføre helt bestemte løsninger.
Vi overlader det trygt til de enkelte kommuner at finde de rigtige løsninger.
Per Clausen (EL), 2010-12-14:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår det var, Venstre besluttede sig til, at der ikke er brug for en national handlingsplan, og at der ikke er brug for statslige midler på det her område, for tilsyneladende har man jo tidligere ment, at der var brug for det.
Hvornår var det, Venstre nåede frem til, at det er der ikke brug for?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
Jeg har stor tillid til hr. Eyvind Vesselbo, og jeg er helt sikker på, at han også er vidende om, hvordan opgavefordelingen er.
Jens Christian Lund (S), 2010-12-14:
Jeg vil gerne sige til Dansk Folkepartis ordfører, at vi har fået et særdeles grundigt materiale fra Lyngby-Taarbæk Kommune – det går jeg ud fra Dansk Folkeparti har læst – og det kan vi da ikke sidde overhørig.
Og derfor kan vi ikke stemme for en lov, hvor man beslutter, at det lige netop går ud over dem.
Det er ikke det værste i det.
Det værste er det, at man siger, at der også fremover skal gå to kommunalbestyrelsesvalg, altså at det skal være to forskellige kommunalbestyrelser, der skal vedtage lige netop det her.
Så vigtigt er det her ikke, at vi kan tage selvbestemmelsen væk fra borgerne.
Det er helt urimeligt, vil jeg sige til Dansk Folkeparti.
Kim Christiansen (DF), 2010-12-14:
Nu ville det jo være rart, hvis man kunne gå på talerstolen og selv få lov at udtrykke, hvad det er, man mener.
Hr. Jens Christian Lund lægger mig jo simpelt hen ord og holdninger i munden.
Det her handler jo ikke om, at vi ikke har tillid til det kommunale system og til de mange dygtige kommunalpolitikere, der er rundtomkring i landet.
Her har vi altså bare haft at gøre med en kommunalbestyrelse, som synes, at de skulle være lidt smartere end gennemsnittet og forsøge at omgå en lovgivning.
Det bryder vi os ikke om.
Vi vil gerne have, at alle borgere bliver behandlet ens i forhold til den her vejlov, og det er det, vi har sikret med det her ændringsforslag.
Så det handler hverken om mistillid eller noget andet, vil jeg sige til hr. Jens Christian Lund.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-14:
Vi skal reparere på de skadevirkninger, klimaforandringerne medfører.
Men når fru Mette Gjerskov taler om alle de eksperter, f.eks. i forbindelse med IPCC, som i 1988 blev oprettet med det formål at klarlægge de menneskeskabte klimaforandringer, så er det jo klart, at de eksperter hele tiden taler ud fra det, de blev ansat til, nemlig at tale ud fra, at forandringerne er menneskeskabte, selv om vi i årtusinder tilbage har haft præcis de samme former for klimaforandringer.
Så de der ekspertudsagn hæfter jeg ikke så forfærdelig megen lid til.
Jeg kan godt forstå, at fru Mette Gjerskov synes, at vi skal gøre noget ved det, og det skal vi, men kan jeg så ikke få et svar på, hvorfor de store nye økonomier – Kina, Indien, Brasilien, Sydafrika – ikke vil gøre noget ved det?
EU udleder trods alt kun en ganske lille del af den CO2, som fru Mette Gjerskov mener er hele årsagen til problematikken, nemlig kun 14 pct.
Det er jo relativt lidt.
Alle de andre lande, som udøser endnu mere, vil jo slet ikke gøre noget.
Jens Christian Lund (S), 2010-12-14:
Nu blev der jo direkte henvendt sig til mig fra Dansk Folkepartis side.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke synes, at ordføreren har lyttet efter.
Jeg synes, at jeg ret godt begrundede de gode ting for borgerne.
Til gengæld synes jeg, at alle de kommunalbestyrelsesmedlemmer, der hører den her debat, virkelig kan spørge om, hvad Dansk Folkeparti regner dem for, når de kommer med sådan et forslag.
Fra den kommune, vi taler om, har vi fået en meget grundig beskrivelse af, hvad der er sket.
Jeg kender og har talt med borgere i den kommune, som har været meget tilfredse med den måde, de er blevet behandlet på.
Det synes jeg ikke at vi kan være bekendt.
Jeg har selv siddet i en kommunalbestyrelse, og det er fornuftige og kloge mennesker, der sidder der.
Kim Christiansen (DF), 2010-12-14:
Det er klart, at det ikke sidestiller i forhold til dem, som loven har haft indvirkning på for år tilbage – sådan er det jo, når vi laver lovgivning.
Men det sidestiller i hvert fald i forhold til, hvordan den nuværende situation er, så jeg tror ikke, at det er, fordi Dansk Folkeparti ikke har sat sig ind i det; det kan bare være, at vi måske ikke har samme opfattelse af det som fru Anne Baastrup.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-14:
Hr. Kim Christiansen er nok ikke klar over, at halvdelen af borgerne i den pågældende kommune rent faktisk har fået ændret deres vejes status i overensstemmelse med de forudsætninger, der lå, da kommunalreformen blev lavet.
Så skulle man i gang med den anden halvdel, og det kunne ikke lade sig gøre, og sådan er det.
Men at sige, at de er blevet ligestillet, synes jeg afslører, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke har sat sig ind i det her område.
Kim Christiansen (DF), 2010-12-14:
Jamen det er da stort.
Jeg synes, det er stort af fru Anne Baastrup at bekendtgøre for hele den samlede sal her plus dem, der måtte sidde at kigge på ude ved fjernsynene, at det er Dansk Folkeparti, der bestemmer herinde på Christiansborg.
Det er nok sådan lidt med modifikationer, men vi bruger selvfølgelig vores mandater, på samme måde som fru Anne Baastrup bruger Socialistisk Folkepartis mandater.
Men jeg kan jo altså bare forstå, at fru Anne Baastrup ikke er enig i, at man skal sidestille alle borgere i forhold til lovgivningen.
Det er det, vi gør med det her ændringsforslag.
Der imødegår vi bare, at der er en kommune – set med vores øjne i hvert fald – der er lidt for smart.
Jeg kan love fru Anne Baastrup, at borgerne i det pågældende område er ret glade for den løsning.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-14:
Jeg vil sige til hr. Kim Christiansen, at nu har vi det princip i det danske Folketing, at man kan stemme grønt, hvis man synes, det hele er rigtig godt; man kan stemme gult, hvis man synes, at der er noget, der er godt, og noget, der er skidt; og så kan man stemme rødt, hvis man samlet set synes, at det hele er noget rigtig skidt.
Derfor synes jeg, at Socialdemokratiet og SF's linje er ganske klar.
Vi synes, at der er nogle ting i det her lovforslag, som det er godt at få oprettet, nemlig klageregler, ligestilling mellem, hvilken status vejen skal have, hvilket niveau vejen skal have, men at Dansk Folkeparti jagter en enkelt kommune med et ændringsforslag er simpelt hen bare så meget ude i hampen. Vi sidder her 179 mennesker, som efter omstændighederne får et ganske, ganske rimeligt vederlag.
Vi har en valgordning, der gør, at kommunerne skal være ansvarlige for det, de laver, og så virker det fuldstændig absurd, at fordi en enkelt kommune træffer en beslutning, som den i øvrigt har arbejdet på i 3 år, men som hr. Kim Christiansen er uenig i, vupti, så ændrer Dansk Folkeparti på det, og vupti, så hopper regeringen på det, for det er jo Dansk Folkeparti, der bestemmer herinde.