runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg er blevet sammenlignet med mange dyr igennem min korte politiske karriere, man aldrig tidligere med en struds.
Mere krænkende sammenligning har jeg dog oplevet, og jeg vil sige, at jeg ikke føler, at der er nogen strudseform i det, jeg står og siger her overhovedet.
Det er tværtimod meget åbent, med hensyn til hvad der egentlig er realiteter, og hvad vi vil gøre for at gøre noget ved det.
Og jo, vi er jo i gang med at løse den opgave, som spørgeren sigter til.
Har spørgeren slet ikke nogen egenrefleksioner over, at alle de problemer, man her sigter til, svag produktivitet, svag konkurrenceevne, udfordringer for vores produktionserhverv, jo er skabt i det tiår, hvor spørgeren bar et nøgleansvar for den økonomiske politik i Danmark?
Er der slet ikke nogen egenrefleksioner over det?
Vi står så med ansvaret for at rette den situation op på en måde, der er afbalanceret, ordentlig, dansk, kan man sige, og vi er faktisk godt i gang med at løfte konkurrenceevnen, for den er jo blevet forbedret i den periode, hvor vi har haft den nye regering.
Den blev forværret i den periode, hvor vi havde den tidligere regering.
Jeg skal ikke præcis kunne redegøre for de enkelte kommuner i forhold til landets økonomi.
Jeg ved bare, at vi har indgået en kommuneaftale for 2013, som jeg synes er både fornuftig og ordentlig, og som ikke mindst, når det gælder anlægsinvesteringer, giver nogle videre rammer, end der ellers var lagt op til.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-18:
Jeg kan godt forstå, at finansministeren sådan lige skulle suge luft ind en ekstra gang, når der sådan på 30 sekunder kan opstilles, hvad der er fakta.
Og det er jo ikke forsimpling, det er fakta.
Vi er gået fra i 2008, at Danmark var netto gældfri med VK-regeringen i spidsen, til nu at have et underskud på bundlinjen.
Økonomien er gået i stå, ledigheden stiger, og det må finansministeren da forholde sig til.
Der er ikke nogen sådan nye initiativer, man håber bare, det går over.
Er det det, der er linjen nu?
Er det at tage bestik af situationen?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Det var jo en nærmest grænseløs forsimpling af nyere økonomisk historie, tror jeg man må sige.
Altså, det er vel sådan, at når der i øjeblikket gøres status over den økonomiske politik de seneste to årtier, er det, der står tilbage efter megen politisk polemik, at den linje, der blev ført i 1990'erne, og som jo også blev kritiseret voldsomt, var til gavn for landets økonomi.
Og det, der skete i de efterfølgende 10 år, var ganske vist behageligt, mens det varede, i en periode, men viste sig jo at bygge på, at man ikke havde styr på konjunkturerne og derfor løb direkte ind i en økonomisk overophedning, som vi stadig væk i dag betaler en pris for.
Så hvordan jeg har det med det?
Simon Kollerup (S), 2012-12-18:
Det vil vi jo i sagens natur arbejde for ikke bliver relevant, men lad os nu bare lege med tanken alligevel.
Jeg synes, at vi mangler at høre fra Liberal Alliance, om man stiller krav om, at der skal være minusvækst i den offentlige sektor, hvis man skal pege på en borgerlig statsminister.
Det må da være rimeligt, at der gives svar på det, også for de mange borgere, der befinder sig derude, og som ser på den velfærd, de får i kommunerne.
Så kan vi få et kort svar på, om Liberal Alliance stiller krav om minusvækst, hvis man skal pege på en anden statsminister end den statsminister, der sidder i dag?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Jeg glemte ikke minusvæksten i mit svar til spørgeren.
Jeg sagde, at vi ville have en slankere offentlig sektor, og det betyder en offentlig sektor, der fylder mindre end i dag.
Det kan så kaldes minusvækst, hvis man ønsker det.
Man kan også kalde det en slankere offentlig sektor.
Det er vores ønske til den politik, som en kommende borgerlig regering skal føre.
Om hr. Simon Kollerup vil kalde det vores krav, vores ønsker eller vores input, må hr. Simon Kollerup
helt selv om.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-18:
Jeg har egentlig også syntes, at det var så befriende at høre på hr. Ole Birk Olesen, der sådan set ærligt står ved, at hvis man har den politik, som Liberal Alliance har, og som Venstre nærmer sig, så har det nogle konsekvenser.
Dem fortæller Liberal Alliance så ærligt om, og så kan danskerne forholde sig til det.
Det vil betyde 40.000 færre offentligt ansatte, der bliver højere pensionsalder, og man vil beskære erhvervsstøtteordninger, hvilket den nuværende regering jo også gør, men derfor har et vældigt hyr med nogle af de borgerlige kammerater.
Jeg synes egentlig, at det var så frisk, at jeg godt ville høre, om der var flere ting, og om hr. Ole Birk Olesen kunne fortælle, hvad det så egentlig indebærer.
Når man vil lave den form for nulvækst, samtidig med at der bliver flere ældre og flere, der skal uddannes, så har det konsekvenser for helt almindelige danskere og den velfærdsservice, som vi kan give hinanden.
Der kom en opremsning før, men jeg vil godt høre, om der er flere ting, der skal lægges til, for at vi når helt op på at have sparet alle de mange milliarder kroner, 30 mia. kr. mindst, det handler om.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Men jeg kan også nævne, at Liberal Alliance gerne deltager i forhandlinger om en kontanthjælpsreform, som også kan give nogle besparelser, samtidig med at vi får flere i arbejde, hvilket jo er en rigtig god ting.
Men jeg synes, at hr. Jesper Petersen burde lægge lidt mere mærke til, hvad hans partifælle, hr. Jonas Dahl, sagde her fra talerstolen, nemlig at det var lykkedes regeringen at sidde for bordenden, mens der er blevet 30.000 færre kommunalt ansatte, uden at det er gået ud over den velfærdsservice, som borgerne modtager.
Når hr. Jonas Dahl er tryg ved, at det kan lade sig gøre, synes jeg også, at hans partifælle, hr. Jesper Petersen, bør være tryg ved, at det også fortsat kan lade sig gøre.
For der er et effektiviseringspotentiale i den offentlige sektor.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-18:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at der både kan effektiviseres og rationaliseres, og vi skal hele tiden sørge for at bruge kronerne rigtigt.
Regeringen forudsætter også, at det kan vi gøre for 5 mia. kr., og vil så bruge dem på ting, der giver velfærd, jobskabelse og andet, der gør, at vi kan følge med de udfordringer, der kommer, når der bliver flere ældre.
Så vi har absolut, synes jeg, et meget ansvarligt og fornuftigt synspunkt på det.
Men igen er det en dejlig ærlighed fra hr. Ole Birk Olesens side, og når nu hr. Ole Birk Olesen godt vil komme ud med det, mens Venstrefolkene ikke vil, vil hr. Ole Birk Olesen så være enig med mig i, at Venstrefolkene er nogle kyllinger og nogle slapsvanse, der ikke tør fortælle ærligt, hvad deres politik går ud på – ja eller nej?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det synes jeg faktisk ikke at Venstre er i det her spørgsmål, for jeg er enig med Venstre i, at hvis man kører en nulvækst, der tager højde for løn- og prisudviklingen, så er der ikke tale om en nedskæring.
Der er blot tale om, at man ikke bruger flere penge.
Så derfor synes jeg egentlig, at det forsøg, der har været fra regeringspartiernes side i dag, på at få Venstre til at sige, at de vil skære helt vildt meget ned, rammer fejl.
Det er jo faktisk ikke rigtigt.
Venstre vil bare ikke bruge flere penge.
Jeg kan ikke i detaljer redegøre for, hvad der skal til, for at vi støtter en ny regering.
Men jeg kan sige, hvad vores input til en ny regering vil være, og det er, at vi skal have en slankere offentlig sektor i Danmark, fordi der er behov for, at den offentlige sektor nu giver plads til, at der kan komme ny beskæftigelse i den private sektor, og at der kan skabes ny økonomisk vækst i Danmark via private virksomheder, der kan konkurrere på de internationale markeder.
Det er vores udspil til de forhandlinger, der kommer, og som jeg kan forstå at også Socialdemokraterne forventer efter næste valg.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Jeg vil gerne spørge hr. Mike Legarth, om det private erhvervsliv ikke også skal vise tilbageholdenhed, hvis det offentlige skal vise tilbageholdenhed, og få noget mere ud af det, de har med at gøre.
Eller er det kun den offentlige sektor, der skal strammes hårdt ind, og så kan man ellers ekstensivt arbejde med den private sektor og stadig væk kaste direktionslønninger i millionklassen ud og bruge penge på død spekulation, som skader landets økonomi?
Er der sådan en himmelvid forskel på, hvad man vil gøre over for den offentlige sektor, og hvad man vil gøre over for den private sektor, og bliver der slet ikke skabt værdier i den offentlige sektor for erhvervslivet f.eks.?
Jeg tror nu, det er sådan, at den offentlige sektor skal vokse for at give det push til erhvervslivet, som er nødvendigt, for at det kan konkurrere.
Der tænker jeg: Giver det slet ikke anledning til en lille smule selvkritik at have været med til 10 år i træk, selv om søndagen, hver eneste dag at lukke 100 danske arbejdspladser?
Det er jo resultatet af den borgerlige regerings tid.
Giver det slet ikke anledning til selvkritik overhovedet?
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Jeg er fuldstændig, helt og aldeles uenig med Enhedslisten, når man siger, at den offentlige sektor skal vokse, for at det private erhvervsliv kan virke – lodret uenig.
Men det er der ikke noget nyt i.
Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten står på to helt forskellige fundamenter: Enhedslisten vil statsliggøre virksomhederne, skaffe vores borgerløn – og så bliver det Enhedslistens repræsentanter, der formentlig skal drive landet, hvis det stod til dem.
Det er jo en helt anden model, vi ønsker, hvor det er det private arbejdsmarked, der skal dominere, og hvor vi skal have en slank, effektiv offentlig sektor eller stat som støtte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Tak, formand.
Der er en enkelt ting, jeg bliver nødt til at anholde i fru Jakobsens tale, og det er dér, hvor talen kommer ind på, at det, at man her i Danmark blandt danske politikere diskuterer forhold på Grønland, har noget som helst at gøre med, at vi kommer med bål og brand og kommer med trusler.
Der er jo ikke nogen, der anfægter Grønlands ret til at være sig selv, men så længe vi har et fællesskab, så længe vi har nogle ting, vi er fælles om, så er det faktisk også Folketingets pligt at diskutere de forhold frit og have en holdning til dem.
Og det er altså ikke at komme med bål og brand, det er ikke at komme med trusler, det er at forholde sig konstruktivt til grønlændernes fremtid.
Doris Jakobsen (SIU), 2012-12-18:
Ja, storskalaloven er jo meget vigtig for Grønland, også for de næste generationer, ikke mindst for Grønlands økonomi, for vores udvikling.
Vi har jo brug for en selvbærende økonomi i fremtiden.
Vi kan jo ikke altid regne med det bloktilskud fra Danmark.
De danske partier og fagbevægelserne her i Danmark har reageret på storskalaloven og er bekymrede for den.
Vi kan selvfølgelig forstå det fra vores parti, Siumuts, side, vi har også selv kritiseret den, og vi har ikke stemt for den, for vi synes, at vi skal have mere tid til at lave den på en ordentlig måde.
Ja, vi er åbne for en dialog med de danske politikere for at forbedre storskalaloven, men nu er den blevet vedtaget af flertallet i Inatsisartut.
Vi respekterer selvfølgelig flertallets beslutning, men jeg fastholder, at vi i stedet for trusler eller at kæmpe mod hinanden skal samarbejde åbent og på en positiv måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det er ikke udelukket, men jeg siger heller ikke, at det nødvendigvis er det, man skal gøre.
Jeg siger bare, at vi har en overordnet holdning til, at virksomhederne skal kunne klare sig selv.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Jeg ved ikke, hvorfor Liberal Alliance er flov over sin hovedsponsor, Saxo Bank.
Jeg ville da være stolt, hvis jeg kunne få så mange penge ud af en erhvervsvirksomhed.
Hvorfor er man så ikke stolt over det, når kammeraten fortæller, at man er filial af Saxo Bank?
Den offentlige sektor er en central del i hr. Ole Birk Olesens oplæg.
Det lyder, som om Liberal Alliance ikke kan lide den offentlige sektor og ikke kan se dens nødvendighed.
Jeg tænker på, at der jo ikke er ret mange, der så gerne som Liberal Alliance helst vil forære andres penge til erhvervslivet.
Er det helt uforståeligt for Liberal Alliance, at en stærk offentlig sektor er en vigtig og afgørende faktor for det moderne erhvervsliv, for at de kan konkurrere på et internationalt marked, hvor man skal konkurrere på meget, meget små marginaler og på et meget, meget højt niveau?
Det, jeg tænker på, er forskning, innovation og alt det andet, som vi er med til at skabe basis for i Danmark, og som man ikke har de steder, hvor man ikke har en stærk offentlig sektor.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Jeg vil først sige, at Liberal Alliance bestemt ikke har, som hr. Christian Juhl påstod, et ønske om at forære andre menneskers penge til erhvervslivet.
Det har vi absolut ikke.
Det var noget, som hr. Christian Juhl blot fandt på.
Når det handler om den offentlige sektor som en betingelse for, at erhvervslivet klarer sig godt, er der nogle af udgifterne i den offentlige sektor, som hjælper erhvervslivet med at klare sig godt.
Og der er andre, som bare er en omkostning for erhvervslivet.
I Danmark er vi nået til det punkt, hvor man må sige, at vi er gået for langt i retning af at opkræve penge hos erhvervslivet og give dem til ting, udgifter i den offentlige sektor, som ikke forbedrer erhvervslivets konkurrenceevne.
Det høje omkostningsniveau, som danske virksomheder har, skyldes høje skatter i Danmark, og det ødelægger deres konkurrenceevne, det forbedrer den ikke.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Jeg har et andet spørgsmål.
Vi bygger aldrig en vindmølle, uden at den er konstrueret sådan, at vingerne drejer om, hvis der er for hård vind.
Vi bygger aldrig en bil, uden at den automatisk retter op efter et sving.
Jeg køber heller aldrig en elkedel, som ikke slukker af sig selv, når den når op over kogepunktet.
Hvorfor siger jeg det?
Det siger jeg, fordi Liberal Alliance meget gerne vil levere hele markedsøkonomien ud til det private erhvervsliv, som er anarkistisk, som ikke har styr på økonomien, og som tror, at hver gang, de ryger ind i en krise, fordi de ikke kan styre økonomien, skal vi med andres penge sørge for at rette op på banker og privat erhvervsliv bagefter.
Jeg synes, det er en mærkelig anarkistisk måde at se på økonomi på.
Der skulle mindst lige så meget kontrol, mindst lige så mange sikkerhedsforanstaltninger i markedsøkonomien, som der skal være ved en vindmølle.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Der skal selvfølgelig være lovgivning, der forhindrer, at virksomheder snyder andre mennesker og ødelægger det samfund, vi er en del af, ligesom der skal være for almindelige borgere.
Virksomheder er jo sådan set bare mennesker, der er samlet i nogle fællesskaber som ejere eller som ansatte.
Derfor skal der gælde de samme regler for virksomheder, som der gælder for borgere.
Men jeg forstod ikke helt det der med at koge over osv.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Birk Olesen, om han kan bekræfte, at en del af Liberal Alliances politik er, at der skal bruges færre penge på uddannelse.
Det var det indtryk, jeg fik fra hr. Joachim B. Olsens side tidligere.
Simon Kollerup (S), 2012-12-18:
Jeg synes egentlig, at min kollega, fru Sophie Hæstorp Andersen, stillede et interessant spørgsmål, der handlede om, hvordan en eventuel borgerlig regering har tænkt sig at føre økonomisk politik i Folketinget, hvis uheldet skulle være ude og regeringsmagten skulle skifte.
Der er det da relevant at få et svar fra Liberal Alliance, som jo forventeligt vil støtte en borgerlig statsminister.
Hvad er kravet?
Hvad er kravet til den økonomiske politik, når vi taler om væksten i offentlige?
Er det et krav, at man skal køre med nulvækst?
Er det et krav, at man skal køre med minusvækst?
Kunne vi ikke få et svar på, hvad det er for en økonomisk politik, Danmark vil se, hvis Liberal Alliance skal støtte en anden regering?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Det må man opfatte, som at Liberal Alliance ikke ønsker at bruge flere penge på uddannelse.
Men det, jeg spurgte om, var, om Liberal Alliance ønsker at bruge færre penge på uddannelse.
Vi har hørt, at Liberal Alliance mener, man kan finde besparelser ved færre offentligt ansatte, mere udlicitering, højere pensionsalder og således også færre penge til uddannelse.
Er der andre områder, hvor Liberal Alliance mener man kan bruge færre penge og opnå nulvækst?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det er faktisk ikke en del af Liberal Alliances økonomiske plan, at der skal spares på uddannelser.
Jeg kan ikke udelukke, at man alligevel synes, det kunne være formålstjenligt, hvis man finder på en måde, hvorpå tingene kan gøres billigere, men vi har ikke finansieret de skattelettelser, som vi lægger op til i vores reformplan, med besparelser på uddannelsessystemet.
Vi har finansieret det med mådehold med offentlige penge andre steder.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-18:
Jeg vil godt høre, om det er ultimativt, at den økonomiske politik skal bygge på offentlig nulvækst, hvis man skal pege på Venstre som ledende regeringsparti efter et kommende valg.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Jeg må ærligt indrømme, at det jo nok ikke alene er op til mig, hvad der er ultimativt, og hvad der ikke er ultimativt i forhandlingerne om en ny regeringsdannelse.
Jeg tror, at man i højere grad bør stille spørgsmålet til min partileder, hr. Anders Samuelsen, som kommer til at sidde med ved de forhandlinger.
Men jeg vil sige, at jeg synes, det ville være svært for Liberal Alliance at stemme for nye finanslove under en borgerlig regering, som indeholdt et forbrug af flere penge end i dag, hvor vi allerede bruger flere penge i den offentlige sektor end noget andet land.
Altså, vi ville i den situation til enhver tid prioritere, at hvis der er et ekstra økonomisk råderum, så skal det bruges til, at borgere og virksomheder kan betale mindre i skat, så deres konkurrenceevne på de internationale markeder bliver bedre.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-18:
Nu er det sådan, at Liberal Alliance og Liberal Alliances ordfører altid får det til at lyde, som om der er en konkret modsætning imellem en stærk offentlig sektor – f.eks. et stærkt offentligt sundhedsvæsen – og det, at man kan konkurrere og have et stærkt erhvervsliv.
Det er jo ikke det, jeg personligt eller mit parti oplever, når vi er ude omkring og tale med eksempelvis dansk erhvervsliv; vi hører jo netop om en sundhedsindustri, der i høj grad trækker på den efterspørgsel, der kan være i et stærkt offentligt sundhedsvæsen, hvor der er fri og lige adgang for borgerne til at komme ind ad døren, og hvor det ikke er forsikringer, der bestemmer, om man kan få behandling eller ej.
Ønsker Liberal Alliance at fastholde et stærkt offentligt sundhedsvæsen med en økonomisk politik med nulvækst, eller har man forslag til, at der også skal skæres ned og fyres medarbejdere på det område og på anden vis indføres f.eks. brugerbetaling i vores danske offentlige sundhedsvæsen?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Ja, Liberal Alliance har et forslag om, at der skal indføres en brugerbetaling på besøg hos privatpraktiserende læge – en brugerbetaling, der ligger på i omegnen af 100-150 kr. pr. gang.
Det er klogt at sørge for, at man ikke overbenytter de offentlige tilbud, bare fordi det er gratis.
Der er jo nogen, der skal betale regningen.
Det var sådan set ikke, hvad hr. Joachim B. Olsen sagde.
Hr. Joachim B. Olsen problematiserede blot regeringens påstande om, at der kunne skabes enorm økonomisk fremgang ved at poste endnu flere penge i uddannelse, end man allerede gør.
Det er jo sådan, at Danmark i dag allerede er et af de lande i verden, hvis ikke det land i verden, hvor det offentlige bruger flest penge på offentlig uddannelse, og alligevel går det ikke særlig godt med vores økonomi og med vores konkurrenceevne.
Vi har udsigt til at have nogle af de laveste vækstrater af alle OECD-lande i de kommende år, så noget tyder på, at vi har nået en form for mætningspunkt, altså at man ikke kan nå meget længere med flere milliarder til uddannelse.
Det viser regeringens tal sådan set også.
Så det var sådan set bare det.
Regeringen har jo en vane med at sige, at den kan løse alle problemer, herunder vækstkrisen i Danmark, ved at poste flere penge i uddannelse, og så er det bare interessant at få regeringens ordfører heroppe til at bekræfte, at det ikke er tilfældet, fordi regeringens egne tal fortæller, at det ikke er tilfældet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Det synes jeg er en fremstrakt hånd, og den synes jeg vi skal tage imod.
Det her handler jo ikke om, om man grundlæggende har respekt for, at der er en demokratisk proces i Grønland.
Det handler om, at man må have forståelse for, at på de områder, hvor vi er fælles, er der også en demokratisk proces her i Folketinget, og at det der, hvor Folketinget skal tage stilling til nogle ting, der involverer Grønland, er fuldstændig lige så demokratisk og rigtigt, at Folketinget diskuterer det og tager stilling til det, som det er, at man i Grønland tager stilling til det.
Derfor bare tak for, synes jeg, den konstruktive tone i det, der bliver sagt, og som bliver returneret på samme måde.
Doris Jakobsen (SIU), 2012-12-18:
Vi ved, at Grønland er gået fra hjemmestyre til selvstyre, som de fleste danske partier her i Folketingssalen har vedtaget det, ligesom vi også har fået råstofloven.
Derfor er vi åbne for en god dialog i fremtiden med den danske regering.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
En stor del af dagens debat har jo drejet sig om udviklingen i beskæftigelsen og arbejdsløsheden.
På baggrund af at der er kommet nye skøn for beskæftigelsen, som desværre går i den forkerte retning, og at der er kommet nye tal for arbejdsløsheden, der desværre også går i den forkerte retning, kunne jeg godt tænke mig at høre finansministerens overvejelser om, om ikke der var brug for at lave noget meget målrettet for at sikre, at der kommer mere gang i beskæftigelsen end det, vi har set.
Så ville vi kunne få startet 2013 på en både for de arbejdsløse og for samfundsøkonomien bedre måde, nemlig i form af at få voksende beskæftigelse.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Det er jo en interessant debat, og det forholder sig vel bare sådan, at ingen politiker i den her Folketingssal eller nogen politiker i noget parlament i noget vestligt land i øjeblikket kan fremkomme med noget forslag, der hurtigt kan trylle højere vækst og beskæftigelse frem i deres økonomier.
Det, der et eller andet sted må være udfordringen, er at forsøge at håndtere den kolossalt svære økonomiske situation, vi står i, på en ansvarlig måde, der tager højde for, hvor forskelligartede problemerne er.
Og der er jo særlig to hensyn, der skal balanceres.
På den ene side bør man klart investere i mere vækst og beskæftigelse, og på den anden side skal man så afgjort holde styr på de offentlige underskud på budgetterne, så vi kan sikre os lave renter.
Så skal man jo føre en effektiv erhvervspolitik og forsøge at udvikle det, man er bedst til i et land, så man også kan leve af det i en højere grad, end det har været tilfældet indtil videre.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Men når der nu ligger 8 mia. kr., der var budgetteret i kommunerne, i regionerne og i staten, og som af forskellige årsager ikke er blevet brugt, så kunne man jo sådan set, uden at trylle, men bare ved at knipse med fingrene, sige, at de 8 mia. kr. kan bringes i anvendelse, så vi får stoppet fyringerne ude i kommunerne og på den måde får vendt den negative udvikling i beskæftigelsen.
Det har ikke noget med trylleri at gøre, det har noget at gøre med politisk vilje.
Og det synes jeg regeringen bør overveje.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jamen jeg er glad for, at kravet ikke er trylleri, for det ville skille os fundamentalt, hvis det havde været tilfældet.
Når det gælder kommunerne, er der jo indgået en aftale om kommunernes økonomi, som giver kommunerne muligheder, de så selv disponerer over efterfølgende, i det omfang de holder sig inden for de rammer, der er stillet op.
Og det må man jo have en vis respekt for at de så rent faktisk gør.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Tak, fru formand.
Jeg vil starte med at hæfte mig sådan ved de bagvedliggende værdier, som finansministeren siger den her finanslov indeholder.