runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2009-04-21:
Det kan godt være, at vi er kommet langt ud på aftenen, for jeg må sige, at hr. Benny Engelbrecht hørte forkert.
Det sagde jeg ikke noget om.
Som det er i dag, har vi en række private firmaer, som holder øje med gældsætningen i det her land, og indtil nu har det fungeret godt.
Men når erhvervs- og økonomiministeren har nedsat en arbejdsgruppe, som skal sidde og kulegrave hele området, vil jeg selvfølgelig også se på, hvad de peger på i forhold til national gældsovervågning.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-21:
Jeg ville normalt ikke stille spørgsmål til ordføreren, når ordføreren er vikar som i dag, men det er mere sådan et afklarende spørgsmål, som jeg håber, at hr. Kim Andersen kan svare på, men ellers må vi jo tage den derfra.
For jeg kan forstå, at Venstre i december måned på gruppemødet behandlede et forslag på gældsområdet.
Men samtidig udtalte forbrugerordfører fru Tina Nedergaard sig meget positivt om den svenske Kronofogden, altså om den myndighed, der var der.
Jeg skal bare lige høre, om det er korrekt forstået, at man faktisk på det tidspunkt syntes, at den svenske viden var god, og om man så opfatter den arbejdsgruppe, der er nedsat, som værende dækkende for den holdning, man havde på det tidspunkt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-21:
Hvis bankerne løbende havde udvist en ansvarlig adfærd, havde det måske ikke været så nødvendigt at lave en bankpakke I og bankpakke II - som også SF står bag.
Vi kan jo se, at der er forskel på de forskellige banker, der er i Danmark, og deres behov for den her understøttelse fra samfundets side.
Men i sammenligning er det beløb, der er afsat til gældsrådgivning i Danmark, på 16 mio. kr.
Det sætter tingene lidt i perspektiv, og det synes jeg også at ordføreren må forholde sig til.
Selvfølgelig er begge dele vigtigt, men det er da også vigtigt, at vi ikke kun kigger på de store, forkromede diskussioner, den finansielle sektor og bankerne, men at vi husker, at det her samfund bygger på helt almindelige individer, og at der er nogle af dem, der er heldigere end andre - det er ikke alle, der er søn af en direktør.
Kim Andersen (V), 2009-04-21:
Overordnet er der i og for sig ikke noget i det, spørgeren her siger, som jeg ikke kan nikke til - det er jo rigtigt.
Men det var ikke det billede og den helhed, der blev tegnet af den socialdemokratiske ordfører, fru Yildiz Akdogan.
Det var billedet af en jammerdal og noget, som ikke passer på Danmark i dag og det, der er gjort af VK-regeringen. Så vil jeg gerne slå fast, at den finansielle krise, som vi gennemlever for øjeblikket, ikke har sin oprindelse i Danmark, i dansk økonomi, i danske virksomheder eller i noget, der er kommet fra den danske regering.
Det er en verdensomspændende krise, som er kommet hertil fra USA, og som vi naturligvis også bliver mærket af, men der er søreme også taget tiltag til at afværge den, særlig af hensyn til almindelige mennesker og almindelige virksomheder - selvfølgelig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-21:
Jeg tror, at den nuværende VK-regering skal være rigtig glad for, at de i 1990'erne havde en radikalt-socialdemokratisk ledet regering, for den udviste en økonomisk ansvarlig politik, som har gjort det muligt for Danmark at stå imod, da den internationale finansielle krise kom, og derfor har den ikke påvirket Danmark helt på samme måde, som den ellers ville have gjort.
Det er nemlig sådan, at man nationalt selv kan gøre noget for at hindre, at internationale kriser rammer en så hårdt, som de ellers kunne have gjort.
Der synes jeg, det er godt, at hr. Kim Andersen anerkender, at den tidligere socialdemokratisk ledede regering har gjort det muligt for Danmark at stå den her internationale krise igennem.
Men jeg synes også bare, at vi skal have plads til de helt almindelige mennesker, som kommer i klemme i systemet.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Venstre er blevet sådan et systemtænkede parti, som slet ikke har plads til det enkelte menneske.
Så er det jo os på venstrefløjen, der må råbe op og sikre det enkelte menneskes rettigheder, og det er jo netop det, som den her debat handler om, når vi diskuterer gældsrådgivning, fordi vi gerne vil sikre de mennesker i det her samfund, der falder gennem gulvbrædderne indimellem.
Og det behøver ikke at være en fattig eller en hjemløs eller lignende, det kan være helt almindelige mennesker.
Kim Andersen (V), 2009-04-21:
Se, når vi i Danmark i den her situation kan gøre noget effektivt for at modvirke de værste virkninger af den internationale krise til gavn for det almindelige menneske og den almindelige virksomhed,
I 1970'erne var der et overforbrug i Danmark inden for den offentlige sektor, som sagde sparto i den vestlige verden, og som gjorde, at vi mistede vores konkurrenceevne, og som gjorde, at vi forgældede os.
Når det siden hen, i 1980'erne, ved den daværende firkløverregering med Poul Schlüter og Henningsen Christoffersen i spidsen blev rettet op, var det bl.a., fordi man lagde grunden til den nuværende fastkurspolitik, og fordi man afskaffede den automatiske dyrtidsregulering.
Det var en politik, der blev fastholdt op igennem 1990'erne.
Den nuværende regering har afdraget på udlandsgælden, som gør, at vi i dag er i plus.
Vi har afdraget på den samlede offentlige gæld, som gør, at vi i dag har et betydelig større økonomisk manøvrerum relativt set, end de fleste andre vesteuropæiske lande har.
Derfor har vi handlemuligheder, og derfor er vi godt stillet til gavn og glæde for det almindelige menneske og den almindelige virksomhed.
Det skyldes ikke venstrefløjen, det skyldes VK-regeringen.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-21:
Tak for det.
Jeg kan ikke rigtig lade være med at stille ordføreren et spørgsmål, for ordføreren har jo flere gange sagt om min person, at jeg brugte jammerlige udtryk, og at Socialdemokratiet brugte alle mulige jammerlige udtryk som, at det hele var VKO’s skyld.
Det har jeg egentlig ikke sagt.
Jeg har faktisk prøvet at holde mig til fakta modsat ordføreren, der bare slynger nogle argumenter imod min person og det, jeg sagde i min tale, uden at forholde sig til fakta.
Jeg vil egentlig gerne spørge: Er ordføreren uenig i at der p.t. er knap 200.000 personer, der er registreret?
Er ordføreren uenig i, at de registrerede personer tilsammen skylder 7,6 mia. kr.?
Så vil jeg også gerne høre: Er ordføreren uenig i, at når man er ramt af gæld, så påvirker det ens livskvalitet?
Kim Andersen (V), 2009-04-21:
Jeg har jo på intet tidspunkt sagt det, som ordføreren her forsøger at skyde mig i skoen.
Men jeg har sagt, at det billede, som blev tegnet her fra talerstolen af den socialdemokratiske ordfører, af den situation, Danmark står i, og det, VK-regeringen har foretaget sig, og det, som den enkelte har ansvaret for, og som den enkelte også har mulighed for at arbejde sig ud af, er et ganske, ganske fortegnet billede i forhold til det Danmark og det år 2009, som jeg kender, og de muligheder, vi rent faktisk har og også har benyttet os selvstændigt af som land i forhold til så mange andre lande i verden, fordi vi har ført en klog økonomisk politik, samtidig med at vi har forhøjet vores velstandsniveau og skabt forbedret velfærd og fremgang for alle.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-21:
Jeg synes, at det er lidt tankevækkende, at Venstres ordfører tager patent på at have skabt velfærd.
Mig bekendt er velfærdsstaten noget, man associerer med et andet parti, nemlig det socialdemokratiske parti.
Med hensyn til om jeg måske overvurderer, hvordan situationen ser ud, vil jeg sige: Det synes jeg ikke, man skal da bare kigge på arbejdsløshedstallene i dag.
De er støt stigende, det håber jeg ordføreren er bekendt med.
Jeg håber også, ordføreren er bekendt med, at vi faktisk har en finanskrise.
Det tog godt nok lang tid for regeringen at indse det, selv om min formand, fru Helle Thorning-Schmidt, helt tilbage sidste år fremhævede, at der skal gøres noget, at vi skal tage den her recession alvorligt, at vi skal tage krisen alvorligt.
Nu har man så indset, at der er en krise, og så har vi et reelt problem i forbindelse med folk, der kommer ud i nogle problematikker med hensyn til gæld.
Og vi kommer med et konkret forslag for at forebygge.
Hvad er det, der er problematisk i det?
Kim Andersen (V), 2009-04-21:
Nu synes jeg, at spørgerens såkaldte associationer kommer til at minde om noget, der ligner hallucinationer.
Det er jo ikke mere end 1 år siden, vi var i en situation i Danmark på grund af en klog erhvervspolitik, på grund af en dygtigt gennemført økonomisk politik, at vi da kun havde omkring 46.000-47.000 arbejdsløse – rekord i lav arbejdsløshed siden anden verdenskrig, rekordhøj beskæftigelse, vækst i bruttonationalproduktet, stigende velfærd for samfundet, stigende økonomisk råderum for den enkelte.
Samtidig har vi gennemført vækstpakke I og vækstpakke II, vi har lagt garantier ud og har taget en række foranstaltninger til at afværge krisen både nu og her og på lang sigt for den enkelte.
Der har i den grad været erkendelse af situationens alvor.
Der har i den grad fra regeringens og de ansvarlige ministres side været taget hånd om problemerne til gavn for den enkelte og det danske samfund fra dag et.
Og det har været gjort klogt og velovervejet, og det har kunnet gennemføres konsekvent på grund af den ansvarlige økonomisk politik, der har været gennemført, og som er grundlagt af firkløverregeringen under Schlüter i 1980’erne og fortsat under VK-regeringen.
Lars Barfoed (KF), 2009-04-21:
I det her forslag, som fremsættes - forstår jeg - som et led i en samlet pakke fra Socialdemokratiets side, foreslår man så, at der skal etableres en permanent gældskommission, der skal følge omfanget af gældsætning i Danmark og rådgive Folketinget om nødvendige initiativer.
Begrundelsen for forslaget er bl.a., at man i Danmark efter forslagsstillernes opfattelse ikke har sådan et samlet overblik over overgældsætningen, defineret som gæld, der er så stor, at skyldneren over en længere tid ikke har kunnet betale alle afdrag og regninger, og at der ikke er nogen viden om de konsekvenser, som overgældsætningen har.
Det er naturligvis bekymrende, hvis flere forbrugere havner i en uheldig gældssituation, og vi har også i regeringen stor forståelse for, at det kan have alvorlige konsekvenser for den enkelte forbruger, hvis man havner i stor gæld.
Det er nødvendigt, at vi har fokus på, at gældsætning også kan have nogle samfundsmæssige konsekvenser.
Først og fremmest er det nødvendigt løbende at have fokus på, hvordan forbrugerne undgår at havne i en uheldig gældssituation.
Det er jo også derved, man bedre kan sikre, at de samfundsmæssige omkostninger bliver minimeret.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at regeringen er enig i, at det er vigtigt med en øget viden om låntagning af penge og om gældsrisici.
Det er også derfor, at regeringen har nedsat et penge- og pensionspanel, der har til formål på en objektiv måde at fremme forbrugernes interesse for og deres viden om de finansielle produkter og tjenesteydelser.
Information er vigtig, og det er vigtigt, at forbrugerne er rustede til at håndtere de her situationer og dermed kan løfte ansvaret for deres egen tilværelse ved at træffe fornuftige og rigtige dispositioner.
Penge- og Pensionspanelet har i efteråret 2008 gennemført en undersøgelse af unges optagelse af forbrugslån og opsparing, og panelet er i øjeblikket ved at følge op på undersøgelsens resultater i forhold til en eventuel iværksættelse af indsatser over for de finansielt svageste unge forbrugere.
Som vi også nævnte i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 116, som vi netop har behandlet, lægger regeringen stor vægt på at informere forbrugerne om de årlige omkostninger i procent, de såkaldte ÅOP, og Forbrugerstyrelsen har i samarbejde med Penge- og Pensionspanelet, Finansrådet, Finans og Leasing, Forbrugerrådet og Realkreditrådet udarbejdet en informationskampagne, som skal øge danskernes kendskab til netop begrebet ÅOP.
På baggrund af det kan regeringen ikke støtte beslutningsforslag nr. B 117 om sådan en national gældsovervågning, men regeringen mener set i lyset af den finansielle og økonomiske krise, som vi er inde i, at det kan være nyttigt at se nærmere på omfanget af gældsætning og på vilkårene for forbrugslån.
Derfor har økonomi- og erhvervsministeren, som jeg også nævnte det i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 116, taget initiativ til, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, der bl.a. skal se nærmere på vilkårene for forbrugslån og forbrugernes lånemønstre, herunder om der er forbrugere, der er særlig udsatte, samt omfanget af overgældsætning.
Kim Andersen (V), 2009-04-21:
Vores ordfører på erhvervsområdet, hr. Jacob Jensen, kan jo stadig væk ikke være her, så jeg skal redegøre for vores synspunkter på beslutningsforslag nr. B 117.
Vi er i vores parti af den klare opfattelse, at det kan have alvorlige konsekvenser for den enkelte forbruger, hvis man havner i stor og uoverskuelig gæld.
Derfor er det nødvendigt at have fokus på, at gældsætning også kan have samfundsmæssige konsekvenser og ikke kun konsekvenser for den enkelte.
Derfor må udgangspunktet være at undgå, at der er personer, som kommer i en situation med uoprettelig gæld.
Flere private firmaer fører allerede i dag statistik og registre over dårlige betalere i Danmark.
Derfor mener vi i Venstre, at det vil være uhensigtsmæssigt, hvis staten skulle til at konkurrere med disse private firmaer.
Derfor hilser vi også i Venstre velkommen, at regeringen har nedsat Penge- og Pensionspanelet bl.a. med det formål at fremme forbrugernes interesse for og viden om finansielle produkter og ydelser.
Det er afgørende, at forbrugerne bliver informeret om de årlige omkostninger i procent på et gennemskueligt og sammenligneligt grundlag.
Forbrugerstyrelsen har i samarbejde med Penge- og Pensionspanelet, Finansrådet, Finans og Leasing, Forbrugerrådet og Realkreditrådet udarbejdet en informationskampagne, som skal øge danskernes kendskab til begrebet ÅOP.
Hensigten med forslaget er for så vidt på mange måder i orden, men vi mener, at de nødvendige tiltag enten er taget eller vil blive tage af regeringen bl.a. med den nedsatte arbejdsgruppe, der bl.a. skal se nærmere på vilkårene for forbrugslån og forbrugernes lånemønstre.
Derfor afviser Venstre det foreliggende forslag.
Nu er der jo ikke tale om, at samfundet giver millioner og milliarder, som spørgeren udtrykker det, til bankdirektørerne.
Der er tale om, at samfundet ved Folketinget og Nationalbanken og regeringen har lagt et sikkerhedsnet ud under de finansielle institutter, for at de kunne opretholde deres virksomhed, for at den aktuelle verdensøkonomiske krise, som selvfølgelig også slår igennem i lille Danmark med den åbne økonomi, vi har, ikke skal ramme mere end nødvendigt i forhold til den kredit, der er givet netop til almindelige mennesker, til almindelige forretninger og almindelige virksomheder og derved drive dem længere ud, end nødvendigt er.
Det er jo ikke bankdirektørerne, der får disse tilskud; det er jo tilskud og garantier til bankerne, for at de kan opretholde en almindelig forretning til gavn for almindelige mennesker.
Jeg siger ikke, at der ikke skal være rådgivning og vejledning - det skal der bestemt være - men det, jeg opponerer mod, er den jammerdal, den elendighed, som blev tegnet af den tidligere ordfører fra Socialdemokratiet, fru Yildiz Akdogan.
For den passer ikke på dagens situation og det danske samfund og det, som VK-regeringen har gjort i situationen.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-21:
Vi har jo fået mange ting at vide i dag hos Socialdemokraterne, bl.a. at vi skulle have slået tingene sammen og forskellige andre ting.
Men jeg er faktisk utrolig glad for og vil gerne sige tusind tak til fru Vivi Kier for den bemærkning, der handler om, at det er vigtigt at få sat det her på dagsordenen; det er vigtigt at få sat gældsspørgsmålet på dagsordenen.
Det foregår godt nok i en lidt sen time her i Folketingssalen, hvor tv-kameraerne er slukket, men ikke desto mindre står vi her og diskuterer det, for det er naturligvis noget, som bør optage os alle her i landet, at vi har et stort problem i samfundet i forhold til gældsætning.
Jeg vil derfor gerne spørge yderligere ind til, om De Konservative også vil være fremadrettede, hvis det som sagt viser sig - som jeg også tidligere har sagt her - at de gældsrådgivninger, der er blevet lavet i forbindelse med satspuljemidlerne, virkelig bliver bestormet af folk, som ikke opfylder betingelserne for at få den rådgivning, der er for det forsøg.
Vivi Kier (KF), 2009-04-21:
Man kan jo evaluere og anskue på mange måder.
Jeg er altid åben over for at lytte til, hvad der rører sig, og jeg er med til at sætte nogle ting i gang via satspuljen.
Jeg vil så gerne følge det løbende og ikke blot om 4 år, når puljen er udløbet, sige: Hvad betyder det her, hvad gør det her?
Jeg vil da også gerne være med til at sætte en holdningsdebat i gang om, at vi alle sammen skal påtage os det ansvar, vi har.
Som det er sagt tidligere nede fra salen, er der rigtig mange såkaldte helt almindelige familier, som pludselig også gældsætter sig.
Hvordan får vi folk til at tage det personlige ansvar på sig og forstå, hvad det egentlig betyder, når de optager lån eller gældsætter sig på anden vis?
Lars Barfoed (KF), 2009-04-21:
Nu har jeg jo studeret Socialdemokratiets beslutningsforslag, og jeg har svært ved at se, hvad det har at gøre med det, som der nu bliver stillet spørgsmål til.
Det er uanfægtet af, som det bliver sagt, at der er masser af mennesker, som skal have rådgivning, som godt kunne betale for en rådgivning.
Men når det gælder det forebyggende, ligger det jo netop i, at der er en række forbrugerbeskyttelsesregler i dag, som sikrer, at forbrugerne bl.a. skal informeres om årlige omkostninger i procent, således at man altså ikke bliver lokket ind i en lånesituation, som man ikke kan overskue, for man får de relevante oplysninger, inden lånet bliver givet.
Jeg har også nævnt en lang række af de andre tiltag, f.eks. tiltaget med en informationskampagne lavet i kredsen af Penge- og Pensionspanelet og andre organisationer, som skal øge danskernes kendskab til begrebet årlige omkostninger i procent og give 10 gode råd til unge om lån og opsparing, som Penge- og Pensionspanelet har gennemført.
Så der er altså taget en lang række forebyggende tiltag, for at forbrugerne skal være rustet til at stå i den situation, at de skal optage en kredit og være i stand til at vurdere deres situation.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-21:
Så vil jeg oplyse ministeren om, at den oplysning, ministeren mener er til stede, åbenbart ikke er tilstrækkelig.
For man kan se i RKI-registret, at der er knap 200.000 borgere, som er registreret for dårlige betalingsforhold, og de sidste undersøgelser peger på, at der er sket en stigning inden for de sidste 3 år.
Man kan se af tallene, at der i hvert fald er sket en stigning i antallet.
Nu er det sådan, at f.eks. de nordiske lande Sverige og Norge har indført det her forsøg.
Man har gode erfaringer både i forhold til regulering, rådgivning og i forbindelse med et overblik over, hvad det er for et problem, man står over for.
Så jeg vil egentlig høre, om ministeren måske kunne overveje at lade sig inspirere af den svenske model eller af de nordiske modeller.
Har ministeren en tidsplan for, hvornår den her arbejdsgruppe skal være færdig med de forskellige råd og forslag?
Og hvis ikke, har ministeren så tænkt sig at sætte en frist for det, for det er jo som sagt et reelt problem i de her krisetider?
Lars Barfoed (KF), 2009-04-21:
Det var mange spørgsmål til en kort svartid.
Men må jeg ikke sige, for så vidt angår det første om, at der er mange, som er optaget i forskellige registre, hvor man kan tælle op, hvor mange der skylder penge uden at overholde deres forpligtelser til at betale dem tilbage, at det jo ikke er nogen nyhed.
Vi får at vide her, at det sådan set altid har været sådan.
Der har jo altid været mennesker, som kommer i en situation, ofte uden at de selv er skyld i det, hvor de ikke kan betale pengene tilbage.
Så skal man finde afdragsordninger, og det må man finde med de kreditorer, der nu engang er.
Man kan gå til sin bank og få rådgivning, og man kan gå andre steder hen og få rådgivning, og nogle har mulighed for at få gældssanering, sådan er det.
Men det afgørende er, at folk har de bedste betingelser, som overhovedet er mulige, for at de, i den situation hvor de skal låne pengene, kan blive informeret om, hvad det er for en situation, de stiller sig selv i, når de låner pengene.
Så må de jo selv i første omgang bære et ansvar for, hvad det er for en situation, de bringer sig i, når de låner pengene.
Det kan f.eks. være, at de vælger at låne pengene et sted, hvor renterne er skyhøje, når de måske havde haft en mulighed for at låne pengene et sted, hvor renten slet ikke var så høj.
Det er jo i sidste ende også folks eget ansvar.
Det er jo sådan i det her samfund, at hvis det offentlige stiller sig til rådighed vederlagsfrit i en hvilken som helst situation, hvor borgerne har et problem, så ender vi i en situation, hvor det personlige ansvar ikke længere er gældende.
Og det er måske lige præcis der, hvor Socialdemokratiets grundindstilling adskiller sig fra den, som vi har i regeringen, nemlig at vi også ønsker at holde fast i det personlige ansvar.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-21:
Nu siger ministeren igen og igen, at man bare kan gå ned i banken og få rådgivning.
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren har tænkt over det i de her økonomiske krisetider, hvor der bl.a. er banker, som det er gået mindre godt for, og som man også bagefter fra regeringens side har skældt ud på, fordi de netop ikke har rådgivet deres kunder, men de har solgt ydelser.
Mener ministeren generelt, at bankerne bare rådgiver, og at bankerne ikke er interesserede i at sælge ydelser?
Det er det ene spørgsmål.
Det er et samfundsproblem, at privatgælden er steget til 7,6 mia. kr.
Det betyder, at vi er mere sårbare i økonomiske krisetider, når der er så stor en gældsætning.
Mener regeringen ikke også, at det er et problem, man er nødt til at tage fat på?
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne stille ministeren spørgsmål om, hvorvidt ministeren er klar over, hvem der egentlig bliver ramt af problematikken i den her situation.
Jeg vil også gerne oplyse ministeren om, i tilfælde af at han ikke skulle vide det, at det, hvis man skal se generelt på det, ud over de socialt udsatte grupper, faktisk er borgere i aldersgruppen 20 til 40 år.
Det er faktisk mennesker, der enten er i gang med en uddannelse, er i gang med at stifte familie eller at få børn.
Krisen har også gjort, at det faktisk er middelklassefamilier, vi har at gøre med her.
Vi ved, krisen er der, og vi kan se, at der er nogle udfordringer.
Tallene viser os, at der er noget, der skal gøres.
Så hvis man skal tænke i forhold til dem med børn og de nystiftede familier, vil ministeren ikke tænke lidt forebyggende og så se på, at der er noget, der skal gøres og løftes?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-21:
Jeg tror, at noget af det, bankerne i Danmark lever af, er at sælge ydelser til deres kunder.
Det er faktisk det, de får deres overskud på, og så naturligvis gebyrer og renter osv., men lad os nu ikke diskutere det længere.
Jeg mener, at det er meget klart, at bankernes rådgivere, som ministeren kalder dem, er sælgere.
Men i forhold til det her med, om regeringen ikke tager det alvorligt, vil jeg sige: Jeg mener ikke, at regeringen tager det alvorligt.
Det er et enormt problem, og det er stigende.
For første gang i 3 år er der en stigning i antallet af de mennesker, der overgældsætter sig.
Og vi snakker altså om en gæld på 7,6 mia. kr.
Nu ved jeg, at ministeren også er transportminister.
Det kan man søreme få meget motorvej for.
Derfor mener jeg, at vi skal træde mere i karakter.
Vi har simpelt hen brug for, at der bliver lavet nogle reelle løsningsmuligheder, så de her mennesker får lov til at komme ud af det jerngreb, de er kommet i med deres gæld, og også så samfundet får mere for pengene.