runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Jeg kan sige, at helt generelt foretager Dansk Folkeparti altid prioriteringer af, hvad der findes vigtigst, og hvad der er nødvendigt.
Hvis vi har været med til at ændre noget på et område, er det, fordi vi har fundet, at der har været ressourcer til rådighed til at overføre til andre steder, fordi opgaven ville kunne løses med et mindre budget, end det hidtil har været tilfældet.
Det er jo sådan, at man som lejer i en almen bolig også skal have gjort rent i sin bolig.
Man kan også få brug for vinduespudsning, og man kan også have brug for at få passet sine børn en gang imellem.
På den måde kan man sagtens få gavn af ordningen lige så vel som af den almindelige vedligeholdelse af ens hjem i det omfang, man har vedligeholdelsesforpligtelsen.
Så det er jo meget nemt.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Men det understreger jo netop den manglende værdi af efterlønsindgrebet, for hvis økonomien i efterlønsindgrebet skal hænge sammen, skal 85 pct. af de 70.000 yderligere, der bringes ud på arbejdsmarkedet, komme i beskæftigelse.
Nu står ordføreren på Folketingets talerstol og siger, at det er rigtigt, at efterspørgslen efter kortuddannet arbejdskraft vil falde de kommende år.
Så vi står altså her med en tilståelsessag hos Venstres ordfører, med hensyn til at det der med at sætte to streger under resultatet så alligevel ikke gælder og efterlønsindgrebet alligevel ikke giver de 18 mia. kr., som man havde forudsat til finansiering af skattelettelser, forstår jeg, ikke alene til erhvervslivet, men jo også til nogle af de allermest velbeslåede her i landet.
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Det er jo dejligt, når hr. Nick Hækkerup kan konkludere, hvad jeg mener, på baggrund af hvad han selv siger.
Konkret bidrager tilbagetrækningsaftalen med 18 mia. kr., og det er jo penge, der er til at tage at føle på.
Det er det, regeringen kan præstere, nemlig at sætte to streger under facit og levere resultater, og det står i modsætning til, hvad man kan se ovre i oppositionen.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Det her lovforslag, L 208, er et forslag, som skal indføre boligjobplanens element om fradrag for private husholdningers lønudgifter til hjælp og istandsættelse i hjemmet.
Boligjobplanen er en aftale, som blev indgået i sidste uge mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, og der er tale om en forsøgsordning, som skal løbe fra den 1. juni i år til udgangen af 2013.
Ordningen går ud på, at privatpersoner skal kunne få fradrag for udgifter til løn, som de betaler for at få udført eksempelvis rengøring, vinduespudsning, børnepasning eller havearbejde, og de kan også få fradrag for lønudgiften i forbindelse med vedligeholdelse af boligen.
Fradraget bliver, som jeg tror nogle allerede har været inde på, på højst 15.000 kr. årligt pr. person og har dermed en skatteværdi på omkring 5.000 kr.
Et ægtepar vil derfor kunne få mulighed for at fradrage lønudgifter for i alt 30.000 kr. om året.
I Dansk Folkeparti er vi glade for ordningen, for den giver nemlig mulighed for, at folk kan få bedre råd til at få udført den løbende vedligeholdelse af deres bolig, og den vil også give flere mennesker mulighed for at få hjælp udefra til de daglige huslige pligter.
Ordningen skulle gerne give det generelle niveau for vedligeholdelse af boliger et skub opad, både hvad angår kvalitet og kvantitet, når gør det selv-arbejde erstattes af arbejde udført af faglærte håndværkere.
Og i den enkelte familie skulle det også gerne give mere tid til at hygge sig med sine børn, når huslige pligter kan udføres med hjælp udefra.
Samtidig er det hensigten, at ordningen skal overføre mange af de opgaver, som alligevel udføres for private, fra den sorte til den hvide økonomi.
Ikke mindst vil boligjobplanen kunne forventes at give mange nye ordinære job og dermed skaffe arbejde til mange ledige, og det er netop noget, som der virkelig er brug for efter finanskrisen, som nu desværre har gjort det, at ledigheden er kommet noget over det niveau, den var på for bare 3 år siden.
Så derfor er vi rigtig glade for at være med til at gennemføre det her initiativ, som netop har til formål at skaffe mange, måske især ufaglærte i arbejde igen.
Så jeg skal sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Tak for det.
Det er ikke noget langt og besværligt spørgsmål.
Vil ordføreren ikke redegøre for, hvordan lejerne i de almene boliger får glæde af ordningen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Altså, i det område af landet, hvor jeg kommer fra, Horsens, har vi socialdemokratisk styre – det er der, jeg er valgt – og vi har det også i Odder, og det er nogle af de kommuner, hvor man har valgt at nedlægge skoler og plejehjem.
Der, hvor jeg kommer fra, der, hvor jeg bor – i Hedensted Kommune – har vi ikke lukket plejehjem, og vi har ikke gået ud og lavet dramatiske fyringsrunder osv., sådan som hr. Rasmus Prehn siger.
Nej, det, der er det grundlæggende, er selvfølgelig, at der er styr på økonomien, både den nationale økonomi og selvfølgelig også kommunernes økonomi.
Derfor er det vigtigt, at kommunerne ved, hvor mange penge de har til rådighed.
Det ved de ud fra, at vi hvert år laver en økonomiaftale mellem KL og de 98 kommuner og så med de til enhver tid siddende ministre.
Det synes jeg egentlig er en sund måde at gennemføre de her ting på, så derfor vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg selvfølgelig anerkender, at det er vigtigt, at vi har gode folkeskoler, men forudsætningen for det er altså også, at vi har en rigtig god og bæredygtig økonomi.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-25:
Jamen hvis man netop ønsker en folkeskole i verdensklasse, hvis man satser på, at vores børn skal være kloge og innovative og dem, der kan skabe en bedre fremtid, er det så ikke det forkerte sted, der bliver sparet?
For kommunerne giver udtryk for, at de ikke sparer der, fordi de har lyst til det, men at de sparer der, fordi de ikke har andre muligheder, og fordi de er presset på økonomien.
Det er jo alle kommuner, der er presset på det her område, og som er nødt til at afskedige skolelærere og andre.
Er det ikke et problem?
Jeg kan ikke lade være at notere mig, at jeg synes, at Dansk Folkeparti bruger uforholdsmæssig meget tid på at fantasere om det samarbejde, Socialdemokratiet og SF skal have med Enhedslisten.
Altså, vi er selvfølgelig rigtig glade for, at Dansk Folkeparti nærmest tager det for givet, at vi vinder valget.
Det er jo ikke sikkert endnu, der skal kæmpes for det, men det takker vi da gerne for.
Jeg kan forstå, at der er rimelig store problemer med at forhandle med ham, så man skulle måske koncentrere sig om sine egne problemer i stedet for at fantasere de problemer, vi vil få.
Nu ved jeg jo, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Hans Kristian Skibby, også har børn i folkeskolen, ligesom jeg har, og derfor tror jeg også, at det vil bekymre Dansk Folkepartis ordfører, når man her den 21. maj i Berlingske Tidende kunne læse: En folkeskole i verdensklasse.
Det lyder smukt, men er langtfra realistisk, når skolerne vender hver en krone og nedlægger lærerstillinger på stribe.
Det mener flere fagfolk, der understreger, at de mange lærerfyringer, som landets skoleledere venter i det kommende skoleår, vil gå ud over elevernes faglighed.
Er Dansk Folkeparti ikke bekymret over, at man presser folkeskolerne så meget?
Nu var det jo en nulvækst, som regeringen fremlagde, og ikke en 0,8-procents-vækst.
Og en nulvækst vil også ifølge de svar, vi har fået fra finansministeren, betyde, at man er nødt til at lave betydelige reduktioner.
Det var derfor, vi var bekymrede for det.
Vi synes, at vi skal have en god og en stærk velfærd i Danmark.
Det er også det, danskerne gerne vil have; danskerne betaler langt hen ad vejen deres skat med glæde og vil gerne have velfærd.
Det er også derfor, vi har sagt, at når nu vi skal bruge samfundet som lokomotiv til at trække udviklingen i gang, så er vi nødt til at komme op og have 1,4 pct.s vækst, og det har vi så frem til og med 2015.
Hvis det så lykkes os at få rigtig gang i økonomien, kan det jo være, at vi er i en situation, hvor vi kan fortsætte med en større vækst i det offentlige.
Men sådan som tallene er nu, bliver der kun råd til at fortsætte med uforandret service, nemlig en vækst på 0,8 pct., og det er vi tilfredse med og trygge ved at kunne gøre i et stærkt samarbejde med Socialistisk Folkeparti og de øvrige samarbejdspartnere, der må være.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Men der er jo bare det ene problem, som jeg synes er nok så væsentligt, og det er, at i vores optik hænger økonomien overhovedet ikke sammen i den finansiering, som hr. Rasmus Prehn er så glad for.
Hr. Rasmus Prehn siger, at det er hr. Prehns drøm, men det er i hvert fald hr. Skibbys mareridt, skulle jeg så hilse at sige, for jeg synes, det er absolut til den forkerte side.
Jeg vil så selvfølgelig medgive, at det er korrekt, at det er i 2015 og ikke i 2013, som jeg sagde.
Men grundlæggende er det jo sådan, at en af dem, som skal stå bag hr. Rasmus Prehns regering, er Socialistisk Folkeparti og i særdeleshed hr. Ole Sohn, som har været ude at sige, at det her med de 0,8 pct. i fremskrivning vil medføre en massakre på det velfærdssamfund, som vi kender i dag.
Eller er hr. Rasmus Prehn enig med hr. Ole Sohn i, at det er en massakre med de 0,8 pct.?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-25:
Som Dansk Folkepartis ordfører selv er inde på, så får jeg ekstra taletid, når jeg får det her spørgsmål.
For det er jo faktisk sådan, at med det her forslag vil man som dansker kunne vælge en lysere fremtid, mere fokus på velfærd – og det er varig velfærd, det er ikke kun Venstres karrige velfærd, der kommer i fokus, hvis det er, at den her plan kommer til at bestemme.
Så nævner hr. Hans Kristian Skibby, at allerede fra 2013 vil man gå ned på en lavere vækst.
Det er altså i 2015, at skellet er.
Vi har sagt, at frem til og med 2015 vil vi køre med en vækst i det offentlige på 1,4 pct.
Og det er rigtigt, at hvis man fortsatte med den høje vækst, ville man kunne få endnu mere velfærd, og derfor bliver der også alt andet lige lidt mindre velfærd, når man går ned på 0,8 pct.
Men det, vi har lyttet os til i Finansministeriet, er, at 0,8 pct. er det, der gør, at man kan fortsætte med uforandret service.
Vi vil gerne sætte gang i hjulene, og derfor har vi frem til og med 2015 sat midler af til, at man kan have 1,4 pct. i vækst.
Det er vi stolte af, det bliver et rigtig godt samfund.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Hvis fru Meta Fuglsang vil gøre sig den ulejlighed at kigge i den seneste aftale, f.eks. om kommunernes økonomi for 2011, så står allerede på side 1 en lang række af de ting, som vi selvfølgelig er med til at tage ansvaret for ved at stemme dem igennem her i Folketinget.
Det er bl.a., at vi har gennemført kravet om halvårsregnskaber i kommunerne, og vi har også krævet en styrket budgetopfølgning.
Og samtidig sikrer vi, at der skal være en øget grad af decentral individuel modregning, hvis ikke kommunerne sørger for ikke at bruge flere penge end dem, der er til rådighed i den samlede pose penge.
Det er sådan set grundlæggende ting.
Det gør man jo overhovedet ikke for at genere borgere eller for at genere kommuner og kommunalpolitikere, men man gør det, fordi man over de sidste mange, mange år kan se, at der så at sige ikke har været et eneste driftsår, hvor der ikke har været massive milliarderoverskridelser på kommunernes budgetter.
Derfor er det vigtigt, at vi gennemfører de her økonomiske ændringer, som faktisk gør, at kommunerne får det langt, langt bedre og bedre kan styre deres økonomihåndtering.
Line Barfod (EL), 2011-05-25:
Hr. Hans Kristian Skibby bliver ved med at tale om fugle på taget.
Jeg kunne godt lide at vide, hvordan hr. Hans Kristian Skibby helt konkret mener at det forbedrer velfærden ude i kommunerne, at man skærer ned på efterlønnen, så flere mennesker bliver arbejdsløse, at man skærer ned på den kommunale velfærd, så flere mennesker bliver arbejdsløse, og at man bruger pengene til skattelettelser til de rigeste.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, hvad det er for en velfærd, Dansk Folkeparti ønsker, når man siger, at man sikrer velfærden, og vi samtidig oplever, at børn ikke længere kan få skiftet ble, når de har behov for det, at eleverne i folkeskolen ikke længere kan regne med at få minimumstimetallet, og at der går længere og længere imellem, at de ældre ser en hjemmehjælper.
Hvad er det så helt konkret for en velfærd, som Dansk Folkeparti ønsker?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-25:
Tak for formaningen om det alvorlige hverv, som man eventuelt vil påtage sig, hvis man skal være med i en regering.
Det, jeg efterspørger, er en holdning til det kommunale selvstyre, for det, vi oplever, er jo gang på gang, at Dansk Folkeparti også lægger stemmer til noget, som indskrænker det kommunale selvstyre, giver mere kontrol, indskrænker råderummet for det, kommunerne kan gøre, når de selv skal tage stilling til det.
Det er egentlig det, jeg lidt efterspørger
: Hvad er Dansk Folkepartis vision så for kommunerne andet end at være med til at hægte sig på de aftaler, som regeringen laver?
Når jeg spørger til det, så spørger jeg til, om der skal være mere eller mindre kontrol af dem, der er ansatte.
Skal det være sådan, at kommunerne skal stå lidt mere frit, med hensyn til hvad de vil udbyde og hvor meget de vil udbyde?
Skal det være sådan, at kommunerne får større råderum for, hvordan man vil lægge kræfterne de forskellige steder?
Hvad er der af bud på det fra Dansk Folkepartis side?
Sådan erindrer jeg i hvert fald mange eksempler.
Det er jo eksempler, som S og SF i hvert fald får kastet i hovedet, som om det var os, der var i regering.
Det, jeg gerne vil lidt ind på, er, hvad Dansk Folkeparti egentlig forestiller sig der eventuelt kunne ske af fornyelse i kommunerne.
For det bliver lidt til, at når regeringen beslutter noget, kan Dansk Folkeparti hægte sig på – uanset hvad de så i øvrigt har ment om det tidligere – men det er ret sjældent, vi fra Dansk Folkeparti hører, hvad visionerne for kommunernes økonomi og selvstyre egentlig er.
Er der nogen selvstændige tanker hos Dansk Folkeparti om, hvordan man kunne udvikle de økonomiske rammer og få bedre, sundere økonomiske forhold i kommunerne?
Eller endnu bedre: Hvordan kunne man arbejde med det kommunale selvstyre?
Er der overhovedet nogen bud på det fra Dansk Folkeparti – selvstændige bud?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Vi har 98 kommuner i Danmark, og de har forskellige ledelser.
Rigtig mange af dem har en rød ledelse, og det er selvfølgelig også dem vel undt, hvis indbyggerne har stemt for det.
Her fra Slotsholmen skal vi sikre, at rammebetingelserne er på plads, og det er de bl.a., når vi har sikret, at budgetterne for 2010 kunne blive pris- og lønfremskrevet, således at folk var sikret den samme normering osv., som de havde året før.
Andre omkringliggende lande har decideret skåret ned med op til 10 pct. i deres rammer.
Det gør vi ikke i Danmark.
Derfor synes jeg også, det er fuldt ud forsvarligt at sige til de her politikere, der har stillet sig til rådighed i kommunerne, at når de stiller sig til rådighed, har de selvfølgelig også ansvaret for, at der er den service, som der skal til.
Det er ikke noget, som vi kan diktere og lovgive om herindefra.
Derimod har vi hvert år mulighed for at lave en rigtig god kommuneaftale, og det er så det, man gør med Kommunernes Landsforening, og det har vi altså fuld tiltro til.
Det ved jeg godt at Enhedslisten ikke har.
Det er en form for autoritet i Enhedslistens terminologi, men det er det ikke i vor andres.
Vi mener faktisk, at KL er et talerør for kommunerne, og de gør det faktisk ganske godt.
Line Barfod (EL), 2011-05-25:
Der er ingen tvivl om, at Enhedslisten ikke stemmer for nedskæringer i velfærden.
Dansk Folkeparti stemmer igen og igen for nedskæringer i velfærden, og jeg kan forstå, at hr. Hans Kristian Skibby siger: Det er ikke mit ansvar, det er ikke mit ansvar, det er ikke mit ansvar, det er nogle andres skyld, det er nogle andres skyld.
Men hvad er det helt konkret hr. Hans Kristian Skibby mener at kommunerne så skal gøre, når de sidder og skal vælge mellem, om de vil have en dummebøde fra hr. Hans Kristian Skibby og finansministeren, eller om de skal skære ned på vuggestuerne, skære ned på folkeskolen, skære ned i hjemmehjælpen, skære ned på handicapområdet, hvor folk har brug for hjælp?
Hvor er det helt konkret at hr. Hans Kristian Skibby mener at man skal skære ned på velfærden for at undgå at få dummebøder og for at undgå, at hr. Hans Kristian Skibby siger: Det er også kommunernes skyld, at der ikke er ordentlig velfærd?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Det var mange ting på en gang fra fru Line Barfod, men jeg vil gerne sige, at hvis man har en kommune i Danmark med et pasningstilbud – en daginstitution eller en vuggestue – hvor der ikke er ressourcer til at skifte en ble, er det i høj grad et problem for de folkevalgte i den pågældende kommune.
Det er ikke noget, vi skal stå og pinde ud herinde på Christiansborg.
Der er politikere, som påtager sig både arbejdet med og ansvaret for, at der er økonomisk råderum i kommunerne.
Vi har stor respekt for, at man i landets kommuner løser de opgaver decentralt.
Men jeg anerkender ikke og køber ikke bare præmissen om, at der ikke er ressourcer til at skifte ble på børn i danske vuggestuer.
Den køber jeg simpelt hen ikke, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Så vil jeg gerne sige, at Enhedslisten jo har et stort forklaringsproblem i hele den her misere omkring kommunernes økonomi, ikke bare lige i 2011, men også i årene fremover, når Enhedslisten siger, at de ubetinget vil støtte en S-SF-ledet regering, og når vi kan se, at de i deres 2020-plan har lagt en massiv række af ændrede forudsætninger ind, som bl.a. betyder besparelser på kommuners og regioners budgetter.
Der er jo det bud på det, at vi siden 2001 har været med i så at sige alle aftaler og forlig, der er indgået her på Christiansborg, på godt og ondt, vi har taget medansvar for de dårlige ting, og vi har selvfølgelig også øvet politisk indflydelse på de gode ting.
Sådan er spillereglerne, hvis man er en god politiker og et godt parti, og det synes jeg sådan set ikke at vi har nogen grund til at være kede af.
Vi er sådan set ret stolte over, at vi har den indflydelse, som vi har.
Det synes jeg da måske også at SF skulle overveje, hvis den dag skulle komme, hvor SF virkelig vil til at påtage sig et politisk ansvar.
I de år, jeg har været her, har det jo siden 2005 og indtil nu gang på gang været sådan, at man har stået hernede i salen og svunget sig op og sagt en masse ting, men når det kom til forhandlinger, så har Socialistisk Folkeparti jo stået udenfor og sagt, at det kunne de ikke være med til.
Men den går bare ikke, hvis man ønsker at være en del af flertallet her på Christiansborg.
Det er også derfor, vi kan se, at S og SF har fremlagt en plan, hvor man sådan set havde en bunden opgave, der hed, at man skulle finde 63 mia. kr. – 63 mia. kr. skulle man finde frem til 2020.
Det har man så gjort, ved at man har accepteret, at der kun bliver en fremskrivning på de 0,8 pct. frem for 1,4 pct. fra 2015.
Derved er det jo sådan set også Socialistisk Folkeparti, som er med til at kigge på, at der skal være en form for besparelser i den kommunale sektor.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-25:
Vores løfter fremgår jo fuldstændig klart af vores 2020-plan, som man også kan hente på internettet, hvor man kan se, at det er fuldt finansieret.
Det er i øvrigt meget pædagogisk forklaret, så der tror jeg også at Venstres ordfører vil kunne få lejlighed til at slå op, hvad vores politik er, og hvad vi har lovet.
Jeg synes stadig væk, at ordføreren mangler at svare på det spørgsmål, jeg stillede: Hvordan kan det være, at stort set alle forskere uden undtagelse peger på, at regeringen ikke giver frihed til kommunerne, men at de derimod laver sanktioner, laver snærende bånd osv.?
Der er jo sanktionsmekanismer helt ned i detaljen, så også parkeringsafgifter vil man blande sig i.
Der er snart sagt ikke et område i kommunerne, hvor man ikke vil stille krav fra regeringens side.
Sophie Løhde (V), 2011-05-25:
Jeg har i min tale nævnt en lang række konkrete eksempler, som jeg meget gerne vil gentage, hvis det skulle hjælpe på forståelsen, med hensyn til at vi konsekvent arbejder på at give kommunerne nye frihedsgrader og ikke mindst også nye måder at gå nye veje på i opgaveløsningen.
Men jeg synes alligevel, at det er lidt tankevækkende, når vi nu apropos snakker om løfter, for nu har man jo fra S og SF's side for dog endnu ukonkret finansiering – vi kan ikke få at vide, hvor pengene skal komme frem – sagt, at nu vil man give kommunerne 3 mia. kr. ekstra i 2014.
Går man listen igennem over de løfter, som politikere fra S og SF, hvoriblandt hr. Rasmus Prehn er en af dem, har udstedt igennem det seneste år, vil man se, at listen når langt op over de 10 mia. kr.
Med andre ord er der ikke sammenhæng mellem de løfter, man giver, de midler, man gider at anvise finansiering til, og så det, man i øvrigt lover over for borgerne.
Jeg synes, at man skulle prøve at kigge sin egen lille løftepolitik en lille smule efter i sømmene.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-25:
Noget tyder på, at Venstre hverken overholder sine løfter eller den taletid, der er givet til rådighed her i Folketingssalen.
I forhold til det, ordføreren er inde på, hvor hun taler varmt og engageret om det med afbureaukratisering og mere effektivisering og sådan set også tillid til kommunerne, er det jo lidt underligt, at de forskellige forskere, der sidder og iagttager, hvad der sker med regeringens lovgivning over for kommunerne, har et helt andet billede af, hvordan den siddende regering behandler kommunerne.
Jeg står her med en artikel fra Ugebrevet A4, hvor en forsker fra Københavns Universitet, Gunnar Gjelstrup, giver udtryk for, at efter strukturreformen har der næsten som perler på en snor været gennemført begrænsninger af det kommunale selvstyre.
Line Barfod (EL), 2011-05-25:
Dansk Folkeparti kan forsøge lige så meget, de vil.
Dansk Folkeparti stemmer for nogle besynderlige planer, hvor man siger, at hvis man gør folk arbejdsløse, skulle det pludselig give penge i statskassen.
Den eneste måde, folk kommer i arbejde på ved at skabe flere arbejdsløse, er jo at sænke lønningerne.
Det kan Dansk Folkeparti så sige ærligt er det man vil.
Det, vi siger meget klart, er, at vi vil stemme for en politik, som skaber flere arbejdspladser, og som gør, at der investeres i uddannelse, og at der investeres i velfærd.
Vi stemmer klart imod forslag, som forringer velfærden.
Det er der ikke noget nyt i.
Det har vi sagt hele vejen igennem.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-25:
Ud af de 63 mia. kr., som S og SF manglede, vælger man så at anvise de 18 mia. kr. ved netop at ændre på fremskrivningen fra 1,4 til 0,8 pct. pr. år.
Det forslag kan Enhedslisten altså ikke støtte her i Folketinget.
Jeg vil gerne have ordføreren til klart at bekræfte, at såfremt S og SF får flertallet og de vil fremlægge den her økonomiske politik, vil Enhedslisten stemme imod, og dermed vil den nye regering så have en manko på 18 mia. kr.
Line Barfod (EL), 2011-05-25:
I modsætning til Dansk Folkeparti, der siger, at man vil arbejde til gavn for dem, der har mindst, men stemmer for regeringens politik igen og igen, hvormed man forringer dagpengene, forringer efterlønnen, skærer ned i kommunerne og giver pengene til skattelettelser til rigeste, så har Enhedslisten faktisk tænkt sig at sige og holde fast ved – jeg har også sagt det åbent flere gange – at vi ikke lægger stemmer til kommunale nedskæringer.
Vi peger helt klart på en socialdemokratisk ledet regering, det er der ingen tvivl om, men for os er det væsentligt, at der i de forslag, der fremkommer, indgår, at man skal til at investere i samfundet, at man skal investere i at skabe arbejdspladser, at man skal investere i at få bedre skoler, et bedre uddannelsessystem og bedre velfærd.