runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-01:
Mange tak.
Jeg skal på Liberal Alliances vegne sige, at vi selvfølgelig er glade for den forespørgsel, som oppositionspartierne har rejst, sådan at man har mulighed for at diskutere, om der bliver levet op til de målsætninger, der nu engang er.
Vi er sådan set
generelt bekymrede for, om Danmark også i fremtiden kan være et velstandssamfund.
Det kræver jo, at man har borgere, der har ordentlige uddannelser, har ordentlige kompetencer, hvis vi også i fremtiden skal kunne være et af de samfund, hvor der er mest velstand.
Det kræver reformer af arbejdsmarkedet og af skattesystemet, men også af uddannelsessystemet.
Fru Nanna Westerby fra SF var inde på, at hun var opvokset i et velfærdssamfund og derfor var vant til, at det altid gik fremad, at Danmark lå i toppen osv. – ikke kun med hensyn til uddannelse, men også på andre områder, nævnte fru Nanna Westerby, bl.a. med hensyn til produktivitet og den slags.
Så vi er sådan set meget bekymrede for, om man kan opretholde den velstand, som man har været vant til i det danske samfund.
Så har der været meget statistikdiskussion: Er vi omkring de her 85 pct., eller er vi ikke omkring de her 85 pct.?
Jeg tror, at jeg hørte min tidligere partifælle, fru Marianne Jelved, sige, at der manglede 15 pct.
Og hvis man gør det, er vi vel enige om, at ca. 85 pct. enten får en ungdomsuddannelse eller får en kompetencegivende uddannelse på et senere tidspunkt og derfor må siges at være med til at opretholde det uddannelsesniveau, som vi gerne vil have.
Det er også den logik, der ligger bag, at Liberal Alliance er med på det forslag til vedtagelse, der er fremsat sammen med regeringen og Dansk Folkeparti.
Vi støtter det borgerlige forslag til vedtagelse og vil følge det her fremadrettet.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Så må man jo spørge, hvordan det kan være, at ministeren er tilfreds med et forslag til vedtagelse, der konstaterer, at et eller andet skal ske i 2007, som alle ved ikke er sket alligevel.
Ærgrer det ikke ministeren, at man ikke satte bommen lidt højere, da man sagde, man i stedet for at opnå det i 2010 ville opnå det i 2015, vel vidende at ministeren da formentlig ikke har ansvaret for noget som helst mere, der har med regeringsmagten at gøre?
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg tror, min let syrlige gennemgang gav rigelig med begrundelse for, at jeg ikke kunne drømme om at stemme på oppositionens.
Man skal bemærke, at jeg jo påviste absurditeten i på den ene side at angribe regeringen så voldsomt for ikke at gøre nok og så på den anden side at komme med et så slapt, vattet og intetsigende forslag til vedtagelse, som ikke fører til noget som helst.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Jeg vil godt starte med at kvittere for, at undervisningsministeren tager ordet, det synes jeg er rigtig, rigtig godt, og jeg synes, det er sundt for debatten, at ministeren går ind i den og ikke bare afleverer sin tale og så ikke mere.
Så det vil jeg meget gerne kvittere for.
Det, der undrer mig, er, at ministeren stort set var enig i alt, hvad der stod.
Hvorfor stemmer ministeren ikke for oppositionens forslag?
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg bruger blot min sunde fornuft.
Hvis der nu er en, som aldrig har fået taget det sidste hf-fag, men som alligevel bliver optaget på et børnehaveseminarium og bliver pædagog, skal vedkommende så ikke tælles med?
Og jeg vil føje til: Jeg vil da råde oppositionen til at tælle vedkommende med, for ellers får oppositionen altså svært ved at nå de 95 pct., hvis oppositionen skulle komme til magten.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Jeg må sige, at det gør mig overhovedet ikke klogere.
Det, vi alle sammen er enige om, er, at alle skal have en ungdomsuddannelse, og hvis de har to ungdomsuddannelse, må de da også gerne have det, men det ændrer ikke ved, at der i ministeriets egen profilmodel står, at der i dag er 80 pct., der har gennemført en ungdomsuddannelse.
Undervisningsministeren påstår så oven i købet, at det er 84 pct., som der står i forslaget til vedtagelse.
Statsministeren, som vi hørte citeret før, har været ærlig og har sagt, at det her ikke er godt nok, vi er kun på 80 pct.
Vi stiller en række spørgsmål til det her, for vi kan jo ikke have, at bare fordi ministeren er klogere end alle andre inklusive sin egen statsminister, er det ligesom det, der skal være gældende for, hvordan vi måler det.
Ministeren mangler bare at sige: Gør det nogen forskel, om man har en eller to ungdomsuddannelser, det, der bliver målt på, er, at man bare har en ungdomsuddannelse, og det er ifølge ministeriets egne tal 80 pct.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Meningen er mindst en ungdomsuddannelse.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Der er jo en grund til, at vi har indkaldt til forespørgselsdebatten, og den er, at vi også har bemærket, at regeringen har talt ganske, ganske lidt og mindre og mindre om 85-procents-målsætningen, hvilket måske hænger sammen med, at regeringen er så langt fra at kunne indfri den i 2010.
Jeg er jo gået ind på Undervisningsministeriets hjemmeside, hvor der er den såkaldte profilmodel, og det er en meget pædagogisk figur.
Jeg har været inde at taste tallene ind, og det, der står, er med de nyeste tal, at 80 pct. har gennemført en ungdomsuddannelse.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvordan undervisningsministeren kan lægge ryg til et forslag til vedtagelse fra de borgerlige partier, hvor der står, at Folketinget konstaterer, at knap 84 pct. af en ungdomsårgang forventes at gennemføre en ungdomsuddannelse i 2007.
Går man ind på ministerens egen hjemmeside, vil man se, at der står, hvis man kigger på, hvem der har gennemført en ungdomsuddannelse i 2007,
at det er 80 pct.
Hvordan kan det hænge sammen?
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg tror, sandheden er, at da det mål blev fastsat, var der ingen, der tænkte på, at så mange tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Det tror jeg er det sande svar.
Og hvis spørgeren lægger mærke til det, har regeringen jo hele tiden talt om de 95 pct.
Vi har ikke talt så meget om de 85 pct., for vi vidste godt, at der var vi stort set allerede.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
I 2006 lavede man 85-procents-målet, som så skal være opnået om et år, altså i 2010, men hvorfor lavede man det mål i 2006, når det med undervisningsministerens opgørelsesmetode var opnået både i 2003, 2004 og 2005?
Hvorfor lavede man et mål i 2006, der de sidste 3 år var nået?
Altså, var det bare sådan noget med, at man skal holde status quo også i 2010?
Det synes jeg er meget uambitiøst.
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Jeg har vidner på, at jeg fra starten har sagt og handlet efter, at det er komplet meningsløst ikke at medregne dem, der måske ikke fik deres adgangsgivende eksamen, men som alligevel fik en videregående uddannelse.
Selvfølgelig skal de regnes med.
Det vil jeg også råde oppositionen til at gøre.
Ellers har man jo hermed sagt, at det er 100 pct. i 2015, som skal have en uddannelse.
For hvis man siger, at de 5 pct., som jeg tæller med, ikke må tælles med, må oppositionen jo heller ikke tælle dem med, når de skal nå op på de 95 pct. Så er det altså 100 pct., der til den tid får en uddannelse.
Det tror jeg altså bare ikke er realistisk, og det har jeg hele tiden sagt.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Det synes jeg er lidt påfaldende.
Jeg ved, at tidligere undervisningsminister Ulla Tørnæs i flere debatter har erkendt, at de 78-79 pct. – som var det tal, hun brugte – af en ungdomsårgang, der tog en ungdomsuddannelse, var for lidt.
Det har hun erkendt før.
Der har også været debatter med undervisningsministeren, hvor undervisningsministeren har brugt det tal.
Jeg vil bare gerne vide, hvornår undervisningsministeren begyndte at opgøre det på den her måde.
Altså, hvornår gik man væk fra at tælle antallet af unge med en ungdomsuddannelse og over til at også at tælle alle mulige andre grupper med?
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Der er ingen modstrid mellem det, som statsministeren siger, og det, som jeg siger.
Vi er jo ikke tilfredse med, at otte ud af ti får en ungdomsuddannelse.
Vi vil have, at 95 pct. om 5 år skal have mindst en ungdomsuddannelse – mindst en ungdomsuddannelse!
Vi er så realistiske, at vi tror, at der bliver 5 pct., for hvem det bliver svært at tage mindst en ungdomsuddannelse.
Men her er det, at vi så lige skal huske, at der jo også er AMU-skoler, og at der er masser af mennesker, der kører bil og bygger huse osv., som ikke har en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Derfor er der ikke noget umenneskeligt i, at der er 5 pct., som ikke får mindst en ungdomsuddannelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Jo, men nu er det jo sådan, at målsætningen er, at i 2010 skal 85 pct. af Danmarks unge gennemføre en ungdomsuddannelse – en ungdomsuddannelse
Og det sker jo ikke.
Med den logik, som ministeren lægger for dagen i dag, kunne jeg tænke mig at spørge: Hvad med 95-procents-målsætningen, der går ud på, at 95 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse?
Hvor mange procent af dem skal så i virkeligheden gennemføre en ungdomsuddannelse, for at vores undervisningsminister mener, at man har levet op til kravet?
For nu er det åbenbart sådan, at undervisningsministeren mener, at på trods af at det kun er 79,7 pct. af Danmarks unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse, er vi altså alligevel oppe på 85 pct.
Hvor mange procent af Danmarks unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse, for at vi ifølge undervisningsministeren er oppe på 95 pct.?
Og vil undervisningsministeren tale med statsministeren om statsministerens udsagn, altså det her med, at statsministeren åbenbart godt kan læse statistik og godt ved, at det kun er otte ud af ti, der gennemfører en ungdomsuddannelse?
Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Det har statsministeren ubestrideligt ret i.
Det er otte ud af ti, der tager en ungdomsuddannelse.
Derudover er der altså 5 pct., som tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Danmarks statsminister holdt en tale på Dansk Erhvervs årsdag den 19. maj 2009, og jeg citerer statsministeren: For 20 år siden gennemførte otte ud af ti danskere en ungdomsuddannelse.
Det kunne være godt nok dengang.
I dag er det stadig otte ud af ti, og det er slet ikke godt nok til fremtidens konkurrence.
Betyder det, at statsministeren står og lyver, når han siger, at i dag er det sådan, at otte ud af ti gennemfører en ungdomsuddannelse?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Det var rigtig, rigtig mange spørgsmål, som jeg her blev stillet af fru Pernille Frahm.
Det var tre spørgsmål.
Når man har kort taletid, kan det jo være svært at svare grundigt på dem, men jeg skal gøre, hvad jeg kan.
Fru Pernille Frahm spørger, hvilken gruppe der er tale om, når jeg omtaler de arabiske elever, hvoraf 64 pct. kommer ud af folkeskolen som funktionelle analfabeter ifølge en PISA-undersøgelse fra 2005.
Der er tale om en gruppe på 64 pct., som har forældre, der taler arabisk derhjemme, og som altså er af arabisk herkomst.
Det var så svar på det ene spørgsmål.
I forhold til at stille krav til personer, som vil integreres i det danske samfund – jeg håber i hvert fald, at de vil integreres i det danske samfund – handler det jo inderst inde om, hvilken politik man fører på det her område omkring integration.
I Dansk Folkeparti har vi en integrationspolitik, hvor det er, vi siger: Hvis du kommer her til Danmark frivilligt, må du også bidrage til det danske samfund.
Det håber vi da at de gør.
Langt de fleste gør det, men der er desværre også en gruppe, som ikke gør det.
Der må vi altså stille krav til dem, og vi må også stille krav til de arabiske forældre, som halter efter i forhold til integrationen, og sige til dem: I er nødt til at hjælpe jeres unge mennesker, jeres børn til at lære dansk, fordi det er den eneste måde, hvorpå vi kan sikre det her velfærdssamfund.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Det var ikke helt klart for mig, hvad det egentlig var for en gruppe, fru Marlene Harpsøe talte om.
Det synes jeg var lidt uklart.
Jeg kan forstå, at det er en gruppe, som fru Marlene Harpsøe har særlig fokus på, fordi det var noget med, at der var særlig mange funktionelle analfabeter blandt dem.
Jeg har hørt tre forskellige bud fra fru Marlene Harpsøe og hendes parti – to forskellige her i dag og et for nogen tid siden – på, hvad der skal ske.
På et tidspunkt sagde fru Marlene Harpsøe, at der skal stilles flere krav til dem.
Så vil jeg gerne spørge, om det er sådan i al almindelighed, at når folk ikke er i stand til at løfte en opgave, skal man bare stille flere krav.
Er det sådan en almindelig tilgang til folk?
Den anden udlægning var, at folkeskolen skal levere.
Cirka en tredjedel af kommunerne vælger at spare på specialundervisningen.
Hvordan skal den så kunne levere?
Den tredje udlægning kom før valget 2007, hvor fru Marlene Harpsøes parti sagde, at hvis ikke de elever fik den specialundervisning, de havde krav på, så måtte loven laves om.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Nu er det ikke sådan, at jeg tror, at undervisningsministeren som politiker har siddet helt alene og fundet ud af, hvordan tingene skulle udregnes.
Det må jeg ærligt indrømme at jeg ikke tror på.
Jeg tror, at ministeren har haft en lang række af eksperter til at se på, hvordan vi bedst muligt udregner det her.
Og jeg må sige, at jeg stoler på, at ministeren har haft nogle eksperter ind over området, som virkelig har styr på det her område.
Det har jeg tillid til, og jeg har også tillid til, at man rundtomkring ude i erhvervsskolerne, ude i alle ungdomsuddannelsesinstitutionerne, kan leve op til den målsætning, som vi fastlægger herindefra, for de gør et stort stykke arbejde.
Og så har vi selvfølgelig også her fra Folketingets side bidraget med aftaler og økonomiske midler til at sikre, at de kan gøre, hvad de kan for at leve op til den målsætning.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-01:
Det er jo et interessant svar.
For jeg hørte nemlig under ordførertalen, at ordføreren brugte de 84 pct. Man vil altså meget gerne bruge nogle tal, man egentlig ikke kender noget som helst til og egentlig ikke ved, hvor er fra.
En politiker har ikke forstand på tal, siger ordføreren.
De 84 pct. kommer fra ministeren, og jeg mener, at han er politiker.
Men AER, Arbejdernes Erhvervsråd, der jo er taldrenge og gode til det her, siger 79 pct.
Kan ordføreren forklare mig det her?
Jeg forstår det personligt ikke.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Nu kan man sige, at jeg ikke er ekspert på området.
Altså, jeg er selvfølgelig politiker, men jeg er ikke ekspert, med hensyn til hvordan man finder den bedste udregningsmetode.
Det er jeg ikke, og jeg må indrømme, at der i hvert fald efter min viden heller ikke er folketingsmedlemmer til stede i salen her i dag, som har den kompetence.
Det kan godt være, at jeg tager fejl, men så må man selvfølgelig rette mig.
Jeg mener ikke, at det er min opgave som politiker at finde ud af, hvad der er den rigtige udregningsmetode.
Det er ikke noget, som jeg mener at jeg skal tage stilling til som politiker.
Det må eksperterne gøre.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-01:
Jamen ordføreren har jo fuldstændig ret i, at vi egentlig alle sammen burde være rigtig glade i dag, for vupti har vi sådan set lige over natten fået 5 pct. flere i ungdomsuddannelse.
Det har regeringen jo skaffet os i løbet af natten, og det er jo fantastisk.
Dansk Folkeparti har egentlig også accepteret det.
Jeg vil godt bede ordføreren om at forklare, hvordan Dansk Folkeparti lige pludselig kan acceptere, at det går fra under 80 pct. til 84 pct., forklare os alle, hvordan det egentlig hænger sammen.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Jeg er i hvert fald helt sikker på, at hvis man kommer ud af folkeskolen som funktionel analfabet, har man rigtig, rigtig svært ved at gennemføre en ungdomsuddannelse, for hvis man hverken kan læse eller skrive, har man altså et stort problem.
Der må jeg sige, at folkeskolen altså har en stor opgave for at sikre, at de elever bliver klædt ordentligt på, så de netop kommer ud af folkeskolen og kan påbegynde og gennemføre en ungdomsuddannelse, så vi også kan leve op til den målsætning, som vi har sat.
Det er klart, at det er et samarbejde.
Det gør de ikke godt nok i dag, i hvert fald ikke, når det gælder de arabiske elever.
Og der mener vi i Dansk Folkeparti at der skal gøres en ekstraordinær indsats.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Det er jo rimelig vigtigt, at vi ved det, hvis vi skal diskutere det.
Så skal jeg måske også lige orientere fru Marlene Harpsøe om, at der jo er forskere, der har fulgt netop den gruppe af unge, som der bliver henvist til, i en række år efter den pågældende PISA-undersøgelse, og en hel del af dem har faktisk taget en ungdomsuddannelse, selv om de er blevet kaldt funktionelle analfabeter af fru Marlene Harpsøe.
Kan man som funktionel analfabet tage en ungdomsuddannelse?
Det er mit spørgsmål.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
For at tage det første først vil jeg sige, at der selvfølgelig kan være forskel på, hvordan man definerer det.
Jeg kan så forstå, at man i hvert fald i forhold til erhvervsskolerne fra Det Radikale Venstres side vælger at definere det som en besparelse.
Vi ser det ikke som en besparelse i Dansk Folkeparti, vi ser det faktisk som en effektiviseringsmulighed.
Altså, Dansk Folkeparti bliver ofte beskyldt for at være nogle, der står i stampe, og som ikke vil udviklingen, men vi vil rent faktisk udviklingen, og det viser vi også med det her tiltag.
For hvis man ikke er åben over for at gøre tingene på nye måder og gøre tingene på bedre måder, er man heller ikke med på udviklingen, og det er vi i hvert fald i Dansk Folkeparti, også på det her område.
Med hensyn til de arabiske elever, som kommer ud af folkeskolen som funktionelle analfabeter, er det, som jeg også sagde tidligere til Enhedslistens ordfører, fra en PISA-undersøgelse fra 2005, jeg har det tal.
Og det er ikke 20 pct., det er cirka 64 pct. af de arabiske elever, som kommer ud af folkeskolen som funktionelle analfabeter – og det er alt, alt for højt.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Jeg må tage tråden op fra nogle af de tidligere spørgere og oplyse, at der faktisk er en besparelse på 315 mio. kr. på erhvervsuddannelserne og ungdomsuddannelserne.
Det betyder, at der skal spares med baggrund i et administrativt fællesskab, og det er rigtig, rigtig svært, især for de uddannelsesinstitutioner, som ligger i periferien af vores land, altså ude i udkantsområderne.
Det har Dansk Folkepartis ordfører glemt at tage med i sine betragtninger.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål om de funktionelle analfabeter, som fru Marlene Harpsøe omtalte i sit indlæg, og som hun kaldte arabiske.
Hvorfra har ordføreren den viden, at der er 20 pct. arabiske funktionelle analfabeter i folkeskolen?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Det er jo, fordi det er derude, det virkelig sker, hvor man virkelig får fornemmelse med arbejdsmarkedet, og hvad der egentlig foregår på sådan en virksomhed, og hvilke arbejdsopgaver der er.
Når det så er sagt, og især i den her tid, hvor det er, at vi står med en økonomisk krise, så må vi sige, at i de tilfælde, hvor det slet ikke er til at få en aftale, altså en virksomhedspraktikplads, kan skolepraktik være et alternativ – det kan være et alternativ.
Hvis de unge går og ikke laver noget som helst, er det trods alt bedre med skolepraktik.
Men jeg vil sige, at vores målsætning er, at vi får skabt nogle flere virksomhedspraktikpladser.
Nu har vi jo netop lavet en aftale om at skabe 5.000 flere praktikpladser.
Nogle af dem er skolepraktikpladser, men flertallet er altså rigtige praktikpladser.
Det er vi meget glade for i Dansk Folkeparti, og vi ser i hvert fald meget frem til, at de unge mennesker får lejlighed til at komme ud i de her praktikpladser, som vi nu opretter ekstra.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Jeg må sige, at jeg synes, det er meget overraskende at høre Dansk Folkeparti, som ellers altid siger: Uha, nu skal vi kæmpe de unges sag ude på erhvervsuddannelserne, og ikke mindst de unge, som er i uddannelse ude i udkantsområderne i Danmark.
Vi er faktisk meget optaget af den samme sag som Dansk Folkeparti, nemlig at alle unge, uanset hvor man bor i Danmark, også kan gennemføre en ungdomsuddannelse og en erhvervsuddannelse.
Selvfølgelig er det også vigtigt, at de kan få en rigtig praktik, men det er altså sådan, at praktikpladserne forsvinder i Danmark i øjeblikket.
6.000 unge står uden en praktikplads.
Jeg vil så spørge fru Marlene Harpsøe fra Dansk Folkeparti: Er det virkelig sådan, vi skal forstå det, at Dansk Folkeparti med nød og næppe kan leve med, at man har den garanti for 2010, men så skal de unge altså ikke regne med, at Dansk Folkeparti arbejder for, at der er en egentlig uddannelsesgaranti, der rækker ud over 2010?
Er det budskabet til alle de unge, der gerne vil gå lærlingevejen her i Danmark?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Det er jo en debat, som vi for ikke så lang tid siden havde her i Folketingssalen om netop det samme.
Der henførte jeg til, ligesom jeg også gør i dag, at vi i forbindelse med den sidste aftale, vi har lavet om at skabe 5.000 flere praktikpladser til de unge, som står og mangler det lige nu, skal drøfte nærmere, hvad det egentlig omhandler.
Men jeg vil i hvert fald sige fra Dansk Folkeparti side, at det her med at tilbyde et ungt menneske, at det kan tage alle trin inden for en indgang i skolepraktik, er ikke noget, som lyder godt i vores ører.
Vi synes rent faktisk, at det unge menneske, som skal tage en uddannelse, har bedst af at komme ud i en virksomhed.
Vi arbejder hen imod, at så mange som muligt af dem, som ønsker at tage en erhvervsuddannelse, kommer i praktik i en virksomhed og ikke i et konstrueret miljø, som skolepraktik jo altid vil være.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
En af de ting, som man på erhvervsuddannelserne med rette har været rigtig glade for, er, at vi fik lavet om på aftalen om skolepraktik på den måde, at vi fandt ekstra penge til det, da vi kom tilbage på sporet og forhandlede i den brede forligskreds, der er om globaliseringspuljen.
Det betød, at der så rent faktisk var penge tilovers i globaliseringenpuljen til også at støtte de andre gode initiativer, der er om grundforløbspakker og mentorordninger osv. osv.
Det er vi jo ikke uenige om.
Men jeg vil faktisk godt holde lidt fast i det om skolepraktikordningen, for der er jo ingen tvivl om, at noget af det, som de er rigtig glade for på erhvervsuddannelserne, og som vi ved hjælper på frafaldet, er, at de unge, der starter på en erhvervsuddannelse, starter på et hovedforløb, kommer ud i praktik, af forskellige grunde er nødt til at afbryde praktikforløbet, bl.a. fordi virksomheden er nødt til at lukke eller ikke har ordrer nok, så kan gøre deres uddannelse færdig i skolepraktik.
Jeg vil gerne spørge fru Marlene Harpsøe, om Dansk Folkeparti støtter, at der skal gennemføres en uddannelsesgaranti, en reel uddannelsesgaranti, som vi jo troede vi havde med velfærdsforliget, for det er forudsætningen for, at de unge kan gennemføre en ungdomsuddannelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Vi fjerner ikke penge fra erhvervsuddannelserne.
Det er en ting.
En anden ting er, at jeg kun har hørt positive røster fra erhvervsskolerne, fra erhvervsuddannelserne, i forhold til at vi rent faktisk nu har lavet en aftale, som giver, jeg ved ikke hvor mange penge til netop erhvervsuddannelserne, til erhvervsskolerne, så de kan sikre, at frafaldet, som i dag er for højt, bliver nedbragt.
Jeg har kun hørt positive røster i forhold til det.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Nu er jeg jo valgt på den københavnske vestegn, og vi kender alt til mange af problemer, der er omkring de ting.
Den er god til at stimulere nogle af dem, der er dårligt integreret.
Den er god til at stimulere dem, der måske har en rigtig dårlig forældreopbakning.
Den er god til elever, som før i tiden gik på dagskoler.
Det har heldagsskolen været rigtig god til.
Men vi skal ikke have et system, hvor det værktøj, der er godt for de få, og som løfter de få – det er vi helt enige om – bliver trukket ned over hovedet på alle dem, der godt kan klare sig uden heldagsskolen.
Vi ønsker ikke på nogen måde en ensretning af vores folkeskolesystem.