runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Da Venstres ordfører på beslutningsforslaget her ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre Venstres ordførertale: Vedrørende den aktuelle sag, som beslutningsforslaget tager udgangspunkt i, har Tyskland faktisk meddelt, at der ikke er danskere på listen, og det giver derfor heller ikke nogen mening at pålægge regeringen en kontakt til de tyske myndigheder om selv samme.
Derfor kan Venstre ikke stemme for beslutningsforslaget.
Normalt vil det heller ikke være nødvendigt at kontakte Tyskland om sådanne oplysninger, da den indgåede dobbeltbeskatningsaftale netop sikrer en automatisk videreformidling af oplysninger, der omhandler skatteunddragelse.
Det er en del af det normale samarbejde, og Danmark kontakter ligeledes alle EU-lande, såfremt de danske skattemyndigheder kommer i besiddelse af oplysninger, der kan have interesse for de pågældende lande.
Der rejser sig dog en lang række interessante principielle spørgsmål i kølvandet på den omtalte cd-rom med bankoplysninger fra Liechtenstein.
Ønsker vi i Danmark på samme måde som de tyske myndigheder at købe stjålne oplysninger og derved lade staten agere hæler af oplysninger stjålet fra f.eks. en privat virksomhed?
Hvis blot oplysninger afslører kriminalitet, er vi så parate til at købe og dermed til indirekte at tilskynde til kriminalitet?
Hvis svaret er ja og midlet altså helliger målet, når det drejer sig om bekæmpelse af skattesvig, hvorfor så ikke belønne borgere økonomisk, som angiver naboen for sort arbejde?
Venstre kan på ingen måde støtte denne tanke.
Staten skal ikke være hæler og ej heller købe sig til oplysninger om skatteunddragelse.
Skattesvig og skatteunddragelse skal bekæmpes med lovlige midler, der skal sættes hårdt og målrettet ind, men uden at staten understøtter ny kriminalitet.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at vi i Venstre fuldt deler holdningen om, at alle danskere skal betale den skat, de er forpligtet til i henhold til lovgivningen.
Det er en helt grundlæggende betingelse for et velfungerende velfærdssamfund.
Men det mål nås først og fremmest ved at flytte holdninger og ikke ved, at staten gør sig til hæler af stjålne oplysninger.
Som nævnt i indledningen kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget, og på vegne af Det Konservative Folkeparti skal jeg også meddele, at de ligeledes afviser forslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-29:
Dette forslag om en mere ensartet beskatning ved generationsskifte i levende live og ved død er et af de forslag, som Ny Alliance havde med til finanslovforhandlingerne, og derfor kan det selvfølgelig ikke overraske, at vi er positivt indstillet over for det.
Der er kommet en række høringssvar, bl.a. er der blevet rejst et par enkelte problemstillinger fra Dansk Landbrug, som vi godt kunne tænke os at se ministeriets svar på,
om ikke andet nogle provenumæssige overslag på, hvad det ville koste at imødekomme Dansk Landbrug med hensyn til de primært to problemstillinger, som de rejser.
Så det ser jeg frem til under udvalgsbehandlingen.
Men som sagt er vores udgangspunkt, at det her er en nødvendig smidiggørelse.
Vi er sikker på, at det vil have en række positive effekter på lidt længere sigt, og det giver i hvert fald en mere logisk lovgivning, og det synes jeg kun at vi alle sammen kan bakke op om.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-29:
Rent teknisk har vi her at gøre med et temmelig giftigt forslag, må jeg nok sige.
Jeg kan ikke lade være med at udtrykke nogen bekymring over, at man kommer med et lovforslag af denne type så sent, at det er vanskeligt at gøre det færdigt, før Folketinget hjemsendes, men vi må jo gøre et godt forsøg i Skatteudvalget for at se, hvor langt vi kan komme.
Den store virkning af forslaget ligger helt klart i det at fjerne hovedaktionærkravet ved overdragelse i levende live og i, at kravet om 15 pct. af stemmeværdien sænkes til 1 pct. af aktiekapitalen.
Det forslag koster for finansåret 2009 ifølge forslaget 200 mio. kr.
Derfor er det også særlig vigtigt netop at få belyst, hvad konsekvenserne vil være af at fjerne hovedaktionærkravet, og det er vigtigt at få belyst, hvilke muligheder det giver for skattetænkning, muligheder for skatteunddragelse, og om der opstår nogle nye muligheder, som ikke i dag er til at overskue.
Det vil jeg som repræsentant for mit parti interessere mig meget for i udvalgsarbejdet, og vi går til udvalgsarbejdet spørgende og afventende udvalgsbehandlingen, før vi kan tage en endelig stilling.
Men jeg synes, det er et stort provenutab for at løse dette problem, og det er selvfølgelig nødvendigt også at have det i betragtning.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-29:
Det er jo ikke særlig mange steder i lovgivningen, vi har indbygget en fordel ved tidlig død, men ét sted, hvor der er sådan en fordel, er lige præcis ved generationsskifter, hvor man kan sige, at for virksomhedens skyld - hvis den trænger til at blive generationsskiftet - er det en fordel for dem, der ejer aktierne, at dø før tiden, for så kan generationsskiftet bedre gennemføres på rimelige vilkår for virksomheden.
Det vil vi gerne gøre op med, sådan at man også kan generationsskifte i levende live på tilsvarende vilkår og leve lykkeligt videre med tanken om, at virksomheden er overdraget til næste generation.
Derfor er det her faktisk et rigtig godt forslag.
Det er et forslag, der vil bidrage til at skabe en mere dynamisk erhvervsudvikling i Danmark og dermed også skabe mere konkurrencedygtige virksomheder, og det er vi jo alle sammen interesseret i.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget om at fjerne hovedaktionærkravet og om at fjerne kravet om, at mindst 15 pct. af stemmeværdien skal overdrages, hvis man skal bruge de særlige generationsskifteregler.
Ud over de forslag, som er de primære i lovforslaget, er der også på en række andre områder i lovforslaget skabt mulighed for, at man laver generationsskifter på mere fornuftige, nutidssvarende og fleksible vilkår.
Det har bl.a. at gøre med mulighederne for medarbejderes uddannelse, i forbindelse med at de skal forberede sig til at overtage en virksomhed, det har også at gøre med at give medarbejdere bedre mulighed for på lige fod med nære familiemedlemmer at indgå i et generationsskifte.
Der er også nu større fleksibilitet, hvis vi vedtager forslaget, hvad jeg håber vi gør, til at man kan tilbageføre et generationsskifte, hvis det er sådan, at der opstår en situation, hvor det er fornuftigt at gøre det.
Så på en lang række områder bliver der tale om mere fleksible muligheder for et generationsskifte og dermed en mere dynamisk erhvervsudvikling og dermed en bedre erhvervsstruktur i Danmark.
Det Konservative Folkeparti kan på det grundlag tilslutte sig forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-29:
Ja, lovforslaget ser umiddelbart meget tilforladeligt ud, idet det vil ligestille mulighederne for generationsskifte i levende live med reglerne ved død.
Det begrundes desuden med, at der ved bedre successionsregler skabes muligheder for overførsel af virksomheder til næste generation, uden at der sker en likviditetsbelastning af den overdragne virksomhed.
Så langt så godt, intentionerne er egentlig udmærkede.
Men reelt er risikoen, at lovforslagets virkning bliver en helt anden.
For det foreslås, at kravet om, at der er tale om hovedaktionæraktier, der overdrages, nu ophæves, og der vil også skulle overdrages 1 pct. af aktie- eller anpartskapitalen.
Og det er jo lidt urealistisk at tro, at der skal overføres en virksomhed til næste generation, hvis de pågældende ikke skal overtage hovedaktionæraktier og ikke skal have mindst 15 pct. af stemmeværdien.
Det, der åbnes op for, er ikke et generationsskifte af virksomheder, men måske snarere et skattefrit generationsskifte af passive formuer til børn m.v. Lovforslaget vil typisk betyde, at der overdrages selskaber med store passive investeringer til arvingerne, hvorefter det overdragne selskab kan spaltes, så en række af arvingerne modtager en passiv investering.
Desuden kan der nu overdrages passive aktieposter i børsnoterede aktier, blot posten er på 1 pct. af den samlede aktiekapital, og i situationer, hvor selskabet reelt helt styres af andre aktionærer. Så SF vil gerne bruge udvalgsbehandlingen til at få nærmere belyst, hvad det er for nogle muligheder for skattespekulation, der bliver udvidet med lovforslaget, inden vi tager endelig stilling til, om det her er den rigtige måde at lave en mere ensartet beskatning ved generationsskifte på.
Umiddelbart er vi kritiske.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-29:
Som en del af finanslovaftalen er der enighed om at ændre reglerne, således at beskatningen af generationsskifte ved overtagelse, mens parterne er i live, og ved overtagelse ved død, gøres mere ensartet.
Dette gøres, for at overdragelserne sker på det tidspunkt, hvor det erhvervsmæssigt er mest hensigtsmæssigt.
Som det er med de nuværende regler, vil det skattemæssigt være en større fordel med en overdragelse ved død.
Kravet om, at det skal være hovedaktionæraktier, fjernes, og kravet om overdragelse af mindst 15 pct. af stemmeværdien nedsættes til 1 pct., hvis erhververen indtræder i overdragerens skattemæssige stilling i levende live.
Reglerne ændres således til de samme regler, der er gældende for overtagelse ved død.
Reglerne om overtagelse af nær familie og nære medarbejdere foreslås ændret, således at overtageren skal være fuldtidsbeskæftiget i mindst 3 år ud af de seneste 5 år.
Opgørelsen af perioden ændres samtidig til antallet af arbejdstimer i stedet for som nu, hvor det er hele arbejdsdage.
Samtidig kan medarbejderen også være under uddannelse eller beskæftiget i anden virksomhed for at opnå kvalifikationer på overdragelsestidspunktet.
Det foreslås endvidere, at en virksomhed kan overdrages tilbage til en tidligere ejer inden for en periode på 2 år.
Flere af høringssvarene påpeger, at denne periode bør udvides til 5 år, hvilket Dansk Folkeparti er positive over for.
De gældende regler, der vedrører overtagelse af den erhvervsmæssige del af en blandet benyttet ejendom, foreslås ændret, således at det ikke længere er et krav, at den erhvervsmæssige andel af boligen skal være på mere end 50 pct.
Denne regel vil også komme til at gælde for en efterlevende ægtefælle.
Til sidst foreslås det, at indskud på en etableringskonto, som med de gældende regler kan overtages af en efterlevende ægtefælle, også kan overtages i levende live.
Dansk Folkeparti er positive over for lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-04-29:
Umiddelbart lyder tanken om, at man skal ligestille levende med døde, altså give levende samme mulighed som døde, naturligvis meget sympatisk, men man skal nok være klar over, at hvis man gennemfører det som et generelt princip, ser man jo bort fra den banale kendsgerning, at de levende faktisk har en række muligheder, som døde ikke har, også i forhold til at man kan tilrettelægge, hvornår overleveringen af værdier sker, og måske også i et andet skattemæssigt ærinde end det, som i hvert fald er det beskrevne formål med det her lovforslag.
Altså kort og godt, jeg mener sådan set, at kerneargumentationen om ligestilling er baseret på, at man forsøger at ligestille nogle fuldstændig forskellige situationer.
Jeg tror, at man må opfatte det her lovforslag som det, det er, nemlig et forsøg på at lette beskatningen af erhvervslivet, og det er jo et erklæret formål fra regeringens side, så det er der ikke noget overraskende i, selv om det selvfølgelig sammenholdt med de øvrige prioriteringer, der foregår i vores samfund, måske kan betragtes som værende mindre socialt, end man kunne foretrække.
Det er jo rigtigt, som flere har været inde på, at i hvert fald nogle af høringsparterne har den klare opfattelse, at her er der etableret en mulighed for, at man kan gennemføre en udsættelse af skattebetaling ganske mange år ud i fremtiden, og jeg ser sådan på det, at hvis man etablerer sådanne muligheder, er det meget sjældent, vi ser, at de ikke bliver udnyttet i et eller andet omfang, og det betyder altså, at det økonomiske grundlag, som man baserer det her lovforslag på, den ekstra udgift eller mindre indtægt, som staten får på det, vel meget sandsynligt er større end det, der har været tale om.
Jeg vil ikke afsløre nogen stor hemmelighed for ret mange af dem, der lytter til den her debat, ved at sige, at Enhedslisten i udgangspunktet er negativ over for det her forslag, fordi det efter vores opfattelse peger i en forkert retning, og vi synes, at den argumentation om ligestilling måske, som jeg sagde indledningsvis, er en anelse absurd.
Kristian Jensen (V), 2008-04-29:
Jeg vil bare referere til den aftaletekst, der ligger til grund for lovforslaget her.
I den står der, at der er enighed om, at ordningen vurderes af aftaleparterne i 2010, bl.a. i forhold til presset på arbejdsmarkedet til den tid.
Eventuelle ændringer i ordningen, som aftaleparterne i den forbindelse bliver enige om, vil ikke påvirke vilkårene for personer, der fylder 60 år i perioden 2006-2010.
Så de, der nu sidder og overvejer, om de skal ændre deres adfærd i forhold til ordningen, kommer ikke til at blive berørt af eventuelle ændringer.
Men i 2010 kigger vi hinanden i øjnene og siger: Er der er sket noget på arbejdsmarkedet eller i lovgivningen i øvrigt, der gør, at den del af lovgivningen ikke skal fortsætte?
Så ja, der kommer en evaluering.
René Skau Björnsson (S), 2008-04-29:
Hensigten med det her lovforslag er jo at sikre en mere ensartet beskatning ved generationsskifte.
Den hensigt kan vi Socialdemokrater godt støtte.
Men det konkrete indhold i det her lovforslag har mere karakter af skattelettelser.
Først og fremmest er det jo en diskussion værd, hvorfor særlige personer skal begunstiges i så høj grad; der findes ingen dokumentation for, at familiemedlemmer eller nære medarbejdere er bedre til at drive en virksomhed videre end en udenforstående.
Med lovforslaget her giver man et endnu større incitament til at overdrage virksomheder til familie eller nære medarbejdere, og det medfører alt andet lige en skævvridning i forhold til udenforstående potentielle købere.
Og der er det vigtigt at stille sig selv spørgsmålet: Hvorfor skal vi ikke have de bedst kvalificerede til at drive virksomheden i stedet for?
Men hvad der er vigtigere, er, at man også må sætte spørgsmålstegn ved, om det er den laveste fællesnævner, der skal bruges ved den her ensartning af beskatningen.
Hvorfor mødes vi ikke på midten, så vi får et provenuneutralt resultat?
Hvorfor skal vi bruge 260 mio. kr. over 4 år på forslaget her?
Det er ikke bare et lille, teknisk forslag, som Venstres ordfører sagde, det er rigtig mange penge.
Og er det overhovedet realistisk, at det kun - i gåseøjne - er 260 mio. kr.?
Der er flere af høringssvarene, der peger på, at det her tal kan være meget større.
Hvis skatten bliver udskudt i det uendelige, får staten aldrig sine penge, og det rentetab, der kommer, må vi jo forvente så bliver større og større, og så taler vi om mange flere penge end de 260 mio. kr., som ministeren selv nævner i forslaget.
Jeg synes, det er tankevækkende, at regeringen og Dansk Folkeparti hellere vil give skattelettelser til erhvervslivet end at sørge for en bedre offentlig service i det her land.
Det er ikke mere end 2 uger siden, jeg stod på den her talerstol med et lovforslag fra Dansk Folkeparti og regeringen, hvor man ville fjerne 217 mio. kr. i boligydelsen til pensionister, førtidspensionister og bevægelseshandicappede.
Det kom igennem, det stemte man for i sidste uge.
Det forslag var jeg selvfølgelig imod.
Men det var 217 mio. kr., man tog fra pensionisterne og førtidspensionisterne, og de penge, man fandt for 2 uger siden hos nogle af de svageste på vores boligmarked, giver man i dag med rund hånd - plus lidt ekstra - som skattelettelser til virksomhedsejere.
Det er ikke særlig kønt, og derfor kan vi Socialdemokrater ikke støtte lovforslaget.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-29:
Jeg vil gerne takke skatteministeren for besvarelsen og spørge, om jeg har forstået de sidste bemærkninger rigtigt, når jeg udlægger dem sådan, at Skattekommissionen kan komme ind og redde os fra det her forfærdelige forslag.
Altså, regeringen vil indkalde til forhandlinger på grundlag af Skattekommissionens arbejde foråret 2009, og indtil da håber man så på at få nogen effekt og virkning af det her forslag, men herefter vil også dette forslag kunne indgå i en samlet diskussion om en helt ny måde at indrette vores skattesystem på, og dermed kan vi også få noget mere hensigtsmæssighed og retfærdighed ind i foretagendet.
Er det rigtigt forstået, at man altså ikke hænger på det her tåbelige forslag i 5 år fra nu og frem, på tværs og på trods af hvad der måtte komme ud af Skattekommissionens arbejde?
Nick Hækkerup (S), 2008-04-29:
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Ny Alliance i de forhandlinger, der har været, har peget på det problem, der er her, og har søgt at bringe de andre aftaleparter til forståelse af det urimelige i denne måde at straffe dem, som tjener mindst, på, eller om det bare er retorik, og i givet fald, hvad de andre aftaleparter brugte som begrundelse for, at man ikke skulle hjælpe dem.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-29:
Det er netop for også at give et vink den vej rundt.
Det har i øvrigt yderligere nogle positive effekter, som er langt større.
Ifølge Skatteministeriets beregninger af vores skatteforslag, kan det have effekt på arbejdsudbuddet på op mod 100.000 - 95.000 for at være helt præcis - hvis man bruger Rockwoolelasticiteterne som udgangspunkt.
Men nu diskuterer vi det konkrete forslag, som er lagt frem her, og som retter sig mod en specifik målgruppe, og der må man sige, at den her del af det i hvert fald er komplet ulogisk, og den vil vi meget gerne have gjort op med.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-29:
Ja tak.
Det ligger i forlængelse af ordførerens bemærkninger om det uheldige i at have en indtægtsgrænse for dem, der tjener meget.
Gør den samme retorik sig gældende i forhold til dem, som ikke tjener så meget, og som jo ikke får præmien på de 100.000 kr., men bliver spist af med et lavere beløb?
Burde det så ikke også løftes, så man er sikker på motivationen også for dem, som jo er dem, der står yderst på arbejdsmarkedet, dem, som alt andet lige har de skæve arbejdstider, det dårlige arbejdsmiljø, den store nedslidning og den lavere løn?
Burde man ikke netop sige til dem: Om nogen er det jer, der har fortjent ekstra penge for at blive på arbejdsmarkedet?
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-29:
Ny Alliance kan selvfølgelig støtte det forslag, som ligger her.
Først vil jeg dog sige, at jeg synes, at det er rigtig, rigtig rart, at vi på den her måde får en fuld anerkendelse af, at der findes dynamiske effekter ved at sænke skatten på arbejde.
Det er jo reelt det, vi gør: Man får nogle penge tilbage i skat som belønning for, at man bliver lidt længere på arbejdsmarkedet, og det gør, at man bliver motiveret for at blive længere på arbejdsmarkedet.
Fint så langt.
Men meningen med at lægge indtægtsgrænsen ind forekommer mig uhyre vanskeligt at forstå.
Der er ca. 3 pct. af de beskæftigede, som ligger i indkomstintervallet fra de 550.000 kr. og opefter, og det vil sige, at der i hver årgang, hvis en årgang er på omkring 60.000-70.000, er ca. 2.000 mennesker - det er det, vi taler om - som man lige specifikt går ind og piller i af hensyn til misundelsesretorikken, som om vi ikke også har brug for deres arbejdskraft, og som om at vi ikke godt ved, hvor håbløst det er, at man indfører en ordning, hvor lønmodtageren, hvis vedkommende tjener én krone mere, lige får et klask på 100.000 kr. Det er da en sammensat marginalskat, der er fuldstændig ude i hampen.
Og det er noget af det, som vi i Folketinget normalt kæmper hårdt for at undgå, nemlig at vi har nogle meget, meget høje sammensatte marginalskatter.
Her er den indført udelukkende for at tilfredsstille den lille misundelse.
Derfor er vi fuldstændig enige med Dansk Industri i, at det er helt håbløst at lægge den linje der, men det er en del af et forlig, det er en del af en aftale, så vi trods alt kunne komme det skridt videre.
Det kan godt være, at man godt vil spise flæskesteg hver aften, men hvis man kan få det halvdelen af året, og det er det, man gerne vil, tager man selvfølgelig imod det.
Og her har vi altså trods alt fået et skattenedslag, som trækker i den rigtige retning, og som anerkender, at der findes dynamiske effekter, som er positive.
Derfor bakker Ny Alliance op om forslaget, men vi så meget gerne, at vi kom af med den grænse, og det undrer mig stadig væk i en ikke ubetydelig grad, at mit eget gamle parti, Det Radikale Venstre, støtter op om og er forkæmper for at indføre den her grænse.
Line Barfod (EL), 2008-04-29:
Nu blev det besluttet og nedskrevet længe før, jeg vidste, hvem der var tilhørere i dag, hvad Enhedslisten mener om det her forslag.
Det er meget lang tid siden, vi meldte klart ud, at vi ikke mener, at man skal præmiere dem, der har et godt helbred og derfor kan blive på arbejdsmarkedet - at de skulle have behov for at få ekstra 100.000 kr. oveni, synes vi ikke er den rigtige vej at gå.
I forhold til kvalitetsreformen er problemet jo, at regeringen meget klart har meldt ud, at det ikke indebærer, at der skal være flere offentligt ansatte.
Vi mener ikke, at det er muligt for alvor at løfte kvaliteten i det offentlige, hvis man ikke også sørger for, at der kommer flere offentligt ansatte, så tempoet kan sættes ned.
Rigtig mange offentligt ansatte kan simpelt hen ikke løbe hurtigere, end de gør i dag, og vi mener ikke, at man skal ind på at lave bleskift på samlebånd, hverken i ældreplejen eller i daginstitutionerne.
Det mener vi er den forkerte vej at gå, og derfor mener vi, at det er nødvendigt med flere offentligt ansatte.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-29:
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at fru Line Barfod har misforstået, hvad det er, vi drøfter her i dag.
Det er muligvis, fordi fru Line Barfod tror, at vi her i Folketinget skal vælge dagens samtaleemne ud fra, hvem der er tilskuere, og ikke ud fra, hvad der rent faktisk er sat på Folketingets dagsorden.
Men det er jo det lovforslag, vi skal behandle ifølge dagsordenen, der skal drøftes, og ikke overenskomstforhandlingerne.
Men når fru Line Barfod nu har så travlt med hele tiden at gøre opmærksom på det med arbejdsmiljøet, vil jeg gerne lige sige, at det bestemt ikke er en sag, som Enhedslisten har noget som helst monopol eller patent på at interessere sig for.
Hvis der er nogen, der interesserer sig for det, så er det regeringspartierne - Det Konservative Folkeparti og Venstre - som har fremlagt en kvalitetsreform for den offentlige sektor, hvor det er en vigtig del af bl.a. den trepartsaftale, der er indgået, at vi skal gøre mere for arbejdsmiljøet for de offentligt ansatte medarbejdere.
Det er vi stærkt optaget af.
Lad være med at køre den der med, at Enhedslisten nærmest har patent på at ville gøre noget for arbejdsmiljøet i den offentlige sektor.
Det er vi i regeringspartierne sandelig meget optaget af.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-29:
Jeg gør mig umage med at forstå ræsonnementet, men jeg har svært ved at følge med.
Der er jo ikke en kontorchef eller en overlæge eller en professor, der får en højere marginalskat som følge af det her forslag.
Der er en fordel, de ikke kan opnå, fordi de tjener for meget.
Det er sådan, det hænger sammen.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-29:
Med den argumentation kan man slet ikke forholde sig til virkningerne af det her forslag.
Nu vil jeg spørge den radikale ordfører, om den radikale ordfører er enig i Dansk Industris betragtninger om, at visse 58-59-årige kan risikere at få et incitament til at arbejde mindre.
Nu snakker jeg ikke om, hvorvidt det er rimeligt eller ikke rimeligt, men at det kan være en virkning af måden, man har skruet det her forslag sammen på.
Altså, vi må lige forholde os til, hvad det er, vi står med.
Man kan jo ikke måle det hele mod en høj skatteprocent, som vi kender fra det eksisterende skattesystem, når man netop foreslår det ændret.
Så er man nødt til at måle tingene på, hvordan det vil være efter ændringen, og her vil man øge marginalskatten for visse personer.