runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Tak for det.
Nu har vi fra Dansk Folkepartis side i næsten 4 år talt om behovet for at stramme op på asyl- og udlændingepolitikken.
Nu er vi jo så nået dertil, hvor der heldigvis er et flertal i Folketinget, som ønsker at gøre netop det.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi er kommet i gang.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi nu lægger op til rent faktisk at tage nogle initiativer, som forhåbentlig vil få det resultat, at tilstrømningen til Danmark nu bliver begrænset.
Vi har sagt fra Dansk Folkepartis side, og det vil jeg gerne gentage her, at vi synes, det her er en god begyndelse, og vi vil også gerne kvittere for den aftale, som ministeren har været med til at forhandle på plads med en række partier i Folketinget.
Men selv om det er en god begyndelse, er det kun er begyndelsen.
Så vil jeg gerne sige om den ordførertale, som hr. Dan Jørgensen holdt, at jeg synes, det er godt med bredt samarbejde, men i sidste ende er det, der tæller, resultaterne.
Det er indholdet af de aftaler, som vi indgår, der er det vigtigste.
Nu har vi talt i 4 år, nu handler vi, og det skal sådan set være ordene herfra.
Vi ser frem til, at vi kan forhandle videre om yderligere tiltag på asylområdet.
Det er der behov for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-07-03:
Jeg vil gerne tilbage til det med aftalerne for 2016 og 2017.
For i den aftale, der ligger som bilag, står der bare, at i 2016 og 2017 finansieres ordningen på finanslovene for 2016 og 2017.
Hvis det virkelig er så kortfattet, at det bare er det, der står, skal det så ikke forstås sådan, at det er den samlede finanslov, som er med til at finansiere et såkaldt grønt håndværkerfradrag i 2016 og 2017 og ikke en bestemt øremærket cigarkasse et eller andet sted i Finansministeriet?
Peter Juel Jensen (V), 2015-07-03:
Tak, formand.
For det andet har arbejdet vedrørt spørgsmålet om godkendelse af Social- og Indenrigsministeriets opgørelser og beregninger.
For det tredje har det vedrørt spørgsmålet om godkendelse af de kandidater, der har opnået valg.
Om gyldigheden af valghandlingen kan jeg sige, at vi udover Social- og Indenrigsministeriets redegørelse har gennemgået 32 valgklager og udtalt os om hver enkelt klage.
Der har bl.a. været en del fejl i stemmesedler, også visse alvorlige fejl, og det har ført til en drøftelse i udvalget om, hvad man kan gøre for at sikre, at de kommunale valgmyndigheder i højere grad overholder de krav, der gælder for udformningen af stemmesedler.
Vi har udtalt os kritisk om fejlene og opfordret til større opmærksomhed om de problemer fra valgmyndighedernes side, bl.a. større fokus på korrekturlæsning.
Vi kan også se, at der har været en del klager over åbningstider, vejledningen af borgere osv. i forbindelse med afgivelse af brevstemmer.
Jeg kan henvise til gennemgangen i betænkningen og indstillingen.
Vedrørende spørgsmål om godkendelse af Social- og Indenrigsministeriets opgørelser og beregninger har udvalget behandlet godkendelsen af disse.
De samlede opgørelser og beregninger har ikke givet anledning til bemærkninger fra udvalgets side.
Hvad angår spørgsmål om godkendelse af de valgte, er udvalget ikke bekendt med forhold, som kunne tænkes at føre til, at nogle af de valgte ikke er valgbare.
Udvalget har herefter følgende indstillinger:
Vedrørende valget i Danmark indstiller udvalget i enighed, at Folketinget godkender det af den 18. juni 2015 afholdte valg af medlemmer til Folketinget, de af Social- og Indenrigsministeriet den 30. juni 2015 fremsendte beregninger og opgørelser vedrørende dette valg og de på den omdelte, særskilte valgkredsfortegnelse opførte 175 kandidater som valgte fra og med den 18. juni 2015.
Vedrørende valget i Grønland indstiller et enigt udvalg, at Folketinget i henhold til forretningsordenens § 1, stk. 6, godkender dette valg på grundlag af den af Rigsombudsmanden i Grønland fremsendte foreløbige opgørelse om folketingsvalget i Grønland den 18. juni 2015 og godkender de 2 kandidater som valgte fra og med den 18. juni 2015.
Vedrørende valget på Færøerne indstiller et enigt udvalg, at Folketinget godkender det på Færøerne den 18. juni 2015 afholdte valg af de to medlemmer til Folketinget, den af valgbestyrelsen foretagne opgørelse og beregninger vedrørende dette valg og de 2 kandidater som valgte fra og med den 18. juni 2015.
Jeg skal på udvalgets vegne over for Tinget anbefale udvalgets indstillinger.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Mødet er hævet.
Dan Jørgensen (S), 2015-07-03:
Tak for det.
Hvis man læser regeringsgrundlaget, vil man se, at der på sidste side står – man skal helt frem til sidste side, men der står det så også – at regeringen ønsker et bredt samarbejde om gode og holdbare resultater, altså et bredt samarbejde.
Jeg tror, at danskerne ønsker et bredt samarbejde, og jeg tror, at de forventer det af os.
I dag står det desværre klart, hvorfor det brede samarbejde først er nævnt på den allersidste side i regeringsgrundlaget.
Før valget rakte vi, Socialdemokraterne, hånden ud til et bredt samarbejde på udlændingeområdet.
Vi ønsker en anden tilgang.
Vi mener, at der skal samarbejdes bredt i Folketinget om Danmarks udlændingepolitik; det vil skabe stabilitet og tryghed om lovgivningen.
Der er to ting, som er vigtige for os: For det første skal vi kunne følge med, og for det andet skal du arbejde, hvis du kommer til Danmark.
Lad mig sige lidt mere om de to prioriteter.
Vi skal behandle flygtninge ordentligt og rimeligt, men vi skal også kunne følge med.
Det er grunden til, at vi har gennemført den første stramning af asylpolitikken i 12 år; og det er grunden til, at vi ønsker yderligere tiltag.
Vi vil have en bedre sikring af Europas grænser, vi vil sende flere afviste asylansøgere hjem, vi vil sende flere kriminelle udlændinge til afsoning i deres hjemlande, og vi vil straffe udlændinge, der trodser et indrejseforbud i Danmark, hårdere.
I Danmark stiller vi krav om, at man skal bidrage til samfundet – alle skal yde det, de kan.
Derfor siger vi, at hvis du kommer til Danmark, skal du arbejde.
Vi har foreslået krav, der betyder, at asylansøgere skal i job og lære dansk fra dag et.
Hvis ikke de kommer i et ordinært arbejde, skal de bidrage på anden vis, f.eks. i et nyttejob.
Vi er også klar til at stille nye krav til indvandrere på langvarig kontanthjælp.
I dag er
mere end hver anden ikkevestlig indvandrer i den arbejdsdygtige alder ikke i arbejde, alt for mange er på kontanthjælp i årtier, og det er slet ikke godt nok.
Der er brug for en ny indsats.
Socialdemokraterne er klar til at drøfte, hvordan vi med eksisterende og med nye krav, hvis nødvendigt, kan sikre, at langt flere indvandrere kommer i arbejde.
Flygtninge skal bidrage til samfundet.
Men vi skal også sikre, at børn ikke vokser op i fattigdom.
Vi er bekymrede for, om den nye integrationsydelse nu også er god for integrationen.
For det integrerer ikke folk, hvis de ikke har råd til basale fornødenheder, og det integrerer ikke folk, hvis deres børn ikke har råd til at gå til fodbold og ikke får danske kammerater.
Vi havde som sagt gerne set en bred aftale om Danmarks udlændingepolitik; det tror jeg også danskerne havde.
Jeg håber ikke, at regeringen skal være færdig med hele regeringsgrundlaget, før de når til den sidste side, hvor det med det brede samarbejde står.
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Hovedreglen er jo, at hvis man ikke har opholdt sig i det danske rige i 7 ud af 8 år, vil man blive ramt af det her.
Det er jo sådan, det er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Jeg vil gerne stille ordføreren et meget simpelt spørgsmål om, hvorvidt man, når man bor i Danmark, skal kunne leve af den ydelse, man får, uanset hvor kort eller hvor lang tid man nu er på den.
Skal den kunne dække helt basale leveomkostninger?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Det kan jeg svare meget kort på: Jo, det har det.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Hvis det er borgerkrigen i Syrien, som rent faktisk har forøget antallet af flygtninge, hvorfor mener man så, at dette lovforslag vil nedsætte antallet af flygtninge?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Vi baserer bl.a. vores vurdering på de analyser, der kommer fra EU's grænseagentur, Frontex, som siger, at hvis man f.eks. tager syriske flygtninge, kan man se, at et flertal af de syriske flygtninge, der søger mod Europa, ikke søger om asyl i det første EU-land, de kommer til, men vælger at søge videre ind i Europa, bl.a. stærkt motiveret af, hvor der er de højeste velfærdsydelser, og det er derfor, vi ønsker at reducere dem.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Tilstrømning er sådan et dejligt ord, som ikke rigtig siger så meget.
Det er tal.
Jeg så i går en video på YouTube fra Raqqa, altså Islamisk Stats hovedby, hvor to homoseksuelle mænd blev skubbet levende ud fra toppen af en høj bygning.
Vi har set, hvordan der bliver handlet med små piger, som Islamisk Stat har kidnappet.
Vi ser, hvordan der foregår en etnisk udrensning.
Den handler om de mennesker, der flygter fra det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Når man oplever sådan en katastrofe, når man oplever den situation, er den rigtige måde for en nation, for et stærkt land som Danmark at reagere på så at sige: Vi skal tage så lidt ansvar som muligt?
Eller vil den rigtige måde være at sige: Vi er nødt til at være med til at tage et ansvar for at hjælpe de mennesker?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Jeg har set nogle af de samme videoer, og jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at det er grufuldt, hvad der foregår i Syrien.
Jeg har bl.a. været med til at koordinere Udenrigsministeriets Syrienprogram her det seneste år og er helt enig i, at det, der sker i Syrien, er mere end grufuldt.
Det er derfor, Danmark længe har været foregangsland med hensyn til at tage ud og hjælpe i verden.
Hvis du prøver at høre forskellige udenrigstjenester rundtom i verden, kan du høre, at Danmark er kendt som et foregangsland blandt de lande i verden, der går forrest for at hjælpe folk i nød.
Det, vi dog ikke mener, er, at vi skal hive en stor del af flygtningestrømmen fra Nordafrika, fra Syrien, fra Centralafrika til Danmark.
Det løser ikke problemet.
Problemet skal løses lokalt.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg er sikker på, ordføreren også godt er klar over, at langt størstedelen af det problem bliver løst lokalt, altså at langt størstedelen af flygtningene er i nærområderne.
Sagen er bare den, at der er nogle, der flygter til Europa, og det, som jeres lovforslag helt åbenlyst og helt åbent og erkendt går ud på, er jo at sige, at Danmark skal tage så lidt ansvar som muligt for de mennesker, som flygter.
Det kunne f.eks. være homoseksuelle, som ikke har lyst til at blive kastet ud fra et højt hus, det kunne være kvinder, som ikke har lyst til at være sexslaver hos Islamisk Stat, eller det kunne være etniske mindretal, som ikke har lyst til at ende i en massegrav.
Kan ordføreren bekræfte, at formålet med jeres forslag er, at vi skal hjælpe de her mennesker så lidt som muligt her i Danmark?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Undskyld, formand.
Nu er ordføreren ny – og tillykke med posten – men det her er jo en alvorlig sag, og derfor har vi også en masse spørgsmål til ordføreren.
Er ordføreren bekendt med nogle undersøgelser, der påviser, at da ordførerens parti sidste gang havde regeringsmagten og man havde starthjælp, havde det en positiv indflydelse på integrationen?
Der blev jo lavet nogle stykker.
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Jeg er ikke bekendt med dem alle, men jeg er bekendt med nogle af dem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Kan ordføreren oplyse salen om et klart og entydigt billede og en konklusion på de her undersøgelser?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Så vidt jeg forstår det, var vi med til at få omkring 50.000 ikkevestlige indvandrere i Danmark ud på arbejdsmarkedet i 00'erne.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han overhovedet ikke mener, at borgerkrigen i Syrien har haft en indflydelse på antallet af flygtninge, som kommer og søger om asyl i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Jamen den ydelse, man får, må man jo selv disponere over og prioritere hvordan man ønsker at benytte.
Sådan er det.
Og så er det jo op til den enkelte at vurdere, hvad man synes er mest vigtigt.
Jeg kan jo ikke sidde her og sige, hvordan familie X eller familie Y skal bruge de penge, som de får fra staten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Det var simpelt hen den værste omgang politikersvar.
Jeg stillede et helt konkret spørgsmål: Skal det kunne dække – det er der jo lavet beregninger over – helt basale leveomkostninger, tøj, mad, et tag over hovedet, ja eller nej?
Martin Henriksen (DF), 2015-07-03:
Altså, basale ting, som man har brug for, mener jeg helt klart er dækket af det her beløb.
Og hvis man ønsker at få en større ydelse, kan man jo gå ud og få et arbejde og på den måde også bidrage til det samfund, som har taget imod en.
Det synes jeg faktisk er et meget afbalanceret og nuanceret standpunkt.
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Mange tak.
Det er med stor glæde, at jeg kan stå her i dag som nyvalgt folketingsmedlem og som ny integrationsordfører med mit første lovforslag.
Og det er med ekstra stor glæde, når jeg ser på indholdet af forslaget, nemlig en indfrielse af Venstres løfte om hurtigt efter valget at gennemføre et straksindgreb på asylområdet, for vi mener, at asylområdet er ude af kontrol.
Vi har det højeste antal asylansøgere i 15 år, og vi modtager en uforholdsmæssig stor del af de asylansøgere, der kommer til EU.
Lovforslaget, vi behandler her, indfrier en del af det straksindgreb på asylområdet, som Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative blev enige om i onsdags.
Med forslaget indfører vi en ny integrationsydelse på SU-niveau, som nytilkomne udlændinge fremover vil modtage i stedet for som i dag kontanthjælp.
Samtidig indfører vi en sprogbonus på 1.500 kr. for de udlændinge, der viser vilje til at integrere sig, og som består en prøve på det niveau, vi kalder danskprøve 2.
Loven foreslås at træde i kraft pr. 1. september 2015, og dermed får lovforslaget virkning for de personer, der søger mod Danmark netop nu, eftersom det tager ca. 150 dage, fra man søger asyl, til man står med en afgørelse i hånden.
Målet med forslaget er klart: Vi ønsker at dæmpe asyltilstrømningen til Danmark.
Og vi ved, at opholdsvilkår, herunder størrelsen af de sociale ydelser, har stor betydning for, hvor asylansøgerne søger hen.
Og det er jeg glad for, for det betyder, at flere udlændinge fremover vil få et liv med et job, og det ved vi er en af de vigtigste veje til god integration.
Samtidig får vi frigjort nogle midler, der vil indgå i de forhandlinger om jobreformens anden fase, der gerne skulle finde sted i efteråret 2016, hvor vi kan lette skatten på arbejde.
Den tidligere regering gennemførte mere end 31 lempelser af udlændingepolitikken, mens man sad ved magten.
I dag starter så oprydningsarbejdet efter det rod – sådan som vi ser det – som SR-regeringen efterlod på udlændingeområdet.
Det er vi godt tilfredse med i Venstre.
Vi er godt tilfredse med, at der nu kommer nye boller på suppen i udlændingepolitikken, og vi er utrolig glade for den aftale, de blå partier lavede sammen i onsdags, og vi støtter naturligvis forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Ja, og velkommen til den nye ordfører.
Ordføreren fortæller jo her, og det står også i lovforslaget, at man kan få en bonus på 1.500 kr., hvis man består danskprøve 2.
Men danskuddannelsessystemet er jo sådan, at hvis man kommer hertil som flygtning, så kan man ikke bare vælge at gå op til danskprøve 2, man bliver indplaceret på et bestemt danskniveau.
Rigtig mange flygtninge bliver indplaceret på det, der hedder danskniveau 1, og når de så har bestået den prøve, har de ikke mulighed for at gå videre til danskprøve 2, fordi den gratis undervisning, man kan få, tilhører det niveau, man er blevet indplaceret på.
Så reelt er der jo rigtig, rigtig mange af de flygtninge, for hvem den der danskprøve 2, som man altså kan få 1.500 kr. om måneden, hvis man består, faktisk slet ikke er en mulighed.
Kan ordføreren bekræfte det?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Som jeg forstår det, er danskprøve 1 typisk for folk, der knap nok kan læse og skrive.
Det vil sige, at det er en meget, meget lille del af den gruppe, der kommer til Danmark.
En stor del af den gruppe, der i dag kommer til Danmark, kommer bl.a. fra Syrien, som jo har et af de højere uddannelsesniveauer i Mellemøsten, og derfor håber vi, at de kan komme ind og forholdsvis hurtigt bestå danskprøve 2.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Det er nu ikke helt rigtigt.
Der er faktisk en del flygtninge, som kommer på det, der hedder danskniveau 1. Og det, som er værd at bide mærke i, er, at hvis man er kommet ind på danskniveau 1 og består den prøve, så er der ikke mulighed for at gå videre til danskprøve 2, som er det, der udløser de 1.500 kr.
Og hvorfor er det her relevant?
Det er relevant, fordi regeringen fortæller os, at hvis man består den her prøve, så kan man få de her penge, så er man altså ligesom motiveret, fordi den her bonus ligger og venter.
Men for rigtig mange mennesker er den bonus slet ikke en mulighed, for de kan aldrig komme hen til det der danskniveau 2.
Kan ordføreren bekræfte det?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Vi mener igen, at det vigtige her er at sigte på danskprøve 2, som er det, de fleste, der kommer hertil, har mulighed for at tage.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Jeg vil så gerne spørge ordføreren, om Venstre og ordføreren synes, det er rimeligt at straffe danskere for at rejse ud, tage arbejde og uddanne sig i udlandet.
For det er jo en konsekvens af det her forslag.
Hvis man har været væk fra Danmark i mere end 1 år, må man 8 år frem i tiden ikke modtage kontanthjælp, men derimod kun integrationsydelse, som er halvt så stor.
Finder Venstre det rimeligt?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Formålet med, at det her lovforslag skal være for alle, er, at der ikke skal være forskelsbehandling.
Vi ønsker ikke forskelsbehandling mellem udlændinge og danskere, og derfor synes vi kun, det er en retfærdig måde at gøre det på.
Zenia Stampe (RV), 2015-07-03:
Så kan jeg måske skifte spor til et andet spørgsmål, for jeg sætter sådan set pris på, at man ikke diskriminerer.
Men når man så vil ligestille – der er blevet sagt flere gange, at man ligestiller med studerende SU-modtagere – må jeg stille det samme spørgsmål, som Enhedslisten stillede Dansk Folkeparti før: Vil det så ikke være mere rimeligt at give dem, som er på integrationsydelse, mulighed for at supplere med arbejde?
Marcus Knuth (V), 2015-07-03:
Hele formålet er at skabe størst muligt incitament for at komme ud på arbejdsmarkedet, og det mener vi vi har ved den konstruktion, som er i lovforslaget her.
Jeg vil mene, at de to emner bliver blandet lidt sammen.
Vi gør rigtig meget, og jeg mener, at vi skal blive ved med at gøre rigtig meget for at hjælpe folk i nærområderne, for hver asylansøger, der kommer til Danmark, koster rundt regnet omkring 200.000 kr.
For det kan man hjælpe langt flere udsatte mennesker i nærområderne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Hykleriet kender jo ingen grænser.
Ordføreren står på talerstolen og taler om asocial finansiering som medlem af et parti, som vil have selskabsskattelettelser, som vil have topskattelettelser og alt muligt – et parti, som med SR-regeringens sidste finanslov først sagde, at der skulle gå 1 år, før man kunne få familiesammenføring.
Altså hvis man er et syrisk barn, der skal familiesammenføres med sin mor eller far, skal der gå 1 år.
SR-regeringen ville skære betragteligt i ulandsbistanden, og Enhedslisten og SF fik bragt den nedskæring betragtelig ned.
Tænk, at man ikke kan lave en aftale uden at skulle tages til indtægt for alle mulige fremtidige forfærdelige ting, som regeringen vil lave, når det er helt normal praksis, at man laver aftaler, som efterfølgende bliver finansieret på en finanslov.
Tænk, at man blander æbler og pærer på den måde.
Jeg synes simpelt hen, det er utilstedeligt, at man taler om asocial finansiering og siger, at fordi nogle vil lave en grøn boligjobordning, kommer det til at gå ud over de asylbørn, som man selv, da man var i regering, sagde skulle vente 1 år med at blive familiesammenført, og at man samtidig ville skære i ulandsbistanden.
Ingen af de ting har SF stemt for eller kommer til at gøre det.
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
Jeg synes, jeg kan høre på tonen hos SF's ordfører, at man er klar over, at man ikke har en meget god sag her.
Jeg vil koncentrere mig om det, vi diskuterer i salen i dag, nemlig boligjobordningen, og hvordan den skal finansieres.
Hvis det, jeg hører SF sige, er, at de garanterer, at den finansiering, der bliver fundet de næste 2 år, ikke kommer fra stramninger på asylområdet eller ulandsbistanden, så er jeg en glad mand, når jeg går herfra.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Altså, hvad angår penge, der er fundet ved stramninger på asylområdet, som den tidligere regering, SR-regeringen med De Radikale, foreslog, er det så det råderum, der nu bliver talt om vi skal bruge?
Er det det råderum, som SR-regeringen ville skabe, da man sagde, at der skal gå 1 år, før man kan blive familiesammenført, så børn i krigszoner ikke kan blive familiesammenført med deres forældre?
Er det det råderum, man ville skabe, da man sagde, at man ville skære i ulandsbistanden?
Og det blev kun en mindre besparelse, fordi SF og Enhedslisten gik ind i det.
Er det den finansiering, man nu er så bekymret for?
Jeg kan godt love, at SF ikke kommer til at stemme for forringelser, men det er altså ikke unormal praksis, at man laver en aftale, der bliver finansieret på en finanslov.
Det har De Radikale gjort tusind gange.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Vi har indgået en aftale om, at ordningen bliver omlagt, den bliver ny, den bliver grøn i 2016 og 2017.
Og at pengene findes på finansloven 2016 og 2017, er også det, der står i aftalen.
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
Jeg tror, at vi skal holde os til, at den normale praksis, når man laver politiske aftaler, er, at de partier, der ønsker at investere i et område, også finder pengene til at gøre det.
Det eneste, som jeg sådan set beder om – og det gør jeg i al sagtmodighed, og så kan vi diskutere vores øvrige økonomiske politik på et andet tidspunkt –
er bare, at SF og Alternativet lover resten af oppositionen og den danske befolkning, at pengene ikke bliver fundet via de forringelser, som den nuværende regering agter at gennemføre med et andet flertal.
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
Det er bare i forlængelse af den dialog, vi havde for kort tid siden.
Nu har jeg så lejlighed til at stille det spørgsmål, som ligger mig mest på sinde, nemlig om SF vil give den garanti, som Alternativet desværre ikke ville give, altså om, at det, når pengene skal findes til at give den her gave til nogle af de rigeste mennesker i samfundet, så kommer de i hvert fald ikke fra nedskæringer på asylområdet og på ulandsbistanden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Jamen jeg kan ikke svare på et spørgsmål, der er stillet så manipulerende.
I forhold til det med de rigeste: Hvis man tager den gamle ordning, vi kender jo selvsagt endnu ikke den nye ordning, så var det sådan, at 56 pct. af de personer, som brugte den ordning, tjente under 350.000 kr. om året.
Jeg ved ikke, om man kan sige, at det er de rigeste mennesker i det her land.
Men i forhold til finansieringen vil det være med den, lige som det er med så mange andre aftaler, man laver i løbet af året, nemlig at der skal findes finansiering på finansloven.
Og SF vil selvsagt komme med nogle rigtig gode forslag, synes vi selv, til at finansiere den her ordning.
Bl.a. forestiller vi os, at man kunne trække selskabsskattelettelserne, som blev lavet i skatteaftalen sammen med De Radikale, og som mange jo siger giver ca. nul job, tilbage.
Vi synes, at det så ville være meget bedre at bruge de penge på den her aftale.
De kommer sikkert i fremtiden til at lave en blå erhvervsaftale med Venstre, hvilket jo er sket før, da De Radikale og Socialdemokratiet sad i regering.
Da blev der lavet vækstplaner og vækstpakker osv. med Venstre, og de blev også senere finansieret.
Vi kender jo ikke fremtiden, men vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at skaffe den solidariske finansiering, som vi går ind får.