runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-10:
Hele pointen er jo, at hr. Kristian Thulesen Dahl siger nogle sympatiske ting, men bare ikke vil fortælle, hvad det koster, og hvordan man har tænkt sig at finansiere det.
Derfor kan jeg bare spørge: Gælder det stadig væk, at det er Dansk Folkepartis politik, at licensen skal reduceres, og hvor finder man de 1,3 mia. kr.?
Er det stadig væk Dansk Folkepartis politik at sikre ressourcer til sigtedes advokater, og hvor skal de 2,8 mia. kr. komme fra?
Er det stadig væk Dansk Folkepartis politik, at al offentlig transport for folkepensionister skal være gratis, og hvor kommer de 1,1 mia. kr. fra?
Er det stadig væk Dansk Folkepartis politik, at førstehjælpskurser skal gives til alle offentligt ansatte, der arbejder med børn og unge, og hvor skal de 500 mio. kr. komme fra?
Skal der stadig væk oprettes et turistministerium, og hvor skal de 78 mio. kr. komme fra?
Skal Vikingeskibsmuseet i Roskilde stadig væk renoveres, og hvor skal de 85 mio. kr. komme fra?
Skal det stadig væk være obligatorisk for alle elever i 6. klasse at få tysk i folkeskolen, og hvor skal de 53 mio. kr. komme fra?
Skal der stadig væk gives mere i løn til fængselsfunktionærerne, og hvor skal de 53 mio. kr. komme fra?
Og skal der – ikke mindst fordi jeg synes, at det her er interessant – stadig væk gives billigere flybilletter til Sønderborg for 30 mio. kr.?
Jeg spørger, fordi det koster 495 kr. at tage turen i dag, så hvad kommer prisen så til at være?
Der er mange ubesvarede spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Jeg nævner bare lige i flæng, hvad det var: Der var det med de 1,4 pct. på væksten, de var det med de to lærere pr. klasse, der var forældreorloven, og der var busbilletterne, der skulle være billigere.
Jeg ved ikke, om man også har regnet lidt på det, men det, jeg beder om her, kan man sige, er sådan set bare at få sådan et håndværkeroverslag; mere behøver vi ikke nå frem til her.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-10:
Men det, jeg taler om, er jo at lave sit politiske håndværk.
Det, jeg taler om her, er de forslag, som er blevet stillet fra Dansk Folkepartis side efter folketingsvalget, ikke før; vi taler ikke om valgløfter her.
Det, vi taler om, er de synspunkter, som er blevet fremført i debatten, eller som på anden vis er undervejs.
Der må jeg sige, at jeg kender Venstre godt nok til at vide, at I, når I kommer med forslag, jo så kommer I med et bud på, hvordan tingene skal finansieres, og så kan det være, vi ikke er enige, det kan være, vi ikke er enige i måden, pengene frembringes på.
Det samme gør De Konservative, og det samme gør også Liberal Alliance, her er det måske på en lidt syret måde, men de gør det dog.
Selv Enhedslisten gør sådan en vis form for forsøg på at finde frem til nogle penge.
Men min pointe er, at forslag for 155 mia. kr. jo kun kan lade sig gøre, hvis man er ligeglad med, om der faktisk kan findes en finansiering.
Og der er ikke nogen af os to, som er ligeglade.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Det synes jeg mildt sagt var et interessant svar, for jeg kan jo forstå, at hvis det bare er valgløfter, så er det lige meget, så er det ikke noget, man skal regne på, og da i hvert fald slet ikke bagefter, når man ikke har gennemført det, altså hvor det med væksten i stedet for blev til en nulvækst, og hvor de billigere busbilletter slet ikke kom, og hvor det med fædreorloven heller ikke lige blev til noget, og hvor det med de to lærere pr. klasse jo så heller ikke blev til noget.
Men jeg forstår, at det er deri, hele forskellen ligger, altså at hvis det bare drejer sig om et valgløfte, så skal man da ikke regne på det, så gælder det ikke, så tæller det ikke med, næh, det er kun, hvis det er noget, man sådan diskuterer realpolitisk efterfølgende.
Valgløfterne ser vi simpelt hen bort fra fra nu af; det er forstået.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-10:
Jeg synes, det er interessant, at fru Inger Støjberg bruger sin tid her på at forsvare Dansk Folkepartis måde at arbejde på.
Jeg synes sådan set, at vi har en god forståelse i dette Folketing af, hvordan procedurerne er.
Altså, hvis man fremsætter et forslag, så skal man også gerne anvise en finansiering til det.
Det ved jeg bl.a. er noget af det, som man i Venstre, selv om man er i opposition, faktisk gør sig ret meget umage med.
Jeg kan vist godt forstå, at man griner på forreste række, men jeg mener faktisk det her ganske alvorligt.
Vi bør se hinanden i øjnene og sige, at alle partier i dette Folketing bør behandles ens.
Det kan godt være, at Venstre har en anden holdning, og at man mener, at der er partier, der bør kunne køre på frihjul, og det er fair nok, det er en respektabel holdning at have, men jeg deler den ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Det er såmænd ikke for at forlænge debatten, men det kan også blive for pinsomt at opleve, hvordan vi nu alle sammen bliver taget i skole fra den bageste række af en repræsentant for et parti, som har ført en valgkamp, hvor man bare nøgternt må konstatere, at alt er faldet fra hinanden, hvor alt det, der skulle rulles tilbage, som en dagpengereform og en efterlønsreform, endnu står der, og hvor alt det, der skulle komme, som en realvækst på 1,4 pct., fordi alt andet ville være en katastrofe, forsvandt.
Til forskel fra det har man kørt kommunerne i stramme tøjler, så man altså næste år opererer med en de facto-ramme til kommunerne, der er mindre end den, man har i år.
Det kan vi høre fra et parti, hvor man, selv om man var fuldt oplyst om, hvad det var for en situation, Danmark var i, skabte et indtryk af, at alle problemerne kunne trylles væk – det var vist på 12 minutter – og at der så kom to lærere ned i alle klasserne, alle fædrene fik orlov, og at busserne og togene ikke bare kørte til tiden, men det skete også til en lavere takst.
Altså, jeg havde sådan set ikke regnet med, at jeg skulle stå her og sige det her, men tingene må jo have en eller anden grænse; der må jo være en eller anden form for anstændighed i den politiske debat.
Det synes jeg bare jeg kunne have lyst til at sige, med risiko for, at jeg så selvfølgelig må tåle at modtage et antal spørgsmål, men det er jeg sådan set også parat til.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg er jo så glad for, at Venstres ordfører går på talerstolen igen, fordi der var et spørgsmål, jeg havde tegnet mig for at stille i første runde, som jeg så ikke nåede, fordi tiden var gået.
Det får jeg så lejlighed til at stille nu.
I ordførerens første indlæg tidligere på dagen hørte jeg ordføreren sige, at det er i orden, når virksomhederne ansætter østeuropæere for at overleve – altså virksomhederne.
Jeg undrede mig jo lidt over den formulering.
Det tror jeg også at der er rigtig mange arbejdsløse bygningsarbejdere og chauffører og mange andre som undrer sig over, og derfor må jeg jo høre ordføreren: Hvad mener ordføreren egentlig med den formulering? Mener ordføreren, at virksomhederne ikke kan overleve, hvis de ansætter danskere?
Ligger der i den formulering, at danskerne er dovne, eller at de stiller for store krav til løn- og ansættelsesvilkår, og at det derfor er helt i orden, at virksomheder i byggeri, transport og andre udsatte brancher fyrer danskere i tusindvis for i stedet at importere billig østeuropæisk arbejdskraft?
Er det det, der er meningen med den formulering?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Nej, det er ikke det, der er meningen med den formulering, al den stund at spørgeren heller ikke refererer mig korrekt.
Det, jeg forsøgte at problematisere, og det kan man jo bare lukke øjnene for, var, at vi har nogle udfordringer i det her samfund.
Det er jo ikke det indtryk, man står tilbage med, når man hører statsministeren her i dag, fordi der må man forstå, at vi er oppe på sporet, og at alt kører, der skal sådan set ikke laves mere politik.
Statsministeren præsenterer ikke en eneste vision for fremtiden ud over det, man har gjort, og det, der står i lovkataloget.
Men vi har nogle udfordringer, og vi har bl.a. den udfordring, at vi har virksomheder, der flytter ud af Danmark, fordi de ikke kan gøre det rationelt at drive virksomhed i Danmark, og vi har også den udfordring, at en række virksomheder tyr til at ansætte bl.a. østeuropæisk arbejdskraft i en situation, hvor vi sådan set har ledige danske hænder.
Det er vi da nødt til at gøre noget ved.
Når man tager rundt i Danmark, hører man desværre om for mange eksempler på, at det er svært at rekruttere til det, man kunne kalde – undskyld udtrykket – lavlønsjob, og hvor man derfor tyr til ansættelse af udenlandsk arbejdskraft i stedet for.
Det er vi da nødt til at gøre noget ved, og det er jo derfor, at Venstre peger på, at vi bør lave nogle målrettede skattelettelser for folk på små indkomster, sådan at det også bliver økonomisk attraktivt at tage et arbejde til overenskomstmæssig løn, men i bunden af indkomstskalaen.
Det var sådan set det, jeg mente med det, jeg sagde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jamen det har vi jo lagt frem.
Vi har fremlagt en økonomisk politik, som både har givet skattelettelser til virksomheder og til personer, og som samtidig har sikret, at vi kan have en offentlig sektor, som år for år er i udvikling og har mulighed for at vokse.
Det mener vi vil give en pæn mulighed for, at borgerne kan blive tilfredse med den offentlige service.
Det er jo trods alt det, der er det allervigtigste.
Jeg tror ikke, danskerne forventer, at man de kommende år vil have guld og grønne skove i den offentlige sektor, men jeg tror, de forventer, at man stille og roligt kan løse de udfordringer, der er, og det vil vores 22 mia. kr. give en mulighed for.
Jeg vil godt understrege, at det ikke er guld og grønne skove.
Det, som står tilbage efter debatten i dag, som jo har været lang og på mange måder også har givet en indsigt, i hvert fald ikke klarhed, men en indsigt, er, at Venstre, det store oppositionsparti, stadig mangler at give svar på helt basale ting.
Hvad vil man med beskæftigelsesindsatsen, hvordan sparer man 4 mia. kr., hvordan ser nulvækst ud ikke bare, når det skal beskrives i 1 år, men i mange år fremadrettet, og hvordan sikrer man egentlig, at det her samfund hænger sammen?
Helt konkrete svar på meget store spørgsmål er det, der mangler efter debatten i dag, så de spørgsmål har jeg desværre ikke fået svar på i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-06-10:
Det er der så sikkert nogle socialdemokratiske ordførere, der nu har fået at vide, for nu har vi ikke bare i dag, men igennem de seneste mange år, skullet høre om, hvor forfærdeligt det var, at der kom færre offentligt ansatte.
Nu kan jeg så forstå på statsministeren, at 17.000 færre kommunalt ansatte på 2 år ikke længere betyder noget, for det er ikke det, man skal måles på.
Men jeg spurgte sådan set ikke statsministeren til alt det her, der foregår i datid, og som statsministeren har brugt hele sin taletid på i dag at tale om, nemlig det, der er sket, og om kritik af andre, i stedet for at fortælle om, hvad det er, regeringen vil.
Jeg spurgte egentlig ret konkret statsministeren, hvad det er, statsministeren gerne vil måles på det kommende år, når det kommer til antallet af kommunalt ansatte.
Skal man forvente, at de 17.000 færre kommunalt ansatte, der er kommet over de seneste 2 år, skal følges af endnu færre kommunalt ansatte, eller hvad er det, danskerne skal forvente af statsministeren og regeringspartierne?
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-10:
Hvis det nu er sådan, at det muligvis ikke koster noget provenu og faktisk er tæt på at være helt selvfinaniserende at fjerne topskatten – det er noget af det, der bliver antydet i Produktivitetskommissionens seneste rapport – kommer jeg nogle gange i tvivl om, om Socialdemokraterne så ville fastholde, at man skal have en topskat.
Jeg forventer ikke at få et svar i aften, men det er faktisk en mistanke, jeg får, at det er sådan et grundlæggende princip, at man gerne vil have den der topskat.
Hvis statsministeren har lyst til at svare på det, er det fint med mig.
Jeg vil godt vende mig mod vores generelle økonomiske situation, for jeg synes, det er forkert at give danskerne indtryk af, at vores økonomi hænger sammen.
Hvis man tager den seneste økonomiske redegørelse, som økonomiministeren har sendt ud, så kan man se, at der er udsigt til, at vi i 2015 vil have en offentlig saldo med et minus på 58 mia. kr. Hvis man skal fjerne det minus på 58 mia. kr., hvor mange færre offentligt ansatte skal der så egentlig være?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Det kan jeg ikke svare på.
Det ved jeg ikke.
Men jeg vil godt svare på det andet om topskattelettelserne.
Vi har ikke nogen ideologisk udfordring i forhold til topskattelettelser, men hvis man gør det på den måde, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gjorde det på, så bliver det jo hamrende skævt.
Og derfor skal man være meget varsom med den måde, man ændrer på topskatten på, for det, Dansk Folkeparti gik med til før valget, var meget, meget skævt.
Det undrer mig stadig, at man kunne finde på at synes, at det var en fair skattereform.
Det, der er vores problem med f.eks. at afskaffe topskatten, som Liberal Alliance mener vi skal, er, at det koster rigtig mange penge.
Og det er jo penge, man så ikke kan bruge andre steder – f.eks. på offentlig service til borgerne.
Jeg synes, det ville klæde alle partier, som går ind for at fjerne topskatten, at sige klart og åbent til de danske borgere, at det selvfølgelig vil have indflydelse på, hvor meget service de så kan få i den offentlige sektor.
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-10:
Det er egentlig kun et spørgsmål om at bruge den besparelse på noget andet end skattelettelser.
Så man man kan godt gøre det uden at forringe servicen, hvis regeringen har ret i, at en sådan aftale, som man har lavet nu her, faktisk kan virkeliggøres.
Og sagen er jo den, at Liberal Alliance har peget på, at hvis man bare fastholder nulvækst og lader være med at gå med på de 0,6 pct. i vækst, så er vi alle sammen enige om, at det, 0,6 pct. vækst koster, er 22 mia. kr.
Spørgsmålet er så – og her ligger den ideologiske forskel – om de 22 mia. kr. bliver brugt bedst af statsministeren og regeringen i den offentlige sektor, eller om det er bedre at lade borgerne få del i deres egne penge.
Er det ikke også velfærd for en almindelig familie at have 15.000-20.000 kr. mere om året til sig selv og kunne bruge dem til en lidt bedre bil, en ekstra ferie eller måske lidt ekstra feriedage.
Hvorfor er det kun velfærd, hvis de penge bruges i den offentlige sektor?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jamen det er det bestemt heller ikke.
Velfærd er mange ting, og jeg skal ikke stå her og definere det endeligt, men selvfølgelig er det velfærd at have et arbejde.
Det er også derfor, at regeringen har en politik, der er i balance.
Vi har jo givet skattelettelser ved at gennemføre en skattereform, som sikrer, at der gives skattelettelser til 3 millioner danskere og en særlig skattelettelse til enlige forsørgere.
Det er klare skattelettelser.
Vi har ikke noget ideologisk problem med skattelettelser.
Der er bare lige en ting: De skal være finaniseret, og de skal ikke være så store, at man afgiver muligheden for rent faktisk at kunne give den service til borgerne i den offentlige sektor, som mange, mange danskere gerne vil have.
Der er mange, der siger, at der de seneste år har været nedskæringer, fordi det sikkert føles sådan for mange mennesker.
Selvfølgelig gør det en forskel, om man har 0 kr. eller mindre end 0 kroner, eller om man har 22 mia. kr.
Kristian Jensen (V), 2014-06-10:
Allerførst tak til statsministeren for at tale så meget om Venstres politik.
Vi er altid glade for at være i centrum af debatten, og det har vi også været igen i dag.
Nu må statsministeren ikke misforstå mig med hensyn til det, jeg har tænkt at spørge om her, men jeg vil egentlig bare gerne høre, om statsministeren er enig i økonomi- og indenrigsministerens betragtning på et pressemøde for nylig om, at når man taler ud fra kvindens perspektiv, er det ikke størrelsen, der er vigtig, men effekten.
Er det en udtalelse, som statsministeren er enig i, altså at det ikke er størrelsen, men effekten, der er afgørende?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jeg er sikker på, at vi snakker om den offentlige sektor – alt andet vil være utænkeligt – og der vil jeg sige meget klart, at effekten er den, den enkelte borger har af den offentlige ydelse.
Det er jo det allervigtigste, at de enkelte borgere føler, at de bliver behandlet, bliver taget seriøst, at deres børn bliver behandlet, at vejene fungerer.
Det er jo det allerallervigtigste, at borgerne får en service, som de synes er i orden.
Men pointen er jo, at for at give borgerne en service, som de synes er i orden, bliver man også nødt til ikke alene at effektivisere i den offentlige sektor – det vil regeringen også gerne; vi vil gerne effektivisere for 12 mia. kr., vi vil bare lade den offentlige sektor beholde de 12 mia. kr. – men man bliver også nødt til at have en vis udvikling i den offentlige sektor, hvis man skal løse de udfordringer, der kommer over tid, med, at vi får flere ældre, og at de har mere behov for medicin og sundhedsbehandling og andre ting.
Så derfor betyder begge ting noget: effekten for den enkelte borger, og hvor mange penge man pumper i systemet.
Kristian Jensen (V), 2014-06-10:
Hvad skulle man ellers snakke om, når man snakker om, at størrelse ikke betyder så meget som effekt?
Jeg ved slet ikke, hvad statsministeren ellers kunne have tænkt på at jeg talte om.
Selvfølgelig er det størrelsen af den offentlige sektor, vi taler om.
Og det er da glædeligt – det er da faktisk glædeligt – at statsministeren her bekræfter, at det, der er afgørende, er den effekt, som der er for den enkelte dansker, og ikke så meget størrelsen, altså antallet af offentligt ansatte.
For vi er i Venstre helt enige i, at man skal effektivisere for 12 mia. kr. De 12 mia. kr. vil vi bruge til at sikre, at vi kan løfte opgaverne i forhold til det demografiske pres, der bliver, når flere ældre får brug for hjælp fra den offentlige sektor, sådan at vi kan opretholde det serviceniveau, vi har i dag.
Jeg kan bare ikke forstå – hvis statsministeren virkelig skulle være enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at det ikke er størrelsen, men effekten, der er afgørende – hvorfor i alverden statsministerens partifæller hele dagen igennem kun har beskæftiget sig med størrelse og ikke har sagt et eneste ord om effekt i den offentlige sektor.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jeg er ikke helt sikker på, at hr. Kristian Jensen hørte efter, hvad jeg sagde, for jeg tror, at alle er enige i, at det, der betyder noget for de enkelte borgere, er, om de får den service, de har brug for i det øjeblik, de står på skadestuen eller hos deres læge eller deres børn skal passes.
Det er jo det, der betyder noget.
Men vil hr. Kristian Jensen virkelig forsøge ikke bare at bilde mig, men altså hele Danmarks befolkning ind, at det er ligegyldigt, hvor meget man bruger i den offentlige sektor, for man kan få den samme effekt ud uanset hvor meget?
Jamen det er der jo ingen der tror på.
Så har jeg godt lagt mærke til, at den ene del af Venstres formandskab, hr. Lars Løkke Rasmussen, forsøger at gøre det til et eller andet fiffigt med 60 øre, men det handler ikke om 60 øre.
Det handler om 3 mia. kr. hvert eneste år, som så bliver til 22 mia. kr., og selvfølgelig gør det en forskel.
Jeg skal bare i al fredsommelighed minde om, at der faktisk var et tidspunkt, hvor Venstre mente det samme, hvor man i sine egne 2020-publikationer beskrev, hvordan nulvækst ville blive oplevet som en besparelse.
Jeg citerer det ikke helt korrekt, for jeg har det ikke foran mig.
Men Venstre har ment præcis det samme, og nu skoser de så os for at mene det, som de selv mente tidligere.
Søren Espersen (DF), 2014-06-10:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke hører til dem, der mistænker statsministeren for at ville rejse væk fra sin stilling – lad det være sagt, så vi ved det fra starten.
Så det handler slet om ikke det – for det har statsministeren sagt, og det stoler jeg på.
Men det er lidt indirekte i forhold til det, nemlig statsministerens image.
For jeg har læst nogle britiske aviser, hvori David Cameron faktisk peger på statsministeren som en mulighed, og aviserne skriver, at grunden til det nok er, at statsministeren i Europa fremstår en lille smule skeptisk, altså ligesom er med på den her skeptiske bølge.
Og det bekymrer mig jo lidt, når jeg ved, at statsministeren så indgående har forklaret os, at hun gerne vil tæt på kernen i EU.
Hvordan kan David Cameron dog forestille sig, at statsministeren er en lille smule skeptisk?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Meget skal jeg stå på mål for, men hvad der står i de britiske aviser, kan jeg simpelt hen ikke stå på mål for.
Det eneste, jeg kan sige, er, at Dansk Folkeparti også snart må bestemme sig.
Den ene dag er jeg for europæisk, og jeg bliver skoset af hr. Kristian Thulesen Dahl, fordi nogle tidligere elever på den skole, jeg har gået på i Belgien, har besluttet sig for, at jeg skal have en pris – det er meget, meget forkert, og jeg bliver skældt ud for at være for europæisk, og nu bliver jeg så skældt ud for at være sådan lidt for skeptisk, eller det er måske den måde, det er opfattet på.
Det gode er, at jeg siger præcis det samme her i Folketingssalen, når jeg deltager i debatter, som jeg siger i europæisk sammenhæng.
Der er ikke et ord til forskel, og derfor må hr. Søren Espersen jo selv bestemme, hvad jeg mener om EU og Danmarks tilknytning til EU.
Søren Espersen (DF), 2014-06-10:
Jeg ville ikke blive spor ked af det, hvis det var, at det var rigtigt forstået af Cameron.
Det synes jeg ville være en fantastisk åbning, altså sådan at vi ligefrem kunne få noget at tale om i forhold til det, så det er ingen skosen.
Altså, hvis statsministeren f.eks. ville anlægge den skeptiske holdning, at hun i forhold til den nye kommissionsformand vil kræve, at han skulle ændre ting omkring børnecheck og SU, ville det jo være fantastisk fint.
Jeg ved godt, at statsministeren jo ikke skal stå til regnskab for, hvad der står i de britiske aviser, men når situationen kan være opstået, at David Cameron har tænkt, som han har, og de britiske aviser har videregivet det, så kunne det hænge sammen med, at statsministeren i Storbritannien fremstår – det ved jeg, hun gør – som en leder af et EU-skeptisk folk.
Det er det indtryk, man har af Danmark i Storbritannien, og det er det, der så har gjort, at de britiske aviser har spekuleret videre.
Som modvægt til de der betonføderalister i EU, som er blevet nævnt, bl.a. Juncker, så fremstår statsministeren som en, der muligvis er en lille smule på den rigtige kurs.
Det er det, jeg egentlig håber på og sådan i lønlige stunder beder om.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jeg er ikke helt sikker på, hvor hr. Søren Espersen vil hen med sit spørgsmål.
Jeg tror, det er rigtigt, at der er mange i Europa, som har en fornemmelse af eller mener at vide, at Danmark er sådan et særlig EU-skeptisk land.
Der er mange skeptikere i Danmark, det så vi jo også ved europaparlamentsvalget, men der er også rigtig mange, der er positive over for det europæiske samarbejde, og det så vi også ved europaparlamentsvalget.
På trods af at Dansk Folkeparti jo af gud ved hvilke grunde havde anbefalet danskerne at stemme imod patentet – vi blev aldrig helt klar over hvorfor – så var der faktisk 60 pct. af danskerne, der synes, at det var en helt fin idé, at vi skulle have det fælles patent.
Og det tager jeg som udtryk for, at når samarbejdet giver konkret merværdi i forhold til at skabe danske arbejdspladser, så er danskerne sådan set helt parate til at støtte det.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-06-10:
Jeg kan jo forstå, at statsministeren ikke bryder sig om eksperimenter.
Når man nu hører statsministeren i dag sige, at hun er to hundrede procent glad for den politik, som regeringen har ført, på trods af at betalingsringen ikke blev til noget, på trods af at dagpengereformen og efterlønsreformen og alt det andet, der skulle rulles tilbage, ikke er blevet til noget, på trods af at den der takstsænkning på 40 pct. i den offentlige transport ikke er blevet til noget, og på trods af at der jo, som statsministeren selv har bekræftet i dag, over de seneste 2 år er kommet 17.000 færre kommunalt ansatte i Danmark.
Så kan jeg forstå på statsministeren, at antallet af offentligt ansatte er ligegyldigt.