Benny Engelbrecht (S), 2014-11-27:
Jeg vil først og fremmest gerne starte med at takke forespørgerne for at rejse denne højaktuelle og helt centrale problemstilling.
Og lad mig med det samme slå helt fast
: Skattely og bekæmpelsen heraf er et højt prioriteret emne for denne regering.
Regeringen har bl.a. indført et værn, der skal imødegå udnyttelse af de danske kildeskatteregler om udbytte via omstruktureringer, som bl.a. multinationale selskaber i stigende grad benytter sig af.
Derudover er der indført regler, så alle selskaber som udgangspunkt beskattes i Danmark, uanset at ledelsens sæde flyttes til udlandet, og der er indført regler, der sikrer, at skattepligtige selskaber i Danmark ikke kan bruges til at udnytte andre landes skattelovgivning.
Regeringen har også indført åbne skattelister, hvor selskabernes skatteoplysninger offentliggøres.
Regeringen har senest, den 6. november i år, præsenteret en ambitiøs skattelypakke, der skal dæmme op for international skatteunddragelse.
Pakken omfatter tre spor.
Det første er en offensiv indsats på internationalt niveau; det andet er større åbenhed omkring ejerskab af virksomheder; og det tredje er anbefalinger af god skatterådgivning i forhold til det grænseoverskridende.
Udspillet baserer sig bl.a. på anbefalinger fra den tværministerielle taskforce, som regeringen nedsatte i 2013.
Regeringen vil på baggrund af anbefalingerne fra taskforcen bl.a. skabe øget åbenhed ved at indføre et register over såkaldte reelle ejere af selskaber og fonde.
Muligheden for at udstede ihændehaveraktier skal afskaffes.
Der skal indføres beskatning af stiftere fra indkomst optjent i trust.
SKAT skal have mulighed for at se bort fra et bindende svar, hvis det bindende svar efterfølgende viser, at værdien af et aktiv, der føres ud af landet, er væsentlig højere, end hvad der har ligget til grund for beskatningen.
Og så skal hvidvasktilsynet styrkes i form af flere kontroller af virksomheder og bedre mulighed for uanmeldte kontrolbesøg.
Regeringen vil indlede drøftelser med Folketingets partier med henblik på at få gennemført de nævnte initiativer i skattelypakken.
Det er selvfølgelig mit håb, at alle Folketingets partier vil være villige til at gennemføre den nødvendige lovgivning.
Når man ser på, hvad der sker uden for Danmarks grænser, er det regeringens klare opfattelse, at såfremt de seneste ugers afsløringer om Luxembourg holder vand, er det udtryk for en adfærd, som på ingen måder er acceptabel.
I de dokumenter, som er lækket til pressen, er der indikationer på, at Luxembourg i samarbejde med et internationalt revisionshus har rådgivet om og indgået hemmelige skatteaftaler med en række multinationale selskaber om meget lav beskatning.
Skatteaftalerne indebærer tilsyneladende, at de multinationale selskaber har minimeret deres skattebetalinger ved at lade overskuddet fra andre EU-lande passere igennem Luxembourg til en foruroligende lav beskatning.
Hvis dette er sandt, er konsekvenserne ganske vidtrækkende.
Skatteaftalerne indebærer nemlig, at Luxembourg potentielt har medvirket til at udhule skattegrundlaget for alle andre EU-lande, hvor de multinationale selskaber opererer.
Og det er jo lige præcis udhuling af skattegrundlaget, som er helt centralt i den rejste problemstilling.
Det her handler om skadelig skattekonkurrence, og hvordan vi kommer det til livs.
Der er ingen tvivl om, at skadelig skattekonkurrence skal bekæmpes.
Regeringen ser det som en international opgave, der skal løses internationalt.
Det arbejder regeringen benhårdt for både i EU og i OECD.
Af anbefalingerne fremgår det bl.a., at indkomstopgørelsen skal ske efter internationalt anerkendte principper.
Med andre ord: Hvis oplysningerne er korrekte, lader det til, at Luxembourg ikke overholder disse regler.
Hvis oplysninger i de lækkede dokumenter holder vand, er der selskaber, der er sluppet med en skattesats helt ned i promiller på f.eks. en rentebetaling fra et EU-land til Luxembourg.
Hvis renten er kommet fra et dansk selskab, er jeg sikker på, at SKAT gerne havde hørt om det.
I så tilfælde kan det være relevant at undersøge, om rentebetalingen reelt blot strømmer igennem det luxembourgske selskab og videre til bagvedliggende ejere, hvilket kan medføre, at betalingen er skattepligtig.
Luxembourg – skal jeg understrege – har ikke spontant udvekslet oplysninger med Danmark om dette og har derfor ikke levet op til anbefalingerne i adfærdskodekset fra EU og OECD.
Regeringen er ikke i tvivl om, at skadelig skattekonkurrence bedst håndteres i de rette fora, altså netop EU og OECD, og det er helt afgørende, at det pres, der skal lægges på visse lande om at rette ind, skal komme fra centralt, internationalt hold.
Det støtter regeringen, og det vil regeringen fortsat arbejde for.
Det glæder mig, at Europa-Kommissionen med den nye EU-konkurrencekommissær i spidsen er enig i denne vurdering.
Kommissionen har da også allerede åbnet statsstøttesager mod netop Luxembourg, men også mod Nederlandene og Irland, vedrørende skatteaftaler, der er indgået med multinationale selskaber.
Det er regeringens opfattelse, at det er det rigtige sted at håndtere disse sager, og regeringen støtter det og følger naturligvis sagerne tæt.
SKAT har løbende fokus på ulovlig brug af skattely og gennemfører en række landsdækkende indsatsaktiviteter på området.
Indsatsen skal rette sig mod både personer og selskaber.
Netop udenlandske selskaber og kapitalfonde har gennem en årrække erhvervet ejerandele i flere store danske erhvervsvirksomheder.
SKAT har gjort gældende, at en række danske selskaber skal tilbageholde kildeskat på udbytter og renter, der sendes til deres udenlandske ejere, eksempelvis i Luxembourg.
Dette begrundes med, at moderselskabet i udlandet – det kan være i EU eller et aftagerland – ikke er retmæssig ejer, fordi udbytterne eller renterne strømmer igennem og videre til de bagvedliggende ejere, typisk i skattely.
Det forhold, at udbytterne og renterne ender i skattely, indebærer efter Skatteministeriets opfattelse, at de bagvedliggende ejere skal svare skat, fordi de ikke er beskyttet af EU-direktiverne eller af dobbeltbeskatningsaftalerne.
Status er, at SKAT har afgjort sager om kildeskat på udbytter og renter vedrørende 25 koncerner.
Det kildeskattepligtige beløb udgør i disse sager samlet ca. 18 mia. kr.
De afgjorte udbytte- og rentekildesager verserer enten ved Landsskatteretten eller domstolene.
De sager, der er indbragt for domstolene, er sat i bero.
Direktiverne tillader nemlig anvendelsen af aftalebaseret eller nationale misbrugsregler.
På grund af spørgsmålenes karakter og kompleksitet må det dog forventes, at der tidligst foreligger en afklaring fra EU-Domstolens side ultimo 2016.
Skatteministeriet følger naturligvis sagerne tæt i samarbejde med statens advokat, og SKATs fokus på denne type af sager fastholdes.
SKAT har i øvrigt oplyst, at et arbejde vedrørende undersøgelsen af de lækkede dokumenter for Luxembourg allerede er igangsat.
G20-landene anmodede tilbage i 2013 OECD om at udarbejde en såkaldt handlingsplan, en omfattende handlingsplan, den såkaldte BEPS Action Plan.
BEPS står for Base Erosion and Profit Shifting.
Formålet med handlingsplanen er at imødegå særlig multinationale selskabers og kapitalfondes aggressive skatteplanlægning på tværs af landegrænser.
I september 2014 kom de første anbefalinger, og jeg er overbevist om, at vi fremover vil se store fremskridt på området.
Det her er jo en problemstilling, som i virkeligheden udspringer af, at de forskellige lande har indrettet deres skattesystemer ud fra en virkelighed, hvor mennesker og pengestrømme ikke flytter over grænser.
Men der er vi – heldigvis – ikke længere.
Den grænseoverskridende aktivitet betyder øget vækst, øget beskæftigelse til alle lande, som er involveret.
Men det betyder også, at det er nødvendigt med en international indsats for at styrke koordineringen og samspillet mellem de forskellige landes regler, så de forskellige skattesystemer ikke udnyttes i et forsøg på at undgå at betale skat.
En koncern med selskaber i flere lande kan eksempelvis helt lovligt spekulere i, at der kan opnås fradrag i et land for betalinger, som ikke bliver beskattet i et selskab i modtagerlandet, og dette giver selvklart anledning til skattekarruseller med, om jeg så må sige, gratis fradrag.
Der er som sådan ikke foregået noget ulovligt.
Koncernen har udnyttet forskellene i de to landes skattesystemer.
BEPS handler bl.a. om at sætte en stopper for denne type af udnyttelse via særlige værnsregler.
Danmark har som et af de første lande forsøgt at imødegå forskellene i landenes skattesystemer med særlige værnsregler i dansk lovgivning.
Danmark har hele tiden været en aktiv og engageret spiller i forhold til at tackle aggressiv international skatteplanlægning.
Det her handler om at sikre, at der ikke spekuleres i at udnytte de forskellige landes skatteforhold, hvilket er til skade for alle de samfund, som rammes af det.
I sidste ende er det med til at udhule de skatteindtægter, som er så afgørende for, at vi kan opretholde et velfungerende velfærdssamfund.
Over de næste år skal det arbejde, som G20-landene har bedt OECD om at udføre, færdiggøres.
Danmark har som nævnt i modsætning til størstedelen af OECD-landene allerede lovgivet om langt hovedparten af de elementer, der indgår i anbefalingerne.
Men vi skal selvfølgelig kigge på anbefalingerne og vurdere, om det er nødvendigt at foretage tilretning af eksisterende lovgivning.
Er det tilfældet, håber jeg selvfølgelig også meget på, at alle Folketingets partier vil være villige til at gennemføre en sådan lovgivning.
Et af redskaberne, der kan medvirke til at styrke indsatsen mod skattely, er indførelsen af en såkaldt omgåelsesklausul i lovgivningen.
Omgåelsesklausulen medfører, at fordelene efter en dobbeltbeskatningsoverenskomst eller efter EU's direktiv om fritagelse for kildeskat på udbytter til moderselskaber bortfalder i særlige tilfælde.
Der er enighed i OECD om, at landene ikke kun kan have en omgåelsesklausul, men også skal have en omgåelsesklausul.
En omgåelsesklausul er ganske tæt på at blive en realitet i EU.
ECOFIN forventes at vedtage rammerne for en omgåelsesklausul på deres næste møde i december.
Regeringen er meget positiv i forhold til at indføre en omgåelsesklausul og vil fremsætte lovforslag hurtigst muligt, når der er opnået enighed i ECOFIN.
Regeringen har allerede fremsat et lovforslag om tiltrædelse af en ny protokol til dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Luxembourg, L 6, som er fremsat den 8. oktober 2014.
Det handler denne forespørgsel jo også om.
Protokollen, som blev undertegnet den 9. juli 2013, gør det muligt for Danmark at beskatte pensioner m.v., der udbetales fra Danmark til en modtager i Luxembourg.
Formålet er at sikre, at personer, der har fået skattefradrag for pensionsindbetalinger i Danmark, også beskattes af udbetalingerne, uanset om de er flyttet til Luxembourg.
Dobbeltbeskatningsoverenskomster har til formål at undgå dobbeltbeskatning af borgere og forhindre skatteflugt.
Danmark indgår løbende DBO'er med nye lande, mens eksisterende DBO'er løbende bliver fornyet.
Danmark har haft en DBO med Luxembourg siden 1982.
Aftalen blev senest fornyet i 2009, hvor det blev muligt for Danmark at anmode om bankoplysninger for borgere bosat i Luxembourg.
Den DBO, der er indgået med Luxembourg, er baseret på internationale standarder som angivet i OECD-modeloverenskomsten.
DBO'en afviger således ikke fra DBO'er, som Danmark har indgået med andre lande.
Danmark og Luxembourg er altså enige om, hvordan den skal se ud.
Med det fremsatte lovforslag sikres det, at pensioner fremover beskattes.
Uanset problemerne med skattereglerne i Luxembourg er der således ingen grund til, at vi ikke skulle have en DBO med Luxembourg.
Der er simpelt hen ingen grund til at opsige den.
Selv om vi opsagde DBO'en, ville EU-direktiverne på de centrale områder såsom rente og udbytte fortsat gælde.
Det giver derfor ingen mening at opsige aftalen, og det ville ikke løse problemerne med, at et aftagerland indgår hemmelige skatteaftaler.
Dette skal løses på anden vis, som jeg tidligere har redegjort for.
Regeringen vil ufortrødent fortsætte sit arbejde med at imødegå brugen af skattely og aggressiv international skatteplanlægning.
Dette sker primært ved en aktiv deltagelse i de relevante fora i EU og OECD for at lægge maksimalt pres på de lande og selskaber, der ikke har forstået budskabet.
Derudover vil regeringen fremme indførelsen af en omgåelsesklausul.
Tak for ordet.
Ja, det er jo lige før, at der har været 100 m-løb til OL, som har været afviklet langsommere end denne lovbehandling.
Tak for den brede tilslutning til lovforslaget.
Indholdet i aftalen er jo overskueligt, og det er grundigt beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget.
Men det er også klart, at hvis der er yderligere forhold, som nogen ønsker belyst, besvarer jeg selvfølgelig også gerne de spørgsmål, der måtte blive stillet under udvalgsbehandlingen.
Jeg skal bare også i praksis for en god ordens skyld sige, at det fra færøsk side er oplyst, at der er fremsat forslag i Lagtinget om tiltrædelse af aftalen, og efter det oplyste forventes forslaget vedtaget der senest i begyndelsen af december.
Tak for ordet.