runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Altså, nu har den tidligere regering brugt 10 år på at tale om problemerne, og man kan langtfra sige, at man har fundet en løsning.
Og nu har vi så haft en ny regering, som har siddet lidt over en uge, og som har sagt, at man gerne vil gøre noget ved det.
Og det skal vi nok gøre.
Og vi skal nok, når vi har fået analyseret omfanget og dybden af de problemer, som er opstået i de sidste 10 år, fremlægge vores analyse af situationens alvor.
Vi vil også komme med modeller til, hvordan vi kan få sat det her på dagsordenen.
For den her regering mener det alvorligt, når vi kan se, at vi får flere boligområder, hvor der er problemer.
Vi skal have færre boligområder, hvor der er problemer.
Det er derfor, vi sætter det på dagsordenen; det er derfor, vi vil forsøge nøje at analysere, hvad det er for forhold, der gør, at vi har unge, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt og indrette sig under samfundets normer.
Det er det, vi vil til livs.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-12:
Jeg havde jo nok håbet på, at ministeren ville sige noget konkret, men der var kun rene, runde vendinger og hensigtserklæringer.
Der var jo intet om, hvordan regeringen vil måles.
Hvad er det, regeringen skal måles på i forhold til at bekæmpe asocial adfærd?
Det, man kan notere sig, hvis man skal bedømme efter, hvilke meldinger der er kommet, er jo, at de første initiativer, som regeringen tager, er at afskaffe de initiativer, der er omkring påbud og pålæg i forhold til unge, der ikke er veltilpassede; det er at afskaffe de elektroniske fodlænker; det er at afskaffe den her liste, der kategoriserer, hvilke områder der er belastede boligområder.
Og det står jo i skærende kontrast til, at regeringen i regeringsprogrammet siger, at man gerne vil sætte nogle målbare indikatorer op i forhold til, at man skal bedømmes på asocial adfærd i de belastede boligområder.
Og derfor vil jeg da håbe på, at ministeren nu vil bruge anden omgang til at svare helt konkret på: Hvordan skal danskerne kunne bedømme regeringens indsats i forhold til at bekæmpe asocial adfærd i de belastede boligområder, og hvad skal der til, for at kriterierne er opfyldt?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Den her mikrofon virker i hvert fald.
Asocial adfærd er, fuldkommen som det fremgår af regeringsgrundlaget, en vigtig prioritet for regeringen.
Hvorfor er det det?
Det er det, fordi vi jo kan se, at der i visse boligområder er problemer med unge, som lever et liv, hvor de normer og værdier, som præger almindelige familier, hvor man passer sin uddannelse, hvor man måske har et fritidsjob, hvor man har en fritidsaktivitet – håndbold, fodbold eller andet – ikke er en del af hverdagen.
Det, der er en del af hverdagen, er, at man udøver hærværk, at man laver ballade, at man skaber utryghed i de her områder.
Det ønsker regeringen at sætte ind over for.
Der må vi jo desværre konstatere, når man ser på udviklingen i nogle af vores mest belastede boligområder, at virkeligheden jo er den, at de sidste 10 års indsats fra den tidligere regerings side på nogle områder har virket, men på andre områder har slået helt fejl.
Nu har vi fået en ny regering, og denne regering har sat sig for at finde en vej ud af problemet ved at sætte begrebet asocial adfærd på dagsordenen og få skabt en model, således at det også ude i lokalsamfundene kan blive sat på dagsordenen og kan blive noget, man hos myndigheder, kommuner og uddannelsesinstitutioner sætter hårdere ind over for, end vi har set tidligere.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-12:
Så kan jeg jo passende fortsætte, hvor hr. Peter Skaarup slap.
Det er vedrørende den del af regeringsprogrammet, hvor der står, at regeringen gerne vil bedømmes på, at man bekæmper asocial adfærd i belastede boligområder.
Når det er noget, som regeringen konkret gerne vil måles på, må det vel være relevant, at man så også indikerer, på hvilken måde man vil måles.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Så prøver jeg at tale herovrefra.
Hvis Dansk Folkeparti ville læse regeringsgrundlaget, ville man se, at det står meget, meget klart, at det er det, der også er intentionen og grundlaget for, hvordan regeringen ser dansk politi udvikle sig.
Vi har selvfølgelig behov for at se på, hvordan vi kan sikre, at dansk politi i højere grad er til stede i de lokalsamfund, hvor der er problemer, og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det ligger regeringen meget nært, at det kommer til at ske, når vi forhåbentlig finder sammen om en ny aftale for dansk politi.
Det har dansk politi behov for, og regeringen vil helt sikkert sætte sig i spidsen for, at det også sker.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-12:
Jeg vil sige, at det, som ministeren sagde, jo har været drøftet mange gange, og det er heller ikke noget nyt, at man har analyseenheder.
Det, jeg tænker på, er noget mere håndfast, hvor man kommer frem med nogle nye ideer til, nogle nye tanker om, hvordan man sikrer, at når der kommer et opkald fra en borger, kommer politiet ud – bedre end den undersøgelse, der blev offentliggjort i går, viser, og som Ritzaus Bureau skrev om.
Så jeg efterlyser: Hvad vil regeringen gøre her?
Et andet eksempel, hvor der har manglet handling, er jo i forbindelse med bekæmpelsen af ulovligt fyrværkeri – det bliver snart aktuelt, da det snart er nytårsaften – og der har været en rigtig grim sag ovre i det jyske.
Det viser sig, at mange inden for den legale del af branchen siger, at der er problemer, og at der er steder, hvor man ikke laver nok efterforskning på en organiseret måde i forhold til ulovligt fyrværkeri.
Og det er jo et eksempel på et område, hvor jeg synes at regeringen må spille ud og sige, at her vil der blive gjort en ekstra indsats.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Så tror jeg, lyden virker igen.
Det er bestemt ikke gamle ting.
Det er jeg ked af at måtte sige til spørgeren.
Jeg håber ikke, at spørgeren mener, at det er gamle og måske lidt ubrugelige ting, at vi skal sikre, at politiet er til stede i de lokalsamfund, hvor der er problemer.
Og hvorfor gør det det?
Det gør det, fordi vi mener, at når politiet er til stede i et tæt samarbejde med de sociale myndigheder, skoler, andre uddannelsessteder, kommunen i øvrigt og ikke mindst de mange, mange dygtige frivillige kræfter, som hver eneste dag gør en kæmpeindsats for at sikre ro, orden og tryghed i mange lokalsamfund, så hjælper politiets tilstedeværelse.
Så det er bestemt ikke gamle ting, det kan man ikke udlede af det, regeringen siger.
Det kan godt være, at det er Dansk Folkepartis udtryk for vigtigheden af, at politiet er til stede i lokalsamfund med problemer, men det er i hvert fald ikke regeringens holdning.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-12:
Jeg synes, at det, der er relevant at spørge til her, er, hvilke initiativer regeringen har tænkt sig at komme med, for at den tillid, der skal være ude i befolkningen til, at politiet kommer, når man beder om det, bliver genoprettet.
Det ser desværre ud til, at der er mindre tillid, end der tidligere har været.
Der synes jeg bare at det, som justitsministeren kom med, er en anelse tyndt.
Ja, der kom nærmest ikke noget nyt, fordi det var nogle gamle ting, som vi har hørt om, og som i flere situationer har været drøftet i forligskredsen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, når nu regeringen i dag fremsætter finanslovforslaget – jeg forstår, at det gør man – om der er noget om politiet, som vi kan tage at føle på.
Altså, har justitsministeren der nogle bud på, hvad der vil blive gjort fra regeringens side, for det begynder jo at haste, hvis der skal laves en 4-årig aftale om politiets forhold inden for den næste måned?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Regeringen har sat det på dagsordenen.
Regeringen har konstateret, at der er store problemer i visse boligområder med unge, som ikke kan opføre sig ordentligt; som ikke respekterer de normer og værdier, som almindelige familier lever efter hver dag.
Det vil vi sætte på dagsordenen.
Vi vil sørge for at sikre, at vi finder en model, således at de myndigheder, som i øvrigt har med det her at gøre, får bedre redskaber til at få sat ind over for det her.
Hvis man bevæger sig lidt rundt i boligområder, hvor der er problemer, så vil man høre, at det her er et problem; man vil høre, at der er behov for, eksempelvis at politiet er til stede, når der er problemer i de her områder; at vi har et effektivt samarbejde helt ned på lokalt niveau over for de her problemer.
Det sætter regeringen ind over for nu, men jeg håber også på lidt respekt for, at der nu har været en regering, som har siddet i 10 år, og at vi kun har siddet i lidt over en uge.
Men jeg lover, at det vil blive sat på dagsordenen, og hvis spørgeren møder op til forhandlingerne om politiaftalen, så vil man se, at det er på dagsordenen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Man kunne også vende det her om og sige, at endelig er der kommet en ambitiøs regering, som gerne vil sikre, at tilgængelighed og fremkommelighed i København er noget, som alle kan nyde godt af, i øvrigt også de mange erhvervsvirksomheder, som har brug for det, de mange mennesker, som har brug for at komme til København i dagligdagen, og ikke mindst københavnerne.
Det synes jeg ikke er en barriere.
Det synes jeg faktisk er en fremstrakt hånd til København og dens udviklingsmuligheder.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Der er forslaget beskrevet rimelig detaljeret, og der fremgår det netop, at taksten for varebiler og lastbiler vil være den dobbelte.
Det er ikke noget, jeg har grebet ud af luften.
Mit sidste spørgsmål i denne runde skal være, at det står klart, at betalingsringen vil udgøre en barriere, en barriere omkring hovedstaden, der sådan billedligt talt bliver en slags mur, en betalingsmur, som vil hæmme borgernes bevægelsesfrihed og øge omkostningerne markant for alle, som er nødt til at passere den her mur, og derfor vil jeg afslutningsvis spørge ministeren: Mener ministeren, at en sådan barriere omkring landets hovedstad vil fremme udviklingen i vores alle sammens hovedstad, og mener ministeren, at en sådan barriere er rimelig over for de borgere og virksomheder, som tilfældigvis er nødt til at passere den barriere?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jeg vil gerne starte mit svar med at gøre hr. Kristian Pihl Lorentzen opmærksom på, at Venstre i 2009 sammen med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance, altså et meget bredt udsnit af Folketingets partier, må man vist sige, var med til at underskrive en aftale om, at støj- og luftforurening i byerne skal ned, at den kollektive trafik skal løfte det meste af fremtidens vækst i trafikken, og at transportens CO2-udledning skal ned – en meget smuk målsætning, som også ordførerens parti var med til at underskrive.
Nu er der så nogle af de her partier, som også underskrev det her, som prøver på at blive konkrete i forhold til at gøre noget ved det løfte, som blev afgivet i 2009.
Og nu bliver jeg så spurgt om her godt en uge, efter at regeringen er tiltrådt, hvad svaret er til de mange tusinde, som kan blive berørt af det her.
Svaret er selvfølgelig: Ja, man kan jo ikke lave det, vi er i gang med her, uden at det også kommer til at berøre mennesker, men det, man bare skal gøre sig klart, er, at det, vi gerne vil gøre, er at få skabt en situation, hvor man i stedet for nu at sidde i kø undervejs inde i byen kan få mere tilgængelighed i København, netop ved at vi giver incitament til, at der er flere, der stiger ud af deres bil og over i den kollektive trafik, som skal blive bedre, mere effektiv og billigere.
Jeg kan ikke forstå, at der kan være ret stor diskussion om den målsætning.
Alternativet er jo det, som jeg har oplevet siden 1990, at det bare er blevet værre og værre i København.
Det kan vi jo heller ikke tillade.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Jeg må erklære mig enig i, at det selvfølgelig er ønskeligt, at flere af egen fri vilje benytter sig af den kollektive trafik, men jeg håber, ministeren anerkender, at rigtig mange af dem, der dagligt tager deres bil inde i København, jo ikke gør det af lyst, de gør det, fordi de har en familiemæssig situation, der gør, at de måske skal aflevere børn i forskellige daginstitutioner, de gør det, fordi de bor et sted, hvor man ikke har mulighed for at bruge den kollektive trafik.
Derfor må vi jo sige, at selv om en betalingsring måtte få nogle flere til at benytte sig af den kollektive trafik, så rammer den knusende hårdt over for dem, der er henvist til at bruge bilen.
Det håber jeg anerkendes.
Så jeg tror ikke på, at betalingsringen løser de trafikale udfordringer med køer på motorvejene inde i København.
Vi skal i stedet for satse på at gøre den kollektive trafik mere attraktiv, og der har vi jo lagt sporene gennem en række investeringer.
Men jeg vil frem til et spørgsmål, og det går jo på de titusinder af familier og borgere i København og uden for København, der lige nu famler i mørke med hensyn til planerne om betalingsringen.
De skal jo snart til at lægge husholdningsbudget for 2012, og derfor vil jeg spørge, hvor længe ministeren finder det rimeligt, at disse familier skal leve i total uvished om betalingsringens vidtrækkende konsekvenser for den enkelte.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Til det sidste kan jeg svare klart ja.
Jeg tror på, at det er svaret.
Regeringen har en klar vision om, at vi vil sikre, at der kommer færre biler ind i København, fordi vi ved, det giver en række problemer både i forhold til hverdagen med at kunne komme frem og tilbage, altså til tilgængeligheden, og i forhold til luftforurening og andet.
Vi vil gerne sikre, at der er nogle af de mange mennesker, der kommer over i en kollektiv trafik, som er ordentlig og effektiv.
De mange spørgsmål, som jeg nu får stillet her, er jo lige præcis dem, jeg arbejder seriøst med nu.
Det ville jo være fuldstændig useriøst, hvis jeg efter godt en uge som minister ville påstå, at jeg nu havde svar på alle de her også komplicerede spørgsmål, for det har jeg ikke.
Det vil jeg meget gerne klart tilkendegive: Det har jeg ikke.
Men det vil jeg forsøge at få inden for de kommende uger og måneder, og så vil jeg komme med et konkret lovforslag, som så også giver ikke kun ordføreren, men den danske befolkning svar på de meget relevante spørgsmål, som jeg lige blev stillet før.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Vi er naturligvis meget enige i, at vi skal bekæmpe trængsel, og at vi skal sørge for, at det er let for folk at komme på arbejde og ikke svært, men så skiller vandene også, for vi er absolut ikke enige om midlerne til at nå det mål.
Der har også været forvirring om regeringens politik med hensyn til rabat på de bompenge, man ønsker at indføre.
Skal der være 2 år eller 5 år med rabat fra betalingsringens etablering?
Endelig er der også stor forvirring om betalingsringens placering og dermed forvirring om, hvem ringen kommer til at ramme.
Derfor vil jeg spørge: Finder ministeren det rimeligt, at man kaster et så omfattende forslag om en betalingsring på bordet uden at have nogle klare svar på, hvad de konkrete konsekvenser vil være for borgerne?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jeg vil gerne kvittere for ønsket om et godt samarbejde og returnere det med at sige, at det vil jeg også være optaget af.
Jeg er – og det ved jeg godt at man somme tider siger at man er for at få et spørgsmål – faktisk oprigtig glad for at få det her spørgsmål, for det handler sådan set om kernen i, hvorfor vi vil lave en betalingsring.
Vi har gjort os overvejelser om det, og der er ingen tvivl om, at en betalingsring vil få en række positive konsekvenser for rigtig mange.
Der vil være mindre trængsel på vejene, således at mange, der benytter bilen i hovedstadsområdet, vil kunne komme hurtigere til og fra arbejde og få bedre tid til og mulighed for at hente deres børn, og varetransport vil også komme til at kunne foregå hurtigere.
Samtidig bliver den kollektive trafik både billigere og bedre, således at dem, der benytter den kollektive trafik, vil kunne komme hurtigere til og fra arbejde, fritidsaktiviteter osv.
Hvis der er trængsel på vejene eller togene ikke går til tiden, koster det jo netop disse familier dyrebart.
Det er netop en af de ting, en betalingsring gerne skulle bidrage til at afhjælpe.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen fremsætte forslag om en betalingsring i hovedstaden.
Regeringen vil sikre en høringsfase og inddrage alle relevante interessenter.
Og det er selvfølgelig helt klart, at vi vil arbejde videre med den præcise udformning af en betalingsring, der vil sikre, at det ikke bliver sværere at nå igennem dagens gøremål.
Vi vil tværtimod gøre det lettere.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Jeg ser meget frem til samarbejdet på trafikområdet.
Så vil jeg spørge: Hvilke overvejelser har ministeren gjort sig om de konsekvenser, en betalingsring omkring København vil få for borgere med daglig behov for at passere ringen i bil med henblik på at passe deres arbejde eller aflevere deres børn i dagpasning?
Hvilke overvejelser har ministeren gjort sig om de konsekvenser, en betalingsring omkring København vil få for borgere med dagligt behov for at passere ringen i bil med henblik på at passe deres arbejde eller aflevere deres børn i dagpasning?
Skriftlig begrundelse
Det vurderes, at regeringens planer om en betalingsring ved København vil få uoverskuelige økonomiske og trafikale konsekvenser for borgere og virksomheder.
Der er behov for at få en nærmere belysning af disse konsekvenser.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Så er det forkert tolket.
Altså, der kommer en betalingsring; det skal der ikke være nogen tvivl om.
Vi er optaget af fra den her regerings side at løse de alvorlige problemer, der er i vores hovedstad.
Det har vi klart sagt i regeringsgrundlaget, og det ligger klart i de ting, som jeg også har sagt her i salen i dag; så det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det, jeg bare ikke kan forholde mig til, er, når der sådan kommer forskellige påstande om, at så ligger der det ene og det andet til grund.
Jeg ved det ikke endnu, for jeg er ikke nået til bunds i det her lovgivningsarbejde.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Jamen vi kan sandelig ikke være uenige i målsætningen.
Jeg er glad for, at ministeren nævner den store, brede aftale fra 2009, for vi er jo helt enige om, at vi skal have en renere by, vi skal også prøve at få flere over i den kollektive trafik, og det er jo netop derfor, at vi har foretaget massive investeringer i den kollektive trafik, bl.a. med en metrocityring, en opgradering af Nørreport Station, og en lang række andre investeringer, som nu skal have tid til at virke.
Men det, der sker her, er jo, at regeringen begynder at piske folk, inden den kollektive trafik bliver attraktiv, og det er det, vi finder er urimeligt.
Derfor ser vi frem til en fortsat debat omkring betalingsringen, hvor vi jo har det mål, at forslaget totalt tages af bordet.
Men jeg vil også godt dvæle lidt ved spørgsmålet om, hvem der egentlig rammes af betalingsringen.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren ikke allerede nu kan løfte sløret en lille smule for, om der er nogle særlige grupper, som bliver undtaget fra den store ekstraudgift.
Det er således i Sverige ved den stockholmske betalingsring, at der er en række grupper, som er undtaget som f.eks. udrykningskøretøjer, busser, handicapbiler, udenlandske biler og køretøjer, der kører på alternative drivmidler.
Kan ministeren løfte sløret lidt for, om der er nogen, der skal undtages for den meget store ekstraudgift, som betalingsringen vil medføre?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jamen jeg vil sådan set gerne kvittere for, at der er truffet kloge trafikpolitiske beslutninger, også om at forbedre den kollektive trafik i København.
Det er jeg sådan set glad for at der er, og det skal vi fortsætte med at gøre.
Jeg kan så forstå, at der er uenighed imellem Venstre og regeringen om, hvorvidt betalingsringen er en fornuftig idé eller ej.
Jeg kunne måske have det fromme ønske, at man kunne vente med den voldsomme kritik, til man kunne gøre den mere konkret, nemlig med afsæt i et konkret lovforslag.
Hvad der bliver af undtagelser kan jeg heller ikke svare på på nuværende tidspunkt, for så langt er jeg ikke i det lovforberedende arbejde, men også det kommer.
Det lover jeg.
Jeg vil gerne give ordføreren en kompliment for at være politisk retorisk god, og det er sådan lidt på niveau med, hvornår man holdt op med at slå sin kone.
For udgangspunktet er her, at der kommer til at blive lagt en voldsom afgift på transport af varer.
Det har jeg jo ikke taget stilling til endnu.
Det er jo lige præcis en af de ting, som vi nu sidder og overvejer og diskuterer, og som i øvrigt skal forhandles og diskuteres med de berørte parter på det her område.
Så den taktik, som jeg godt også undervejs her har fornemmet med at postulere en hel masse ting, forstår jeg godt, og det kan også være o.k., men man kunne måske også bare sige: O.k., lidt tålmodighed på et så stort og vigtigt projekt.
Ministeren har lovet, at der kommer et konkret lovforslag, hvor der så også bliver beskrevet de ting, som der bliver spurgt ind til nu, altså, hvad taksten bliver, og hvad taksten ikke bliver her.
Jeg ved det ikke på nuværende tidspunkt, og derfor kan ordføreren jo heller ikke rigtig postulere, at det bliver sådan.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Det vil vi se frem til, og der vil jeg så følge op med at spørge ministeren, om ministeren er opmærksom på, at et element i forslaget om betalingsringen jo er, at varebiler og lastbiler skal betale dobbelt takst.
Det vil sige, at varer, der skal transporteres ind i vores hovedstad, jo bliver forbundet med en ekstra udgift, og der vil jeg spørge ministeren, om han tror, at det er noget, der vil gøre varerne i københavnske butikker billigere eller dyrere, og jeg vil også spørge ministeren, om han tror, at det er noget, der vil befordre væksten – som regeringen jo går meget op i – og jobskabelsen i København, eller om det vil betyde det modsatte, nemlig at der begynder at komme ekstra omkostninger i forbindelse med erhvervsmæssig transport i hovedstaden.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Hvis det var det, der var målet, så var det ikke i samklang med det.
Jeg vil gerne prøve på at gentage det endnu en gang.
Ja, der kan stilles rigtig mange spørgsmål på det her område, som jeg ikke er i stand til at svare på i dag, men jeg kan svare på det, som jeg synes efter godt en uge i sadlen som transportminister må være det afgørende, nemlig at vi ønsker en betalingsring, og det gør vi, fordi vi gerne vil mindske trængslen i København, vi vil gerne løse en række af de problemer, som jeg tror rigtig mange mennesker oplever i deres hverdag.
Ja, vi vil gerne sikre, at der bliver en bedre og mere effektiv og billig kollektiv trafik til at afhjælpe en række af de problemer, som der er i og omkring København, når det gælder fremkommelighed.
Det er det, der er målet i det, og jeg må endnu en gang sige til ordføreren, at der kan stilles rigtig, rigtig mange spørgsmål på nuværende tidspunkt.
Jeg vil gøre mit alleryderste for, at inden for en overskuelig fremtid kan ordføreren og alle andre også få konkrete svar på de – vil jeg gerne i øvrigt sige – relevante spørgsmål, der bliver stillet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Jeg håber, at ministeren tilgiver, at vi i oppositionen er en smule utålmodige, og det er vi jo, fordi vi i valgkampen har hørt rigtig meget godt om den her betalingsring.
Vi er så ikke enige i det, vi har hørt, men derfor er vi, og jeg tror mange andre, utålmodige efter at høre noget konkret om, hvordan det egentlig skal gennemføres, og hvordan det kommer til at virke.
Jeg synes ikke, at det lykkes ministeren helt at komme i dybden med besvarelsen, fordi det, vi frygter og egentlig også forventer, er, at betalingsringen efterlader et meget stort hul i statskassen, som følge af at der er planer om at begynde at bruge provenuet, inden bompengene overhovedet begynder at blive opkrævet.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren finder, at en sådan fremgangsmåde er i samklang med regeringens økonomiske forsigtighedsprincip.