runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2009-05-26:
Tak, hr. formand.
Til hr. Knud Kristensen må jeg sige, at det her var noget udenomssniksnak.
Det korte af det lange er, at tallene soleklart viser, at selv regeringens værste spådomme om stigende arbejdsløshed nu bliver gjort til skamme, fordi tallene er endnu værre.
Det ændrer helt grundlæggende forudsætningen for det her.
Det må det da gøre internt i regeringen.
Det kan godt ske, at hr. Knud Kristensen ikke vil sige det her, men så må man jo erkende det.
Noget andet er, at noget af det, som blev fremhævet i Børsen den 21. april, var, at eksempelvis Dansk Arbejdsgiverforening, som man jo ikke kan beskylde for at være et kernerødt sammenrend, var ude at sige, at den her reform rent faktisk vil betyde ekstra 5.600 arbejdsløse.
Så vi er i den situation, at arbejdsløsheden stiger, at fundamentet forsvinder, at arbejdsmarkedets parter ikke vil have den her reform, at Dansk Arbejdsgiverforening siger, at reformen medfører stigende ledighed.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Nu er det sådan, at der er mange, der har en mening om kommunaliseringen af vores jobcenterfunktion.
DA har været modstander af det.
DA er kommet med mange forskellige argumenter.
Der har været argumenter for og imod.
Det er der ingen diskussion om.
Dengang man gennemførte kommunalreformen, lå det i kortene, at der skulle være en kommunalisering af beskæftigelsesindsatsen i fremtiden.
Det havde DA ingen kommentarer til.
Det synes de var en ganske udmærket løsning.
At man nu fremkommer med nogle forskellige scenarier, er fint nok.
Det er også det, der gør, at vi netop arbejder så omhyggeligt på at lukke alle de forskellige huller, der har været igennem hele forløbet.
Vores beskæftigelsesminister har svaret på utallige spørgsmål, og i mange af de spørgsmål har der været mange forskellige ting, som netop knytter an til den jobcenterfunktion, som vi fremadrettet skal gennemføre.
Thomas Adelskov (S), 2009-05-26:
Det glæder mig, at den konservative ordfører i modsætning til hr. Jens Vibjerg vedstår, at de tal, vi har fået fremlagt i Arbejdsmarkedsudvalget, er korrekte, og at nogle kommuner taber på det her og andre kommuner vinder på det her.
Men når der så ligger et forslag fra Kommunernes Landsforening om at gøre det sådan, at ingen kommuner kommer til at tabe på det, ved at man simpelt hen direkte refunderer udgifterne, forstår jeg ikke, at De Konservative afviser det.
Vi står over for at ville få 145.000 ledige næste år.
Vi har fået tal fra beskæftigelsesministeren, som viser, at hvis man kommer op på den ledighed, ender en kommune som Odsherred Kommune med rent faktisk at skulle af med over 3 mio. kr. - udgifter, som man ikke selv er herre over, fordi ledigheden simpelt hen stiger.
I øjeblikket har man fyret folk eller nedlagt stillinger i et omfang, der svarer til 96 hjemmehjælperstillinger, fordi man i kommunen er økonomisk trængt.
Det her svarer til en 10-11 nye hjemmehjælperstillinger, som man skal nedlægge.
Og så er spørgsmålet bare: Synes De Konservative, at det er en god løsning, at nogle kommuner bliver tvunget til nu at skulle ud og foretage fyringer og besparelser, fordi ledigheden stiger og de ikke selv har kunnet gøre noget ved det, fordi man kommunaliserer beskæftigelsesindsatsen?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Nu vil jeg gerne give udtryk for, at jeg har et meget optimistiske sind, og jeg vil samtidig gerne gøre opmærksom på, at jeg kigger lidt mere end 1 år frem i den her situation.
Jeg kigger rent faktisk sådan en 5-6 år frem.
I år 2015 vil vi være i en situation, hvor vi igen har en beskæftigelse, der er lige så lav som i 2008.
Vi vil stå med et arbejdsmarked, hvor vi mangler arbejdskraft, og derfor kan vi så glæde os over, at vi nu har gennemført østaftalen, så det er muligt at rekruttere den arbejdskraft, der skal rekrutteres.
Men det er forkert, hvis man har et sigte, der kun går 1 år frem.
Vi skal se det her på den lange bane, og hvis vi kunne blive enige om at se det på den lange bane, ville vi også være enige om, at det her er en rigtig løsning for beskæftigelsesindsatsen i Danmark.
Thomas Adelskov (S), 2009-05-26:
Nu har vi jo bedt om at få beregninger, der også går 5-6 år frem, og det har vi ikke kunnet få, så jeg vil sige til hr. Knud Kristensen, at det jo er lidt svært.
Det er fair nok, at hr. Knud Kristensen mener, at man ude i kommunerne ikke skal lave budgetter, der er 1-årige, men at man skal lave budgetter, der er 5-6-årige.
Og måden at finde dem på er ved at gå ind at fyre medarbejdere.
Så mit spørgsmål til hr. Knud Kristensen gælder stadig væk: På trods af hans ukuelige optimisme for fremtiden, hvordan synes hr. Knud Kristensen selv det går, og hvorfor følger man ikke rådet om, at vi i den her krisetid ikke skal lave den her økonomimodel, men en økonomimodel, der holder kommunerne skadesløse, sådan at kommunerne ikke skal til at fyre medarbejdere næste år, fordi det altså ramler derude, når nu beskæftigelsesindsatsen bliver kommunaliseret?
Så lad os da finde sammen om det om ikke andet.
Hvis ikke vi er enige om de overordnede rammer, kunne vi vel blive enige om økonomien og så holde kommunerne skadesløse i stedet for som her at lade det være et lotterispil.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Der skal altid være et incitament til, at man kan gøre en forskel, og der skal være et mål for jobcentrene for at gøre det bedre, for så har vi en bedre situation, så der er muligheder for, at vi netop også på det område her kan udvikle.
Det er en mulighed, som jobcentrene får.
Med hensyn til at tvinge til at udlicitere vil jeg sige, at det jo netop også fortjener en forklaring.
Det er en mulighed, jobcentrene får, netop for at kunne lave en udlicitering af nogle opgaver.
Der er større, og der er mindre kommuner, og de mindre kommuner kan måske have behov for at have nogle sparringspartnere fra det private erhvervsliv, der kan gå ind og hjælpe med at løse en del af opgaven.
Der er ingen, der siger, at man skal udlicitere hele opgaven, man kan udlicitere dele af opgaven, og det skal være et supplement til det funktionelle jobcenter i den enkelte kommune.
Line Barfod (EL), 2009-05-26:
Jeg synes, det er højst besynderligt at høre den konservative ordfører tale om, at vi skal have tillid, dels når man ser på den enorme detailstyring, som regeringen inklusive De Konservative konstant laver i forhold til kommunerne, dels når man ser på den måde, den her ordning er skruet sammen på, hvor kommunerne bliver økonomisk straffet, hvis ikke de privatiserer, bliver økonomisk straffet, hvis de ser på arbejdsmarkedet i et større perspektiv end bare inden for deres egne kommunegrænser osv.
Det vidner ikke om den store tillid til kommunerne.
Alle, der har forstand på det her område, har jo sagt, at den finansieringsmodel, der her er skruet sammen, ikke fungerer, og alligevel holder De Konservative fast i, at man ikke har tillid til, at kommunerne vil opføre sig ordentligt, hvis ikke de laver den her økonomiske model.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Kan hr. Knud Kristensen så bekræfte, at de kommuner, der står på listen til at tabe, kun har to muligheder - enten at smide regningen i børneværelset eller i skolegården eller på ældrecentret og skære ned på de kerneopgaver, de i dag er sat til at løse, eller skære på tilbuddene til de arbejdsløse, så arbejdsgiverne ikke får den opkvalificerede arbejdskraft, som de har brug for, når hjulene drejer rundt igen?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Nu kan man jo bygge meget på strategier og prognoser, og man kan gå ind og se på mange forskellige tal og den ene kommune og den anden kommune og 160.000 ledige.
Hvis nu man også læser lidt i avisen, kan man læse om den optimisme, den begyndende optimisme, der er i gang.
Det betyder jo netop, at vi ikke over en årrække vil have en arbejdsledighed på 160.000; vi vil måske ikke komme ret meget højere op, end vi er i øjeblikket - måske 10.000-15.000.
Det, vi ser i øjeblikket, er, at de mange milliarder dollar, som netop er frigivet i verdenssamfundet, begynder at få en effekt.
Der er nu begyndende investeringer udeomkring, og der er efterspørgsel på netop mange af de produkter, som vi er vant til at eksportere, og det er eksporten, vi skal have i gang.
Så vil vi også se, at den stigende arbejdsløshed vil blive begrænset.
Så derfor mener jeg, at hr. Bjarne Laustsen tegner et meget dystert billede af en enkelt kommune.
Jeg vælger at se hele kommunaliseringen af jobcentrene under et.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-26:
Tak for det.
Nu hørte jeg hr. Knud Kristensen sige, at han ikke kunne forstå, at oppositionen ikke fulgte med i de ting, som var populære, bl.a. SP-ordningen.
Det, jeg godt vil spørge ind til, er det, som regeringen har beskrevet i bemærkningerne, nemlig at med den foreslåede finansieringsmodel er der sikret økonomisk bæredygtighed i kommunerne.
Så har jeg kigget lidt på tallene, og der kan jeg se, at København, Odense, Esbjerg, Århus og Aalborg - de fem store kommuner - ved en ledighed på 160.000 vil få 207 mio. kr. betalt af udkantsområderne.
En fjerdedel af alle kommunerne vil få en gevinst, men tre fjerdedele mister.
Uligheden bliver altså meget, meget stor.
Mener ordføreren, at det er økonomisk bæredygtighed?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Jeg vælger at se på den forsikringsordning, som er indlagt i selve jobcenterløsningen her.
Det er en løsning, der gælder for samtlige jobcentre, og der er nogle kommuner, der kan vinde på det, og der er nogle kommuner, der kan tabe på det.
Så kan man jo fremkomme med en række tal, som vi også har diskuteret meget under de forskellige åbne samråd, der har været.
Der er nogle scenarier, der gør, at én kommune vinder og en anden kommune taber.
Det tager vi på et senere tidspunkt, hvis det viser sig, at der bliver en stor ulighed i den her sammenhæng.
Det tror jeg på ingen måde på at der gør.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-26:
De tal, jeg kom med, var dem fra ministeren, og de er rent faktisk med i den overgangsordning, som ordføreren nævnte.
Så uanset den overgangsordning er de her tal rigtige.
Men måske tror hr. Knud Kristensen ikke på de her tal, men mener, at det er nogle tal, jeg kommer med.
Det er det ikke; det er nogle tal, vores nye minister er kommet med.
Vil det sige, at ordføreren faktisk står her og ikke tror på de tal, vores nye minister kommer med?
Det var da utroligt.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Det kan jeg svare ganske kort på.
Jeg tror på alle de tal, ministeren er kommet med.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-26:
Det står jo fast, når man sammenligner de statslige og de kommunale arbejdsformidlinger, at de statslige får tingene gjort til tiden med aktivering og samtaler, og at der er en masse røde felter, hvor det halter bagefter, når vi taler om kommunernes samtaler og aktivering af arbejdsløse.
Så den statslige arbejdsformidling er altså en succes; og så er det, at det undrer mig meget, at Det Konservative Folkeparti, som jo ellers er et konkurrenceminded parti, mener, at de, der har gjort det bedst, skal fjernes.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Nu er det sådan, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, med hensyn til det med at være konkurrenceminded - og jeg vil godt tilkendegive, at jeg er et konkurrencemenneske - at det er et meget, meget godt udtryk.
Med hensyn til de tal, som hr. Eigil Andersen henviser til, er der en god styring på den statslige del og inden for nogle områder en mindre god styring på den kommunale del.
Og der kunne det jo være, at vi i nogle af de centre vil se, at det er den statslige ledelse, der netop bærer igennem og bliver leder for det samlede kommunale system.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-26:
Ville det så ikke være mere naturligt, at man sagde til dem, der har gjort det godt, nemlig den statslige del: Nu er det jer, der kører videre, og vi lægger den kommunale arbejdsformidlingsdel ind under jer?
Ville det ikke være mere naturligt?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Det er et spørgsmål om, at hr. Eigil Andersen bedst kan lide, at det er en statsligt styret enhed.
Vi har aftalt, dengang man talte om en kommunalreform, at jobcenterfunktionen også skulle være kommunal efterfølgende.
Det synes jeg vi skal have tillid til vil lykkes, og jeg synes også, at vi bør give dem et ord med på vejen, og det skal gerne være et positivt ord.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Nu ville det nok være en lille smule optimistisk, hvis hr. Thomas Adelskov faktisk regnede med, at vi i dag kunne begynde at ændre på det, der ligger i kortene.
Det vil ikke være muligt, men det vil være muligt at få en god diskussion om det.
Med hensyn til kommunerne, der skal lave 1-årige budgetter, vil jeg sige, at hr. Thomas Adelskov i løbet af ganske kort tid vil finde ud af, at kommunerne rent faktisk laver 4-årige budgetter, at man fremskriver budgetterne 4 år og netop budgetterer fremadrettet og ikke på kort sigt.
Så derfor kan jeg kun sige, at den model, som ligger her, er modellen for, at vi gennemfører kommunaliseringen af jobcentrene, og det bliver en god løsning fremadrettet for de ledige, det bliver godt for dem, som arbejder i jobcentrene, og det bliver godt for beskæftigelsesindsatsen i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Det er ganske fundamentalt i et retssamfund, at når staten gør indgreb i den personlige frihed, sker det under domstolskontrol.
SF har stillet et ændringsforslag til det her lovforslag, som vi varmt støtter, som på den ene side gør det, som regeringen gerne vil opnå, nemlig at man uden at fortabe øjemedet kan aflytte telefoner ud over dem, som man har fået kendelser til, og også kan aflytte telefoner, der tilhører andre borgere, men som på den anden side pålægger politiet inden for 24 timer at søge domstolenes godkendelse af aflytningen.
Man har altså en situation, hvor man kan blive nødt til som led i en efterforskning eller overvågning at aflytte personer, som man ikke har fået forudgående kendelse til at aflytte, for så efterfølgende at søge domstolenes tilladelse og godkendelse af det indgreb.
Det vil være et retssamfund værdigt, for det skal ikke være sådan, at politiet efter forgodtbefindende kan aflytte personer, også personer, som sådan set ikke er under personlig mistanke, men bare har en relation til folk, som er under mistanke.
Hvis forslaget vedtages uden det her ændringsforslag, så betyder det i praksis, at folk, som er under mistanke, og hvor der har været forudgående domstolskontrol, og der altså er en aflytningskendelse, sådan set har en større retssikkerhed end de folk, der ikke er under mistanke, men som undervejs er blevet involveret i efterforskningen, fordi politiet har udvidet aflytningen.
Jeg anmoder derfor kraftigt om, at man, når man betræder den her sti, så gør det med respekt for helt fundamentale retssamfundsprincipper og stemmer for ændringsforslaget, så der for personer, som ikke engang behøver at være mistænkt, som bliver aflyttet, inden for 24 timer bliver en domstolskontrol af den pågældende aflytning, ellers kommer vi retssikkerhedsmæssigt ud på fuldstændig gyngende grund.
Line Barfod (EL), 2009-05-26:
Hvis man ser tilbage på, hvordan vores demokrati og retssamfund har udviklet sig, så var grundlaget dengang, da man indførte grundloven, de borgerlige frihedsrettigheder, og at man skulle sikre den enkeltes personlige frihed.
Man mente, at det var fuldstændig afgørende i et retssamfund, at den enkelte havde en personlig frihed og havde en frihed til, at myndighederne ikke bare kunne gå ind uden kontrol og gøre, hvad der passede dem.
Derfor indførte man en række frihedsrettigheder.
Det afbalancerede man selvfølgelig i forhold til, at det også skal være muligt at bekæmpe kriminalitet.
Derfor indførte man kravet om domstolskontrol, når myndighederne skal lave indgreb i den personlige frihed.
Det har vi forsøgt at holde fast i siden, men her i de senere år er det gået voldsomt ned ad bakke.
Det er, som om et flertal i Folketinget mener, at domstole bare er til besvær og ikke er noget, som man behøver at bruge tid på; at et flertal i Folketinget mener, at der ikke er nogen grund til, at der er kontrol med myndighedernes indgreb i borgernes personlige frihed; at der er et flertal, der ikke længere mener, at det ikke er særlig vigtigt at beskytte den personlige frihed.
Det kan jo undre, at det især er de borgerlige partier, der fører an i angrebet på de borgerlige frihedsrettigheder.
Det er, som om man ikke længere synes, at de er værd at forsvare.
Derfor håber jeg også meget, at der må være bare enkelte blandt de borgerlige, som stadig mener, at den personlige frihed er værd at forsvare, som stadig mener, at domstole ikke bare er til besvær, men at der faktisk er et formål med at have en domstolskontrol, og at vi derfor skal sikre, at der er domstolskontrol, når myndighederne skal foretage et så voldsomt indgreb i den personlige frihed som at aflytte telefonerne - oven i købet aflytte telefoner hos personer, der slet ikke er mistænkt.
Jeg synes, det er højst besynderligt, at man her har valgt at sige, at man ikke mener, at det er nødvendigt med særlig meget kontrol, når det er ikkemistænkte, der skal aflyttes, hvorimod der er domstolskontrol, når det er mistænkte, der skal aflyttes.
Det virker højst besynderligt, og jeg håber virkelig, at der er nogle, der tænker sig om.
Tom Behnke (KF), 2009-05-26:
Jeg føler bare et behov for lige at spørge fru Line Barfod, om ikke fru Line Barfod kan bekræfte, at det er sådan, at politiet får en dommerkendelse på en person og eventuelle telefonnumre, som personen benytter sig af, og som man har kendskab til på det tidspunkt.
Hvis man så i efterforskningen finder ud af, at den her forbryder altså benytter sig af en anden mobiltelefon, eller at han benytter sig af en telefonboks, eller at han benytter sig af den telefon, der står hos svigermor, så kan man umiddelbart gå i gang med at aflytte der.
Men det forudsætter, at politiet nøje registrerer, hvilke numre der bliver aflyttet, begrundelsen for at man aflytter det pågældende nummer, og at der er en domstolskontrol af politiets efterforskningsskridt.
Der bliver sagt her af fru Line Barfod, at det sker uden domstolskontrol.
Det er jo direkte forkert.
Er det ikke korrekt, at senest 4 uger efter indgrebet skal der fremlægges komplette lister ved domstolene med begrundelse for hver eneste aflytning?
Line Barfod (EL), 2009-05-26:
Det system, vi hidtil har haft i Danmark, er, at politiet skal gå til domstolene og få godkendt indgreb i den personlige frihed, før de foretager dem, medmindre der er tvingende grunde til at gennemføre det med det samme.
Hvis der er det, skal politiet gå til domstolene inden 24 timer, efter de har grebet ind i den personlige frihed f.eks. ved at foretage telefonaflytning.
Og jeg har endnu ikke hørt noget argument for, hvorfor det skal laves om til, at man bare 4 uger efter kommer med en liste.
Jeg har ikke hørt fra nogen politifolk eller fra nogen dommere, at det skulle være svært at komme op og få den dommerkendelse, hvis ellers man har argumenterne i orden.
Kim Christiansen (DF), 2009-05-26:
Allerførst vil jeg gerne lige kvittere for det store flertals vedtagelse af det foregående forslag.
Med hensyn til det her forslag om skærpelse af straffen for flugtbilisme påpegede Dansk Folkeparti, allerede da vi vedtog de sidste stramninger, de sidste skærpelser for over et år siden, det urimelige i, at det skulle være en formildende omstændighed, når der ikke var sket væsentlig personskade.
Da stillede vi også det kritiske spørgsmål: Hvordan kan en flugtbilist, der som oftest er spirituspåvirket, vurdere, om der er sket væsentlig personskade, i og med at vedkommende er stukket af fra stedet?
Det, vi gerne vil med den her stramning, som i dag vil blive stemt ned af et stort flertal - og det synes jeg er beklageligt og et meget dårligt signal at sende til flugtbilisterne - er at straffe den forkastelige handling, som vi synes det er at stikke af fra en ulykke.
Og det er som oftest for egen vindings skyld, for så kan man næste dag, når man nu er blevet ædru, melde sig selv til politiet og sige, at man troede, at det var et dyr, eller at man ikke kan huske noget, eller hvad man nu kommer med af undskyldninger, og så får man en bøde på 1.000 kr., og det er jo meget, meget billigere end at få taget sit kørekort.
Derfor er vi kommet med det her beslutningsforslag, og vi vil sikkert også komme med det igen, for når kameraerne snurrer, hver gang der er sket en forfærdelig ulykke, tales der om minimumsstraffe.
Vi har jo bl.a. set Venstres hr. Michael Aastrup Jensen plædere for minimumsstraffe efter den frygtelige ulykke, der skete oppe i Randersområdet, hvor en mor og to børn blev slået ihjel af en vanvittig og beruset spritbilist.
Og vi har også hørt justitsministeren tale varmt for, at det godt kunne være, at man skulle stramme lovgivningen yderligere over for vanvidsbilisme - og jeg ser også flugtbilisme som en del af vanvidsbilismen.
Senest har Socialistisk Folkeparti talt varmt for, at man skulle have minimumsstraffe i forbindelse med våbenbesiddelse.
Så der er en meget, synes jeg, stor tilbøjelighed til at være for minimumsstraffe.
Faktisk taler alle Folketingets partier med få undtagelser varmt for, at der skal være minimumsstraffe på en række områder.
Det vil vi gerne have stoppet - det bliver ikke i dag, men vi håber på, at det bliver ved en senere lejlighed.
Line Barfod (EL), 2009-05-26:
Jeg synes, det er højst besynderligt, at hr. Tom Behnke ikke bruger sin taletid til at forklare, hvorfor De Konservative, som tidligere har stået for borgerlige frihedsrettigheder, mener, at det er i orden, at politiet kan gå ind og foretage aflytning af ikkemistænkte uden at gå til domstolene og få godkendt indgrebet.
Det er rigtigt, at de 4 uger efter skal gå til domstolene med en liste, men det er jo noget fuldstændig andet end, at de skal gå til domstolene og få godkendt det, inden de sætter aflytningen i gang, eller at de skal komme senest 24 timer efter og argumentere for, hvorfor de ikke inden kunne nå at bruge en halv time på at gå til domstolene.
Det er den ordning, vi har i dag, og som vi har på alle andre områder, og som er i det ændringsforslag, der ligger her.
Hr. Tom Behnke er ikke kommet med et eneste argument for, hvor politiet ikke er i stand til at gå til domstolene og få en dommerkendelse.
Det har de kunnet hidtil, så hvad er det, der gør, at de ikke kan gøre det fremover?
Tom Behnke (KF), 2009-05-26:
Det, vi så diskuterer, er ikke, om der skal være en domstolskontrol.
Det, vi diskuterer, er, på hvilke tidspunkter der skal være en domstolskontrol.
Jeg synes, det var meget værdigt og meget fint, at fru Line Barfod bekræftede, at sådan er det.
Det synes jeg hører med til debatten her, for man prøver jo af uvisse årsager at sende det signal, at der slet ikke er nogen domstolskontrol.
Og det fik vi så også en erkendelse af her.
Det synes jeg var fint, og det vil jeg gerne have lov til at kvittere for.
Tak for det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-05-26:
Vores holdning er jo fuldstændig klar med hensyn til det her, og grunden til, at vi ikke kan stemme for dette delforslag, er, at der ud af det her forslag jo bringes et provenu, som er med til at give de skattelettelser, som vi synes er så socialt skævt fordelt.
Så kort er svaret.
Derfor kan vi naturligvis ikke støtte forslaget.
Med hensyn til hvad en pakke cigaretter skal koste, vil jeg sige, at det ikke er en diskussion, vi vil indlade os yderligere på her i dag, for den var hr. Torsten Schack Pedersen med til fuldstændig at afspore ved førstebehandlingen.