runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Kiel (EL), 2015-12-04:
Som vi har hørt, lægger lovforslaget isoleret set op til, at fradraget for bilister bliver 20 kr. mere, hver gang man passerer broen.
Men regeringen lægger også op til at sænke prisen for dem, der pendler over Storebælt i bil.
Det er lagt frem som en del af regeringens vækstplan, så samlet set får man, når man kører i bil hver dag over broen, en rabat på 1.100 kr. om måneden.
Det er vel efterhånden velkendt, at regeringen prøver at styre mangt og meget gennem økonomiske incitamenter.
Det gælder alt lige fra tilgængelige arbejdspladser for ledige til, om flygtninge nu skal sætte kursen mod Helsinge, Helsingborg eller Helsinki.
I de tilfælde har man jo brugt pisken og færre penge som incitament.
Nu er turen så kommet til bilejerne, og der har man så fundet guleroden frem.
Det er jo fint, at regeringen gerne vil give et incitament til, at man kan søge arbejde på den anden side af Storebælt, men her bliver togpendlerne jo i den grad snydt.
De får hverken rabat på billetprisen eller øget fradrag.
Fradrag for togpendlere over Storebælt er til sammenligning med de 110 kr. kun 15 kr.
Dermed er fradraget ikke kun en gulerod til at søge arbejde på den anden side af Storebælt.
Der er også en gulerod til at skifte tog ud med privatbilen, og det er helt galt efter Enhedslistens opfattelse.
En tur over Storebælt vil typisk udlede to til tre gange så meget CO2 som en tur med tog.
Men vi håber da ikke, at regeringen har fået den opfattelse, at det går ud på at komme hjem med flest muligt af den slags priser.
For når regeringen generelt nidkært drejer på alle mulige håndtag og tommelskruer for at give folk incitamenter, så er man vel også bevidst om, at man giver pendlerne et incitament til at øge CO2-udslippet.
Enhedslisten kan ikke støtte et øget fradrag for pendlere over Storebælt, som kun gælder bilister.
Hvis vi skal bakke op om det her forslag, skal et øget fradrag naturligvis også gælde togpendlere, og derfor agter vi at stille ændringsforslag i den videre behandling.
Nu kommer jeg selv fra Sydfyn, hvor vi desværre ikke har fået nogen glæde af de her statslige arbejdspladser, der bliver flyttet ud.
Vi har sådan set bare mest oplevet, at der er nogle af dem, der flytter væk, nemlig SKAT.
Så jeg vil gerne vide: Skal det her forestille at være en slags plaster på såret, da man nu har placeret alle de statslige arbejdspladser på den anden side af Storebælt, ved at give en tyver, hver gang folk kører over broen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Der er adskillige af ministerens egne kollegaer, der har været ude at sige, at det egentlig var torskedumt at lave et fast afgiftsknæk, i takt med at bilerne kører længere på literen.
Det burde man jo have lavet dynamisk eller fundet en anden model for.
Men ministerens udgangspunkt er, at det ikke er urimeligt, at man giver folk penge i hånden for at have en bil, der kører kortere pr. liter end en gennemsnitsbil.
Der var i hvert fald et finansieringsforslag fra bl.a. SF's side, som mere end kunne have dækket det, vi snakkede om.
Men regeringen kunne jo godt finde det samme beløb til at gøre luksusbenzinbiler billigere, og det beløb kunne man ellers have brugt på elbilerne.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Det anerkender jeg til fulde.
Vi havde det ønske til de her forhandlinger, når det nu skulle finansieres inden for det almindelige registreringsafgiftssystem, at fordelingen skulle være så fair som mulig og regningen skulle være så lille som mulig.
Vi synes som sagt, at den aftale, der ligger, er ganske fornuftig.
Den kan vi stå på mål for.
Det er derfor, jeg i dag har det her lovforslag med ned i Folketingssalen.
Og så anerkender jeg til fulde, at der har været andre finansieringsforslag, bl.a. fra SF's side, men det er ikke nogen, vi har kunnet se os i denne gang fra regeringens side.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Først og fremmest tak for redegørelsen.
Jeg vil gerne gribe det med prioritering, for jeg er i høj grad enig i, at det er en politisk prioritering.
Det kan være, det kræver noget støtte i en periode, men det er altså en investering i noget.
Og når vi giver gode forhold til dem, der vælger at købe en luksusbil, men måske ikke nødvendigvis går og mangler noget, er det måske mere et frynsegode.
Jeg synes, der er en dualitet i, at det ene er en investering i noget, der er en del af noget mere, og det andet er en investering i øget livskvalitet for nogle, måske, men ikke en investering.
Giver det mening?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jeg kan godt følge præmissen og forudsætningen for spørgsmålet, men jeg ønsker ikke som minister at gå ind og definere, hvorfor folk køber en stor bil.
Det kan der være forskellige årsager til.
Der er nogle, der ser en særlig værdi i det.
Jeg ejer privat en Volkswagen Polo, og det gør jeg, fordi jeg gerne vil køre billigt rundt privat i en bil, der kører langt på literen.
Det er sådan set ikke af miljøhensyn.
Det vigtige for mig har været, at jeg har fået en bil med lav registreringsafgift.
Det er ikke sikkert, at alle har det sådan, så derfor køber jeg ikke helt præmissen.
Men jeg er jo enig i, at når partierne bag finansloven vælger at sige, at de bruger 0,5 mia. kr. på at sænke registreringsafgiften generelt i stedet for at afgiftsfritage elbilerne i 2016, så er det udtryk for prioritering.
Altså, det er udtryk for prioritering – man kan ikke få det hele.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Jeg er med på, at det kan komme til at virke fjollet, hvis ministeren skal stå og definere, præcis hvad der er årsag til, at man køber den ene eller anden bil.
Jeg tænker bare: Hvad er det godt for?
Det har jeg svært ved at se, men det kan være, der er nogle elementer, jeg ikke har set.
Er der noget i indsatsen for den grønne økonomi, der faktisk kunne drive noget, hvis man fik flere til at køre i elbiler?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jeg har det grundlæggende som Venstremand og som liberal sådan, at folk skal købe den bil, de har lyst til.
Personligt har jeg det dårligt med, at vi betaler så meget i registreringsafgift, men jeg må også bare sige, at min opgave som skatteminister jo også er at vogte statens indtægter.
Der kommer jo altså ca. 14 mia. kr. ind i registreringsafgift.
Det får vi nok ikke lavet om foreløbig, men nu er vi kommet et skridt i den rigtige retning med den finanslovsaftale, der er lavet, og den indrømmelse, der er givet til Liberal Alliance, og det synes jeg sådan set er meget fint.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Ministeren kalder det her en fair aftale.
Jeg synes, det vil være mere retvisende at kalde det en uambitiøs aftale, hvor man bruger 160 mio. kr. på at indfase registreringsafgifter på elbiler.
Vi har så opnået det kæmpe resultat i forbindelse med de ændringer her, at man ikke længere opnår et fradrag for at have bilradio i en ny bil.
Det er jo fantastiske fremskridt, der her er opnået.
Jeg vil godt spørge ministeren, om man ikke kunne have gået et par skridt længere.
Det er blevet nævnt, at fradrag i registreringsafgiften, hvis en benzinbil kører bare 16 km/l og og en dieselbil bare 18 km/l, er for uambitiøst.
Og så har vi stadig væk et fradrag i registreringsafgiften, hvis man har de lovpligtige bremser.
Jeg synes, det virker lidt utidssvarende, at man har fradrag i registreringsafgiften, hvis man overholder lovens krav og har de bremser, som loven sådan set kræver.
Kunne ministeren ikke forestille sig, at man var gået lidt videre og havde saneret noget mere i de her registreringsafgiftsregler, som virker så forældede i moderne tid?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jeg er sådan set enig i, at nogle af de fradrag, man har i vores registreringsafgiftssystem, ikke er tilpasset den tid, vi befinder os i.
Grunden til, at man havde fradrag for bilradio, var, at man kunne høre, når der var uheld på motorvejen, og nu sidder folk jo med deres iPhones og mobiltelefoner og alt muligt andet og får advarsler om uheld på motorvejen.
Så kan man godt sige, at så er der ikke grundlag for radiofradraget længere, og det samme gør sig gældende med nogle af de ting, som bliver nævnt.
Det her har jo fra regeringens side ikke været båret af ønsket om at lave en større omlægning af registreringsafgiftssystemet.
Det har været båret af ønsket om at få indfaset elbilerne i det almindelige registreringsafgiftssystem, få samlet den regning op og klaret den udfordring, som den tidligere regering ikke nåede at få klaret, inden den forlod regeringskontorerne.
Man havde sagt, at man gerne ville lave en indfasning i det almindelige registreringsafgiftssystem.
Det er den måde, jeg som skatteminister er gået til opgaven på.
Hvis det skulle have været en større reform, så var nogle af de ting, som bliver nævnt, muligvis kommet i spil, men det har ikke været opgaven og er ikke opgaven på nuværende tidspunkt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jeg vil gerne opfordre til, at man har en lidt mere moderne tilgang, når man skal snakke indfasning af afgifter for elbiler.
Jeg så meget gerne, at man fik gjort det på en måde, så man fik ladet elbiler op på de rigtige tidspunkter.
Jeg synes sådan set, at det er rimeligt, at man præmierer elbilsejere, hvis de lader op på de tidspunkter, hvor vi har overskudsstrøm fra vores vindmølleproduktion.
Jeg vil godt opfordre meget til at se på det med moderne øjne og se elbilerne som en del af et moderne energisystem, hvor vi skal til at bruge mere el i transportsektoren.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Den opfordring tager vi gerne til os i regeringen.
Jeg tror ikke, vi bliver enige med Enhedslisten.
Det er mit indtryk af Enhedslistens politik.
Hvis man skal gøre noget for at fremme privatbilismen, så skal det absolut være elbiler.
Vi har det i regeringen sådan, at vi ikke har noget imod elbiler, men vi vil gerne fremme privatbilismen i al almindelighed.
Men de forslag tager vi til efterretning, og så er jeg sikker på, at vi får mulighed for at drøfte dem på et senere tidspunkt i løbet af kommende folketingsårs samlinger.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-04:
Tak for det.
Det lovforslag, regeringen kommer med her, er et meget lille lovforslag tror jeg man kan tillade sig at sige, al den stund at det vil berøre et sted mellem 1.000 og 1.500 personer.
Men det handler altså om at gøre det lidt billigere for pendlerne at køre over Storebælt ved at forhøje befordringsfradraget fra 90 til 110 kr., og samtidig har man ikke her i lovforslaget, men fra regeringens side, valgt at reducere udgiften til pendlerkort fra 4.000 til 3.000 kr.
Lovforslaget her koster isoleret set ca. 4 mio. kr. i manglende skatteindtægter.
Derfor er det jo et ganske lille lovforslag, men selvfølgelig betydeligt for de ganske mange mennesker, der hver dag har deres kørsel hen over Storebælt som en del af deres arbejde.
Det er selvfølgelig glædeligt for de personer, der her bliver berørt.
Samtidig kan man sige, at regeringen på den anden side har valgt at forlænge tilbagebetalingstiden på Storebælt, så de samme mennesker kommer altså til at betale i en længere årrække, end de ellers ville have gjort.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Det er rigtig vigtigt, at vi har et arbejdsmarked, hvor der er god mobilitet, at vi har folk, som gerne vil flytte sig en afstand for at få et arbejde.
Vi må sige, at transportomkostningerne naturligt betyder noget, og det kan være en udfordring, fordi det selvfølgelig gør, at det koster flere penge, og dermed er det noget, man skal regne med, når man regner ud, hvad man får i løn.
Det er bl.a. også derfor, vi har et befordringsfradrag, som virker generelt over hele landet.
Det er en rigtig god model, vi har der, fordi det er godt for arbejdsmarkedet.
I det hele taget er det godt med et mobilt arbejdsmarked, for bedre mobilitet betyder jo også, at vi får en bedre udnyttelse af arbejdskraftreserverne her i landet.
Man må også bare sige, at der er nogle specielle steder, hvor der kan være en større udfordring, og Storebælt er jo en af dem.
Det er det, som det her lovforslag handler om.
Derfor foreslår man jo konkret, at man vil forhøje fradraget for de arbejdstagere, der passerer Storebælt.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Regeringen har med dette forslag taget endnu et skridt på vejen til at sikre Danmark en bedre balance med mobilitet og vækstmuligheder i hele landet.
Forslaget om forhøjelse af fradrag for pendlere over Storebælt gør det mere attraktivt at rejse efter arbejde.
Det er der brug for i en situation, hvor væksten centreres om de større byer.
Som valgt og bosiddende i Region Sjælland kan jeg mærke den barriere, omkostningerne ved Storebæltsbroen er for arbejdskraftens bevægelighed.
Hensigten er, at det for flere danskere skal kunne betale sig at søge et arbejde, der kræver rejse på tværs af Storebælt.
Med dette lovforslag leverer Venstre med andre ord det, vi har lovet i et af vores valgløfter.
Det er værd at bemærke i en tid, hvor man tydeligt kan mærke, at befolkningens tillid til politikere kan ligge på et lille sted.
I Venstre går vi op i, at man kan regne med, hvad vi siger, og derfor prioriterer vi at opfylde vores valgløfter.
Som valgt i Region Sjælland glæder det selvfølgelig også mig ekstra meget, at der bliver bedre mulighed for at pendle over Storebælt.
Forslaget er en del af finansloven for 2016 og indskriver sig i rækken af tiltag, der bl.a. tæller en historisk udflytning af 3.900 statslige arbejdspladser til gavn for hele landet og udspil til en vækstpakke, der blandt meget andet foreslår et opgør med rigide regler i planloven og sikrer bedre bredbåndsdækning.
På den baggrund kan jeg fortælle, at Venstre støtter lovforslaget.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Generelt er det her jo et rigtig godt forslag, synes vi i Alternativet, og vi kunne godt tænke os at støtte op om det.
Men der er den skævvridning, som Enhedslisten har påpeget, og vi ser simpelt hen ikke en mulighed for at gå ind i et lovforslag, der på den her måde fuldstændig negligerer den offentlige transport.
Det er blevet sagt tidligere i dag, at den offentlige transport er blevet massivt støttet.
Sådan tænker jeg ikke på det længere, for nu har jeg et frikort, der gør, at jeg kan rejse gratis med tog.
Men jeg må indrømme, at jeg tænkte meget på det tidligere, også da jeg arbejdede fra Jylland og kørte til København.
Der var alle mulige gode grunde til ikke at tage toget – det kunne være fleksibilitet, det kunne være hele fornemmelsen af at have ro og fred til at lave sine ting eller sidde og slappe af.
Der er altså en forskel på at tage tog og tage bil.
Og så synes jeg, man skal tage med, at den retning, vi gerne vil skubbe Danmark i, jo netop starter med sådan et forslag her.
Så hvis vi skulle gå med, skulle det være, fordi man så sagde, at man som minimum gik ind og gav den samme fordel til dem, der kører med offentlig transport.
Det er jo ikke at gøre det ulige for bilisterne i det mindste bare at tage den offentlige transport med i ligningen.
Så tænker jeg også, når jeg kigger høringssvarene igennem, at FTF jo går ind og siger, at de også anbefaler, at man burde tage den offentlige transport med.
Så det er jo ikke sådan en fuldstændig grøn forceret tankegang, der kommer her fra vores side.
Det er sådan ret og rimeligt ifølge manges synspunkter.
Så synes jeg også, det er interessant, at det i den måde, man vil finansiere det på, bliver fremhævet, at man også vil få øgede indkomster på øget benzinforbrug, og den skriger i hvert fald lidt, i forhold til hvad vi står for.
Så vi vil stille ændringsforslag om, at vi netop kan få den offentlige transport med.
Det håber jeg da meget at man vil kigge videre på.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-04:
Jo, man kan lige præcis prioritere i kommunerne på den måde, man gerne vil gøre det på.
Men på den her måde er det jo, at vi på forhånd trækker 1 pct. fra kommunerne frem til 2019, og det vil sige, at det er 7 mia. kr., vi i hvert fald hiver ud af kassen på forhånd.
Og det vil sige, at så hæmmer man jo trods alt kommunerne i forhold til den pose penge, de har til at prioritere for.
Og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at kommunerne selv kan prioritere.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-04:
I sommer blev der som bekendt indgået en aftale mellem regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, som gik ud på, at når kommuner og stat havde forhandlet en økonomisk aftale og dermed også havde lagt budgetlofterne for kommunerne, så kunne den til enhver tid siddende regering regne med, at der var et flertal i Folketinget, der ville bakke op om en sådan aftale.
Og det betyder altså faktisk, at vi nu er i den situation, at det er en mindretalsregering, der både kan lægge den økonomiske ramme for kommunerne på forhånd, og som så er garanteret opbakning bagefter.
Alle ved, at vi støtter budgetlofter i kommunerne, alle ved, at vi støtter en ansvarlig økonomi, og alle ved, at vi også mener, der er plads til effektiviseringer i kommunerne, men ikke på den her bevidstløse måde, hvor man påtvinger alle kommunerne ens besparelser – og i øvrigt har en finanslov, der er fuldstændig blottet for økonomiske reformer, som kunne give et øget råderum til de investeringer i uddannelse, ældrepleje osv. som alle løfter – som altså river tænderne fuldstændig ud af kommunernes mulighed for at forhandle en aftale, som de kan stå inde for, når det skal ske til næste år.
Det forstår vi ikke at Dansk Folkeparti vil være med til.
Vi forstår sådan set heller ikke, at Liberal Alliance eller Venstre vil være med til det.
Det er da et fundamentalt brud på den ret stolte tradition, vi har, for at sikre en ligeværdig forhandling mellem kommuner og stat på det her område, og det er ikke i tråd med den ånd, som aftalen fra i sommer blev lavet i.
Og derfor er Radikale Venstre medforslagsstillere på de her ændringsforslag, og derfor vil vi meget gerne have dem vedtaget, sådan at vi kunne stemme for loven som sådan, når vi kommer dertil.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-04:
Jeg har en nagende fornemmelse af, at Det Radikale Venstre er med til de her ændringsforslag – ikke fordi Det Radikale Venstre har et stort problem med omprioriteringsbidraget, men fordi Det Radikale Venstre gerne vil sikre freden internt i rød blok.
Jeg kan ikke forestille mig, at Det Radikale Venstre ikke synes, det er et fornuftigt styringsprincip for den offentlige sektor, at der lægges pres på alle dele af den offentlige sektor for at effektivisere, og at det for kommunernes vedkommende også må betyde, at staten får andel i den effektiviseringsgevinst, som er ude i kommunerne, når vi nu ved, at staten jo finansierer en stor del af kommunernes udgifter via bloktilskud.
Jeg tror ikke på, at man i Det Radikale Venstre er modstandere af omprioriteringsbidraget som princip, men her kan hr. Martin Lidegaard måske gøre mig meget klogere.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-04:
Der er ingen tvivl om, at vores største problem med det omprioriteringsbidrag er, at man tvinger kommunerne til at gennemføre det, og så konfiskerer staten det.
Det er jo centralisering – det er det, der hedder.
Det er jo det stik modsatte af det, Liberal Alliance normalt bryster sig af.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-04:
Centralisering, siger man.
Altså, hvis jeg ikke husker helt forkert, er det en fjerdedel af kommunernes penge, der kommer fra staten, så det er jo udtryk for, at der er en central udbetaling af penge til kommunerne.
Hvorfor skulle det ikke være sådan?
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-04:
Nu har vi så den opfattelse, at langt den største og langt den vigtigste del af det offentlige forbrug pågår ude i kommunerne – så det kunne jo også være, at de enkelte kommuner skulle have mulighed for at prioritere, f.eks. uddannelse.
Man rundbarberer jo også hele uddannelsesområdet – det er bl.a. erhvervsskoler, ungdomsuddannelser ude i landdistrikterne, der her står for skud.
Hvis man havde ladet kommunerne beholde de penge, kunne de satse dem, investere dem i fremtiden.
Nu ved vi jo ikke, hvad pengene kommer til at gå til her –
det vil jeg så medgive.
Det er et stort spørgsmål, om det er Liberal Alliance, der får dem til skattelettelser, eller Dansk Folkeparti, der får dem til de ældre, eller hvad det er, men de kan jo i hvert fald ikke gå til det hele.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jeg skal bare spørge, om SF's ordfører er af den opfattelse, at de prioriteringer, som kommunerne foretager, er hundrede procent fornuftige.
Og er der overhovedet ikke nogen muligheder for, at man inden for den eksisterende ramme for økonomien i kommunerne har mulighed for at prioritere det, som også SF kerer sig om, nemlig borgernær kernevelfærd?
Jeg skal ikke blande mig i, hvordan man prioriterer i kommunerne, men jeg spørger blot.
Synes SF eksempelvis – det er vist oven i købet fra et område, som hr. Jonas Dahl kender særdeles godt – at man kunne have prioriteret det anderledes, når man investerer og prioriterer et par milliarder kroner til et nyt kulturhus i Aarhus?
Eller er det muligt, at andre kommuner kunne bruge pengene anderledes, når de prioriterer at bruge penge på f.eks. selvlysende bænke eller privatfly til udvalgsture?
Jeg animerer blot SF til at komme med en bemærkning om det.
Kan man dog ikke inden for den ramme, der er blandt de historisk højeste, prioritere kernevelfærden mere præcist, når man skal finde 1 pct. til omprioriteringsbidraget?
Jonas Dahl (SF), 2015-12-04:
Jeg er helt sikker på, at man kan prioritere bedre, også i Vejle Kommune, hvor de med en Venstreborgmester i spidsen valgte at chartre et privatfly.
Jeg mener ikke, at det er Folketinget, der skal blande sig i prioriteringerne.
Det er modsat det, hr. Jacob Jensen og den borgerlige side faktisk gennemfører i dag.
Man siger til kommunerne: Vi stoler ikke på jer.
Vi vil gerne tage nogle penge ved at omprioritere fra centralt hold, og så skal vi nok sørge for at fordele pengene til der, hvor de skal bruges.
Men man kan i øvrigt ikke få noget svar på, om det er til skattelettelser, eller hvad de vil bruge pengene på.
Er det nye afgiftslettelser på luksusbiler?
Det virker ikke, som om der er fuld enighed om det i den borgerlige blok.
Men man kan være enig om, at man tager pengene fra velfærden uden at kunne give et klart svar på, hvad man rent faktisk vil bruge pengene til.
Så fra SF's side mener vi sådan set ikke, at der er behov for yderligere centralisering.
Vi mener sådan set, at vi har behov for tillid til vores kommunale folk, og den tillid synes jeg sådan set også Venstre skulle tage at udvise.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jeg nævnte helt bevidst Vejle, for at det ikke skulle hedde sig, at jeg bare peger fingre af f.eks. socialdemokratiske borgmestre eller af den ene borgmester, som SF har.
Det var netop for at vise, at man bredt kommunalt faktisk godt kan prioritere kernevelfærden højere.
Det var i hvert fald det svar, som SF's ordfører kom med, og som jeg noterede mig, og det takker jeg for, for det er jeg sådan set helt enig i.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-04:
Jeg vil gerne give en garanti for, at jeg er helt sikker på, at man kommer til at kunne mærke det på kernevelfærden, når man skal gennemføre omprioriteringsbidraget.
Det tror jeg vi vil se, når vi skal se de kommunale budgetter blive vedtaget for de kommende år.
Og jeg håber sådan set også, at Venstre vil anerkende, at det kommer til at koste kernevelfærd, ikke bare i 2016, men også i 2017, 2018 og 2019, hvor kommunerne år efter år skal igennem yderligere besparelser.
Jeg tror, man sagtens kan gøre tingene klogere nogle steder, men jeg tror ikke på, at man kan gøre det så meget klogere, som regeringen lægger op til, og jeg forstår ikke, at det dybest set er de svageste i vores samfund, brugerne af vores velfærd, der skal betale for de skattelettelser, som Venstre gerne vil dele ud i foråret.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Det kan man selvfølgelig mene.
Men når nu ordføreren selv før sagde, at pengene skulle komme de svagest stillede til gavn, vil jeg bare spørge, om Alternativet mener, at det er gode prioriteringer, at man eksempelvis investerer i store kulturcentre – jeg tror, det er i Aarhus, man har lavet et nyt.
Det er rigtig flot, det medgiver jeg, men det er dog alligevel en prioritering, man har valgt at gøre, en investering på godt og vel 2 mia. kr.
Altså, er det ikke muligt, at man rent faktisk kan prioritere anderledes?
Jeg siger ikke, at vi som Folketing skal blande os i det, men jeg spørger bare: Er det ikke muligt, at man rent faktisk kan prioritere anderledes i kommunerne, så man dermed inden for det budget, man kender, kan gøre mere for de svagest stillede?