runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Jeg forstod på SF’s ordførerindlæg, at vi er enige om præmissen for de her skattelettelser, der laves, altså at der er et overskud i Arbejdsmarkedsfonden og det jo så skal deles ud på en eller anden måde.
Men som jeg forstod på hr. Homann, ville SF foretrække, at vi bare sænkede arbejdsmarkedsbidraget med ½ pct. - det var det, jeg forstod for det mener hr. Homann åbenbart vil være meget bedre end at lave de skattelettelser, der laves nu.
Jeg troede faktisk, at SF gik ind for progressive skatter, altså at jo mere man tjener, jo mere skal man betale i skat.
Men hvis man bare lemper arbejdsmarkedsbidraget med ½ pct., så får direktøren, der tjener 2 mio. kr. om året, en skattelettelse på 10.000 kr., mens den, der kun tjener 200.000 kr. om året, får en skattelettelse på 1.000 kr.
Er det socialt retfærdigt?
Så synes jeg faktisk, det er mere retfærdigt eller mere afbalanceret, at man har gjort, som vi har gjort imellem regeringen og Dansk Folkeparti, nemlig at vi har taget den her pose penge, der var overskud i Arbejdsmarkedsfonden, og så har vi delt den ud til de mennesker, som vi synes skulle have dem.
Og det er altså noget bedre end at give direktøren en skattelettelse på 10.000 kr.
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Nej, det er et ganske pænt skridt i den helt, helt forkerte retning.
Det øger uligheden ganske voldsomt, og det bruger 10 mia. kr. på at øge uligheden, men der skabes stort set ingen beskæftigelse for alle de penge.
Det er ikke et spørgsmål om, at 1.000 mennesker ikke gerne må arbejde, for det må de hjertens gerne.
Men at bruge 10 mia. kr. så uansvarligt med en så høj pris for hvert eneste job, der bliver skabt, er simpelt hen hovedløst.
Det er simpelt hen ikke ansvarligt, hverken over for det danske velfærdssamfund eller over for den økonomi, vi er sat til at forvalte.
Jacob Jensen (V), 2007-10-23:
Jamen hvad har de 1.000 mennesker gjort?
Skal de ikke også have en chance på arbejdsmarkedet?
Vi står altså her og taler om et forslag, som medfører, at flere mennesker kommer i arbejde, og som medfører, at der vil være flere, som vil arbejde en lille smule ekstra og dermed kan være med til at løfte de mange opgaver, som vi efterspørger hænder til i Velfærdsdanmark, såvel i den private som i den offentlige sektor.
Hvorfor skal de 1.000 mennesker ikke have en chance?
Hvorfor skal vi ikke have de 7.000-8.000 ekstra par hænder og dermed personer til rådighed, så de kan hjælpe andre mennesker, der efterspørger hjælp i Velfærdsdanmark på hjemmehjælpsområdet, på hospitalerne og i den private sektor, som jo skal skabe den produktion, der skal betale for de velfærdsgoder, vi alle sammen efterspørger?
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Jeg vil sige til hr. Jacob Jensen, at selv hvis man tager de mest optimistiske bud for gode varer, vil der altså være 1.000 mennesker, der vægter den krone så tungt, at de vælger at tage et job, som de af en eller anden grund ikke vil tage i dag, men i stedet sidder derhjemme og triller tommelfingre.
Jeg tror simpelt hen ikke på det.
Det er simpelt hen den mest ineffektive måde at skabe beskæftigelse på.
Hvis man i stedet tog et andet forslag, der gav de folk i f.eks. ældreplejen, som i dag er på nedsat tid, men som gerne vil op på fuldtid, mulighed for det, ville det kunne gøres for en femtedel af prisen for forslaget her, samtidig med at det ville kunne skabe stort set lige så mange nye job.
Samtidig ville det faktisk forbedre velfærden, så vore ældre kunne få en ordentlig omsorg, og det ville da være en effektiv beskæftigelsespolitik og en effektiv velfærdspolitik for en brøkdel af det, forslaget her koster.
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Jeg er glad for tilsagnet om, at pensionisterne skal have mere.
Det synes vi er en rigtig god idé.
Men er det alligevel ikke lidt underligt, at Dansk Folkeparti med denne lov er med til at tage penge fra pensionister, folkepensionister, førtidspensionister, syge, arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere?
Grupper, der konsekvent har de laveste indkomster her i samfundet, vil på sigt være ringere stillet med den lov, der nu vedtages, end med de regler, der gælder i dag.
Hvorfor er Dansk Folkeparti med til at tage penge fra pensionister og arbejdsløse?
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Allerførst vil jeg sige, at det ikke er korrekt, at pakken her betyder, at lavindkomstgrupperne ikke får et større rådighedsbeløb til næste år.
Det vil de få, og det er der svaret ganske klart på.
For det første vil man opleve, uanset hvilken indkomstgruppe man tilhører, at få et større rådighedsbeløb i 2008 og i årene frem til 2015, end man vil få med de regler, der er gældende i år.
For det andet: Når man i spørgsmål 11 ønsker at få foretaget en beregning fra 2008 til 2015, så er det et spørgsmål om at få præciseret, hvad det er for nogle forudsætninger, som hr. Frank Aaen og Enhedslisten ønsker at beregne på.
Vi kan beregne det på hver enkelt skatteyder og på hver enkelt indkomstgruppe.
Jeg håber, at vi kan få afsluttet denne diskussion om, at folk vil gå ned i indkomst, for det er ikke tilfældet.
Alle indkomstgrupper vil opleve, at de går frem i indkomst, også når man har fraregnet værdien af de stigende energiafgifter.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-23:
Jeg vil godt stille nogle spørgsmål til forsvarsministeren, som jeg håber han kan svare på.
En ting, og det skal så trods alt siges som en ros, er, at vi har fået den første indstilling fra april måned fra Forsvarskommandoen omkring de her kampvogne.
Det er den indstilling, hvor Forsvarskommandoen ikke ville sende kampvogne af sted, og hvor man begrundede det med, at der ville være, og jeg citerer: en uheldig politisk signalgivning såvel over for omverdenen som den afghanske civilbefolkning som et væsentligt argument for ikke at udsende kampvogne til Helmandprovinsen.
Man skriver endvidere, og jeg citerer: Ulempen ved udsendelsen af kampvogne vil være et signal om, at vores hidtidige indsats ikke har haft succes, og at der tegner sig et billede af en gentagelse i de lokales øjne af den russiske indsættelse i 1980'erne.
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Først og fremmest vil jeg sige nej: Tallene viser, at enlige pensionister vil opleve en indkomstfremgang i 2008, sådan at de har et større rådighedsbeløb.
De vil også opleve en indkomstfremgang i 2012 og i 2015, så de har et større rådighedsbeløb, end de har i dag.
Når jeg nævnte det om de oplevede rådighedsbeløb, var det, fordi også SF jo er begyndt at snakke meget om, at man oplever eller føler, at der mangler penge i kommunerne, på trods af at man også accepterer, at der altså er givet 37 mia. kr. ekstra til offentlig velfærd.
Så jeg troede egentlig, at det var SF, der var gået ind på det spor med, hvordan man oplevede tingene.
Jeg vil gerne sige helt klart, at det her er en rigtig god aftale.
Den sikrer lavere skat på arbejde, den sikrer et større arbejdsudbud, så vi kan få besat nogle af de stillinger, som i dag er ubesatte.
Derfor er jeg meget glad for, at et flertal i Folketinget bestående af regeringen, Dansk Folkeparti og også Ny Alliance stemmer for, og at vi dermed får vedtaget en lavere skat på arbejde.
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Nu har jeg oplevet begge, og jeg synes faktisk, at skatteministeren adskiller sig fra sin forgænger på en hel række punkter, og jeg synes, at vi har - det havde jeg i øvrigt også med forgængeren - et fortrinligt samarbejde.
Men på ét punkt synes jeg at der var en utrolig lighed i det sidste indlæg, nemlig i den vægt, som skatteministeren lagde på, hvordan man ville opleve det her.
Jeg kom til at tænke på den forrige skatteministers udredninger om det følelsesmæssige skattetryk, som han fik gjort meget ud af.
Nu bliver det jo sådan en slags oplevelsesøkonomi, som skatteministeren begiver sig ud i, nemlig at man vil opleve, at man får flere penge mellem hænderne i de næste år, altså indtil indtægtsreguleringen af de grønne afgifter æder kompensationen op.
Men sandheden er jo, at havde man gennemført det, der var planen fra starten, nemlig at sænke arbejdsmarkedsbidraget til de 7 ½ pct., så ville folk på lavindkomster samlet set have oplevet en større lettelse end den lettelse, som skatteministeren præsenterer her.
Det forstår jeg godt at han vil snakke sig uden om ved at bevæge sig ind på følelser og oplevelser, men de kolde tal, som er sendt frem til Skatteudvalget, viser jo, at f.eks. enlige pensionister vil få mindre ud af det her.
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Med hensyn til hvordan danskerne oplever deres økonomi, vil de opleve, at de har et større rådighedsbeløb i 2008 og fremadrettet hele vejen frem til 2015.
Det er den reelle oplevelse, danskerne får; det er den reelle virkning, aftalen får for deres disponible indkomst: et større rådighedsbeløb.
Det er så lidt hyklerisk at høre SF snakke om, at man jo bare kunne have levet op til de ting, der var i aftalen om arbejdsmarkedsbidrag og regulering, når SF tidligere har forhindret, at arbejdsmarkedsbidraget blev sat ned ved at tillade, at de fonde, der lå bag ved den oprindelige konstruktion, blev ændret netop for at undgå at skulle give en højere overførselsindkomst og et lavere arbejdsmarkedsbidrag.
Hvis hr. Morten Homann og SF virkelig var så optagede af den sag, som hr. Morten Homann giver udtryk for i dag, kunne man jo spørge: Hvorfor var man ikke lige så optaget, dengang man i 1998, så vidt jeg husker, lavede reglerne om for netop at undgå at sætte arbejdsmarkedsbidraget ned og undgå at sætte overførselsindkomsterne op?
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
For nu at forklare lidt om, hvad det er for et kunstgreb, som skatteministeren benytter sig af i det her, er det jo, at den eneste måde, man for lavindkomstgruppernes vedkommende kan få bare et lille plus ud af det her på, er ved alene at sammenligne med, hvordan tingene så ud i år.
Men sandheden er jo, at hvis regeringen ikke havde lavet den her skattepakke, var der en gældende lovgivning, der sagde, at man skulle have sænket arbejdsmarkedsbidraget for 2008, sådan at der under alle omstændigheder ville have været en skattelettelse for lavindkomstgrupperne.
Og sandheden er jo, at hvis ikke skatteministeren sammen med Dansk Folkeparti havde lavet den her aftale, ville lettelsen set over tid have været større for lavindkomstgrupperne.
Det er altså lavindkomstgrupperne, der betaler for, at man laver den her aftale, mens det så er dem med de højeste indkomster og mellemindkomsterne, der vinder på den.
Så derfor er mit spørgsmål til skatteministeren bare: Kan ministeren ikke bekræfte, at sådan som fordelene ved den her aftale er fordelt, er det folk med mellemstore og store indkomster, der har den klart største fordel af den her aftale?
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Nej, det er ikke korrekt.
Det er korrekt, at de modtager et større rådighedsbeløb i 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 og 2015, end de ville have gjort i år.
For hvad er det, danskerne oplever?
De oplever, hvilken indtægt de har her i 2007, og så vil de opleve næste år, at de har en større indtægt, at de har et større rådighedsbeløb, når deres skatter og energiafgifter er betalt, fordi vi har sikret, at alle indkomstgrupper vil opleve en indkomstfremgang med den pakke, der ligger.
Jeg må bare konstatere, at hr. John Dyrby Paulsen end ikke her i spørgsmålene til eller dialogen med mig vil løfte bare en flig af sløret for, hvad den socialdemokratiske skattepolitik vil være fremadrettet.
Vil man rulle skattelettelserne tilbage?
Er det et ja, ville det da være rart at høre det.
Er det et nej, så tror jeg, at mange ville drage et lettelsens suk rundtomkring; så kunne man få den tryghed i den enkelte familie at vide, hvad man kan forvente at skulle betale skat, og som Socialdemokratiet selv siger er en fordel at have i sin skattepolitik.
Den fordel, den lille rest af en fordel ved den socialdemokratiske skattepolitik river man væk ved end ikke at turde at gå ind i en debat om, hvad Socialdemokratiet ønsker at gøre, når nu pakken om lavere skat på arbejde bliver vedtaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Nu er taletiden jo begrænset, men jeg er optimist, og det kan være, at jeg kan få overbevist Venstre og Dansk Folkeparti om, at det ikke er så god en aftale.
Så derfor vil jeg endnu en gang bede skatteministeren bekræfte: Er det ikke rigtigt, at de tal i spørgsmål 9, som skatteministeren lige har nævnt, sort på hvidt bekræfter, at hvis der ikke var lavet en skatteaftale, så havde f.eks. den enlige pensionist fået 4.351 kr., og at det beløb med den skatteaftale, som regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti, bliver sænket til 4.095 kr.?
Det er det, der står i tallene.
Kan skatteministeren ikke bekræfte det og dermed bekræfte, at den her aftale altså kommer til at koste lavindkomstgrupperne penge i forhold til, hvis der ikke var lavet en aftale, og ikke i forhold til 2007?
For der sker jo ikke noget i 2007, hverken med eller uden en aftale.
Men er det ikke korrekt, at lavindkomstgrupperne fremadrettet og frem til 2015 direkte taber på den her aftale?
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Det er helt korrekt, at man på side 3 i besvarelsen til spørgsmål 9 kan se en tabel, der viser, at alle indkomstgrupper - også den enlige pensionist, dagpengemodtageren, kontanthjælpsmodtageren med og uden forsørgelsespligt og førtidspensionisten - vil opleve et større rådighedsbeløb i årene fremover, end de har her i 2007.
Ønsker Socialdemokratiet at rulle skattepakken tilbage?
Alt andet er der blevet svaret på, også fra min side, men hr. John Dyrby Paulsen skylder et svar på: Hvad vil Socialdemokratiet gøre, når det her er vedtaget?
Er der tryghed for borgerne, kan de forvente at vide, hvad deres skattebetaling skal være fremover, eller skal det svæve i vinden, hvad Socialdemokratiet ønsker, når først skattelettelserne på arbejde er vedtaget?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Det er jo helt oplagt, og vi har sagt det flere gange: Vi vil godt være med til at lave en skattereform med en ordentlig social profil, der er finansieret, og eventuelt med et grønt element - meget gerne endda.
Men det, der er fakta i den her aftale, er, at den ene forudsætning om, at den skal have en ordentlig social profil, er forkert.
Tal direkte fra Skatteministeriet selv viser, at hvis man lægger tallene fra 2008 til 2015 sammen i en situation med skatteaftalen i forhold til en situation uden skatteaftalen for f.eks. en enlig pensionist i lejebolig, kan man se, at denne enlige pensionist er ringere stillet med regeringens skatteaftale med DF, end vedkommende havde været uden.
Er det ikke korrekt?
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Der er ganske enkelt en forståelsesfejl hos hr. Frank Aaen.
Det er nemlig sådan, at alle indkomstgrupper vil opleve, at de får et større rådighedsbeløb i 2008.
De vil også opleve, at de i forhold til i år hvert eneste år, i 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 og 2015, får et større rådighedsbeløb.
De vil faktisk opleve, at der i forhold til de regler, der er gældende i dag, hvert eneste år fremadrettet vil være et større rådighedsbeløb.
Det er derfor, der er et problem i den måde, som hr. Frank Aaen ønsker at forudsætningerne skal laves på for beregningerne, og de beregninger, som vi kan lave, hvis ikke hr. Frank Aaen præciserer, hvilke forudsætninger der vil være.
Når hr. Frank Aaen så spørger om, hvad der totalt og samlet set vil gælde for gruppen af enlige pensionister, så kræver det, at vi bliver enige om, hvilket antal af enlige pensionister vi totalt set skal forvente der vil være i 2010 eller 2014 eller 2015.
Derfor er det vigtigt, at hr. Frank Aaen, hvis vi skal lave et svar, må præcisere, hvad det er for forudsætninger, der skal beregnes efter.
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Vi har jo anerkendt, at de med lave indkomster får en pakke Ga-Jol i 2008, og at de med høje indkomster får flere tusinde kroner i lettelse.
Det er da en indrømmelse.
Men det, vi har spurgt til, er, hvad den varige virkning er af det forslag, der er lagt frem.
Og da er det, at kæden knækker, for det viser sig, at de lave indkomster har et tab, og at de høje indkomster har en gevinst af betydelig størrelse.
Når man i et svar på spørgsmål 9 - godt nok noget presset - kan fortælle os, hvad konsekvensen er for en dagpengemodtager, en kontanthjælpsmodtager, en enlig folkepensionist og andre grupper frem til 2015, så kan man da også gøre det for andre folkepensionister end dem, der er enlige.
Så kan man også gøre det for kontanthjælpsmodtagere, der har andre vilkår end dem, vi har nævnt, og så kan man da også gøre det for dem, der er på sygedagpenge, og for de 800.000, der er på en eller anden overførselsindkomst, eller for de ca. 1 million alt i alt, der får folkepension.
Selvfølgelig kan man da lave tallene.
Når man kan lave dem for fem grupper, kan man da også lave dem for ti.
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Jeg skal da love for, at man mærker, at der med det her forslag bliver fordele ved at arbejde.
Vi har jo fået dokumenteret i udvalget, at man f.eks. som social- og sundhedsassistentuddannet arbejdskraft på et område, hvor der virkelig er behov for det, vil kunne opleve at få næsten 1 kr. mere til sig selv ved at arbejde en ekstra time!
Altså, det er da virkelig noget, der kan få folk til at tænke sig om og myldre ud på arbejdsmarkedet i hobetal.
Så jeg må virkelig lykønske hr. Kim Andersen med det store slag, han har slået for at øge beskæftigelsen.
1 kr. mere tror jeg virkelig er noget, der vil veje tungt i beslutningerne rundtomkring i de danske hjem, hvor man i forvejen slås med, at man ikke kan komme til og fra arbejdet, fordi den kollektive trafik ikke fungerer, og fordi man har svært ved at få passet sine børn.
Jeg er sikker på, at det nok skal indgå i overvejelserne, men jeg er ikke helt sikker på, at det vil veje så tungt, som hr. Kim Andersen går rundt og håber på.
Jacob Jensen (V), 2007-10-23:
Man kunne bruge pengene alternativt til at ansætte flere hjemmehjælpere, sygeplejersker m.v. Sådan forstod jeg hr. Morten Homanns svar til hr. Kim Andersen for et øjeblik siden.
Mit spørgsmål er bare: Ansætte hvem?
Hvor skal de mennesker komme fra?
Det kan vi jo se, når der bliver slået stillingsannoncer op.
Hvor vil man finde de ekstra hænder, hvis man ikke kan gøre det gennem en incitamentsstruktur?
Jeg er da glad for, at hr. Morten Homann dog anerkender, at med forslaget her kommer der 1.000 ekstra ud på arbejdsmarkedet plus nogle tusinde, som bliver genereret, på grund af at skattepakken giver et incitament til at arbejde en lille smule længere.
Vil det ikke også være med til at afhjælpe det, som hr. Morten Homann så gerne vil diskutere og diskuterer så meget, nemlig uligheden, at man faktisk giver en hjælp til de mennesker, der har behov for det, ved at sikre, at der er hænder til at løfte opgaverne?
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Jeg takker for svaret.
Jeg er glad for, at SF anerkender, at der er en beskæftigelsesmæssig effekt af det forslag, som her er til behandling.
Det har jo været et bærende argument for os i hele denne proces, at vi fik indrettet et skatteforslag, som medførte lavere skat på arbejde, samtidig med at vi fik flere hænder ud på arbejdsmarkedet, og når vi siger flere hænder ud på arbejdsmarkedet, er det jo altså omregnet til 7.000-8.000 stillinger på basis af de forventninger og de teoretiske beregninger, der er for, hvad det her vil udløse i flere overarbejdstimer m.v.
Så er vi jo henne ved det, der er problemet i forhold til det, SF vil, når de siger, at man bare kunne ansætte så og så mange flere tusind i den offentlige sektor her og nu.
Lars Barfoed (KF), 2007-10-23:
Det synspunkt vil jeg ikke anerkende.
Jeg har selvfølgelig også set de beregninger, der er kommet, og der er jo alle mulige tal, som man kan vende op og ned.
Det, man så diskuterer her, er, hvordan det ville være gået i 2015, hvis man bare havde sænket arbejdsmarkedsbidraget, i forhold til at vi nu gennemfører en større omlægning her.
Der er jo alle mulige forudsætninger, der ligger til grund for sådan en beregning, når vi er helt ude i 2015, så det er jo en fuldstændig håbløs og meningsløs debat, men det viser bare, hvor langt ude Socialdemokratiet er, når de skal forsøge at finde et eller andet argument for, at den sociale profil i det her ikke er i orden.
Vi har hørt meget om tal og statistikker her.
Jeg tror, at det var Winston Churchill, der engang sagde: Stol aldrig på en statistik, som du ikke selv har forfalsket.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Ja, så skal man høre det med, nemlig at de laveste indkomster får det ringere under en socialdemokratisk regering.
Det tror jeg er direkte imod den historiske virkelighed, må jeg svare hr. Lars Barfoed.
Jeg skal gerne svare klart og kontant: Vi har sagt, at vi går ind for skattestoppet, og det gør vi også i næste periode.
Det eneste, der kan bryde det, er, hvis et af de store borgerlige partier er med på en skattereform - det er det eneste, der kan bryde det.
Så de borgerlige partier har sådan set stor indflydelse på det.
Men lad os lige gå tilbage, for jeg synes det er forfriskende sådan at høre Det Konservative Folkeparti, som jo er et rent hardcoreparti på det her område: Der skal gives skattelettelser, også uanset at den sociale profil er skæv - det er sådan set ligegyldigt, fordi de går ind for skattelettelser.
Tak for den klare melding.
Men er hr. Lars Barfoed ikke enig med mig i, at de svar, vi har fået fra skatteministeren, også viser, at den her skatteaftale faktisk er socialt skæv?
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Det har jeg allerede svaret på en del gange efterhånden.
Jeg mener, at den her aftale stiller alle bedre.
Der er i hvert fald ingen, der bliver stillet ringere med den her aftale.
Kan vi så ikke også få hr. Dyrby Paulsen til at bekræfte, at den aftale, der ligger her, som vi forhåbentlig vedtager senere i dag, er mere socialt retfærdig end det, Socialdemokratiet i sin tid havde tænkt sig man skulle lave, når der kom overskud i Arbejdsmarkedsfonden?
Jeg tror, det var hr. Ole Stavad, der var skatteminister, dengang man lavede det her arbejdsmarkedsbidrag, og da var løftet til borgerne jo, at når der blev overskud i Arbejdsmarkedsfonden, skulle pengene gives tilbage til borgerne, og det skulle ske ved, at arbejdsmarkedsbidraget skulle sænkes.
Nu står vi så i den situation, at vi andre, nu hvor Socialdemokratiet ikke selv kan gøre det, må indfri det løfte, og så kunne man have sænket arbejdsmarkedsbidraget med 0,5 pct.
Er det socialt retfærdigt, at alle lille som stor - får 0,5 pct. i skattelettelse?
Jeg kan godt regne ud, at den, der tjener 2 mio. kr. om året, får en skattelettelse på 20.000 kr., og at den, som måske kun tjener 200.000 kr., får en skattelettelse på 1.000 kr.
- jeg tror, jeg har regnet lidt forkert i det første eksempel; det er vist kun 10.000 kr. – altså, at jo højere løn man har, jo større skattelettelse får man. Alt andet lige er det her meget mere socialt afbalanceret end det, Socialdemokratiet ville have lavet.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Jo, det har jeg jo svaret på adskillige gange, nemlig at vi skal lave en skattereform, der er fuldt finansieret, som har en grøn profil, og som er socialt retfærdig.
Og det, vi også sagde ved førstebehandlingen, var, at den aftale, som Dansk Folkeparti nu har indgået med regeringen, ikke er socialt retfærdig.
Men vi kunne have lavet en aftale, der var socialt retfærdig, det fremgår sort på hvidt af tallene, og derfor er det jo, at vi igen og igen tager det her op med Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti kunne have sikret, at den her aftale ikke var blevet sådan, som den blev, hvor pensionisterne og lavindkomstgrupperne i øvrigt i virkeligheden kommer til at betale til de høje indkomster, og det synes vi ikke er fair.
Og den har ikke de arbejdsmarkedseffekter, som regeringen påstår at den har; det siger de fleste økonomer.
Så derfor bliver vi nødt til igen at spørge hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti: Er det ikke rigtigt, som der er svaret fra Skatteministeriet, at den her aftale faktisk stiller pensionisterne og lavindkomstgrupperne ringere, end hvis der ikke var blevet nogen aftale?
Kan vi ikke få et klart svar på, at sådan hænger det sammen?