Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Som vi allerede har været inde på, implementerer lovforslaget her den del af genopretningspakken, som hører under skattelovgivningen, og det er der nok ikke så mange der er i tvivl om efter den forudgående diskussion.
Det har været nødvendigt at handle for at rette op på det offentlige underskud, der opstod som en konsekvens af finanskrisen, og i Dansk Folkeparti tager vi ansvaret på os, og derfor er vi gået ind i arbejdet med genopretningspakken.
Jeg må sige, at jeg mener, at det resultat, vi er nået frem til sammen med regeringen, er meget tilfredsstillende.
Det løser problemet med budgetunderskuddet, samtidig med at vi har fundet en løsning, som er rimelig og afbalanceret.
Det betyder, at eksempelvis personfradraget ikke stiger, ligesom bundfradraget for topskat heller ikke vil stige.
På den måde tilvejebringes der 2,1 mia. kr. til nedbringelse af underskuddet allerede i 2011.
Den metode finder vi i Dansk Folkeparti yderst rimelig, idet alle danskere kommer til at bidrage med et om end lille beløb, nemlig 335 kr. årligt, svarende til 28 kr. om måneden for en person, der ikke betaler topskat.
Dermed illustreres det også, at det offentlige underskud er et problem for alle, og at alle skal være med til at løse det, men samtidig fastholder vi altså en progression i underskudsdækningen, idet topskatteyderne kommer til at bidrage ekstra.
Det gør de også i kraft af et element mere, som har med topskatten at gøre, nemlig ved at den planlagte forhøjelse af bundfradraget for topskat, som er aftalt i forårspakken fra sidste år mellem Dansk Folkeparti og regeringen, bliver udskudt til 2014.
Det tilvejebringer yderligere 1,8 mia. kr.
Dermed kommer en topskatteyder med en indkomst på 0,5 mio. kr. om året til at betale 4.486 kr. mere i skat næste år, og det skal jo så sammenholdes med de 335 kr., som en, der ikke betaler topskat, kommer til at betale.
Så det er altså 10 gange så meget for en topskatteyder.
Endelig er det aftalt, at fradraget for kontingent til fagforeninger begrænses til 3.000 kr. årligt.
Dermed indføres der et incitament til, at fagforeningerne nedbringer deres udgifter og dermed gør kontingentet billigere.
En del fagforeninger kan sagtens klare sig med et kontingent pr. medlem på under 3.000 kr. om året, men mange ligger langt over dette beløb, og jeg må desværre sige, at jeg tror, en del fagforeninger malker deres medlemmer for penge via kontingentet, simpelt hen fordi medlemmerne som følge af eksklusivaftaler er tvunget til medlemskab for at kunne beholde deres arbejde.
Og når man så tager med, at flere fagforeninger udnytter kontingentmidlerne til at føre politiske kampagner vendt mod bestemte politiske partier og regeringen samt yder støtte til venstrefløjens kampagner, både under valgkamp og uden for perioder med valgkamp, må man sige, at et sådant politisk indgreb mod størrelsen af kontingenterne som den her er påkrævet.
Jeg er sikker på, at hvis fagforeningerne holder sig til fagligt arbejde for medlemmernes skyld, sådan som medlemmerne forventer det, vil en veldrevet fagforening sagtens kunne klare sig med et årligt kontingent på under 3.000 kr.
Sidst, men ikke mindst, har Dansk Folkeparti og regeringen aftalt at sætte et loft over børnefamilieydelsen, og det loft bliver på 35.000 kr. årligt, og indfasningen kommer til at foregå gradvis på den måde, at det maksimale fald i de første 3 år højst kan udgøre 12.000 kr.
Samtidig beskæres børnefamilieydelsens satser med 5 pct., sådan at alle børnefamilier kommer til at bidrage og ikke kun dem med mange børn, men altså alle familier.
Det finder vi også rimeligt.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti i mange år har arbejdet på, at der skulle være et loft over børnechecken, og det er der flere årsager til.
Først og fremmest er det vigtigt, at det ikke er en væsentlig indtægtskilde i sig selv at have børn, alt andet lige er det jo forældrene, der skal forsørge deres børn og ikke omvendt.
Børnechecken skal nemlig ikke i sig selv være en betydelig indkomst og måske erstatte en af forældrenes arbejdsindkomster og i vid udstrækning gøre det muligt at leve af børnechecken.
I stedet for kan hun være hjemmegående og risikerer på den måde at leve hele sin tilværelse i et parallelsamfund uden at stifte særlig meget bekendtskab med det omgivende danske samfund.
Den effekt ønsker vi at modvirke med forslaget her.