runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2007-05-10:
I og med at vi allerede er midt i maj måned og arbejdsgruppen først skal nedsættes, så mener jeg simpelt hen ikke, det er forsvarligt at love, at man er absolut færdig pr. 1. november.
Det er ikke sådan, at man først skal være færdig i januar, men som jeg sagde i talen, er det bare absolut sidste frist, fordi vi skal have tid til at lovgive i næste folketingssamling.
Jeg håber, alle her er enige om, at det, vi gør her, gør vi af hensyn til dyrenes velfærd, og derfor synes jeg altså også, at hvis der skal komme lovgivningsmæssige initiativer, er det selvfølgelig vigtigt, at de er grundigt belyst.
Birthe Skaarup (DF), 2007-05-10:
Jeg vil gerne sige, at det var en skelsættende dag i dansk historie, da vi under en ophedet debat i sidste folketingssamling, endda i slutningen af sidste folketingssamling, vedtog, at det skulle være muligt for et lesbisk par eller enlige at få hjælp til kunstig befrugtning via en anonym donor.
Konsekvensen af loven er nu, at man kan få foretaget behandlingen som et offentligt tilbud på fertilitetsklinikker på landets sygehuse.
Dansk Folkepartis vurdering af lovbehandlingen var, at ikke alle dengang ...
Lene Espersen (KF), 2007-05-10:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er noget, vi må lade indgå i det videre udvalgsarbejde.
Det er bestemt ikke noget, vi er afvisende over for at se på.
Men der er jo også en tidsbegrænsning, når man skal holde en lang tale, og det, der har været vigtigt for mig at signalere til de mange partier, der står bag det her beslutningsforslag, er, at regeringen har meget stor velvilje over for at se på forslagene og også konkretisere dem til lovgivning.
Jeg håber bestemt ikke, at det begynder at blive et politisk kardinalpunkt, om det er den ene eller den anden dato.
Det, der er afgørende, er jo, at der er et arbejde, der bliver gjort færdigt tidsnok til, at der kan lovgives i næste folketingssamling, og det gælder naturligvis alle punkter, som dette beslutningsforslag berører.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Det kunne jeg sådan set ikke have sagt ret meget bedre selv.
Jeg mener også, at det er unødvendigt at transportere de her udtjente søer over lange afstande, længere end til det nærmeste soslagteri.
Jeg sagde også før, at hvis det er muligt at gennemføre det – men der er jo nogle handelsrestriktioner i det – mener jeg slet ikke, at udtjente søer overhovedet skal eksporteres, hvis de inden for kapaciteten kan slagtes på et dansk slagteri.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-10:
Tak for det; det vil jeg gerne kvittere for, for jeg synes, der er mange sympatiske træk i det.
Men problemet er jo, at de slet ikke skal til samlecentralen.
Enten skal de aflives, eller også skal de til nærmeste slagteri.
Det er jo det, vi skal nå frem til, i stedet for at man forsøger at tage den der mellemvej, hvor man først sender dem til grænsen og derefter et stykke vej, inden de så bliver slagtet.
Altså, vi skulle jo gerne nå frem til helt at undgå det.
Det håber jeg at ordføreren er enig i, også i, at hvis der er noget i vejen, skal de slet ikke den omvej, så skal de kategoriseres, og så skal de på nærmeste slagteri i Danmark.
Det må være det, der er målet.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Det er, så vidt jeg husker, punkt 5 i det program, der er her i beslutningsforslaget, netop det med at man, når man på samlestederne oplever dyr med skuldersår, så skal sende dem til det nærmeste soslagteri.
Jeg har tidligere gjort mig til talsmand for – og det vil jeg også arbejde for i det videre arbejde, vi skal lave nu her – at vi så vidt muligt sørger for, at udtjente søer fra dansk landbrug bliver slagtet efter den kortest mulige transport til det nærmeste soslagteri.
Jeg er ligesom spørgeren enig i, at der ikke er nogen som helst fornuftig eller gyldig grund – ud over hvis der er kapacitetsproblemer på slagterierne – til, at man skal eksportere udtjente søer, som man kun har det formål med, at de skal slagtes et eller andet sted.
Det bør de gøre på det nærmeste slagteri.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-10:
Med hensyn til det der med det praktiske vil jeg gerne referere til et møde, hvor hr. Allan Niebuhr og undertegnede var med – jeg tror, det var den 19. juni i Padborg – og hvor vi hørte, at man eksporterede søer med skuldersår.
Jeg vil godt høre lidt om De Konservatives mening om det, for man kan godt have nogle dyrevelfærdsmæssige problemer, og dem skal vi søge at løse, men jeg håber, at De Konservative er enige i, at vi ikke skal eksportere vores dårligdom.
Vi så jo den der måde, man gør det op på, at hvis det handler om mere end en tokrone, så er det i orden med åbne skuldersår.
Derfor håber jeg, at vi kan få stoppet det, og at produktionsdyr, der har haft en hård produktionsperiode i Danmark, ikke bare skal eksporteres til udlandet.
Vi skal undgå det her, men frem for alt skal vi ikke eksportere vores dårligdom.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Nu er det jo sådan, at i det program om kontrol, som Dansk Svineproduktion netop har sat i gang, står der faktisk, at igangsætningstidspunktet er nu.
Det vil sige, at man allerede nu med den kontrolfunktion, som Dansk Svineproduktion selv er ude med til sine medlemmer, beder dem om at komme i gang.
Og så har jeg altså stadig væk en tro på, at landmænd ikke er ondskabsfulde individer.
Jeg tror stadig væk på, at landmanden allerede nu vil gøre alt, hvad der står i hans magt, for at prøve på at komme det her problem til livs.
For der er jo ikke nogen mennesker, som med deres sunde fornuft vil være bekendt at blive ved med at levere dyr, der lider af skuldersår af så grel karakter, som vi bl.a. har set det i fjernsynet.
Jeg tror på, at det problem, der nu er rejst endnu en gang, og som vi meget tydeligt har vist at vi nu tager hånd om, får de enkelte landmænd til allerede nu at lave en ekstra egenkontrol.
Ole Glahn (RV), 2007-05-10:
Nu afleder den konservative ordfører det jo lidt fra det, jeg spurgte om.
Men jeg vil gerne stille den konservative ordfører et spørgsmål om det med gummimåtter.
I det her tipunktsprogram, som er kommet fra Dansk Svineproduktion og Den Danske Dyrlægeforening skriver man, og jeg citerer: Information om anvendelse af hjælpemidler, herunder gummimåtter.
Det vil sige, at der altså er en viden om, at gummimåtter – i hvert fald i nogle tilfælde, når det ikke er for varmt – er anvendelige.
Hvad er så problemet med at gennemføre det?
Vi kan jo glæde os over – og det var ordføreren også inde på – at branchen omsider selv er kommet i gang med at gøre noget ved det her.
Kunne man ikke gå sammen og så hurtigere lave nogle forsøg med det og sætte det i gang og sige, at det eksempelvis kan være gummimåtter, for der står jo ikke her, at det skal være gummimåtter, det er et eksempel?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Altså, nu blev der nævnt noget om, hvad der er praktisk, og hvad der er teoretisk, og i forbindelse med sygestier f.eks. føler jeg, det er utrolig teoretisk, når der i forslaget her står, at der skal være sygestier for 5 pct. af dyrene.
For når der i loven står, at der skal være et tilstrækkeligt antal sygestier – det vil sige, at der, som justitsministeren også var inde på før, altid skal være en ledig sygesti – hvem siger så, at 5 pct. lige nøjagtig er det rigtige tal?
Hvad nu, hvis der pludselig bliver behov for 7 pct. i en periode?
Jeg synes også, at Venstres ordfører ganske udmærket gjorde rede for, at der er nogle problemer omkring gummimåtter.
Gummimåtter kan være rigtig gode i nogle bestemte tilfælde over for dyr, der er følsomme og måske på vej til at få skuldersår, men i mange andre tilfælde kan dyrene ikke komme af med deres kropsvarme på grund af gummimåtterne, og derfor er der sat spørgsmål ved, om det er en god idé.
Per Clausen (EL), 2007-05-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Allan Niebuhr, om han selv har nogle konkrete forslag ud over dem, som ligger i det her beslutningsforslag, for jeg har forstået det på den måde, at De Konservative gerne vil føre an i det her, og så kunne det jo godt være, at der var nogle områder, hvor vi kunne gøre noget i forhold til skuldersår, og som vi ikke havde fået med i det forholdsvis beskedne forslag, der er lavet her.
Ole Glahn (RV), 2007-05-10:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke han vil svare på de spørgsmål, som hr. Kristen Touborg stillede, nemlig om ikke der var punkter i dette forslag, som kunne gennemføres hurtigere, så man ikke skal lade det hele vente; det her drejer sig jo om søernes daglige velfærd.
Jeg vil godt bede ordføreren om at kommentere de samme punkter, som hr. Kristen Touborg nævnede, punkt 3 og 4 – måske også punkt 5, men i hvert fald punkt 3 og 4 – og sige, om ikke der er noget, som kan løses meget hurtigt, og om De Konservative er indstillet på det, frem for at vi får sådan de brede bemærkninger, som vi selvfølgelig er glade for.
Vi er glade for den positive stilling, men vil gerne have noget mere konkret.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Af gode grunde er det jo sådan, at når hr. Kristen Touborg fremfører nogle ting qua sit job ude i det civile liv, så er det praktiske forhold; når jeg siger noget, så er det teori.
Sådan må det jo engang være, fordi jeg ikke har den samme baggrund i landbruget, som hr. Kristen Touborg har.
Derfor mener jeg, at det er helt rigtigt, at det bliver indarbejdet i det lovforslag, der nu kommer her i løbet af den kommende samling.
Jeg mener, at det her passer nøjagtig lige så godt ind som alle de andre forslag, der er nævnt, både af oppositionen og også af branchen selv, og de ting, som jeg bl.a. har nævnt, og de ting, som andre kunne finde på at nævne, kunne man få indarbejdet i et samlet grundlag.
Det synes jeg kunne være fint nok, men at fremhæve ét forslag frem for andre synes jeg ikke at jeg er i stand til.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-10:
Problemet er jo bare, at det i teorien er rigtigt, hvad den konservative ordfører siger, men at det i praksis viser sig ikke at være rigtigt.
I praksis ser vi jo, at der er alle de her skuldersår.
Der bliver afsløret en hel masse på slagterierne, men det bliver der ikke på samlestederne, for der har dyrlægerne faktisk ingen mulighed for det.
Og så er det, jeg spørger: Var det ikke noget at overveje at gå direkte ind de her to steder og få ministeren til at lave en bekendtgørelse?
For jeg tror, det er tilstrækkeligt; jeg tror ikke, der behøves en lovændring til det her.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Punkt 4 og punkt 5 er dem, der omhandler dyrlægernes anmeldelsespligt.
Der er for mig at se ikke nogen tvivl om, at enhver dyrlæge, der oplever, at der er misrøgt af dyr – og skuldersår kan jo også være misrøgt af dyr – allerede ifølge dyreværnsloven og sin dyrlægepligt skal anmelde de forseelser, som er begået.
Så jeg synes, det allerede ligger implicit i det, at dyrlægen selvfølgelig har pligt til at anmelde det, når han oplever, at der er misrøgt af dyr.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-10:
Men jeg vil godt høre, om ikke det er sådan, at den konservative ordfører alligevel synes – også på baggrund af den ordførertale, han har holdt – at der var et par punkter, som man umiddelbart kunne tilslutte sig, så vi altså ikke skal vente 7-8 måneder, 9-10 måneder, eller hvor længe det varer, inden det her bliver lovkrav, f.eks. punkt 4 og punkt 5. Jeg vil godt bede den konservative ordfører om at se lidt nærmere på det.
Det er vel ting, der umiddelbart kunne gennemføres bare ved at lave en bekendtgørelse, sådan som jeg ser det.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Det er et udmærket beslutningsforslag, der ligger her.
Det er et beslutningsforslag, som i sin grundlæggende substans har vores sympati.
Vi mener ligesom dem, der står bag beslutningsforslaget, at problemet med skuldersår er et problem, der skal gøres noget ved.
Jeg vælger at betragte det her beslutningsforslags enkelte punkter som et idékatalog til, hvad der kan fremkomme i det lovforslag.
Når jeg siger det sådan, er det, fordi jeg jo selv for flere uger siden var ude med en idé om, at man i stedet for bare bevidstløst at lægge bødestørrelser op for de her overtrædelser af dyrevelfærd, hvad angår skuldersår, sagde, at de landmænd, der leverer dyr med skuldersår af kategori 3 og 4, hvad enten det er til slagteri eller destruktion, blev pålagt en brugerbetalt opgave, nemlig at få besøg af en staldindretningsekspert, en dyrlæge og en offentlig kontrollør.
Det skulle finde sted, indtil den pågældende landmand havde vist, at han nu var i stand til at behandle sine dyr på en sådan måde, at de skuldersår ikke var til stede mere.
Det var en brugerbetalt opgave og altså et af mine forslag til, hvordan man kunne komme det her til livs.
Det har jeg også talt med Dansk Svineproduktion om, og de synes sådan set også, at det er et skridt i den rigtige retning.
Dansk Svineproduktion har nu selv fremsat kontrolforslag til, hvordan den enkelte landmand i fremtiden skal sørge for en gennemgående egenkontrol af sine dyr, så vi undgår de her skuldersår.
Alt det her synes jeg tilsammen er et ganske godt skridt i den rigtige retning, og derfor er jeg også glad for, at vi nu tilsyneladende kan nå frem til, at der er tid til, at et hurtigtarbejdende udvalg kan sætte et ordentligt lovforslag sammen, så det her ikke skal blive en strid mellem handlekraft og risiko for lovsjusk.
Jeg forstår godt, at justitsministeren har valgt at sige, at for at fremsætte et godt lovforslag, der er velbearbejdet, må man altså tage den tid, det skal tage.
Det har ministeren så skønnet er frem til årsskiftet, og det er jeg vældig godt tilfreds med.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Jeg sagde sådan set i min ordførertale, at jeg selv, uger før det her beslutningsforslag kom frem, meldte ud, at jeg mener, det kunne være en god idé, at man i stedet for bare at hæve bøder for at levere de her svin til slagterierne – både når det drejer sig om at levere dem til slagterierne, og når det drejer sig om destruktion af døde dyr – skulle pålægge den enkelte landmand, som afleverer de her dyr, selv at betale for, at en staldindretningsekspert, en dyrlæge og en offentlig kontrollant fulgte ham og hans produktion, indtil problemerne var løst, altså brugerfinansieret, således at den pågældende havde vist, at nu var han klar til at yde godt landmandskab igen, nu var han klar til at levere dyr uden skader.
Den sammenhæng mener jeg faktisk ville være et godt incitament.
Det ville være fremadrettet, i stedet for at man bare straffer med bøder, som jo i sig selv ikke gør noget ud over at straffe landmanden på pungen.
Her ville man kunne hjælpe til at fjerne problemet omkring skuldersår.
Det var et bud fra min side.
Per Clausen (EL), 2007-05-10:
Jeg vil spørge, om jeg skal forstå hr. Allan Niebuhr sådan, at hvis man ikke i dansk landbrug er i stand til at komme ned på en nulfrekvens af skuldersår, vil Det Konservative Folkeparti være indstillet på at gå ind og pålægge landmændene at ændre deres produktionsformer og den måde, de har indrettet deres stald på.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Skal vi ikke blive enige om, at mindst 5 pct. er nøjagtig lige så konkret som tilstrækkeligt med halm og tilstrækkeligt med sygestier?
Kristen Touborg (SF), 2007-05-10:
Problemet med de nuværende og gældende regler er, at dem kan man aldrig håndhæve, fordi der kun er en teoretisk vinkel om, at der skal være et tilstrækkeligt antal sygestier.
Det er meget upræcist, og derfor kan man ikke sådan kontrollere det.
Hvad angår det med de 5 pct., som vi har valgt, vil jeg bede hr. Allan Niebuhr om også at læse ordentligt efter – der står faktisk mindst 5 pct. Og det er naturligvis klart, at man aldrig kan sige, at det er nøjagtig 5 pct., men vi skriver mindst 5 pct., fordi der kan blive brug for væsentlig mere, hvis der er et stort sygdomsudbrud, men det har vi faktisk dækket ind.
Så det er rigtigt, ja, 5 pct. er ikke et magisk tal.
Det er valgt for at få et fast tal, som kan indebære, at der er sygestier til rådighed.
Og så skal jeg lige tilføje, at det jo er et forslag, der umiddelbart kan gennemføres.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Ordføreren slipper ikke så let.
Men så skal jeg nøjes med ét spørgsmål.
Det har lidt at gøre med, at jeg jo meget gerne vil tilkendegive, hvis ikke det fremgik af min ordførertale, at vi synes, der er meget sympatisk i det her beslutningsforslag, og det mener vi også kan være idégrundlag for det endelige lovforslag; det vil jeg gerne slå fast.
Der er meget af det her, vi synes er rigtig sympatisk, og som vil danne grundlag for det lovforslag; det er jeg helt sikker på.
Jeg har et spørgsmål om sygestier.
Nu snakkede vi før om teori og praksis.
Kan hr. Kristen Touborg fortælle mig, hvor grundlaget for valget af 5 pct. sygestier præcis er?
Er det ikke et teoretisk valg, der kan være lige så godt, som det i den nugældende lov, der siger, at der altid skal være tilstrækkeligt med sygestier?
Eller er der et rigtig godt grundlag for at sige, hvorfor man har valgt tallet 5 pct.?
Kristen Touborg (SF), 2007-05-10:
Jeg troede ikke, der var flere.
Jeg vil gerne anerkende Dansk Folkepartis interesse for dyrevelfærdsområdet, og som jeg har sagt, er det også et område, som vi fra SF’s side har samarbejdet med Dansk Folkeparti om på en række områder.
Mit udsagn gik fortrinsvis på, at når man bryster sig af, at man er den regering, der har gennemført flest dyrevelfærdsmæssige ting, bør man vel også have hele historien med.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-10:
Jo, men alligevel må man sige, at det parti, som så er parlamentarisk grundlag for regeringen – nu er det jo Dansk Folkeparti, tidligere var det SF – er det trods alt lykkedes at få sådan noget som en dyrevelfærdspulje på 7 mio. kr. Så er det bare, jeg spørger: Hvor meget fik SF, da SF var parlamentarisk grundlag for den sidste regering?
Kristen Touborg (SF), 2007-05-10:
Jeg tror, at også Dansk Folkepartis ordfører vil kunne huske, at vi adskillige gange har stemt sammen om dyrevelfærdsmæssige forslag, også da der var en anden regering.
Det er rigtigt, at vi var parlamentarisk flertal for SR-regeringen, men det ændrer jo ikke ved, at man godt kan bevæge sig uden om det – en fuldstændig fasttømret blok – hvilket vi jo også ser på nuværende tidspunkt, ikke så tit, men vi ser det dog.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-10:
Selv om jeg er medforslagsstiller, må jeg sige, at nogle af hr. Kristen Touborgs ord alligevel gjorde, at jeg er nødt til at komme med et spørgsmål.
Det var nemlig, da han bevægede sig langt ud i det her med, at oppositionen var skyld i, at der skete meget under den her regering på dyrevelfærdsområdet, og at grunden til, at det ikke var sket før, jo var, at oppositionen ikke havde været vågen nok.
Det vil sige, at hr. Touborg faktisk mener, at under den tidligere regering var SF ikke vågen nok, for da var SF jo parlamentarisk grundlag.
Så må jeg spørge: Hvor mange forslag er SF kommet med på dyrevelfærdsområdet, da SF var parlamentarisk grundlag for en regering?
Er det SF, der fik indført en såkaldt dyrevelfærdspulje på 7 mio. kr., som samtlige dyreorganisationer kan søge af?
Kristen Touborg (SF), 2007-05-10:
Vi har i dansk svineproduktion, specielt i forhold til søerne, en generel situation, som er dybt betænkelig.
Det er en voldsom stigning i forhold til de sidste 15 år.
Derfor er der et generelt problem, som vi skal have løst.
Vi er fuldstændig klar over, at det beslutningsforslag, vi har fremsat, ikke løser alle problemer.
Det gør det langtfra.
Når vi alligevel i oppositionen har besluttet at fremsætte forslaget her, er det for at få et delelement til at tage fat på det her problem og prøve at få det løst hurtigst muligt.
Og så må vi jo vende tilbage til de lidt mere komplekse problemer efterfølgende.
Der har været en del debat om, hvem der har æren for forslaget, men det vil jeg sådan set ikke snakke om.
Jeg har selv været med til at åbne for debatten – det er jeg med på – men det mener jeg sådan set også at regeringen har fortjent.
Jeg har registreret i de senere år, at når der er sket noget på dyreværnsområdet, så er det, fordi oppositionen har fremsat forslag, som har tvunget regeringen til tanker.
Både ministeren og Venstres ordfører har anført, at der er gennemført flere dyrevelfærdsmæssige ting i denne regerings tid end i nogen tidligere regerings tid.
Det tror jeg er rigtigt.
Men jeg kan jo kun sige dertil, at det var, fordi vi havde så dårlig en opposition før – altså før 2001 – og derfor kunne vi jo dengang aldrig finde et flertal, der kunne sikre, at der skete forbedringer i rimelig udstrækning.
Så det er nok en del af det.
Jeg vil godt spørge, om ikke det trods alt er sådan, at man på enkeltpunkter kunne være indstillet på at tilslutte sig forslaget.
Jeg ved godt, at vi sådan set har et flertal for det, og at vi godt kunne gennemføre det her forslag, men jeg mener ikke, der er belæg for at gennemføre forslaget i sin helhed, for i forhold til gummimåtter kan der være et problem, og det har vi også været opmærksomme på i oppositionen.
Men vi har alligevel besluttet, at vi vil prøve at få det gennemført.
Jeg håber meget, at vi kan få Venstre og Konservative med på at stemme for en række af de her forslag, men ellers må vi andre jo se, hvordan vi tager fat på det.
Endelig vil jeg gerne sige noget om branchens initiativer.
Branchen skal ikke have utak for, at man nu langt om længe er kommet med nogle initiativer.
Det er bedre sent end aldrig.
Det er dog, synes jeg, for lidt, og det største problem er, at det er frivilligt.
Det er den helt store forskel mellem, hvad vi kan gøre her, nemlig lovgive på området, og det, branchen kan gøre, for branchen er jo af gode grunde ikke den lovgivende magt.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-10:
Det er også sket i det her tilfælde, og som jeg også sagde i min ordførertale, har jeg været i dialog med Dansk Svineproduktion, og de har sagt, at de synes, nogle af de ting, jeg har nævnt her, kunne være en rigtig vej at gå, og det jo også passer meget godt ind i de retningslinjer, som Dansk Svineproduktion nu selv har bragt ud.
Men jeg mener, det er vigtigt, at man er i dialog med parterne undervejs og ikke bare bryster sig af at komme først.
Det lovforslag, vi gerne vil have skal fremsættes i den sidste ende, skal være velbearbejdet og velbegrundet, og på samme måde har vi arbejdet med tingene.
Så vi vil meget gerne arbejde på en nultolerance over for skuldersår.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-10:
Måske sagde jeg ikke præcis det, der står i min tale.
Men i min tale har jeg sådan set skrevet, at vi anerkender, at branchen er kommet med nogle initiativer.
Det synes vi er positivt, og vi byder velkommen, at der sker noget, for vi synes, der er behov for, at alle tager det her problem meget, meget alvorligt.
Det er også min opfattelse, at branchen tager det her meget alvorligt nu.
Jeg synes bare ikke, at de to ting udelukker hinanden, og derfor mener jeg også, at vi herindefra skal tage vores ansvar på os og sikre, at der er en lovgivning, som også sætter dyrevelfærden i højsædet.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-10:
Nej, det kan vi slet ikke blive enige om.
Det er meget stærkt forskelligt, for med hensyn til det nuværende lovgrundlag kan man i forbindelse med en dyrevelfærdskontrol ikke – når der kommer besøg af sådan en, hvad der sker meget sjældent, men det sker dog engang imellem – kunne gå ind og påpege, at der ikke er sygestier til rådighed.
Det vil man kunne, når det er et fast tal, man går ud fra.
Og derfor er det ret vigtigt, at vi har et fast antal stier til rådighed til de syge dyr.
Det betyder nemlig også, at de bliver benyttet i langt højere grad, end hvis man ikke har et antal, der står tomme og er klar til at modtage syge dyr.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-10:
Jeg sagde ganske klart i min ordførertale, at jeg anerkender, at branchen har taget nogle initiativer på det her område.
Der er bare en væsentlig forskel: Branchen kan ikke lave lovgivning, det kan vi.
Derfor mener vi sådan set, at der er behov for nogle meget konkrete tiltag herindefra, som sikrer, at de regler, vi laver, dels forbedrer tilstanden rundtomkring hos alle svineproducenter, dels at der kan følges op på det, hvis ikke det sker.
Jeg er positiv over for, at branchen tager nogle initiativer, og det synes jeg er fint og godt.
Men jeg mener ikke, at det kan betyde, at vi så herindefra ikke skal foretage os noget, for jeg mener, at der er stor forskel på de initiativer, som vi kan tage herfra, og så branchens initiativer.