runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2007-02-23:
Jeg håber på, at Det Radikale Venstre ikke er uenig i, at der er tilfælde her, hvor vi er nødsaget til, at der er en kontrol med, at det, man beslutter ude i den enkelte kommune, også bliver leveret til de ældre.
Og det er jo bl.a. det, tilsynet skal sikre.
Så har vi haft en diskussion om: Er indholdet af tilsynet godt nok?
Og det er jo her med denne lovændring, at vi skærper indholdet af tilsynet.
Antallet af tilsyn, der skal føres, er uændret, men det afgørende er her, at vi nu forholder os til indholdet af tilsynet, og at vi – og der kan jeg høre, vi er enige med Det Radikale Venstre – sikrer, at der fortsat er god pleje på plejehjemmene.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-23:
Det er sådan et rigtig godt venstreforslag med mere statscentralisme, og nu skal vi lave flere bindende regler og bureaukrati for kommunerne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Hans Andersen: Hvordan tror han ressourcerne og pengene er brugt bedst?
På mere tilsyn eller på mere pleje til de ældre?
Hans Andersen (V), 2007-02-23:
Dette lovforslag handler om at styrke de kommunale tilsyn på plejehjemmene samt en præcisering af reglerne for nedsættelse af ældreråd i kommunerne.
Med dette lovforslag opprioriterer vi de kommunale tilsyn og sikrer, at den hjælp og pleje, som de ældre på plejehjemmene modtager, er af en ordentlig kvalitet.
I dette lovforslag gives en bemyndigelse til at fastlægge regler for indhold og metode ved tilsynsbesøgene og dermed skabe et godt grundlag for den systematiske opfølgning på, om indsatsen på plejehjemmene og i plejeboligerne er tilfredsstillende.
Ydermere er der en præcisering af reglerne for valg til ældrerådene, således at det fastlægges, at valget til ældrerådene foregår ved direkte valg og det ikke er kommunalbestyrelsen, der nedsætter ældrerådet.
Endvidere præciseres det også, at der skal vælges to stedfortrædere til klagerådet i de tilfælde, hvor der kun er fem ældrerådsmedlemmer.
Lovforslaget er en del af regeringens ønske om generelt at forbedre de kommunale tilsyn på plejehjemmene, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-02-23:
Det er sådan set meget enkelt.
Det får barnet ved at henvende sig til det register, der har registreret donorerne.
Det er klart, at her kan man så sige, der er et problem, hvis forældrene ikke fortæller barnet, at det er et donorbarn.
Det synes jeg under alle omstændigheder vi skal gøre noget ved og også gøre meget ud af ordentlig oplysning til donorforældre, sådan at de rent faktisk fortæller det til børnene og dermed afdramatiserer det at være donorbarn og undgår de potentielle konflikter, der kan komme, hvis man får det at vide af tredjepart, eller hvis man får det at vide under et skænderi.
Dem har vi jo alle sammen mange af med vores børn i teenageårene.
Men jeg kunne jo også forestille mig, at vi sagde, at man har ret til at henvende sig til et donorregister, hvis man har en fornemmelse af, at man er donorbarn.
Det har vi sådan set ikke af klaret i det her.
Nu siger jeg bare, hvad mulighederne rent faktisk er.
Afstemning
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-02-23:
Det gør, at vi stadig væk ikke kommer væk fra spørgsmålet om, hvordan barnet så finder ud af, om det er donorbarn eller ej.
Det er det, som andre har prøvet at spørge ordføreren om.
Skulle det være med sådan et brev, der ville ankomme med posten, eller har staten fortalt det til barnet, når det starter i første klasse, eller hvad er det, der sker?
Jeg vil spørge fru Anne Grete Holmsgaard: Hvordan får barnet det at vide?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-02-23:
Nu tror jeg ikke, hr. Simon Emil Ammitzbøll har overværet hele debatten.
Men lad mig så gentage, hvad jeg har sagt flere gange undervejs, nemlig at dette er en ret for barnet, som barnet kan udnytte eller lade være med at udnytte, når det barn er 18 år eller derover.
Det handler ikke om nogen som helst tvang, men det er klart, at det selvfølgelig forudsætter, at donorkorpsets anonymitet ophæves, sådan at de børn kan få det kendskab.
Det er der absolut ikke nogen modsætning i.
Og jeg vil lige sige, at Det Radikale Venstre her fra talerstolen faktisk også har sagt, at de på det principielle plan er enig i det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-02-23:
Der var en enkelt ting, som fru Anne Grete Holmsgaard sagde, som jeg ikke helt forstod.
Så vidt jeg kunne forstå, har ordføreren nu utallige gange sagt, at man ikke skal tvinge nogen til at fortælle, at der er tale om et donorbarn.
Det tror jeg var korrekt forstået, men ellers så ret min fejl.
Men hvis det er korrekt, hvordan kan det så handle om retssikkerhed for barnet?
De to argumenter er jo simpelt hen uforenelige.
Det hænger jo ikke sammen, hvis det er det, fru Anne Grete Holmsgaard har sagt.
Per Clausen (EL), 2007-02-23:
Jeg mener sådan set ikke, at lovgivningen fratager børn nogen af de rettigheder, som de har i dag, men pointen er jo, at hvad enten vi kan lide det eller ej, har de kommende børn ikke ret mange rettigheder i undfangelsesøjeblikket.
Måske ønsker vi ikke at få alle detaljer at vide, hvis vi skal være helt ærlige.
Sagen er jo, at det forslag, fru Anne Grete Holmsgaard har fremsat, ikke sikrer, at børnene bliver informeret, når de bliver voksne.
Det sikrer, at de forældre, der ønsker at informere deres børn om, hvem der er faren, får mulighed for det, og det vil efter min bedste formening – som er baseret på, hvad jeg har læst i de undersøgelser, der er lavet af spørgsmålet – føre til, at færre vil få sandheden at vide af deres forældre, men måske af andre, og det tror jeg såmænd er meget, meget mere skadeligt for disse børn end den banalitet, at de ikke lige præcis ved, hvem deres biologiske ophav er.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-02-23:
Når det måske trækker lidt i mine mundvige, er det, fordi jeg dog sjældent har hørt magen til snakken udenom.
Det var udgangspunktet, så hele den her diskussion blev startet af fru Mette Frederiksen.
For det er det, vi har sikret med loftet over kontanthjælpen, og så bliver det med det samme kørt over til, at vi pisker.
Sagen er, og det tror jeg egentlig fru Mette Frederiksen udmærket ved, at den her regering om nogen har gjort en rigtig masse for at give folk en chance ved de indsatser, som jeg har nævnt hidtil, men også ved at lave behandlingsgarantier for misbrug; ved at finde alternative boligformer, så hjemløse kan finde sig en bolig, de kan holde ud at være i; ved at sætte ind i forhold til psykisk syge.
Vi har gjort langt, langt mere end tidligere.
Mette Frederiksen (S), 2007-02-23:
Jeg tror, de anbragte børn er ligeglade med, hvilken minister der er ansvarlig for det, men jeg synes, det er godt, at den konservative ordfører bringer diskussionen op her i dag.
I min egen ordførertale understregede jeg også i lighed med den konservative ordfører, at der er problemer i den nuværende lovgivning, når det gælder de mest udsatte børn og unge, og jeg tager selvfølgelig hr. Tom Behnkes indlæg som opbakning til, at vi snarligt mødes i forligskredsen, så vi kan få diskuteret, hvordan vi kan sikre, at hele anbringelsesprocessen bliver til gavn for de mest udsatte børn og unge og knap så meget til gavn for deres forældre og alle mulige andre.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører: Vi er optaget af, at det ufødte barn så at sige sikres ret til, at dets mor kommer i behandling for at undgå de meget, meget forfærdelige skavanker, der følger af misbrug under graviditeten, og hvordan ser så Det Konservative Folkeparti på muligheden for, at vi forpligter kommunerne til også at stille tilbuddet til rådighed i de tilfælde, hvor der er tale om et alkoholmisbrug og ikke et stofmisbrug?
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Det er simpelt hen forkert, det findes der ikke belæg for at påstå, der er ingen dokumentation for det.
Det er notorisk forkert, og det kan dokumenteres, at alle har fået det bedre her i landet.
Det er rigtigt, at der er nogle, der har fået det bedre end andre – ja, det er rigtigt.
Men der er ikke nogen, der har fået det ringere, og det kan simpelt hen ikke dokumenteres.
Det er irriterende at skulle høre den påstand igen og igen, for det er simpelt hen forkert.
Mette Frederiksen (S), 2007-02-23:
Det er rigtigt, at det store flertal af danskere har fået det bedre.
Sådan er det i øvrigt gået igennem mange, mange år.
Men det er lige så rigtigt, at vi har en gruppe af danskere, der konsekvent har fået det ringere de senere år.
Det er sådan set det, der er problemet med den førte politik.
Groft sagt kan ulighed jo stige af to årsager, enten fordi de, der har det godt, får det bedre, eller fordi de, der har det ringe, får det ringere.
Det, den her regering har bidraget til, er, at de, der havde det godt i forvejen, har fået det lidt bedre.
Nogle har fået det meget bedre.
Men de, der i forvejen stod dårligt, stod svagest, har fået det endnu ringere.
Derfor tror jeg ikke, at forslaget her er fremsat for at illustrere en social samvittighed eller ansvarlighed.
Jeg tror faktisk, at forslaget er fremsat for at dulme en dårlig samvittighed over en udvikling bl.a. på boligmarkedet, der er skæv, og hvor den her regering desværre – for regeringen har alle muligheder for at gøre det modsatte – fører en politik, der er med til at udstøde nogle ganske få grupper i det danske samfund.
Det er urimeligt, det er forkert, og man kunne gøre det meget bedre.
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Ja, og alt det, som fru Mette Frederiksen siger, er grundlæggende forkert.
Altså, alene at påstå, at samfundsudviklingen kører skævt, er forkert.
Der har aldrig været så mange i beskæftigelse.
Arbejdsløsheden har aldrig været så lav.
Økonomien har aldrig haft det så godt.
Det buldrer derudad.
Alle har fået det bedre.
Alle, hver og en, har fået det bedre her i landet, så at samfundet er skævvredet og det går helt forfærdeligt og der sker udstødelse osv., er forkert; det er forkert at sige det.
Ethvert forslag fra denne regering de sidste 5-6 år viser med al tydelighed det modsatte, nemlig at regeringen er meget opsat på og tager sig af, at vi skal sikre og målrette og koncentrere hjælpen til dem, der har hjælp behov, og at vi sikrer, at det er dem, der får hjælpen først.
Det er præcis det, man gør.
Med det her lovforslag viser man igen social ansvarlighed og forståelse ved at sørge for, at kommunen bliver underrettet, hvis der er en familie, der er ved at blive udsat af sit lejemål, og dermed kan kommunen gribe ind og hjælpe familien, inden de bliver det.
Mette Frederiksen (S), 2007-02-23:
Jeg tager ordet, fordi hr. Tom Behnke undrer sig over, at vi fra oppositionens side er kritiske, selv om vi stemmer for forslaget.
Det er jo, fordi vi her er inde ved kernen af den traditionelle og i virkeligheden ideologiske kløft på socialområdet, hvor der er nogle, der kan affinde sig med et samfund, der kører skævt, og som betyder, at der sker en marginalisering, og som betyder, at der sker udstødelse.
Så forsøger man traditionelt ved hjælp af puljer eller andre mindre tiltag at mildne hverdagen for dem, der er udstødte af samfundet.
Det er den ene gruppe, og det er jo sådan den borgerlige optik, når det gælder socialpolitik.
Så er der os andre, vil jeg sige til hr. Tom Behnke, der siger, at når mennesker bliver udstødt af og marginaliseret i vores samfund, er det ikke de menneskers skyld, og så er det ikke puljer, der skal til for at gøre hverdagen bedre for dem, så er det det at bremse den del af samfundsudviklingen, der kører skævt, der skal til.
Det er derfor, vi i dag siger: I stedet for at fremsætte lovforslag som det her, så sørg da for i beskæftigelsespolitikken og i den økonomiske politik i det hele taget at etablere et grundlag, som mennesker kan leve på, og sådan, at også vores kontanthjælpsmodtagere har en anstændig økonomi og har råd til at betale deres husleje.
Det er en grundlæggende forkert måde at føre socialpolitik på, og det er derfor, nogle af os er kritiske.
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Nej, det er det overhovedet ikke.
Lad os nu holde fast i, at de udgifter, kommunerne har til hjælp i enkeltstående tilfælde, hører under andre paragraffer og er finansieret via andre paragraffer, er en del af hele bloktilskudsordningen i forbindelse med hele DUT-princippet – det ligger i sammenhæng med andre paragraffer.
Det, man gør med lovforslaget her, er, at man siger til fogedretten, at de skal sætte ind på et tidligt tidspunkt.
Fogedretten skal på et tidligt tidspunkt, når man får kendskab til sagen, underrette kommunen, således at kommunen bliver opmærksom på, at her er en borger eller en familie, der måske har brug for hjælp, og som skal hjælpes på den ene eller anden måde.
Og så har man altså muligheden for at gå ind og hjælpe, men ikke ud fra den her lovs paragraffer, for de siger bare, at man skal genvurdere sagen.
Men hvis kommunen går ind og vurderer, at her er der behov for hjælp, vil hjælpen skulle ydes efter andre paragraffer i love, hvortil der allerede den dag i dag er finansiering.
Derfor behøver man ikke at hælde yderligere finansiering i, det er allerede sket.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-02-23:
Der er ikke afsat en eneste krone.
Så derfor er det, hr. Tom Behnke står og siger, jo i modstrid med det her lovforslag.
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Jamen det kan da meget vel være, at man, hvis man er selvstændig erhvervsdrivende og i en periode ikke har de store indtægter i sin virksomhed, bliver nødt til at skifte sin bolig ud, fordi man simpelt hen ikke har råd til at betale huslejen der, hvor man bor, men det er jo sådan et valg, man har, når man er selvstændig erhvervsdrivende f.eks. Og hvis man er deltidsansat eller studerende af den ene eller anden årsag ved det ene eller andet fag, ved det ene eller andet studium, er man altså nødt til at tilpasse sig de indtægter, man har.
Hvis ikke man har så store indtægter i en periode, kan det godt være, at der er nogle sociale årsager til, at man ikke har det, og så findes der jo i lovgivningen allerede i dag mulighed for, at man kan få hjælp i kortere eller længere perioder.
Det kan også være hjælp i en kort periode til, at man kan blive boende i den bolig, man bor i; det er der mulighed for via en konkret vurdering at tage stilling til, så den mulighed findes allerede i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-02-23:
Nu snakkede hr. Tom Behnke jo meget om, at der kunne være et utal af årsager til, at man blev sat ud af sin bolig, men lad os tage udgangspunkt i, hvad vi ved.
Vi ved, at 94 pct. af de mennesker, der bliver sat ud, bliver sat ud, fordi de ikke er i stand til at betale deres husleje.
Jeg vil godt vide, om hr. Tom Behnke går ind for, at en familie, som ikke er i stand til at betale sin husleje, fordi indtægten er for lille i forhold til huslejen, skal have økonomisk hjælp for ikke at blive sat ud af lejligheden.
Går hr. Tom Behnke ind for det?
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Vi har fra konservativ side ingen ønsker om at ændre på kontanthjælpsloftet.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-23:
Nu er det så ikke mig, der bragte den helt store arbejdsmarkedspolitiske verden ind i det her forslag.
Men jeg vil bare endnu en gang spørge: Hvis nu det viser sig, at en stor del af de mennesker, vi snakker om her, og som mister deres lejlighed, mister den på grund af kontanthjælpsloftet, fordi de ikke er i stand til at betale huslejen, vil hr. Tom Behnke så være med til at ændre på det?
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Nu er det jo ikke en arbejdsmarkedspolitisk debat, vi har her i dag, og derfor vil det føre for vidt at gå ind i en diskussion om kontanthjælpsloftet.
Men det, der dog er væsentligt at huske i den her sammenhæng, er, at når vi i Danmark ser på lavindkomstgruppen, lavindkomstgruppen, er hovedparten af de, som er i lavindkomstgruppen, selvstændigt erhvervsdrivende, deltidsansatte og studerende.
De formår at finde sig et sted at bo, hvor de har råd til at betale huslejen, og de har lavere indkomster, end man har som kontanthjælpsmodtager, der rammes af kontanthjælpsloftet.
Hvis de formår at gøre det, må der altså også være bosteder til folk, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet af den ene eller anden grund.
Så hvis ikke man har råd til at bo i sit lejemål på grund af kontanthjælpsloftet, er det jo, fordi ens udgifter ikke passer med ens indtægter, og så må man enten sørge for at få noget mere i indtægt eller sørge for, at ens udgifter bliver sat ned.
Det er jo ren matematik.
Det er vi alle sammen nødt til, om vi går på arbejde eller ej, og det gælder også for kontanthjælpsmodtagere.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-23:
Jeg vil sige til hr. Tom Behnke, at det ikke er fuldstændig mystisk for os, hvorfor lejerne bliver sat ud af deres lejligheder, for der er faktisk lavet en undersøgelse af det.
Den viser, at 94 pct. af dem, der mister deres lejlighed, gør det, fordi de ikke kan betale.
Tina Petersen (DF), 2007-02-23:
Jeg gentager gerne mig selv: Såfremt det skulle vise sig, må man jo tage det op, og så må man i udvalget snakke om det til den tid.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-23:
For nu ikke, at det skal blive katten om den varme grød, skulle det så forstås som et ja?
Tina Petersen (DF), 2007-02-23:
Jeg vil sige det sådan, at årsagerne stadig væk kan være mange.
Det kan også være kontanthjælpsloftet, der kan være årsag.
Men i bund og grund må vi simpelt hen ind og kigge på de årsager, der kunne være.
Jeg tror, at der kan være rigtig, rigtig mange årsager til det, så jeg vil ikke specifikt ind og sige, hvad der kan være årsagen.
Det kan være rigtig mange ting, så debatten kan sprede sig rigtig bredt, hvis vi når dertil.
Men det er da klart, at vi må tage det op og snakke om det, hvis det skulle forekomme, at det er det, der er behov for til den tid, når undersøgelsen bliver fremlagt.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-23:
Jeg kan da godt forstå, at fru Tina Petersen kan sige, at man ikke lige præcis kan vide, hvad grunden er.
Jeg synes nu godt man kan se, hvad grunden er, men socialministeren kan i hvert fald ikke, og hun vil iværksætte en undersøgelse.
Det har hun lovet os.
Hvis nu den undersøgelse viser, at det bl.a. er på grund af kontanthjælpsloftet, og at det er en vigtig årsag til, at folk mister deres bolig, vil fru Tina Petersen så være med til at kigge på det igen?
Tro det eller lad være, vi støtter altså trods alt forslaget, men man kan jo ikke undlade at komme ind på de problemstillinger, som forslaget er et udtryk for at vi alle sammen er opmærksomme på.
Selv om hr. Tom Behnke, som nu er anderswo engagiert, siger, at der ikke er nogen i det her land, der har fået det dårligere, er der altså 600 børnefamilier, der er blevet smidt på gaden, fordi de ikke har råd til at betale deres husleje.
Jeg har svært ved at tro, at de vil synes andet, end at de har fået det dårligere.
Jeg har også svært ved at tro, at de mennesker, der den 1. april mister kontanthjælpen for den ene parts vedkommende, fordi de ikke kan opfylde de 300 timers krav om arbejde, vil synes, at de har fået det bedre.
Jeg er overbevist om, at de vil synes, at de har fået det dårligere.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad hr. Tom Behnke siger.
Det, vi ser nu, er jo et resultat af, at man har strammet skruen, man har kørt efter et princip, der hedder, at hensigten helliger midlet, og så vil man blæse på, hvem de meget dyre principper kommer til at køre hen over.
Så kan man sige, at det skyldes den slendrian, folk har kastet sig ud i ved at leje for store lejligheder, de har slået større brød op, end de kunne bage, men det må være sagt af folk, der ikke kommer fra de større byer.
For det er jo ikke sådan, at man kan vælge og vrage frit på hylderne, og at lejlighederne bare står og venter på at blive valgt.
Der er et ganske begrænset udvalg, og specielt hvis det drejer sig om folk, som skal anvises en lejlighed af det offentlige, er udvalget jo altså begrænset.
Så det, vi står i, er en kombination af en fejlslagen boligpolitik og en fejlslagen arbejdsmarkedspolitik, som i virkeligheden fører til en socialpolitik, som rammer de svageste grupper.
Nu står man så og skal lappe lidt på det med det her forslag, og det bidrager vi selvfølgelig til.
Vi vil stemme for enhver forbedring, men vi vil ikke undlade at gøre opmærksom på, hvor de her problemer virkelig stammer fra.
Tina Petersen (DF), 2007-02-23:
Jeg vil sige så meget, at der kan være rigtig, rigtig mange årsager til, at folk ikke kan få deres økonomi til at hænge sammen.
Forslaget, der er fremsat her, siger lige netop – og det burde egentlig være svar nok, men jeg kan godt gentage mig selv – at man revurderer.
Og det gør man kun, fordi man vil ind og hjælpe.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-23:
Ligesom ved det foregående forslag vil den konservative folketingsgruppe tage stilling til dette beslutningsforslag om ophævelse af sæddonorers anonymitet ved kunstig befrugtning på et individuelt plan.
Grundlæggende er der en stor del af vores folketingsgruppe, som er positiv over for forslaget, da en ophævelse af donoranonymiteten vil betyde, at et donorbarn vil få mulighed for at få alle brikker omkring sin identitet til at falde på plads.
Et donorbarn skal ikke leve sit liv på en hemmelighed, men bør have ret til at søge relevant information om sit oprindelige ophav.
For det første mener jeg, at det ikke fremgår særlig klart, om forældrene har pligt – har pligt – til at underrette donorbarnet om donorens identitet.
Vi er imod sådan en pligt, da en 18-årsfødselsdag ikke bør blive sådan et stort surpriseparty på baggrund af en officiel rudekuvert fra det offentlige, der oplyser barnet om dets oprindelige ophav.
Men en stor del af gruppen støtter synspunktet om, at donorbarnet skal have mulighed – skal have mulighed – for at søge relevant information, hvis det ønsker det.
For det andet kan det endvidere undre lidt, at beslutningsforslaget ikke forholder sig til anonym ægdonation.
Når det gælder den tostrengede model, som Socialdemokraterne og De Radikale har fremført her, har vi drøftet hovedprincipperne også i den her model i vores folketingsgruppe, og der er ikke tilslutning til denne model.
Der er en generel holdning om, at en sådan model formentlig ikke vil ændre på den nuværende situation på området, og derfor kan vi ikke støtte en sådan tostrenget model.
Så skal jeg også oplyse, at en del af folketingsgruppen er imod forslaget ud fra en betragtning om, at det vil begrænse antallet af donorer og dermed mange forældres mulighed for at få børn; og så har jeg vist indtaget alle synspunkter i den her sag.
Men som nævnt indledningsvis vil vi forholde os konstruktivt til forslaget,
og vi ser også frem til under udvalgsarbejdet at få svar på nogle af de spørgsmål, vi rejser her.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-02-23:
Jeg takker for den meget positive opbakning til lovforslaget og skal også kun bemærke, ligesom fru Helle Sjelle gjorde det, at jeg så sandelig synes, at vi fra regeringens side er i offensiven med hensyn til at sikre ligestillingen i Danmark.
Jeg studser over, at fru Anne-Marie Meldgaard efterlyser et højere ambitionsniveau for lovgivningen på området.
Der må jeg sige – jeg havde nær sagt, gid det var så enkelt, at vi kunne lovgive os ud af de ligestillingsmæssige problemer, vi har – at sagen jo er, at lovgivningen er på plads, og det, der så er brug for, er holdningsændringer rundtomkring og meget mere fokus på, hvordan man allerbedst sikrer en ordentlig ligestilling.
Bl.a. har vi jo et problem med, at vi stadig væk har et uforklarligt løngab i Danmark.
Og der har beskæftigelsesministeren og jeg netop lanceret en større pakke med bl.a. en vejledning til virksomhederne om, hvordan man bedst sikrer sig, at der bliver udbetalt lige løn for arbejde af samme værdi i virksomheden.
Jeg skal så også medgive, at der er nogle områder, hvor vi selvfølgelig stadig væk mangler at få ikke mindst kvinder med i front, nemlig kvin der på ledende poster, lederstillinger, og kvinder i bestyrelser.
Der har jeg jo taget en række initiativer for netop at sætte fokus på de problemer, og forhåbentlig vil de betyde, at der bliver skubbet på i forhold til, at vi får nogle bedre tal på de områder fremover.
Vi gør rigtig meget, og jeg mener også, at vi kan sige, at vi i Danmark er nået rigtig langt med ligestillingen.
Men der er stadig væk problemer, og det er så dem, vi skal arbejde målrettet på at få forbedret.
Endnu en gang tak for opbakningen til lovforslaget fra de tilstedeværende ordføreres side på vegne af en hel masse.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning