runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2012-05-09:
Der er jo kommet en interessant udmelding i går om de 10.000 studiepladser, der skal oprettes.
Prisen er på omkring 2 mia. kr., fordi der bliver øgede SU-udgifter og færre skatteindtægter.
Det fremgår af regeringens oplæg, at man vil presse de studerende hurtigere igennem, og mit indledende spørgsmål skal egentlig ganske enkelt være: Hvad er det for en incitamentsstruktur, ministeren påtænker i forhold til at presse de studerende hurtigere igennem?
I forlængelse af det vil jeg spørge om det, at ministeren i forbindelse med regeringens fremlæggelse af planerne citeres for at sige, at når de studerende kommer hurtigere igennem, skaffer de flere skatteindtægter til at dække de øgede udgifter til øget optag.
Men hvad er det, man gør, hvis de ikke kommer i arbejde?
Og hvis jeg skal være sådan lidt polemisk, vil jeg sige, at det undrer mig, at regeringens eget forsigtighedsprincip, hvor pengene skal være i kassen først, ikke også gøres gældende i det her tilfælde, for her er der jo en masse ubekendte faktorer, som sagtens kan påvirke de 10.000 studiepladser, der skal oprettes.
Kristian Jensen (V), 2012-05-09:
Når Venstre foreslår en ændring af SU-systemet, kaldes det en besparelse, men når ministeren foreslår en ændring af SU-systemet, kaldes det en reform.
Det er jo sådan set det samme, det går ud på, nemlig at få unge mennesker til at blive tilskyndet til at komme hurtigere igennem, sådan at vi samlet set udbetaler mindre i SU, fordi deres gennemførelse er hurtigere.
Og vi skal have målrettet det, sådan at vi belønner de unge mennesker, der gennemfører deres uddannelse på nomineret tid, for det er det, vi har brug for i samfundet.
Jeg synes bare, at regeringen har svunget sig op til en lang række ord om et forsigtighedsprincip, altså at man ikke kan regne penge med ind, medmindre man har et klart billede af, hvordan de skal bruges.
Og her ser man, at finansministeren vel ikke uden ministerens viden har indregnet 2 mia. kr. i regeringens 2020-plan.
Jeg går ud fra, at det er et beløb, som ministeren lægger mærke til.
Så må der være noget mere kød på og substans i de forslag, der ligger, end de meget løse overskrifter, man kommer med her.
Så nu er det, som formanden sagde, sidste gang, jeg har en replik, og dermed er det altså også sidste gang, ministeren i dag har en chance for at komme med nogle mere konkrete bud på, hvad der skal til.
Hvad vil f.eks. prisen være for at lave det her vinteroptag, som blev nævnt?
Så hvad er det reelt, der skal til for at få skaffet det provenu, som jeg er enig i ville være godt at få skaffet, nemlig få 2 mia. kr., hvis vi får unge hurtigere igennem uddannelserne?
Fatma Øktem (V), 2012-05-09:
Med hensyn til at mødes er der også helt klart områder i den danske model, som vi er skeptiske over for, vil jeg godt have lov til at sige, men det vil jeg vente med at uddybe til en anden gang.
Nu siger ministeren, at man selvfølgelig vil følge den her linje, og at det er det, man vil følge op med i forbindelse med den 28. maj.
Men hvad vil ministeren ellers gøre ud over at skrive om den danske model i skemaet?
Vil ministeren gøre noget konkret over for de andre medlemslande eller over for EU med hensyn til at bremse det, hvis der nu skulle være nogen kvoter på vej?
For vi har jo sådan set hørt en parlamentariker dernedefra sige: Kvoter i EU er på vej, og Danmark er nødt til at indføre dem.
Det var socialdemokraten Britta Thomsen, der sagde det.
Så jeg vil høre ministeren, om der er noget konkret ud over skemaet, som ministeren vil gøre for, at vi ikke bliver påduttet kvoter fra EU's side.
Manu Sareen (RV), 2012-05-09:
Jeg tror, at man skal passe på med at blande tingene for meget sammen.
Det, som skemaet går ud på, er jo ikke kvoter på nogen som helst måde.
Det handler heller ikke om at pådutte andre kvoter.
Det er simpelt hen et ganske almindeligt skema, som handler om de erfaringer, man kan gøre sig, og de anbefalinger, man har om flere kvinder i bestyrelser.
Det er også det, som den danske model går ud på.
Så er det rigtigt, at fru Fatma Øktem også virkelig er optaget af kvoter, uanset om vi snakker om det ene eller det andet.
Også hvis vi snakker helt almindeligt om flere kvinder i bestyrelser, bliver kvotesnakken taget op, vel vidende at skemaet ikke handler om det, det siger jeg igen.
Så vil jeg sige: Vi har fundet noget, som er meget bedre end kvoter, og det synes jeg man skal fokusere på.
Så kvotesnakken er væk nu, for vi har virkelig fundet et fantastisk redskab.
Og jeg er sikker på – nej, jeg er ikke sikker, for det kan man ikke være, men jeg håber virkelig, at den danske model kan danne skole for de andre lande i Europa med hensyn til at få flere kvinder i bestyrelser, for det er altså en god løsning.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-09:
Tak, og tak for svaret.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at ministeren ligesom mig holder utrolig meget af den danske folkeskole.
Det er jo folkets skole.
Der skal være plads til alle.
Men det skal også være en skole på en sådan måde, at man kan deltage i undervisningen i folkeskolen og så få et udbytte, der gør, at man kvalificerer sig til voksenlivet.
Og sådan er det jo ikke lige i dag, og det beskriver A4 jo på en meget god og udmærket måde. Jeg kan høre på ministeren, at der bliver snakket om et højt ambitionsniveau, der bliver snakket om et højt fagligt niveau, og der bliver snakket om en folkeskoleforligskreds, der sidder og arbejder på et kommende forlig.
Jeg hører intet om hvordan.
Hvordan vil ministeren sikre, hvordan vil regeringen sikre, at folk trygt kan vælge den danske folkeskole og så være sikre på, at man får lige så meget fagligt udbytte af at gå i folkeskolen, som man gør i en privatskole?
Astrid Krag (S), 2012-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, vi hurtigt kan blive enige om, at det helt afgørende er borgernes sikkerhed, når vi taler om medicin.
Borgere og pårørende skal føle sig sikre ved at få håndteret medicinen af hjemmesygeplejen i kommunerne.
Det er embedslægen, der fører tilsyn med medicinhåndteringen, og desværre viser deres tilsynsrapporter, at der sker for mange fejl.
En af de ting, som embedslægerne gennem årene gentagne gange har påpeget over for kommunerne, er, at der er risiko for fejl, når der ikke er overensstemmelse mellem medicinlister og medicin.
Vi ved dog ikke, hvor mange medicineringsfejl som skyldes, at kommunerne udelukkende anvender generisk navn i journalsystemet.
Jeg er meget enig i, at vi skal finde administrative lettelser for kommunerne, hvor det er muligt, men samtidig har vi selvfølgelig en rigtig vigtig opgave i at sørge for, at det ikke sker på bekostning af patientsikkerheden.
Derfor har der i sidste uge været holdt et møde i Sundhedsstyrelsen, hvor en række kommuner kom med input til, hvordan overensstemmelsen mellem medicinlister og medicin alternativt kan sikres, så borgernes sikkerhed tilgodeses.
Jeg er blevet orienteret om, at der i forlængelse af de input, ministeriet og styrelsen fik, vil blive arbejdet videre med løsningsmuligheder i forhold til det her spørgsmål.
Christine Antorini (S), 2012-05-09:
Det er sådan, at regeringen i sin finanslov allerede har afsat midler til et større udviklingsprojekt for folkeskolen, og noget af det, vi gerne vil løfte, er bl.a. i forhold til, hvordan vi styrker den almindelige undervisning, sådan at flere børn kan få den nødvendige støtte der.
Det er i øvrigt på baggrund af et lovarbejde, som vi lige har vedtaget her i Folketinget med en meget bred opbakning blandt Folketingets partier, og det er jo, fordi der er et fælles ønske om at løfte folkeskolen ved ikke at udskille flere og flere elever, som vi har set det hen over årene, til specialundervisning, hvilket faktisk ikke har givet det nødvendige faglige løft.
Det er ikke, fordi det skal være en spareøvelse, men fordi vi tror på, at det, at man som elev får undervisning sammen med sine kammerater i nærmiljøet – selvfølgelig med den nødvendige støtte, hvis man har brug for et ekstra løft, det kan være, fordi man er ordblind eller andet – er bedre, og så kan man få det i en almindelig folkeskole.
Det betyder, at vi jo har en mulighed for faktisk at give dette fagligt løft til den almindelige undervisning, og det har vi allerede taget det første skridt til med den meget vigtige inklusionslov, vi har vedtaget i fællesskab her i Folketinget.
Det er bare for at pege på en af de tænkninger, som vi også vil præsentere i reformen af folkeskolen.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
Jamen jeg siger tak for tilbuddet om, at hvis det her bliver lidt for teknisk, så kan vi stille skriftlige spørgsmål.
Somme tider er det måske lidt nemmere – man har sådan et eller andet forfængeligt håb – hvis nu vi trækker ministeren herned om onsdagen, så går tingene da lidt hurtigere.
Men det kan jo skyldes, at det reelt er sådan, at DSB har frygtelig svært ved at svare på, hvordan status er på de 2,25 mia. kr.
Men var det så ikke bare det svar, vi kunne have fået?
Jeg forventer da, at jeg snart får en redegørelse for, hvordan status er på de 2,25 mia. kr.
Er pengene brugt?
Eller er der et reelt problem der også oven i First, og hvad er det egentlig for en regning, vi pludselig står med i forhold til DSB?
Det er egentlig bare det, jeg prøver at ræsonnere mig frem til ved at tage den her dialog med ministeren.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-09:
Jeg vil bare endnu en gang forsikre om, at jeg ingenting har at skjule i den her sag.
Jeg har sådan set bare lyst til så meget åbenhed som overhovedet muligt.
Jeg tror, at hr. Kim Christiansen her undervejs sagde, at man som minister har det øverste ansvar.
Ja, det har man, men jeg vil ikke påtage mig ansvaret for konsekvenserne af den kontrakt, der blev indgået i 2009.
Den er nu engang, som den er.
Det kan jeg ikke lave noget om på.
Jeg tror også, at vi begge to er enige om, at vi må tage konsekvenserne af den aftale, der blev lavet i 2009.
Så der er stort set kun tilbage for mig at sige, at hvis hr. Kim Christiansen synes, at han mangler oplysninger, eller at det har været for langsommeligt, så er der ikke andet at gøre, end at vi så må gøre det bedre.
Om det skal være i officielt forum, eller det kan være i mere uformelt forum, er sådan set op til hr. Kim Christiansen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-09:
Altså, det er ikke fra min side uvilje.
Men jeg har lidt svært ved måske lige at følge med i tallene her, og derfor kan vi enten tage det ved nogle skriftlige spørgsmål eller på anden måde, for det er ikke uvilje med hensyn til at svare.
Men umiddelbart må jeg sige til hr. Kim Christiansen, at den rabat her ikke – som jeg ser det – har så meget med rettidigheden at gøre.
Den er en mulighed, som kontrakten gav for, at DSB kunne få noget materiel eller noget service eller nogle ting, som man havde brug for, på nogle lempelige vilkår.
Det indgik i kontrakten, og det har man haft svært ved at leve op til af de årsager, som vi har diskuteret.
Med hensyn til et spørgsmål, der ikke er svaret på, så bestræber vi os på at svare så hurtigt som overhovedet muligt.
Det kunne jeg også se på den sidste statistik, der lå i Transportministeriet, og jeg vil da gøre, hvad jeg kan for, at det svar kommer meget hurtigt.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
Jeg vil lige prøve at komme lidt tilbage til den aftale, der er indgået, og hvor de 400 mio. kr. så mangler.
Tilbage i slutningen af november stillede jeg et spørgsmål til transportministeren.
Jeg fik et foreløbigt svar den 6. december, og det gik bl.a. ud på, at de 2,25 mia. kr., som var erstatningsbeløbet, fordelte sig på den måde, at de 800 mio. kr. var til at færdiggøre IC4-togene for.
Her siger ministeren så, at der kun er brugt lidt under halvdelen af pengene, så der er heldigvis lidt at trække på.
De 700 mia. kr. var til erstatningsmateriel.
Jeg ved ikke, hvordan det ser ud.
Jeg har bedt om at få en status på det, og det har foreløbig taget 5 måneder, og jeg har ikke fået et svar endnu.
Men nu kommer jeg lidt ind på det her.
Så står der også i det her spørgsmål, at den sidste halve milliard, altså de sidste 500 mio. kr., var til rettidighedsplan for fjern- og regionaltog, og det var netop de 500 mio. kr., som skulle komme ind via rabatter.
Så siger jeg igen til ministeren, at det jo må få nogle konsekvenser for DSB's økonomi.
Hvis man har brugt pengene på den her rettidighedsplan og nu ikke får pengene, så må det jo blive taget et andet sted fra.
Bliver det så taget fra erstatningsmateriellet, eller bliver det taget fra færdiggørelsen af IC4-togene?
Går det så godt, at man kan hente noget der?
Det er der ikke noget, der tyder på ifølge Atkins, for de siger jo 400-800 mio. kr. yderligere.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-09:
Det, jeg i mit svar prøvede at gøre helt klart, var, at rabatten skal forstås på den måde, at man også skal have gode danske kroner op af lommen.
Hvis man køber for 100 mio. kr. reservedele eksempelvis, kan man trække de 50 mio. kr. på rabatten, og så skal man selv betale 50 mio. kr.
Derfor er det også hele tiden en vurdering for DSB, hvad det koster, i forhold til hvad man kunne købe det for andre steder.
Der har været de forsinkelser.
Så jeg kan jo ikke gøre så forfærdelig meget andet end at give den historiske forklaring.
Så kan man diskutere, om det var en god aftale, eller om det var en dårlig aftale, men det har jeg som sagt ikke lod og del i.
Det andet, jeg så pointerede, var, at DSB's ledelse er opmærksom på det her problem, og derfor er der en dialog med AnsaldoBreda om eventuelt at forlænge tidsfristen, så den kommer til at række ud over 2012.
Men hvordan de forhandlinger ender, kan jeg jo desværre ikke svare på i dag.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
Tak for svaret, som jo i bund og grund mere var en historisk gennemgang, end det var svar på, hvad der egentlig bliver spurgt om, nemlig hvad ministeren agter at foretage sig i den her sag.
Det er jo rigtigt, at det er en rabatordning.
Som ministeren selv nævnte, er IC4-togene også yderligere forsinkede, og det er vel næppe realistisk at tro, at man vil kunne købe for 1 mia. kr. reservedele inden den 31. december.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-09:
DSB orienterede tilbage i maj 2009 Folketinget om, at DSB havde indgået et forlig med AnsaldoBreda om IC4.
Dengang oplyste DSB, at ud af en samlet kompensation på 2,25 mia. kr. var de 500 mio. kr. en rabat.
Derfor lå det allerede tilbage i 2009 fast, at DSB skulle købe eksempelvis reservedele hos AnsaldoBreda for at realisere rabatten.
Rabatten er på 90 pct., så en fuld udnyttelse af rabatten kræver derfor, at DSB indkøber varer og ydelser hos AnsaldoBreda for 1 mia. kr.
DSB skal altså selv have penge op af lommen for at kunne få glæde af rabatten.
Med andre ord kræver en udnyttelse af rabatten, at AnsaldoBreda har en tilstrækkelig stor mængde af varer og ydelser, som DSB rent faktisk kan bruge.
DSB's muligheder for hensigtsmæssigt at kunne udnytte rabatten er desværre også blevet påvirket negativt af, at leverancerne fra AnsaldoBreda også efter indgåelse af forliget er blevet forsinkede.
Jeg kan oplyse, at DSB's ledelse arbejder målrettet på at sikre den bedst mulige udnyttelse af rabatten, inden den udløber med udgangen af 2012, eventuelt ved at få tidsfristen for rabatten udskudt.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
Jeg har heller ikke lavet aftalen.
Det er den tidligere direktør i DSB, der har gjort det, og det er måske endda en af grundene til, at han er tidligere.
Jeg har stor respekt for, at man i DSB forholder sig til det her, men nu er det jo således, at ministeren langt hen ad vejen er ansvarlig, i og med at staten er eneaktionær.
Det er korrekt, at med den pågældende aftale i 2009 var de 500 mio. kr., som dog er ganske mange penge, faktisk nogle, der var beregnet til, at man skulle lave en rettidighedsplan for fjern- og regionaltogene, og det må så alt andet lige komme til at mangle nu.
Vi sidder selv i øjeblikket og forhandler om den her trafikmilliard årligt, som vi jubler over er rigtig mange penge, men den kan jo hurtigt blive spist op, hvis der dukker ret mange flere af de her sager op og der falder flere lig ud af enten DSBFirst- eller IC4-skabene rundtomkring.
Hvis det koster sådan 400 mio. kr. hver gang, fordi der er en eller anden, der har dummet sig i systemet, så får de penge hurtigt ben at gå på.
Hvad agter ministeren at gøre i forhold til udsigten til, at DSB mister en godtgørelse fra AnsaldoBreda på 400 mio. kr.?
Christine Antorini (S), 2012-05-09:
Jeg er glad for ordførerens bekymring for det, og det er jo desværre sket over de sidste mange år, at flere forældre stille og roligt har valgt folkeskolen fra, fordi de har været bekymrede for, om deres børn fik et tilstrækkelig stærkt fagligt tilbud.
Nu er der kommet en ny regering, og vi vil gerne gennemføre en reform af folkeskolen i et meget bredt partnerskab.
Som det er ordføreren bekendt, har vi for det første drøftelser med parterne omkring folkeskolen og i øvrigt også med Folketingets partier om, hvad det er, der skal til, men vi har også sat konkrete initiativer i værk.
Jeg nævnte før, at vi støtter, hvordan elever i langt højere grad nu kan blive hjulpet i den almindelige undervisning.
Og bare for at nævne nogle andre initiativer, vi allerede nu har sat i gang, kan jeg sige, at vi har udvidet vores indsats i forhold til tosprogede elever, bl.a. med en tosprogstaskforce, som er ude at rådgive direkte på skoler, der har mange elever med anden etnisk baggrund, om, hvordan de kan løfte dem fagligt.
Og det er i øvrigt blevet udvidet, så de også har dagtilbud med, for noget af det, vi er optaget af, er – når det nu er et børne- og undervisningsministerium – hvordan vi kan bruge dagtilbud, sådan at de bliver gode læringstilbud.
Og der ved vi, at vi også kan arbejde med børnenes sprog, sådan at tosprogede børn vil være bedre rustet, når de starter i 0. klasse.
Peter Juel Jensen (V), 2012-05-09:
Altså, Venstre er jo med hele vejen, og i Venstre var vi – dengang vi snakkede om en revision af folkeskoleforliget, først under fru Tina Nedergaard og også under hr. Troels Lund Poulsen – ude med et konkret udspil om, hvad det var, vi fra den daværende regerings side gerne så gennemført, og hvordan vi kunne styrke fagligheden i folkeskolen.
Nu startede vi forhandlingerne op under ministerens ansvar her i efteråret – jeg tror, det var i november, hvis jeg husker helt rigtigt – og vi snakker stadig væk.
Nu siger ministeren, at der kommer et udspil til reform til efteråret.
Så har vi været i gang i et år.
Når vi kan se, hvilket Ugebrevet A4 også dokumenterer på en god måde, at det altså halter, og vi sidder og tænker os om og snakker osv. og siger alle de rigtige ord, er der mange forældre, som begynder at vælge folkeskolen fra.
Hver eneste dag, der går, bliver udfordringen større for os.
Kan ministeren ikke forstå, at der snart må noget konkret på bordet, så vi får folkeskolen op på niveau med de private skoler?
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
Tak for det.
Hvad agter ministeren at gøre i forhold til udsigten til, at DSB mister en godtgørelse fra AnsaldoBreda på 400 mio. kr.?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-09:
Som jeg ser det, når jeg kigger tilbage i tiden,
er Folketingets udvalg blevet informeret undervejs om de her ting.
Det vil jeg også meget gerne fortsat gøre, for jeg har i hvert fald ikke noget at skjule overhovedet.
Jeg kan bare se, at der er lavet en aftale om rabat, som har nogle komplikationer med hensyn til DSB's mulighed for at udnytte den.
Det var så det, vi brugte det første spørgsmål til at svare på.
Jo, det er da klart, at hvis ikke man får udnyttet den fulde rabat, er der da et beløb, som kunne have været gjort aktiv for DSB, som så ikke bliver gjort aktivt.
Så derfor synes jeg da, at vi alle sammen skal håbe på, at det lykkes at få en forhandling med AnsaldoBreda, som gør, at man kan udnytte de muligheder, som kontrakten giver.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
DSB er en selvstændig virksomhed, det har jeg respekt for, men man kan så spørge, om de har forvaltet det særlig klogt.
Det havde måske været bedre, hvis de stadig væk havde været under statens tilsyn.
Men er det således, at vi vil få en lidt mere løbende orientering om, hvad der foregår, da vi som forligskreds også et eller andet sted skal stå til regnskab for de her penge.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at ministeren selv nævner Atkinsrapporten, som fastslår, at det vil koste yderligere 400 mio. kr., hvis de her tog skal køre optimalt.
Det har noget med sammenkoblingen at gøre.
Det er jo netop de der 400 mio. kr.
Dem mangler de også her, så det er vel reelt et problem for DSB's regnskaber og budgetter på sigt?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-09:
Det er DSB's opgave at bringe IC4-togene i drift.
Det forhold, at DSB har store økonomiske udfordringer, har i princippet ingen indflydelse på de kontraktlige krav, som DSB skal opfylde.
DSB har allerede i forbindelse med indgåelse af forliget med AnsaldoBreda tilbage i 2009 afsat 800 mio. kr. til færdiggørelse af IC4.
Da Atkins i første halvår af 2011 gennemførte det såkaldte review af IC4, var det under halvdelen af de 800 mio. kr., der var brugt.
Der er således ikke akut behov for tilførsel af yderligere midler.
Det er en vurdering, som DSB har tilsluttet sig.
Hvordan DSB til sin tid vil finansiere de mulige ekstraomkostninger, er et udestående, som ikke er afklaret på nuværende tidspunkt.
Jeg har bestemt ikke på noget tidspunkt tænkt mig at løbe fra nogen som helst form for ansvar, men jeg synes måske, det er fair nok at gøre opmærksom på den kontrakt fra 2009 og opfølgningen efterfølgende.
Det har jeg ikke haft særlig meget ansvar for indtil for nogle måneder siden, og jeg tror, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, at jeg har prøvet på sådan meget loyalt at fortælle, hvad det er for nogle konsekvenser.
Og der er de konsekvenser, som der er, i forbindelse med den her rabat, som jeg egentlig prøvede sådan ret udførligt at beskrive i svaret til det første spørgsmål.
Igen vil jeg sige, at jeg er enig i, at 500 mio. kr. er mange penge.
Selv om det så er, jeg tror, det er 300 og noget mio. kr., der mangler at blive realiseret, er det jo stadig væk mange penge, og derfor lægger jeg også vægt på, som jeg sagde til sidst, at DSB gør alt, hvad de kan på ledelsesniveau, for at få ordnet det her med AnsaldoBreda, enten ved at forlænge eller få det klaret på anden måde.
Dertil rækker mine evner ikke.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-09:
Hvilke konsekvenser mener ministeren, det vil få for IC4 og DSB, hvis DSB mister en godtgørelse på 400 mio. kr. fra AnsaldoBreda?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-09:
Det er måske mig, der ikke helt forstår det, men jeg tror ikke, det her sådan specifikt har så meget med rettidigheden at gøre.
Jeg er i øvrigt som spørgeren meget glad for, at den ser ud til at være meget bedre og har været noget af det bedste her på det sidste.
Det kan vi jo om ikke andet så glæde os over.
Det, der vel er problemet her, er, at man har en kontrakt, hvor man har retten til at købe eksempelvis reservedele for et beløb op til 500 mio. kr.
Men den er skruet sammen på en sådan måde, at man også skal have et tilsvarende beløb, som man får refunderet af rabatten i danske kroner.
Så hvis man køber for 100 mio. kr., er de 50 mio. kr. af dem danske kroner, som skal bruges her.
Det er den måde, man har skruet den her rabat sammen på, og det har givet DSB nogle problemer, fordi AnsaldoBreda har haft svært ved at levere det, DSB har efterspurgt, og fordi der er mange af togene, som ikke er kommet endnu.
Det er også derfor, at DSB gør, hvad de kan for at sikre, at den her aftale kan forlænges, men om det lykkes, kommer jo an på nogle forhandlinger, som ikke er afsluttet.
Så derfor kan jeg ikke svare hundrede procent på, om det lykkes eller ej.