runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-09:
I København bliver de rige rigere, mens de fattige desværre bliver fattigere.
I København oplever man en større ulighed, som ikke vil blive mindre med beslutningen om en lav integrationsydelse og et kontanthjælpsloft.
Der er blevet talt meget om København i dag.
28 pct. af landets hjemløse bor i København, 25 pct. af landets stofmisbrugere bor i København, og 17 pct. af landets langtidsledige bor i København.
De store byer i Danmark har desværre stadig væk flere boligområder med alvorlige sociale problemer.
L 180 indebærer nemlig, at regeringen vil nedlægge den sociale særtilskudspulje, som blev oprettet for netop at give særtilskud til de områder med en stor koncentration af sociale problemer, og det er i høj grad i storbyerne.
Alternativet frygter, ligesom Københavns Kommune også angiver i sit høringssvar, at en afskaffelse af den sociale særtilskudspulje vil betyde, at opgaven med at løfte de allersvageste borgere i samfundet bliver væsentlig sværere.
Også Odense Kommune finder afskaffelsen af den sociale særtilskudspulje stærkt problematisk.
Med lovforslaget får store byer som København, Aarhus og Odense ændret deres økonomiske vilkår væsentligt.
Vi risikerer hermed, at man i de store byer ikke har økonomi til at tage sig ordentligt af de socialt udsatte.
Regeringen ønsker at nedlægge puljen formuligvis at oprette en ny; regeringen vil drøfte det som et led i finanslovsforhandlingerne for 2017.
Alternativet ønsker ikke at gamble med de udsatte i samfundet, hvilket vi finder at man gør ved at nedlægge puljen, uden at man med det samme opretter en ny.
Men Alternativet anerkender også, at andre kommuner end Danmarks største kommuner har udfordringer med boligområder med en stor andel af socialt udsatte, og derfor anerkender vi også, at det kan være fornuftigt at prioritere kommuner i en svær økonomisk situation.
Men vi finder det ikke rimeligt, at regeringen ønsker at nedlægge puljen, uden at kommunerne kender deres økonomiske situation for det kommende år i forbindelse med budgetlægningen, og vi finder det problematisk at sætte kommunerne i en situation, hvor de må vente til finanslovsforhandlingerne, før de kender deres økonomiske situation vedrørende socialt udsatte.
Vi er imod forslaget, som det foreligger her.
For vi risikerer, at de socialt udsatte falder ned i et hul i den tid, der går, fra L 180 træder i kraft, og indtil finanslovsforhandlingerne er afsluttet.
Lovforslaget er simpelt hen for uklart, så vi er imod.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-09:
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er vi meget optaget af, at kommunerne også selv tager et ansvar.
Hvis man kigger i tallene, kan man se, at rigtig mange af de kommuner, som har store økonomiske udfordringer, rent faktisk kunne konkurrenceudsætte meget mere, og at de på den måde kunne skabe en bedre økonomi for sig selv, og det ønsker vi at man starter med.
Vi ønsker også en reform af udligningssystemet, som er mere gennemsigtig, og derfor mener vi jo netop, at det at gå ind og fjerne nogle af de her puljer, som gør det rigtig svært gennemsigtigt, vil være en fordel.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Dermed står det også fuldstændig klart, at der er total usikkerhed om, hvorvidt der overhovedet kommer en ny pulje efter den her, så tak for det klare svar.
Jeg vil så stille et spørgsmål, og det er, om ordføreren for Liberal Alliance ikke mener, det er en god idé, at nogle af de kommuner, som er allerrigest i det her land, men som ikke har særlig store problemer med socialt udsatte borgere, i højere grad betaler for, at de kommuner, som har en dårlig økonomi eller svær økonomi, men som også har mange socialt udsatte borgere, får tilført flere midler.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-09:
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at ved at nedlægge den her pulje risikerer vi, at de store byer ikke har råd til at tage sig af de særlig socialt udsatte.
Hvis nu man kigger lidt på, hvordan de store byer forvalter deres økonomi, og hvis man kigger lidt på alle de kulturprojekter, der bliver iværksat, så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det er kommunale kerneopgaver – man kan f.eks. tage et havnebad i Odense, eller man kan tage stadioner.
Er sådan nogle kulturprojekter kommunal kernevelfærd, som skal prioriteres over de socialt udsatte?
Ja, langt hen ad vejen synes jeg, der bliver brugt rigtig, rigtig mange skattekroner på tant og fjas ude i kommunerne.
Jeg sidder selv i en kommunalbestyrelse og har jo set, hvordan man bruger penge på f.eks. kommunale bycykler.
Og jeg synes sådan set, det er ret kritisabelt, at man vælger at bruge penge på kommunale bycykler, mens man så går ud og siger, at man ikke har råd til at tage sig af de socialt udsatte.
Der mener jeg, at prioriteringen burde være meget klar, i forhold til at social udsathed selvfølgelig er en kerneopgave langt over kommunale bycykler, og det er sådan set det, jeg er interesseret i at høre ordføreren, om ordføreren ikke mener.
Så når ordføreren siger, at man er bange for, at de i storbyerne ikke har råd til at tage sig af social udsathed, handler det så ikke om prioritering?
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-09:
Jeg mener ikke, at det her lovforslag omhandler, hvorvidt man helt skal fjerne kulturelle aktiviteter i de forskellige byer.
Jeg har bemærket, at ordføreren før i forbindelse med det her lovforslag talte om tant og fjas.
Det synes jeg måske er sådan en lille smule hånligt over for de kommunalbestyrelser, der faktisk sidder og prøver at skabe nogle gode helheder for de borgere, der bor der.
Jeg tror gerne, jeg vil gentage det, som jeg sagde i min ordførertale: 28 pct. af landets hjemløse bor i København, 25 pct. af landets stofmisbrugere bor i København, 17 pct. af landets langtidsledige bor i København.
Nu går man så ind og laver en integrationsydelse, et moderne kontanthjælpsloft, som heller ikke gør det nemmere, og som formentlig også vil skabe flere socialt udsatte, så jeg synes egentlig, at det er ærgerligt at få den her diskussion til at handle om tant og fjas, for jeg oplever ikke, at det er tant og fjas, man beslutter i kommunerne rundtomkring i Danmark.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-09:
Og ja, det er fuldstændig korrekt: Vi står ikke her og garanterer, at vi stemmer for en ny særtilskudspulje på 400 mio. kr., men det bliver et led i nogle finanslovsdrøftelser, som kommer til at foregå til efteråret.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Jeg vil bare i forlængelse af det, som ordføreren lige sagde her til sidst, have ordføreren til at bekræfte, at hun vil stemme for at nedlægge den sociale særtilskudspulje, hvor 400 mio. kr. hvert år går til nogle af landets mest udsatte borgere, og at hun ikke på nogen måde vil garantere, at Liberal Alliance vil stemme for en ny pulje, hvis Liberal Alliance bliver en del af finanslovsforhandlingerne i forhold til finansloven for 2017.
Skal det forstås sådan?
Jeg er utrolig glad for det første spørgsmål – også det andet, men jeg starter med det første, fordi jeg så får lov til at redegøre for, at i det her land er der faktisk råd til velfærd, og at det handler om politisk prioritering.
Kampflyene koster 1 mia. kr. stykket.
Det er rigtigt, at det er en indkøbsinvestering.
Køber vi 30 kampfly, bliver det 30 mia. kr., det er et engangsbeløb.
Alene sænkningen af topskatten koster 2 mia. kr. i 2016.
Sænkningen af selskabsskatten, som den tidligere regering også gennemførte, koster 3 mia. kr. i 2016.
Jeg har allerede her redegjort for, hvordan vi kan skaffe milliarder af kroner til velfærd, hvis bare vi foretager den rigtige prioritering.
Det er rigtigt, at der også foregår en udligning i dag.
Det er fornuftigt.
Jeg synes, de rige kommuner skal bidrage mere til fattige kommuner.
Jeg synes, det skulle tages som en samlet diskussion.
Det er derfor, vi er så inderligt imod det her lovforslag og synes, det er en helt forkert måde at starte diskussionen på.
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
For det første, fordi vi har en tradition for, at der foreligger et større udredningsarbejde fra Finansieringsudvalget, hver gang vi ser på ændringer i tilskuds- og udligningssystemet.
For det andet har regeringen i bemærkningerne til lovforslaget ikke brugt tid eller kræfter på at beskrive de kommunaløkonomiske konsekvenser for de kommuner, der i dag modtager tilskud.
Man skriver blot, »at midlerne i den nuværende sociale særtilskudspulje ikke i tilstrækkeligt omfang ydes til de kommuner, som har mest behov for et ekstra økonomisk tilskud«.
Det er for upræcist, og derfor har jeg også allerede i sidste uge bedt ministeren fremsende beregninger over de kommunaløkonomiske konsekvenser for de enkelte kommuner.
Men det gælder vel ikke for alle de kommuner, der i dag modtager en del af det sociale særtilskud.
Spørgsmålet er derfor, hvordan de vil blive kompenseret fremadrettet, og det er der også allerede blevet rejst spørgsmål om her i salen.
Der er ikke nævnt nogen overgangsordninger i lovforslaget, så de kan blot se frem til yderligere nedskæringer ud over dem, som følger af regeringens såkaldte omprioriteringsbidrag.
Som et eksempel kan jeg oplyse, at en fattig kommune som Ishøj med mange sociale udfordringer skal ud og finde ca. 8 mio. kr. ekstra til næste år, fordi det sociale særtilskud forsvinder.
Det duer ikke, og man kunne i det mindste, hvis man virkelig havde et ønske om at tilgodese de fattigste kommuner og mindske det administrative bøvl, have foreslået at udvide den almindelige særtilskudspulje, der typisk går til de allerfattigste mennesker eller de kommuner, som p.t. er mest udfordret.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Den med kampflyene får vi jo rig lejlighed til at tage på et senere tidspunkt, går jeg ud fra.
Men når vi taler om solidaritet, som der vel skal være mellem kommuner, vil jeg bare spørge, om ordføreren mener, at det er Københavns Kommune, der trænger til et plaster på såret.
Altså, hvis man nu skulle være rigtig solidarisk, skulle man så ikke sige: Lad os nu give til dem, der har behov, og ikke til dem, der har kassen fyldt?
For det er faktisk det, vi gør her.
Altså, der kunne vel være nogle steder rundtom i landet, hvor Enhedslisten ikke har 20 pct. af vælgerne, og som måske havde mere brug for det her end lige København, som skal have i pose og sæk.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Jeg synes faktisk ikke, jeg står og lefler for nogen, heller ikke for de 20 pct. af københavnerne, som jeg er meget taknemlig for vælger at gå ned og stemme på Enhedslisten, når der er kommunalvalg i Danmark.
Jeg står faktisk her på Folketingets talerstol og siger, at de byer, de kommuner, der er rige, skal bidrage noget mere til dem, der er fattige.
Men jeg står også og siger, at jeg synes, det er mærkeligt, at nogle af de kommuner, som f.eks. slet ikke får tilskud fra den her sociale særtilskudspulje, og som ikke har særlig store problemer med socialt udsatte borgere, f.eks. er nogle af de kommuner, der er i Nordsjælland, hvor hr. Søren Pape Poulsen har en væsentlig større opbakning i visse kommuner, end Enhedslisten har.
De kommuner kommer jo nu overhovedet ikke til at bidrage til, at socialt udsatte i kommuner rundtomkring i landet skal få det bedre, og det synes jeg er helt skævt.
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren anerkender, at der er nogle kommuner, der i dag med den nuværende pulje får penge, som de ikke har så stort behov for som andre kommuner, der ikke får penge.
Jeg tror, det var sådan nogenlunde korrekt citeret.
Jeg anerkender, der kan være noget proces, man kan være uenig om, men er ordføreren ikke enig i hensigten, nemlig at man laver en omfordeling, i forhold til at puljen ikke skal gå til kommuner, der har det økonomisk godt, men skal omfordeles til, at man sikrer, at hjælpen til den sociale indsats skal gå til kommuner, der har det økonomisk svært?
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Jeg er fuldstændig uenig med spørgeren i, at der ikke er et stort behov her.
Den her pulje bliver tildelt ud fra nogle objektive kriterier – jeg har selv stået og læst dem op – bl.a. andelen af stofmisbrugere, andelen af førtidspensionister, andelen af folk, der er i behandling for alkoholmisbrug, andelen af indbyggere, der bor i alment boligbyggeri, osv.
Puljen bliver tildelt ud fra objektive kriterier, i forhold til hvor behovet er størst.
Er det så ikke rimeligt, at de bidrager noget mere til de fattige kommuner?
Der sagde jeg også i mit ordførerindlæg: Jo, jeg synes generelt, at de kommuner, som har mest, skal bidrage noget mere til de kommuner, der har mindst.
Det er et godt socialistisk princip, som vi står for i Enhedslisten.
Jeg synes bare, det er utrolig ærgerligt – og det spørgsmål vil jeg gerne stille spørgeren – at det ikke f.eks. bliver nogle af de kommuner, som har allermest i det her land, og som stort set ikke har nogen sociale problemer i form af socialt udsatte, der kommer til at betale her.
For det er jo lige præcis konsekvensen af kun at afskaffe den sociale særtilskudspulje uden at tage det som en bredere diskussion af, hvordan vi laver en fornuftig udligningsreform.
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Hvad angår ordførerens spørgsmål til mig: Det er bare ikke det, det drejer sig om, for uanset puljen, som den er i fremtiden, eller som den er nu, så er det ikke noget med fordeling i forhold til kommunal udligning.
Det, det drejer sig om, er, at der er skabt en pulje, som få kommuner får noget fra.
Det, man ønsker, og det, som er hensigten, er, at den pulje skal fordeles på en anden måde, så den ikke går til store kommuner, hvoraf nogle har det godt, men til de kommuner, som har det økonomisk svært, og som stadig væk har sociale udfordringer.
Det er det, der er hensigten med lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Samtidig oprettede man den her pulje, hvor man sagde, at nogle af de kommuner, der har betalt penge, har nogle ekstra problemer med socialt udsatte, som andre kommuner ikke har, så de får et plaster på såret.
Derfor hænger den her diskussion om den sociale særtilskudspulje for mig sammen med den bredere diskussion om en udligningsreform.
Jeg synes egentlig, det er lidt uærligt at sige fra Venstres side, at nu tager man nogle penge nogle steder fra, hvor Venstre ikke har særlig mange vælgere, og giver til nogle socialt udsatte, i stedet for at tage den mere ærlige diskussion: Hvordan sikrer vi, at de kommuner, der har mest – også de kommuner, hvor Venstre har stor opbakning – bidrager noget mere til landets socialt udsatte?
For den tilkendegivelse har jeg nemlig ikke hørt fra nogen i Venstre i dag.
Jeg har til gengæld hørt mig selv stå heroppe og sige, at jeg synes, det er rimeligt, at f.eks. en kommune som Københavns Kommune betaler noget mere.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-09:
Det er ikke sådan, når den laveste kommer efter den allerhøjeste, for så tager det lige lidt tid at få talerstolens mikrofon på plads.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i Liberal Alliance ønsker at komme social udsathed til livs.
Men det er altså også noget med, at kommunerne selv skal tage ansvar og have fokus på kerneopgaverne.
Og det her med social udsathed er en kerneopgave ude i kommunerne, så hvis de prioriterede kerneopgaverne, ville økonomien også række.
Derudover ved man jo – for det har vi brugt rigtig meget tid på i Socialudvalget – at hvis der investeres tidligt og massivt i at undgå social udsathed, så giver det faktisk en økonomisk gevinst for kommunerne.
Nogle kommuner har helt tydeligt vist, at udover alle de menneskelige gevinster, der er ved at investere massivt for at forhindre social udsathed, så gavner det sådan set også økonomien.
Så allerede uden en særpulje har kommunerne altså økonomiske incitamenter til at prioritere social udsathed.
Jeg tror ikke på, at det der fokus på at have en pulje, som laves herinde i Folketinget, og som kommunerne så kan søge tilskud fra og få tildelt en bid af, er en god løsning i forhold til at komme social udsathed til livs.
Når man taler med nogle af dem, som arbejder med de socialt udsatte, f.eks. Gadejuristen, så siger de, at det ikke er et spørgsmål om flere penge, men et spørgsmål om at bruge pengene rigtigt.
Det hører man hele vejen rundt: Pengene skal bruges rigtigt.
Og det gør vi ikke i dag.
Derudover er Liberal Alliance ikke særlig stor tilhænger af puljestyring.
Det er bureaukratisk og tungt, og vi synes ikke, at man skal gå den vej.
Vi synes sådan set, at kommunerne skal have frihed til at bruge og prioritere deres egne penge, men med den frihed følger der jo også et ansvar, som netop handler om at prioritere kerneopgaverne og ikke alt muligt andet tant og fjas.
Liberal Alliance støtter derfor regeringens lovforslag her.
Når det så er sagt, kan vi jo læse, at hensigten er at etablere en ny satstilskudspulje i forlængelse af finansloven for 2017, og der må vi i Liberal Alliance bare klart og tydeligt sige, at det ikke er sikkert, at vi ønsker det.
Så det skal der selvfølgelig være en drøftelse af, når vi når til finanslovsforhandlingerne, og det, vi alene tager stilling til nu, er nedlæggelse af den her pulje og altså ikke, hvad der fremadrettet skal ske med de her 400 mio. kr.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Til det første spørgsmål: Nej, jeg kan bestemt ikke give den garanti, at man så ved, hvad der sker det næste år, for det kommer an på de forhandlinger, der kommer efterfølgende.
Det står meget klart i de papirer, vi har til rådighed.
Det hænger sammen med det andet, som spørgeren spurgte om, nemlig om vi kan garantere, at alt går tilbage til kommunerne.
Og så ligger der i forhold til det her forslag også intentioner om, at det nu skal diskuteres, hvordan det så er, man fordeler det, så man tager mere hensyn til den enkelte kommunes økonomiske formåen.
Jeg kan jo ikke stå her og sige, hvordan det ender.
Jeg kan bare konstatere, at det er det, som der står er hensigten.
Og den hensigt er jeg enig i.
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Så reelt ved vi ikke, om det her bliver brugt på de socialt udsatte eller på kommunerne, i hvert fald det fulde beløb, men der er en hensigtserklæring.
Kan man forestille sig, at nogle af de her penge f.eks. bliver brugt til skattelettelser?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Det synes jeg da at vi skal tage nogle initiativer til.
Det synes jeg ikke afhænger af, hvilke puljer der har hvilke navne.
Jeg synes ikke, vi sådan skal tænke i kasser i forhold til at hjælpe de mest udsatte i vores samfund.
Karen Ellemann (V), 2016-05-09:
Tak til formanden, og tak til samtlige ordførere for en spændende debat – en debat, der sådan meget tydeligt viser, at der i hvert fald er områder, hvor vi ikke er enige.
Men jeg vil da kvittere for debatten.
Jeg synes, den har været livlig og fornuftig.
Så vil jeg blot sige, at det overordnede formål med det her lovforslag, som det også er sagt, er at få skabt mulighed for at få omprioriteret midler til kommuner, der er i en svær økonomisk situation.
Det er en pulje, der har eksisteret siden 2013, og kriterierne for fordelingen af den her pulje betyder, at en væsentlig del af midlerne går til de større bykommuner, altså ikke kommuner, der er kendetegnet ved at være i en svær økonomisk situation.
Derfor mener jeg heller ikke, når jeg tager socialministerkasketten på, at man i den forbindelse gør det socialt fornuftige.
For lige præcis kommuner, som ikke er i en vanskelig økonomisk situation, har en bedre mulighed for at løfte opgaven i forhold til at tilvejebringe den korrekte hjælp til udsatte grupper, uden at man skal modtage et særtilskud fra en social særtilskudspulje.
Det er derfor, at vi fra regeringens side – og det lyder, tak for det, som om der er et flertal for det – sådan set vil prioritere midlerne til kommuner i en svær økonomisk situation.
Og det er derfor, at vi med det her lovforslag tilkendegiver, at vi vil arbejde for, at der oprettes en ny særtilskudspulje med virkning fra 2017.
Det er jo korrekt, som flere ordførere har været inde på, at den her oprettelse af en ny særtilskudspulje og den konkrete fordeling af midlerne til kommunerne er noget, der kommer til at ske i forbindelse med finanslovsforhandlingerne for 2017.
Men jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål.
Jeg har noteret, at der allerede er stillet spørgsmål til, hvordan det egentlig er, fordelingen har været nu her i 2016, og jeg kan bekræfte – det kommer naturligvis også på skrift – det, der også er blevet sagt fra flere ordføreres side, nemlig at det er de større byer, der har fået andel i midlerne fra den her sociale særtilskudspulje.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Vi kan jo her i debatten i dag at høre, at der er et flertal for at afskaffe den sociale særtilskudspulje.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at der ikke i dag her i Folketingssalen er konstateret et flertal for, at der skal oprettes en ny pulje som erstatning for den sociale særtilskudspulje, som et flertal udtrykt i Folketingssalen i dag ønsker at fjerne?
Altså, kan ministeren bekræfte, at der ikke er noget flertal konstateret i Folketingssalen i dag for at oprette en ny pulje til erstatning for den sociale særtilskudspulje?
Karen Ellemann (V), 2016-05-09:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at jeg har hørt det samme, som hr. Rune Lund har hørt.
Fra Liberal Alliances side er det tydeligvis sagt, at det ikke er sikkert, at man synes, det er en god idé at lave en særtilskudspulje til kommuner i en økonomisk vanskelig situation, men omvendt, når jeg så lytter til andre ordførere fra sådan den røde blok, kunne det være, at der blandt dem ville være en interesse i at støtte et sådant forslag om at oprette en ny særtilskudspulje.
Jeg tror generelt, at partier, som vitterlig mener, at det kommunale selvstyre skal bevares og skal fungere, også har en interesse i, at man ser på lige præcis kommunernes økonomiske situation, i forhold til hvilket befolkningsgrundlag de har.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Det vil så kræve, at et af de fem partier i oppositionen gik ind og lavede finanslov med regeringen, og at Liberal Alliance så ikke gjorde.
Det er jo et meget interessant scenarie, som man måske ikke rigtig kan forestille sig.
Jeg takker for, at ministeren kan bekræfte, at der er flertal for at afskaffe puljen, konstateret i dag, men der er ikke noget som helst konstateret flertal for, at der skal oprettes en ny pulje.
Det understreger for mig jo også bare, at de her penge kan gå til alt muligt.
De kan gå til de topskattelettelser, som Liberal Alliance og regeringen gerne vil have; de kan gå til indkøb af nye kampfly; de kan gå til at gøre luksusbiler endnu billigere; de kan gå til at sænke skatterne for de rigeste, alt det, som regeringen allerede har gjort.
Karen Ellemann (V), 2016-05-09:
Det kan jeg bekræfte ikke vil være tilfældet, for det er jo netop en pulje, der har været en omfordeling, så derfor er det jo en diskussion om den samlede kommunale økonomi, og hvordan tingene fordeles der.
Det er i hvert fald at stramme den gevaldigt – det vil være min vurdering – altså den måde, hr. Rune Lund ønsker at udlægge det på, at så er det bare forsvundet så at sige.
Det har jeg vanskeligt ved at forestille mig.
Jeg har også vanskeligt ved at forestille mig, at en regering ikke kan opnå et flertal for, at man laver en pulje, som handler om en tildeling til de kommuner, der er i en økonomisk vanskelig situation.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Man kan høre, hvor ordføreren hører til, og det synes jeg er fremragende.
Når det så handler om, hvordan al den her velfærd, jeg hørte om i det første indlæg, skulle finansieres, så kunne vi lade være med at købe kampfly.
Jeg mener, at vi skal være en suveræn nation, der skal kunne være med ude i verden på missioner og kæmpe for en fri verden.
Ordføreren synes ikke, vi skal have så mange kampfly.
Når de der kampfly er købt
og midlerne er brugt op der, hvor er det så, pengene skal komme fra?
Det er jo ikke sådan et årligt køb af kampfly de næste mange, mange år.
Det er en anlægsinvestering.
Det er den ene ting.
Så vil jeg høre, om ordføreren virkelig mener, at kommuner – nu nævnte han nogle nord for København – ikke rigtig bidrager.
Hvornår er det lige, en borger i f.eks. Gentofte begynder at betale skat til Gentofte Kommune i stedet for til udligningsordningen?