Carina Christensen (KF), 2010-02-02:
Formålet med det her beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten er at sikre gode udviklings- og vækstbetingelser for den rytmiske musik i Danmark.
Det er et ønske, som jeg og sikkert også alle andre fuldt ud kan tilslutte os, for hvem vil egentlig ikke kunne det?
Den rytmiske musik skal bestemt have gode udviklings- og vækstbetingelser, og derfor har regeringen også sat rigtig mange initiativer i gang på musikområdet og igennem de seneste år netop rettet mod den rytmiske musik.
Lad mig henvise til den nuværende musikhandlingsplan, »Nye toner«, som løber fra 2008 til og med 2011.
Regeringen tilfører her i alt området 84 mio. kr. ekstra.
Hovedvægten er lagt på den rytmiske musik, og der iværksættes en række nye initiativer til styrkelse af rytmiske vækstlag.
Vækstlagene støttes via de regionale spillesteder, ligesom der eksperimenteres med nye publikumsmiljøer og såkaldte musikalske vækstbede.
Der stiller skarpt på talentudviklingen med puljen »Den unge elite«, og med målrettet talentudvikling på musikskolerne sætter vi ind på flere steder på talentudviklingsstigen.
Ved at styrke både transportstøtten og tilskuddet til honorarstøtte sikrer vi, at musikken kommer ud i hele landet, og ved at støtte »Musikeksport Danmark« sikrer vi, at vi får den danske musik ud over de nationale grænser.
Samlet set gøres der altså en målrettet og aktiv indsats for at styrke det rytmiske område.
Fra 2010 tilføres der varigt ekstra midler til de honorarstøttede spillesteder på cirka 2 mio. kr. årligt.
Vi kan altså sagtens blive enige om, at det er vigtigt at arbejde strategisk med den rytmiske musik.
Derfor har jeg også støttet Marstaltænketankens arbejde, som jeg synes er utroligt spændende.
Derfor afventer jeg også lige nu spændt arbejdet i Statens Kunstråds Musikudvalg, som dels har igangsat en analyse af pengestrømmene i dansk musikliv, dels har nedsat en arbejdsgruppe, som skal samle op på Marstaltænketankens anbefalinger, og derefter komme med musikudvalgets anbefalinger til den rytmiske musik.
Apropos Marstaltænketanken så lad mig endelig nævne, at forslagsstillernes fem forslag til indsatsområder jo meget nøjagtigt svarer til tænketankens indsatsområder.
Det er helt sikkert meget bevidst.
Jeg kan derfor informere forslagsstillerne om, at tænketankens anbefalinger er overleveret til Statens Kunstråds Musikudvalg, for at de kan arbejde videre med dem, hvilket de lige nu planlægger at gøre.
Så hverken tænketanken selv eller Musikudvalget mener tilsyneladende, at der her er tale om nogle færdige, implementerbare forslag.
Endelig kan jeg tilføje, at jeg også selv har sat et arbejde i gang i Kulturministeriet vedrørende hele det rytmiske område.
Udviklingsprojektet vil muligvis vise, at der er nogle forhold, som vi skal reagere på her og nu, men det vil som udgangspunkt udstikke retningslinjer for, hvordan den kommende musikhandlingsplan skal se ud.
Hvis resultatet af udviklingsprojektet viser, at der er behov for at ændre kursen nu, vil jeg meget gerne invitere partierne til fælles drøftelser i løbet af efteråret 2010 om fremtidige musikpolitiske initiativer og selvfølgelig ikke mindst om, hvordan nogle sådanne initiativer i givet fald skal finansieres.
Forslagsstillerne ønsker, at jeg allerede i indeværende folketingsår skal indkalde til forhandlinger om en national handlingsplan for den rytmiske musik.
Lad mig i den forbindelse for det første gentage, at vi jo allerede har en national handlingsplan for musikken, som altså løber frem til og med 2011.
For det andet må jeg også gøre opmærksom på, at de mange forslag, der stilles i det her beslutningsforslag, alle er stærkt udgiftskrævende.
Jeg går ud fra, at forslagsstillerne er bekendte med, at vi lige nu er midt i en finanslovperiode, og at det selvfølgelig ikke er tiden til at indkalde til forhandlinger om nye bevillinger.
Men der skal ikke herske tvivl om, at vi gerne samarbejder med alle partier her i salen, så hvis forslagsstillerne virkelig mener det her seriøst, så synes jeg selvfølgelig, at de skal afstemme deres beslutningsforslag med den til enhver tid gældende finanslovproces.
Så er der altså lige det med finansieringen af det her forslag, for vel ønsker vi alle, at den rytmiske musik udvikler sig, og vi ønsker også, at der er et godt og sundt vækstlag, men jeg må sige, at det her beslutningsforslag så langt fra forholder sig realistisk til finansieringen.
Det hænger simpelt hen ikke sammen økonomisk.
Det nævnes, at en række af forslagene skulle være indarbejdet i forslagsstillernes finanslovforslag for 2010.
Man kan altid nemt ønske sig flere penge, og det er jo så nemt, hvis man helt undlader at forholde sig til, hvor man så vil tage pengene fra, særlig i et år, hvor der altså er et underskud på ca. 94 mia. kr. i de offentlige budgetter.
Selv fru Pernille Frahm påpeger i dagens Politiken – jeg blev så glad i morges, da jeg læste avis, og jeg citerer fru Pernille Frahm derfra: Heller ikke som SF'er er penge noget, jeg kan plukke ud af luften.
Det synes jeg var et meget fornuftigt udsagn fra fru Pernille Frahm.
Generelt mener jeg, at der grundlæggende set er behov for et mere veldokumenteret og et mere gennemarbejdet grundlag for det politiske arbejde med den rytmiske musik, og at vi p.t. simpelt hen ikke er i en situation, hvor vi er parate til det.
Der er en række rigtig gode arbejder i gang, som vi bør afvente at se resultaterne af.
Jeg må derfor samlet set tilkendegive, at regeringens synspunkt er, at det foreliggende beslutningsforslag ikke er tilstrækkeligt velunderbygget, hverken i de forslag, der stilles, eller finansieringsmæssigt, og på den baggrund kan regeringen ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Men det er som sagt et tema, som regeringen vil vende tilbage til.