Rune Lund (EL), 2007-03-28:
Det her forslag handler om at lave en forbeholdsundersøgelse, og som andre ordførere har fremhævet, er det svært at gå ind og sige, at vi skal støtte en forbeholdsundersøgelse, når vi ved, hvad forbeholdenes konsekvenser er i dag, men når der samtidig ligger en EU-forfatning og en minitraktat, som tilsyneladende også skal vedtages så hurtigt som muligt, i et så lukket forum som muligt, med så få folkeafstemninger som muligt, men hvor der i hvert fald er et indhold i en konkret EU-forfatning, som forbeholdene på et tidspunkt bliver nødt til at forholde sig til.
Så under alle omstændigheder er det ikke det rigtige tidspunkt at lave sådan en forbeholdsundersøgelse.
Så kan man selvfølgelig også begynde at filosofere lidt over, hvad Det Radikale Venstres bagtanke er med at fremsætte sådan et forslag om en forbeholdsundersøgelse.
Hvis man tager den positive tilgang, kan man jo spørge: Jamen hvem kan dog have noget imod at få lidt mere at vide og blive lidt mere oplyst og få et større overblik over, hvordan det forholder sig med forbeholdene og EU?
Den tilgang kunne man vælge.
Man kunne også vælge den anden tilgang, som har mere at gøre med virkeligheden, også når man tænker på, hvem det er, man beder om at lave den her undersøgelse, nemlig at det i virkeligheden handler om at lave det bedste afsæt som overhovedet muligt for at afskaffe forbeholdene.
Og det, som står fra første side til sidste side, er: Forbeholdene har svækket Danmarks indflydelse, forbeholdene har svækket Danmarks indflydelse, forbeholdene har svækket Danmarks indflydelse, og forbeholdene har svækket Danmarks indflydelse.
Jeg synes, at det er en meget unuanceret rapport.
Det er ikke en rapport, som går ind i nogle overvejelser om: Hov, det at have nogle forbehold kan starte en debat om, hvordan man kan have et europæisk samarbejde, hvor det hele ikke skal foregå ved ensretning, ved harmonisering, ved at vi alle sammen skal arbejde inden for en hierarkisk struktur som EU, som i stadig højere grad bevæger sig hen imod at være en superstat.
Næh, man kunne måske tænke de her forbehold som en måde at vise på, at der faktisk eksisterer en mere fleksibel måde at samarbejde på; at der eksisterer en måde at samarbejde på, som er et samarbejde fra neden, hvor enkelte lande samarbejder på de forskellige grænseoverskridende områder, der er, men hvor man ikke behøver at lave en superstat.
Den slags overvejelser er totalt fraværende i det arbejde, som DUPI lavede i rapporten, som beskriver udviklingen fra 1992 til 2000.
Så den bagvedliggende årsag til det her forslag er i virkeligheden meget – det er jo også i det lys, man kan se det – at danne et grundlag for, at man kan få gang i en japropaganda, når der på et tidspunkt skal stemmes om nogle forbehold.
Men o.k., hvis vi skulle lave en undersøgelse, kunne man i det mindste sige, at den måske så skulle være mere tilbundsgående.
Så skulle den måske inddrage nogle flere emner, og jeg har da nogle forslag til, hvad sådan en undersøgelse kunne indeholde, hvis den skulle blive neutral og objektiv og komme ud i alle hjørner.
Og i den sammenhæng synes jeg da, at det ville være relevant at kigge på, på hvilke områder Danmark kunne få endnu flere forbehold i EU.
Det synes jeg da man skulle sætte nogle forskere til at forske lidt i.
Hvordan kan vi f.eks. få forbehold i forhold til EU’s indre marked, så vi ikke behøver at sænke vores standarder på en lang række områder, hvilket rent faktisk er tilfældet i dag?
Jeg kan da huske, at jeg har stået her på Folketingets talerstol og f.eks. talt om fytosteroler i rugbrød, som er kolesterolnedsættende medicin, som alle 179 medlemmer af Folketinget mener ikke skal findes i madvarer.
Vi kender eksempler på masser af andre områder: bromerede flammehæmmere, et kemikalie, som forhindrer, at elektriske apparater går i brand.
Det er jo meget godt, at elektriske apparater ikke går i brand, men bromerede flammehæmmere er et supergiftigt, kræftfremkaldende, hormonforstyrrende kemikalie.
Vi må ikke forbyde det her i Danmark, selv om der findes alternativer.
Hvorfor?
Jo, så ville det være en teknisk handelshindring.
Igen må man i det indre markeds hellige navn ikke lave de regler, som bedst beskytter mennesker og miljø.
Så det var i hvert fald et område, hvor der helt klart burde laves undersøgelser om, hvordan man kunne få flere forbehold.
Der kunne vel også laves undersøgelser af, hvordan man undgår social dumping.
Vi har jo allerede i dag regler i EU fra EU’s udstationeringsdirektiv, som betyder, at vi oplever, at arbejdere, der f.eks. tager fra Baltikum til Sverige eller fra Polen til Tyskland, arbejder til ringere løn og under dårligere vilkår end dem, der allerede eksisterer i EU.
Det ville da være dejligt at se, om man ikke kunne få nogle forbehold, som kunne forhindre, at EU skaber den sociale dumping og den undergravning af de sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder, der eksisterer i medlemslandene, så det enkelte land ikke oplever en social dumping, men det altid er de enkelte landes regler, der som minimum må gælde, når arbejdere udefra kommer og arbejder i de enkelte lande.
Enhedslisten kan ikke støtte det her.