runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Det er selvfølgelig til ministerens bemærkning om Rådet for Sikker Trafik i forhold til mine bemærkninger om samme.
Det er ikke, fordi Rådet for Sikker Trafik ikke er enig med mig længere, det er faktisk, fordi jeg mener at kunne konstatere, at Rådet for Sikker Trafik lige så stille er ved at ændre sit fokus fra at være opmærksom på adfærd, hvor fart jo hører til, og til i højere grad at være lidt mere optaget af – for meget, synes jeg, jeg ved ikke, om man kan være for meget optaget af noget – at udvikle sikre biler og sikre veje.
Det er også vigtigt, selvfølgelig er det det, men fart er og bliver en af de helt store dræbere, og det har altid været budskabet fra Rådet for Sikker Trafik.
Jeg synes ikke, at de i deres budskaber er så klare i mælet længere.
Det er det, jeg ligesom forsøger at udfordre Rådet for Sikker Trafik på.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-04:
Fartgrænser skal give mening.
Trafiksikkerhed er jo ikke kun at køre langsomt, men lige så meget at hastighedsgrænserne opleves som rimelige.
En ting er at regulere hastighedsgrænserne, men SF mener også, at der skal sættes ind mod de bilister, som uanset grænser kører alt for hurtigt og ofte hasarderet.
Vi læser jævnligt om bilister, der blæser på deres egen og på andres sikkerhed.
Efter SF's mening skulle man sætte ind med flere fartkontroller.
Og så synes jeg også, at man skal kigge på, at en velhaver, som situationen er i dag, jo ofte bare kan trække på skuldrene af en fartbøde.
SF foreslog i sidste folketingssamling, at fartbøder gradueres efter indkomst, og det forslag overvejer vi at genfremsætte.
Desuden mener vi, at det oftere skal føre til fradømmelse af kørekort ved overskridelse af hastighedsgrænserne.
En bil, der køres hensynsløst, kan ende med at være et drabsvåben.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-04:
Mange tak.
Som jeg tidligere har sagt fra talerstolen her, er Alternativet som udgangspunkt ikke tilhænger af at forhøje hastighedsgrænser blot for at forhøje hastighedsgrænser.
Det er i mine øjne præcis, hvad det her forslag er udtryk for. Vi finder det ikke nødvendigt at hæve hastighedsgrænserne på den meget lille del af motortrafikveje, der vil kunne opfylde de i lovforslaget nævnte betingelser, og vi mener ikke, at effekten på mobiliteten i sig selv vil være stor nok til at begrunde lovforslagets gennemførelse.
Vi mener, at de mulige risici for et øget antal ulykker og mere alvorlige ulykker vejer tungere.
At der også bliver peget på, at øgede hastigheder naturligt også vil give øget forurening og øget forbrug, bekræfter os blot yderligere i, at dette lovforslag er den forkerte vej at gå.
Så Alternativet kan ikke støtte forslaget.
Villum Christensen (LA), 2016-03-04:
Tak for det.
Liberal Alliance har intet at indvende imod at ændre færdselslovens mulighed for lokalt at fastsætte en højere hastighedsgrænse end den generelle hastighedsgrænse for motortrafikveje fra 90 til 100 km/t., når det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt.
De gode argumenter står i kø, og jeg skal ikke gentage dem, de er allerede nævnt.
Jeg ser heller ikke nogen problemer i, at man i samme ombæring justerer sanktionsmulighederne for hastighedsoverskridelser, så de ækvivalerer reglerne på motorveje.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-03-04:
Tak for det.
Venstre ønsker et Danmark i balance, hvor borgerne ikke bliver tvunget til at bosætte sig i de store byer.
Med dette lovforslag fastsætter vi en højere hastighedsgrænse på motortrafikvejsstrækninger, hvor det er trafiksikkerhedsmæssigt forsvarligt, og det vil sikre en kortere rejsetid og en højere mobilitet for danskerne.
Dermed gør vi det muligt for flere mennesker at få et job eller bibeholde et job samt blive boende på landet eller i øvrigt opretholde en bopæl forholdsvis langt fra arbejdspladsen.
Det giver en stor fleksibilitet på vores arbejdsmarked.
Den kortere rejsetid kan også bevirke, at det bliver mere attraktivt at opsøge rekreative aktiviteter og andre aktiviteter længere væk fra boligen, og dermed øge interaktionen imellem de forskellige områder i vores land.
Helt konkret medfører lovforslaget, at der, afhængigt af om hastighedsgrænsen i dag er 80 km/t. eller 90 km/t., vil kunne opnås en rejsetidsbesparelse på henholdsvis 20 pct. og 10 pct. på de pågældende sikre strækninger i de tilfælde, hvor bilisternes gennemsnitshastighed i udgangspunktet er den samme som hastighedsgrænsen.
Den kortere rejsetid vil også være til stor fordel for erhvervslivet, som hver dag taber penge på bundlinjen, hvis der er for lange rejsetider.
Det er vigtigt, når vi taler fart, at det så er under overskriften fart med fornuft.
Der skal være en god balance imellem mobilitet på den ene side, som vi ønsker at styrke, og trafiksikkerhed på den anden side.
Det skal være sådan, at fartgrænserne opleves rimelige af bilisterne ud fra de konkrete forhold, der er.
Hvis bilisterne oplever fartgrænserne som rimelige, er der større tilbøjelighed til at overholde dem, og dermed styrker vi til syvende og sidst trafikmoralen og dermed trafiksikkerheden.
Så kan jeg forstå, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Rasmus Prehn, er meget ivrig efter at komme videre med mere fart, og det er da en glædelig overraskelse.
Der er i hvert fald stillet et spørgsmål til mig allerede i ordførertalen, og tak for det.
Det er lidt usædvanligt, men det afspejler jo en vis iver efter at komme videre, og det er positivt.
Og jeg kan da fuldstændig bekræfte, at ja, Venstre er meget optaget af at komme videre med fart med fornuft-konceptet også på landeveje.
Men vi ønsker ligesom regeringen at afvente en rapport, der er ved at blive lavet i øjeblikket, om situationen på landevejene, hvor vi med fordel kan iværksætte den her differentierede fartgrænse, og den rapport forventer vi kommer i løbet af kort tid, sådan at der kan fremsættes et lovforslag til efteråret.
I øvrigt er det jo også en god idé, selv om regeringen har rigtig mange godter i posen – og det har den nuværende regering, skulle jeg hilse og sige – at sprede godterne lidt over tid og ikke fyre det hele af på en gang.
Venstre støtter naturligvis lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra mine gode kollegaer i Det Radikale Venstre og i Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-04:
Også i Dansk Folkeparti synes vi, det her er et rigtig godt forslag.
Der bliver talt meget om fart med fornuft, og som hr. Rasmus Prehn var inde på, har vi jo selv fremsat et beslutningsforslag om netop på udvalgte strækninger at forhøje hastigheden fra de nuværende 80 km/t. på landevej til 90 km/t.
Og det kan undre mig, at ministeren ikke har grebet chancen og så skyndt sig at få det skrevet ind i det her lovforslag, men nu er det jo kun en førstebehandling, så meget kan nås endnu.
Vi bygger til stadighed bedre og bedre og mere trafiksikre veje, og derfor er der også sund fornuft i, at hastigheden følger med på de steder, hvor det er trafiksikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Og så er jeg enig med hr. Rasmus Prehn, når han siger, at så skal der selvfølgelig også være en straf – hvis vi giver bilisterne den mulighed for at køre lidt stærkere, kræver vi til gengæld også, at det er det, man overholder.
Og jeg er parat til under udvalgsarbejdet at diskutere, om man så også skal skærpe bødestraffene en lille smule, når bilister render på den forkerte side af den grænse.
Så den evaluering føler jeg egentlig er i sikre hænder.
Som udgangspunkt vil Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-04:
Det, jeg har taget udgangspunkt i, er, at man simpelt hen skriver ind i lovforslaget, at samme regelsæt, som vi kender fra motorveje, er det, der også kommer til at gøre sig gældende på de her motortrafikveje.
Det har jeg tolket derhen, at det var en skærpelse.
Det kan godt være, at det i realiteten ikke er tilfældet.
Det må vi så kigge på, for Enhedslistens hr. Henning Hyllested kan da godt have en pointe i, at hvis man ligefrem gør bødestraffen mindre, kan der være et mindre incitament til at overholde det her.
Det må vi spørge aktivt ind til.
Igen vil jeg som altid gerne som Socialdemokratiets ordfører takke Enhedslistens skarpe ordfører for at være vågen og læse ned i detaljen og være opmærksom på tingene.
Det er med til at gøre, at kvaliteten af lovarbejdet her i Folketinget vokser, altså når man har meget vågne ordførere som Enhedslistens hr. Henning Hyllested.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Det er muligt, jeg har læst forkert, og det kan være, at ordføreren så kan opklare det for mig.
Jeg synes, jeg har læst mig frem til i forslaget, at bødestraffen i virkeligheden falder på de strækninger motortrafikvej, som man så nu må køre 100 km/t. på, fordi de skal sammenlignes med de motorveje, hvor det er tilladt at køre 100 km/t. eller derover.
Men tidligere var motortrafikveje kategoriseret som »andre veje«, og der var bødestraffen jo højere for de samme forseelser.
Men det er muligt, jeg har læst forkert.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Og derfor var jeg overrasket over ordførerens udsagn.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-04:
Det vil jeg da gerne svare hr. Henning Hyllested bekræftende på.
Jeg vil gerne, at vi prøver at vurdere, om der var noget, vi kunne gøre bedre, for at sikre os, at uddannelsen også følger med.
Jeg deler faktisk hr. Henning Hyllesteds synspunkt om, at man, når man bare kigger 5-10 år frem, så virkelig vil kunne risikere at få mange af dem, og det kan være en fordel, men det kan også komme nogle ulemper ved det, og derfor er vi nødt til at tænke os godt om, inden vi giver los for det her.
For det vil være noget, der kommer til at foregå på en helt anden måde, end hvad vi har set indtil nu.
Så hr. Henning Hyllested kan forvente, at jeg meget gerne vil være med til at drøfte det.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Det synes jeg er en rigtig dejlig imødekommenhed, som jeg selvfølgelig gerne tager imod.
Men jeg har så en anden lille anke.
For det trigger mig lidt, at man bruger det her begreb legetøjsdrone, også fordi udviklingen på området jo går rigtig stærkt, og det sådan giver associationer til små børn, der render rundt.
Det skal der så udvikles nogle regler om, og det synes jeg er godt, men der er jo ingen krav til uddannelsen, og det er også et pædagogisk middel.
Så det synes jeg også man skal prøve at overveje.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-04:
Jo, men jeg vil ikke afvise, at hr. Henning Hyllested har en pointe her.
For jeg hørte godt hr. Henning Hyllesteds indlæg, og det giver mig også anledning til at prøve at overveje lidt, om der var en pointe heri, altså om vi har været lidt for friske i at tillade det nogle steder.
Jeg er meget optaget af, at det her skal være noget fornuftigt noget, som vi får håndteret på en måde, som alle kan være tilfredse med, og jeg vil ikke afvise, at der er en pointe i, at vi skal kigge på det med parkerne igen.
Jeg vil sige, at det jo ligger i forslaget, at der er nogle områder, hvor vi simpelt hen kan sige at her vil vi ikke have dem.
Så jeg vil altså bestemt gerne være imødekommende over for det og tage en snak om det, og jeg vil også gå hjem og se på, om der er nogle erfaringer, vi kan inddrage.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Det synes jeg er rigtig godt, det synes jeg helt klart, og jeg tror da, jeg på udvalgets vegne omgående kan sige, at det vil vi selvfølgelig tage imod.
Det kunne jo i virkeligheden være, at vi havde brug for at komme ud og prøve at få en teknisk gennemgang af dronen, og hvordan man flyver med den.
Det kunne jeg vældig godt tænke mig, jeg har aldrig prøvet det før.
Jeg synes, at det, som jeg også sagde i min ordførertale, er godt, at der indføres et dronebevis, og at man i bymæssig bebyggelse kun må bruge droner i professionelt øjemed, det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Men man åbner jo så alligevel op for, at der kan flyves med dem uden dronebevis i bymæssig bebyggelse, altså i parker, siger man så – og jeg var jo inde på det i min ordførertale – og jeg synes, det giver anledning til lidt betænkeligheder.
For det er jo så hvem som helst, der kan flyve med dem, der er ingen alderskrav eller noget som helst, og jeg tror – det tror jeg også vi er enige om – at der kommer rigtig mange af dem, og de kan jo blive vældig, vældig generende for folk.
De er jo som bekendt ikke lydløse – det er dem, jeg kender til, i hvert fald ikke – så jeg tror, det kan blive vældig generende for folk, som ligger i en park eller ved en strand, at have dem sværmende omkring sig.
For alle kan i virkeligheden bruge dem, og der er ikke noget krav til uddannelse andet end det her dronetegn, som man så at sige kan gå hen og trække i computeren.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-04:
Det har hr. Henning Hyllested jo også sin ret til.
Men jeg synes bare, man også godt kunne konkludere anderledes.
Man kunne måske konkludere sådan, at Rådet for Sikker Trafik siger, at hvis det er sådan, at I, som bygger vejene, sørger for – det må jo være Transportministeriet og Vejdirektoratet – at bygge dem på en måde, hvor det færdselssikkerhedsmæssigt er i orden, synes Rådet for Sikker Trafik, at så er det i orden.
Men der vil jo altid kunne være en debat om det.
Men det gør det.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Grunden til, at jeg også er lidt skeptisk, er selvfølgelig, at jeg mener vi kan konstatere, at regeringen nedprioriterer miljømæssige spørgsmål til fordel for erhvervene, om jeg så må sige; i det her tilfælde måske i forhold til den interesse, man har i et anlægsprojekt og i at sikre fremdriften for et anlægsprojekt.
Det er bare vores vurdering, at miljøspørgsmål ikke spiller så stor en rolle for regeringen, og derfor kan vi frygte en nedprioritering, hvis det kommer til sådan nogle interessekonflikter.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-04:
Jamen det gør man jo gennem de regler, der findes.
Der findes nu også andre eksempler, men det er den altså.
Så man skal selvfølgelig tro på, at offentlige myndigheder lever op til den pligt, de har, til at være uafhængige, og det tror jeg på de gør.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-04:
Det drejer sig netop om noget af det sidste i det i øvrigt meget, meget interessante indlæg fra ministerens side, nemlig lige nøjagtig hele spørgsmålet om miljømyndigheden, som så overgår til Trafikstyrelsen.
Det er jo hele spørgsmålet om den der interessekonflikt, der kan opstå, når man i Transportministeriet, hvorunder Trafikstyrelsen trods alt hører, er både anlægsmyndighed, men også skal til at være miljømyndighed.
Vi så det jo i fuldt flor ved lige nøjagtig metrobyggeriet, hvor Transportministeriet sammen med Københavns og Frederiksberg kommuner var part i sagen, men samtidig, da vi ændrede anlægsloven – tror jeg det var, jeg kan ikke huske det – gik ind og blev, hvad skal man sige, miljømyndighed.
Der kan jo meget, meget nemt i det spil opstå nogle interessekonflikter.
Jeg bemærker jo selvfølgelig ministerens ord om, at Trafikstyrelsen skal være fuldstændig uafhængig af departementet og også skal kunne trække på ekspertise, men jeg er altid sådan lidt skeptisk, for hvordan sikrer man det i praksis, når nu Trafikstyrelsen er underlagt Transportministeriet?
Karsten Hønge (SF), 2016-03-04:
Store projekter griber ofte dramatisk ind i naturen og ind i borgernes liv.
SF mener, at der skal tages videst mulige hensyn til miljøet og til, at anlægsprojekter skal gennemføres med respekt for retssikkerheden.
Det skal være nemt og billigt for borgerne at klage over statens afgørelser, og derfor er SF kritisk over for de elementer, som er på kant med Århuskonventionen.
Metrobyggeriet i København var jo på et tidspunkt et rigtig grimt full scale-projekt i magtfuldkommenhed.
Det blev der heldigvis rettet op på, men alt for sent.
SF er imod indskrænkningen af klageadgangen.
Det økonomisk overkommelige, som det står anført, vil vi se kritisk på, ligesom vi mener, at organisationer skal have ret til at klage.
Vi vil til gengæld se nuanceret på, om man kan hegne den opsættende virkning ind på en fair måde.
Vi ser frem til eksperthøringen.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-04:
Mange tak, mange tak.
VVM-direktivet er en virkelig vigtig struktur for at stille krav til bygherrer om miljømæssige konsekvensvurderinger, miljøkonsekvensrapporter og anvendelsen af kompetente eksperter.
Det er altså i vores øjne et absolut positivt direktiv, der her efter ændringen i 2014 også skal udbredes til projekter vedtaget ved anlægslov.
Indskrænkelserne i den administrative klageadgang, der desværre også ligger i forslaget, er vi slet ikke glade for.
Jeg er naturligvis opmærksom på, at ministeriet i høringsnotatet ikke er af den opfattelse, at der er retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, ved at afgørelserne indbringes direkte for domstolene.
Den opfattelse deler vi indtil videre ikke, og derfor har vi brug for en videre undersøgelse i form af et ekspertmøde, som også nævnt af Enhedslistens ordfører, hr. Henning Hyllested, for at få afdækket borgernes retssikkerhed ved vedtagelse af det her lovforslag.
Vi er også bekymrede for, om borgernes retsstilling og sikkerheden for en ordentlig natur- og miljøbeskyttelse, som ellers burde sikres af Århuskonventionen eroderes med nærværende lovforslag.
Vi savner mere direkte en henvisning i lovbemærkningerne til, at retten kan anvende reglerne for opsættende virkning ved behandling af klager, der er beskåret i den normale klageadgang til Natur- og Miljøklagenævnet.
Også dette har vi brug for videre at få afdækket ved det nævnte ekspertmøde.
Desuden nævner Danmarks Naturfredningsforening i sit høringssvar – det er også blevet nævnt af andre ordførere – at der kan være et problem i at lægge VVM-myndigheden på hele området under Trafik- og Byggestyrelsen.
Alternativet er, som jeg har skitseret, altså grundlæggende skeptisk ved, om den implementering af VVM-direktivet, der gennemføres med lovforslaget her, ikke flugter ordentligt med direktivet, og om borgernes retssikkerhed derved reduceres.
Så vi kan ikke støtte forslaget, men vi glæder os til at blive klogere på problemstillingerne i udvalgsarbejdet.
Villum Christensen (LA), 2016-03-04:
Tak for det.
Liberal Alliance ser positivt på, at VVM-proceduren kan håndteres i den relevante sektorlovgivning på området.
Det må alt andet lige give en mere enkel sagsgang, al den stund at miljøkonsekvensvurderinger selvsagt har nær sammenhæng med regulering af infrastrukturprojekter i øvrigt.
Her tænker jeg på byggelinjer, forundersøgelser, ekspropriation osv.
Vi har absolut ingen grund til at antage, at ministeriet ikke har de faglige kompetencer – noget, som Naturfredningsforeningen bekymrer sig om.
Måske har de også en mere pragmatisk tilgang til disse spørgsmål, således at vi ikke kommer til at bekoste en bro over en motorvej for at tilgodese en enkelt hasselmus eller to.
Det har vi desværre eksempler på.
Jeg tror, det var noget med 5 mio. kr., det kostede nede ved Svendborg at få lavet en bro, men så gad musen slet ikke gå over, da det kom til stykket.
I øvrigt ved jeg faktisk, at Vejdirektoratet har rigtig mange biologer og miljøfolk, så mon ikke det går an.
Så ja, vi er trygge ved forslaget og støtter det gerne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-03-04:
Samfundet har brug for høj mobilitet.
Det kræver en moderne infrastruktur, og det kræver en infrastruktur med tilstrækkelig kapacitet.
Men når vi gør det, skal det selvfølgelig ske på en måde, så der tages hensyn til miljøet og de lodsejere, der rammes, og vi skal selvfølgelig have belyst konsekvenserne ordentligt.
Med det her lovforslag vil vi integrere miljø- og transportpolitikken, når vi anlægger vores infrastruktur.
Det sker ved en ny sektorregulering, hvor miljø- og transporthensynene ikke længere anses som to helt forskellige selvstændige dimensioner, men hvor der er tale om en helhedstænkning.
Lovforslaget lægger op til, at Trafik- og Byggestyrelsen skal overtage de opgaver, som Naturstyrelsen i dag forvalter.
Det ændrede VVM-direktiv skal implementeres i dansk ret fra og med den 16. maj 2017.
I den forbindelse skal den VVM-procedure, som Vejdirektoratet og Banedanmark har fulgt ved gennemførelse af miljøkonsekvensvurderinger, høringer i offentligheden m.v., formaliseres i dansk ret, hvis vi ønsker at bevare muligheden for at vedtage anlægsprojekter her i Folketinget ved lov.
Og det er utrolig vigtigt, at vi stadig væk har den mulighed.
Vi skal ikke have tyske tilstande, hvor et for samfundet meget vigtigt anlægsprojekt kan trække ud i årevis.
Det er utrolig vigtigt, at vi har muligheden for her i Folketinget at tage et politisk helhedsansvar for et projekt, herunder de miljømæssige konsekvenser.
Venstre hilser det velkommen, at lovforslaget også betyder, at Vejdirektoratet og Banedanmark fremadrettet skal sikre, at VVM-direktivets krav overholdes, når vej- og jernbaneprojekter lægges frem og skal vedtages her ved anlægslov.
Så kan man så spørge: Er Trafik- og Byggestyrelsen rustet til opgaven?
Svaret er ja.
For det første sikres det, at styrelsen bliver uafhængig af Transport- og Bygningsministeriets departement med hensyn til den her miljøkonsekvensvurdering.
For det andet bliver det et krav, at styrelsen skal sikre, at man råder over den fornødne miljøekspertise i styrelsen til behandling af de her sager.
Så det er vi meget trygge ved, og derfor kan Venstre stemme for lovforslaget.
Og jeg skulle hilse og sige fra mine gode kollegaer fra Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti, at de også støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-04:
Men vi ved jo godt, at det lander her.
Og denne gang handler det så om VVM-undersøgelser, altså miljøvurderinger.
Man kan så have en holdning til, om vi ikke gør det godt nok, eller om vi kunne gøre det bedre, men jeg vil sige, at i vores sektor, altså inden for transport, bruger vi store millionbeløb på at lave de her miljøvurderinger.
Noget af det er selvfølgelig relevant, og noget af det er måske mindre relevant.
Det gør det her direktiv nu ikke op med.
Men det gør så op med det, i forhold til at vi flytter nogle kompetencer fra Naturstyrelsen over til henholdsvis Banedanmark og Vejdirektoratet.
Og det er jo selvfølgelig sund fornuft, at der, hvor man skal træffe de beslutninger, lave VVM-redegørelser for de her store anlægsprojekter, som vi her i Danmark som et af de få lande vedtager ved anlægslov, også er der, hvor kompetencerne til VVM-proceduren ligger, altså hos dem, der skal udføre arbejdet.
Så den del af det kan vi godt bakke op om, selv om det kommer nede fra EU.
Så som udgangspunkt er vi positive over for forslaget – jeg kan se, at Magnus Heunicke trækker lidt på smilebåndet.
Magnus Heunicke (S), 2016-03-04:
Tak for det, formand.
Vi slutter fredagen af med noget af en teknisk sag, men ikke desto mindre er det pligtstof, og det er også vigtigt, at der er fuldkommen tjek på tingene.
Det handler om, hvordan man håndterer VVM-undersøgelser, altså de miljøundersøgelser, der skal være til stede, når man på det område, vi er på her, anlægger jernbaner, metro, letbaner, veje og bygger broer og tunneler.
Der skal man selvfølgelig være sikker på at vi laver en passende VVM-undersøgelse, virkninger ved miljøet.
Der er kommet et nyt direktiv fra EU, som ændrer den måde, man håndterer VVM-direktivet på.
Tidligere har projekter under Transport- og Bygningsministeriet, der er vedtaget ved anlægslov, været fritaget for direktivets bestemmelser om gennemførelse af en VVM-procedure, og med lovændringen bliver undtagelsen ophævet.
Der har været en række høringssvar, og langt de fleste er positive, men der har også været rejst vigtige spørgsmål.
Dem ser jeg frem til at få behandlet i Folketingets Transportudvalg, men sådan som jeg har læst det her igennem – vi glæder os selvfølgelig også til at få input fra miljøeksperterne – og sådan som det ligger her, kan vi fra Socialdemokraternes side støtte den her ændring.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-04:
Det skal jeg selvfølgelig ikke redegøre for.
Men jeg er ikke sikker på, at hr. Henning Hyllested har belæg for, at man kan konkludere på den måde.
Men det kan vi tage et spørgsmål om, så skal jeg nok svare på det.
Jeg ved det heller ikke, men jeg er ikke sikker på, at man kan sige, at det er endelig bevist.