runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-11-17:
Det er jo ikke mere end 2-3 uger siden, at vi i globaliseringsforligskredsen indgik en aftale med hinanden.
Det er en bred forligskreds bestående af regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre.
Jeg tror også, at videnskabsministeren kan huske, at vi havde nogle langvarige og drøje forhandlinger, hvor et af kernepunkterne for Socialdemokraterne og De Radikale var, at der skulle ske et løft af basismidler til universiteterne.
Det skete så også, og der kom et større løft af det, som regeringen havde tiltænkt universiteterne.
Det endte med, at der kom et løft på 400 mio. kr. fra globaliseringspuljen til basismidlerne på universiteterne.
Det var noget, som videnskabsministeren selv var rigtig glad for.
Der blev udsendt en pressemeddelelse, og deri sagde videnskabsministeren selv, at det virkelig var godt, at der nu var kommet et pænt løft til universiteterne, fordi, som ministeren sagde, sagens kerne var jo den, at der var kommet flere studerende, og derfor var der brug for at løfte basismidlerne for at sikre den fornødne undervisningskvalitet.
Men hvad skete der så efterfølgende?
Så indgik regeringen og Dansk Folkeparti en finanslovaftale og skar 225 mio. kr. af de midler, der lige præcis skulle løfte undervisningskvaliteten og bringe flere studerende.
Kan videnskabsministeren ikke godt forstå, at man ude på universiteterne føler sig noget snydt over, at man er blevet lovet 400 mio. kr. i basismidler, og ganske kort tid efter tager regeringen og Dansk Folkeparti så 225 mio. kr. igen?
Orla Hav (S), 2010-11-17:
Jeg kan berolige sundhedsministeren med, at Socialdemokraterne vil holde stærkt øje med vores sundhedsvæsen, fordi vi faktisk synes, det er en af krumtappene i et velfungerende velfærdssamfund, som vi gerne står vagt om.
Problemet er jo bare, at vi er blevet godt suppleret af en lang række folk, som på sagkundskabens vegne fortæller, at det, regeringen har stillet i udsigt, ikke holder vand.
Ud over at man har de uretfærdigheder, som ministeren jo godt er opmærksom på, nemlig at man risikerer, at nogen betaler til nogle andre for at få løst opgaverne, så er det jo også sådan, at der også er store geografiske forskelle på, hvem der er omfattet af sundhedsforsikringer.
Hvis vi ser på det københavnske område, som jo på mange måder har en høj service på sundhedsområdet, kan vi konstatere, at hver tredje borger er omfattet af en sundhedsforsikring, mens det, hvis man ser på den egn, jeg kommer fra, højst er hver femte, der er omfattet af ordningen.
Synes ministeren virkelig, at det er den mest retfærdige måde at bruge vores sundhedskroner på?
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Hvis det var sådan, at de personer og de egne, som har færre forsikringer eller ingen forsikringer, betalte til de andre, så kunne jeg forstå forargelsen, men hele diskussionen handler jo om, hvorvidt det overhovedet er tilfældet.
Jeg påstår, at det ikke er tilfældet, og jeg synes, at hr. Orla Hav skulle lytte lidt til det.
Det eneste, vi har hørt, er, at ventetidsgarantien skal ændres, så en hel masse patienter nu skal vente i 2 måneder i stedet for 1 måned, før de kan gå ud i den private sektor.
Orla Hav (S), 2010-11-17:
Nu tror jeg, det er en fortalelse, når ministeren skyder os i skoene, at vi vil have lavere ventetider, og regeringen vil have kortere ventetider.
Lavere eller kortere tror jeg sådan set er det samme.
Jeg tror egentlig, at vi har samme målsætning, vi vil have det allerbedste sundhedsvæsen for samtlige danskere.
Problemet er bare, at regeringen går ad så kringlede veje og skaber så mange skævvridninger i vores sundhedsvæsen.
Det, ministeren ikke svarer på, er jo dette med, at indikationsgrundlaget for operationer skrider, og det er jo en faktor, som ministeren kommer til at indregne på et tidspunkt, når sagkundskaben får talt det her op, og så holder påstanden jo ikke.
Det næste er så de skævheder, der består i, at man bruger skattesystemet til at skabe fradrag for nogle grupper i vores samfund, så flytter man jo altså penge fra nogle grupper til nogle andre.
Og når det så oven i købet ikke har den effekt, som ministeren alene har som påstand, så er det jo problematisk.
Vi vil forfølge sagen omkring sundhedsvæsenet, fordi vi gerne vil have et effektivt og godt sundhedsvæsen for alle danskere.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Det glæder mig, at hr. Orla Hav tilstår, at uanset facts, og uanset hvad man kan finde frem til, så vil han føre den kampagne.
Så beklager jeg, at jeg åbenbart kom til at sige lavere i stedet for længere.
Derfor bliver jeg nødt til at gentage det, jeg sagde.
Intet, som Socialdemokratiet har foreslået, vil føre til kortere ventetider.
Hvis Socialdemokratiet havde haft magten, ville de sikkert stadig væk have været på 90 dage.
Det kan vi også se af, at S og SF jo foreslår, at behandlingsgarantien skal ændres fra 1 måned til 2 måneder.
Det fører til længere ventetider.
Det er det, som vi ved helt konkret at S og SF vil gøre.
At der så er nogle forskere og eksperter i politikerklæder eller rettere sagt omvendt, nogle politikere i forskerklæder, nogle politikere i ekspertklæder, som indimellem giver Socialdemokraterne ret, ja, det ved jeg godt.
Det har jeg været ude for så mange gange.
Politikere i forskerklæder har vi mange af, de følger medierne, men man skal ikke altid tro på, hvad de siger.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Inden vi nu sådan taler os helt ned i et bekymrende sort hul, synes jeg, vi skal holde fast i, at – så vidt jeg er orienteret – der altså ikke er en eneste borger, der har konstateret misbrug af persondata i forbindelse med NemID.
Det betyder ikke, at vi ikke skal være meget, meget proaktive og opmærksomme på sikkerheden.
Åh, jeg kan stå og ærgre mig over, at spørgetimen ikke er længere, for det her ville jeg rigtig gerne bruge endda dage på at diskutere med hr. Rasmus Prehn.
Det, jeg har sagt på Aarhus Universitet og i øvrigt også i en del interviews og artikler efterfølgende, er, at når man kigger på den dynamiske udvikling, samfundet er i, og den udvikling, erhvervslivet er i, og prøver at parallelisere med, hvad det er for kompetencer, vi får brug for fremadrettet, så får vi brug for kandidater fra vores universiteter, der mestrer en øget tværfaglighed.
Vi har brugt som eksempel, at vi skal have en ingeniør, en sociolog og en businessuddannet, altså med tilsvarende kompetencer, til at arbejde sammen.
Det betyder, at vi skal tilrettelægge en undervisning, hvor man også bliver trænet i at udfordre hinandens metoder og processer fra forskellige faglige discipliner.
Når man kigger på, at man skal forny fremtidens undervisningsformer, synes jeg, det er meget naturligt, at man også kigger på, hvordan fremtidens eksamensformer så kan se ud.
Det er ingenlunde det samme som gruppeeksamener, det er at kigge på, hvordan man kan øge kandidaternes tværfaglige forståelse.
Yildiz Akdogan (S), 2010-11-17:
Jeg kan kun sige, at når man spørger folk, eksperter, der ved noget om sikkerhed, siger de, at manglende opdatering af applikationer faktisk er en akilleshæl både hos de almindelige brugere og hos virksomhederne.
Selv om ministeren siger, at der ikke er sket noget i forbindelse med sikkerheden, kan jeg sige, at det da kun er heldigt, og at det da er takket være meget, meget aktive borgere, der løbende henvender sig til ministeriet om de brister, der er, så man løbende kan reparere dem.
Her er der altså igen en indikation på, at man måske kan lukke af vedrørende den sårbarhed, der er omkring ikkeopdaterede applikationer.
Så jeg vil høre, om ministeren ikke vil prøve også at tage det med i sin handlingsplan for at gøre NemID så sikkert som muligt.
Rasmus Prehn (S), 2010-11-17:
Det er rigtigt, at vi også, når vi har siddet og forhandlet, har brugt den humoristiske tone.
Der var jo også anderledes mere at grine af, da vi lavede globaliseringsaftalen, hvor vi rent faktisk løftede basismidlerne fra 230 mio. kr. til 400 mio. kr.
Der, hvor man begynder at græde i stedet for at grine, er, når man ser, hvordan regeringen sparer, når de lige har aftalt med os at bruge og satse og investere.
Regeringen taler jo om, at vi skal vækste os ud af krisen, at vi skal uddanne os ud af krisen, men man gør faktisk det modsatte, når man skærer ned.
Og det her er jo ikke det eneste eksempel på, at man siger et og gør noget andet.
Tager vi noget af det første, som ministeren benyttede lejligheden til at præsentere, da ministeren trådte ind som ny videnskabsminister, var det det her med, at vi skal til at have gruppeeksamen igen.
Jeg står her med et citat fra Jyllands-Posten, hvor vi kan se, at ministeren på et møde på Aarhus Universitet har givet udtryk for, at vi skal have genindført muligheden for at teste de unge mennesker på deres evne til at performe som team, altså gruppeeksamen.
Er det også et eksempel, hvor ministeren siger et, men gør noget andet?
Igen, når man lytter nøje efter, hvad det er, ministeren siger, kan man ikke komme til anden konklusion end den, som også Jyllands-Posten, Aarhus Universitet og andre er kommet til: Det er altså gruppeeksamen, der er på vej tilbage.
Det var også det, der fik Dansk Erhverv til at skrive en pressemeddelelse, hvor de jo jubler over, at vi nu har fået en ny minister, som har forstået fornuften, som har lyttet til universiteterne, og som vil genindføre muligheden for, at man kan blive testet på sin evne til at fungere i samarbejdsrelationer, sine samarbejdskompetencer.
Men igen skal vi altså ikke forstå det, ministeren siger, som det, ministeren siger, men som noget helt andet.
Det er igen en zigzagkurs.
Først var der tidligere på dagen det med, at man siger, at flere skal tage en uddannelse, men vi bruger godt nok lidt færre penge.
Så er der det med, at vi skal forske og vækste os ud af krisen, men vi bruger godt nok færre penge.
Det, vi kan se, er altså ren zigzagkurs, men ministeren er åbenbart så glad for det, at hun kunne blive ved i dagevis.
Det er så åbenbart en disciplin, det med zigzagkurs, som man har lyst til at fortsætte med hernede i dagevis.
Er det ikke at svigte danskerne, at man siger et og gør noget andet?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Jeg må jo tage ved lære af en opposition, der ynder den politiske disciplin sådan at omgås citater lidt lemfældigt og lægge ord i munden på folk.
Jeg kan kun gentage – og jeg vil gerne blive ved i det uendelige, for jeg synes, det er et vigtigt budskab – at de kompetencer, vi får brug for at give kandidaterne fra universiteterne fremadrettet, altså skal forankres i en øget tværfaglig forståelse.
Folk med meget forskellige discipliner, måske fra forskellige fakulteter, skal lære at arbejde sammen, skal have indsigt i hinandens metoder og processer.
Det skaber en forventning til fremtidens undervisningsformer, og det er meget naturligt, at man så også kigger på fremtidens eksamensformer.
Magnus Heunicke (S), 2010-11-17:
Når regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne med deres finanslovaftale for 2011 vil spare 300 mio. kr. hos DSB, hvilke forringelser mener ministeren besparelserne på DSB vil medføre?
Skriftlig begrundelse
Regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne vil med deres Finanslovaftale 2011 spare 300 mio. kr. hos DSB.
Det fik den 9. november 2010 formand for HK Trafik og Jernbane Andreas Hasle til at udtale følgende til www.Politiken.dk: »Hvis det ender med de 300 millioner kroner, vil det svare til 600 fyringer, og så vil DSB slet ikke kunne overholde sin kontrakt.
Man vil få flere forsinkelser og servicen bliver ringere.
Det harmonerer slet ikke med, at man gerne vil have et konkurrencedygtigt DSB«.
Tak for det.
Når regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne med deres finanslovaftale for 2011 vil spare 300 mio. kr. hos DSB, hvilke forringelser mener ministeren så besparelserne hos DSB vil medføre?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-17:
Tak for det.
Partierne bag finanslovaftalen for 2011 er jo som bekendt blevet enige om at reducere den årlige betaling til DSB med 300 mio. kr. fra 2011, og lad mig med det samme slå fuldstændig fast: Reduktionen vil ikke medføre dårligere service eller højere billetpriser for DSB’s kunder.
Det vil være sådan, at i 2011 vil budgetreguleringen blive udmøntet ved, at der indføres en tilbagebetalingsmekanisme, som indebærer, at for meget indbetalt kontraktbetaling til DSB tilbageføres til staten.
Indførelsen af en sådan tilbagebetalingsmekanisme er jo en direkte konsekvens af en afgørelse fra Europa-Kommissionen i en statsstøttesag vedrørende kontrakttilskud til DSB, og afgørelsen fra Europa-Kommissionen er retligt bindende.
Herudover vil den resterende del af udmøntningen i 2011 kunne ske via udbytter i øvrigt fra DSB, således at det tilsammen giver 300 mio. kr. Jeg vil også sige, at på kort sigt kan det jo være nødvendigt for DSB at trække på opsparede midler for at sikre, at der kan leveres 300 mio. kr.
Sådan er det jo i enhver virksomhed.
Fremadrettet vil vi så iværksætte en nærmere analyse af de forskellige muligheder frem mod 2012, og jeg tror bare, at jeg afslutningsvis vil tilføje, at jeg går ud fra, vi alle er enige om, at DSB som en offentligt ejet virksomhed selvfølgelig skal drives effektivt.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Som jeg sagde, er det jo samme slags læger, man har.
De har en speciallægeuddannelse, de er bundet af lægeløftet, de er bundet af en række krav, som er fuldstændig ens for offentlige og private klinikker.
Der er kun den forskel, at mens de, der er styret af regionerne, skal kontrolleres af regionerne, så skal de andre kontrolleres af Sundhedsstyrelsen.
Det er forskellen.
Jeg tvivler på, at private institutioner skulle være dårligere.
Når man tænker på hjerteoperationer, vil jeg sige, at jeg da kan huske statistikker, der har været fremført af de mange fortalere, som Varde Hjertecenter har, statistikker, der viser, at man har den højeste overlevelsesprocent på Varde Hjertecenter.
Men det får jo ikke mig til at sige, at de private klinikker generelt er bedre end de offentlige, men der kan være eksempler på det.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Nu kender jeg jo spørgerens humoristiske sans og lyst til spøg og skæmt, og det er altså lige før, jeg fristes til at placere det stillede spørgsmål i den kategori.
Jeg synes bestemt ikke, man kan sige, der er tale om zigzagkurs.
Rasmus Prehn (S), 2010-11-17:
Når man har haft lejlighed til at lytte til landets videnskabsminister her i Folketingssalen i dag, synes jeg, at man har hørt det ene eksempel efter det andet på, at regeringen siger et, men så gør noget andet.
Man taler om, at man skal anspore de unge til at tage en videregående uddannelse, men alligevel skærer man ned på de videregående uddannelser.
Man sidder sammen med os fra Socialdemokratiet og laver en globaliseringsaftale, hvor man afsætter flere basismidler til landets universiteter, og efterfølgende går man ud sammen med Dansk Folkeparti og skærer ned på universiteterne.
Jeg står her med en pressemeddelelse fra Danske Universiteter, hvor Danske Universiteters formand, rektor Jens Oddershede, giver udtryk for, at der simpelt hen er tale om en zigzagkurs.
Er det sådan en helt bevidst strategi fra regeringens side, at man konsekvent i alt, hvad man foretager sig, siger et og gør noget andet?
Er det altså en ny zigzagminister, vi ser træde i karakter her?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Altså, jeg er stolt af, at der er tætte relationer mellem borgerne og politikerne.
Det synes jeg er et ret væsentligt element i vores demokrati.
Jeg vil sige, at nogle af de ting, jeg har gjort, jo netop er at få nedsat en taskforce, der hele tiden er med til sådan proaktivt at overveje, om der er nogle ting, vi kan gøre endnu bedre.
Er der nogle sikkerhedsmæssige ting, er der nogle kommunikationsmæssige ting, vi kan optimere?
Derudover har vi jo også vores beredskabsgruppe, der sikrer, at skulle der opstå en kritisk situation, hvor det er vigtigt at få informeret meget, har vi meget klare kommunikationsplaner.
Peter Westermann (SF), 2010-11-17:
Tak for det.
Hvis vi også i fremtiden skal have råd til vores velfærd, skal vi have øget vores produktivitet; det er vi enige om.
Uddannelse er et væsentligt redskab for at sikre det; det er vi formentlig også enige om.
Derfor skal vi selvfølgelig satse mere på uddannelse – og ikke mindre, sådan som regeringen og Dansk Folkeparti gør for øjeblikket.
Og det er her, kæden hopper af, det er her, enigheden stopper, for med den såkaldte genopretningsaftale sparer regeringen 3,8 mia. kr. på uddannelse og forskning – 1 mia. kr. allerede i 2011.
De besparelser ønsker vi i SF selvfølgelig at annullere, når vi kommer til.
Mit spørgsmål er så, hvordan ministeren mener at regeringens målsætninger for Danmark som et vidensamfund bliver lettere at nå, ved at man sparer 4,5 mia. kr. på forskning og uddannelse i genopretningspakken.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
For 2012 – det vil altså sige, at universiteterne kan nå at forberede effektiviseringerne – er der en forventning om en besparelse på 125 mio. kr. og for 2013 på 250 mio. kr.
Det er nogle besparelser og effektiviseringer, som jeg selvfølgelig har drøftet med universiteterne, og jeg har bl.a. i en Deadline-udsendelse, men også i min dialog i øvrigt fået fuld accept af fra universiteterne, at det er muligt at levere de besparelser.
Et andet element, som spørgeren faktisk indledte med, var det om at få øget vores produktivitet.
Det er jeg jo meget bevidst om at netop Videnskabsministeriets aktiviteter kan være med til, bl.a. ved at vi får overført mere viden fra universiteterne til de små og mellemstore virksomheder.
Peter Westermann (SF), 2010-11-17:
Det ville jo være dejligt, hvis man kunne effektivisere administrationen og derved spare penge, uden at det kan mærkes på kvaliteten for den enkelte studerende.
Det tvivler jeg desværre meget på er muligt, når vi taler om de store summer, som vi gør.
Det er altså anselige beløb, der bliver sparet på uddannelsesområdet som helhed og på universiteterne i særdeleshed.
Med finanslovaftalen er nogle af de her besparelser fra genopretningspakken endda blevet rykket frem, og det betyder endnu flere besparelser på bl.a. efteruddannelse, hvilket igen vil hæmme vores produktivitet, men med aftalen bliver der også krav om ekstra besparelser på 735 mio. kr. på uddannelse, og det er en besparelse, som skyldes, at de studerendes uddannelser selv skal betale prisen for et øget optag her i 2011.
Vi er forhåbentlig begge to enige om, at det er en god ting for samfundet, at flere vil læse, men jeg finder det helt absurd, at uddannelserne skal spare, fordi de har optaget flere – som vi jo gerne vil have dem til – særlig set i lyset af regeringens meget fine uddannelsesmålsætning om, at 50 pct. af en ungdomsårgang skal have en videregående uddannelse.
Så hvordan mener ministeren at vi kan nå det her mål på 50 pct. af en ungdomsårgang, der skal have en videregående uddannelse, uden at vi tilfører flere midler, når der optages flere studerende?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Igen må jeg lige sige, at jeg kan svare for den del, der vedrører Videnskabsministeriet.
Når det gælder 50-procents-målsætningen, viser de nyeste tal, at vi har løftet andelen, der går på en videregående uddannelse, fra lidt mere end 18 pct. til 19 pct.; jeg mener, det er fra 18,4 til 19 pct.
Det er et løft i en i forvejen meget positiv udvikling, så man må sige, at universiteterne mestrer at tage flere unge ind og i øvrigt som nævnt tidligere også at få dem til at afslutte uddannelsen hurtigere.
Det er meget positivt, og det har vi de økonomiske rammer til at gøre, bl.a. ved at der i globaliseringsaftalen jo blev afsat basismidler til det, og at vi over de seneste år har løftet de økonomiske rammer til hele fundamentet.
Bl.a. bliver der også investeret yderligere i laboratorier; der er afsat 6 mia. kr. over de kommende år til at forny laboratorier på universiteterne.
Så jeg synes, regeringen har ydet en indsats for at sikre de fysiske rammer, og bestemt også de økonomiske.
Peter Westermann (SF), 2010-11-17:
Her er vi så uenige, for når regeringen pludselig opdager, at der – heldigvis – er optaget flere på landets universiteter, hvilket man jo har opfordret til, og så siden hen giver universiteterne et smæk på bevillingerne, harmonerer det jo rigtig dårligt med den målsætning, vi har om, at endnu flere skal optages på universiteterne.
Jeg har kun to spørgsmål her til sidst til ministeren: Tror ministeren, at flere unge vil søge en universitetsuddannelse, når de kan se, at de voldsomme besparelser, der er på området nu, vil betyde ringere uddannelseskvalitet?
Og forestiller ministeren sig, at universiteterne vil optage endnu flere studerende næste år, når læren fra i år har været, at de så får forringet bevillingerne?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Jeg tror bestemt, at der er mange flere unge, der har lyst til at tage sig en universitetsuddannelse.
Det er en rigtig stor fordel for den enkelte, og det er en meget stor fordel for samfundet.
Så jeg synes, vi alle – det gælder også fra politisk side – har en opgave i at inspirere de unge til at tage sig en uddannelse.
Det synes jeg som nævnt også at vi fra regeringens side har været med til at skabe rammerne omkring – såvel de fysiske som de økonomiske.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-17:
Nej, det finder jeg ikke i orden, og det er derfor heller ikke tilfældet.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-11-17:
Ja, det er jo et udmærket svar, men så må jeg spørge, om statsministeren har en forklaring på, hvordan sådan en YouTube-video er opstået på hans facebookprofil.
Det er en video, som beskylder Danmarks Radio for manipulation, som siger noget om, at man ikke skal stole på de røde lejesvende, og i det hele taget foretager noget, som jeg vil kalde bagvaskelse af Danmarks Radio.
Det må da være noget, som statsministeren må interessere sig for, og siden han ikke mener, det er i orden, hvordan kan det så være, at han på sin egen personlige facebookprofil, som dog skulle være noget særligt og ligesom et udtryk for, hvad statsministeren selv personligt gerne vil have ud, bringer en sådan video, der foretager denne bagvaskelse af Danmarks Radio?
Kunne jeg få en forklaring på, hvordan denne video er havnet her?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-17:
Der er ikke en sådan video på min Facebook.
Jeg kan bekræfte, at der har været en sådan i 20 minutter, tror jeg, og da det blev opdaget, at den lå der, blev den pillet af.
Så kan man jo spekulere meget over, hvordan sådan nogle fejl kan opstå på Facebook.
Jeg faldt over en hjemmeside med titlen »Dagens grund til at stemme på SF«, og den 9. november var grunden: Man skal stemme på SF, fordi SF ikke vil stramme kravene for familiesammenføring, da det strider fuldstændig mod SF's grundlæggende menneskesyn.
Hvis man slår op på den pågældende facebookside i dag, findes der den 9. november ikke nogen grund til at stemme på SF.
Så opdager man fejlen, så piller man det af, og noget tilsvarende er sket med min Facebook.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-11-17:
Man tør vist sige, at det er sådan lidt udenomssnak at begynde at tale om familiesammenføringspolitik og SF's hjemmeside.
Jeg spørger til statsministerens personlige facebookprofil, hvor der kommer en meget grov video op, og man må da gå ud fra, at statsministeren har et vist ansvar for, hvad der kommer på hans facebookprofil.
Det kan han da ikke tørre af på alle mulige andre.
Jeg vil godt spørge, hvordan denne video er kommet der.
Hvis det ikke er statsministeren selv, men nogle i hans omgangskreds, hvordan kan det så være, at de kan få den form for tanke at føre den slags frem på hans facebookprofil?
Det synes jeg da er meget interessant, ikke mindst i betragtning af, at vi jo i denne regerings tid gang på gang har oplevet, hvordan man har forsøgt at intimidere Danmarks Radio, forsøgt at påvirke Danmarks Radio, lavet pression mod Danmarks Radio og i det hele taget undermineret Danmarks Radio.
I den forbindelse er det jo ret interessant, at der i statsministerens nærmeste omgangskreds, hvor det så end måtte være, er en meget, meget stor interesse for at bagvaske Danmarks Radio.