runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-04-27:
Venstres ordfører siger nogle ting, der lyder helt SF-agtige.
Venstres ordfører siger, at man ser det her som et socialt problem, og Venstres ordfører siger, at man er meget optaget af det her.
Men Venstre har det også med at sige, at tingene skal kunne betale sig: Det skal kunne betale sig at arbejde, det skal kunne betale sig at bruge penge på miljøet osv. osv.
Så vil jeg spørge Venstres ordfører: Hvis det nu viser sig, at det rent faktisk kan betale sig med en offentlig gældsrådgivning, hvis det nu rent faktisk viser sig, at det kan virke forebyggende, så færre rutsjer ned ad den sociale rangstige, så færre koster samfundet penge på en anden måde, vil Venstres ordfører så være villig til at tage initiativ til, at vi får en offentlig gældsrådgivning?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-27:
Jeg føler, at SF’s ordfører totalt negligerer den problemstilling, vi drøfter i relation til de præsters samvittighed, som ikke ønsker at vie homoseksuelle.
For det, der er væsentligt, er, om folkekirken kommer med et klart fælles ønske om, at man vil have mulighed for at vie homoseksuelle på samme måde som heteroseksuelle.
Og der er altså splittelse i den danske folkekirke, og jeg tror, at SF’s ordfører totalt undervurderer de konsekvenser en sådan splittelse i folkekirken kan få for dansk kultur, dansk tradition.
Som jeg forstår SF’s ordfører
, er det altså sådan, at det vil man godt tillade i nogle kirker, og så kan man så fravælge det i andre kirker, men det kan måske uddybes.
Det, der er væsentligt for mig, er, at vi ikke presser noget ned over den danske folkekirke, men at man samlet set kommer til Folketinget og siger: Vi har på det her punkt ændret holdning i forhold til den nuværende situation; vi vil gerne have mulighed for, at homoseksuelle også kan blive viet i den danske folkekirke.
Hvis det signal kommer fra den danske folkekirke, så vil vi heller ikke stå i vejen fra konservativ side, netop fordi vi ikke vil blande os i folkekirkens indre anliggender.
Og derfor er der jo heller ikke nogen grund til at lave nogen ændring på tilstandene i dag.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-27:
Det er jo lige nøjagtig det, der er vores ønske.
Så nu tror jeg, vi er meget enige.
Vores ønske er at fjerne de forhindringer, der ligger i dag, sådan at der rent faktisk, hvis folkekirken måtte beslutte det, hvis andre trossamfund måtte beslutte det, uanset køn ikke er nogen forhindringer for, at man kan få lov til på en kønsneutral måde at indgå ægteskab.
Vi har bare sagt, at vi ikke vil være med til, at det er os, der bestemmer over folkekirkens indre anliggender eller andre trossamfunds indre anliggender.
Vores holdning er til gengæld, at det næsten er pinligt, at vi i dag har en lovgivning, hvor vi siger: Vi bestemmer, at I ikke må.
Så jeg tror egentlig, vi er ret enige om, hvad det er, vi går efter, og dermed også klart har tilkendegivet, at vi er positivt indstillet over for, at vi sætter os ned og bruger de kommende måneder.
Vi vil meget gerne gøre det arbejde, for vi ønsker, at man skal kunne se, at der rent faktisk er noget, der rykker, også for Danmarks vedkommende.
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-27:
I dag kan man jo indgå ægteskab, uden at det foregår i en kirke.
Det kan man jo gøre på et rådhus, og så har man retsvirkningerne.
Det kan man jo sådan set ikke, hvis man er homoseksuel eller lesbisk; så bliver det et registreret partnerskab, som er en anden lovgivning.
Så lad mig illustrere det ved det.
Vi kan så måske adskille det med det, og så kan vi tage en særskilt diskussion omkring det kirkelige, om man så må sige.
Men lad os bruge udvalgsarbejdet til det.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-27:
Jeg tror ikke, vores uenighed er så stor, slet ikke.
Spørgsmålet er, om der overhovedet er nogen uenighed.
Jeg har bare lige kridtet banen op og sagt: Socialdemokraterne ønsker ikke at blande sig i folkekirkens indre anliggender.
Til gengæld ønsker vi at fjerne forhindringer, så folkekirken kan tage de her beslutninger.
Vi ønsker, at det skal være muligt uanset køn at få lov til at indgå ægteskab.
Vi respekterer de her mennesker, og vi mener, de har retten til at blive respekteret som ligeværdige mennesker.
Vi glæder os til udvalgsarbejdet og vil kigge meget konstruktivt på det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-27:
Jeg ved ikke, om jeg skal være rolig efter at have hørt den socialdemokratiske ordførers tale.
Jeg tror nok nærmere, jeg vil betegne min sindsstemning som forvirret.
For man kunne jo læse i Kristeligt Dagblad den 6. februar her i år i relation til det konkrete forslag, vi debatterer, at Socialdemokraternes ligestillingsordfører, fru Anne-Marie Meldgaard, sagde: Vi er altid positive over for, at mennesker kan blive gift i kirke uanset deres køn.
Jeg føler ligesom, jeg hører ordføreren sige noget andet og bløde lidt op på den her meget, meget klare markering af, at Socialdemokraterne ikke respekterer, at der er noget, der hedder kirkens indre forhold, som vi traditionelt fra Folketingets side ikke blander os i.
Men er der forskellige opfattelser i Socialdemokratiet af det her spørgsmål?
Det er egentlig den forvirring, jeg gerne vil have løst først.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-27:
Nej, det er der ikke.
Men jeg kan forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen har svært ved at forstå, hvad det er, vi siger.
Vi siger, at man i dag i kraft af lov om registreret partnerskab har et forbud, som forhindrer folkekirken i at indføre den her mulighed.
Så siger fru Anne-Marie Meldgaard, i Kristeligt Dagblad tror jeg det var, at vi ikke har noget ønske om at forhindre, at folkekirken indfører det her.
Nej, vi vil ikke blande os i det, og dermed har vi også sagt, at vi gerne ser, at folkekirken tager de her beslutninger, men det er ikke os, der skal pålægge dem at tage beslutningerne.
Vi vil fjerne forhindringerne, så folkekirken kan få lov til at tage beslutninger om, hvad der hører under folkekirken og dens indre anliggender; det er vores pligt her i Folketinget, hvis der er lagt forhindringer for, at de kan tage en sådan beslutning.
Det er det, vi lægger op til, og der er fru Anne-Marie Meldgaard fuldstændig enig med mig i det, jeg har sagt her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-27:
Jeg vil godt bore lidt mere i det, for jeg synes, det er et meget, meget væsentligt spørgsmål, hvor Socialdemokraterne stiller sig.
Vi har en tradition for, når det gælder ritualer, f.eks. i folkekirken, at vi fra Folketingets side ikke går ind og blander os i de spørgsmål, bl.a. når det gælder vielse af homoseksuelle.
Vil det sige, at hvis der ikke er et ønske fra folkekirken om at give mulighed for, at homoseksuelle kan blive gift i folkekirken, så ønsker Socialdemokraterne heller ikke at gennemføre det her, altså, at det kræver et ønske fra folkekirken, sådan som man traditionelt behandler de indre forhold?
Eller er det faktisk sådan, at et regeringsskifte eventuelt kunne gøre, at man ville smide den her bombe ind under folkekirken med Socialdemokraternes stemmer og tvinge folkekirken til at gennemføre de her ting?
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-27:
Nej, jeg synes, jeg meget klart, både i min ordførertale og i svaret til fru Lone Dybkjær og i samtlige forslag, som jeg har været forslagsstiller på for Socialdemokratiet, klart har præciseret: Vi ønsker ikke at pålægge, tvinge eller lægge bomber under folkekirken.
Folkekirken træffer sine egne beslutninger, og det vil sige, at de beslutter, hvilke ritualer og hvilke handlinger der skal være.
Men til gengæld er det jo ikke folkekirken, der skal beslutte, om vi i lov om registreret partnerskab skal have et forbud mod, at folkekirken tager beslutning.
Vi ønsker at fjerne forbuddet i lov om registreret partnerskab.
Derefter er banen åben.
Så kan folkekirken gøre det, hvis de ønsker det, og det er det, der også ligger i fru Anne-Marie Meldgaards svar i Kristeligt Dagblad.
Det vil vi ikke gå ind i, vi vil ikke forhindre folkekirken i at gøre det.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
I Danmark anerkender vi seksuelle minoriteters eksistens og deres rettigheder.
Det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Vi anerkender også, at der er religionsfrihed, men det betyder ikke, at imamer eller andre trossamfund har adgang til at prædike i den danske kirke.
Og at vi anerkender homoseksuelle, betyder heller ikke, at de har ret til kirkelig vielse.
Kirkelig vielse, ægteskab, er og bliver en handling mellem mand og kvinde, og jeg forstår ikke, hvorfor det er så magtpåliggende for Det Radikale Venstre eller for det homoseksuelle miljø, som jeg går ud fra bakker op om De Radikales forslag, at få den her ligestilling.
Homoseksuelle har i dag stort set de samme rettigheder som heteroseksuelle, og det støtter vi varmt op om.
Jeg vil dog lige nævne, at en af de helt afgørende ting for Dansk Folkeparti selvfølgelig også er, at vi ikke åbner op for adoption.
Hvis to mænd ønsker at leve sammen, har de min fulde velsignelse til det, men de må jo altså i hvert fald have sovet i biologitimerne, hvis de ikke har gjort sig nogen tanker om, at det kan blive et problem for dem at få børn.
Så det fremgår sikkert ganske tydeligt, at Dansk Folkeparti mener, at det her er et helt utænkeligt scenarie.
Man skal også altid gå foran med et godt eksempel.
For mit eget vedkommende har jeg en dejlig kæreste, en, jeg er meget glad for, som tilfældigvis også sidder oppe på tilhørerpladserne i dag, så for mig ville det være helt naturligt at sige: Kære Majbrit, vil du gifte dig med mig her til sommer, i kirke naturligvis?
Det håber jeg at du vil.
Hun sidder lige deroppe.
Jeg undskylder selvfølgelig dette lille intermezzo over for formanden, men jeg mener dog, det holder sig lidt inden for emnet.
Med disse afsluttende bemærkninger håber jeg at have klargjort Dansk Folkepartis holdning til lovforslaget og til det smukkeste og det helligste, nemlig indgåelse af ægteskab i kirke mellem mand og kvinde, for Folketinget.
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-27:
Jeg vil holde mig til det saglige, ikke det private.
Så vil jeg gerne spørge, om ordføreren ikke mener, at et ægteskab indgået på rådhuset har samme værdi som et ægteskab indgået i en kirke?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Jo, rent lovmæssigt har det jo den samme værdi.
Så resten er kun et spørgsmål om, hvad man selv brænder mest for.
Men jeg mener stadig væk, at det i begge tilfælde – hvad enten ægteskabet er indgået på et rådhus, eller det er indgået i en kirke, altså en kirkelig vielse – er et anliggende mellem mand og kvinde.
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-27:
Så sagde ordføreren også, at man måtte have sovet i biologitimen, hvis man som to mænd ikke vidste, at man ikke fik nogen børn, og jeg går ud fra, at det er det samme med to kvinder, altså hvis det i hvert fald er mellem de to kvinder.
Men mener Dansk Folkeparti rent faktisk, at man kun må adoptere, hvis man ikke er i stand til at få børn?
Og hvordan vil man bevise det?
Bortset fra det kan jeg godt forstå den med to hanner og to hunner, den prædiken behøver jeg ikke at få.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Jamen jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, heller ikke for fru Lone Dybkjær, at Dansk Folkepartis holdning er, at adoption kræver, at der er en far og en mor.
Derfor er vi heller ikke tilhængere af, at enlige kan adoptere, og vi er heller ikke tilhængere af, at homoseksuelle kan adoptere.
Det er – og har altid været – Dansk Folkepartis helt klare holdning, og den er der ikke ændret noget som helst ved.
Kamal Qureshi (SF), 2007-04-27:
Man må jo sige, at Dansk Folkepartis brug af Folketingets talerstol er overordentlig kreativ, i alle mulige henseender, men jeg vil holde mig til det lovgivningsmæssige, som vi debatterer her.
Dansk Folkeparti har jo været ude at sige flere gange, og fru Pia Kjærsgaard har også været ude at sige, at Dansk Folkeparti går ind for homoseksuelles ligestilling i det danske samfund, det gør Dansk Folkeparti – det er altid noget – og jeg synes også, at det lå sådan lidt i det, som ordføreren sagde.
Men så vil jeg gerne spørge, for vi bliver sådan lidt i tvivl: Hvor er det helt konkret, Dansk Folkeparti gerne vil give de homoseksuelle nogle rettigheder, som gør, at de bliver mere ligestillede?
Dansk Folkeparti er imod adoption til de homoseksuelle, de er imod kunstig insemination, de er imod kunstig befrugtning af de homoseksuelle, de er imod kirkelige vielser, de er vistnok også imod diskrimination på arbejdsmarkedet, tror jeg.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Som udgangspunkt mener vi egentlig, at de homoseksuelle i Danmark langt hen ad vejen har fuldstændig lige rettigheder.
Der er nogle bestemte undtagelser, og det er jo, vil jeg godt sige til hr. Kamal Qureshi, alt sammen med udgangspunkt i, at ægteskab er mellem mand og kvinde, og at det at få børn også er et forhold mellem mand og kvinde.
Nu er det blevet så moderne, at man kan lade sig inseminere, at man kan adoptere, at man kan gøre alverdens ting, når man i øvrigt ikke ønsker at have noget med det modsatte køn at gøre, hvilket jo i bund og grund er den væsentligste forudsætning for at få børn.
Der er det bare sådan her i livet, at når man træffer nogle valg, så træffer man også nogle fravalg, og når man træffer det valg at flytte sammen med en person af samme køn, har man altså fravalgt det at få børn i Dansk Folkepartis optik.
Det kan heller ikke komme bag på hr. Kamal Qureshi.
Kamal Qureshi (SF), 2007-04-27:
Nu vil jeg ikke helt konkret gå ind på diskussionen om kunstig befrugtning alene, for man kunne jo tilsvarende sige, at en kvinde, der vælger at gifte sig med en mand, som hun godt ved ikke kan producere sædceller, der skal til for at blive gravid, så selv har fravalgt børnene, og at hun derfor ikke skal have kunstig befrugtning.
Men hvis vi nu lader den der diskussion ligge og kigger på ligestilling i forbindelse med homoseksuelles rettigheder, vil jeg meget gerne stille et spørgsmål.
Ordføreren siger, at homoseksuelle i Danmark stort set – stort set – er ligestillede.
Altså, enten er man gravid, eller også er man ikke gravid.
Det hjælper vel ikke noget at sige til folk: Ved I hvad, vi synes egentlig, I har delvis ligestilling, og det synes vi er godt nok.
Går Dansk Folkeparti ind for homoseksuelles ligestilling, eller gør de ikke?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Men der er områder, bl.a. i forbindelse med ægteskab og adoption, hvor vi ikke mener at der bør være en ligestilling, og det er der jo slet ikke noget nyt i.
Men der er altså nogle ting, man må gøre sig klart, og hvor jeg også i min ordførertale sagde, at jeg etisk og moralsk synes, det ville være forkert at ligestille.
Line Barfod (EL), 2007-04-27:
Det er jo rart at få slået fast, at Dansk Folkeparti ikke går ind for fuld ligestilling af homoseksuelle.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Kim Christiansen, hvad det er for nogle etiske og moralske grunde, som Dansk Folkeparti lægger til grund for, at de ikke mener, at homoseksuelle skal have fuld ligestilling.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Nu bliver der hele tiden sagt »ikke fuld ligestilling«.
Jeg har gjort meget, meget klart rede for de steder, hvor vi ikke ønsker en ligestilling, og jeg har også gjort rede for etik og moral.
I Dansk Folkepartis optik er det etisk og moralsk ikke rigtigt, at to mennesker af samme køn kan indgå ægteskab.
For som fru Birthe Rønn Hornbech netop har gjort rede for, er formålet med ægteskabet, at to mennesker skal stifte familie og få nogle børn, og det har man ligesom udelukket, når man har valgt at bo sammen med en af samme køn.
Så det er ikke, fordi Dansk Folkeparti er imod ligestilling, overhovedet ikke.
Men der er bare nogle områder, hvor det – i hvert fald ud fra vores etik og vores moral – bare ikke kan lade sig gøre.
Line Barfod (EL), 2007-04-27:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti mener, at det ikke er etisk og moralsk i orden at indgå ægteskab, hvis det ikke er med henblik på at få børn.
Betyder det så, at Dansk Folkeparti også mener, at det etisk og moralsk er forkert at indgå ægteskab, hvis man er så meget oppe i årene, man ved, at man ikke kan få børn, eller at det etisk og moralsk er forkert at indgå ægteskab, hvis man ved, at den anden part ikke kan få børn eller man selv ikke kan få børn og man ikke ønsker kunstig befrugtning, eller at kunstig befrugtning måske slet ikke er mulig, og man ikke ønsker at adoptere – altså, at man indgår ægteskab, vel vidende at man ikke kan få børn eller ønsker at få børn?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Det at få børn er et af elementerne i ægteskabets formål; der er jo også mange andre elementer i det.
Og som udgangspunkt sagde jeg også i min ordførertale, at ægteskab, i hvert fald som Dansk Folkeparti ser det, er en handling, der foretages mellem mand og kvinde, også med henblik på at stifte familie, og er man ung nok og i den fødedygtige alder, ja, så kan man jo være så heldig, at man også får nogle børn ud af det.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-27:
Jeg vil godt høre, om jeg har forstået ret, at man egentlig fra hr. Kim Christiansens side fortsætter den linje.
Altså, er det korrekt forstået, at man vil gå så langt fra Dansk Folkepartis side som til at sige, at man for at forhindre muligheden for, at folkekirken måtte tage en beslutning om at respektere og give ligestilling til homoseksuelle i forhold til ægteskabslovgivningen, simpelt hen vil blande sig i folkekirkens indre anliggender eller blande sig i andre trossamfunds indre anliggender og deres beslutningsproces?
Er det rigtigt forstået, at man er gået så langt og vil gå så langt fra Dansk Folkepartis side bare for at dæmme op for, hvad homoseksuelle må få af rettigheder, at man vil blande sig i folkekirkens egne eller i andre trossamfunds egne indre anliggender?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Altså, nu ridser fru Lissa Mathiasen jo et eller andet scenarie op, som er ikkeeksisterende.
Vi kan jo alle sammen stå og opstille hypoteser, men vi er jo nødt til at forholde os til det helt konkrete lovforslag.
Det er det, jeg har forsøgt at gøre.
Vi ønsker ikke at blande os i kirkens anliggender, og det scenarie, som fru Lissa Mathiasen prøver at fremstille, ligger måske 20, 30, 40 år ude i fremtiden, og så bliver det da nok ikke os, der skal stå og diskutere det, men bliver det det, må vi så i givet fald gøre det til den tid.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-27:
Nej, jeg tror såmænd ikke, det ligger så langt ude i fremtiden.
Men det er det principielle i det her spørgsmål, og det er, synes jeg, ikke blevet mindre interessant og mindre principielt set i forhold til de mange meget grimme udfald, der har været på det seneste fra Dansk Folkeparti mod homoseksuelle.
Derfor spørger jeg en gang til: Ville man fra Dansk Folkepartis side respektere det – det må hr. Kim Christiansen da kunne svare på – hvis den danske folkekirke eller andre trossamfund tog en sådan beslutning?
Eller ville man så mene, at vi herindefra bør lave lovgivning, der vil forbyde det?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-27:
Det hverken kan eller vil jeg svare på.
Og med hensyn til det, fru Lissa Mathiasen sagde om de mange grimme udfald mod homoseksuelle – jeg ved ikke rigtig, hvilken mission der ligger i det – vil jeg sige: Det er jo noget nonsens at komme med.
Der har ikke været nogen grimme udfald fra Dansk Folkepartis side mod homoseksuelle.
Der har været nogle citater, som er blevet groft manipuleret af en ugeavis herhjemme, så jeg synes, at man skal stoppe det der.
Det vedrører jo i øvrigt slet ikke den her debat, det har hr. Søren Krarup så glimrende redegjort for under debatten i går.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-27:
Nu vil det åbenbart være svært at hamle op med den foregående ordfører, jeg tror, det var et frieri, der fandt sted der; nu er jeg godt gift, men jeg håber da, at den adspurgte i så fald siger ja, og så held og lykke med det.
Det her forslag er, synes jeg, et ret vidtgående forslag, som vil ligestille homoseksuelle med heteroseksuelle, når det gælder vores ægteskabslovgivning.
Jeg vil prøve at drage et par ting frem, som vi fra konservativ side absolut ikke kan acceptere, og det gælder bl.a. spørgsmålet om adoption, altså, at homoseksuelle skal have mulighed for at adoptere, et spørgsmål, som vi har drøftet utallige gange her i Folketinget.
Vi har en situation i dag, hvor der simpelt hen ikke er børn nok i forhold til det antal forældre, som ønsker at adoptere.
Det er der positive årsager til, og det hænger jo bl.a. sammen med, at der i Kina er økonomisk vækst, sådan at en stor del af adoptionen foregår indenlands osv., hvilket gør, at antallet af adoptivbørn bliver mindre, og det er nok ikke en udvikling man kan forudse vil ændre sig umiddelbart – af lykkelige årsager, nemlig at der er vækst rundtomkring i verden.
Lige præcis i det spørgsmål har vi jo meget klart fra konservativ side sagt: Det kan vi ikke støtte.
Vi mener, at det bedste for et barn er at have både en far og en mor.
Det er en meget enkel holdningsmæssig tilgang til de her ting, nemlig at vi mener, det er bedst for barnet.
Så er der hele problematikken i forbindelse med folkekirken.
Jeg blev måske egentlig beroliget lidt, men er dog stadig væk en anelse foruroliget over Socialdemokraternes tilgang, for det kan tydeligt læses i Kristeligt Dagblad fra starten af februar, at man præcis siger – det er så ikke ordføreren, der er her i dag, men fru AnneMarie Meldgaard, der er ligestillingsordfører for Socialdemokraterne – at man bakker op om det her forslag, og at man er positiv over for, at homoseksuelle bliver viet i kirken.
Så ser vi fru Lone Dybkjærs udtalelser i samme avis, hvor man totalt negligerer den udfordring af præsternes samvittighed, som det her jo reelt er, og hvor man siger, at så må de jo finde et andet job, hvis ikke de vil indføre den ligestilling i folkekirken.
Det synes jeg er mangel på respekt over for den ordning, vi har, hvor vi fra Folketingets side ikke går ind og blander os i kirkens indre anliggender.
Det synes jeg er et groft angreb mod den danske folkekirke, og jeg må indrømme, at man godt kan frygte, hvad et regeringsskifte kunne medføre værdimæssigt.
Jeg er blevet lidt beroliget i dag af den socialdemokratiske ordførers tale om det, men har bange anelser, fordi der virkelig lige præcis på det her spørgsmål er stor tvivl om, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet mener.
Så der er altså ikke bare forskel på en lang række praktiske, politiske områder, når det gælder oppositionen og den borgerlige regering og Dansk Folkeparti.
Der er så absolut også en værdimæssig forskel af en ret alvorlig karakter, som virkelig kan få konsekvenser for den kultur og den tradition, som vi har i Danmark.
Kamal Qureshi (SF), 2007-04-27:
Sædvanligvis betragter jeg hr. Per Ørum Jørgensen som en rimelig debattør, og vores politiske uenigheder står tydeligt i mange af de debatter, vi har haft, men jeg synes simpelt hen ikke, at det, der bliver sagt af hr. Per Ørum Jørgensen i den her sammenhæng, er rimeligt.
Hr. Per Ørum Jørgensen ved godt, at de mange forslag, der har været fra oppositionens side med hensyn til folkekirken, tydeligt – meget tydeligt, meget markant – har skrevet med store bogstaver, at vi ikke ønsker, at trossamfundene skal vie de homoseksuelle, ingen trossamfund, hverken folkekirken eller nogen andre trossamfund.
Vi har slået fast med syvtommersøm, at det, vi ønsker, er at fjerne den indblanding, der er i dag, hvor de ikke har frihed til selv at bestemme, hvad de vil.
I dag kan de nemlig ikke bestemme, om de vil vie homoseksuelle eller ej.
Vi har en lang række kirker, der henvender sig og siger: Vi vil gerne vie nogle af vores sognebørn, som vil vies, og som er homoseksuelle, men det må vi ikke ifølge eksisterende lovgivning.
Er det ikke korrekt, at det er det, vi har foreslået?
Det vil sige, at i dag er de faktisk i den situation, at de ikke kan vælge, og det, oppositionsforslagene har lagt op til gang på gang, er at give trossamfundene – heriblandt folkekirken – større frihed end den, som hr. Per Ørum Jørgensen vil give folkekirken.
For vi stoler på præsterne.
Vi stoler på, at de er i stand til at forvalte deres trosfrihed på den måde, der passer dem og deres menighed bedst muligt, og derfor gerne vil fjerne det lovindgreb, der er i den frihed, hvor de netop ikke må, hvis de vil, og derfor vil vi gerne fjerne det forbud, der er i lovgivningen i dag og slippe kirkerne fri, så de selv kan bestemme.
Det er det, forslaget lægger op til.
Det er hverken en bombe eller tvang eller noget som helst.
Det er faktisk at fjerne den tvang, som folkekirken og andre trossamfund i dag har med indblanding fra Folketinget.