runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2011-05-11:
En opgørelse fra november sidste år fra det omtalte akutudvalg viser, at mindst 90 pct. af de akutte ambulancekørsler, de såkaldte kørsel A'er, er fremme inden for 15 minutter i samtlige regioner, i nogle regioner er tallet endnu højere.
Hertil kommer de øvrige præhospitale ressourcer som akutbiler, lægebiler, lægehelikoptere, som bringer ekspertisen ud til den akut syge.
De kan jo starte behandlingen på stedet og også fortsætte behandlingen under transporten.
Regionerne og alarmcentralerne har fra starten af maj indført sundhedsfaglig rådgivning og disponering i forbindelse med opkaldet til 112, hvilket forventes at bidrage til både effektivitet og øget kvalitet i akutindsatsen.
Alle regioner har etableret supplerende løsninger til yderligere sikring af tryghed i tyndt befolkede områder med store afstande, f.eks. forskellige former for nødbehandlere eller førstehjælpere, som kan give hurtig og livreddende hjælp, inden ambulancen når frem.
Den positive indsats understøtter vi med de 600 mio. kr.
En del af de midler går til at styrke det præhospitale akutberedskab og til at etablere endnu en forsøgsordning med lægehelikoptere med base i Karup.
Det er min vurdering, at der med de forskellige indsatser og de afsatte akutmidler kan sikres en håndtering af målsætningen om, at hjælpen under normale omstændigheder skal være fremme inden for 15 minutter efter opkald til 112.
Så mit svar er ja.
Denne regering har tilført sundhedsvæsenet rigtig mange penge, og som jeg har redegjort for, er der også afsat rigtig mange penge til at styrke akutindsatsen.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-11:
Jeg havde forestillet mig, at der kom to spørgsmål, for vi skulle dele det i to.
Det var måske det, der var pointen.
Lad os så starte ved uenigheden.
Jeg har altså ikke lige penge i muleposen til at lave om på de regler, der gælder i dag.
Men det er jo klart, at hvis man kan finde ressourcer, kan man altid diskutere, hvordan man skal bruge dem inden for undervisningsområdet.
Der, hvor vi er enige, synes jeg trods alt, at vi måske skal bruge lidt kræfter på så at nå helt i mål.
Det er også derfor, at jeg er enig i det, som fru Christine Antorini siger, nemlig at der jo er brug for handling.
Det har jo været diskuteret op og ned ad stolper og frem og tilbage, det ved fru Christine Antorini alt for godt og også, hvad barriererne her er.
Men jeg regner altså med, at videnskabsministeren og jeg inden sommerferien vil have gjort os overvejelser om, hvordan det her så kan smidiggøres.
Jeg vil bare sige, at der er det min fuldstændig klare holdning, at der er barrierer i dag, som er for store.
Det er altså også et tilsagn fra min side om, at fru Christine Antorini også kan følge op på det her, for nu er det altså ikke år og dag, det skal tage.
Det er der jo et par eksempler på, altså diplomingeniører og også folkeskolelærere, som kan gå direkte til den uddannelse, der hedder cand.pæd., hvis det er.
Men der er stadig væk rigtig, rigtig mange udfordringer, og dem skylder vi at løse.
Bertel Haarder (V), 2011-05-11:
Det er selvfølgelig en engangsbevilling, og det ved spørgeren jo også aldeles udmærket.
Der har aldrig været tale om andet end en engangsbevilling.
Det er jo også derfor, at den er gået til at støtte opførelsen af lægehuse og sundheds- og akuthuse, køb af materiel osv.
Jeg gav ikke den nordjyske region en skideballe i sidste uge.
Det er simpelt hen forkert.
Jeg roste tværtimod regionsformanden, Ulla Astman, for at hun i det tragiske tilfælde så klart havde taget ansvar og også havde forklaret det, som hr. Orla Hav selv ville have forklaret, hvis han stadig væk havde været amtsborgmester, nemlig at hvis beredskabet skal være sådan, at der er hundrede procents sikkerhed for, at man får hjælp inden for 15 minutter, er man langt ud over, hvad der sundhedsprioriteringsmæssigt er tilrådeligt, for en hundrede procents garanti kræver altså, at der alle steder skal være mindst dobbeltbesætning, det dobbelte antal biler osv., og så tror jeg da, at vi bruger pengene bedre i anden anvendelse.
Den ulykkelige hændelse i Skagen hang jo sammen med, at der skete flere ting samtidig, og det er svært at forebygge.
Christine Antorini (S), 2011-05-11:
Det er korrekt, at der er nogle få gode eksempler på, at det er muligt at få anerkendt, at man faktisk har en professionsbacheloruddannelse og så kan tage en overbygning.
Men vi synes i Socialdemokratiet, at hele pointen er, at når man som voksen går i gang med sin videregående uddannelse, skal man kunne se det perspektiv for sig, at hvis man vælger en professionsuddannelsesvej, kan man få efter- og videreuddannelse inden for faget, men man har også mulighed for at kunne bygge ovenpå eller også at uddanne sig til et andet fag.
Derfor er det utrolig vigtigt at få fjernet de barrierer, der er i dag.
Jeg vil så sige til undervisningsministeren, at vi i Socialdemokratiet prioriterer at finde midlerne til at få fjernet den brugerbetaling, der er, fordi den helt grundlæggende bryder med det princip, som vi har, og som regeringen jo også indtil nu har bakket op om, nemlig at der skal være fri og lige adgang til uddannelse, uden at der skal være brugerbetaling, og uden at det skal være ens økonomiske formåen, der afgør, om man kan få en videregående uddannelse.
Så vi anser det som meget vigtigt, at den brugerbetaling bliver fjernet.
Men det andet, jeg vil spørge ministeren om, handler om, at det jo også tager længere tid, og at det er op til det enkelte universitet at beslutte, hvad de synes.
Mener ministeren, det er rimeligt, og vil ministeren tage det op med videnskabsministeren?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-11:
Jeg ved ikke, hvor centraliserede vi skal være i forhold til også at respektere de selvstændige institutioner, men det må jo være en af de drøftelser, som jeg skal have med videnskabsministeren, nemlig om man kan lave nogle overordnede kriterier, der gør, at man kan være rimelig sikker på, at man, hvis folk går ind på et universitet, så gør overgangen lettere.
Det er klart, at jeg synes, at det er en væsentlig del af problemstillingen, som skal diskuteres.
Hvor det så ender, kan jeg jo af gode grunde ikke lægge mig fast på i dag.
Men jeg kan bare sige, at jeg synes, at vi ved fælles hjælp skulle prøve at presse på, for at det her kan lade sig gøre.
Der er jeg med på, at jeg har initiativretten, for jeg er undervisningsminister.
Det kræver så også, at regeringen sammen med videnskabsministeren kan præsentere løsninger, og det tror jeg sådan set godt kan lade sig gøre.
Christine Antorini (S), 2011-05-11:
Nu tillader jeg mig her på falderebet at komme med noget.
Jeg medgiver, at det ikke er en del af spørgsmålet, men har med problemstillingen at gøre, og derfor er det helt fair, hvis ministeren siger, at det kan vi tage efterfølgende som et skriftligt svar på spørgsmålet.
Men en af de ting, som lå i professionshøjskoleloven, da vi lavede professionsbacheloren for bl.a. lærere og pædagoger, var, at det blev et veldefineret afgangsniveau, sådan at man havde bachelorniveauet, når man blev færdig som lærer eller pædagog, netop for at det talte, hvis man ville bygge ovenpå.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-11:
Jeg synes, at jeg vil runde en god dag i Folketingssalen af med at sige, at det vil jeg gerne se på sammen med forligskredsen.
Orla Hav (S), 2011-05-11:
Kan ministeren bekræfte, at tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen i valgkampen 2007 var ude med tilsagn om, at ingen borger skulle tåle længere ventetid end 15 minutter som responstid for akuthjælp fra ambulanceberedskab/præhospitalt beredskab?
Tak for det.
Kan ministeren bekræfte, at tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen i valgkampen 2007 var ude med tilsagn om, at ingen borger skulle tåle længere ventetid end 15 minutter som responstid for akuthjælp fra ambulanceberedskab/præhospitalt beredskab?
Nu er baggrunden for at stille de her spørgsmål den samme, som den var i sidste uge for hr. Bjarne Laustsen, nemlig at vi har oplevet et dybt tragisk tilfælde i det nordjyske, hvor en borger dør, fordi hjælpen ikke når frem i tide.
Det sker jo desværre til tider for vores akutberedskab.
Så er det, det undrer mig, at ministeren benyttede sidste uges spørgetid til at give regionerne en generalskideballe for ikke at have levet op til det, når ministeren i dag redegør for, at regionerne faktisk arbejder på at løse det her problem og har gjort gode fremskridt.
Jeg skal bare have ministeren til at uddybe det med de 600 mio. kr., som jeg også godt kunne læse i finansloven er udmøntet til det her.
Er det en engangsbevilling, eller er det en fast driftsbevilling, for at regionerne kan leve op til den formulerede målsætning, som regeringen kom med på det tidspunkt?
Er det penge, som regionerne har kunnet disponere over?
Bertel Haarder (V), 2011-05-11:
Jeg kan bekræfte, at regeringens målsætning var og er, at hjælpen under normale omstændigheder skal være fremme inden for 15 minutter efter opkald til 112.
Formuleringen under normale omstændigheder er et citat.
Det er et citat fra regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund«.
Det er afgørende, at der i alle dele af landet er tryghed for, at befolkningen hurtigt kan komme i relevant behandling, hvis de kommer til skade eller bliver akut syge.
Derfor er det, målsætningen er sat, og derfor er det, regeringen sammen med Dansk Folkeparti har styrket akutindsatsen og de nære sundhedstilbud i landets yderområder med hele 600 mio. kr.
Derfor er der her fra starten af måneden indført sundhedsfaglig rådgivning og visitation i forbindelse med opkald til 112, for så vidt angår opkald, der omhandler akut sygdom eller tilskadekomst.
Regeringens akutudvalg offentliggjorde i november en statusrapport for sit arbejde.
Den viste, at der generelt er en positiv udvikling på akutområdet.
Udvalget kom også med en række vigtige understregninger i forhold til målsætningen om de 15 minutter, nemlig at målsætningen bør afgrænses til akutte, livstruende tilfælde, dvs. de situationer, hvor der vil blive sendt en ambulance med udrykning eller det, som man i fagtermer kalder kørsel A.
Der bør ved hjælp være tale om professionel hjælp, som disponeres fra den regionale vagtcentral, og samtidig er det vigtigt at være opmærksom på, at hjælpen er andet og mere end ambulancer.
Det er også eksempelvis akutbiler, lægebiler og lægehelikoptere.
Jeg mener, at vi er kommet tæt på målsætningen om, at man under normale omstændigheder får hjælp inden for 15 minutter.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-12:
Jeg vil indledningsvis understrege, at alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten jo har indgået en række transportaftaler, hvor vi er blevet enige om de kommende års transportinvesteringer.
Man kan dertil sige, at den gennemsnitlige rettidighed i 2010 var på 97 pct., og den gennemsnitlige belægningsgrad i togene er på ca. 30 pct. Svendborgbanen og i øvrigt flere af de andre enkeltsporede strækninger har jo pæne passagertal på 1-1½ millioner rejsende årligt, men en investering på 3 mia. kr. står altså ikke mål med de skønnede gevinster for passagererne.
Det er dog de færreste enkeltsporede strækninger, hvor det samfundsøkonomisk ville være en fordel at etablere dobbeltspor med de nuværende trafikmængder.
Når man kigger på overkørsler på Svendborgbanen, må man jo sige, at Banedanmark frem til 2018 har en pulje på 36 mio. kr. årligt til sikring eller nedlæggelse af usikrede overkørsler.
Herudover har partierne så i december 2010 aftalt at reservere 40 mio. kr. til en indsats for at forbedre sikkerheden i sikrede overkørsler.
Den indsats, vi har aftalt, er en taskforce hos Banedanmark, der skal kortlægge sikkerhedsmæssige risici, en opgradering af sikrede overkørsler primært ved nedlæggelse eller opgradering til halv- eller helbomsanlæg, forsøg med fokus på vejtrafikanters opmærksomhed ved overkørsler, og herudover foretager Banedanmark en systematisk screening med inddragelse af kommuner og koordinerer indsatsen med arbejdet for at sikre eller nedlægge usikrede overkørsler.
Så jeg må sige, at på baggrund af de ting, jeg her har sagt, er det sådan, at regeringen må afvise forslaget om en udbygning og opgradering af jernbanen Odense-Svendborg.
Poul Andersen (S), 2011-05-12:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Det er jo klart, at vi har del i den trafikaftale, der er, og derfor kan vi heller ikke stemme for det her beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Men når det er sagt, må jeg sige, at jeg selvfølgelig har læst især bemærkningerne godt og grundigt igennem, for det er jo et gammelt forslag, som vi, dvs. Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, har været enige om, nemlig at få opgraderet Svendborgbanen til et niveau, så den ville blive mere benyttet, end den var på daværende tidspunkt, og at opnå en højere kvalitet.
Vi er enige med Enhedslisten i, at det har været noget af et forløb, der har været omkring det her.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at der måske mangler lidt i selve teksten, nemlig at vi fik forelagt, at pengene var blevet brugt, med en henvisning til, hvad de var blevet brugt til, men jeg skal ærligt indrømme her, at vi synes, det godt kan blive bedre, og vi føler stadig væk ikke – ligesom Enhedslisten – at der er kommet det projekt ud af det, vi gerne ville have haft.
Det skal vi jo have endeligt på plads med ministeren.
Derudover er der jo selvfølgelig også mulighed for, at der kan kigges på den køreplan, der er, for noget af det, jeg i hvert fald hører, er, at den måske godt kunne laves lidt anderledes, end den er i dag, ved at man kunne lave noget mere kontinuerlig drift på Svendborgbanen, dvs. 20-minutters- eller 30-minutters-drift, så togene kørte hele tiden, i stedet for det her flow, hvor man kører fra eller til Ringe og så ikke stopper på mellemstationerne.
Der er nogle muligheder.
Det er jo også besluttet, at der skal nye tog, IC2-tog, ind på strækningen, og der er jo ikke ændret beslutning der; det er stadig væk det, der er besluttet.
Nu må vi jo så se, om togfabrikken er i stand til at levere tog af en bedre kvalitet – hvis de når at levere dem, inden hele kontrakten måske bliver opsagt vedrørende IC4-togene.
Jeg vil også sige, at vi jo meget ser Svendborgbanen som den fynske S-togs-forbindelse mellem Odense og Svendborg.
Vi ser også nogle muligheder her for en bedre kombination med den letbane, der alt andet lige skal gennemføres i Odense på et tidspunkt, og man kunne måske, hvis man er lidt visionær og kigger lidt længere ud i fremtiden, koble det sammen med Svendborgbanen på en anderledes måde.
Men det er jo den diskussion, der kan være omkring tingene.
Jeg må sige her i dag, at vi ikke har 2,5–3 mia. kr.
Vi er med i et forlig, men vi er udmærket godt klar over, hvad der ligger omkring det her, og vil også gerne være med til at optimere det inden for de rammer, der er mulige nu.
Kim Christiansen (DF), 2011-05-12:
Enhedslisten foreslår med dette beslutningsforslag, at der anlægges dobbeltspor på Svendborgbanen mellem Odense og Svendborg.
Det er jo en fantastisk omsorg for netop dette stykke bane, i betragtning af at man på dele af hovedbanenettet, som er langt hårdere belastet, bl.a. i Sønderjylland, med store mængder gods, der skal sendes ud i Europa, stadig væk har enkeltsporede strækninger.
Det er jo den slags ting, som vi andre politiske partier håndterer i forligskredsen.
Her har vi frem til 2020 afsat langt over 60 mia. kr. til netop ting som dem her, som hører under den kollektive trafik, og der kan man sige at Enhedslisten jo kunne have holdt sig til og budt ind med sådan en række gode forslag.
I min verden kommer det i hvert fald i første række, at vi får fundet nogle penge til hovedbanen.
Selvfølgelig kan der være det om morgenen, når folk skal på arbejde, og når de unge mennesker skal i skole – heldigvis, for det er jo et tegn på, at der er mange, der bruger banen – men den gennemsnitlige belægningsgrad kan næppe begrunde en milliardinvestering i den størrelsesorden, som Enhedslisten her foreslår.
Med hensyn til overkørsler håndterer vi det, som ministeren har redegjort for, jo via de penge, der allerede nu årligt er bevilget til Banedanmark.
Når jeg nævner det, er det jo så bare sådan for at gøre vælgerne klart, hvad det er, der venter ude i fremtiden: Hvis Enhedslisten nogen sinde skulle opnå at blive parlamentarisk grundlag for en rød regering, kan vi vente færre motorveje, selv om der er hårdt brug for dem, længere køer på vejene, til fordel for mere jernbane der, hvor der ikke er behov for det.
Det er en logik, som Dansk Folkeparti i hvert fald ikke kan støtte, og vi vil derfor stemme imod forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2011-05-12:
Svendborgbanen har givet anledning til mange problemer for folk, der bor i Svendborg og arbejder i Odense og omvendt, og vi har derfor løbende haft diskussioner i forligskredsen om, hvordan man kan afhjælpe problemerne.
Den egentlige afhjælpning sker jo i 2019, og nu krydser vi alle de fingre, vi kan krydse, for, at det nye signalsystem bliver gennemført, for der er ingen tvivl om, at det er det gammeldags signalsystem, der er den egentlige årsag til problemerne.
Som ministeren også redegjorde for, har vi jo brugt en del penge på at få iværksat de forbedringer af overkørslerne, således at vi ikke løber ind i rædselsfulde situationer som den, hvor en lille dreng mistede livet, fordi han ikke var opmærksom på, at bommen var gået ned.
Så alt i alt prøver vi jo fra forligskredsens side at gøre alt, hvad vi kan, for at forbedre forholdene på Svendborgbanen, men som de andre forligskredsmedlemmer har sagt, så har vi ikke 2,5–3 mia. kr. til at gennemføre Enhedslistens beslutningsforslag.
Men der skal ikke herske tvivl om, at vi er opmærksomme på det, og ministeren har jo også så sent som for et par måneder siden gjort rede for, hvilke ambitioner han har for at sikre, at togene kører rettidigt.
Derfor kan vi desværre ikke støtte forslaget, men det har vores fulde sympati.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Altså, jeg føler ikke noget behov for at blande mig i en debat mellem nuværende og tidligere medlemmer af Dansk Folkeparti eller forholde mig til, hvilke partier der er blevet stiftet og sådan noget.
Det vil jeg holde mig helt ude af.
Jeg vil holde mig til, at i Socialdemokratiet har vi lagt vægt på ægte, reel dyrevelfærd, og så har vi sagt, at hvis man ønsker at udfase det i forhold til en dyreart som f.eks. ræve, vil det være omfattet af ekspropriation, og så må man betale ved kasse et.
Det har man valgt ikke at gøre.
Man har valgt en langstrakt model på 10 og 15 år, alt afhængigt af om man kun har den ene slags eller har begge slags.
Det syntes vi var dårligt, og derfor indtog vi det standpunkt, at så kunne vi ikke stemme for det lovforslag.
Og det er det, vi gør opmærksom på.
Og så er jeg helt sikker på, at vi vil kunne skabe masser af arbejdspladser i landbruget også fremover, bl.a. landbruget som energileverandør, men det er jo en lidt anden snak.
Vi har ingen planer om at afvikle minkproduktionen, men jeg kan høre, at Dansk Folkeparti opfører sig mere sådan radikalt, altså, man slingrer fra side til side og finder forskellige forklaringer, alt afhængigt af hvad det er for en dyrerace, vi taler om.
Der er bare ikke tale om så mange ræve, som det er tilfældet med mink.
Og der tillod jeg mig bare at gøre opmærksom på, at det er den form for hykleri, som jeg betragter som noget af det værste.
Altså, der ingen linje i Dansk Folkepartis politik på det her område.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-12:
Jeg har nu altid syntes, at det, der må være det væsentlige, er, at man tager udgangspunkt i virkelighedens verden, og virkelighedens verden er altså det beslutningsforslag, som vi behandler her.
Der er vel en grund til, at vi får de her sager ned i Folketingssalen og skal tage stilling til dem.
Jeg tillod mig at stille et spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen om mink og de 16.000 job, der er på spil, og så får jeg først et svar, der handler om ræve.
Så stiller jeg spørgsmålet igen, og så kommer der et svar fra hr. Bjarne Laustsen om grise.
Det var mink, jeg spurgte om.
Det var ikke grise, og det var ikke ræve, det var mink.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Vil ordføreren ikke prøve at bruge sin sidste svarmulighed, de sidste minutter, han har til rådighed, til at forsvare de her mange tusinde job, der er på spil, og dermed selvfølgelig også sætte en tyk streg under, at det ikke er – det håber jeg ikke – socialdemokratisk politik at begynde at blande det her sammen med alt muligt andet end det, det drejer sig om?
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Nu kan jeg forstå, at det bare drejer sig om antallet, og der vil jeg sige, at der i hvert fald som minimum findes 13 millioner hangrise, og for ikke så forfærdelig lang tid siden foreslog Dansk Folkeparti, at de skulle bedøves, inden de skulle kastreres.
Og så kom man netop med hensyn til rævene og sagde, at det ville man godt stemme for, trods det, at vi har haft andre dyrearter, som er blevet forbudt her i Danmark, men hvor man har sagt, at der skulle være ekspropriation.
Det var det, Socialdemokratiet gerne ville, vi sagde bare, at ræveavl er et lovligt erhverv, som et flertal i Folketinget ønsker at udfase.
Men vi tilbød kompensation til avlerne og en hurtigere udfasning.
Dansk Folkeparti valgte at sige, at de syntes, at det var synd for rævene, men alligevel kunne rævene sidde og lide i op til 15 år og mere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-12:
Jeg vil da gerne kvittere for ordførerens indlæg, for det er som medlem af Dansk Folkeparti altid en fornøjelse at blive kaldt en hykler af en socialdemokrat, for det er sådan en hædersbetegnelse; det er et tegn på, at vi ikke har ramt sådan helt ved siden af skiven.
Det bruger ordføreren ikke så meget tid på at diskutere og forklare, nej, man kommer med historien om et ældre forslag om ræve.
Og der var ikke så stor en ræveproduktion i Danmark, men der er faktisk omkring 1.500 minkavlere i Danmark, som med det konkrete beslutningsforslag, som vi debatterer, i den grad vil komme ud at svømme både økonomisk og arbejdsmæssigt, hvis det bliver til virkelighed.
Og der synes jeg måske, at Socialdemokraternes ordfører skulle prøve at bruge sin tid på at hjælpe med at forsvare de her mange, mange job frem for at begynde at kalde andre politikere for hyklere.
Henriette Kjær (KF), 2011-05-12:
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte dette forslag.
En investering i størrelsesordenen ca. 3 mia. kr. vil ikke kunne tjene sig hjem – vi vil ganske enkelt ikke få nok ud af de penge, vi investerer; de vil være dårligt givet ud og kan blive brugt meget bedre andre steder i landet.
Derfor må vi ganske enkelt sige nej til det her forslag.
Vi er til gengæld fuldstændig enige med Enhedslisten i, at der er noget, der er gået tabt i de bestræbelser, man havde, da man gennemførte den her opgradering af Svendborgbanen.
Det var bl.a. hensigten, at der skulle være et bedre samspil mellem bus og tog, og hvis det stadig væk er tilfældet, at de to transportformer ikke spiller sammen, er det noget, vi skal have kigget på.
Det er ganske enkelt uacceptabelt, at man ikke kan få en nem og hurtig rejse med kollektiv trafik, fordi tog og bus ikke passer sammen.
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at hilse fra ham og sige, at Venstre heller ikke kan støtte forslaget.