runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-18:
Det er jo sådan, at EU-reglerne om passagerrettigheder på luftfartsområdet fra 2004 indebærer, at luftfartsselskaberne skal oplyse passagerer om deres rettigheder, og her har spørgeren helt klart fat i en sag, som vi skal være opmærksomme på.
Her skal det oplyses, at passagererne kan få udleveret bestemmelserne om deres rettigheder i tilfælde af boardingafvisning, aflysning eller forsinkelse på over 2 timer.
Hvis der sker en boardingafvisning, aflysning eller forsinkelse på over 2 timer, skal luftfartsselskabet give en skriftlig meddelelse om reglerne for kompensation og bistand til passagerer.
Samtidig skal passagererne oplyses om, hvordan de kan henvende sig til klagemyndigheden – i Danmark er det Trafikstyrelsen.
Derfor er det selvfølgelig ikke i orden, at så mange passagerer ifølge Forbrugerrådets analyse ikke kender deres rettigheder og tilsyneladende ikke får oplyst deres rettigheder, som de skal i henhold til forordningen.
Trafikstyrelsen har oplyst til mig, at man på baggrund af Forbrugerrådets analyse har indskærpet over for luftfartsselskaberne, at de har pligt til at informere om passagerrettighederne, og det var det, jeg før kunne henvise til at vi også har fået over for de udenlandske selskaber.
Der er altså to, der har reageret allerede.
Jeg vil så i øvrigt godt gøre opmærksom på, at Europa-Kommissionen netop har vurderet gennemførelsen af reglerne om passagerrettigheder på luftfartsområdet i EU, og Kommissionen konkluderede, at der generelt i EU må skabes øget bevågenhed om disse rettigheder.
Kommissionen vil iværksætte en bred kommunikationsindsats, f.eks. med Kommissionens igangværende oplysningskampagne om passagerrettigheder og via de eksisterende forbrugernetværk.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-18:
Tak for besvarelsen.
Når man beder om en øget indsats, er det også ganske oplagt at kigge på selskabernes eget ansvar.
Nu har ministeren jo en fortid i et andet ministerium, hvor udtrykket egenkontrol er velkendt.
Ville det ikke netop være ganske oplagt at sikre et ret simpelt krav om en form for egenkontrol, der ganske enkelt sammenholder en statistik over aflysninger, udsættelser og boarding denied-meddelelser med, hvor mange der rent faktisk har udnyttet de rettigheder, de så har?
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-18:
Alle forslag, som ser fremad – og det er også det, jeg hører fra spørgeren – tager jeg venligt imod, for jeg synes, det er en god idé, at vi prøver at kortlægge det her.
Det er jo åbenlyst, at der er flere, der har nogle problemer med det, i hvert fald hvis man går ud fra den analyse, som jeg bliver spurgt til.
Jeg har spurgt Trafikstyrelsen om, hvor mange klager vi har, for det er jo grundforudsætningen for, at vi kan gå videre.
Der får jeg at vide, at Trafikstyrelsen, de første 5 år efter at EU’s regler om passagerrettigheder trådte i kraft i februar 2005, gennemsnitligt har behandlet et par hundrede klager årligt.
Selvfølgelig skal det holdes op imod, at der har været omkring 25 millioner passagerer om året, men alligevel – og det er altså 25 millioner, som er afrejst fra eller ankommet til de danske lufthavne.
I det seneste års tid er der så sket en stigning i antallet af klager, og antallet af klager, som Trafikstyrelsen skulle behandle i 2010, nåede op på over 400.
En lignende tendens ses nu i 2011.
Den stigning skyldes formentlig situationen med askeskyen i foråret 2010 og flyselskabet Transavias ophør.
Men man må også sige, at det jo ikke kan udelukkes, at stigningen også er udtryk for en øget bevidsthed blandt passagererne om deres rettigheder.
Det skyldes bl.a. et øget fokus fra passagererne som følge af de før omtalte begivenheder.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-18:
Nu er FBR Analyses analyse jo en komparativ analyse, som faktisk også kigger på et tidspunkt fra før de to nævnte begivenheder – altså Transavias udtræden af det danske marked og vulkanudbruddet på Island – og der er ikke de store udsving.
Det går jeg ud fra at ministeren er enig med mig i.
Ud over at vi nu står i denne høje sal og diskuterer emnet, går jeg ud fra, at ministeren også har nogle forventninger om, at der i øvrigt skal bidrages fra Danmark og ikke kun fra min side, men sikkert også fra andre formodentlig kloge menneskers side, bl.a. forskellige aktører på flyområdet.
Så med hensyn til den indsats, der skal ske i Danmark, vil jeg spørge: Hvilke initiativer forventer ministeren at tage for at klæde den danske regering på i forhold til den indsats?
Jeg går ud fra, at dette er et tema, som også vil være aktuelt i forbindelse med det danske formandskab i 2012.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-18:
Jeg kan helt klart starte med at bekræfte, at det tema indgår, skal vi sige i den buket af ting, som man overvejer at kunne bringe i spil under det danske formandskab.
Det er endnu svært at sige, om det ender med det, for der er jo mange sager, der er oppe.
Vi har også lige fået at vide, hvor mange sager man mener Danmark vil overtage og skal løse under formandskabet.
Men det er klart nok, at når vi kigger på de her regler, vil vi jo også gøre noget selv.
Jeg har i dag lige nedsat et nyt luftfartstråd, hvor selskaberne er med, og de repræsentanter, som repræsenterer selskaberne, er også med, så det er et råd, hvor vi sidder og diskuterer de her ting.
Nu har vi haft lidt andet oppe i dag, hvor vi har diskuteret piloters flyve- og hviletid osv.
Der var nogle andre ting, vi skulle have med, men på det næste møde i luftfartsrådet, som finder sted lige efter sommerferien, er det her punkt også programsat som et, vi skal diskutere, dvs. diskutere sammen med alle dem, der i grunden er medspillere i det her.
Der er det helt naturligt, som spørgeren også siger, at man må spørge dem, hvad de agter at gøre, og det går ud fra at jeg så også får at vide.
Jeg vil allerede nu gerne love, at når vi kender svarene derfra, vil jeg dele dem med Folketinget.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-18:
Så vil jeg sådan set
Det kunne eksempelvis være i forbindelse med at tage mere generelle spørgsmål om flypassagerers rettigheder op i dette efterår på et betimeligt tidspunkt afhængig af valgudskrivelsen, og hvad der nu ellers måtte komme af små udfordringer på vejen.
Men det skal i hvert fald være et konstruktivt bidrag herfra, og jeg håber naturligvis også, at vi med den til den tid siddende minister, hvem det så end måtte være, kan finde ud af, at der også vil være et bidrag fra ministeriets side i tilfælde af en sådan høring.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-18:
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Jeg vil gerne sige, at vi gerne vil bidrage fra ministeriets side, men for at være endnu mere proaktiv – for jeg tror også, at jeg kan mærke på spørgeren, at han gerne vil have, at der skal ske noget – så synes jeg da, at vi her i dag skulle aftale, at jeg indkalder spørgeren til et møde.
Så kan vi lige snakke igennem, hvad det er, vi synes vi kunne gøre i Trafikudvalget, og så får vi det også formuleret på den rigtige måde, når vi har det næste møde i luftfartsrådet.
Så når luftfartsrådet bliver samlet, vil vi også der kunne få de oplysninger, som kan gøre, at vi kan arbejde videre med det i Trafikudvalget.
Så sådan synes jeg vi skulle gøre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-05-18:
Hvad er ministerens holdning til, at andelen af 15-årige drenge med daglige symptomer på dårlig trivsel, såsom hovedpine, svimmelhed, at være ked af det og at have svært ved at falde i søvn, næsten er fordoblet fra 13 pct. i 2002 til 23 pct. i 2010, jf. Skolebørnsundersøgelsen 2010, side 22?
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-18:
Nej, det kender jeg ikke til.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-18:
Det er jeg også meget tilfreds med, og det vil jeg gerne bekræfte over for ministeren.
Det er selvfølgelig rigtig godt, når store selskaber som dem, ministeren nævner, selv erkender, at der er en udfordring.
Altså, har de forpligtet sig på mere konkret vis, sat nogle måltal op i forhold til, hvad de selv vil opnå?
Det ville i hvert fald være en meget nærliggende måde at gøre det på.
Man kunne eksempelvis også forestille sig, at flyselskaberne selv foretog målinger.
I det her tilfælde er det jo en forbrugerorganisation, som har foretaget konkrete målinger, men man kunne jo godt forestille sig, at flyselskaberne selv havde en interesse i at få foretaget benchmarkingundersøgelser, så man rent faktisk kunne se og sammenligne de enkelte virksomheders indsats i forhold til hinanden, sådan at de virksomheder, som rent faktisk gør en god og fornuftig oplysningsindsats i forhold til flypassagerers rettigheder, kunne fremhæve deres egen indsats i den sammenhæng, og så de andre selskaber kunne lære af det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-05-18:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi bygger nogle hospitaler, der ikke kommer til at stå som store mausoleer over nogle forkerte beslutninger, man traf på baggrund af nogle forkerte tal.
Jeg vil gerne sige, at for mig er det lige så vigtigt, at sengedagene kommer ned, fordi patienterne ofte erhverver sig infektioner eller andet, mens de er indlagt.
Men jeg går da ud fra, at vi kan blive enige om, at vi ikke taler om 2 dage liggende på en hospitalsgang eller i et skyllerum, fordi afdelingerne generelt er for små, altså at der er for få sengepladser.
Der synes jeg da at ministeren skulle tage og kigge lidt på de tal, som man f.eks. lægger til grund for at bygge de nye hospitaler.
Hvis de permanent har afspejlet, at der er overbelægning på de medicinske afdelinger, og man bare fremadrykker den udvikling, vil der da også være overbelægning på de medicinske afdelinger om 10 år.
Så lad os nu få den plan for, hvordan vi får nedbragt de her overbelægninger på vores medicinske afdelinger, så vi får værdige forhold for vores ældre, der bliver indlagt, og lad os tage fat på, hvad det så er, der skal bygges til i fremtiden.
Lige nu og her synes jeg, at vi skylder en lang række borgere, at vi får bragt orden i forholdene, og selvfølgelig også at vi gør det rigtige, med hensyn til hvad det er, vi bygger til i fremtiden.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-18:
Er det regeringens politik, at skattestoppet skal fortsætte efter 2020, og i givet fald, hvorfor indgår det så ikke i beregningerne af den langsigtede holdbarhed?
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Er regeringens politik, at skattestoppet skal fortsætte efter 2020, og i givet fald, hvorfor indgår det så ikke i beregningerne af den langsigtede holdbarhed?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-05-18:
I regeringens 2020-plan og den indgåede aftale om tilbagetrækningsreform og senest aftalen »To streger under facit« har vi fremlagt de konkrete politiske prioriteringer frem til 2020.
Vi har vist, hvordan vi indfrier målsætningen om balance i den offentlige økonomi i 2020, og vi har aftalt ambitiøse reformer, som effektivt styrker de offentlige finanser frem mod 2020.
Efter 2020 anvendes beregningstekniske og neutrale principper i fremskrivningerne, der indebærer uændret skattebelastning, det vil sige, at provenuvirkninger af en eventuel videreførelse af skattestoppet ikke er indregnet efter 2020.
Det er helt efter bogen og på linje med tidligere planer, at man i en 2020-plan har en planlægningshorisont for den økonomiske politik til 2020.
Således var horisonten i 2010-planen 2010, og horisonten i 2015-planen 2015.
Det er jo forholdsvis enkelt.
Samtidig er det også naturligt, at vi koncentrerer os om at løse de udfordringer, vi står over for frem til 2020, dvs. dels at sikre balance på de offentlige finanser og dels at løfte vækstpotentialet i dansk økonomi.
Selvfølgelig vil der også være udfordringer efter 2020.
Det er jo ikke sådan, at vi har løst alle problemer i al fremtid.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-18:
Først og fremmest tak til finansministeren for godt samarbejde omkring tilbagetrækningsreformen, som jo ganske rigtigt forbedrer dansk økonomi, særlig når vi ser på den langsigtede holdbarhed, ganske markant.
Jeg tror, vi kommer op i nærheden af lige knap 10 mia. kr., som det forbedrer den langsigtede holdbarhed med, hvis vi altså får held til at gennemføre reformen, hvor vi reducerer efterlønsperioden med 3 år og fremrykker velfærdsaftalen med 5 år.
Det er jo godt, og det er vigtigt, for det er helt afgørende for dansk økonomi.
De økonomiske vismænd har jo i foråret slået fast, at hvis man ønsker at arbejde videre med skattestoppet, som vi kender det, på ubestemt tid, altså også efter 2020, forringer det den langsigtede holdbarhed i dansk økonomi med 16 mia. kr. – 16 mia. kr.
Det vil altså sige mere end halvanden gang så meget som den efterlønsreform, vi lavede i fredags.
Det er jo ingen hemmelighed, at vi i Det Radikale Venstre synes, at det er en god idé at sænke skatten på arbejde i stedet for, som regeringen lægger op til, løbende at give skattelettelser til de rigeste boligejere.
Men det, der er mit spørgsmål til finansministeren, er: Er det regeringens politik, at skattestoppet skal videreføres efter 2020, og i så fald, hvor vil man finde de 16 mia. kr. i den langsigtede holdbarhed, som det belaster regnskaberne med?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-05-18:
Der er jo ikke, som jeg sagde før, taget stilling til de skattepolitiske prioriteringer efter 2020.
Fremskrivningerne går helt frem til år 2100, og efter hr. Morten Østergaards tankegang ville det jo kræve, at regeringen satte sig ned og i detaljen planlagde den økonomiske politik de næste 100 år, og det er nok en absurd tanke at forestille sig.
Så i stedet for at spekulere i, hvordan skattepolitikken eventuelt kommer til at se ud efter 2020, skulle hr. Morten Østergaard hellere bruge tiden på at samle stumperne sammen med sine venner i S og SF i deres plan – hvis det altså stadig er dem, som hr. Morten Østergaard vil have for bordenden.
For mit eget vedkommende og for regeringens vedkommende planlægger vi, at skattestoppet også fortsætter efter 2020.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-18:
Altså, hvis man sammenligner indledningen til svaret med den sidste del af svaret, så synes de altså at være i modstrid med hinanden.
Først siger finansministeren, at der ikke er taget stilling til det.
Det betyder jo, må man forstå, at det de facto er sådan, at hvis ikke regeringen træffer en ny beslutning, udløber skattestoppet i 2020.
Så siger finansministeren afslutningsvis, at det er regeringens politik, at skattestoppet skal fortsætte efter 2020.
Der er det bare, at jeg så siger, at da det åbenbart er regeringens politik – for det sagde finansministeren jo – vil det være rart at få at vide, hvor de 16 mia. kr. i holdbarhed skal komme fra, hvor den halvanden gang efterlønsreform skal findes henne.
Hvad er det, man vil reducere for at have råd til de her løbende skattelettelser til de rigeste boligejere, og hvorfor i alverden er det, at man synes, det er bedre at lempe ejendomsbeskatningen end indkomstbeskatningen, hvis det endelig skulle være?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-05-18:
Tak for det.
Morten Østergaard (RV), 2011-05-18:
Jeg kan godt forstå, at finansministeren viger udenom at svare på det, der er det egentlige spørgsmål her, nemlig: Hvordan har regeringen forestillet sig at den løbende skattelettelse til nogle af de mest begunstigede mennesker i det her land, som skattestoppet er, skal finansieres efter 2020?
Hvis man skal finde de 16 mia. kr., så vil det jo svare til den tilbagetrækningsreform, som vi har aftalt, plus alle regeringens andre ideer om fleksjobreformer, besparelser på forsvaret og SU-reformer, fordi man skal helt op på 16 mia. kr. i holdbarhed.
Derfor er pointen jo – og det er man nødt til at forholde sig til: Enten er det regeringens politik, at skattestoppet skal fortsætte de næste 100 år, som den daværende skatteminister sagde til Børsen, og så må man kunne anvise, hvor det er, man vil finde de 16 mia. kr. hvert eneste år, som der skal til i holdbarhed for at få det her regnestykke til at hænge sammen.
Eller også er det, som det er forudsat i 2020-planen, nemlig at skattestoppet holder op i 2020, fordi det simpelt hen er for omkostningsfyldt at blive ved at finansiere.
Det er et fremadrettet spørgsmål, og det er da utroligt, hvis landets finansminister ikke er i stand til at redegøre for, om regeringen har et princip, der koster 16 mia. kr. i holdbarhed, eller den ikke har det princip.
Anerkender finansministeren, at konsekvensen af at videreføre skattestoppet på ubestemt er en forringelse af holdbarheden med 16 mia. kr., og er det regeringens politik, at det skal ske?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-05-18:
Hr. Morten Østergaard ville muligvis have en pointe, hvis ikke det var sådan, at skattestoppet var fuldt finansieret indtil nu.
Hr. Morten Østergaard opererer med nogle forestillinger om, at borgerne burde betale noget mere i ejendomsskat, og alt det skal jeg ikke blande mig i.
Det er regeringens politik, at vi har et skattestop.
Når vi har redegjort for det frem til 2020, er det jo, fordi det er der, planen går til, og så skal vi naturligvis finde finansieringen til skattereformer derudover, når vi kommer til den tid.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-18:
Finder ministeren det tilfredsstillende, at to ud af tre flypassagerer ifølge en undersøgelse fra FBR Analyse ikke kender deres rettigheder i tilfælde af forsinkelser på mere end 3 timer, boardingafvisninger eller aflysninger?
Det skal jeg ikke undlade at sige, for man skal også huske at rose en minister, når der faktisk kommer et kort, klart og præcist svar.
Jeg tror, at vi kan være meget enige på det her punkt.
Der er jo gået et år, siden vi havde en situation på grund af et udbrud i en islandsk vulkan, som i den grad fik opmærksomhed i medierne.
Man kan sige meget negativt om det vulkanudbrud.
Det er der også blevet sagt igennem tidens løb.
Vi har oven i købet haft samråd om benævnte vulkanudbrud og om de konsekvenser, det fik for flypassagerer.
Grunden til, at jeg fremhæver lige præcis den situation i forbindelse med den analyse, som FBR Analyse har foretaget, er, at analysen er foretaget i dette forår, mere præcist i uge 10-13 i år, og det vil med andre ord sige, at det er på et tidspunkt, hvor man med en vis ret må sige, at konsekvenserne af vulkanudbruddet i Island sidste år burde være trængt godt og grundigt igennem.
Man skal jo passe på med at rose medierne, men jeg synes godt, at man i denne sammenhæng kan rose medierne for faktisk at have gjort en god indsats for at oplyse om de rettigheder, som flypassagerne havde, da den islandske vulkan var i udbrud.
Derfor må man sige, at der har været en massiv forøget opmærksomhed om lige præcis de problemstillinger.
Derfor skal mit spørgsmål til ministeren bl.a. være: Er det fair at kunne konkludere af den undersøgelse, som FBR Analyse har foretaget – der er en komparativ analyse, som sammenligner med svar fra før vulkanudbruddet i Island – at der stadig væk er et efterslæb med hensyn til viden, som vi ikke alene kan håndtere ved at lade eksempelvis de offentlige myndigheder lave en yderligere informationsindsats?
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-18:
Nu er der jo et spørgsmål mere til mig, og der vil jeg jo komme ind på, hvad jeg vil gøre.
Men det er helt klart, at jeg gerne endnu en gang vil bekræfte, at jeg ikke synes, at det er tilfredsstillende, at to ud af tre flypassagerer ifølge den her undersøgelse fra FBR Analyse ikke kender deres rettigheder i tilfælde af forsinkelser på mere end 3 timer.
Det har vi bl.a. også gjort udenlandske selskaber opmærksom på, og jeg tror også, at det vil glæde spørgeren at høre, at i hvert fald KLM og Air France har meldt tilbage, at de må erkende, at de ikke har gjort det godt nok, og at de vil gøre det bedre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-05-18:
Nu vil jeg så lige gentage, hvad jeg sagde i min indledning, nemlig at man beregningsteknisk i forbindelse med de her mellemfristede planer jo regner frem til det årstal, planen løber til.
Så lægger økonomerne i Finansministeriet til grund, at når vi regner frem mod 2100, er der med hensyn til skatten tale om en uændret byrde.
Hvis det er det, hr. Morten Østergaard er bekymret for, så har vi fuldt finansieret de skattelettelser, som vi har gennemført i 2004, 2007 og senest i 2009.
Og da krisen ramte i 2008, kunne vi jo også konstatere, at Danmark var gældfrit – vi havde afbetalt 380 mia. kr. Så man kan jo ikke komme og påstå, at skattestoppet ikke var fuldt finansieret.
Bertel Haarder (V), 2011-05-18:
I økonomiforhandlingerne skal vi fastlægge den samlede økonomiske ramme for regioner og kommuner næste år.
Der er afsat 5 mia. kr. over perioden 2011-2013.
Der er skaffet pladser og penge via genopretningsplanen.
Det er jo derved, vi har fået mulighed for at køre videre med den ekspansive sundhedspolitik, og vi arbejder til stadighed med at skabe de bedst mulige rammer for sundhedsvæsenet, herunder også psykiatrien.
Det er regionernes ansvar at prioritere de midler, de får, mellem forskellige områder af sundhedsvæsenet.
De skal sørge for, at der er relevante og nødvendige tilbud.
Både regionerne og regeringen har stærkt fokus på forholdene i psykiatrien.
Med aftalen om satspuljen for 2010 blev der afsat 800 mio. kr. for perioden 2010-2013, og i 2011 blev der afsat yderligere midler.
Og vi vil blive ved med at have fokus på psykiatrien, når vi fordeler de ekstra penge, vi heldigvis har til sundhedssektoren i de kommende år.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-05-18:
Baggrunden for spørgsmålet er selvfølgelig, at vi i dag har omkring 455.000 mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet på grund af sygdomme.
Mange af dem er jo faktisk unge mennesker, der er blevet førtidspensioneret, på baggrund af de har en psykisk sygdom eller en psykisk sårbarhed.
Hvis vi skal gøre noget ved det, bliver vi nødt til at lave bedre behandlinger og – lidt som den foregående spørger var inde på – sørge for, at vi forebygger og sikrer, at der er en ordentlig trivsel, således at yngre mennesker undgår at få stress og angst og til sidst blive førtidspensionister.
Der er problemet måske bare lidt, at antallet af sengepladser i psykiatrien under hele regeringsperioden er faldet markant, til trods for at der faktisk bliver flere og flere mennesker, som på en eller anden måde har psykisk sårbarhed inde på livet.
Derfor spørger jeg selvfølgelig ministeren, om ministeren nu vil tage det med i økonomiforhandlingerne.
For når ministeren nævner, at der er blevet afsat penge fra satspuljen, må man jo også bare konstatere, at det ikke er noget, der har været genstand for meget store drøftelser med regionerne, til trods for at der altså efter min mening er sket forringelser af psykiatrien i den her regeringsperiode.
Bertel Haarder (V), 2011-05-18:
Skal vi nu ikke lige huske, at selv om der desværre er alt for mange uden for arbejdsmarkedet, er det jo sådan, at arbejdsløsheden i øjeblikket er lavere, end den var på noget tidspunkt i Poul Nyrup Rasmussens regeringstid – lavere end på noget tidspunkt i 1990’erne.
Det synes jeg lige vi skal huske.
Når det gælder psykiatrien, er bevillingerne ud over pris- og lønstigninger steget med 12 pct. lige præcis til psykiatrien.
Jeg ved godt, at stigningen har været højere på det øvrige sundhedsområde.
Det er jo også derfor, vi hele tiden tilgodeser psykiatrien med endnu flere midler.
Men jeg synes, spørgeren får det til at lyde, som om vi nærmest har sparet på psykiatrien, og det har vi ikke.
Hvad er pengene så gået til?
Det er et spørgsmål, jeg også somme tider selv stiller, hvis jeg nu skal være helt ærlig.
Den tidligere finansminister, som lige har forladt Folketingets formandsstol, havde det med at tale om disse landevejsrøvere, som tog de penge, som staten har givet til regionerne til det ene og det andet.
Måske har der også været landevejsrøveri her.
Men det, som pengene er gået til, er jo, hvis jeg skal være seriøs, flere ambulante behandlinger og flere enestuer og bedre forhold på mange måder.
Men det kan godt være, at der nu er blevet for få pladser, og jeg har et åbent sind over for det, spørgeren her siger.