runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-13:
Så vil jeg godt spørge justitsministeren, hvem der er ansvarlig for det, der bliver sagt hernede i Folketingssalen og også på pressemøder af ministre.
Er det den minister, der udtaler det, eller er det de myndigheder, der har leveret oplysningerne, hvor det i det her tilfælde tilsyneladende er nogle forkerte oplysninger?
Jeg vil tillade mig at stille spørgsmålet igen, fordi jeg mener faktisk ikke, at ministeren har svaret på det.
Spørgsmålet går jo på, om ministeren mener, at regeringen har handlet tilstrækkelig resolut og effektivt for at imødekomme bekymringer omkring sikkerheden, som Det Jødiske Samfund gentagne gange har rejst.
Mener ministeren, at regeringen har handlet tilstrækkelig resolut og effektivt?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at der var bevogtning til stede foran synagogen, da det tragiske terroranslag ramte København.
Jeg har også forstået det sådan på PET og dansk politi i det hele taget, at den type bevogtning, som er den traditionelle danske bevogtning, på en række punkter adskiller sig fra mange andre europæiske lande.
Det gælder ikke specifikt, når vi taler bevogtning af det jødiske mindretal i Danmark, den jødiske befolkning, men i det hele taget.
Jeg tror ikke, man kan tale om, at OSCE er blevet ignoreret, men der har altså været en anden politifaglig vurdering hos dansk politi.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-13:
Men det besvarer sådan set ikke det spørgsmål, jeg har, for de 6.200 t er relativt meget set i forhold til de 7.800 t, som man må forstå ministeren stadig væk mener det skal reduceres med.
Så hvis det er, at man har det mål, at der skal reduceres med 7.800 t, og man har politisk besluttet, at man skal nå de 6.200 t, men bare ikke hvordan, hvordan vil man så sikre, at de, der måtte levere de 6.200 t, bliver orienteret om og ikke mindst inddraget i den høringsproces, der skal være i forbindelse med den reduktion?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jamen punkt 1 er, at når et enstemmigt Folketing vedtog, at den supplerende høring, der tidligere har været krav om, som jeg må forstå man ønsker gennemført – Venstre må jo selv svare på, om det er sådan, man skal forstå det – var det for at sikre, at vi også kunne komme ud og virke med de indsatser, som vi beslutter.
Punkt 2
i forhold til de 6.200 t er det sådan, som jeg har gjort rede for, at det jo er et indsatsbehov, der er vurderet af DHI og Aarhus Universitet.
Så der vil være en vurdering af indsatsbehovet, og der vil være en vurdering af, hvorvidt man i forbindelse med, at vi har en model for målrettet regulering, kan nå noget af det indsatsbehov i den sammenhæng.
Det vil regeringen træffe beslutning om, når det embedsmandsudvalg har tilendebragt deres arbejde.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er jeg glad for, vi også i dag får lejligheden til at diskutere spørgsmålet om vores jøder i Danmark.
Det er en udsat gruppe, som vi skal passe særlig godt på, og det viser det tragiske terrorangreb jo med al tydelighed, desværre.
Der har under skiftende regeringer været henvendelser fra Det Jødiske Samfund omkring sikkerheden ved jødiske institutioner i deres forskellighed.
Det siger sig selv, at jeg er maksimalt optaget af sikkerheden for jøder i Danmark, som jeg i øvrigt også er det for andre grupper.
Jeg mødtes selv med Det Jødiske Samfund den 14. januar 2015 for at diskutere bekymringer om sikkerhed og tryghed.
Lad mig bare i dag benytte lejligheden til at gentage, hvad jeg også sagde i offentligheden efter mødet: For det første tog jeg bekymringerne fra Det Jødiske Samfund alvorligt.
For det andet gjorde jeg det klart, at vi i de dage var smerteligt bevidste om vigtigheden af, at vores jødiske medborgere kunne være trygge i Danmark – det gælder fortsat.
For det tredje gjorde jeg det meget klart, og jeg gentager det gerne, at spørgsmålet om sikkerheden for vores jøder ikke må blive et spørgsmål om økonomiske ressourcer.
Efter mødet sørgede jeg for, at informationerne tilgik PET med henblik på fornyet overvejelse hos PET om sikkerheden ved de jødiske institutioner.
Som jeg har sagt det ved andre lejligheder, er det ikke min opgave som justitsminister at diktere hverken den konkrete eller den operative beskyttelsesstrategi over for politiet.
Det er en politifaglig, og det er en sikkerhedsfaglig vurdering.
Det, der til gengæld er min opgave, det, der er regeringens opgave, det, der er Folketingets opgave, er i mine øjne at sikre, at der er det nødvendige antal kroner og øre, altså ressourcer, for at politiet kan løfte den her opgave, som det sig hør og bør.
Derfor er jeg også glad for, at det endelig er lykkedes at få et flertal i Folketinget for et aktstykke, sådan at vi netop kan styrke sikkerheden, både den fysiske omkring vores jødiske institutioner, men også at vi kan sikre en fortsat høj bevogtningsopgave.
Martin Geertsen (V), 2015-05-13:
Så samlet set mener justitsministeren altså, at regeringen har håndteret sikkerheden omkring de jødiske institutioner til ug med kryds og slange – ja eller nej?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Det er alle smerteligt bevidste om.
Evalueringen viser, at der er rigtig meget af politiindsatsen omkring terrorangrebet, der er gået godt, også i indsatsen omkring vores jøder, men der er også fejl, der er blevet begået, der er læringspunkter, som myndighederne skal tage ved lære af.
Når det handler om konkrete beslutninger og konkret bevogtning, er det en politifaglig vurdering.
Martin Geertsen (V), 2015-05-13:
Sidste efterår havde OSCE en repræsentant i København, som, så vidt jeg forstår, også har mødtes med embedsmænd fra Justitsministeriet.
Hans anbefaling var ret klar: Sørg for politibeskyttelse på steder, når der er behov for det, det er nemlig noget, der er temmelig formaliseret i forskellige andre lande.
Christian Juhl (EL), 2015-05-13:
Jeg kender jo både spørgsmålene og svarene, da jeg selv har stillet spørgsmålene.
Altså, dengang fik vi at vide, at 3,3 mia. kr. var det beløb, der var brugt på de arbejdsløse, og der satte jeg spørgsmålstegn ved, om de var brugt, og det ser ud til, at de ikke er brugt.
Et godt eksempel er jo akutjobpræmierne, som dengang skulle være det store vidunder, inden vi kom rigtig i gang med at forhandle, altså var en hel og dækkende løsning.
Da afsatte vi 115 mio. kr., men der blev ifølge arbejdsministeriet brugt 13,4 mio. kr.
Og så mener jeg, det er let nok at nå op på 4 mia. kr., altså hvis det er den måde, man regner på.
Vi brugte ca. 11 pct. af det beløb, vi havde afsat.
På den måde synes jeg det er vigtigt, at vi ikke bare kaster om os med store tal som 3,3 mia. kr. og i det her tilfælde 4 mia. kr. uden at kunne dokumentere eller i hvert fald sandsynliggøre, at de er brugt til de arbejdsløse.
For det er jo ingen kunst at bevilge penge, hvis ikke de bliver brugt – i hvert fald set fra de arbejdsløses synspunkt.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-13:
Jeg tror ikke helt, at jeg fik fat i noget spørgsmål her i anden omgang, men jeg kan da så kommentere den kommentar, spørgeren gjorde gældende.
Det er for mig at se en kunst at bevilge penge, for det fungerer jo sådan med den her regering, at hvis man bevilger penge til et formål, skal de finansieres krone til krone
Det ligger jo i den økonomiske politik, vi står for som regering.
Derfor har det jo igennem den række af aftaler, vi har indgået, og som jeg har forsøgt at gennemgå, været sådan, at man har finansieret et meget stort milliardbeløb til det her formål, hvilket jo har sikret forsørgelsen for et meget stort antal ledige, der ellers ville være faldet helt ud af den her type forsørgelse.
Christian Juhl (EL), 2015-05-13:
Jo, der lå egentlig det spørgsmål: Når der er så stor forskel på f.eks. akutjobpræmierne, hvor stor forskel er der så på de andre områder, og hvor stor forskel er der på det samlede beløb?
Det vil eller kan ministeren ikke give et svar på.
Men lad os så prøve med et andet spørgsmål, som handler direkte om det.
Det her har været lappeløsninger, som har kostet ufattelig store omstillinger i a-kasserne igen og igen hvert eneste år, i stedet for at vi, som vi snakkede om i starten af den her periode, fandt ud af at lave en varig løsning.
Er det ikke lidt dumt, at vi har lavet lappeløsninger, som i sig selv er dyrere end varige løsninger, når f.eks. en genoptjening på 3 måneder, der ville have hjulpet stort set alle arbejdsløse, ifølge arbejdsministeriet kun koster 0,5-0,9 mia. kr.?
Bjarne Corydon (S), 2015-05-13:
Se, jeg er ikke ked af de aftaler, jeg har indgået med bl.a. spørgerens parti.
Jeg synes, det er ganske udmærkede aftaler, som har hjulpet endda rigtig mange mennesker ud af en endda rigtig vanskelig situation.
Selv om det ikke er det, spørgsmålet handler om, og selv om jeg ikke på den måde er forberedt på de eksakte tal i dag, tror jeg nok, man må sige, at i forhold til det her med genoptjening – som jo er en stor diskussion i forhold til dagpenge og en relevant diskussion – er det ikke sådan, at ændringer af det princip ville have reddet de mange mennesker, vi taler om, fra at falde ud af dagpengesystemet.
Det tror jeg nok vi har fået beregnet den ene gang efter den anden.
Christian Juhl (EL), 2015-05-13:
Så er jeg nødt til at rette finansministeren, selv om det normalt ligger mig fjernt at turde gøre det.
Men når arbejdsministeriet i 2014 skriver til mig, at en genoptjening på 3 måneder – jeg sagde ikke 6 måneder – vil koste mellem 0,5 og 0,9 mia. kr. om året, og at effekten af det så ville være, at næsten alle, der står over for at miste retten til dagpenge, ville få gavn af det forslag, er det så ikke meningsløst at bruge 4 mia. kr. på lappeløsninger, altså når man kunne hjælpe stort set alle med 0,9 mia. kr. om året?
Christian Langballe (DF), 2015-05-13:
Danmark har siden episoden med Muhammedtegningerne været i højeste terrorberedskab, så hvorfor var regeringen og politiet så forholdsvis uforberedte på terrorangrebet både mentalt, og hvad angår udstyr, og er det ikke til syvende og sidst regeringens og ministerens ansvar, at terrorberedskabet ikke var bedre?
Mit spørgsmål lyder: Danmark har siden episoden med Muhammedtegningerne været i højeste terrorberedskab, så hvorfor var regeringen og politiet så forholdsvis uforberedte på terrorangrebet både mentalt, og hvad angår udstyr, og er det ikke til syvende og sidst regeringens og ministerens ansvar, at terrorberedskabet ikke var bedre?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Spørgeren hævder med det her spørgsmål, at politiet var »forholdsvis uforberedte på angrebet«.
Det er jeg simpelt hen ikke enig i.
Jeg er optaget af, at de fejl, der måtte være begået, kommer frem i lyset, at vi lærer af dem og bliver klogere, og jeg vil ikke i dag eller i andre sammenhænge deltage i det politiske hylekor, som jeg synes er ved at opstå, om, at alt er galt i dansk politi.
Jeg er ikke enig i, at vores myndigheder ikke udførte et godt stykke arbejde omkring terrorangrebet, for det gjorde vores myndigheder.
Meget af operationen gik godt, mange betjente har brugt mange timer på gader og stræder for at passe på os andre, fem betjente blev direkte såret og en til blev ramt af glasskår.
Dygtigt efterforskningsarbejde gjorde, at gerningsmanden kunne lokaliseres og uskadeliggørelse på cirka et halvt døgn.
Jeg vil ikke deltage i det hylekor om, at dansk politi ikke har løftet opgaven godt.
Det skal vi blive klogere af.
Vi skal stå politisk til ansvar for at sikre, at dansk politi har rammerne og ressourcerne til at kunne udføre et godt stykke politiarbejde.
Men påstanden om, at alt var galt, og at vores myndigheder var forholdsvis uforberedte, er jeg simpelt hen ikke enig med Dansk Folkeparti i.
Christian Langballe (DF), 2015-05-13:
Jeg tror, at ministeren misforstår spørgsmålet, for jeg taler ikke om politiet.
Politiet er jo så godt, som man, herunder også regeringen, beslutter sig for i forhold til udstyr, og det er det, jeg taler om.
Det drejer sig om, at man mentalt er forberedt på, at de her terrorangreb faktisk kan ske.
Der er i hvert fald noget, der tyder på, når man ser på de timer, der gik imellem angrebet på Krudttønden og bevogtningen af den jødiske synagoge, at der var nogle ting, der ikke var, som de skulle være.
Ansvaret ligger jo hos regeringen; ansvaret ligger hos ministeren.
Det er det, vi taler om.
Er man er oppe i det gear, der skal til for at modstå et alvorligt terrorangreb i Danmark?
Jeg synes da i hvert fald, at man i den her redegørelse, som justitsministeren er kommet med, må efterlyse, at beredskabet og også mentaliteten bliver bedre ved et terrorangreb.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-13:
Så taler spørgeren jo om et forslag, der går endnu videre, for så vidt angår genoptjening, end hvad man har kendt hidtil – hvis jeg forstår spørgeren korrekt – og der ville man jo så være nødt til at se på de samlede effekter af det forslag, i forhold til hvordan hele dagpengesystemet fungerer.
Så også det punkt ville jo nok vise sig at være en smule mere kompliceret, når man kigger på det i praksis, end vi kan få det til at være i en debat som den her i dag i Folketingssalen.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Det er jo ikke det, der står i spørgsmålet.
Der står jo direkte, at såvel regeringen som politi var forholdsvis uforberedte på terrorangrebet.
Jeg deler simpelt hen ikke den præmis.
Der er ting, vi kan blive dygtigere til.
Det fremgår af evalueringen.
De læringspunkter er alle sammen sat i gang og understøttet af handling.
Men den påstand, der fremgår af spørgsmålet, er jeg grundlæggende ikke enig i.
Dansk politi og efterretningstjenesten har direkte modvirket og forebygget terroranslag tidligere.
Der er noget, vi kan blive dygtigere til, men den grundlæggende præmis i spørgsmålet deler jeg simpelt hen ikke.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-13:
Jeg er helt enig i, at nogle skal gå foran, men det er også det, vi har gjort, i og med at vi har foreslået Kommissionen at sætte det arbejde i gang under EASA, og at vi fra dansk side er medlemmer af den komité, som netop er i gang med det her.
Det er netop at se på, hvad de nye ansættelsesformer, som i den grad udvikler sig voldsomt og uventet, som månederne går, betyder for sikkerhedssituationen og de krav, vi kan stille til sikkerheden.
Som ansvarlig minister synes jeg, det er vigtigt, at jeg lige siger en ting om det her, og det er, at når man ser på tallene for havarier, men også for det, der hedder alvorlige hændelser, hvor der ikke er sket personskade, men hvor man var tæt på, er det ikke sådan, at man i dag kan se en forskel mellem traditionelle luftfartsselskaber og selskaber med andre ansættelsesformer.
Det er vigtigt for mig at sige, at dér er vi altså ikke.
Jeg kan sagtens se pointen, og vi er ved at undersøge, hvordan vi kan dæmme op for det.
Christian Juhl (EL), 2015-05-13:
Når ministeren til Avisen.dk har sagt, at regeringen har fundet 4 mia. kr. til arbejdsløse, hvad mener ministeren præcis at disse 4 mia. kr., ikke, som der fejlagtigt står, skal bruges til, men er brugt til?
Skriftlig begrundelse
Dokumentation for forbrug her i landet kan bl.a. ske ved at gennemgå digitale udskrifter fra medlemmernes bankkonti.
Der henvises i øvrigt til STAR’s skrivelse nr. 10340 af 19. december 2014.
Jeg har spurgt: Vil ministeren anmode STAR, altså Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, om at ændre eller tilbagekalde skrivelse nr. 10340 af 19. december 2014, der kan være problematisk i forhold til anden lovgivning, f.eks. persondataloven og forvaltningsloven, samt kan opleves som en alvorlig krænkelse af privatlivets fred?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-13:
Regeringen fremlagde i foråret 2014 fem initiativer vedrørende vandrende arbejdstagere på kontanthjælp eller dagpenge.
Et af initiativerne handlede om at skærpe kontrollen med bopælskrav på dagpengeområdet, så vi sikrer, at kun ledige, der reelt bor og opholder sig her i landet, får udbetalt dagpenge.
Der har desværre været tilfælde, hvor en borger opgiver en proformaadresse til a-kassen, og det synes jeg faktisk vi skal slå hårdt ned på.
Derfor er der brug for, at vi fører kontrol, også når det gælder bopælskrav, så det kan blive kontrolleret via adresseoplysningen i cpr-registeret.
Så for at sikre en effektiv og smidig kontrol af a-kasserne, herunder i forbindelse med beskæftigelsesreformen, kommer vi nu med en udvidelse af den lovhjemlede adgang til at indhente cpr-oplysninger om deres egne medlemmer.
Hvis der opstår tvivl, kan medlemmerne blive bedt om at dokumentere bopæl og ophold i Danmark, men jeg vil gerne understrege, at de ledige ikke vil blive bedt om dokumentation, medmindre der som led i a-kassens sagsbehandling opstår tvivl om den reelle adresse.
Og derfor vil jeg gerne sige, at den skrivelse henviser til den konkrete udmøntning af de nye regler, og jeg har hverken planer om at kræve den skrivelse ændret eller for den sags skyld tilbagekaldt.
Christian Juhl (EL), 2015-05-13:
Jeg mener overhovedet ikke, at der er lovhjemmel for at sende sådan en skrivelse ud.
Det nærmer sig jo i den grad dyneløfteri.
Der må være en grænse for, hvor meget en stat kan blande sig i folks private forhold, også selv om det drejer sig om at sikre, at alle kun får deres dagpenge, hvis de er berettiget til det.
Hvis man læser beskrivelsen, ser man, at der står, at medlemmernes oplysninger i sagen bl.a. kan ske ved dokumentation af forbrug her i landet, f.eks. ved udskrift af dokumentation for digital betaling.
Det har betydet, at en fagforening som f.eks. 3F skriver, at a-kassen ved mistanke skal kræve, at man får de her ting.
Hvis man kigger i lovgivningen, ser man, at der intet står om, at en a-kasse kan det.
Der står, at direktøren for styrelsen, altså STAR, uden samtykke kan forlange at få oplysninger fra pengeinstitutterne om bestemte dagpengeeller efterlønsmodtageres hævninger, og direktøren kan videregive de her oplysninger til a-kassen.
Det vil sige, at det er i direkte strid med loven at pålægge a-kasserne at lave den opgave, som er en decideret myndighedsopgave.
Hvad mener ministeren om det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-13:
Ministeren mener, at selvfølgelig agerer regeringen og jeg inden for den lovhjemmel, der er, og jeg synes, at det måske er lidt mærkeligt at konstatere, at hr. Christian Juhl åbenbart ikke er interesseret i, at vi kan få ordentlig dokumentation fra bl.a. vandrende arbejdstagere.
Selvfølgelig har vi sørget for, at persondataloven er overholdt, også angående det her lovforslag.
Der er ingen modstridende regler.
Jeg vil bare sige, at jeg har den klare holdning, at det både er rimeligt og vigtigt, at vi fører kontrol, og at det først og fremmest er sådan, at vi ikke vil acceptere snyd.
Det er rent faktisk sådan, at man på forlangende skal kunne dokumentere, at man rent faktisk opholder sig her i landet.
Det synes jeg faktisk ikke er særlig urimeligt.
Det er det ikke.
Og jeg synes måske nok, at det er sådan lidt mærkeligt at høre hernede i Folketingssalen, at nu skal Danmark sammenlignes med diktaturstater og politistater.
Altså, vil jeg sige til hr. Christian Juhl Jensen, jeg synes godt nok, at vi måske er lige langt nok ude her.
Jeg vil gerne understrege, at det, vi gør her, er, at hvis der er nogle tilfælde, hvor en a-kasse er i tvivl om de reelle forhold, så beder man personen om at dokumentere, om vedkommende er i Danmark under de forhold, som er blevet oplyst over for a-kassen.
Det kan bl.a. gøres ved, at vedkommende afleverer en kontoudskrift, så det kan ses, at man rent faktisk er her og køber dagligvarer osv.
Er det så forkert, at vi på den måde gerne vil have kontrol med, at når vi udbetaler store offentlige midler, foregår det også efter de retningslinjer, der er?
Det synes jeg ikke det er.
lidt langt ude.
Christian Juhl (EL), 2015-05-13:
Jeg vil sige, at hvis jeg stod i en situation og var arbejdsløs og min a-kasse bad mig om det, så ville jeg gerne have mig frabedt den slags krav.
Det kommer simpelt hen ikke a-kassen ved.
Og så lader man i øvrigt a-kassen vurdere, om folk står til rådighed.
Så vidtgående krav som de her har aldrig før været rejst til en a-kasse.
Hvis ministeren er uenig med mig i det, vil jeg gerne have at vide, hvornår vi har brugt så vidtgående indgreb i privatlivets fred for at kontrollere folk i a-kassespørgsmål.
Det er ikke sket i den tid, jeg har været her, men det kan være, at der er andre, historiske eksempler.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-13:
Jeg ved ikke, hvad for nogle eksempler der er.
Men jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at jeg vil være meget optaget af, at dem, der prøver på at svindle og bedrage på det her område, har vi nogle muligheder for at komme efter.
For det er ikke i orden.
De er med til at skade hele det her system, som jeg meget gerne vil være med til at sikre bliver bevaret på en ordentlig måde.
Det ønsker hr. Christian Juhl åbenbart ikke.
Det synes jeg sådan set er lidt ærgerligt.
Jeg troede, at vi i spørgsmålet om bekæmpelse af social dumping og alt muligt andet havde en fælles dagsorden, men det har vi måske ikke.
Christian Juhl (EL), 2015-05-13:
Når ministeren til Avisen.dk har sagt, at regeringen har fundet 4 mia. kr. til arbejdsløse, hvad mener ministeren præcis, at disse 4 mia. kr. skal bruges til?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen på www.avisen.dk »Corydon: Vi har jo allerede hjulpet de arbejdsløse«.
Selvfølgelig skal vi kontrollere, om folk laver snyd, men der er en grænse.
Der er en grænse, og vi har jo begge to i andre sammenhænge klandret politistater og andre overvågningssystemer for, at de går fuldstændig grænseløst til værks, og det mener jeg vi nærmer os her, når man siger, at man skal kunne have adgang til folks bankkonti for at se, om de har et forbrug, og hvilket forbrug de har, for at finde ud af, om de bor her.
Det må kunne ske på andre og mere anstændige måder, og jeg vil gerne læse op af lovens § 91, stk. 7 og stk. 9 en gang til.
Det står jo sort på hvidt, at det er direktøren og ikke a-kasserne, der kan lave den her opgave, så derfor mener jeg stadig væk, det er ganske i strid med selve lovteksten og lovgrundlaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Hvis man som Total, der udviste overraskelse over, at det her åbenbart skulle være et stort problem, vil operere som udenlandsk firma i Danmark og kun synes, at en VVM er vejledende, og at man da godt må bruge kemikalier, hvis de bliver brugt andre steder, selv om de ikke er skrevet ned i VVM-redegørelsen, så synes jeg jo, at det er problematisk.
At kompetencen nu er overlagt til ministeren, synes jeg er fint.
Det var jo den tidligere VK-regering, som gav tilladelsen tilbage i 2010, og Frederikshavn Kommune og borgmesteren deroppe har også givet udtryk for, at det var en meget stor mundfuld for dem at håndtere det her, og har derfor også udtrykt ønske om, at miljøministeren overtager det.
Mit spørgsmål er nu – og miljøministeren var lidt inde på det: Er det ikke rimeligt at lave en helt ny VVM, hvis man vil bruge kemikalier, som Total har givet udtryk for at de vil?
De er jo begyndt at bore igen, de har fået tilladelse til at bore igen.
Hvis man vil bruge nye kemikalier, skal der så ikke laves en ny VVM?
Hvad mener ministeren?