runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Det, vi har annonceret, og det, som også står i regeringsgrundlaget, er jo en gennemgang af hele anbringelsesområdet.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi i Danmark bruger usædvanlig mange penge på at anbringe vores børn og unge.
Men nogle gange må man stille sig selv det spørgsmål, når man ser på, hvordan de her børn og unge har det: Bruger vi pengene på den rigtige måde?
En ting er, at vi bruger mange penge på det, men får vi rent faktisk børn ud af det, som får et godt liv, og som har en god barndom?
Der viser den ene undersøgelse efter den anden, at vi altså stadig væk har store udfordringer foran os.
Derfor er der behov for, at vi kigger på hele det her område; at vi bliver bedre til at finde ud af, hvordan vi kan anbringe børn; at vi bliver bedre til at undgå, at de overhovedet bliver anbragt ved at have en tidlig indsats, ved at vi undersøger mulighederne for at anbringe i netværksrelationer, ved at man ikke tager det fulde skridt og laver en anbringelse, men at man laver nogle foranstaltninger, der gør, at man hjælper forældrene til at kunne passe på deres børn, så kan de også passe på de mindre søskende.
Der er rigtig mange ting på det her område, hvor der er behov for, at der bliver tænkt nyt, og det er et kæmpe arbejde, som jeg har sat i gang, og som jeg synes er meget vigtigt.
Derfor må det tage lidt tid, inden der kan blive lagt et forslag frem.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-26:
Det vil sige, at vi nu bliver bekræftet i, at der stadig væk overhovedet ikke er handling bag.
Det er en minister og regering, der ikke er kommet ud af ferietøjet, og som her bliver ved med at sige, at vi skal have lavet massevis af undersøgelser.
Undskyld mig, jeg kan huske – det er ikke mange måneder siden – at selv samme personer blev ved med at fortælle den daværende regering, at vi bare kunne gå ud og lave alt det, som man ønskede, fordi det var grydeklart.
Når nu det er grydeklart, og når nu det er så tydeligt, at ministeren har et klart fokus på, hvad løsningen skal være, hvorfor kommer det så ikke som et forslag med det samme?
Hvorfor ønsker man at skubbe de børn foran sig, så de må fortsætte med at være i det, som de er i nu?
Mange tak for det.
Det er i en lidt anden boldgade, for jeg vil gerne spørge til tilsyn i plejefamilier.
Hvad mangler der for, at ministeren kan lave en ordentlig og ny ordning?
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-10-26:
Vil ministeren konkretisere, hvad han mener kan betegnes som kulturel og kunstnerisk kvalitet, idet ministeren i sit kulturoplæg »Kulturens Marshallplan« gør rede for, at netop dette er ministerens målestok for ethvert kulturpolitisk spørgsmål?
Skriftlig begrundelse
Ministeren skriver følgende i sit kulturoplæg »Kulturens Marshallplan«, side 1: »I mit virke som kulturpolitiker har jeg altid haft to målestokke for ethvert kulturpolitisk spørgsmål.
Øger det den kulturelle og kunstneriske kvalitet - og hjælper det nye talenter med nye ideer på vej.«
Det fremgår dog ikke, hvad der kan betegnes som kulturel og kunstnerisk kvalitet.
Derfor bedes ministeren konkretisere, hvad der efter hans overbevisning kan betegnes som kulturel og kunstnerisk kvalitet.
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren konkretisere, hvad han mener kan betegnes som kulturel og kunstnerisk kvalitet, idet ministeren i sit kulturoplæg »Kulturens Marshallplan« gør rede for, at netop dette er ministerens målestok for ethvert kulturpolitisk spørgsmål?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Nu er det således, at man i den aftale, der blev lavet i januar 2009, gik ud fra den kendte situation på daværende tidspunkt og det efterslæb, der var og stadig væk er på parkeringspladser rundtomkring ved stationerne på Sjælland.
Men når betalingsringen bliver indført, bliver der et endnu større pres, og jeg kan ikke finde nogen som helst steder, hvor der bliver taget højde for dette større pres på disse pendlerparkeringspladser.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvoraf fremgår det, at der vil blive bygget det yderligere antal parkeringspladser, som er nødvendigt, når betalingsringen bliver gennemført?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Det er måske for meget at forlange, men jeg vil bede hr. Flemming Damgaard Larsen om en lillebitte smule tålmodighed.
Jeg er nu i gang med de forberedende øvelser til at indføre en betalingsring.
Jeg forstår godt, at vi tilsyneladende, som det i hvert fald står lige nu, er politisk uenige om det.
Jeg håber, at jeg, inden det gamle år bliver alt for gammelt, kan komme med et konkret lovforslag.
Så er jeg sikker på, at vi er mere konkrete i forhold til det.
Jeg beder endnu en gang spørgeren undskylde mig, men så lang tid har vi heller ikke arbejdet med det her, og derfor vil det være halsløs gerning at kaste sig ud i at være konkret på det her område.
Jeg er i gang med de forhandlinger, der skal føre frem til et helt konkret svar til spørgeren.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Jeg vil lige vende tilbage til ministerens svar, hvori der også indgik, at der er etableret en række parkeringspladser, bl.a. ved stationen i Roskilde.
Nu kender jeg Roskilde Station ret godt.
Der kommer jeg hver dag.
Det er rigtigt, at der er bygget et lille antal – jeg tror, det er fem-seks stykker – men der er behov for langt flere, og der er blevet taget et større antal fra i samme tidsrum til brug for ekstra cykelparkeringspladser, som der også er et stort behov for.
Så den oplysning om, at der er bygget ekstra parkeringspladser ved Roskilde, er både rigtig og forkert.
Den er forkert i forhold til de pendlere, der kommer hver dag og ikke kan finde en parkeringsplads.
Derfor vil jeg så spørge: Hvor langt er ministeren og ministeriet i det hele taget – for jeg ved godt, at det ikke er ministeren alene – kommet med at få etableret disse parkeringspladser, som blev aftalt i januar 2009?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg tror, jeg skal passe meget på med at konkurrere i lokalkendskab til Roskilde Station med spørgeren; det vil jeg afholde mig fra.
Men jeg tror egentlig, at jeg var ret præcis i mit svar til hr. Flemming Damgaard Larsen ved at nævne stationer, hvor man var i gang, eller hvor man havde været i gang, og også ved at nævne nogle stationer, hvor man ville gå i gang.
Det er ikke for at være arrogant eller noget, men hvis spørgeren vil have et konkret svar vedrørende eksempelvis Roskilde Station, bliver jeg nødt til at sige, at det måske var bedre at stille et skriftligt spørgsmål.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Det vil jeg også vende tilbage til, for det er et stort problem for pendlerne i dag på Sjælland, at de ikke kan komme af med deres bil eller med deres cykel for dem, der nu cykler.
Det er et virkelig stort problem, og det skal løses.
Jeg kan ikke finde nogen steder, at disse 10 mia. kr. skal bruges til at lave ekstra pendlerparkeringspladser på Sjælland.
Kunne ministeren måske løfte en lille smule af sløret for, hvor stor en del af de 10 mia. kr., der står om i »Fair Løsning 2020«, der skal bruges til at klare det store problem, vi har på Sjælland?
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
Mener ministeren, at det opfylder regeringens ambitioner om en bedre kollektiv trafik, når DSB sætter 30 år gamle MR-tog ind på strækningerne mellem Esbjerg og Aarhus og mellem Aarhus og Aalborg?
Tak for det.
Mener ministeren, at det opfylder regeringens ambitioner om en bedre kollektiv trafik, når DSB sætter 30 år gamle MR-tog ind på strækningen mellem Esbjerg og Aarhus og mellem Aarhus og Aalborg?
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Jeg vil sige, at vi har et fælles ansvar her i Folketinget for at blive bedre til at tage hånd om de grønlandske børn, der bor i vores land.
Danmark og Grønland er to lande, men vi er ét rige, og vi har nogle helt særlige forpligtelser i forhold til at sørge for at tage godt imod dem, der kommer fra Norddanmark, hvis man kan bruge det udtryk.
Jeg synes, at det er ekstremt vigtigt at understrege, at de børn, som kommer hertil, ofte er børn, som bor i familier, der er flygtet fra alkoholmisbrug, fra vold, og derfor kommer de hertil og har egentlig interesse i sådan lidt at putte sig.
Men det er ikke særlig godt, at det er det, de gør, fordi det fører til, at man ikke hjælper dem, og at man ikke hjælper dem i tide.
De her børn lever i ensomhed, de lever i isolation, de har ikke nogen danske venner, og de har heller ikke særlig gode danske sprogkundskaber.
Derfor bliver vi nødt til at være opmærksom på, at vi altså også har en integrationsforpligtelse over for de her børn fra Grønland.
Igen vil jeg gerne understrege, at de fleste grønlandske familier i Danmark lever ligesom alle os andre.
Deres børn går i skole, og de deltager på arbejdsmarkedet, men der er nogle af dem, som udgør en sårbar gruppe, og dem synes jeg at man har svigtet igennem mange år.
Derfor har jeg lagt op til at lave en handlingsplan.
Jeg har ringet og snakket med min ministerkollega på Grønland og forsøger at få sat det her på skinner, for der må jeg bare sige, at der er der altså blevet gjort for lidt igennem de sidste år.
Så nu vil jeg gerne sætte det her arbejde i gang, og når det handler om spørgsmålet om, om det skal på finansloven, vil jeg sige, at en del af de her Grønlandsinitiativer jo er på satspuljen, som er en del af finansloven.
Vi har snart satspuljeforhandlinger, og der håber jeg da, at vi kan snakke videre om det, hvis det er et ønske.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Hvordan vil ministeren sikre, at der er det tilstrækkelige antal pendlerparkeringspladser ved hver af de sjællandske togstationer, når betalingsringen omkring København bliver gennemført?
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-26:
Tak til hr. Michael Aastrup Jensen for spørgsmålet.
Der er jo tale om et spørgsmål, som der er rigtig mange meninger om, og som også vi politikere har mange interessante diskussioner om.
Jeg tillader mig i øvrigt at udtrykke min glæde over den store opmærksomhed, som »Kulturens Marshallplan« fortsætter med at tiltrække sig.
Jeg er navnlig glad for, at spørgeren tager spørgsmålet om vigtigheden af den kulturelle og kunstneriske kvalitet op, for det er noget, som jeg lægger stor vægt på.
Grundlæggende mener jeg, at kulturel og kunstnerisk kvalitet altid må defineres i forhold til det konkrete værk.
Af samme grund er det efter min mening ikke muligt at opstille en universelt gyldig, generel definition på kulturel og kunstnerisk kvalitet.
Når det gælder kunststøtten, vurderes kunstnerisk kvalitet dog efter min klare opfattelse ikke bedst af politikere som jeg selv, men af personer med faglig ekspertise, erfaring og indsigt i de enkelte kunstarter.
I den danske model for kunststøtte er denne ekspertise som bekendt placeret i kunstkyndige udvalg i Statens Kunstråd og Statens Kunstfond, som træffer deres beslutninger på basis af kunstfaglige vurderinger og uafhængigt af politisk styring.
Jeg lægger overordentlig stor vægt på at respektere de kunstkyndige udvalgs autonomi og herunder sikre, at der ikke sker politisk styring af kunsten.
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-10-26:
Tak for svaret.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har interesseret os meget – og det tror jeg mange har – for det, ministeren skrev, før han blev minister, nemlig den såkaldte »Kulturens Marshallplan«.
Det er jo en god måde at prøve at gå lidt mere ned i dybden end den meget løse, vage formulering, der er i regeringsgrundlaget i forhold til kulturområdet.
Derfor prøver vi at blive lidt klogere, med hensyn til hvad den nye kulturminister gerne vil i forhold til de her ret konkrete emner.
Det her er jo, som ministeren selv er inde på, et rigtig stort emne: Hvad er kultur, hvad er kunst?
Det er Manzonis lort på dåse, som det hedder på dansk.
Det hedder noget meget finere på italiensk, men da jeg ikke kan italiensk, vil jeg ikke prøve det.
Det handler simpelt hen om, at kunsteren for 50 år siden valgte at putte sin egen afføring på dåse, og det er nu såkaldt kultur.
Så der er i dag to kunstmuseer, deriblandt Randers Kunstmuseum, som simpelt hen har købt det og fremviser det ved festlige lejligheder.
Synes ministeren, at det er kunst?
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-26:
Som sagt vil jeg slet ikke gå ind i den diskussion.
Så mit svar er, at jeg har stor respekt for armslængdeprincippet, også i den her sammenhæng.
Jeg vil lade de fagligt kyndige vurdere, om man kan karakterisere det pågældende værk som kunst eller ikkekunst.
Heldigvis har vi friheden til at mene lige nøjagtig, hvad vi selv mener som borgere, og det kan jeg så også høre at spørgeren gør.
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-10-26:
Men jeg synes, at ministeren slipper lige lidt for nemt om ved det.
Ministeren skriver jo selv i sin Marshallplan: »I mit virke som kulturpolitiker har jeg altid haft to målestokke for ethvert kulturpolitisk spørgsmål.
Øger det den kulturelle og kunstneriske kvalitet...«.
Derfor synes jeg jo godt, at man kan spørge om – det kan da godt være, at det bare er, fordi jeg er jyde og ny kulturordfører – om så at sige afføring på dåse øger den kulturelle og kunstneriske kvalitet.
Man kan selvfølgelig sige, at det er lidt sjovt at diskutere, men det er også lidt mere alvorligt end som så, for der er også statskroner i det her.
Det er jo også et spørgsmål om, hvad ens skattekroner går til.
Jeg anerkender klart, at vi har armslængdeprincippet, men det må også være sådan, at der skal være mening med galskaben.
Så synes jeg også godt, når man har så fine ord, som man har skrevet i sin Marshallplan, om den kunstneriske og kulturelle kvalitet, altså at det skal det øge, hvis man taler om kultur, at vi kan være meget ærlige og spørge, om ministeren så synes, at som sagt afføring på dåse gør det.
Tak for det.
Det er også det argument, jeg har hørt fra andre såkaldt kulturelle eksperter: at når man kan diskutere noget, er det kunst eller kultur i sig selv.
Men grunden til, at jeg tager det op, er jo også, at det er en diskussion, som vi også kommer til at have senere hen i forbindelse med hele spørgsmålet om kunststøtte, hele spørgsmålet om, om der skal laves nogle politiske rammebeslutninger, om der skal være nogle krav til det, når man får nogle skattekroner, eller ej.
Så selv om det selvfølgelig kan lyde lidt ligegyldigt, når man tager den her sag op, synes jeg, den er meget sigende for den fremtidige debat, vi forventeligt kommer til at tage meget snart, nemlig om, om man bare skal kunne give midler til alt, så længe man kan kalde det kultur.
Hvis jeg nu river det her stykke papir over, og fordi vi har talt om det kl. 18.30 i Folketinget, er det så kultur, altså fordi der så er en diskussion om det?
Eller skal der gælde nogle andre værdier?
Det er grunden til, at jeg synes, debatten er vigtig, og derfor vil jeg da også håbe – ligesom ministeren var meget venlig i forbindelse med det andet område, vi diskuterede tidligere – at når vi diskuterer kunststøtten, og det var også derfor, jeg tog fat i det gamle citat, så tager vi også den helt overordnede diskussion om, om vi også skal til at sætte nogle rammebetingelser for den fremtidige støtte.
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-26:
Jeg vil bare sige, at jeg ser frem til den diskussion, vi som sagt har foran os.
Den pågældende høringsproces i forbindelse med Lars Liebst-rapporten går i gang nu, og der vil vi jo komme til at diskutere, om vi har det kunststøttesystem, som vi har fortjent; det får vi rig lejlighed til der.
Grundlæggende mener jeg, at vi som politikere skal lægge de overordnede rammer for kunststøtten, og så er det som sagt fagfolk, der rent faktisk skal give bevillingerne.
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-26:
Det er jo dejligt at have den her samtale mellem to gode jyder; det vil jeg da gerne sige tak for, også i forbindelse med om man synes, at det pågældende værk er god kunst eller dårlig kunst.
Jeg synes jo, at det, der er interessant med kunst i det hele taget, er, at den kan rejse spørgsmål og provokere og udfordre.
Der er ingen tvivl om, at det pågældende værk, lige siden det blev sat på et kunstmuseum, i den grad har skabt debat om, hvad kunst er, og hvad kunst ikke er.
Jeg synes faktisk, at man må tillægge værket den kvalitet, at selv i dag klokken 18.30 en god aften her på Christiansborg står vi og diskuterer, om det pågældende værk er kunst eller ikkekunst.
Det synes jeg faktisk i sig selv har en kvalitet.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-10-26:
Tak for det.
Da det er første gang, vi står over for hinanden her i salen, vil jeg gerne byde ministeren velkommen til arbejdet og egentlig stille et ganske stilfærdigt og enkelt spørgsmål: Hvad mener ministeren om ansættelsen af personer i topstillinger i Skatteministeriet, selv om disse ifølge pressen har udbetalt sorte penge?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Jeg synes, at den vigtigste årsag til, at vi skal sænke skatten på arbejde, er, at vi skal lave et moderne skattesystem, hvor vi i højere grad giver et skulderklap til dem, der yder en ekstra indsats.
Sagen er jo, at vi står i en stor økonomisk krise, og hvis Danmark skal have gang i væksten og vi også skal kunne sikre velfærden ikke kun her og nu, men også i fremtiden, er det faktisk danskerne, der skal arbejde sig igennem krisen.
Og der synes jeg det er vigtigt at også den hårdtarbejdende industriarbejder og rengøringsassistenten får et skulderklap for en ekstra indsats.
Det er det, jeg er optaget af i forbindelse med en skattereform, og det, der er årsagen til, at regeringen mener, at det er vigtigt at sænke skatten på arbejde.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-26:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne følge lidt op på, hvad fru Gitte Lillelund Bech havde fokus på, netop samarbejdet mellem Folketinget og ministerierne, fordi det jo ikke er nok at have erklæret sine hensigter og skrive floromvundet om det brede samarbejde, hvis det så er tilfældet, når det brede samarbejde mellem regeringen og Folketinget skal stå sin prøve i praksis, at det er helt andre signaler, der bliver udsendt.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren jævnfør de regler, der også er i »Håndbog i Folketingsarbejdet«, er villig til at møde frem på Skatteudvalgets faste mødetidspunkt, sådan at ministeren kan deltage i det parlamentariske arbejde, der ligger i udvalget.
Jeg går ud fra, at det er et så enkelt spørgsmål, at ministeren kan besvare det med et ja eller et nej.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også har nævnt tidligere, er det meget vigtigt for mig at have et godt samarbejde med Skatteudvalget.
Jeg tror også, at det er vigtigt for danskerne, at Folketingets partier evner at samarbejde bredt om skattepolitikken.
De bedste løsninger i forhold til skattepolitik tror jeg faktisk sikres, hvis vi bredt her i Folketinget samarbejder om dem.
Hvad angår samrådstidspunkter, vil jeg investere meget energi i som minister at sikre en god dialog med udvalget om, hvornår de skal placeres.
Det er også min formodning og forventning, at udvalget er indstillet på at have den drøftelse, der er tradition for her i Folketinget om, hvornår man placerer samråd.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-26:
Det er rigtigt, at der er en god tradition for, at man samarbejder, og også for at have et fleksibelt samarbejde med hinanden, og fleksibilitet har Skatteudvalget jo i høj grad udvist.
Skatteministeren har jo ønsket at flytte mødet, der bliver afholdt her i dag kl. 13.35, ikke mindre end fire gange inden for meget kort tid, og derfor er det bestemt ikke Skatteudvalget, der ikke har udvist fleksibilitet.
Det, der er det relevante spørgsmål, er jo ikke det, der vedrører det brede samarbejde, men om vi kan få et kort svar, enten med et ja eller nej, på, om skatteministeren vil møde op i Skatteudvalget på Skatteudvalgets faste mødetidspunkt til samråd, sådan at man netop kan opnå det brede samarbejde, som forudsætter, at ministeren stiller sig til rådighed for det parlamentariske arbejde i udvalgene og i Folketinget.
Ellers er det svært at have et bredt samarbejde.
Så jeg vil spørge skatteministeren: Ja eller nej?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Først angående den første del af spørgsmålet, som vedrører det aktuelle samråd: Jeg er meget taknemlig for Skatteudvalgets fleksibilitet i dag, og jeg har også beklaget, at det aktuelle samråd er blevet rykket flere gange.
Den beklagelse gentager jeg gerne, og det er hermed gjort.
Hvad angår fremtidige samråd, vil jeg igen understrege, at jeg finder det vigtigt at have et respektfuldt samarbejde og at sørge for, at jeg som minister stiller op til samråd.
Det har jeg også i sinde at gøre, og jeg ser frem til at have en løbende, god og fleksibel dialog med Skatteudvalget om fastsættelse af samrådstidspunkter.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-26:
Jeg er ked af, at ministeren ikke vil svare helt konkret på, hvorvidt ministeren vil stille sig til rådighed for folkestyret og Folketinget og dermed også Skatteudvalget, som har et fast mødetidspunkt, ligesom alle øvrige udvalg i Folketinget har.
De øvrige udvalg har jo også faste mødetidspunkter, som de pågældende ministre respekterer.
Det er jo sådan, at de her møder er fastsat efter, hvornår Folketingets lokaler er ledige, og efter, at folk kan passe deres arbejde i Folketinget og også sidde i andre udvalg, så der ikke er overlap mellem udvalgenes møder.
Derfor er det jo relevant at få et svar fra skatteministeren, for skatteministeren har ikke her i dag givet et konkret tilsagn om, hvorvidt skatteministeren stiller sig til rådighed for det brede samarbejde, og hvorvidt skatteministeren har til hensigt at møde op på Skatteudvalgets faste tidspunkt for samråd.
Derfor håber jeg på, at ministeren nu vil bruge den sidste lejlighed til at svare enten ja eller nej på spørgsmålet om, hvorvidt skatteministeren vil møde op på Skatteudvalgets faste mødetidspunkter til samråd.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
For at gøre det helt klart: Jeg vil stille mig til rådighed for Folketinget og folkestyret, jeg vil også stille mig til rådighed for det brede samarbejde, og jeg vil også være tilgængelig i de samråd, som Skatteudvalgets medlemmer måtte ønske.
Og det er vigtigt for mig at sige, at jeg også vil følge den gode tradition om, at man har en dialog og et samarbejde om fastsættelsen af samrådstidspunkter, og naturligvis vil jeg altid stille mig til rådighed for samråd.
Det synes jeg er vigtigt at ministre gør.
Mads Rørvig (V), 2011-10-26:
Tak for det.
Så kan skatteministeren ikke give et ja- eller nejsvar på, om han har tænkt sig at møde i Skatteudvalget på det ordinære mødetidspunkt, når det gælder samråd, onsdag kl. 10.00?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Som jeg også nævnte for fru Ellen Trane Nørby, har jeg tænkt mig at deltage i samrådet, og jeg har tænkt mig at have en dialog med Skatteudvalget omkring samrådstidspunkters fastsættelse.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-10-26:
Spørgsmålet gik egentlig mere på, om ministeren har nogle forventninger om, at en reduktion af skatten på alment lønarbejde også vil kunne reducere tilskyndelsen til, lysten til sort arbejde.
Vi ved vel godt, at det i hvert fald ikke indtil nu er lykkedes at afskaffe sort arbejde i Danmark, så spørgsmålet er, om det optager ministeren i relation til forarbejdet til den skattereform, der kommer, at sænkningen af skatten på arbejde måske er det stærkeste kort til at modvirke sort arbejde.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Det var jo lidt to spørgsmål i et, men hvad angår min særlige rådgiver, vil jeg bare understrege, at jeg har fuld tillid til min særlige rådgiver, og at jeg betragter den sag, der har været omtalt i dagspressen, som lukket, og jeg vil i øvrigt ikke gå mere ind i den.
Så spørges der til sort arbejde mere generelt og om, hvordan man kan reducere mængden af sort arbejde.
Det synes jeg er et meget vigtigt spørgsmål, og det ligger også regeringen meget på sinde at reducere omfanget af sort arbejde.
Jeg tror personligt, at det er meget vigtigere at kigge både på reglerne og på eventuelle skærpelser i den forbindelse.
Derfor har jeg allerede igangsat visse undersøgelser, som jeg nok skal orientere offentligheden og Folketinget om, når resultaterne kommer.