runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2012-02-22:
Det må vi så se på hen ad vejen, vil jeg sige til ministeren.
Det, der er min pointe, er, at 100 kr. vel ikke er meget på et år for den enkelte dansker; det er dog et lille beløb set over et helt år.
Jeg kunne så passende spørge ind til – og det ligger måske uden for spørgsmålet, så ministeren er selvfølgelig ikke forpligtet til at svare – om det er regeringens tanke, at der år efter år skal puttes 500 mio. kr. i sænkning af den priserne i den kollektive trafik, for det vil jo gøre, at vi på et eller andet tidspunkt lander i nul, og det er vel ikke hensigten.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Det er rigtigt, at der ikke er nogen penge tilbage ovre i Transportministeriet, for hr. Kim Christiansen har brugt dem og har glemt at få fyldt op igen.
Jeg vil så gerne medgive, at de blev brugt til gode projekter, men brugt blev de.
Hr. Kim Christiansen ved jo lige så godt som jeg, at de 800 mio. kr. var under forudsætning af en trængselsafgift.
Det var et lån, som skulle tilbagebetales, så de penge figurerer ikke længere.
Men så er det jo glædeligt, at regeringen er ansvarlig, for vi har nu med aftalen i går sikret – hvis vi i øvrigt kan finde flertal for det i Folketinget – at der hvert år bliver genereret 500 mio. kr. til materielanskaffelse.
Det betyder rent faktisk, at der kan skabes ret meget i de kommende år, når det gælder materiel.
Jeg vil gerne sige til hr. Kim Christiansen, og det tror jeg nu at hr. Kim Christiansen godt ved, at målrettet kan man få ret meget også til taksterne for de her penge.
Men det er jo dem, der er med til at skaffe pengene, som er med til at sikre, at det bliver fornuftigt.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-22:
Det vil jeg så endnu en gang benytte lejligheden til at udtrykke min store glæde over.
Men man kan alligevel sige, at der er afsat 800 mio. kr. på finansloven, og har ministeren gjort sig nogle tanker om, hvad de så eventuelt kunne anvendes til i stedet for?
Skal de stadig væk forbeholdes den kollektive trafik, eller kunne de bruges til andre af de her gode infrastrukturprojekter?
Vi har jo faktisk lagt en del rigtig gode projekter i dvale i øjeblikket, fordi vi netop ingen penge har.
Vi har fået at vide ovre i ministeriet, at der ikke er nogen penge i kassen.
Derfor kan det selvfølgelig også virke mærkeligt, at man i en sen nattetime kan finde 1 mia. kr., men lad det nu være.
Jeg vil også godt lige sige til ministeren, at med hensyn til de 8 mia. kr., der kommer ind i billetindtægter, kan det lyde af meget med 500 mio. kr., men dertil kommer jo så alt, hvad vi subsidierer den kollektive trafik med i forhold til DSB, regioner og kommuner osv.
Det er stadig væk kun 100 kr. pr. dansker, man vil give i lettelser på billetpriserne, og jeg tror ikke, det betyder så meget for den enkelte dansker, at man sparer eksempelvis 1 kr. på en billet.
Lad mig nævne, at alene metrocityringen i dag står for 70 millioner rejser om året.
Det kan man jo prøve at dividere op i og så se, hvor meget det kan give i besparelser.
Så det er altså nok mere symbolsk, og derfor er mit spørgsmål: Kunne man ikke bedre anvende de her penge, der jo trods alt kommer fra bilismen, til måske at lappe nogle huller i nogle veje med og få genereret nogle af de ganske glimrende vejprojekter, som vi jo er fælles om?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Det er jo nemt nok at sige, at man er enig i, at der skal være bedre og billigere offentlig transport, hvis man så ikke også er villig til at finde midlerne til det.
Det er i øvrigt helt rigtigt, som spørgeren siger, at når det gælder IC4-togene, er der en række forsømmelser fra den tidligere regering.
De forsømmelser forsøger den nuværende regering også at rette op på.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-02-22:
Det er jo rart, hvis statsministeren synes, at der sker noget konkret.
Jeg er sådan set enig med statsministeren så langt, at vi oplever, at formandskaberne bliver mere konkrete, og at bl.a. det danske formandskab jo altid har haft tradition for at være meget konkret.
Det er jo også et formandskab, der ikke er så politisk betinget, som andre landes formandskaber, hvor en dagsorden måske lige pludselig vælter, fordi der kommer et regeringsskifte.
Der har vi jo en fælles dagsorden med hensyn til energieffektivitet, sundhed og miljø og for en række af de ting, der er en del af det danske formandskabsprogram.
Jeg synes nu alligevel, at det er væsentligt, og det er i hvert fald noget af det, der har været tradition for i Danmark, Tyskland og i nogle af de lande, der plejer at give udtryk for det, at når man har lavet en aftale, så overholder man den – om det er en forordning, et direktiv eller en topmødeerklæring, så følger man det, og man har også en særlig forpligtelse til at sikre, at man sætter en høj standard og er et godt eksempel.
Det, vi desværre har set i de senere år, er nemlig, at der er lande, der har ladet det skride.
Derfor vil jeg egentlig også gerne høre konkret, hvad statsministeren har tænkt sig at gøre anderledes under det danske formandskab for at sikre, at der også sker en opfølgning på, hvad landene så gør, hvis de i topmødeerklæringer forpligtiger sig til f.eks. som den 30. januar, at man omgående gør en særlig indsats på nationalt plan.
Hvordan vil statsministeren med Danmark som EU-formandskabsland sikre, at der konkret bliver fulgt op på det, så det ikke bare løber ud i sandet?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
Tak for svaret.
Nu er det ikke således, at jeg er ude efter Kulturstyrelsen, på ingen måde.
Jeg mener ikke, der er et problem der, men det, der er et problem, er, at det er meget dyrt og det bliver dyrere og dyrere at foretage sikring og vedligeholdelse af de fredede og bevaringsværdige bygninger, og der er det jo de private ejere, der har den forpligtelse.
Og det er der, jeg så synes jeg det kunne være meget interessant at høre, om ministeren kunne finde på at få formuleret en politik, der i forstærket grad sikrer mulighederne, økonomisk og på anden måde, for ejerne af de fredede og bevaringsværdige bygninger, så de nemmere kan foretage vedligeholdelse og sikre disse bygninger, som er en væsentlig del af den danske kulturarv.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Som jeg også sagde før, så synes jeg egentlig, at både konklusionerne og også erklæringerne fører til fremadrettet handling.
Konklusionerne har den konsekvens for, hvad man diskuterer i de efterfølgende rådsformationer.
Det gælder bl.a. for det indre marked.
Vi havde en længere diskussion på Det Europæiske Rådsmøde om det indre marked og om vækst og beskæftigelse.
Vi havde også nogle konklusioner, hvori der stod, at vi skulle forsøge at bringe nogle specifikke direktiver videre.
Det er en opgave for det danske formandskab, som vi er gået i gang med.
Ud over det havde vi en erklæring, som bl.a. handlede om de unge arbejdsløse, og der er både Kommissionen, det danske formandskab og den danske regering herhjemme gået i gang med at løse den opgave.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-22:
Jeg vil sige, at det jo i virkeligheden næsten ikke er til at holde ud at høre om de her sager.
Det er jo ganske forfærdeligt, når man oplever, at familier må se deres kære forsvinde ud af landet, uden at de i virkeligheden kan gøre noget som helst ved det.
Der har i TV 2 været en udsendelsesrække om det, der har været en række reportager om den situation, som den ene forælder bliver bragt i, ved at den anden tager barnet med ud af landet, og at den tilbageværende forælder i Danmark føler, det er umuligt at gøre noget.
Det er jo noget, som Danske Familieadvokater er meget engageret i, altså når nogen oplever det på egen krop, og de prøver at støtte den forælder, der har mistet sit barn.
Men det er, siger de, op ad bakke, fordi der mangler en hurtig indgriben, og så er det, jeg på vegne af Dansk Folkeparti spørger justitsministeren: Hvad vil ministeren gøre ved det?
Der vil jeg jo sige, at det er fint nok, at ministeren mener, at Rigspolitiet har de nødvendige redskaber, og at man ude hos politiet har de nødvendige redskaber.
Men det hjælper bare ikke børnene eller faren eller moren ret meget, når det er, at der går alt, alt for lang tid, før der sker noget, og det er derfor, at Danske Familieadvokater og Dansk Folkeparti også slår til lyd for, at der skal gøres en større indsats, hvilket i øvrigt i sidste uge blev bakket op af ministerens eget parti, Socialdemokraterne, og af ministerens kollegaer i regeringen, partiet Socialistisk Folkeparti, der også siger, at der er brug for, at der sker noget, og så er det, jeg her i dag stiller justitsministeren et spørgsmål.
Det er ikke nok, at man er talsmand, kan vi sige, for apparatet, og at man er sådan en slags embedsmand, der bare viderebringer de synspunkter, der dér kommer frem, hvis det er sådan, at der politisk set er behov for en ekstra indsats.
Så det spørgsmål, der her skal gå til justitsministeren, er altså: Hvilken ekstra indsats vil ministeren gøre for på egen hånd at sikre, at de her mennesker, ikke mindst børnene, får hjælp, så der ikke er nogen, der bliver kidnappet til et andet land?
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, vi alle sammen, og det gælder ikke mindst også mig selv, havde jeg nær sagt, bliver dybt berørt, når vi hører om sager, hvor et barn er blevet bortført til udlandet af den ene af forældrene.
Det er derfor også helt forståeligt og rimeligt, at det forventes, at myndighederne gør alt, hvad der står i deres magt, først og fremmest for at forhindre, at bortførelserne overhovedet finder sted, og hvis skaden er sket, så hurtigst muligt at få barnet bragt sikkert hjem igen.
Det går jeg ud fra der ikke kan være nogen delte meninger om, og det er derfor også vigtigt for mig at slå fast, at politiet tager de her sager meget alvorligt, når en mor eller en far henvender sig, fordi vedkommende er bange for, at deres barn vil blive bortført til udlandet.
Sidste år behandlede vi her i Folketinget et beslutningsforslag – det var helt nøjagtigt det, der hed B 64 – med forslag om en hurtig lokalisering af bortførte børn ved at indføre et offentligt advarselssystem.
I den forbindelse oplyste min forgænger, hr. Lars Barfoed, at det var Rigspolitiets opfattelse, at myndighederne havde de tilstrækkelige redskaber i forhold til at håndtere disse sager om børnebortførelser.
Den daværende justitsminister, altså hr. Lars Barfoed, oplyste samtidig, at Rigspolitiet var i færd med at udarbejde retningslinjer til politikredsene for behandlingen af sådanne sager, med det formål at formalisere det og skabe yderligere klarhed om den gældende procedure.
Jeg kan desuden oplyse, at de nævnte retningslinjer i november 2011 blev udsendt til landets politikredse, og at det er vigtigt at holde sig for øje, at der her er tale om retningslinjer, der er meget instruktive – meget instruktive – og som i detaljer gengiver og angiver, hvordan politiet skal agere i de forskellige situationer, herunder i forhold til inddragelse af relevante myndigheder.
Det fremgår bl.a. således, at der, hvis politiet konkret vurderer, at der er risiko for, at et barn vil blive ført ud af landet, så straks – straks – skal rettes henvendelse til Rigspolitiet, med henblik på at der kan iværksættes en international efterlysning af barnet og den formodede bortfører.
Det er derfor min opfattelse, når Rigspolitiet politifagligt vurderer, at der ikke er behov for yderligere redskaber eller initiativer, ej heller for oprettelsen af den omtalte specialstyrke, at det så er sådan, at jeg her kan læne mig op ad Rigspolitiets vurderinger, altså at særlig det med de her særlige instruktive retningslinjer for de her sager for nærværende er nok.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-22:
Spørgsmålet lyder sådan: Vil ministeren genoverveje forslaget om at oprette en specialstyrke under politiet for at sikre den tilstrækkelige viden og hurtige indgriben i børnebortførelsessagerne, som efter Danske Familieadvokaters og spørgerens opfattelse er så afgørende?
Vil ministeren genoverveje forslaget om at oprette en specialstyrke under politiet for at sikre den tilstrækkelige viden og hurtige indgriben i børnebortførelsessagerne, som efter Danske Familieadvokaters og spørgerens opfattelse er så afgørende?
Skriftlig begrundelse
Ministeren har ikke tidligere ønsket at oprette en særlig enhed under politiet, som specialiserer sig i børnebortførelser, men nu efterlyser formanden for Danske Familieadvokater også en sådan ordning.
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Altså, jeg har ikke som minister noget grundlag for at sige, at der skulle være tale om en egentlig indbrudshetz mod danskere i Vollsmose, som det blev sagt fra hr. Peter Skaarups side.
Det synes jeg er værd at holde sig for øje, inden man går videre.
Forskellige insinuationer om, at der så skulle ligge politiske hensyn bag forskellen mellem det, der angives i dagblade, og det, der siges fra Fyns Politi, vil jeg altså ikke på nogen måde være med til at gøde jorden for.
Altså, det er jo simpelt hen ikke rimeligt, at man står og forsøger at tegne et billede af, at der ikke sker noget.
Der er, som jeg sagde, i november 2011 til landets politikredse blevet sendt nogle retningslinjer ud, der er meget instruktive, for, hvordan de her sager skal håndteres.
Så der er, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, blevet taget affære, og det synes jeg da man bør honorere.
Det var i november 2011, og så er der tale om, at de måneder, der er gået siden, er december, januar og februar.
Det er altså 3 måneder siden, at der er blevet lagt nye retningslinjer ud for, hvordan det her skal håndteres, og der synes jeg faktisk der er tale om rettidig omhu.
Man har sagt, at det her kan være, at der har været et problem, at der har været nogle ting, der skulle koordineres bedre, og man har så straks sendt nogle nye retningslinjer ud, som er detaljerede, og som jo angiver, hvordan de her sager skal håndteres.
Det synes jeg er ganske fornuftigt.
Der handler det jo bl.a. om, at der kan udstedes særlige meddelelser til lufthavne og politikredse i grænseområder, ligesom politiet i vores nabolande særskilt vil blive adviseret om de problemer, som man typisk ser her i de her sager.
Der synes jeg det er udmærket, at der er blevet skabt klarhed over det, og at det altså er sket i november 2011.
Så det er ikke rimeligt, at man forsøger at tegne et billede af, at der ikke sker noget – det håber jeg også man synes er helt fair at jeg godt lige vil sige – tværtimod sker der noget.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-22:
Jeg synes, det er glimrende, at der bliver gjort noget mod indbrud; det er vi fuldstændig enige om.
Men vi kan ikke komme udenom, at der er meget klare toner fra det fynske om, at det her er en indbrudshetz rettet specielt mod danskere.
Det er der en formand for beboerne i området, der har sagt, og senest er der, som jeg nævnte det, en chefpolitiinspektør, der har sagt, at der er en overrepræsentation af danskere.
Derfor må jeg bede justitsministeren svare på, om ministeren vil ændre persondataloven, så det bliver muligt at registrere etnisk kriminalitet.
Jeg vil bede ministeren tage stilling til det.
Jeg har spurgt en gang, og jeg håber, at det kan lade sig gøre at få et svar anden gang: Vil ministeren ændre persondataloven, så vi kan få svar på de spørgsmål, vi stiller?
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Jeg har stor tiltro til, at politiet lokalt har det rigtige billede af, hvad det er for problemer, man står over for lokalt, hvad det er for udfordringer, der er, og at man håndterer de udfordringer.
Jeg synes, at det er tilfredsstillende at kunne konstatere, at Fyns Politi med en lang række initiativer – taskforce, målrettet patruljering, øget tilsyn, skærpet tilsyn med de særlige steder, som kan være afsæt for problemer, øget samarbejde med Odense Kommune og en intensiveret dialog med boligorganisationerne – har sat målrettet ind mod problemerne.
Det synes jeg er meget, meget positivt.
Det er det, jeg forholder mig til, og det synes jeg også at hr. Peter Skaarup skulle være glad for og tilfreds med, for det ligger helt i forlængelse af den aftale, som man selv har været med til at indgå.
Når det så handler om indbrud, er det klart, at vi jo i de senere år har set, at det har været et problem, som vi har været nødt til at forholde os til.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen har lavet en bred aftale, hvor vi netop styrker indsatsen mod indbrud ved at oprette en ny indbrudsenhed.
Det synes jeg er ganske positivt, og det er jo også et svar på et af de problemer, som vi er enige om der skal gøres noget ved.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-22:
Jeg synes også, det er rosværdigt, hvis Fyns Politi er i gang med en bredere kampagne mod den indbrudskriminalitet, vi har set, også i Vollsmose.
I øvrigt er det jo sådan, at antallet af indbrud i 2010 og 2011 ligger meget, meget højt, ikke bare i det her område, men i hele landet, og derfor er det noget, der skal sættes kraftigt ind over for fra politiets side.
Når jeg ikke lige slipper den her sag så nemt, som justitsministeren måske gerne vil have det, og siger, at det så er o.k., og at det ikke går ud over danskere, er det jo, fordi der altså er flere politifolk, der siger det modsatte, når de bliver spurgt.
Det kunne man jo gøre ved at registrere, hvem de her indbrud går ud over.
Det er jo sådan, at formanden for Retsudvalget, fru Anne Baastrup fra SF, og jeg selv som repræsentant for Dansk Folkeparti har sagt, at det må kunne gøres op, og er det nødvendigt med en lovændring, hvad jeg tror det er, så må man lave den lovændring.
Vil ministeren være med til, at vi får lavet en lovændring, så man registrerer det her særskilt?
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Som jeg sagde i min indledning, mener Fyns Politi ikke, at der er belæg for at påstå, at de mange indbrud skyldes, at gerningsmændene bevidst søger at begå indbrud hos etniske danskere, og politiet kan således ikke bekræfte det billede, som artiklerne tegner.
Det er det, jeg kan viderebringe, og det kan jeg også se at der er respekt for fra hr. Peter Skaarups side.
Så vil jeg sige, at jeg ikke tror, at der kan være uenighed om, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe den type af kriminalitet.
Det har været en debat, som har kørt igennem de sidste mange år, altså at der i visse af vores nedslidte boligområder og udsatte boligområder er problemer, som der skal tages hånd om.
Derfor er jeg glad for, at den nye regering har fået mulighederne for at lave den her aftale og har samlet et bredt flertal i Folketinget bag den, for en af hovedprioriteringerne er nemlig, at vi sætter ind.
Det synes jeg også de fortjener ros for.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-22:
Tak til justitsministeren for besvarelsen.
Vi kan jo alle sammen håbe på, at det er sådan, som justitsministeren siger, og som Fyns Politi så også siger nu, altså at det ikke er noget, der er vendt specielt mod danskere.
For det er jo vigtigt i et område som Vollsmose, at man kan leve i tryghed, og at man kan være fri for den utryghed, det giver, når der forekommer de her mange indbrud.
Det gælder for indvandrere, men det gælder jo også for danskere.
Man må jo sige, at traditionelt vil der i et område som Vollsmose være tale om, at mange af de danskere, der bor der, er nogle af de ressourcestærke, som vi jo meget nødig skulle skræmme væk fra Vollsmose.
Det er faktisk det modsatte, der er brug for, nemlig at de ressourcestærke bliver og holder skansen og sørger for at få bugt med den ghettoisering, der er sket igennem årene i bl.a. Vollsmose.
Når jeg siger, at jeg håber, at det er sådan, er det jo, fordi dagbladet B.T., men også Fyens Stiftstidende flere gange har bragt citater både fra anonyme og navngivne politifolk, der siger, at der desværre er noget om snakken, nemlig at det specielt går ud over danskere.
Over for dagbladet B.T. har en anonym betjent forklaret, at der foregår en slags – i citationstegn – omvendt racisme derude.
Og man anslår, at ni ud af ti indbrud går ud over danskere.
Det er også sådan, at chefpolitiinspektør John Jacobsen tidligere har udtalt, at de hos politiet har en fornemmelse af – og man kan også se det på døgnrapporten – at der er en overrepræsentation af danskere blandt dem, det går ud over.
Og i 2010 var det sådan, at formanden for beboerne sagde det samme.
Derfor vil jeg godt bede justitsministeren fortælle Folketinget, om vi er sikre på, at det forholder sig sådan, og vil ministeren holde øje med, at det ikke udvikler sig til stigende utryghed i Vollsmose?
For det er faktisk det modsatte, vi har brug for.
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Og de artikler har jeg selvsagt også selv læst.
Helt generelt vil jeg sige, at det selvfølgelig er fuldstændig uacceptabelt, hvis unge bøller begår kriminalitet målrettet mod bestemte etniske grupper.
Ja, det er jo sådan set fuldstændig uacceptabelt, uanset hvem kriminaliteten måtte gå ud over.
Derfor har regeringen også med den nye flerårsaftale for politi og anklagemyndighed sørget for, at de økonomiske rammer er til stede for at styrke politiets bekæmpelse af kriminalitet netop i udsatte boligområder.
I forhold til de konkrete problemer i boligområdet Vollsmose har jeg til brug for besvarelsen af spørgsmålet her i dag fået informationer fra Fyns Politi.
Og Fyns Politi har oplyst, at der ganske rigtigt er sket en stigning i antallet af indbrud i Vollsmose de sidste år.
Særligt i slutningen af året var der usædvanligt mange indbrud.
Fyns Politi mener derimod ikke, at der er belæg for at påstå, at de mange indbrud skyldes, at gerningsmændene bevidst søger at begå indbrud hos etniske danskere.
Politiet kan således ikke bekræfte det billede, som artiklerne tegner.
Til sidst vil jeg gerne nævne, at Fyns Politi har iværksat en række tiltag for at vende den her kedelige udvikling.
Jeg håber og tror, at det kan være med til at vende den kedelige udvikling med stigning i indbruddene i Vollsmose.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-22:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til den indbrudsbølge vendt mod danskere, der i øjeblikket foregår i Vollsmose?
Morten Bødskov (S), 2012-02-22:
Af natur er jeg et meget åbent menneske, men jeg vil dog sige, at det, disse regler regulerer, er køre-hvile-tids-bestemmelser, og der må nødvendigvis være nogle faste grænser for det.
Det er der lavet med den pågældende lovgivning, og det er der med god grund, og den grund kender vi jo begge, nemlig at der har været og stadig væk er store problemer på det her område, som der skal tages fat om, og loven har så været med til at tage fat om det.
Derfor synes jeg, at den lov, der er her, er ganske fornuftig.
Den har været med til at stramme op på området, og det er klart, at vi skal huske på, at det, der reguleres her, er køre-hvile-tids-bestemmelser.
Det er ikke, om der er en færdselssikkerhedsmæssig gråzone – misforstå mig ikke – som man kan komme ud på den anden side af, hvis man ikke foretager sig noget, der kan give problemer i forhold til den generelle færdselssikkerhed.
Det er køre-hvile-tids-bestemmelser, og der er i loven angivet meget præcise rammer for det.
Derfor håber jeg, at jeg i hvert fald har slået fast, at hr. Flemming Damgaard Larsen ikke kan forstå justitsministeren således, at justitsministeren agter at lægge op til en større revision af denne lovgivning.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
Vi er selvfølgelig helt enige om, at trafiksikkerheden skal være i orden, og at køre-hvile-tids-reglerne skal medvirke til, at der er en høj grad af trafiksikkerhed.
Der er også mange andre situationer, som brancheorganisationerne nemt kan diske op med, og som jeg også tror brancheorganisationerne har tilsendt Justitsministeriet.
Jeg vil bare have ministeren til at forstå det, og mit spørgmål er, om ministeren ikke kan se, at nogle meget rigide regler også medfører nogle meget, meget stærkt menneskelige konsekvenser for de lastvognschauffører, som bliver klemt af reglerne, selv om der ikke har været noget som helst trafiksikkerhedsmæssigt inde i billedet med hensyn til reglerne.
Selvfølgelig skal vi have regler, der sikrer trafiksikkerheden, men der findes altså mange eksempler på, at det ikke har noget med trafiksikkerhed at gøre, men at det er reglerne i sig selv, der er problemet.
Der er det så, jeg vil spørge: Vil ministeren ikke nok være åben og se på, om der er noget, der skal rettes eller justeres?