runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
I og for sig er jeg lidt opmuntret efter at have hørt hr. Martin Lidegaards ordførertale, for jeg var faktisk ved at være nået til den konklusion, at der ikke var noget, som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre var enige om længere.
Men jeg kan så forstå, at det her er Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre enige om.
De er i hvert fald enige om, at det processuelt er noget biks, og at det er et stort problem, men de konkrete ting kan man egentlig godt, i hvert fald i nogen grad, støtte.
Så langt så godt.
Ordføreren sagde, at han lagde meget vægt på, at man havde en bredt funderet europapolitik.
Det er jeg enig med ordføreren i – det er jeg faktisk enig med ordføreren i.
Men jeg vil bare spørge ordføreren, om der i en bredt funderet europapolitik ikke også ligger, at den skal være bredt funderet i befolkningen.
Martin Lidegaard (RV), 2016-02-02:
Absolut.
Nu vil jeg gerne sige, at jeg faktisk startede med at takke for beslutningsforslaget.
Jeg har ikke nogen problemer med, at forslagsstillerne har lagt beslutningsforslaget frem, men jeg har problemer med det, man ønsker at signalere med beslutningsforslaget, nemlig en øget EU-skepsis.
Det er politik – det er det, jeg har problemer med i det her forslag, og det er grunden til, at jeg stemmer imod det.
Jo, vi skal selvfølgelig – det er det, tror jeg, der ligger i ordførerens spørgsmål – tage bestik af det nej, vi fik i forhold til retsforbeholdet f.eks., og prøve at finde en løsning på det.
Jeg tror ikke, vi havde fået et nej, hvis ikke Dansk Folkeparti havde garanteret befolkningen et fuldt og helt medlemskab af Europol.
Og det skal vi så nu forsøge at skaffe.
Det er også en del af den brede forståelse, som jeg tror vi bliver nødt til at have her i Folketinget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
Nå, så var Socialdemokratiet og Radikale alligevel ikke enige, men okay, det kommer jeg nok over på en eller anden måde.
Det glæder mig egentlig, at hr. Martin Lidegaard siger, at en sådan aftale om europapolitikken også skal være bredt funderet i befolkningen, for det kan jeg jo ikke, om man så må sige, fortolke anderledes, end at der også fra Det Radikale Venstres side er en vilje til at tage partier med om bord, som er mere kritisk indstillet over for EU end hr. Martin Lidegaards eget parti.
Er det korrekt opfattet?
Martin Lidegaard (RV), 2016-02-02:
Det, der gør det så svært at fortolke et nej og sige, at nu skal vi indrette vores politik efter befolkningen, er, at der var rigtig mange grunde til at stemme nej, da vi stemte om retsforbeholdet den 3. december.
Der var et Enhedslistennej, der var et Dansk Folkeparti-nej, der var et Liberal Alliance-nej, og vi kan jo ikke tilfredsstille alle, for det var vidt forskellige grunde til at anbefale et nej.
Og derfor kan det jo ikke være anderledes, end at vi prøver at finde sammen med de partier, som har de holdninger, der ligger tættest på vores egne, når vi skal formulere politikken.
Når jeg nævner det med Europol, er det, fordi jeg synes, at Dansk Folkeparti skylder at fortælle os andre, hvad det egentlig helt præcis er, man ønsker for en løsning med Europol.
Hvad er det helt præcis for en løsning, man forestiller sig i forhold til dansk tilknytning til EU?
Hvad er Dansk Folkepartis EU-vision, ud over at man er skeptisk?
Og det er også derfor, vi ikke synes, det giver meget mening med sådan et beslutningsforslag, der kun har til formål at signalere en EU-skepsis og intet andet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Jamen det er jo af præcis samme årsag, at jeg sagde, at der er flere forskellige elementer, men at vi gerne vil være med til at diskutere – og det gør jeg jo sådan set også nu; det har jeg lige gjort med hr. Finn Sørensen – adgangen til velfærdsydelser.
Men samtidig er vi ikke nødvendigvis parate til at sige, at vi stemmer for det her beslutningsforslag.
Det var jo derfor, jeg lagde op til, at enten stemmer vi imod, eller også stemmer vi blankt.
Vi mener sådan set også, at der burde være en bredere debat blandt de partier, som plejer at fastlægge dansk EU-politik.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Jeg forstod hr. Peter Hummelgaard Thomsen sådan, at det kun var processen, som Socialdemokraterne var uenige i, men ellers bakkede man op om beslutningsforslaget.
Hvis det er rigtigt – og det vil jeg gerne spørge om, altså om det er rigtigt forstået – så ligner det jo en ordfører, der bare leder efter en undskyldning for at stemme nej til et ellers gennemført fornuftigt beslutningsforslag, hvor man sådan set kan erklære sig enig i alle de punkter, der står i det, men bare ikke bryder sig om at stemme for det, fordi det kommer fra den anden side af salen.
Det synes jeg er ærgerligt, for her er der tale om noget, som Socialdemokraterne i den grad burde bakke op, nemlig et værn om velfærdsstaten.
Det fører uundgåeligt til et ræs mod bunden, fordi vi bliver nødt til at sænke standarderne for, hvordan vi behandler folk i landene i Europa.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Først og fremmest glæder jeg mig over også De Konservatives opbakning og – hvad kan man sige? – given udtryk for, at man gerne vil bevare og styrke den danske velfærdsstat.
Det synes jeg er meget, meget prisværdigt, det har vi i den grad brug for.
Årsagen til, at vi veksler mellem, om vi skal stemme blankt til det her eller stemme imod, er jo, som hr. Martin Lidegaard også sagde før, at der er en tradition for, at regeringen fører den danske udenrigspolitik, og at det er Folketinget, der fastlægger EU-politikken.
Og vi synes ikke, at det her har været genstand for nok debat – hvis ikke det er udtryk for en eller anden form for nyorientering – samtidig med at vi jo heller ikke er parate til at sige, præcis hvad det er for nogle forskellige grupper af EU-borgere og ydelser, som det er, man så i givet fald skal pille ved.
Det er jo ganske enkelt det, det handler om.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Jamen det undrer mig, at Socialdemokraterne skal være så tøvende med at slå til ved et forslag, som så klart flugter med det, der burde være socialdemokratisk politik.
Altså, man burde jo som socialdemokrat virkelig gribe det her og sige: Ja, vi er enige i, at vi bliver nødt til at have nogle optjeningsprincipper.
Det kan ikke være sådan, at folk kan komme fra andre europæiske lande og fra dag et få ret til fulde danske velfærdsydelser.
For hvis det er sådan, bliver det jo sådan, at folk kommer til at rejse hen, hvor velfærdsydelserne er mest generøse, og så er der ingen lande, der har råd til at være det mest generøse.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Så vi er ikke uenige i selve substansen i spørgsmålet omkring velfærdsydelser og optjeningsprincipper.
Pernille Bendixen (DF), 2016-02-02:
Mange tak for det.
Kan ordføreren ikke godt selv høre, at det bare lyder lidt mærkeligt, at ordførerens egen formand udtaler, at EU ikke skal være en social union, og at man fra talerstolen her tilkendegiver, at man er enig i hele det her beslutningsforslag, men at man alligevel gerne vil stemme nej til det eller i hvert fald overvejer at stemme nej til det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Nej, jeg tror ikke, jeg selv kan høre, at det ikke giver mening, for alt det, som fru Mette Frederiksen siger i det citat, som hr. Kenneth Kristensen Berth læste op, er jo fuldstændig rigtigt og er udtryk for Socialdemokratiets holdning og også for min egen holdning.
Men sagen er, at det, vi diskuterer her, jo er en folketingsbeslutning på baggrund af et oplæg, som de borgerlige partier har skrevet inden valget, og at man nu fra Dansk Folkepartis og en række andre partiers side er blevet i tvivl om, hvorvidt regeringen rent faktisk har til hensigt at gennemføre det.
Pernille Bendixen (DF), 2016-02-02:
Er ordføreren så i det mindste enig i, at vi bør have en mere skeptisk linje over for EU, når man ser på resultatet af den seneste afstemning, vi havde, nemlig den om retsforbeholdet, hvor der jo kom et meget klart signal fra vælgerne?
Eller er man ligeglad med det signal, som vælgerne sendte ved det valg?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Vi tager det sådan set meget alvorligt, meget seriøst, og vi er ikke tilhængere af, at man skal lave en stor pakke, hvor man propper al muligt ned i, på trods af at vælgerne lige har stemt nej.
Så jo, vi tager det seriøst, når danskerne siger nej.
Christina Egelund (LA), 2016-02-02:
Tak for det.
Jeg skal lige være helt sikker på, at jeg forstår budskabet fra ordføreren helt korrekt.
Er det rigtigt opfattet, at ordføreren sådan set er helt enig i al den politiske substans i det her forslag, men alene ikke ønsker at støtte det, fordi man er lidt ked af, at vi har debatten om det helt åbent her i Folketingssalen?
Morten Løkkegaard (V), 2016-02-02:
Undskyld, det synes jeg simpelt hen ikke hænger sammen.
Altså, der efterlyses en debat, men den kan vi altså ikke tage nu, kan jeg forstå.
Hvornår vil det så være betimeligt at tage den debat?
Jeg mener heller ikke, at vores dør har været lukket i forhold til at tage den debat, hvis det var.
Men vi har jo oplevet, at Socialdemokraterne fra dag et har motivforsket og fundet ud af, at der var problemer i det her, selv om jeg har svært ved at se, hvad der kunne være af problemer i, at man for en gangs skyld er enige om det her.
Jeg synes simpelt hen ikke, at den forklaring hænger sammen, og jeg må tilbage til spørgsmålet om, hvad det konkret er i teksten her, hvor man ikke kan være med.
Kan ordføreren pege på bare én ting, hvor man siger: Der kan vi simpelt hen ikke være med?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Jamen jeg ved ikke, om der er noget, der er så forfærdelig provokerende ved det.
Altså, vi har bare stillet os tvivlende over for, hvad det egentlig er, der er motivet bag det her beslutningsforslag.
Det er jo udtryk for, at der er en større uenighed mellem regeringspartierne.
Og hvorfor skal vi i Folketingssalen tage stilling til at gennemføre de initiativer, som de borgerlige partier er blevet enige om?
Og så synes vi, at der også helt processuelt og i forhold til traditionen partierne imellem bør være en større diskussion om, hvilken linje man lægger i den danske EU-politik.
Så synes jeg heller ikke, der er nogen grund til overhovedet at udtale det ene eller det andet fra Folketingets side lige nu om den britiske forhandling med Kommissionen.
Tak for det.
Vi har jo ligesom alle andre også læst det her beslutningsforslag med stor interesse og har forsøgt at prøve at danne os et overblik over, hvad det her egentlig handler om.
Det er jo, som ministeren gav udtryk for og også set med vores øjne, en lidt speciel situation, at vi ligesom skal stå og diskutere et beslutningsforslag, som man forledes til at tro bunder i en eller anden form for uenighed eller mistillid regeringens støttepartier og regeringen imellem.
Vi er jo sådan set tilhængere af – det er også det, vi har givet udtryk for, både inden, men i særdeleshed efter afstemningen om retsforholdet – at diskutere og også få klare regler om optjeningsprincipper og om adgang til velfærdsydelser for andre EU-borgere rundtomkring.
Vi vil også meget gerne have en større debat om det i både europaudvalgsregi og i Folketinget, og det bunder alt andet lige i en nødvendighed i på en eller anden måde også at orientere om den danske tilgang til nogle af de her spørgsmål.
Til gengæld synes vi, at der i det her beslutningsforslag er en utidig og måske endda også uddateret indblanding i de forhandlinger om det kompromis, man forsøger at opnå med Storbritannien.
Vi ser ikke nogen grund til, at vi fra Folketingets side her nødvendigvis skal udtrykke støtte til det, eller at vi i det hele taget skal blande os i det.
Sidst, men ikke mindst, kommer jeg nu frem til, hvor vi stiller os i forhold til det her beslutningsforslag.
Selv om vi er positive over for de enkeltelementer, der handler om optjeningsprincipper og klare regler for adgang til velfærdsydelser, har vi altså et problem med processen i forhold til det her beslutningsforslag.
Vi har jo en tradition for, at det er Folketinget og Folketingets partier – særlig de partier, der har tradition for at stå sammen om EU-politikken – som også fastlægger kursen.
Det kan vi for så vidt gøre i forbindelse med diskussioner her i salen, men der må også være en lidt bredere diskussion og en lidt længere proces, hvis det er, vi skal nyorientere vores tilgang til EU-politikken, og derfor hælder vi mellem at stemme imod det her forslag og at stemme blankt.
Jeg skal nok i udvalgsdiskussionen vende tilbage til, hvor vi i forbindelse med det her lander.
Samtidig har jeg på vegne af hr. Holger K. Nielsen og SF lovet at meddele, at SF stemmer imod det her forslag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
Jeg må sige, at jeg stiller mig en lille smule undrende over for ordførerens tilkendegivelse af Socialdemokratiets stemmeafgivning i den her sag.
Det her er noget, der skal foregå sådan bag nedrullede gardiner i det gedulgte, hvor man skal lave de her fine aftaler og sådan noget.
Men derfor bliver jeg nødt til lige at forholde mig til spørgsmålet.
Fru Mette Frederiksen, som jo er ordførerens formand, sagde til Jyllands-Posten den 26. september: »Selv om vi er tilhængere af den frie bevægelighed, er vi ikke tilhængere af, at man kan komme ind over den danske grænse og få adgang til vores ydelser med det samme.
Det er selvfølgelig særligt vigtigt i Danmark, hvor vi har en samfundsmodel, der bygger på, at du hen over et helt liv skal bidrage.«
Hun siger videre, at Socialdemokraterne derfor ikke er tilhængere af EU som en social union.
Hvad har ændret sig siden den 26. september?
Hvorfor stemmer I ikke for det her?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Jamen hvis hr. Kenneth Kristensen Berth hørte mine bemærkninger i ordførertalen, så var det, jeg sagde, jo fuldstændig det, fru Mette Frederiksen sagde i det citat, som hr. Kenneth Kristensen Berth læste op, nemlig at vi ikke har nogen kvaler overhovedet ved at bakke op om, at der skal være klare regler om adgang til velfærdsydelser for andre EU-borgere.
Jeg sagde også i ordførertalen, at vi i den grad hilser Donald Tusks kompromisforslag til Storbritannien velkommen, men at vi læser det her beslutningsforslag som noget bredere og som måske/måske ikke noget, der også har større konsekvenser.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
Det kan godt være, jeg er meget gammeldags, men jeg troede faktisk, at vi netop skulle have sådan nogle debatter i Folketingssalen og ikke på et eller andet møde bag nedrullede gardiner.
Jeg må sige, at jeg har den opfattelse, at det, hr. Peter Hummelgaard Thomsen er ude i nu, er at finde et figenblad, der kan gøre, at han kan undlade at stemme eller stemme imod det her.
Jeg tror, Socialdemokratiet og hr. Peter Hummelgaard Thomsen er blevet rigtig, rigtig godt gammeldags pigefornærmede over det her.
Jeg synes, I skulle tage at gøre, som jeres formand lægger op til, og stemme for det her.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Jeg takker for opfordringen fra ordføreren for forslagsstillerne.
Ja, vi er af den holdning, at det ikke skal være muligt på nogen som helst måde, uanset om det er vandrende arbejdstagere, eller om det er andre, at udnytte det høje niveau af velfærdsydelser, som vi har i Danmark.
Det betyder ikke, at vi vil have en generel begrænsning for andre EU-borgere til at få adgang til vores ydelser, men at det ligesom må være, som man eksempelvis lægger op til i det kompromisforslag, vi har set i dag, eventuelt en indeksering af f.eks børneydelser.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
En indeksering af børneydelsen er jo ikke en begrænsning i retten til at modtage den.
Det er et spørgsmål om, hvordan man regner den ud for bestemte arbejdere.
Men jeg kan forstå, at der er et klart svar: Socialdemokraterne er nu nået til den holdning, at de på en eller anden måde – vi kan ikke rigtig få at vide hvordan – vil begrænse vandrende arbejdstageres adgang til velfærdsydelser i Danmark.
Så må jeg bare spørge: Hvad er det, der har fået Socialdemokraterne til at indtage det standpunkt, for i sidste valgperiode havde vi en heftig kamp om børnecheck og børnetilskud, hvor Socialdemokraterne, i øvrigt sammen med Enhedslisten, klart bekæmpede de borgerliges forsøg på at begrænse vandrende arbejdstageres adgang til børnecheck?
Enhedslisten havde så et andet synspunkt, der handlede om, at den ikke skulle kunne eksporteres, men vi var dog enige om, at de skulle have ret til den fra dag et.
Hvad er der sket, og er det klogt?
For hvad er konsekvensen af, at udenlandske arbejdstagere ikke har de samme rettigheder som danske?
Det er selvfølgelig, at så er de meget mere modtagelige for at medvirke til social dumping.
Så er det overhovedet et klogt standpunkt at indtage?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
For det er en diskussion, vi først lige er startet på internt, om, hvem der skal have adgang til hvad hvornår og hvordan.
Det, der til gengæld er sket, er dels, at virkeligheden hele tiden flytter sig, dels at et parti som Socialdemokratiet jo også orienterer sig, i kraft af at der kommer ny ledelse, og at nye mennesker bliver valgt på partiets vegne osv.
Ja, jeg er enig med hr. Finn Sørensen i, at en generel begrænsning for arbejdstagere også kan føre til social dumping.
Morten Løkkegaard (V), 2016-02-02:
Tak for det.
Nu er det jo ikke så frygtelig tit, jeg er enig med hr. Finn Sørensen eller hr. Kenneth Kristensen Berth i det her spørgsmål, men jeg blev også en smule provokeret af Socialdemokratiets ordfører her.
Jeg bliver simpelt hen nysgerrig efter at finde ud af, hvad det egentlig er helt konkret i den her tekst, som man ikke vil kunne stemme for.
Der bliver nævnt nogle ting om, at man er tilhænger af at diskutere de her ting, at man er meget begejstret for Tusks seneste udspil, og at man i øvrigt er for en nyorientering af en dansk tilgang til det her.
Så vil jeg tage fat i en anden ting, der undrede mig lidt.
Altså, hvad er det præcis i forhold til det her med briterne, når man nu er stor tilhænger af det, der sker i de her dage, man har problemer med?
Ordføreren sagde noget i retning af, at det var en utidig og en uddateret indblanding, men det, der står her, er, at man skal bakke op om den britiske regerings indsats.
Altså, hvad er det, der er så forfærdelig provokerende ved det, at man ikke kan stemme for det?
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Jeg synes, det er meget svært at finde ud af, hvad ordføreren egentlig mener.
Han vil gerne have klare regler, og det vil vi alle sammen.
Hvad skal de gå ud på?
Hvad er Socialdemokraternes holdning?
Så jeg er nødt til at spørge sådan mere direkte.
Når ordføreren taler om optjeningsprincipper, ligger der så det i det, at nu er Socialdemokraterne nået til det standpunkt, at man vil begrænse udenlandske – altså vandrende – arbejdstageres adgang til sociale ydelser i Danmark på den måde, at det er noget, de først skal kunne opnå efter x antal års beskæftigelse eller ophold her i landet?
Er det det, ordføreren mener?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Jeg synes, at det er en ganske glimrende debat.
Det er forhåbentlig den første af mange om det her spørgsmål.
Christina Egelund (LA), 2016-02-02:
Tak for det.
Når jeg spurgte, som jeg gjorde, var det jo selvfølgelig, fordi ordføreren i sin ordførertale gav udtryk for en enighed i den politiske substans i beslutningsforslaget og så alligevel vender sig imod den med nogle argumenter om processen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
Jeg synes jo, det er interessant, fordi der i den Europa-aftale står, at Danmark skal være en del af kernen i Europa.
Jeg synes jo, at når vi tager retsforbeholdsafstemningen ad notam, når vi tager det, vi diskuterer i dag, ad notam, når vi tager den stigende skepsis over for ØMU'en ad notam – en skepsis, som jeg også synes jeg kan finde i Venstres bagland – er spørgsmålet så ikke i virkeligheden, om vi skal til at drøfte det der med kernen, altså om den der kerne i virkeligheden er noget andet, og om man i virkeligheden ikke skulle lave en nyorientering af dansk europapolitik?
Morten Løkkegaard (V), 2016-02-02:
Vi står, hvor vi hele tiden har stået.
Men det er rigtigt – og jeg tror også, at statsministeren har sagt det meget elegant – at kernen flytter sig.
Når der hele tiden er en dynamisk udvikling, hvorunder man kan konstatere, at kernen et eller andet sted flytter sig – det kan vi jo se så sent som i dag med det udspil, der er kommet fra EU-formanden, fra Donald Tusk og dermed også fra Kommissionen – så må man selvfølgelig orientere sig mod, at kernen kan befinde sig et andet sted.
Det vil jeg godt medgive.
Og der vil jeg da gerne sige, at det skuffer mig lidt, at oppositionen i det her Ting ikke iklæder sig den realismens kåbe, som hr. Kenneth Kristensen Berth taler om, som om det var en belastning.
Jeg synes ikke, det er en belastning – jeg synes, det er det eneste rigtige.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Det er spændende at se, hvordan man krabber lidt rundt i det europapolitiske landskab fra adskillige ordføreres side.
Jeg vil gerne lidt mere ind i substansen.
Enhedslisten er jo enig med ordføreren i, at børnechecken som hovedregel ikke bør kunne sendes ud af landet.
Det står faktisk i den lov, som i sin tid blev vedtaget, og det står der stadig væk.
Men så kunne vi jo bare arbejde sammen om at få ændret det.
Men det, som det her beslutningsforslag bygger på, og det, som ordføreren taler for, er jo meget mere vidtgående.
Det handler jo om en generel begrænsning af udenlandske arbejderes ret til velfærdsydelser.
Så siger ordføreren, at det er rimeligt.
Så spørger jeg: Er det rimeligt?
Altså, vi forlanger af udenlandske arbejdere, at de betaler skat fra dag et, men de må ikke få de samme rettigheder som andre skatteydere.
Morten Løkkegaard (V), 2016-02-02:
Nu synes jeg, at hr. Finn Sørensen blander flere forskellige ting sammen.
Altså, bare lige for at få slået fast: Vi er ikke enige i, at man ikke kan føre børnechecken ud af landet.
Vi er enige i, at den skal indekseres – at der skal være rimelighed i, hvad man, om jeg så må sige, kan tage med sig ud, i forhold til de omkostninger der er i det land, hvor barnet bor.
Det synes jeg er en ret væsentlig detalje.
Det hænger igen sammen med det næste, jeg vil svare, nemlig: For os i Venstre er det utrolig vigtigt, at man ikke piller ved det grundlæggende, nemlig den fri bevægelighed, og at man overholder de traktater, som 28 lande højtideligt har skrevet under på, og som jo på en eller anden måde beskytter de rettigheder, som hr. Finn Sørensen refererer til.
I forbindelse med det, der foregår nu, går man så ind og kigger på enkelte ting, f.eks. den åbenlyse urimelighed, at det er muligt at tage en kæmpestor børnecheck med fra Danmark til Rumænien.
Det skriger til himlen.
Det er da en af de positive nyheder, jeg har set i dag.
Venstre står fuldstændig fast ved den Europa-aftale, som foreligger, og som vi har støttet igennem alle årene og været fortalere for.
Hvis man kigger på de elementer, der er, altså den konkrete politik, den substans, der er, så vil det da personligt glæde mig rigtig meget, hvis partier, som ikke har kunnet se sig selv i den nuværende europapolitiske aftale, bød op til dans – det ville glæde mig rigtig meget. Jeg deler sådan set præmissen for spørgsmålet, nemlig at vi er i en hastig udvikling i det europæiske projekt, og at udfordringerne, om jeg så må sige, tårner sig op, så der er behov for en ny dialog.
Vi står fuldstændig ved den europapolitiske aftale, og dermed har jeg også signaleret, hvor Venstres står i den, men vi vil da være meget, meget glade for, hvis der var nogle, der bød op til dans på grundlag af de hovedprincipper, som er gældende i den europapolitiske aftale.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Så må vi jo spole tilbage til diskussionerne om børnechecken, som vi havde i 2014.
Så tror jeg nok, at man kan finde adskillige citater, hvor Venstre var af den opfattelse, at det ikke skulle være muligt at sende børnechecken ud af landet.
Men tilbage til indholdet: Vi kræver af udenlandske arbejdere, der kommer her til landet, at de fra dag et skal opfylde alle love og regler i Danmark, herunder at de skal betale skat.
Er det så rimeligt, at man siger til dem: Så kan I ikke få adgang til de samme sociale ydelser som andre skatteydere her i landet?
For det vil jo medføre, hvis det griber om sig, at vi får en meget stor skare udenlandske arbejdere, der ikke har den samme sociale sikring som andre folk, der arbejder her i landet.
Er det klogt?