runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-04:
Jamen det er fint at komme tvivlen til livs, selv om det jo er et usædvanligt tænkt eksempel, ministeren her har bragt på banen, og som har fyldt vældig meget i debatten i dag.
Altså, at en eller anden bomber hovedbanegården, og at i den periode, hvor vedkommende er sigtet og sidder varetægtsfængslet, skulle vedkommende have krav på statsborgerskab, er et meget tænkt eksempel, men lad os da endelig få det afklaret.
Jeg skal bare lige have ordføreren til at bekræfte, at det jo ikke kun er tilbage i 1977, at vi tiltræder konventionen.
Det er blevet nævnt mange gange, ikke mindst af Dansk Folkeparti, at det er helt tilbage i 1977, og at den er blevet forældet osv., men i 2002, altså under den nuværende regering, ratificerer Danmark den europæiske konvention om statsborgerret, hvori man slår fast, at man forpligtiger sig til at undgå statsløshed.
Det vil jeg bare gerne lige have den konservative ordfører til at bekræfte, for jeg hørte den konservative ordfører gentage det her med, at det var en gammel konvention fra 1977.
Kan jeg få ordføreren til at bekræfte, at man i 2002 ratificerer den europæiske konvention om at begrænse statsløshed og tilslutter sig den?
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Det er da naturligvis Folketinget, der tillader FN-konventionen at have den betydning.
Det er da klart, og det er derfor, jeg siger, at det er et grundlovsbrud, for det har Folketinget ikke ret til.
Folketinget er i henhold til § 44 i grundloven forpligtet til at være eneafgørende vedrørende indfødsret, og det er man ikke, så længe den FN-konvention har lov til at bestemme, at der 35, der bliver optaget på den danske indfødsretslov, som ikke har kvalificeret sig til det efter de regler, som Folketinget har opstillet.
Hanne Agersnap (SF), 2011-03-04:
Folketinget stiller jo de krav til indfødsret, som der står i konventionen, i og med at man har vedgået konventionen.
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Der er foreløbig 35 eksempler på, at der er nogle, der har fået indfødsret, uden at de opfylder de krav, som Folketinget stiller.
Det er jo det, sagen drejer sig om.
Det er kun i kraft af en FN-konvention.
Så siger, som det også skete ved forhandlingerne i efteråret, de unge mennesker, at fordi det er noget, som Folketinget har sagt ja til, er alt tilladt.
Nej – jeg gentager – Folketinget har ikke ret til at tilsidesætte sin suverænitet, eneretten til at bestemme, hvem der kan få indfødsret.
Det er en FN-konvention.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-03-04:
Jeg bliver bare nødt til at spørge hr. Søren Krarup: Kan hr. Søren Krarup give et eneste eksempel på, at noget menneske har fået dansk statsborgerskab uden om Folketinget?
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Jeg vil ikke overhovedet sige noget som helst om embedsmændene.
Hvordan det er gået til, ved jeg ikke.
Jeg vil indrømme, at når man har skrevet under på noget, skal man holde det.
Det er jo det, ministeren også fuldstændig klart siger: at det er man klar over, men at man nu prøver at finde ud af, hvor fejlen er sket.
Jeg har fuld tillid til embedsmændene.
Derimod har jeg ikke tillid til Folketinget, det Folketing, der nu også stort set har sagt nej til vores forsøg på at rette op på det grundlovsbrud, der har fundet sted.
Det er det, der er sagen.
Dette er et grundlovsbrud, og det er uværdigt for det danske Folketing, at man lader sig sætte fra styret af en FN-konvention, jeg var lige ved at sige i alle radikale frasers navn.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-03-04:
Det er for så vidt sandt, at det var hr. Søren Krarup, som i Indfødsretsudvalget opdagede, at der var begået fejl.
Hr. Søren Krarup langede et verbalt angreb ud mod embedsmændene, fordi de havde understået sig i at sende ansøgninger fra statsløse over i Indfødsretsudvalget.
Han mente, det var fuldstændig forkert, at de skulle komme derover.
Til folk, der ikke ved det her, vil jeg sige, at Indfødsretsudvalget ikke kontrollerer eller behandler sager, som skal behandles under konventionerne ovre i ministeriet.
De sager kommer jo aldrig til udvalget.
Vi må regne med, at ministeren her følger landets love og vedtægter.
Derfor gik der selvfølgelig en alarmklokke i gang, da vi hørte, at hr. Søren Krarup blev virkelig vred over, at der blev sendt den slags ansøgninger over til udvalget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-04:
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om at opsige Danmarks tiltræden – går jeg ud fra – til FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Vi har vel dog ikke magt til at opfylde ønsket om, at det skal være hele konventionen, der bliver opsagt, men det er så en anden side af sagen.
Vi synes sådan set, at det er ganske fornuftigt, at man gør noget for at forhindre, at mennesker er statsløse.
Jeg har noteret mig med tilfredshed, at det også både er Venstre og Det Konservative Folkepartis politik, og det vil sige, at også i denne sag støtter Liberal Alliance regeringen.
Jesper Langballe (DF), 2011-03-04:
Det er jeg naturligvis glad for.
Men når hr. Lennart Damsbo-Andersen med en flothed, som lødigheden i hans argumentation ikke giver nogen dækning for, siger, at det er fuldstændig urimeligt, at Folketinget overhovedet skal beskæftige sig med noget så tåbeligt som Dansk Folkepartis beslutningsforslag, vil jeg minde hr. Lennart Damsbo-Andersen om, at diskussionen her og ikke mindst integrationsministerens bemærkninger har vist, at der er en hel del at komme efter i det beslutningsforslag, og at hr. Lennart Damsbo-Andersen måske står noget alene med sin totale afvisning af, at det overhovedet er noget at tage alvorligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-04:
Jeg synes nu nok, at diskrimination her er et stort ord at tage i sin mund.
Faktisk giver den måde, som vi har indrettet os på, tre muligheder.
Hvis man søger om det, kan man som udlænding direkte kan få indfødsret, hvis man opfylder de krav, som regeringen og Dansk Folkeparti har opstillet; man kan få den, ved at Indfødsretsudvalget behandler en dispensation, eller man kan få den, hvis man opfylder FN-konventionen af 1961 – det vil sige, at man er statsløs, er født i Danmark og har været her i minimum 10 år og i øvrigt ikke har begået nogen kriminalitet, der gør, at man bliver straffet i mere end 5 år.
Det er de tre muligheder.
Det er da en ligeværdighed.
Det handler ikke om diskrimination.
Jeg er i øvrigt glad for, at hr. Jesper Langballe henviser til statsborgerskabsdagen den 10. april, hvor vi alle sammen igen kan mødes.
Det er en rigtig god dag, og der er rigtig mange glade mennesker, som er glade for, at de har et statsborgerskab.
Det er også det, man skal tænke på i forhold til de statsløs: at de får et statsborgerskab.
Det tror jeg at alle vil glæde sig over, når de står herinde den 10. april.
Jesper Langballe (DF), 2011-03-04:
Hr. Lennart Damsbo-Andersen sagde, at når man hørte på Dansk Folkeparti, skulle man tro, at alle, der søgte statsborgerskab, er forbrydere.
Jeg håber, at det er en af den slags skubtudser, der sidder fast i halsen.
De skal nu se 35 statsløse palæstinensere blæse lige igennem, selv om de er straffede, selv om de ikke er selvforsørgende, og selv om de ikke lever op til kravene.
Jeg vil lige stille det fuldstændig elementære spørgsmål: Synes hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke, at der er noget dybt umoralsk og noget dybt demoraliserende ved den diskrimination, der finder sted der?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-04:
Jeg tror såmænd også, der er mange ude på den anden side, der synes, det er ubegribeligt, at vi overhovedet skal behandle sådan et forslag som det, der bliver behandlet i dag.
Men nu er vi jo et demokratisk samfund, og Socialdemokraterne er et demokratisk parti, så vi går selvfølgelig også ind og tager den debat, der er nødvendig, for at afvise det forslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat.
I øvrigt er jeg glad for, at hr. Søren Krarup holder sig til dagsordenen, mens jeg er til stede på talerstolen.
I forhold til § 44 er det jo netop overholdt.
Altså, vi sad jo alle sammen her i salen i november eller december måned sidste år for at vedtage et lovforslag, og som jeg nævnte i min ordførertale, havde Dansk Folkeparti endog stillet ændringsforslag til lovforslaget.
Det er udtryk for, at det er Folketinget, der beslutter det.
Hvis der havde været flertal for Dansk Folkepartis forslag ved den behandling, var de 35 personer jo blevet pillet af forslaget på ganske demokratisk vis.
Så det er derfor, jeg siger, at der på ingen måde er stødt an mod grundloven ved den måde, som vi arbejder på i Danmark, og ved at vi overholder den konvention, som FN har lavet i 1961.
Hr. Jesper Langballe har ikke sagt det her i salen i dag, men der er andre, der har spurgt, hvor det i hvert fald har lydt sådan.
Når folk udenfor hører det, kan de jo tage stilling til, om jeg har ret eller ikke har ret.
Med hensyn til hvad der i øvrigt bliver diskuteret i den her sag, må jeg sige, at ministeren har bredt sig langt ud over det, der reelt fremgår af dagsordenen.
Den diskussion synes jeg at vi glimrende kan tage en anden dag.
I dag skal vi forholde os til det, der er på dagsordenen.
Det håber jeg også at Dansk Folkepartis forslagsstillere er enige i sådan set er det vigtigste.
Det drejer sig om, hvorvidt Danmark skal udtræde af FN-konventionen, fordi den bryder med den grundlov, vi har i Danmark.
Det er den debat, jeg gerne vil tage.
Det har jeg også indtryk af at hr. Jesper Langballe vil.
Men det ændrer sådan set ikke ved, at jeg overhovedet ikke har nogen problemer med, at vi fastholder konventionen, netop fordi den ikke bryder med den danske grundlov.
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Jeg vil ikke sige, at de er forbrydere alle sammen, det kunne ikke falde mig ind, men jeg vil have lov til at lave den statistik, at der ud af de 35, som ved den sidste lov fik foræret et statsborgerskab, altså var 13, der havde begået kriminalitet, og at der var 28, som ikke havde gidet bestå indfødsretsprøven.
Der er kort sagt et sådant misforhold imellem de krav, vi stiller til dem, der ad lovlig vej, vil jeg sige, får indfødsret, og så dem, vi forærer den, og som jo altså kun får den i kraft af en FN-konvention, der ophæver grundlovens suverænitet.
For det er og bliver sådan i spørgsmålet om § 44, at ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov.
Det er og bliver Folketingets suveræne eneret til at meddele indfødsret, det hele handler om, og det er den, der altså ophæves af en FN-konvention, der bl.a. tillader, at folk, der har begået forbrydelser, der giver op til 5 års fængsel, får den gratis.
Jeg er fuldstændig sikker på, at den danske befolkning er klar over, hvad det er, at det er urimeligt, at det er meningsløst, og at de undrer sig over, at et folkeligt parti som Socialdemokratiet kan støtte den slags.
Det er fuldstændig ubegribeligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-04:
I forhold til det første, som hr. Søren Krarup nævner om indholdet af den debat, der var i 1977, skal jeg ikke gøre mig til dommer over, hvorvidt det var tom snak, og det skal jeg heller ikke gøre i forhold til de debatter, der i øvrigt er her i Folketinget, hverken før eller siden, det har andre sikkert en glimrende mening om.
Jeg synes, hr. Søren Krarup skal være klar over, at det, når vi nu netop taler om statsløse, så er en særlig situation, altså det, at der skal tages et særligt hensyn, og det er også det, der gør, at der er den forskel, som hr. Søren Krarup glimrende påpeger med, at man ved en normal indfødsretslov har en grænse ved 1½ år, og at det så her er 5 år.
Nu er det jo ikke sådan, at alle, der søger om statsborgerskab i Danmark, er forbrydere, sådan som det måske nogle gange fremstår, når det er Dansk Folkeparti, der skal fortælle om det.
Det er jo ganske få tilfælde, hvor det overhovedet ville være i nærheden af det her.
Netop for at tage hensynet til de statsløse, er det også nødvendigt at acceptere den forskel, der er mellem 1½ år og 5 år.
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Det er klart, at forudsætningen for vores beslutningsforslag er påstanden om, at denne FN-konvention er grundlovsstridig, ved at den ophæver grundlovens myndighed eller suverænitet vedrørende tildeling af indfødsret.
Og jeg vil sige til hr. Damsbo-Andersen, at hvis han havde læst de to behandlinger – der var nemlig ikke tre, men der var to, nemlig den 13. april og den 22. april 1977 – ville han have opdaget, at det, der blev sagt, var fuldstændig tomt.
Man var overhovedet ikke i nærheden af en forståelse af, at der var et problem med hensyn til grundloven.
Men jeg vil godt spørge hr. Damsbo-Andersen om noget.
Forholdet er jo, at der står i FN-konventionen, at man, hvis man har domme på op til 5 års fængsel, alligevel automatisk kan blive sat på en dansk indfødsretslov, mens der i de aftaler, som hr. Damsbo-Andersen og jeg til daglig virker efter, står, at man, hvis man har 1½ års straf, overhovedet ikke kan komme på indfødsretsloven.
Synes hr. Damsbo-Andersen ikke, det er temmelig urimeligt, at disse folk, som har boet i Danmark i tryghed, og som uden problemer har kunnet erhverve dansk indfødsret på normal vis, tilmed skal have foræret, at de kan have domme på op til 5 år og så alligevel kan komme gratis på en indfødsretslov?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-04:
I Socialdemokratiet er vi demokrater – det siger vores navn – vi er sociale, og vi er os vort medmenneskelige ansvar bevidst.
Så på den baggrund kan jeg meddele, at vi vil stemme imod Dansk Folkepartis forslag.
FN blev dannet efter anden verdenskrig oven på ruinerne af sammenbrudte stater og frygtelige menneskeskæbner.
Et nyt værdisæt blev diskuteret og besluttet med udgangspunkt i at sikre menneskerettigheder til alle, herunder det at have et tilhørsforhold til en stat.
Det var baggrunden for den konvention om begrænsning af statsløshed, der blev vedtaget i 1961.
Danmark tiltrådte konventionen i 1977.
Det skete efter almindelig demokratisk behandling i Folketinget: første, anden, og tredje behandling, udvalgsarbejde, afgivelse af betænkning samt afstemning og vedtagelse.
På det seneste lovforslag om indfødsret, som vi behandlede her i Tinget i november og december 2010, var 35 statsløse palæstinensere, født i Danmark, med baggrund i konventionen optaget på listen over nye danske statsborgere.
Dansk Folkeparti fremtvang dengang lange debatter ved både første, anden og tredje behandling og fremsætte endog ændringsforslag om, at de 35 personer skulle tages ud af lovforslaget.
Ændringsforslaget blev sat til afstemning i Folketinget og forkastet af et overvældende flertal.
Hele dette sagsforløb viser, at Dansk Folkepartis forslag om at udtræde af FN's konvention om sikring af statsløse med den begrundelse, at det skulle være grundlovsstridigt, er fuldstændig absurd.
Jeg er ikke jurist, men jeg kan godt læse indenad, og jeg har endnu min sunde fornuft, og der er intet – absolut intet – i det hændelsesforløb, jeg netop har beskrevet, der på nogen måde tilsiger, at grundlovens ord i § 44, stk. 1, om at indfødsret gives ved lov, skulle være overtrådt i denne sag.
Tværtimod.
Statsborgerskab og indfødsret, det at have et tilhørsforhold, er virkelig noget, der betyder noget; det gør det for Socialdemokraterne, og det har jeg så også noteret mig at det gør for Dansk Folkeparti.
For nogle er statsborgerskabet en selvfølgelighed, for mange er det et stort ønske at få et statsborgerskab, og for nogle få er det ikke en mulighed, uden at der tages særlige hensyn.
Derfor er det vigtigt og rigtigt, at vi i Danmark på demokratisk vis har tilsluttet os FN's konvention om begrænsning af statsløshed, og at vi på demokratisk vis og ved lov giver indfødsret, sådan som grundloven foreskriver.
Lad mig så for god ordens skyld gentage: Socialdemokratiet siger nej til Dansk Folkepartis forslag.
Marion Pedersen (V), 2011-03-04:
Ministeren har talt for sig selv og for regeringen, og jeg kan gentage, at Venstre støtter denne konvention.
Kamal Qureshi (SF), 2011-03-04:
Jeg synes måske, at det er værd at påpege i debatten, at der altså er tale om danske borgere, der er født og opvokset i Danmark.
Når man hører debatten, kan man få indtryk af, at det er folk, som lige er kommet til landet og får stukket et pas i hånden umiddelbart efter.
Der er altså tale om unge, der er født og opvokset i Danmark.
Det er det ene.
Det andet er: Nu har jeg selv siddet i Indfødsretsudvalget i flere år, og jeg synes, det er dybt urimeligt, at der bliver smidt tal, fortrolige informationer fra udvalgsbehandlingen, ind i debatten, uden at vi andre, som overholder de normale fortrolighedsregler, der gælder i folketingsarbejdet, kan svare igen, når det bliver smidt på banen, hvor mange der har begået ulovligheder af dem, der har søgt om statsborgerskab.
Så kan vi jo ikke svare igen på, om de oplysninger er korrekte eller ej eller gå dybere ind i de oplysninger, fordi det er fortrolige oplysninger, der er kommet frem i udvalgsbehandlingen.
Jeg vil bare under debatten gøre opmærksom på, at det er en dybt urimelig debat, når der er den her skævhed, at der bliver smidt nogle fortrolige oplysninger på banen, som vi ikke kan svare igen på.
Det er også bare en kommentar til forretningsordenen i forbindelse med folketingsdebatten i øvrigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-04:
Jeg vil sådan set bare sige tak til hr. Tom Behnke fra De Konservative, fordi vi, da ministeren var på talerstolen, var i den særlige situation, at ministeren jo godt nok slog fast, at man selvfølgelig skal overholde konventioner, vi har tiltrådt, og at det selvfølgelig forholder sig sådan, så længe et flertal bakker op om konventionen, men at ministeren derudover ikke ville forholde sig til indholdet.
Det vil sige, at vi stod i den situation, at regeringen ikke i dag ikke ville tilkendegive, om man støttede indholdet af konventionen eller ej.
Efterfølgende oplevede vi jo så, at fru Marion Pedersen fra Venstre, altså ordføreren for Venstre, helt klart sagde, at Venstre støtter indholdet af konventionen, og jeg mener også, at hr. Tom Behnke fra De Konservative nu er kommet med en meget præcis redegørelse for, hvorfor indholdet af konventionen er vældig fornuftigt.
Så tak til hr. Tom Behnke for det.
Det kunne jo være, man skulle tale lidt med ministeren om de to partiers holdning til indholdet.
Hanne Agersnap (SF), 2011-03-04:
Det finder jeg ikke, og jeg finder, at det er meget søgt eksempel, for vi har jo af og til, eller næsten hver gang, vi laver indfødsretsloven, nogle, der opfylder betingelserne, der står i loven om indfødsret, som derefter bliver taget af, fordi de er mistænkt for kriminalitet mod statens sikkerhed, eller hvad det hedder, overgreb mod statens sikkerhed.
Så det har en opsættende virkning i praksis.
Det har det haft i de lovforslag, jeg har været med til.
Så hvorfor skulle det ikke have det, hvis det var via konventionen, at man var på loven?
Så det synes jeg er et meget søgt eksempel.
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Det er vores krav, at for at få indfødsret skal man kunne tale dansk.
De pågældende 35 fra loven i efteråret kan formodentlig tale dansk i forvejen, hvorfor skulle vi dog undtage dem fra de krav, som andre er undergivet?
Det er og bliver en underlighed.
Men jeg vil så lige slutte med det billede, som ministeren begyndte med, at der er tale om en terrorist, en terrorist, der har kastet en bombe, sprængt et fly, en uhyggelig form for terror; vedkommende sidder varetægtsfængslet, men er ikke dømt endnu, og fordi han ikke er dømt, vil han kunne få overrakt et statsborgerskab gratis med den FN-konvention som baggrund.
Finder fru Hanne Agersnap, at det er rimeligt?
Hanne Agersnap (SF), 2011-03-04:
Det er givetvis rigtigt, at disse mennesker taler udmærket dansk.
De er født og opvokset i Danmark, har gået i det danske skolesystem, så det, jeg har hørt hr. Søren Krarups partifælle, hr. Jesper Langballe, udtale i debatten, altså, at de ikke taler dansk, kan jeg ikke forestille mig, der kan være noget belæg for.
Så er det i hvert fald det danske skolesystem, der har fejlet.
I virkeligheden er det fuldstændig mærkelige krav at stille til folk, der går i det danske skolesystem og er født og opvokset i Danmark.
Disse krav stiller vi selvfølgelig også til folk, der har et andet statsborgerskab, men grunden til, at de skal være særlig beskyttet, er jo, at alternativet er intet statsborgerskab.
Dermed mener jeg ikke, at det giver mening at teste alle.
Der kan være nogle imellem dem, vi giver dispensation, der af en eller anden grund har indlæringsvanskeligheder eller andre ting.
Søren Krarup (DF), 2011-03-04:
Fru Hanne Agersnap og jeg arbejder til daglig sammen i Indfødsretsudvalget, og vi sidder jo og uddeler indfødsret, dvs. statsborgerskab, til folk, som har kvalificeret sig til det.
De 35 folk, der nu med den sidste lov fik indfødsret uden at have kvalificeret sig til det, kunne jo have kvalificeret sig til det.
Det vil sige, at det er fuldstændig urimeligt at skulle være bekymret for deres statsløshed, for det første fordi de bor i Danmark i den tryghed, men for det andet, fordi vi må sige, at havde de gidet, kunne de været blevet danske statsborgere uden problemer.
De kunne have bestået alle prøverne.
De har ikke gidet, og hvorfor skal de dog belønnes for deres dovenskab.
Det er det ene.
Så vil jeg også spørge fru Hanne Agersnap: Kan hun ikke forstå det rent principielle problem, at der i § 44 i grundloven står, at indfødsret meddeles ved lov, mens FN-konventionen altså påtager sig den eneret, som kun Folketinget ifølge grundloven har?
Kan hun ikke se, at der er en principiel modsigelse, som betyder, at vi i respekt for grundloven er nødt til at opsige en FN-konvention, der overtager grundlovens myndighed?
Hanne Agersnap (SF), 2011-03-04:
Forslaget, som vi behandler i dag, drejer sig jo om, hvorvidt vi skal opsige FN-konventionen om statsløshed.
Begrundelsen i forslaget er forholdet til grundloven.
Vi har tidligere i debatten været inde på det, og SF er fuldstændig enig i, at der ikke er noget hold i den påstand, at det skulle være en overtrædelse af grundloven, eftersom indfødsret meddeles ved lov her i Folketingssalen, ligesom det blev før jul.
Det er Folketinget, der beslutter, om vi tiltræder konventioner og derfor også, om vi følger dem, når vi meddeler indfødsret.
Derudover vil jeg gerne sige, at SF er stor tilhænger af den her konvention om Danmarks deltagelse i det internationale arbejde, også meget gerne forpligtende internationale arbejde.
Vi mener, at vi som land både bliver inspireret, kan inspirere og kan påvirke verden, og vi er ikke tilhængere af, at vi isolerer os.
Man kan så sige om den her konvention, at det er en gammel konvention, og hvis statsløse, der er født og opvokset i Danmark, var informeret grundigt om alle konventioner og rettigheder, ville der nok ikke være så mange, der ville være omfattet af den her konvention, fordi de med børnekonventionen i hånden, allerede når de er mellem 15 og 18 år, kan søge om indfødsret og få den på nogenlunde lige så lempelige betingelser, som det er i den her konvention.
Når man i den her konvention har lettere adgang til at få indfødsret, er det selvfølgelig, fordi man generelt set i Danmark har strammet muligheden for at få indfødsret næsten hvert år i den her regerings tid, men det er jo også, fordi alternativet for disse mennesker, som er født i Danmark, og som har hele deres tilhørsforhold til Danmark, er statsløshed.
Og det er jo deri, forskellen ligger, og det er derfor, at disse mennesker har brug for den konventionsbeskyttelse.
Det kunne også være en beskyttelse igennem dansk ret, men det er en fornuftig beskyttelse, som vi i SF er tilhængere af de har.
Og vi er selvfølgelig også tilhængere af det princip om, at borgere henhører til stater, som har været det oprindelige princip, som var bærende i 1961, da man formulerede konventionen.
Jeg vil bare slutte af med at sige, at SF naturligvis som følge heraf vil stemme nej til det her beslutningsforslag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-04:
Det er netop rigtigt.
Det giver ingen mulighed for de mennesker, som bliver anklaget på den her måde, for at forsvare sig.
Nu kan jeg kigge op på formanden, han er jo medlem af Præsidiet, men der er også andre medlemmer af Præsidiet til stede, og jeg er enig i, at det er nødvendigt at kigge på, hvordan arbejdsformen er her i Folketinget, ikke bare i forhold til den her sag, men også i forhold til andre sager, hvor fortroligt materiale bliver lagt frem i debatten.