Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-27:
Der var i sin tid mange bekymringer for, hvad EU-udvidelsen ville indebære.
Med østaftalen fandt vi en løsning, hvor vi på den ene side åbnede det danske arbejdsmarked og på den anden side krævede, at østeuropæiske arbejdstagere skulle arbejde på danske løn- og ansættelsesvilkår, og overordnet set må vi konstatere, at EU-udvidelsen og østaftalen har været en succes.
Åbningen af arbejdsmarkedet har ikke ført til ubalancer.
Tværtimod har tilgangen af arbejdskraft været med til at afhjælpe flaskehalsproblemer, og det har været værdifuldt for danske virksomheder at have mulighed for at besætte ledige stillinger med østeuropæisk arbejdskraft.
Det har været afgørende for at kunne fastholde ordretilgangen og økonomisk vækst i en situation med alvorlig mangel på arbejdskraft.
Samtidig har østaftalen muliggjort en gradvis omstilling til en situation med fri bevægelighed i et udvidet EU.
I takt med udfasningen af aftalen har parter og myndigheder forberedt sig, f.eks. har nogle fagforeninger ansat polsktalende personale, og myndighederne har løbende styrket kontrolindsatsen.
Det vender jeg tilbage til.
Østaftalen har på den måde givet os mulighed for under kontrollerede former at følge udviklingen og løbende vurdere konsekvenserne af udvidelsen.
Samtidig har østaftalen fungeret som et vigtigt politisk signal om, at arbejde i Danmark skal ske på danske vilkår.
Men overgangsordningen er kun og skal kun være et overgangsfænomen.
Fra 1. maj vil det være op til arbejdsmarkedets parter at regulere løn- og arbejdsvilkår for østeuropæere, ligesom de i mere end hundrede år har gjort det i forhold til andre grupper på det danske arbejdsmarked.
Regeringen negligerer ikke de problemer, der også kan være forbundet med at åbne arbejdsmarkedet, og det skal jeg straks komme ind på.
Først vil jeg dog lige gøre begreberne klart, for når man taler om østudvidelsen og i den forbindelse om social dumping, er det vigtigt at skelne mellem på den ene side de individuelle arbejdstagere, der kommer herop på egen hånd og bliver ansat hos en dansk arbejdsgiver, og på den anden side de udstationerede arbejdstagere, der er ansat af en østeuropæisk virksomhed, som leverer en tjenesteydelse i Danmark.
De individuelle arbejdstagere er omfattet af østaftalens overgangsregler.
Siden udvidelsen har der imidlertid været fri adgang for tjenesteydelser og dermed for udstationerede arbejdstagere fra de nye EU-lande.
Det er altså kun forholdene for de individuelle arbejdstagere, der ændrer sig, når østaftalen ophører den 1. maj.
For udstationerede arbejdstagere gælder det såkaldte udstationeringsdirektiv, som vi i Danmark har implementeret ved udstationeringsloven.
Efter udstationeringsloven skal udenlandske virksomheder, der leverer tjenesteydelser i Danmark, leve op til de danske regler om bl.a. arbejdsmiljø, ferie og ligebehandling.
Danmark har valgt ikke at stille krav om en lovfastsat mindsteløn, som udenlandske virksomheder skal efterleve under udstationeringen i Danmark.
Det ville nemlig kræve, at vi skulle fastlægge en mindsteløn ved lov, som skulle gælde generelt, og altså også for danske virksomheder.
Det ville være i modstrid med den danske model, hvor det jo er op til arbejdsmarkedets parter at fastlægge løn- og ansættelsesvilkår gennem kollektive overenskomster.
Men den udenlandske tjenesteyder må, som en dansk virksomhed i en tilsvarende situation, berede sig på at kunne blive mødt med krav om at tegne overenskomst.
Ser vi på myndighedsindsatsen har det været vigtigt for regeringen og for partierne bag østaftalen at sikre en fortsat indsats mod omgåelse af danske skatteregler og arbejdsmiljøregler.
Og som det også fremgår af den aftale, forligskredsen indgik i december, er der tale om en flerstrenget indsats.
Siden 1. maj 2008 har det været et krav, at udenlandske tjenesteydere, som udstationerer medarbejdere i Danmark, skal lade sig registrere i det såkaldte RUT-register.
RUT bruges af Arbejdstilsynet, SKAT, politiet og Arbejdsmarkedsstyrelsen som led i overvågningen af arbejdsmarkedet og ved kontrol af, om gældende regler overholdes.
Arbejdsmarkedets parter har også adgang til oplysninger om, hvilke virksomheder der aktuelt leverer tjenesteydelser i Danmark fordelt på brancheområder samt oplysninger om kontaktpersoner for de enkelte virksomheder.
SKAT har udenlandsk arbejdskraft som et tema i deres indsatsstrategi i 2009 og vil gennemføre mindst seks kontrolaktioner i år.
SKAT har også med virkning fra 1. januar oprettet et landsdækkende center, som hedder Udland, og Skatteministeriet har nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på initiativer til at imødegå udenlandske virksomheders snyd med momsbetaling.
Arbejdstilsynet vil i 2009 gennemføre fire bygge- og anlægsaktioner direkte målrettet udenlandsk arbejdskraft.
Der er her tale om aktioner, der ligger ud over Arbejdstilsynets generelle indsats, hvor udenlandske virksomheder underkastes tilsyn på samme vilkår som danske virksomheder.
Arbejdstilsynet og SKAT vil gennemføre samordnede kontrolfunktioner, fordi det har vist sig at give gode resultater.
Også politiet har bekæmpelse af illegal arbejdskraft som et særlig prioriteret indsatsområde, og der er udarbejdet en handleplan på området, som bl.a. omfatter udarbejdelse af lokale strategier for indsatsen, årlige analyser på baggrund af statistik om illegalt arbejde, fortsat deltagelse i SKAT's Fairplay-aktion og gennemførelse af kurser om håndtering af sager på området.
Jeg kan også nævne, at Arbejdsmarkedsstyrelsen fortsat vil overvåge tilgangen af udenlandsk arbejdskraft, nu med et udvidet nøgletalssystem, som vil omfatte arbejdstagere fra hele EU, også udstationerede arbejdstagere, samt arbejdskraft fra tredjelande.
Endelig har vi også i regi af Beskæftigelsesministeriet etableret en pulje til oplysning om det danske arbejdsmarked, som skal bidrage til, at udenlandske arbejdstagere og tjenesteydere ved, hvilke spilleregler der gælder på det danske arbejdsmarked.
Vi har haft et godt samarbejde og en god dialog om disse spørgsmål, hvor også arbejdsmarkedets parter har været inddraget, så jeg går ud fra, at aftalepartierne fortsat vil stå ved østaftalen og i dette regi drøfte udviklingen og tage stilling til eventuelle nye tiltag.
Når det er sagt, vil jeg gerne slutte af med at sige, at det er vigtigt, at vi får en nuanceret debat på det her område og undgår, at debatten får slagside og kun fokuserer på de negative historier.
Langt flertallet at de østarbejdere, der er kommet til Danmark siden udvidelsen, bidrager positivt og under ordnede forhold til den danske samfundsøkonomi.
Det skylder vi at sige, så vi undgår unuancerede skræmmekampagner.