runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-04-29:
Jamen hvorfor skulle der blive mindre velfærd?
Ministeren sagde lige før, at man godt kunne have samme velfærd og måske oven i købet bedre velfærd, hvis man havde en uændret økonomisk ramme.
Så nu skal ministeren lige vælge, hvad det er, han egentlig mener.
Vi har været rundt om børneområdet.
Der er blevet skåret ned med 3.000 pædagoger.
Nu kommer man så med en lappeløsning på det.
Vi har været rundt om skoleområdet.
Der er færre lærere.
Det siger man så også har været en investering.
Nu nævner ministeren ældreområdet.
Jeg kan næsten give svaret på forhånd, men ministeren kan måske bekræfte det, nemlig at der er kommet færre SOSU-assistenter under den nuværende regerings ledelse.
Så det, at man siger, at man investerer i velfærd, gælder åbenbart ikke børneområdet.
Det gælder åbenbart heller ikke folkeskoleområdet.
Det gælder åbenbart heller ikke de områder, som SOSU-assistenterne arbejder på, nemlig inden for de kernevelfærdsydelser, som kommunerne leverer.
Kommunerne har under den nuværende regering oplevet at have færre penge, en mindre ramme, færre ansatte.
Og regeringen siger nu med ministerens ord, at det godt kan betyde, at man også fremadrettet kan have en uændret velfærd og måske en bedre velfærd inden for den samme økonomiske ramme.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Igen vil jeg sige, at man er nødt til at forholde sig til, at det, der presser de offentlige udgifter i de kommende år, hverken er det stigende børnetal i daginstitutioner eller skoler, men det er jo det stigende antal ældre, og det betyder altså bare, at når vi i gennemsnit budgetterer med 0,6 pct. i offentlig vækst, så kan to tredjedele af det alene relateres til, at der vil være et øget udgiftspres, som følge af at vi har en aldrende befolkning.
Det er jo det, det enkelte barn oplever, også selv om der samlet set er færre børn i de danske daginstitutioner.
Derfor er det en underlig måde at stille det op på.
Det dækker jo over, at man på den ene side gerne vil sige, at man ønsker massive skattelettelser til danskerne finansieret af et fravær af udvikling af velfærden, men på den anden side vil man ikke stå ved, at det selvfølgelig har konsekvenser for velfærden.
Det er sådan set bare det, der er vores beskedne pointe her: Vi har investeret i gennemsnit 3 mia. kr. ekstra om året i ekstra velfærd i de seneste år.
Det ønsker vi at blive ved med.
Venstre vil noget andet.
Så stå dog ved, at det har de konsekvenser, at der selvfølgelig bliver mindre og dårligere velfærd for borgerne.
Sådan må det nødvendigvis være.
Det er bare en politisk forskel.
Steen Gade (SF), 2015-04-29:
Jeg anfægter, som ministeren kan høre, fortolkningen.
Jeg tror, den er for stram.
Det kan vi ikke færdiggøre her i dag, men hvis ministeren mener, at vi er derhenne, hvor det ikke kan lade sig gøre, kunne det jo være interessant at følge op på det, måske ikke i dag, men så en anden dag, ved at sige: Har vi så ikke en tosset lovgivning, som gør, at det bliver lønmodtagernes kapital, som ikke kan opføre sig anstændigt?
Det er min afslutningsreplik.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Lovgivningen kan man altid revidere, men jeg tror bare også, det er vigtigt, når det gælder forvaltningen af skatteydernes opsparing, at de først og fremmest sikres en god pension.
Det er et ædelt og godt formål at have.
Men loven er som sagt tilbage fra 1963, og jeg ved ikke, hvor mange gange den er blevet revideret undervejs – det er jeg ikke klædt på til at svare på – men jeg fortolker den lov, som den er i dag.
Hvis der kommer en anden lovgivning på et andet tidspunkt, må vi se på det, men jeg har fortolket det ud fra, hvordan loven er i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-04-29:
Er det efter ministerens opfattelse god regeringsførelse først at udsætte besvarelsen af Europaudvalgets spørgsmål 4, alm. del, stillet den 13. oktober 2014, med 4-6 uger for derefter mere end et halvt år senere slet ikke at have svaret på spørgsmålet eller meldt tilbage, når der rykkes for, hvornår ministeren forventer at svare?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-29:
Og jeg har sådan set brugt mange kræfter, ikke mindst som justitsminister, på at få de mange overskridelser af tidsfrister fra Justitsministeriet bragt ned, og det er også lykkedes, vi er i rigtig, rigtig god gænge, hvilket ikke mindst Retsudvalget også er glade for.
Alt andet er jo heller ikke rimeligt.
Den her sag er jo en lille smule mere tricky, synes jeg, for det, der bliver spurgt til – i øvrigt lige efter jeg tiltrådte som minister – er, at jeg skal redegøre for samtlige 28 EU-landes vilkår for asylansøgere og asylansøgere med opholdstilladelse, både i forhold til sociale ydelser, boligstøtte, adgang til skole og adgang til sundhed.
Det er et kæmpestort spørgsmål.
Vi har ikke den viden i Danmark, det kræver, at der indhentes oplysninger fra hvert enkelt land, samtidig med at man selvfølgelig skal overveje, om det er sammenligneligt informationsmateriale, man har.
Så aftaler vi derefter med spørgeren, at vi kan få antallet af lande ned – jeg vil gerne takke for sådan et samarbejde, det synes jeg er godt; så skal der være høringer i de enkelte lande, det er Udenrigsministeriet, der bistår os der; så er der noget national koordination med andre ministerier, fordi der også bliver spurgt til eksempelvis sundhed; og så har det vist sig, at det har været nødvendigt med en supplerende høring, som har taget tid.
Den supplerende høring er netop afsluttet, og derfor kan vi snart besvare spørgsmålet.
Så mit svar er, samlet set, at vi skal skynde os alt, hvad vi kan.
Det er godt nok et svært spørgsmål, der er stillet, og derfor har det altså taget ekstra lang tid.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-04-29:
Jeg takker for ministerens svar om, at nu kommer det snart, og det vil jeg selvfølgelig gerne spørge uddybende til.
Hvad betyder »snart«?
Jeg har fuld forståelse for, at det er mange oplysninger, der skal indhentes, og det er jo også derfor, vi har snakket om at begrænse antallet af lande.
Men det, der jo er meget generende i arbejdet, er ikke at kunne få en tidsramme og ikke at kunne få en melding, selv når Folketinget rykker for, hvornår der bliver svaret på, hvornår det rent faktisk sker.
Så hvad betyder »snart«?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Jamen jeg vil gerne forsikre hr. Steen Gade om, at jeg ikke er specielt formalistisk her.
Jeg vil også sige til hr. Steen Gade, at nogle af § 20-spørgsmålene bruger man noget tid på at forberede, og andre behøver man ikke så meget forberedelse til.
Jeg har brugt tid på det her, fordi jeg gerne vil være helt sikker på, hvad mit svar er, og mit svar er, at med den forhistorie, der er her, og den måde, loven er skruet sammen på, ville det ikke være lovligt.
Beklager, men det er den fortolkning, der er.
Og jeg skal så ikke ind i en diskussion med hr. Steen Gade og lave en juridisk fortolkning, for det er jeg ikke klædt på til.
Men det er det svar, som jeg kan bringe på baggrund af den her sag.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-04-29:
Jeg kan så bare oplyse ministeren om, at det ikke er sket til trods for et utal af henvendelser.
Og det ville have været dejligt at få det svar eller også at få det delvist oplyst, når man havde et vist antal lande, for overhovedet at kunne komme videre i processen.
Jeg vil i virkeligheden ikke forhale sessionen, men kvittere for, at ministeren siger, at jeg snart får svar, og så vil jeg gå ud fra, at med snart taler vi i virkeligheden om, at det bliver inden for nogle dage.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-29:
Jeg har fået vide, at det skulle være i den allernærmeste fremtid, men må jeg ikke foreslå, at vi, når jeg kommer tilbage til ministeriet, lige får sendt en mail til spørgeren om, hvornår allernærmeste fremtid så er.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-04-29:
Det vil jeg gerne kvittere for og dermed overflødiggøres også mit andet spørgsmål, fordi ministeren jo dermed allerede har håndteret det ved at sige, at det bliver besvaret inden for en tidsramme, der hedder snart.
Skriftlig begrundelse
Spørgsmål 4 EUU alm. del blev stillet den 13. oktober 2014.
Den 31. oktober svarer ministeren foreløbigt, at materiale til besvarelsen forventes at være indsamlet inden for 4-6 uger.
Siden da har ministeren per mail bedt om, at antallet af EU-lande, spørger ønsker svar på, reduceres fra 28 EU-lande til 12 EU-lande, hvilket spørger har godkendt.
Derefter har det ikke været muligt at få ministeren til at melde ud, hvornår ministeren forventer at svare på spørgsmålet, og efter mere end et halvt år er spørgsmålet endnu ikke besvaret.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-29:
Vil ministeren forholde sig til, om det skønnes rimeligt, at en dansk udvekslingsstuderende, der efter mere end 6 måneders studier på et udenlandsk universitet, som har en udvekslingsaftale med et dansk universitet, ved hjemkomst ikke straks og problemfrit kan tilmeldes folkeregisteret i Danmark og modtage et sygesikringskort uden at skulle igennem en længerevarende sagsbehandling?
Ministeren bedes forholde sig til, om det skønnes rimeligt, at en dansk udvekslingsstuderende, der efter mere end 6 måneders studier på et udenlandsk universitet, som har en udvekslingsaftale med et dansk universitet, ved hjemkomst ikke straks og problemfrit kan tilmeldes folkeregisteret i Danmark og modtage et sygesikringskort uden at skulle igennem en længerevarende sagsbehandling?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-29:
Det betyder snart.
Jeg har ikke en dato med, men det skulle være inden for allerallernærmeste fremtid.
Men jeg vil i øvrigt gerne sige, at selvfølgelig skal det være sådan, at hvis vi ikke kan besvare inden for fristerne, er det kun rimeligt, at Folketinget får oplyst, hvornår vi forventer at kunne gøre det, og hvis det også overskrides, skal Folketinget have besked, og hvis det ikke er sket i det her tilfælde, er det en fejl.
Steen Gade (SF), 2015-04-29:
Jamen lovgrundlaget kan ministeren jo ikke gøre noget ved, men min kritik går på den stramme fortolkning af, hvad det betyder, og her kommer vi tilbage til den diskussion, vi havde før, om, at alle virksomheder i dag, der er hæderlige, har en politik for social corporate responsibility, på dansk samfundsansvar.
Det har Cheminova også, og derfor er det min påstand, at man lever fuldt ud op til sit formål som ejer ved også at være med til at rydde op her.
Og det er jo altså 7 mio. kr. ud af en aktiepost på 494 mio. kr., tror jeg det her handler om.
Så det er vel et beløb, der svarer til det, man måske har brugt på en anden samfundsansvarsopgave, man har påtaget sig, nemlig at uddanne nydanskere.
Jeg føler bare, at ministeren har en unødig snæver fortolkning her, for selve det, at en virksomhed har en politik om samfundsansvar, betyder jo, at man på nogle områder fraviger princippet om størst muligt afkast.
Er ministeren enig i, at ATP foruden hensyn til økonomisk afkast også har et bredere samfundsansvar, som mindst er på linje med øvrige virksomheders?
I lyset af, at Cheminova har generalforsamling i morgen, vil jeg gerne stille ministeren, der har ansvaret for ATP, følgende spørgsmål: Er ministeren enig i, at ATP foruden hensyn til økonomisk afkast også har et bredere samfundsansvar, som mindst er på linje med øvrige virksomheders?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at Arbejdsmarkedets Tillægspension, som vi jo i daglig tale kalder ATP, jo ledes af en direktør, en bestyrelse og et repræsentantskab, hvis medlemmer for de flestes vedkommende er udpeget efter indstilling fra arbejdsmarkedets parter.
Jeg tror også, at det er bekendt, at jeg som beskæftigelsesminister ikke har instruktionsbeføjelser i relation til ledelsen af ATP.
Formålet med ATP er at sikre lønmodtagerne de bedst mulige pensioner.
Det fremgår faktisk meget klart af loven.
Det er derfor omdrejningspunktet for ATP's investeringsvirksomhed, at ATP ikke må bruge medlemmernes pensionspenge til andre formål.
Det ville ganske enkelt være i strid med loven.
ATP har oplyst over for mig, at ATP samtidig har forpligtet sig til at praktisere aktivt og socialt ansvarligt ejerskab i forhold til deres investeringer.
ATP's bestyrelse har således fastlagt en overordnet ramme for, hvordan samfundsansvaret integreres i ATP's investeringsbeslutninger.
Konkret betyder det bl.a., at de virksomheder, som ATP køber aktier i, skal respektere lov og ret i de lande, hvor de opererer.
Derudover skal virksomhederne respektere de regler, normer og standarder, der følger af konventioner og andre internationale aftaler, som Danmark har tiltrådt i regi af f.eks. EU og FN.
Det gælder, uanset om de lande, som selskabet opererer i, har tiltrådt disse konventioner.
Jeg vil til slut tilføje, at det for mig selvfølgelig er vigtigt, at ATP forvalter sine investeringer til bedst mulig gavn for sine medlemmer, og at de sikrer et så godt grundlag for deres pensioner som overhovedet muligt.
Steen Gade (SF), 2015-04-29:
Tak for svaret.
Jeg ved klart, at beskæftigelsesministeren ingen instruktionsbeføjelser har, men det er heller ikke det, jeg har spurgt om.
Jeg har spurgt, om det er beskæftigelsesministerens synspunkt, at ATP også skal vise samfundsansvar.
Jeg har også læst, at ATP har fået en pris for deres samfundsansvar, en pris, som handlede om, at nydanske kvinder blev hjulpet ind på arbejdsmarkedet, og stor ros til ATP for det, men, hr. beskæftigelsesminister, har det ikke kostet penge for ATP?
Og kunne ATP i deres CSR-politik, som det hedder med et fint ord, så ikke også godt have besluttet, at de gav penge til oprydningen efter et giftdepot, som de har været med til at tjene penge på via den produktion, der har været med til at lave det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Det er meget forståeligt, at vi sådan nu her også bevæger os lidt ind på det næste spørgsmål.
Det, jeg redegjorde for, var det der samfundsansvar, som ATP har, som handler om at følge internationale konventioner osv., og så gjorde jeg også meget klart, hvad lovgrundlaget er for det her, og det er faktisk ikke noget nyt.
Det er faktisk helt tilbage til, da ATP blev etableret i 1963, hvor man også diskuterede det her, hvor daværende arbejdsminister Erling Dinesen tilkendegav, at man ikke må placere pengene, så der drives aktiv erhvervspolitik.
Så der er nogle meget klare lovgrundlag for, hvordan ATP kan investere sine penge, som handler om, at der skal være det bedste afkast og forrentning af den pension, som borgerne har brug for, og det er det, der er lovgrundlaget.
Uanset hvad jeg måtte have lyst til, og hvad jeg måtte have af ønsker osv., så er der et klart lovgrundlag på det her område.
Steen Gade (SF), 2015-04-29:
Ja, der er et klart lovgrundlag, og jeg står også med det her.
Det har betydet, at Cheminova mener, at de skal have en politik for samfundsansvar, og det er jeg fuldstændig enig i at enhver hæderlig virksomhed skal have, og det koster penge.
Og hvis man har det, er logikken jo altså også, at man så selv må bestemme – inden for lovens rammer – hvad man bruger det til.
Og når man må bruge det til at få nydanskere i arbejde – hvad der efter min mening er et fuldstændig hæderligt formål – så mener jeg jo heller ikke, at det kan være i modstrid med loven, at man bruger det på andre formål.
Jeg ved ikke, om ministeren har en kommentar til det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Jeg har den kommentar, som også vil fremgå af mit svar på det næste spørgsmål, at der er faldet en dom i den her sag, og jeg har ikke instruktionsbeføjelse i forhold til ATP og dets bestyrelse, og hvordan den forvalter det.
Jeg har et lovgrundlag, som jeg har refereret for hr. Steen Gade nu her, og jeg vil gerne sige, at det lovgrundlag er forholdsvis firkantet.
Det handler om, at ATP skal forvalte sine penge, så det er til størst mulig gavn for pensionen for kommende pensionister, og det er jo selvfølgelig også et ædelt og godt formål.
Steen Gade (SF), 2015-04-29:
Jeg vil bare slutte af med at læse det op, som jeg i hvert fald har fundet i loven, og det er, at man skal bruge sin kapital på en hensigtsmæssig og for medlemmerne tjenlig måde, således at der er betryggende sikkerhed for, at Arbejdsmarkedets Tillægspension til enhver tid kan opfylde sine forpligtelser.
Ved midlernes anbringelse skal der tilstræbes en opretholdelse af midlernes realværdi.
Det lader vi lige stå og blinke, indtil jeg går til det næste spørgsmål.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Jeg vil bare sige til hr. Steen Gade, at jeg i den her situation ikke bevæger mig ud i nogen juridisk fortolkning, det er jeg ganske enkelt ikke klædt på til, og derfor er det selvfølgelig korrekt, at det er det rigtige, hr. Steen Gade har læst op.
Det er også korrekt, hvad jeg har sagt om, at loven er forholdsvis klar på det her område, med hensyn til hvad bevægelsesmulighederne er for ATP.
Steen Gade (SF), 2015-04-29:
Kan ministeren bekræfte, og mener ministeren i givet fald, at det er tilfredsstillende, at ATP som aktionær ikke kan stemme for et forslag om at bruge en del af afkastet fra salget af Cheminova til at fjerne giftdepotet ved Høfde 42, og at forslaget derfor risikerer at falde, fordi der ikke er et kvalificeret flertal?
Det spørgsmål lyder så i forlængelse af det sidste spørgsmål: Kan ministeren bekræfte, og mener ministeren i givet fald, at det er tilfredsstillende, at ATP som aktionær ikke kan stemme for et forslag om at bruge en del af afkastet fra salget af Cheminova til at fjerne giftdepotet ved Høfde 42, og at forslaget derfor risikerer at falde, fordi der ikke er et kvalificeret flertal?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Steen Gade bliver så glad for mit svar nu her, men jeg må jo læse det svar op, som er det juridisk korrekte svar, og det er som følger: Det følger ganske enkelt af loven, at medlemmernes pensionspenge ikke må bruges til andet end det, der fremgår af dette formål.
Det vil være i strid med loven, hvis ATP giver sig til at forfølge andre formål.
ATP har aktier i Auriga, tror jeg det hedder, som ejes af Cheminova.
En dom fra Vestre Landsret fastslår, at Auriga ikke er forpligtet til at betale til oprydningen på Harboøre Tange, og det vil være i strid med ATP's formål og i strid med loven at støtte en oprydning, der vil få negativ økonomisk betydning for ATP's medlemmer.
Forskningsfonden ved Aarhus Universitet har stillet forslag om, at aktionærerne i Auriga skal give et større beløb til en fond, som skal finansiere oprydningen på Harboøre Tange.
ATP har over for mig oplyst, at ATP vil følge Aurigas bestyrelses indstilling om ikke at stemme for forskningsfondens forslag på generalforsamlingen.
Det er sådan set det svar, som jeg kan give, hvor man også kan ihukomme det, jeg sagde indledningsvis om instruktionsbeføjelser og det klare lovgrundlag, og så kan vi alle sammen have følelser i forhold til Harboøre Tange og Høfde 42.
Jeg tror, hr. Steen Gade og jeg har været med i så mange år, at det har fulgt os i hele vores politiske arbejde, men det er så en helt anden historie.
Steen Gade (SF), 2015-04-29:
Beskæftigelsesministeren har fuldstændig ret i, at jeg ikke blev særlig glad for svaret.
Det er jo, fordi jeg sådan set har stillet et spørgsmål om ministerens holdning, men den forstår jeg så er gemt et andet sted.
Det er jo interessant, når vores miljøminister har givet udtryk for, at hun synes, at virksomheden har et moralsk ansvar, og hvis virksomheden har et moralsk ansvar, er det jo også ATP.
Jeg ved ikke, hvordan ministeren egentlig har det med den oplevelse af, at den største kapitalist i den her sammenhæng – altså Aarhus Universitet – godt vil være med til at betale for noget oprydning, mens forvalterne af lønmodtagernes kapital siger nej, på trods af at vi lige blive enige om, at de også føler et samfundsansvar og har en politik for samfundsansvar.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-29:
Det at være minister er på alle måder spændende og udfordrende, og man har nogle gange rig mulighed for at komme med meget klare politiske tilkendegivelser, mens man andre gange bliver nødt til at stå på en anden grund, fordi man også er forvalter af loven og står til ansvar over for Folketinget.
Det er sådan set den sidste opgave, jeg har påtaget mig i spørgerunden her.
Jeg tror, at jeg har forsøgt at beskrive meget præcist, hvad formålet er med loven, hvad der er det lovlige i det her, og det er negative svar i forhold til den indgangsvinkel, som hr. Steen Gade har til det.
Jeg refererede helt tilbage til lovens grundlæggelse i 1963, og jeg kan jo ikke andet som minister, som har ansvaret på det her område, end at referere det lovgrundlag, der er, og den juridiske vurdering af den her sag, som kommer op til mig.
Sådan er det jo også en gang imellem.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Vi skal ikke som samfund lægge borgerne unødige hindringer i vejen, men skal hjælpe med ordentlige og smidige løsninger og god offentlig service.
Men når det er sagt, er jeg nødt til at skuffe spørgeren med, at jeg jo ikke kan forholde mig til rimeligheden i forhold til den konkrete sag, der beskrives i spørgsmålet, af den simple årsag, at jeg ikke kender de nærmere omstændigheder i den konkrete sag.
Men jeg kan sige generelt, at når en dansk statsborger genindrejser her til landet efter et udlandsophold på over 6 måneder og derfor på det tidspunkt vil være registreret som udrejst i CPR, så skal vedkommende opfylde indrejsebetingelserne.
For danske statsborgere gælder der jo ikke krav om gyldig opholdstilladelse som grundlag for registrering af indrejse, men det betyder, at de øvrige almindelige betingelser for registrering skal være opfyldt.
Det vil sige, at opholdet her i landet skal have en varighed på over 3 måneder, og den pågældende skal have en bopæl eller et fast opholdssted.
Normalt kan registrering af indrejse i CPR for danske statsborgere derfor ske umiddelbart og uden forsinkelse.
Det er f.eks. tilfældet, hvis borgeren oplyser, at borgerens bopæl er en c/o-adresse, men hvor beboeren på adressen oplyser, at borgeren ikke skal bo der.
Der kan også være tale om, at kommunen har grund til at tvivle på, om opholdet her i landet varer over de her 3 måneder.
Til spørgsmålet om muligheden for at få sundhedskort kan jeg uden at gå for langt ind på en anden ministers område blot oplyse, at sundhedskortet efter reglerne i sundhedslovgivningen tildeles, når en person i CPR er registreret med bopæl her i landet.
Tak for spørgsmålet og for muligheden for at genoptage vores drøftelser fra det samråd, vi gennemførte med samme tema i går.
Det er jo ikke helt klart, hvad det er, spørgeren mener med de seneste 3 år.
Er det de seneste 3 år, altså 2012-2014, eller er det de 3 år frem til 2013, altså fra 2011, som er nogle af de år, man tidligere fra spørgerens side har interesseret sig for, og for hvilke der i øvrigt foreligger regnskabstal?
Men jeg vil gerne tale om begge perioder, altså både de seneste 3 år og de 3 år, vi har regnskabstal for, altså frem til 2013.
Hvad angår 2011-2013, ligger de kommunale serviceudgifter på næsten samme niveau i alle 3 år.
Der er et fald i de reelle udgifter fra 2011 til 2013 på 0,1 pct., og det må man da vist for alle praktiske formål kalde uændrede udgifter.
Der er efter regeringens vurdering på den baggrund ikke sket en forringelse af den kommunale service i denne 3-års-periode.
Tager vi 2014 med, er det sådan, at vi endnu ikke har set det kommunale regnskabsresultat, selv om tiden nærmer sig.
Men jeg vurderer, at det vil vise sig, at der har været en vis vækst i serviceudgifterne og også en serviceforbedring i kommunerne som helhed.
Så alt i alt har der hverken været tale om minusvækst i kommunerne eller en forringelse af den kommunale service.