Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Vores mål er, at alle i Danmark altid kan komme gratis på sygehuset eller til lægen.
Alle skal have den bedste behandling uden skelen til pengepungen, og som fællesskab skal vi offensivt forebygge sygdomme og sikre alle et sundere liv.
Men de sidste mange år er udviklingen gået i den gale retning.
Befolkningen deles i stigende grad op i et A- og et B-hold.
Dem med sundhedsforsikringer kommer forrest i køen, og dem uden må leve med et offentligt sundhedsvæsen, der har svært ved at følge med udviklingen, selv når det gælder livstruende sygdomme.
Samtidig halter forebyggelsen bagefter.
Derfor mener Socialdemokratiet, at der er brug for nytænkning.
Der er brug for højere afgifter på de produkter, der ødelægger danskernes helbred: tobak, mættet fedt, slik, sodavand og chokolade.
Der skal indføres en arbejdsskadeafgift, som betales af virksomheder med særlig mange arbejdsskader, og fradragsretten for sundhedsforsikringer skal afskaffes.
Så kan vi prioritere verdens bedste sygehuse og forebyggelse for alle.
Det mener vi i Socialdemokratiet er fair forandring.
Vi oplever lige i øjeblikket, at regeringen systematisk undergraver de offentlige sygehuse og forgylder de private sygehuse.
Samtidig er antallet af danskere, der har en sundhedsforsikring eksploderet.
Det gør det umuligt at fastholde et ordentligt og fagligt forsvarligt sundhedsvæsen for alle patienter.
Hvis den frie og lige adgang skal genoprettes, skal Socialdemokraterne vinde kommende valg.
Vi har lige haft et til regionsråd – der vandt vi fire ud af fem regioner – og nu satser vi på at vinde regeringsmagten tilbage sammen med SF, De Radikale og Enhedslisten.
Danskerne vil være delt op i A- og B-hold, efter om de har en sundhedsforsikring, med pensionisterne og de arbejdsløse som de store tabere.
De private sygehuse vil på grund af det udvidede frie valg efter blot 1 måned, overbetalingen fra 2002 til 2008 samt den manglende konkurrence indbyrdes have mulighed for at trække de bedste læger væk fra de offentlige sygehuse og kunne tilbyde bedre fysiske rammer.
Det kommende valg er sidste chance for at standse den udvikling.
Siden 2001 er antallet af sundhedsforsikringer steget fra, at næsten ingen til nu knap en million danskere har en sundhedsforsikring.
Det betyder, at der er opstået et A-hold med de 1 million danskere, der er sikret hurtigere adgang til undersøgelse, diagnosticering og behandling hos speciallægen og på sygehuset.
De resterende 4,5 millioner danskere er ikke alene på B-holdet, så de må vente længere på behandling, de er også med til at finansiere den hurtigere behandling af A-holdet.
Staten taber årligt 700 mio. kr. på, at sundhedsforsikringer betalt af arbejdsgiveren er skattefrie – 700 mio. kr., som kunne være brugt på det fælles sundhedsvæsen til at modvirke ulighed i sundhed frem for at øge den.
Derudover er der her tale om skabelsen af en ulighed i sundhed, som udelukkende er politisk skabt her på Christiansborg.
Den handler ikke om, at nogle bor i Yderkantsdanmark med svær adgang til speciallæger og mangel på praktiserende læger, eller om, at der er nogle lavtuddannede eller ufaglærte, det handler ikke om, at nogle drikker for meget cola eller skal motiveres til at bevæge sig mere frem for at tage bilen, nej, skævheden er udelukkende betinget af en politisk beslutning om via vores skattesystem at favorisere de mennesker, der er på arbejdsmarkedet, frem for dem, der er uden for: de ældre, vores børn og de syge.
Tættere på et klart billede af regeringens sundhedspolitik kommer man vist ikke.
Det er en helt bevidst politik, der handler om at favorisere dem, der er stærke i forvejen og har tilknytning til arbejdsmarkedet, primært de privatansatte, frem for dem, der står udenfor.
De kan så få af satspuljen til de mange udmærkede projekter, som ministeren redegjorde for.
Det er velkendt, at en række eksperter har anbefalet, at man afskaffer fradragsretten for sundhedsforsikringer.
Eksempelvis anbefaler Skattekommissionen i sit oplæg til en ny skattereform, at man fjerner skattefradraget.
De økonomiske vismænd har også peget på, at skattefradraget for de arbejdsgiverbetalte forsikringer ikke er med til at løse problemerne i vores sundhedsvæsen.
I en kronik i Berlingske Tidende den 10. november 2009 er Det Økonomiske Råds formandskab citeret for følgende: »Den kraftige vækst i de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er imidlertid drevet af, at forsikringer er skattefri for lønmodtagerne.
Det svarer til statsstøtte.
Sundhedsforsikringer dækker også ydelser, som ikke er en del af de offentlige tilbud, og det er efter vores mening ikke godtgjort, at sundhedsforsikringer giver tilsvarende besvarelser i de offentlige sundhedsudgifter.« …
Derudover har flere eksperter peget på, at skattefradraget er massivt skævvridende, bl.a. Kjeld Møller Pedersen fra Syddansk Universitet.
Forsikringsbranchen har også været ude at fortælle om, at der i fremtiden vil være endnu flere, der bruger systemet.
Derfor er det klar tale, når der fra S, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten kommer følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at det danske sundhedsvæsen bygger på princippet om lige adgang til det offentlige sundhedsvæsen, og at offentlige midler ikke bør bruges på tiltag, der skaber ulige adgang til sundhedsvæsenet.
Folketinget konstaterer endvidere, at regeringen i 2002 indførte skattesubsidiering af arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, der ifølge lovbemærkningerne også ville gavne grupper uden sundhedsforsikring, idet flere behandlinger i privat regi ville forkorte ventetiderne.
Idet Folketinget bl.a. bemærker, - at Rigsrevisionen har fastslået, at der ikke kan konstateres en sammenhæng mellem flere forsikrede og et fald i ventetider, - at Det Økonomiske Råd har fastslået, at patienter med forsikring kan opnå kortere ventetid til offentlig finansieret behandling end andre, konstaterer Folketinget, at skattesubsidieringen ikke gavner alle grupper, men indebærer statsstøtte til en ordning, hvor en afgrænset gruppe har særlig adgang til sundhedsydelser, og som skaber ulige adgang til offentlig behandling.
Folketinget pålægger derfor regeringen at fremsætte lovforslag, der afskaffer skattesubsidieringen af arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.«