runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
Man kan jo desværre også risikere det modsatte.
Altså, man kan jo også risikere, at der vil blive fremsat en række beslutningsforslag, som så bliver hældt ned af brættet, og så vil der være nogle, der naturligt på et tidspunkt vil komme og sige: Jamen hvorfor så egentlig overhovedet bruge det, hvis der ikke er noget, der bliver gennemført alligevel?
Det kan vi af indlysende årsager ikke vide, men det er også et scenarie, som vi selvfølgelig er nødt til at tage med i vores betragtning.
Man kan sige, at det er fuldstændig rigtigt, som det er fremført i debatten, at der f.eks. i Finland har været nogle udmærkede forslag, som er bragt frem, f.eks. forslag om homoseksuelle ægteskaber, homoseksuelles ret til ægteskab, men det er jo allerede gennemført i Danmark, fordi vi faktisk har et ret progressivt Folketing.
Så nogle af de her elementer kan vi jo i hvert fald sige næppe kommer ind som forslag.
Omvendt kan man sagtens forestille sig, at der vil være 50.000, som måske har den holdning, at de ikke skal have lov til at blive gift i folkekirken, selv om der jo er indført lovgivning om, at det skal være muligt.
Det kan jeg da allerede nu bebude at Socialdemokraterne ikke vil kunne støtte.
Så hvis der er 50.000, der støtter sådan et forslag, så kan det jo godt være, at de bliver lidt skuffede.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-29:
I den sidste undersøgelse, jeg så, lå vi markant i bunden, under f.eks. journalister og ejendomsmæglere.
Kunne man forestille sig, at et forslag som det her kunne være med til at række hånden ud til befolkningen og involvere befolkningen og på den måde skabe mulighed for, at vi forbedrer vores troværdighed over for befolkningen og får en bedre dialog?
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
I alle tilfælde går jeg ud fra at forslagsstillerne har en idé om, hvordan man netop kvalificerer forslaget, sådan at det kan virke som beslutningsforslag her i Folketinget.
Det er lidt uklart for mig, hvordan man har tænkt sig at gøre det i praksis, al den stund at jeg antager, at hvis man skal have folk til at skrive under på et forslag, skal de også kende forslagets fulde karakter.
Deraf må det vel også forventes, at der skal være en sådan proces, at det er et færdigbeskrevet juridisk holdbart beslutningsforslag, som man fremsætter, og som folk kan tage stilling til.
Derfor antager jeg også, at der skal være en relativt stor administrativ assistance til at bistå de mennesker, som i givet fald skal fremsætte beslutningsforslaget.
Jeg går ud fra, at det er noget af det, som vi også kan få uddybet yderligere i forbindelse med udvalgsbehandlingen, for jeg er faktisk i tvivl om, hvordan det skal fungere i praksis.
Trine Torp (SF), 2016-04-29:
Jeg er helt enig, så det vil jeg rigtig gerne være med til at udvikle.
Jeg tænker bare igen: Er det et enten-eller?
Man kunne jo forestille sig, at nogle af de her borgerdrevne initiativer faktisk gav anledning til, at der blev lavet en høring – så man fik kvalificeret de forslag endnu mere og kvalificeret det beslutningsgrundlag, der skal til for at kunne behandle forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
Nu nævner ordføreren selv høringer som et rigtig godt eksempel, og jeg går ud fra, at når ordføreren siger høringer, mener hun ikke dem med skriftlige høringssvar, men de høringer, som vi arrangerer i de forskellige udvalg.
Jeg synes, at vi har været for dårlige i de senere år til at gennemføre høringer, altså ikke blot høringer vedrørende aktuel lovgivning, men også høringer, som har en bredere karakter og en mere involverende karakter.
At bruge det redskab bedre og mere aktivt synes jeg ville være fremragende og et fantastisk godt eksempel på noget, vi kunne gøre.
Hvordan vi skal sætte det i system, ved jeg sådan set ikke, men det handler jo først og fremmest om at få de gode ideer.
Men pointen med det er sådan set også, at høringen, høringsredskabet – det at gennemføre en åben høring i et udvalg – har den karakter, at man netop i højere grad kommer rundt om et emne og får belyst et emne.
Og så kan der på baggrund af det være forskellige initiativer, der tages.
For det er jo ikke altid, at det rigtige svar er at lave et beslutningsforslag.
Så høringen som redskab synes jeg fortjener at få endnu større udbredelse.
Trine Torp (SF), 2016-04-29:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren nævnte de andre rigtig gode værktøjer, vi har, bl.a. det her med høringerne.
Men høringer er jo noget, vi tilrettelægger herindefra, mens sådan nogle borgerdrevne initiativer er initiativer, der vokser nedefra.
Så jeg vil først høre, om ordføreren vil anerkende, at der er en forskel, med hensyn til hvor initiativet kommer fra – om det er borgerdrevet eller der er tale om de høringer, som bliver arrangeret herindefra.
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
Vi er bestemt ikke afvisende over for at prøve nye ting af, tværtimod.
Jeg tror vist også, jeg fik ridset op i min ordførertale, at vi netop selv har været sammen med Det Radikale Venstre om at tage forskellige initiativer, som skal gøre den her adgang til at få gode ideer og forslag over for borgerne, endnu bedre.
Jeg er glad for, at ordføreren fremhæver, at man ønsker at overholde grundloven, men det, som selvfølgelig er det store spørgsmål, er, om det også er i grundlovens ånd, altså om det også er hensigten i grundloven.
Her vil jeg f.eks. nævne § 42, stk. 6, som jo arbejder med, om der er nogen ting, som ikke egner sig til at blive arbejdet med i forhold til f.eks. folkeafstemninger.
Men det kan jo være noget af det, som vi kan få uddybet nærmere i den kommende udvalgsbehandling.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-29:
Jeg kan så berolige Socialdemokratiet med, at Alternativet også er meget opmærksom på grundloven, og at vi hele tiden overholder grundloven, som jeg også understregede det over for ministeren.
Det tror jeg vi alle er herinde.
Det lyder da egentlig fantastisk, hvis det her forslag kan blive stemt igennem i dag og så samtidig være med til at være katalysator for, at alle de andre muligheder bliver genopfrisket for folk, så vi får et meget mere levende og involverende repræsentativt demokrati.
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
Min pointe var faktisk, at der er rigtig mange ting, der er glemt, og som ikke får tilstrækkelig opmærksomhed.
Mange af de værktøjer, der findes i dag, er jeg ret overbevist om ganske få borgere kender til, og det er jo ærgerligt, fordi den mulighed jo netop er der, altså bl.a. for at kunne deltage i høringer; ikke bare i høringer om lovgivning, men også de utrolig mange bekendtgørelser, som vil påvirke almindelige borgere i deres hverdag.
Jeg ville ønske, at mange flere kendte til de formål.
Det betyder selvfølgelig rigtig meget for os Socialdemokrater, det bliver jeg nødt til at understrege.
Men jeg vil dog rose det element, at man har indsat en egentlig solnedgangsklausul, der skal forstås på den måde, at hvis det her bliver vedtaget, skal det også evalueres, og at det automatisk løber ud, hvis man ikke vælger at forny det.
Det element vil jeg altså godt rose.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-29:
Tak, og tak til ordføreren for hans refleksioner over det her beslutningsforslag.
Jeg har lyst til at spørge ind til noget.
Det lyder, som om det er meget fatalt; hvis det her bliver indført, vil vi glemme alt det andet, vi gør.
Det, der jo er tale om her, er et eksperiment, hvor vi vil prøve noget af, der minder om noget, man har gjort i andre lande med stor succes.
Vi vil så også prøve det af her og se det som et supplement til alt det andet, vi gør i folkestyret herinde, for at have en god kontakt og en god dialog mellem borgere og os.
Så kan ordføreren ikke se, at det her er endnu et tiltag for at skabe et mere levende, repræsentativt demokrati?
Vi glemmer jo ikke alt det andet, fordi vi gennemfører det her.
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Jeg oplever, at det, fru Josephine Fock siger, er det, jeg gør, når jeg er ude at mødes med folk, når jeg virker politisk.
Jeg var ude i går til et debatmøde i Søllerød med 90 mennesker.
Det var et rigtig flot møde med en god debat og en god diskussion.
Så jeg oplever faktisk, at jeg gør de ting, som fru Josephine Fock beskriver.
Og jeg mener altså, som jeg har sagt, at det her vil betyde, at vi får endnu flere enkeltsager på Folketingets bord, og det mener jeg ikke er den parlamentariske forsamlings credo.
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
Jo, jo, bestemt, bestemt
Min bemærkning desangående handler jo alene om, at i ånden i grundloven, dengang man bl.a. så på, hvilke typer af lovgivning der ikke ville egne sig til, at man lagde dem ud til befolkningen til folkeafstemning, er der nogle elementer af det, hvor man sagde, at det ikke giver speciel god mening, og spørgsmålet er blot, om forslagsstillerne har gjort sig overvejelser om, om der er nogle typer af forslag – som jo også grundlovens forfattere har gjort sig af overvejelser – som ikke vil egne sig til at blive stillet på den måde.
Noget af det, som man jo i grundloven forholder sig til, er bl.a. udskrivning af skatter, ekspropriation og den slags ting, som jo ganske givet vil være noget, som jeg er ret sikker på man godt kunne få en stor befolkningsgruppe til at skrive under på, altså at de gerne vil slippe for en bestemt skat f.eks. Men er det også noget, som man forestiller sig skal ind igennem den her proces?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
I vores optik gælder det det hele.
Ordføreren og jeg er jo også ordførere på andre områder.
Det, der bl.a. står her, er, at forslag til finansloven bl.a. ikke skal lægges ud til folkeafstemning, men man kunne jo godt forestille sig, at der var en debat ude i befolkningen om – ja, skal vi tænke højt – det såkaldte omprioriteringsbidrag, og det kunne da være interessant, hvis der kom et forslag ind ude fra befolkningen om, at de sådan set gerne vil have, at vi diskuterer omprioriteringsbidraget endnu en gang herinde i Folketingssalen.
Det kunne da være et emne.
Tænk, hvis man kunne skabe en offentlig debat om omprioriteringsbidraget, så debatten ikke udelukkende er født af os herinde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-29:
Regeringens to forslag retter sig mod den situation, hvor overgrebet har fundet sted, altså strafskærpelse og videoafhøring af børn.
Men vores succeskriterium må jo være at forhindre, at overgrebet overhovedet finder sted.
Det er ikke så meget en kritik af de forslag, der har været fremme, for de kan være fine nok, men vi mangler – det er jeg enig med forslagsstillerne, Enhedslisten, i – noget mere fokus på, hvordan vi forhindrer, at de overhovedet finder sted, altså forhindrer overgrebene.
Så er ordføreren ikke enig i, at de ellers fine forslag, som regeringen er kommet med, henvender sig til sådan en situation, hvor overgrebet har fundet sted?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Det er jeg for så vidt fuldstændig enig i.
Men det her er jo bare et ekstra værktøj.
Hvorfor synes ordføreren ikke, det kunne være interessant at have et ekstra værktøj i kassen, så vi kan bruge det til at få debatter om beslutningsforslag her i Folketingssalen?
Søren Gade (V), 2016-04-29:
Det kan jeg sagtens.
Jeg har stor tillid til befolkningen.
Det er befolkningen i Danmark, der vælger de 179 folketingsmedlemmer, og er de ikke tilfredse med de 179, kan de vælge nogle andre.
Det, jeg bare stilfærdigt siger, er, at der er en lettere måde at få et forslag i Folketingssalen på end at indsamle 50.000 stemmer, og det er at ringe til en politiker.
Sådan har det været hidtil, og sådan tror jeg også det vil være fremadrettet.
Jeg tror ikke på, at der er, hvad skal vi sige, en trykkoger af forslag fra tusindvis af folk ude i Danmark, som går og er indebrændte over, at de forslag ikke bliver behandlet i Folketinget.
Jeg mener faktisk, at de danske politikere på tværs af partierne lytter, og at vi her i Folketinget behandler rigtig mange forslag, som har sin rod i offentlige debatter og i organisationer og hos enkelte borgere, som mener, at lige præcis deres emne kalder på en debat i Folketinget.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Tak til ordføreren.
Jeg vil godt lige bore i det med, hvad det så er for nogle forslag fra befolkningen, man risikerer at få.
Nu står vi og snakker om, at der er rigtig stor mistillid i befolkningen over for politikerne, men det kunne næsten lyde, som om det også går den modsatte vej.
Og jeg synes jo, det er vigtigt at hæfte sig ved det, min kollega hr. Rasmus Nordqvist siger, altså at de eksempler, man har set i Finland, har været alvorligt mente forslag, som er vigtige at få debatteret i Folketingssalen.
Så kunne ordføreren ikke lige uddybe det med tilliden til, hvad det er for nogle forslag, befolkningen kunne finde på at komme med?
Søren Gade (V), 2016-04-29:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Nordqvist, at selv om regeringen jo er i mindretal, er jeg ikke bekymret på demokratiets vegne for, at demokratiet bryder sammen, fordi det her forslag eventuelt bliver vedtaget.
Det vil jeg gerne slå fast.
Men der ligger noget principielt i det, jeg siger, altså det her med, at i dag fører offentlige debatter jo også til forslag her i Folketinget.
Hvis hr. Rasmus Nordqvist har nogle vælgere i København, eller hvor de nu måtte være, som mener, at der er et forslag, som det er vigtigt bliver behandlet i Folketinget, så er jeg helt sikker på, at hr. Rasmus Nordqvist er en sådan type politiker, at hr. Rasmus Nordqvist vil lytte til den her borger, den her vælger og bringe det op i Alternativets gruppe og så fremsætte et beslutningsforslag i Folketinget.
Så jeg mener faktisk, at muligheden er her i dag, og derfor mener jeg, at forslaget er overflødigt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-29:
Men jeg må så sige, at det her forslag jo er stærkt inspireret af ting, man har i andre lande, også lande, vi kan sammenligne os med på rigtig mange måder – Finland, England eksempelvis.
Og det, der er interessant at se der, er jo, at det ikke bare er diverse små personsager, der vælter frem, som vi så – hvis det var her – skulle sidde og debattere til kl. 4-5 stykker om morgenen hver tirsdag, onsdag og torsdag.
Anerkender ordføreren ikke, at det måske er en ubegrundet frygt at tro, at vi skulle være så specielle i Danmark, at her ville det blive personsager, der ville vælte frem?
Søren Gade (V), 2016-04-29:
Jeg forstår helt hr. Rasmus Nordqvists spørgsmål, og jeg vil sige til hr. Rasmus Nordqvist, at jeg heller ikke opfatter det, som om hr. Rasmus Nordqvist og de andre forslagsstillere vil ødelægge det, vi har, men jeg deler justitsministerens bekymring for, at det mere bliver enkeltsagsdemokrati her i Folketinget.
Og hvorfor siger jeg det?
Jo, fordi det er sådan, at Facebook, de sociale medier er noget, som rigtig mange af os bruger, og det har jo både gode og dårlige sider.
Og det er rigtigt, som justitsministeren også gjorde opmærksom på, at der en gang imellem sker det, der hedder en shitstorm ude på nettet – det kan være om enkeltpersoner, det kan være om sager, det kan være om rigtig mange ting – og jeg tror faktisk ikke, det gavner demokratiet, at man i en ophidset debat på f.eks. de sociale medier kan klikke direkte over på sin NemID, og så klikke for et forslag, som er en enkeltsag, som ministeren også redegjorde for kunne være en dom i en konkret sag eller en ting, som ikke hører sig til herinde.
Jeg forstår ordføreren, hr. Rasmus Nordqvists, spørgsmål om flere redskaber, men jeg mener bare ikke, at det redskab, som man her vil indføre, nødvendigvis gavner.
Der er andre måder at nå det samme på.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-29:
Tak til ordføreren.
Når jeg hører på ordførerens tale, lyder det, som om det her forslag vil erstatte alt andet, vi gør – at vi visker tavlen helt rent, og så er det kun det her, vi bruger som det eneste redskab.
Kan ordføreren ikke se en idé i, at vi får flere redskaber, endnu flere redskaber, bliver ved med at udvikle nye redskaber, der netop gør, at vores demokrati bliver ved med at være stærkt?
Det her forslag sætter jo ikke spørgsmålstegn ved det repræsentative demokrati, vi har.
Det er jo et supplement til, hvordan vi netop arbejder med det repræsentative demokrati.
Så kan ordføreren ikke se, at det her jo ikke er en erstatning for noget, men et supplement til alle de andre gode redskaber?
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-29:
Hvis de her drøftelser i udvalget skulle ende op i – hvis spørgeren har tid – at vi kunne få en bredere forankring af det her beslutningsforslag, så tager jeg gerne diskussionen på udvalgsmøderne, og så ser vi, hvor langt vi kan nå der.
Der har vi ikke låst os helt fast, eller jeg vil i hvert fald ikke nu her fra talerstolen sige, at der ikke kunne være en drøftelse af at få en bredere opbakning til det her forslag.
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
For der er vel både fordele og ulemper ved at kunne få den måske lidt mere frie debat, der kan være i en udvalgsbehandling, altså hvis man vælger den der nye tilgang.
Det ved jeg ikke om ordføreren har gjort sig overvejelser om.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-29:
Om det også skulle være en mulighed, er jo noget, vi kan tage med til vores udvalgsbehandling.
Hvis der skal justeres lidt eller skrives noget ind i teksten, så vi også kan få spørgeren og spørgerens parti med, så vi får en endnu bredere forankret vedtagelse af forslaget her,
så er vi da villige til at diskutere, at det også kunne være en mulighed.
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
Det drejer sig om forslagets bemærkninger, hvor der henvises til, at man forestiller sig, at der anvendes den almindelige fremgangsmåde ved beslutningsforslag efter forretningsordenen, altså med en førstebehandling, en udvalgsbehandling og en andenbehandling her i salen.
Er det en mulighed, man også vil kunne anvende for den her type forslag, eller skal det i to behandlinger i Folketingssalen?
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-29:
Tak for det, formand.
Politikerlede, lukkethed, politikere, der ikke er på bølgelængde med borgerne om, hvad der foregår bag Christiansborgs tykke mure og meget mere.
Der har i lang tid været en mistro til politikere om, at de ikke har fingeren på pulsen ude hos vælgerne og slet ikke ude om i landet, som er rigtig langt væk fra Christiansborg.
Med dette beslutningsforslag om borgerdrevne forslag, der kan behandles i Folketinget, inddrager vi vælgerne i de politiske processer, hvor de mere aktivt kan tage stilling til politiske dagsordener, der ellers ikke ville have været behandlet på Christiansborg.
Tag nu f.eks. sagen om salget af DONG eller vedtagelse af offentlighedsloven – den mødte stor modstand ude i befolkningen.
Vi har i DF altid ønsket flere ting lagt ud til eksempelvis folkeafstemninger.
En vigtig ting for Dansk Folkeparti for at kunne være med i dette beslutningsforslag var, at vi fik indført, at det er et krav, at borgerdrevne forslag, der fremsættes i Folketinget, ikke er i strid med grundloven.
Det gælder selvfølgelig også de ting, vi har fået beskrevet af ministeren her i dag.
Det ønsker vi selvfølgelig bliver uddybet mere i en udvalgsbehandling.
Hvis vi nu ikke havde fået det her indskrevet i grundloven, kunne det jo have været sådan, at vi fik nogle urealistiske forslag om at afskaffe forsvaret eller nedlægge kongehuset, og det ønsker vi selvfølgelig ikke bliver debatteret i denne sal.
Men med dette forslag håber vi på at forsøge at få den danske befolkning engageret i de politiske spørgsmål og ikke mindst give dem en bedre forståelse af de politiske processer.
Vi ser frem til det videre udvalgsarbejde, og så skulle jeg også hilse fra De Konservative og sige, at de også kan støtte forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2016-04-29:
Derfor må man sige, at der jo i hvert fald er noget af det, der foregår derude, der trods alt siver ind igennem Christiansborgs tykke mure, og vi må da glæde os over, at vi politikere heldigvis stadig væk har to ører og kun en mund og derfor også bør bruge længere tid på at lytte end på at tale.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Jamen det kan jeg sådan set være meget enig i, jeg tror bare, at hvis vi igen lukker os om os selv – som jeg vil kalde det – og ikke respekterer folkedybet, så vil det være med til at øge den mistillid, der er til os herinde.
Og når jeg siger respektere folkedybet, er det jo ikke at følge det, men så er det at tage sig tid til at lytte og tage folkedybet alvorligt og få en diskussion her i salen af, hvordan man så skal håndtere det.
Og det bør vi vel som politikere kunne håndtere – at tage en alvorlig diskussion også af det, der rører sig i folkedybet, for ellers kommer der en adsplittelse.
Igen vil jeg bare påpege, at vi har indsat en solnedgangsklausul, altså at Folketinget skal se på det her forslag om 2 år for at se, om det virker, og så kan det være, at det ikke virker.
Det kan være, at ministeren får ret.
Men jeg vil meget anmode om, at ministerens parti genovervejer det, i forhold til at det her kunne blive endnu et værktøj til hele tiden at holde vores demokrati i gang.
Lige det sidste der forstod jeg nok slet ikke, for jeg har svært ved at se, hvordan det her forslag kan forhindre, at vi skulle arbejde mindre med gode ideer herinde, som ikke kommer ude fra befolkningen.
Så det forstår jeg nok ikke helt.
Jeg stiller lige et spørgsmål om det med folkeafstemning.
Kunne ordføreren ikke uddybe det, for det handler jo ikke om, at de her forslag skal ud til folkeafstemning.
Det handler om, at der skal være 50.000 borgere, der siger: Vi kunne godt tænke os, at det her blev drøftet inde i det danske parlament.
Søren Pind (V), 2016-04-29:
For mig er det vigtigt, at vi overholder grundloven.
Jeg er altså landets justitsminister.
Jeg føler meget for det ansvar, som påhviler mig, og derfor skal jeg selvfølgelig delagtiggøre Folketinget, når jeg mener, man opererer på kanten eller i modstrid med grundloven.
Dernæst kommer vi til spørgsmålet om, om jeg så i princippet ville støtte et forslag med det materielle indhold, at et vist antal borgere skal have krav på muligheden for at få en sag behandlet i Folketinget.
Det trækker egentlig tråde tilbage til den debat om offentlighedsloven, vi havde tidligere.
Jeg er meget, meget bekymret for den enkeltsagsorientering, som politik i højere og højere er præget af.
Jeg deler ikke Alternativets syn på, at det er positivt, at hvis man kan rejse en folkestorm i en bestemt sammenhæng, så kan det også komme herind og føje sig til det pres, der i øvrigt er på lovgivningsprocessen, så det bliver mere og mere fragmenteret, sådan som jeg har oplevet politik i de 20 år, jeg har beskæftiget mig med det, og det synes jeg er meget kedeligt.
Og i de her år er jeg i stigende grad bekymret for den fragmentering af det politiske, jeg oplever.
Jeg kan godt forstå ønsket, men jeg synes værktøjet er forkert.
Jeg mener, at borgerne har rigtig mange muligheder for at involvere sig, og jeg mener, de har muligheder for at påvirke.
Jeg vil ikke sætte noget antal på.
Jeg synes, det er fint, at én borger kan få ét forslag behandlet, hvis bare ét folketingsmedlem ønsker det.
Og på grund af bl.a. de sociale medier er kontakten i virkeligheden større, end den har været i rigtig mange år. Så svaret på spørgsmålet må efter den her lange omgang være nej.
Jeg beklager, at det tog lidt tid, formand.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-29:
Tak, og tak til ministeren.
Som ministeren helt rigtigt siger, er det netop beskrevet i bemærkningerne, at det her jo ikke på nogen måder skal være på kant med grundloven.
Og så blev jeg egentlig lidt nysgerrig, da jeg hørte ministerens tale.
Det er, som om det er ordene ret til i beslutningsforslaget, der gør, at regeringen ikke kan støtte det.
Så hvis der kom en anden formulering, hvorefter borgerne kan få fremsat et beslutningsforslag, ville det så være nok til, at regeringen vil støtte det her forslag, så vi kan få afprøvet nye måder at få involveret borgerne i demokratiet på?
Det er jo ikke en erstatning for alt det, man kender.
Vi beder ikke nogen om at lukke hverken facebookprofiler eller forbyder nogen at snakke med vælgere.
Vi beder netop om at få endnu et redskab til at have et sundt og levende demokrati.
Så er det alene det ord ret, der gør, at regeringen ikke ønsker at støtte det, eller hvordan skal jeg forstå ministerens tale?