runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Nu rangerer Tyskland jo ikke højere end Danmark i de ratings, der laves, tværtimod – Danmark ligger som nr. 5, og Tyskland ligger, jeg ved ikke lige hvor, men et stykke under os.
Og sådan som jeg også har forstået det på både høringssvar osv., er der jo ikke ret mange udenlandske erfaringer på det her område.
Men det er jo rigtigt, at der så ligger nogle erfaringer fra Tyskland, som jeg også synes det ville være værd at granske lidt nøjere, end at vi bare får at vide, at det har fungeret i Tyskland: Hvor højt er ulykkesniveauet i Tyskland?
Hvor kom man fra for 17 år siden osv. osv.?
Om det med Rigspolitiet vil jeg lige sige, at selv om de ikke vender sig imod lovforslaget, gør de jo opmærksom på nøjagtig de samme problemer som trafikforskerne ved DTU og Aalborg Universitet, nemlig at der kommer flere vognbaneskift, flere overhalinger, og at det fører til flere uheld.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Jamen jeg noterer mig, at det er rigtigt, at forskerne skriver, at vi nu vil få tre hastigheder.
Det skal jeg bare gøre opmærksom på at vi har i dag.
Altså, det har vi i dag.
Altså, der er jo ikke noget nyt i det.
Vi har 130 km/t., vi har 100 km/t., og vi har 80 km/t.
Nogle vil så sige, at vi har 110 km/t., fordi der skiltes med det i nogle situationer.
Men man har tre faste hastigheder, og det vil vi også have, efter at vi har vedtaget det her lovforslag.
Derfor er det bare, jeg siger: Lad os nu prøve at se, hvordan det her virker.
Det er alligevel erfaringen, der ofte leder en til de bedste resultater.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Tak for det.
Det er i forhold til det her med lastbilernes kørsel i byerne.
Nu taler ministeren jo meget om, at vi selvfølgelig skal læne os op ad de årelange erfaringer, der er, bl.a. i Tyskland.
Så kan det jo undre mig, som ministeren tilkendegiver i høringsnotatet, at man nærmere vil vurdere muligheden for at lade lastbiler følge skiltene inde i bymæssig bebyggelse.
Det vil man foretage en vurdering af her i 2016.
Nu er Danmark stort set det eneste land, hvor den her regel er gældende, så der har vel egentlig været nok mulighed for at trække på nogle erfaringer fra Norge, Sverige, Tyskland og andre europæiske lande, i øvrigt ligesom man har gjort med hele forslaget.
Jamen jeg er glad for, at jeg sparker en åben dør ind.
Jeg kunne godt tænke mig, at jeg så måske kunne pille døren helt af, når nu vi kommer med det her ændringsforslag.
For hvad er det, man ikke ved?
Når nu man i så mange andre sammenhænge skeler til udlandet, må man jo også i det her tilfælde kunne se, om der har været trafiksikkerhedsmæssige problemer eksempelvis i udlandet ved at lade lastbilerne følge skiltningen.
Det må jo være meget nemt at finde ud af, så man ikke har nødig at lave store, forkromede løsninger.
Og allerede i forvejen
har politiet jo foretaget en vurdering, når de skilter op på f.eks. en firesporet ringvej og siger, at her er det forsvarligt at køre 60 km/t. eller 70 km/t.
Så har man vel foretaget den trafiksikkerhedsmæssige vurdering.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-15:
Det er jeg rigtig glad for at Dansk Folkepartis ordfører bekræfter.
Og jeg tror, at hvis man skulle lave en sådan ændring, ville det jo netop være for at sikre muligheden for at lave det her flow, når det er nødvendigt, men jo ikke fordi den gennemsnitlige hastighed skal sættes op – for det kan der være alle mulige andre årsager til ikke at skulle gøre.
Men når det er, at det giver mening lige at lægge sig på 3-4 km/t hurtigere for at passe ind i den fart, der er, så skal der være den mulighed, altså for at sikre flowet, så vi får en mere sikker og en mere jævn trafik.
Det er jo derfor, vi fremsætter nogle af de her forslag.
Jeg vil da gerne sige, at vi fra socialdemokratisk side gerne vil være i dialog om det med lastbiler.
Vi skal lige vide noget mere om det, inden vi går videre med det, men det er i hvert fald ikke sådan, at vi afviser det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Jeg tror såmænd godt, at vi kunne fortsætte debatten her, og der kommer tit noget frugtbart ud af at tale med hr. Kim Christiansen, så det er kun godt.
Men det, jeg bare vil sige til det, er, at der, hvor nogle har rejst flaget, har de sagt, at vi er nødt til at gå ind og kigge på, hvor meget og hvad det betyder, vejet op imod at vi fik et flow, der var bedre, og hvor store de her ulykker ville være – altså hvor meget er det, vi taler om?
Så det er altså kun det, der gør det.
Jeg vil bare godt have undersøgt de ting.
Jeg tror, at den undersøgelse, der kommer, også kommer til at leve op til, at hr. Kim Christiansen kan vurdere det bagefter.
Det, der er problemet, er, at når man kører inde i en by og der er en meget tæt trafik, så ved vi, at ved de hastigheder, om det er 60 km/t. eller 50 km/t., er der endda en væsentlig længere bremselængde for de her tunge køretøjer.
Men jeg vil ikke afvise i dag, at man også kan sige, at jamen der er også nogle fordele ved det, for hvis folk nu følger trafikken – hvis det flow er der – kan det godt være med til, at der ikke opstår så mange farlige situationer.
Villum Christensen (LA), 2016-01-15:
Vi forudsætter ikke, at man altid kører nøjagtig og præcis lige op til hastighedsgrænsen.
Vi forudsætter, at man kører efter forholdene.
Og er der lidt højere grænser, kan man i endnu højere grad køre efter forholdene, og det giver måske nok den allermest smidige trafikafvikling.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Ja, men til gengæld er Rigspolitiet, DTU og trafikforskere ved Aarhus Universitet henholdsvis meget betænkelige eller direkte imod lovforslaget.
Så sådan kan man også stille det op.
Og Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, henviser til, at det skal klares ved teknik, og at der jo har været en teknologisk udvikling, ikke bare i forhold til lastbiler, men også i forhold til personbiler, og at vi har fået bedre veje.
Og det er alt sammen meget rigtigt, men hvorfor ikke indkassere gevinsten ved den udvikling i form af bedre færdselssikkerhed?
Højere fart – og det er vi vel enige om – trækker trods alt i den anden retning.
Hvorfor kompensere, om jeg så må sige, negativt for den gode tekniske udvikling, der har været, i forhold til biler og for den sags skyld også lastbiler, med hensyn til at vi har fået bedre veje?
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Jeg fornemmede ikke rigtig noget spørgsmål i det, men vil blot komme med en tilkendegivelse af, at det, at vi giver mulighed for at køre 100 km/t., jo ikke er det samme, som at man skal gøre det.
Og sådan er det jo med alle hastigheder.
Nu kan jeg se, at hr. Henning Hyllested trækker lidt på smilebåndet, men jeg vil sige, at jeg jo ser mange, der ikke kører de 110 km/t., man må på en motorvej.
Det kan så være til lige så stor gene, kan man sige, og kan skabe nogle farlige situationer.
Så det er jo altså nogle muligheder, vi her giver bilisterne, og vi håber da selvfølgelig også, at man vil tage imod dem og bruge dem med omhu, sådan at vi stadig væk har en god sikkerhed ude på vores landeveje.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-15:
Når vi taler transport er der jo to vigtige faktorer.
Den ene er mobilitet – at vi har et samfund, der har en god og høj mobilitet.
Det har Enhedslisten ikke keret sig så meget om, i hvert fald ikke når det drejer sig om det, der foregår på asfalt.
Den anden faktor er selvfølgelig trafiksikkerhed.
Og de to ting skal gå hånd i hånd; det skal altid være en balanceret tilgang.
Og jeg stod ikke her og sagde at bum, nu indfører vi tempo 100 for lastbiler; jeg sagde netop, at vi er indstillet på at drøfte det med branchen og få udboret de trafiksikkerhedsmæssige konsekvenser.
Og hvis det er sådan, at ny teknologi kan gøre, at vi får det bedre flow i trafikken, og at vi får den effekt, at i indersporet er den normale hastighed 90-100 km/t., så kunne det måske gå hen og blive en rigtig stor gevinst for trafiksikkerheden.
Jeg ved det ikke, og jeg vil ikke stå her og være skråsikker, men jeg synes bare, det fortjener en nærmere granskning i den kommende tid, og det kan jeg så høre at flere partier inklusive Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti også er indstillet på.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Tak for det.
Det, der triggede mig lidt, var hr. Henning Hyllesteds kommentar om, at Dansk Folkeparti presser voldsomt på for at få hastighederne op på nogle motorvejsstrækninger.
Det, jeg i al beskedenhed har spurgt lidt ind til – og det er bare, for at seerne derude ikke skal sidde med et helt forkert indtryk af Dansk Folkepartis holdning – er jo det med, at man bygger nye motorveje og nye motorvejsstrækninger, laver udvidelser på lange strækninger fra 2 til 3 spor eller fra 4 til 6, om man vil, altså bygger mere sikre veje.
Og så undrer det mig i den grad, at man fra Vejdirektoratets og politiets side vælger at skilte dem ned til 110 km/t.
Det synes jeg er en mærkelig dagsorden, og det derfor, jeg har stillet de her spørgsmål.
Så kan hr. Henning Hyllested være enig eller uenig.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, er det her med, at farten dræber.
Ja, det gør den, men har hr. Henning Hyllested nogen tal på, hvor stærkt der har været kørt ved de dødsulykker, der har været – som heldigvis er det laveste antal nogen sinde?
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jo, men det forudsætter vel, at lastbilerne også kommer op i fart.
Ellers giver det jo ingen mening.
Så skal Tempo 100-campingvogne og -trailere til at ligge og overhale lastbilerne.
Det er det, der sker, og det giver mange flere farlige overhalinger, for det er ulige farligere at ligge og overhale med en campingvogn eller en trailer på slæb.
Så det forudsætter i virkeligheden – men det er også tilkendegivet fra andre partier i dag, og måske tilslutter Liberal Alliance sig det – at lastbilerne også kommer op i fart, altså op på 100 km/t.
Villum Christensen (LA), 2016-01-15:
Eller også kunne man have den antagelse, at vi opnår langt færre af de lidt irriterende overhalinger, hvis man kan køre lidt stærkere i den første række.
Der er rigtig mange af de her overhalinger, der selvfølgelig skyldes, at man ikke kan komme op i det tempo, man gerne vil, og når man ikke kan det, må man ud at overhale.
Kan man køre lidt stærkere, kan det godt være, vi får lidt mindre kørsel ud og ind mellem de forskellige vognbaner.
Det er jo i princippet den antagelse, jeg lægger til grund.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jeg er ked af det, men når ordføreren siger, at det er irriterende at ligge bag ved campingvogne, som ligesom stopper trafikken, bliver jeg nødt til at sige: Jamen det er da ikke tilfældet.
De stopper da ingenting.
Alle os, der kører 110 km/t. henholdsvis 130 km/t., ligger jo ude i andet spor og overhaler.
Det, der sker med det her lovforslag, er, at vi får de der Tempo 100-campingvogne og -trailere ud at køre i andet spor i langt større omfang end ved de nugældende regler.
Villum Christensen (LA), 2016-01-15:
Tak for det.
Jeg skal ikke forlænge debatten om en forhøjelse af hastighedsgrænserne for campister og erhvervsdrivende, så vi kan forøge mobiliteten og fremkommeligheden på vejene.
Når det tilsyneladende ikke har færdselssikkerhedsmæssige implikationer, som det er beskrevet i den tyske Tempo 100-ordning, går det nok også an i Danmark.
Jeg læser det således, at netop de tekniske krav kan imødegå f.eks. risikoen for, at påhængsvogne kommer i slinger, når man kører stærkere.
Det er en vigtig pointe, og det synes jeg vi skal tage udgangspunkt i.
Alle ved jo også, hvor irriterende det er, at campingvogne og andre med tilkoblede påhængsvogne ligesom stopper trafikafviklingen, fordi de kører meget langsomt på motorvejene.
Vi synes, det er et godt forslag, og vi støtter det gerne.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jeg kan – klart nok – ikke vide, hvad der er Dansk Folkepartis eller hr. Kim Christiansens bevæggrund for at stille de mange spørgsmål om farten på vores motorveje, altså fra 110 km/t. til 130 km/t.
Jeg sad bare med spørgsmålet: Hvorfor spørger man så voldsomt ind til det, hvis det ikke er med det formål at komme til at forhøje fartgrænsen fra de 110 km/t. til de 130 km/t.
mange flere steder, end det i dag kan lade sig gøre?
Men okay, det kan jeg selvfølgelig ikke vide.
Jeg kan kun sige, at Vejdirektoratet – man kan jo næsten sige igen igen – også i deres allernyeste undersøgelse meget klart påpeger, at farten spiller en afgørende rolle i halvdelen af de dødsulykker, vi ser på de danske veje i dag.
Det er for mig nok til at sige, at farten spiller en meget, meget stor rolle.
Jeg har ikke nogen tal på, om fartgrænserne har været overskredet i de der tilfælde – det tror jeg for så vidt ikke de har, men det har jeg ikke tal på.
Det må man selvfølgelig kunne finde ud af om har været tilfældet.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak for det.
Det undrer mig, at Socialdemokraterne stemmer imod, for jeg har da indtryk af, at Socialdemokraterne også går meget op i borgernes retssikkerhed og i, at de kan få mulighed for at få oplysning om de her sagsbehandlingsfrister.
Nu er det jo sådan i dag, at de godt nok skal offentliggøres, men der står ikke noget nogen som helst steder om, hvor de skal offentliggøres henne.
Så i princippet kunne det være en brochure, der var lagt på biblioteket.
Mener Socialdemokraternes ordfører, at det er en rimelig måde at gøre det på med hensyn til at oplyse borgerne om sagsbehandlingsfristerne?
Ville det da ikke være bedre at offentliggøre det på kommunens hjemmeside?
Ja, så kan man selvfølgelig også offentliggøre det andre steder, men det kunne i hvert fald gøres obligatorisk, at det stod på kommunens hjemmeside, for så ville det være nemmere tilgængeligt for borgerne.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Altså, som sagt har vi en stor tiltro til, at kommunen har opført sig ordentligt over for sine egne borgere.
Hvad skulle tilsige, at kommunerne ikke opfører sig ordentligt og respektfuldt over for sine borgere?
Det gør de selvfølgelig ved at efterleve den informationspligt, de har, og også ved at inddrage borgerne.
Vi tror ikke på, at man partout får mere ud af en højere grad af centralisering i det her samfund, men det kan der jo ses forskelligt på.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti gerne vil have yderligere centralisering.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
For Dansk Folkeparti er borgernes retssikkerhed vigtig, og vi mener, det er vigtigt, at de kan finde oplysninger om sagsbehandlingsfristerne, så de kan følge sagerne, men også kan klage, hvis sagsbehandlingsfristerne ikke bliver overholdt.
Ordføreren siger, at man har tillid til det kommunale selvstyre, og det er jo også godt at have tillid, men når man gang på gang herinde, bl.a. i Socialudvalget, har fået kendskab til de undersøgelser, der er blevet foretaget, og til de mange fejl og mangler der også er på det kommunale område, så bør man også tage det til efterretning; det er vigtigt.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Jamen vi har stadig væk den overbevisning, at borgerne er bedst tjent med at tage en ordentlig diskussion med deres kommunalpolitikere om, hvorvidt man efterlever det, og vise kommunalpolitikerne, at der er andre traditioner andre steder, som man måske kunne kopiere.
Det er derfor, vi har et tilsynssystem for at sikre borgerne, og det er jo en naturlig ting i et velfungerende demokrati.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Jeg beklager, at jeg lige havde glemt, at forslagsstillerne selvfølgelig ikke kommer i ordførerrækken.
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten støtter det her forslag.
Det er vigtigt, at information af den her art er tilgængelig, så borgerne kan få et overblik, og så der er gennemsigtighed i oplysningerne.
Er det sådan verdens største og mest banebrydende forslag, vi er ude i her?
Nej, det er det nok ikke.
Er det så på den anden side lige så voldsomt et indgreb i det kommunale selvstyre, som det bliver gjort til heroppe?
Nej, det er det heller ikke.
Det er en lillebitte ting at pålægge kommunerne at gøre, og jeg synes, at særlig de partier, som står bag sådan noget som budgetloven og alle de økonomiske sanktioner, der er over for kommunerne, hvor man går ind og blander sig noget så gudsjammerligt i kommunal økonomi, skulle tale om kommunalt selvstyre fra den her talerstol med lidt mindre patos, end det har været tilfældet lige nu.
Jeg synes også, det er interessant, at det er ministeren, der taler om, at når det er sådan noget som det her, som faktisk sikrer, at borgerne har en gennemsigtighed af en art og dermed også er lidt mere i stand til at gennemskue deres egne rettigheder, og hvad de kan forvente i praksis, så skal vi have dialog, og så skal man tale med sin kommune om det.
Jeg beklager, men jeg ved simpelt hen ikke, hvor jeg taler med min kommune henne, og jeg er et forholdsvis ressourcestærkt menneske.
Men jeg ville ikke ane, hvor jeg skulle henvende mig for at indgå i en dialog med min kommune.
Det tror jeg egentlig er sjældent at rigtig levende mennesker gør. Så nej, Enhedslisten synes ikke, det er det mest revolutionerende forslag fra Dansk Folkeparti, men vi synes dog, det er et godt forslag, som vi vil støtte.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak for det.
Er ordføreren for Venstre ikke enig i, at det ikke bliver noget stort bureaukratisk lovkatalog, der kommer ud af det her, men at man bare eventuelt kan rette i bekendtgørelsen, i forhold til at de skal offentliggøres på kommunens hjemmeside?
Det skal jo være sådan, at borgerne kan finde de her sagsbehandlingsfrister.
Det, jeg i hvert fald har fået meldinger om, er, at de her sagsbehandlingsfrister ofte er gemt lidt af vejen, og at de ikke altid er til sådan lige at få adgang til.
Og derfor finder vi i Dansk Folkeparti, at det er vigtigt, at man tydeligt offentliggør det her på den kommunale hjemmeside, så borgerne kan finde dem.
Det, vi også har hørt noget om – det har jeg i hvert fald – er, at man også somme tider har været kreativ i forhold til de her sagsbehandlingsfrister.
Man har skrevet, at sagsbehandlingstiden varer fra 0 til 2 år eller sådan noget.
Så derfor deler jeg jo selvfølgelig ikke ordførerens holdning til det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Jamen så bliver jeg jo nødt til at komme med et modspørgsmål: Gemt af vejen hvor henne, altså gemt af vejen på hjemmesiden, eller hvad?
Hvis det ligger i en eller anden skuffe oppe på rådhuset, er det jo ikke offentligt.
Altså, jeg hører det sådan, at man er blevet kontaktet af nogle borgere, som har haft vanskeligt ved at finde oplysningerne på kommunens hjemmeside, og der er da mange hjemmesider, der kunne blive mere brugervenlige, ingen tvivl om det, men det løser det her jo ikke.
Det her siger jo bare, at det skal offentliggøres på hjemmesiden, og så kan kommunen jo godt have en eller anden bøvlet hjemmeside, som det kan være svært at finde rundt i.
Men det løser det her forslag altså ikke.
Det andet, der blev spurgt til, løser forslaget jo heller ikke, altså at en kommune eventuelt er kreativ i, hvordan de skriver tingene.
Det ville de jo også kunne gøre kreativt på kommunens hjemmeside, hvis man fulgte beslutningsforslaget.
Jeg tror, det er nogle helt andre problemer, som i givet fald ligger til grund, og der må man så tage fat i kommunerne, og man kunne da opfordre til, at ministeren måske rettede henvendelse til Kommunernes Landsforening og gjorde opmærksom på, at der er den her offentliggørelsespligt, så de kunne gøre kommunerne opmærksom på, at det forventer man foregår på en brugervenlig måde.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ordføreren ikke kan se, at det her bare er ganske enkelt i forhold til at sikre borgernes retssikkerhed og sikre dem at kunne følge med.
Det, jeg bl.a. har fået henvendelser om, er, at det ikke er alle kommuner, der gør det, og der har jeg også tidligere fået det svar på et udvalgsspørgsmål, jeg stillede, at man ikke har noget svar på, om alle kommuner gør det, og hvem der gør det, og hvem der ikke gør det.
Det spørgsmål kunne man jo selvfølgelig stille i udvalgsbehandlingen igen, altså hvor mange kommuner der offentliggør de her sagsbehandlingsfrister på deres hjemmeside.
Men jeg må jo bare tage til efterretning, at selv om ordføreren siger, at det her er godt, så er man ikke villig til at gå så langt som til at sige, at det skal offentliggøres og være tydeligt på kommunens hjemmeside.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Jamen jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, hvor det var gemt, og det tager jeg så som udtryk for, at det var gemt på hjemmesiden, men at det jo altså var på hjemmesiden.
Når ministeren svarer, at det har man ikke noget overblik over, er det, fordi man altså ikke har henvendt sig til 98 kommuner og bedt dem om at melde tilbage inden en eller anden svarfrist, hvor det står på hjemmesiden.
Men hvorfor tager man ikke fat i den kommune, som offentliggør det på en urimelig måde og på en borgeruvenlig måde?
Hvorfor gør man ikke det i stedet for?
Hvorfor skal alting køres op til lovgivningsarbejde her i Folketingssalen?
Rigtig, rigtig mange problemer løses meget bedre ude i virkeligheden end herinde i salen.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
For Socialdemokratiet er det vigtigt at sikre, at vi har et aktivt lokaldemokrati og et kommunalt selvstyre, og naturligvis er det inden for nogle rammer.
Kommunen er den offentlige myndighed, der i mange henseender er tættest på borgerne, og vi vil rigtig gerne skabe de bedste platforme for, at borgerne involverer sig det sted, i den kommune, hvor de lever.
Kommunalbestyrelserne tror jeg godt ved, at de kommer længst med borgere, der oplever sig inddraget i det lokale folkestyre gennem information om muligheder for inddragelse.
Folketinget har allerede fastsat bestemmelser om, at borgerne skal informeres om sagsbehandlingstider, fordi det er en vigtig del at vurdere kommunens effektivitet og respekt for borgerne på.
Den mest enkle måde at informere sine borgere på er jo via internettet og dets mange muligheder, og derfor vælger rigtig mange kommuner jo også at informere deres borgere ad denne vej.
Men det kan jo ikke udelukkes, at der er forskellige traditioner i kommunerne, og disse må vurderes af borgerne i samspil med kommunerne for eventuelt at ændre på vaner og traditioner.
Vi har tillid til både folkestyret og borgerne, og derfor ønsker vi ikke mere Christiansborg ind for at regulere samspillet.
Vi stemmer imod beslutningsforslaget.