runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Jamen så går jeg også ud fra, at man vil kunne gøre det i det her tilfælde, hvis man ved, hvad det er, man rejser rundt med, og det er jo derfor, at det ville være rart, hvis forslaget så var vedtaget.
Nu handler det jo ikke om, at det skal være vedtaget til sommer eller næste sommer - det er jo ikke det, vi snakker om.
Jeg synes også, at det her forslag på grund af valget selvfølgelig er kommet senere, end det ellers ville være kommet.
Så det er vel ikke det, der skiller os ad.
Jeg synes også, det ville være dejligt, hvis vi kunne bidrage med konsekvensanalyser, og jeg kan godt oplyse, at Folketinget ville komme til at se anderledes ud.
Folketinget er fuldstændig skævt fordelt i forhold til alfabetet, og det synes jeg vi skal få undersøgt.
Det er jo en relativt nem undersøgelse.
Det er ikke så nemt for folk at finde dem, der ligger længere nede på listen, og det er da også en fordel at hedde Dybkjær.
Så det er sådan set ikke min egen sag, jeg taler.
Det er en endnu større fordel at hedde Andersen, men det er så, hvad det er.
Men det synes jeg er vigtigt.
Det andet er, at det selvfølgelig også ville have den konsekvens, at det kun var de personlige stemmer, der talte, og det ville lige nu betyde, at vistnok syv af de nuværende folketingsmedlemmer ikke ville være kommet ind i Folketinget, fordi pladserne ville være gået til nogle andre.
Så det kan vi jo hurtigt finde ud af.
Derfor vil jeg bare gerne have at vide, hvad det er for andre konsekvensanalyser, som ordføreren på Socialdemokratiets vegne mener, at der er brug for, siden der skal gå mange folketingsvalg - og det var det, der chokerede mig lidt - mange folketingsvalg, før man kan forestille sig sådan en lillebitte reform.
Jeg tror, at det var hr. Erling Bonnesen, der talte om højere retfærdighed, men jeg mener nu ikke, man kan sige, at alfabetet just er udtryk for en højere retfærdighed.
Flemming Bonne (SF), 2008-01-29:
Jeg undrer mig såre over, at der udvises sådan en fodslæbende holdning af både Venstre og Socialdemokratiet i den her sag.
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Men nu skal jeg så fortælle, hvad jeg som ordfører har med fra min egen gruppe, og fra Enhedslisten for den sags skyld.
Indholdet i lovforslag nr. L 49 betyder, at de nuværende opstillingsformer suppleres, så der kan skabes mulighed for en politisk prioriteret opstillingsliste og ikke som i dag en tilfældig alfabetisk.
Det er, hvad det forslag drejer sig om, hverken mere eller mindre, og det er en udvidelse af partiernes muligheder for at udøve medlemsdemokrati, når man skal tage stilling til opstillingslisterne.
I lovforslag nr. L 50 handler det ganske enkelt om, at man supplerer med endnu en opstillingsform, nemlig således at der lægges op til, at man kan fravælge listestemmerne, således at det alene er de personlige stemmer, der afgør, hvem der skal vælges.
SF synes, at det her er en klar fordel, der ligger i begge forslagene, og hos os glæder vi os da meget til at skulle diskutere det her hjemme med medlemmerne, når der skal laves opstillingslister ved kommende valg.
Så jeg skulle hilse og sige, at både SF og Enhedslisten støtter forslagene.
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Jeg synes, fru Lone Dybkjær peger på nogle faktorer, som kunne være værd at undersøge nærmere.
Det var jo præcis det, jeg egentlig var inde på i min ordførertale.
Vi afviser ikke, at der skal ses på sammenhængen mellem personlige stemmer, listestemmer, opstillingsformer og valgkredsinddeling, men vi mener kun, at det er for tidligt endnu.
Det er ikke sikkert, at der skal gå mange folketingsår, det tror jeg ikke der skal.
Nu har vi overstået et valg, og lad os dog høste erfaringen fra i hvert fald det næste og måske det næste igen, og så kan vi tage alle de problemer op, der viser sig.
Valgloven er ikke noget, man går og ændrer på sådan tjuhej i løbet af 3 måneder.
Nej, det forsvarer vi ikke.
Tidligere sagde fru Lone Dybkjær, at det jo ikke skulle være tiden, der adskilte os, men jeg tror, det lige netop er det, der adskiller os, fordi selve indholdet i forslagene kan være meget sympatisk, men vi skal have mere tid til at drøfte, hvilke konsekvenser de her forslag vil få.
Og så længe man ikke ulejliger sig med at udarbejde forslag til love, der indeholder konsekvensanalyser, så kan man vel dårligt tro på, at man kan få vedtaget lovforslaget efter en hurtig gennemgang her i salen.
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Det er jo lidt muntert at høre en repræsentant fra Dansk Folkeparti udtale sig om demokratiopfattelse.
Når jeg står på talerstolen i dag og plæderer for, at det er nødvendigt med mere tid, er det i respekt for det lokale medlemsdemokrati.
Vi har et parti, der ikke er topstyret, og som derfor har krav på en grundig drøftelse.
Det er det, jeg siger.
Hvis vi en dag skulle vedtage det, der ligger her, så er det fuldstændig korrekt, at man så ville kunne indføre det omtalte forslag.
Det er ikke en pligt, det er en mulighed, og det anser vi for positivt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-29:
Det er en meget interessant debat, og jeg må da indrømme, at det overrasker mig noget, at man i dag skal opleve Socialdemokraterne i den grad springe let og elegant hen over det, der hedder demokrati og demokratiopfattelse.
Der er her tale om, at fru Lene Hansen var inde på, at hun ikke mente, at hr. Kristian Thulesen Dahl havde læst lovforslaget.
Jamen har ordføreren overhovedet selv læst, at der i begge lovforslag udtrykkeligt indtil flere steder står, at partierne kan blive opstillet.
Det er faktisk et ekstra valg, det er et tilbud, det er noget, man kan tage i hånden og sige ja til, eller man kan vælge at forkaste det.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at der faktisk er tale om to tilbud, som man kan vælge at tage imod eller lade være med at tage imod?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-30:
Det er med meget god grund, at det her interesserer en meget stor del af befolkningen.
Det er det ene.
Det andet er, at selvfølgelig skal jeg i Sundhedsudvalget og redegøre for, om de her pakkeforløb virker.
Og jeg synes ikke, at vi skal vente et helt år, vi skal gøre det, så snart vi overhovedet kan begynde at se nogle resultater af de her delpakker.
Så kan jeg sige, at unødig ventetid skal ses fra patientens side.
Systemet tilrettelægger et system og et pakkeforløb til gavn for patienten, og det vil sige, at det skal være så kort, som det overhovedet lægefagligt kan gøres.
Så det skal være ud fra lægefaglige kvalitetskriterier.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Hvis vi tager lungekræftpatienterne, er det afklaret, at der er omkring 20 pct., der passer ind i et pakkeforløb.
Kan ministeren her give et tilsagn om, at de 80 pct., der ikke passer ind i et pakkeforløb, får beskrevet, præcis hvordan deres forløb vil være, sådan at vi ikke fremover risikerer, at nogle patientgrupper får disse lange ventetider?
Det er jo helt afgørende, at det, der er sat i gang her, også kommer til at virke, og i Sundhedsudvalget må vi bede om at få en evaluering, så vi kan se, hvordan det er gået, når der er gået 1 år, for det er altså noget, som mange mennesker er meget, meget optaget af.
Man skal huske på, at en rigtig, rigtig stor del af befolkningen netop dør af en kræftsygdom.
Det er vel ikke halvdelen, men det er oppe i nærheden af halvdelen, og derfor er det altså dybt alvorligt, at vi også kan behandle de her patienter hurtigt og uden nogen som helst ventetid.
Jeg bliver altid noget skeptisk, når der tales om unødig ventetid, for spørgsmålet er: Er den unødig for patienten eller for systemet?
Det er jo ikke ligegyldigt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-30:
Min holdning til, at det kun er de standardiserede patientforløb, der bliver til hele pakkeforløb, er, at det lyder som sund fornuft.
Pakkeforløbet er jo netop et standardiseret forløb, hvor man systematiserer det, der er fælles for store grupper af patienter eller for en stor gruppe af patienter.
Så vil der selvfølgelig være patienter, der ikke i hele deres forløb kan passe ind i pakkeforløbet, og det kan der være mange gode kliniske og personlige årsager til, f.eks. at de lider af noget helt andet ved siden af deres kræftsygdom.
For de patienter skal der individuelt tilrettelægges en særlig indsats i de perioder, hvor de ikke kan følge pakken.
Men det ændrer ikke ved grundprincippet om, at de skal opleve et udrednings- og behandlingsforløb uden unødig ventetid, som vi også var inde på i sidste spørgsmål.
Det fremgår netop af aftalen fra oktober mellem regeringen og Danske Regioner, som jeg nævnte før, at patienter, der ikke passer ind i pakkeforløbet, skal have udredning og behandling baseret på de samme principper som patienter, der kan indgå i et pakkeforløb under hele deres udredning og behandling.
Principperne er de samme.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Hvad er ministerens holdning til, at det kun er de standardiserede patientforløb for kræftpatienter, der bliver omfattet af pakkeforløb, og at det er en mindre andel af kræftpatienterne, der bliver omfattet heraf?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-30:
Man skal udredes, og der skal sættes behandlingsforløb i gang uden unødig ventetid.
Jeg mener, at det bedste, vi kan tilbyde patienterne, er, at vi siger: »uden unødig ventetid«.
Det er det, hele arbejdet handler om.
Det er rigtigt, som hr. Jens Peter Vernersen siger, at det ikke er nogen let opgave, og det er også derfor, vi har sat landets fremmeste eksperter til ud fra et fagligt grundlag at etablere hvert enkelt pakkeforløb for hver enkelt kræftdiagnose, for de er jo meget forskellige, alt afhængigt af hvad for en sygdom man har.
Det skal være sådan, at når der stilles en diagnose eller der er en mistanke om kræft, kommer man i udredning, og der bliver etableret et forløb, der passer til hver enkelt patient, til hvad der er bedst for den enkelte.
Der skal man ikke vente mellem de forskellige diagnoser.
Det, pakkeforløbet går ud på, er jo, at man ikke skal vente mellem de forskellige deldiagnoser.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Det, der er afgørende, er jo, at de, som kommer ind i disse pakkeforløb, får en hurtig behandling.
Kan man vælge en anden behandlingsmulighed, efter at man ikke er kommet ind i et ordentligt pakkeforløb, eller skal der fortsat gå de 14 dage plus 14 dage og 4 uger efterfølgende til efterbehandlingen?
Altså, hvornår kan man vælge en anden model, hvis det er sådan, at det med pakkeforløbet ikke virker?
Det afgørende for dem, der sidder og måske har en kræftsygdom, er jo at få at vide, hvad definitionen er.
Betyder det, når der er sagt kræft af en praksislæge, at så er det altså inden for en uges tid, man er i gang med udredningen, og at man ikke bliver kastebold imellem flere forskellige systemer, hvor der fortsat er disse lange interne ventetider, som jo virkelig har været et kæmpe problem?
Jeg er helt sikker på, at ministeren efter den redegørelse, der blev givet den 1. juli sidste år, ved, at netop de interne ventetider, hvor man bliver kastet rundt imellem systemer, var den helt store udfordring.
Ministeren må jo tilkendegive, at det problem er løst, og at der altså ikke er nogen, der vil komme i den situation, at fra det øjeblik, der bliver sagt kræft, bliver man udsat for disse interne ventetider, men at man bliver behandlet akut derefter.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-30:
Nu skal alt, hvad man siger her i Folketingssalen, selvfølgelig være rigtigt.
Derfor bliver jeg også nødt til at korrigere hr. Jens Peter Vernersen og sige, at jeg ikke har været på Vejle Sygehus endnu, men jeg besøger snart Vejle Sygehus.
Det, det hele går ud på, er, at vi får lavet et komprimeret forløb, så patienterne får klar besked om, hvad det er, de skal udsættes for, og hvilken behandling de skal have, men også hvad det næste trin i behandlingsforløbet bliver, uanset om de kan være i det standardiserede forløb eller de ikke kan være i de standardiserede forløb, fordi de lider af andre sygdomme, eller hvad ved jeg, og ikke passer ind i et pakkeforløb.
Det er det, det hele går ud på ifølge den aftale fra oktober 2007 mellem regeringen og Danske Regioner.
Når jeg taler om akut handling og klar besked, er det det, der ligger i det.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Jeg vil godt holde fast i disse pakkeforløb, idet det jo har været annonceret af regeringen, at det sådan set var noget, som man skulle gøre brug af, når en patient havde kræft.
Jeg ved, at ministeren har været på Vejle Sygehus og set, hvordan det virker der, og jeg har også selv være der.
Og der er ikke nogen som helst tvivl om, at visse kræftforløb kan behandles med disse pakker, men den helt store del af dem - altså åbenbart 80 pct. - risikerer fortsat at blive kastet rundt i systemet, fordi man ikke har et undersøgelsesforum et sted, hvor man kan gå i gang med undersøgelsen, når diagnosen er kræft.
Jeg har set, at Kræftens Bekæmpelse netop også har påpeget det problem, at det er helt afgørende, at der bliver etableret akutte udredningscentre, sådan at der ikke sker det, der er sket hidtil, nemlig at man bliver kastebold imellem systemerne.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-30:
Det hele går jo netop ud på at sørge for, at der ikke er nogen unødig ventetid, og at ventetiden i øvrigt, ved at vi tilrettelægger tingene på en anden måde, bliver så kort som overhovedet mulig.
Det, vi jo i virkeligheden taler om, er ordet akut, som er anderledes, når vi taler om kræft, end hvis vi taler om hjerter, for der er ikke nogen blå blink her.
Med akut på kræftområdet mener jeg kort sagt, at udredningen skal foregå, som jeg sagde, uden unødig ventetid.
Det mener jeg er den bedste form for akutbegreb, man kan bruge på kræftområdet.
Jeg tror, at alle ved, at kræft er en meget kompliceret sygdom både at udrede og behandle, og lad mig slå fast med det samme, at vi ikke må gå på kompromis med den faglige standard i indsatsen for at få det til at gå stærkere.
Men det skal gå meget stærkt, og al ventetid, der optræder i et forløb, skal være fagligt begrundet.
Når jeg siger, at sundhedsvæsnet skal handle akut ved mistanke om kræft, mener jeg helt konkret, at patienter med en kræftdiagnose eller med en mistanke om kræft med det samme skal tilbydes et udrednings- og behandlingsforløb, hvor de enkelte dele i forløbet ligger helt klart, og som igangsættes og forløber uden unødig ventetid, og hvor patienten får klar besked om det næste trin - også selv om det skulle være en patient, der ikke falder inden for pakkeforløbet.
Det bliver mig noget teknisk.
Altså, jeg kan kun sige, at der jo altså er ret til behandling, og at man kan vælge en anden behandling, hvis det er sådan, at man ikke vil acceptere en ventetid i Danmark.
Men jeg må sige, at jeg ikke helt forstår, hvad det er, hr. Jens Peter Vernersen sigter til, for det, der må være i patientens interesse, er, at hvis vedkommende ikke passer til det standardiserede forløb, kigges der konkret ud fra de individuelle behov og ud fra en lægefaglig vurdering på, hvad det er, der tjener den her patient bedst.
Og så behandler man den patient efter de samme principper, som ligger til grund for pakkeforløbene, altså at man hurtigt får udredt, hvad det er for en behandling, vedkommende skal have.
Når man har fundet ud af, hvad det er for en behandling, vedkommende skal have, bestiller man alle de ting, der skal bruges i det behandlingsforløb, sådan at patienten ikke unødigt skal vente på nogle behandlingsforløb, men efter at have været igennem det ene hurtigt kan komme over i et andet.
Det er principperne bag pakkeforløbene, uanset om patienten passer ind i et standardiseret forløb eller et individuelt forløb, og det individuelle forløb skal jo tilrettelægges af den lægefaglige ekspertise.
Connie Hedegaard (KF), 2008-01-30:
Jeg kan jo ikke forhindre hr. Per Clausen i at fortsætte sin mistænkeliggørelse, også af alle mulige faglige folk.
Jeg har ikke stillet vanvittig mange spørgsmål sådan ned i detaljen til selve den proces og til, hvilken kommunikation der har været mellem de forskellige medlemmer.
Det er sat i gang på initiativ af Miljøstyrelsen, der især gerne - og det skal vi jo altså huske - vil have nogle scenarier for, hvordan det ser ud frem mod år 2050.
Og nu kan jeg jo godt sådan fornemme lidt, at hr. Per Clausen også er lidt træt af, at han ikke er med i de der energiforhandlinger, og er der noget, man går glip af osv.?
Men det er altså et meget langsigtet arbejde.
Så forstår jeg, og det vil vi jo alle sammen kunne se, når det endelige resultat kommer, at de også har arbejdet med noget, der måske kan bruges på den lidt kortere sigt, og det er da strålende.
Jeg synes sådan set ikke, det er vores rolle, må jeg sige til hr. Per Clausen.
Lad dem dog gøre den rapport færdig og kvalitetssikre den, og så kan hr. Per Clausen bruge den, og jeg kan bruge den, og så ved vi, at det er det, der er en eller anden slags faglig forståelse om, og at det her er noget validt at bruge.
Det må vi da have en fælles interesse i at sørge for: at det er sådan, faglig viden bliver til uden hr. Per Clausens indblanding og uden min indblanding.
Per Clausen (EL), 2008-01-30:
Ja, det må vi hellere.
Det kan ministeren jo bare sige, for så er der jo ikke noget at komme efter.
Ministeren kunne også sige, at processen med at offentliggøre den her rapport ikke er blevet fremrykket på grund af medieomtalen.
Pointen er, at de to klare svar kan jeg ikke få, og derfor står jeg jo tilbage med det indtryk, at nogle har haft en interesse i, at den her proces er blevet forsinket.
Det er så sket uden ministerens vidende, og det er rart for ministeren, men det er sådan set ikke ligegyldigt for os andre, der på et så oplyst grundlag, som det overhovedet er muligt, skal deltage i en offentlig debat om, hvilke muligheder der er på energi- og klimapolitikkens område.
Connie Hedegaard (KF), 2008-01-30:
Hr. Per Clausen fortsætter med en fuldstændig utidig mistænkeliggørelse af processen, og jeg kan bare sige, at jeg ikke vil tage del i mistænkeliggørelsen.
Jeg har ikke noget som helst belæg for at sige andet, end at det her er en fuldstændig almindelig proces, en fuldstændig almindelig drøftelse i nogle faglige kredse af en faglig rapport, der skal give os et fagligt input.
Når hr. Per Clausen spørger, om vi er helt upåvirkede af medieomtalen, må jeg sige, at det da er klart, at når der kommer den medieomtale, der gør, stiller jeg selvfølgelig kritiske spørgsmål til det: Hallo, hvad er det, der foregår?
Hvorfor er det ikke kommet frem osv.?
Foranlediget af det lagde Energistyrelsen så den foreløbige udgave ud på sin hjemmeside fredag den 25. januar, men de skrev jo meget tydeligt, at der altså er en række ting, som man ikke uden videre kan tage for gode varer, fordi de først skal kvalitetssikres.
Og derefter er der så den proces, som jeg nævner her, hvor det altså kommer i den faglige styregruppe på onsdag, og det så forhåbentlig, hvis de ellers er enige, bliver offentliggjort hen ad fredag.
Det er en fuldstændig normal proces, og det er altså urimeligt at mistænkeliggøre det.
Hvis man vil mistænkeliggøre det, lægger man altså sten i vejen for, at vi i fremtiden kan få faglige input, hvor politikerne netop holder fingrene væk.
Per Clausen (EL), 2008-01-30:
Jeg går ud fra, at den beskrivelse, ministeren nu giver af, hvordan forløbet bliver, er fuldstændig upåvirket af den medieomtale, der har været af sagen, og at det altså helt oprindelig var planlagt præcis på den måde, som ministeren beskriver nu.
Så vil jeg bare spørge ministeren om én ting derudover: Er det rigtigt forstået, at de mennesker, som havde lavet det oprindelige udkast til rapporten - det er den blevet kaldt - også var enige i, at rapporten ikke var færdig, var enige i, at rapportens resultater ikke skulle offentliggøres, eller er der tale om en enighed, som er defineret af Energistyrelsen?
Connie Hedegaard (KF), 2008-01-30:
Der er rigtig meget, der er rart at vide, men det er simpelt hen en forkert præmis, hr. Per Clausen fremfører, for rapporterne har ikke ligget der i et år.
Det er sådan, at et første udkast til rapporterne er tilgået Miljøstyrelsen sidste sommer.
Så er der nogle metodiske og andre slags faglige indvendinger - det er bl.a. nogle, som Energistyrelsen i sin tid fremsatte.
Der synes man så både i Miljøstyrelsen og i styregruppen, der tager sig af de her ting, at det egentlig er nogle berettigede faglige indvendinger, der kommer.
Det snakker man så med konsulenterne om og siger: Skulle man ikke lave en fase to af det her arbejde, som man kan inddrage det her?
Det er der, så vidt jeg er blevet oplyst, enighed om blandt konsulenterne - god idé.
Derfor går man i gang med fase to, og der foreligger resultatet på to forskellige datoer i december, og i mellemtiden er tingene så flyttet over til det nye Klima- og Energiministerium.
Så siger Energistyrelsen: Ville det så ikke også være praktisk, at vi nu får den nye basisfremskrivning for energi og de forudsætninger, der ligger der - den udkom den 17. januar - skrevet ind?
Det arbejde er man i gang med.
Det bliver færdiggjort på mandag, hvor det så skal i styregruppen onsdag, og derefter vil det blive offentliggjort fredag.
Per Clausen (EL), 2008-01-30:
Jeg kan altså konstatere, at en rapport, som viser, at der er gode muligheder for at sikre, at vi kommer op på 40 pct. vedvarende energi i år 2020, har ligget først i Miljøstyrelsen og derefter i Energistyrelsen i cirka et års tid, uden at ministeren har haft kendskab til det.
Connie Hedegaard (KF), 2008-01-30:
Spørgsmålet er, hvorfor ministeren ikke har sikret, at nogle rapporter og det nævnes så, hvad det er for nogle - er kommet til offentlighedens kendskab.
Og det kan jeg sådan set svare meget, meget kort og meget, meget præcist på: Det er, fordi jeg ikke har haft kendskab til rapporterne.
Det er ikke ministeren, der har sat arbejdet i gang; det er et fagligt stykke arbejde sat i gang i Miljøstyrelsen; det er faglige indvendinger, der åbenbart har forsinket det; det er en helt igennem faglig proces, hvor det tværtimod ville være utidigt, hvis ministeren blandede sig.
Derfor kan jeg her gentage, hvad jeg også har sagt offentligt: Der er en god grund til, at jeg ikke har lagt dem frem, for jeg har hverken lod eller del i dem, og først og fremmest har jeg altså indtil for nylig heller ikke haft kendskab til, at arbejdet overhovedet var sat i gang.
Det tror jeg egentlig også er meget sundt: at vi netop kan få nogle faglige begrundelser, noget fagligt input.
Jeg har ikke skjult dem, jeg har ingen interesse i at skjule dem, og at påstå det er både uklædeligt og ubegrundet.
Per Clausen (EL), 2008-01-30:
Hvorfor har ministeren ikke sikret, at rapporter fra Energianalyse, Risø og COWI, som viser, at det er muligt at reducere Danmarks CO2-udslip med 30-40 pct. allerede i 2020 og 80 pct. i 2050, er kommet til offentlighedens kendskab?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-30:
Det må jeg bede hr. Jens Peter Vernersen om at stille et skriftligt spørgsmål om.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Det må så forstås sådan, at de gamle regler om forundersøgelse inden for 14 dage og behandling inden for 14 dage altså er de regler, der træder i kraft, hvis det er sådan, at pakkeforløbet ikke bliver sat i gang inden for den periode.
Det er ikke sådan, at man, hvis pakkeforløbet ikke kommer i gang akut inden for de dage, som er vist i skemaet over pakkeforløbene, kan vælge en anden behandling.
Det kan man først efter de 14 dage plus 14 dage.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-30:
Mener ministeren, at man kan stole på regeringens løfter, når løftet om højere børnecheck ikke er indfriet som lovet?
Kristian Jensen (V), 2008-01-30:
Jeg er glad for den omsorg for børnefamilierne, som hr. Nick Hækkerup her lægger for dagen.
Jeg synes også, der er god grund til at tænke venligt på børnefamilierne, og da jeg nu selv har tre børn derhjemme, ved jeg jo, hvordan forholdene er sådan oppe omkring den 24. december, og kender til forventningerne til, hvad der nu måtte komme under juletræet den dag.
Jeg kunne forstå på hr. Nick Hækkerup, at det lidt er den samme forventningens glæde, man har til, hvad der nu kommer i regeringens finanslovforslag, når det bliver præsenteret på tirsdag.
Det sidste, jeg vil sige, er blot, at jeg synes, at der er mange gode og kloge citater fra Venstrefolk i det, hr. Nick Hækkerup sagde.