runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise von Seelen (S), 2009-05-12:
Er de andre knapper, man kan skrue på, som ordføreren siger, nogle knapper, som er ukendte for de folk, der er ude i kommunerne, eller har ordføreren ikke tillid til, at de ledelser og de ansatte, der er derude, hvis de fik friheden til det, så ville kunne finde de måder, der var smarte at arbejde på, så de udnyttede deres kræfter bedst muligt?
Det er jo lige præcis det, som de fortæller os er det, der piner dem, nemlig at de ikke bruger deres faglighed tilstrækkeligt.
Og hvordan vil ordføreren stadig væk forklare, for jeg fik ikke svar på mit tidligere spørgsmål, at de her administrative systemer, som er ret mekaniske, nu i 8 år er blevet fodret, uden at man faktisk har fået dem til det, de skal - det ligger ikke engang stille, det er jo steget i en kurve, der er ret opadstigende, i årenes løb?
Kan ordføreren forklare, hvordan det kan være, at det er gået sådan?
Vivi Kier (KF), 2009-05-12:
Det var et rigtig dejligt konkret spørgsmål, og der må jeg så sige, at der jo er en rapport, der ligger til grund for den handlingsplan, der skal komme, og som vi alle sammen har været inde at høre om, og der har man været ude at spørge frontpersonalet: Hvor er det I synes man kunne gøre noget?
Det er jo det, der bliver grundigt bearbejdet.
Der kommer et stort handlingsprogram, som vi skal ind at kigge på, og jeg må sige, at jeg da forventer, at en af de ting, der bliver kigget på, lige nøjagtig er tilsynene, for for mig er det ikke tilsyn for tilsynets skyld, næ, det skal være et kvalificeret tilsyn, som betyder noget, og som borgeren og de pårørende kan bruge til noget.
Men lad os nu se på de konkrete udspil, der kommer.
Så kommer vores politiske debat forhåbentlig en gang til, og vi kan blive enige om, at det er de rigtige steder, vi så fælles sætter ind.
René Christensen (DF), 2009-05-12:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i det sidste: Vi skal have god omsorg og pleje.
Jeg tror faktisk, vi alle sammen er enige om, at det er det, vi skal have.
Og hvordan får vi så det?
Det gør vi, ved at vi får frigivet mere tid.
Det var jo også det, jeg sagde, nemlig at det her jo drejer sig om tid.
Det er tiden, der er kvaliteten i forhold til det her, både i forhold til den ældre og i forhold til den, der skal udføre arbejdet.
Og derfor er det også vigtigt, at man kigger på f.eks. Københavns Kommune igen.
Der har man jo har kigget på noget helt andet, nemlig sygefraværet, og sagt: Hvad kan vi gøre ved det?
Der tror jeg ikke det er, fordi man er gået ind og har sagt, at medarbejderne skal lave mindre registrering.
Det er, fordi man er blevet opmærksom på nogle ting.
Med hensyn til at mange nu har fået håndholdte computere, er der mange, der også har været sure over det, men nu viser det sig jo, at der faktisk er mange, der er glade for det, fordi det giver dem mere tid, ved at de slipper for at bruge noget deres arbejdstid på møder og andet, hvor man skal aftale ting.
Nej, nu får man informationerne hurtigt; derfor har man fået frigivet mere tid.
Nogle steder er der dobbelt registrering og alt det der, og det er det, vi skal kigge på nu her, når regeringen kommer frem med sit oplæg til det.
Vi vil selvfølgelig være positive over for at kigge på, hvad vi kan gøre bedre her, men der er også andre knapper, man kan skrue på, og det er sådan noget som logistik og andre ting.
Der er visse ting, som man er nødt til.
Som jeg også sagde før, drejer det her sig også om rettigheder.
Vi må jo sige, at vi har set sager, hvor kommunerne ikke har kunnet levere den vare, som vi ville have.
På børneområdet har vi jo set masser af sager, hvor kommunerne virkelig ikke har levet op til deres ansvar.
Og derfor er vi jo glade for, at man på de områder, også på ældreområdet her, har sagt, at der er nogle minimumsrettigheder, og at dem har de.
Så er man selvfølgelig også nødt til at kontrollere, om de så også får den ydelse, som de faktisk har ret til.
Vi skal huske på i forbindelse med ældreområdet, at der jo er rigtig mange, som er demente, og som ikke kan svare for sig selv.
Der er ikke nogen, der kan vurdere: Får den her borger den service, den hjemmehjælp, som man har behov for?
Det kan vi så kontrollere at de gør, fordi det bliver registreret, at man har været der, og man skriver, hvad man har gjort, i bøger og deslige.
Det er jeg faktisk rigtig tryg ved, og jeg ved, at de ældre medborgere, som vi har i vores samfund, og som ikke kan svare for sig selv, får den hjælp, som de har krav på.
Det er vi trygge ved.
I forhold til hele det her med, hvad det er for knapper, man kan trykke på, vil jeg sige, at der jo, hvis vi kigger på det, er nogle kommuner, der er væsentlig dygtigere til det end andre kommuner, men det er jo de samme regler, de arbejder inden for.
Der er altså nogle kommuner, som har fundet måder at arbejde på, som er væsentlig smartere, og som giver mere frihed, mere tid til at udføre jobbet.
Vivi Kier (KF), 2009-05-12:
Med den her forespørgsel ønskes en debat om forenklingsforslag på ældeområdet, en forenkling, der skal gøre det lettere at yde service over for borgerne ude i kommunerne frem for at udfylde skemaer.
Siden sidste valg har den her regering haft fokus på regelforenkling på alle områder, altså også på ældreområdet, som der spørges specifikt ind til i den her forespørgsel.
Et stort arbejde med at kortlægge og analysere forenklingsprocesser er i gang.
Jeg kan godt forstå, hvis nogen synes, at vi har ventet rigtig længe - det kan jeg også indimellem synes - men modsat synes jeg, det er ganske vigtigt, at forarbejdet, når vi skal vedtage noget lovgivning, der går ind og forenkler og afbureaukratiserer, i den grad skal kunne stå mål med det endelige resultat.
Og jeg glæder mig over, at ministeren har tilkendegivet, at en endelig handlingsplan med helt konkrete forslag vil komme, inden Folketinget starter op igen til oktober, en forpligtende handlingsplan, som også er en del af trepartsaftalerne om at forenkle regler, om dokumentationskrav og forbedring af arbejdsgangene på udvalgte sektorområder.
Så inden længe, når Folketinget mødes igen, vil vi altså kunne gå i gang med at iværksætte konkrete tiltag, og det kan jeg jo forstå bliver med et bredt folketingsflertal bag sig.
Fra konservativ side vil jeg gerne tilkendegive, at den offentlige sektor skal fungere bedre.
Vi skal forhindre, at den offentlige sektor sander til i kontrol og bureaukrati.
Hovedtanken for os er, at offentligt ansatte på alle niveauer meget gerne må få overdraget noget mere kompetence, og at vi får renset ud i de her overflødige regler og papirnusseri, så medarbejderne får tid til det, de egentlig er ansat til, nemlig at levere service af højeste kvalitet til danskerne.
Vi har ønsker til flere forskellige elementer.
Der er noget med bedre arbejdsvilkår for de offentligt ansatte, friere hænder til at være offentlige ledere, og som sagt, som jeg sagde, det med unødige regelsæt og kontrolinstanser.
Og så ønsker vi også, at man sætter fokus på tidssvarende lønbonussystemer.
Alt det her ønsker vi ikke blot på ældreområdet, men for alle områder i den offentlige sektor.
Og jeg håber jo, at man så fra oppositionens side, når vi bliver enige om at ville noget på hele det her område, også er indstillet på, at man dermed ikke kan kalde ministeren i samråd og få svar på alle ting, fordi de er holdt op med at registrere det ude i kommunerne.
Lise von Seelen (S), 2009-05-12:
Ja tak.
Hr. René Christensen nævner, at vi skal lytte til de mennesker, der arbejder med det her område, for det er dem, der ved, hvordan det fungerer.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-12:
Jeg betragter jo den udtalelse fra den konservative leder, økonomiog erhvervsministeren, hun kom med her i weekenden, som en ren tilståelsessag.
Jeg både så og hørte økonomi- og erhvervsministeren meget glad sige, at nu var vi kommet til en helt ny fase, nu skulle der virkelig ske noget nyt, nu skulle der virkelig vises tillid til ledelsen og medarbejderne, så de fik større ansvar og blev gladere for at arbejde i den offentlige sektor.
Det Radikale Venstre er hundrede og ti procent enig.
Det har vi faktisk talt om rigtig længe, mens regeringen har talt om kvalitetsreform, kvantificerbare mål, sammenligninger osv. osv.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det her en helt ny tid, vi går ind i?
Og har Det Konservative Folkeparti fortrudt alt sammen indtil nu?
Vivi Kier (KF), 2009-05-12:
Nej, vi har bestemt ikke fortrudt alle de rigtig, rigtig mange ting og tiltag, der er sat i værk i løbet af de sidste 8 år - på ingen måder.
Mange ting har også været nødvendige at sætte i værk for at få et skifte og få en ændring.
Men jeg mener også, at tiden nu er kommet til, at vi tør prøve nogle helt nye modeller af.
Så jeg opfatter det på ingen måder som en tilståelsessag, og jeg glæder mig rigtig, rigtig meget over, at fru Marianne Jelved står og siger, at tillid til de offentligt ansatte står Det Radikale Venstre hundrede og ti procent bag ved.
Det glæder mig rigtig meget, for i sidste uge, da jeg stod her i Folketingssalen, hvor vi behandlede en sag på sundhedsområdet, tilkendegav fru Lone Dybkjær, at man ikke altid kunne have tillid til offentligt ansatte, og da var det mig, der lettede lidt fra stolen.
Men ja, fra konservativ side er vi villige til at sætte nogle nye arbejdsprogrammer i søen.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-12:
I dag er det således, at plejehjemmene modtager syv forskellige tilsyn om året - det syvende har jeg glemt, men de seks andre kan jeg gøre rede for i min ordførertale.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at halvere antallet af tilsyn på plejehjem som noget af det første?
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-13:
Jeg reagerer lidt på det meget lukkede svar, der blev givet af integrationsministeren, på opfordringen om at lade sig inspirere, se noget nyt og måske se, at det godt kan betale sig at tænke lidt alsidigt og sigte på flere punkter i form af en helheldstilgang.
Og ministeren blev ved med at sige: Nej, jeg er ikke inspireret, nej, der er ikke noget nyt, og nej, det er integration via arbejdsmarkedet.
Men det er kolde tal, der fortæller ministeren, at det går den rette vej, og man kan så sige, at de kolde tal også viser, at der stadig væk er 20.000 kvinder med nydansk baggrund, der er uden for arbejdsmarkedet, og at det også er kolde tal, der viser, at der er 60 pct. frafald blandt unge på erhvervsuddannelserne.
Vi har stadig væk en gruppe unge drenge, der ikke tager en uddannelse, ikke engang folkeskolens afgangseksamen.
Det er også kolde tal.
Så kunne ministeren måske ikke opfordres til at lade sig inspirere, åbne lidt mere op og sige: Her har vi faktisk noget, hvor vi kan sigte på flere punkter samtidig?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Så vidt, så godt.
Men der er jo en væsentlig årsag til, at vi fremsætter forslaget og rejser problemet, og det er, at mens det i den lovgivning, som vi alle sammen har været med til at vedtage herinde, bare er muligt for kommunerne at gå ind og foretage sig nogle ting, så er det, vi lægger op til, at kommunerne skal have en pligt til at gøre noget.
Er ministeren ikke enig i, at det er der, forskellen ligger?
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-13:
Det var ikke noget svar, så jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål igen.
Ministeren sagde selv, at via arbejdsmarkedet kan man føre en god integration, og ministeren sagde også, at kolde tal viser, at det går den rette vej.
Så henviste jeg til nogle andre kolde, faktuelle tal, og på baggrund af de tal vil jeg gerne høre, om ministeren ikke synes, at der med henblik på den næste generation kunne være ræson i at tænke lidt mere helhedsmæssigt på bl.a. det boligsociale område og det præventive område, så vi heller ikke taber den næste generation på gulvet, altså at vi allerede nu tænker lidt mere fremadrettet, lidt mere inkluderende og lidt mere visionært.
Synes ministeren ikke, den her helhedsindsats fra oppositionens side er bare lige lidt mere visionær og lidt mere inspirerende?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-13:
Nu er det svært at svare, når spørgeren refererer mig for noget, jeg ikke har sagt, nemlig at jeg kun talte om arbejdsmarkedet.
Jeg gjorde faktisk meget ud af at fortælle om alt mulig andet lige her for 2 minutter siden.
Det nytter ikke noget, at man en gang til påstår, at jeg har sagt noget, jeg ikke har sagt.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Siden det sidste lovforslag om skimmelsvamp blev vedtaget her i Folketinget, har der været afholdt nogle forskellige konferencer rundtomkring i Danmark, hvor der har deltaget folk, der arbejder med det her i dagligdagen, folk fra kommuner og fra nogle ejendomsforeninger.
Jeg har selv deltaget i den politiske del af debatten på de der konferencer, og det, jeg fik at vide dér, var, at det kommunale system ikke er gearet godt nok med den gældende lovgivning; bl.a. har kommunerne ikke en pligt, for pligten skal jo også være reel, og som ministeren har stået her og citeret, skal man handle ud fra de konkrete forhold, og hvad de konkrete forhold kræver, så det er jo et eklatant og rigtig godt eksempel på en politisk elastikformulering.
Hvordan skal man ude i den enkelte kommune præcis kunne sige, hvad det er, der kræves i den her forbindelse, når man endnu ikke har fået undersøgt, præcis hvad årsagen er til skimmelsvamp, og om den skimmelsvamp, der eventuelt er, er skadelig for den familie, der måtte bo i den her bolig?
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Er det her ikke bare endnu et eksempel på en elastikformulering, hvor der ikke er nogen klare og præcise formuleringer i forhold til, hvad kommunerne skal gøre, når der er en sag om skimmelsvamp?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Så er det jo rigtig interessant, at det rent faktisk kan lade sig gøre den ene uge efter den anden at åbne aviser og se, at der er familier i det her land, som er udsat for, at der er nogen, der svigter et eller andet sted - altså at kommunen ikke lever op til sin forpligtelse, eller at man måske er mere beskæftiget med at godkende carporte eller noget andet, som man skal have ordnet udeomkring i det ganske land.
Vi oplever i hvert fald historier om familier, hvor både de voksne og børnene er udsat for skimmelsvamp og ikke har mulighed for at flytte nogen andre steder hen, fordi kommunen ikke gør noget.
Det mener vi simpelt hen er for slapt, og der har vi behov for, at der bliver strammet op, og derfor har vi fremsat forslaget. Mener ministeren ikke, at det er for dårligt over for de mennesker, som bliver ramt af det her, at kommunerne ikke gør noget?
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Jeg mener sådan set, at kommunerne reagerer og handler, som de skal.
Ellers ville jeg vel blive orienteret om det, hvis kommunerne ikke overholdt lovgivningen.
Så det fremgår meget tydeligt af den eksisterende lovgivning, hvordan kommunerne skal håndtere det.
Jo, jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er dybt problematisk, hvis der er borgere, der bliver udsat for et indeklima, som er skadeligt for deres helbred.
Men det ændrer ikke ved, at vi har den eksisterende lovgivning, og hvis en borger eller lejer oplever, at kommunen ikke lever op til lovgivningen, må vedkommende naturligvis rette henvendelse til de rette klageinstanser i den forbindelse.
Jeg synes, at jeg brugte meget lang taletid i hele min ordførertale eller ministertale, eller hvad det hedder, for netop at redegøre for, hvad det lige præcis er, der ligger i lovgivningen, og hvordan regelsættet jo netop også blev ændret med virkning fra den 1. juli.
Så alle de forslag, som faktisk ligger i beslutningsforslaget, er del af gældende lovgivning.
Og igen må jeg slå fast, at kommunerne har en forpligtelse til at reagere.
Så jeg kan ikke se, at vi sådan set er uenige om det.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Ministeren bliver ved med at gentage, at ministeren har redegjort for det, men så vil jeg gerne bede om at få det gentaget.
Man skal tage hensyn til de konkrete forhold ved en sag.
Kan ministeren ikke prøve at præcisere, hvordan den kommunale embedsmand skal kunne gå ind og vurdere, når det ikke er fastslået, om den svamp, der eventuelt er der, er skadelig, og man ikke har fastslået, hvilken årsag der er til den skimmelsvamp, der måtte være der.
Hvordan skal man så kunne vide, præcis hvad det er, man skal gå ind og gøre, og hvad den konkrete sag kræver af indsats?
Det vil jeg gerne have at ministeren prøver at redegøre for ud fra gældende lovgivning.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Det synes jeg sådan set også at jeg redegjorde meget detaljeret for i min første besvarelse i forbindelse med embedslægens rolle som rådgiver for kommunalbestyrelserne.
Embedslægen har pligt til at rådgive, og kommunerne skal selvfølgelig bruge embedslægen, når der er tvivl om, hvorvidt en bolig er sundhedsfarlig.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Når man læser Socialdemokraternes beslutningsforslag, skulle man tro, at der ingenting er sket i forhold til situationen med lejelejligheder med skimmelsvamp.
Det er der.
Socialdemokraterne stemte endda for lovforslaget.
Hvordan man så i motivationen for dette beslutningsforslag kan skrive, at der intet er gjort, er mig fuldstændig ubegribeligt.
Lad mig så vende tilbage til nærværende forslag.
En stor del af forslagets punkter er, som ministeren har redegjort for, allerede dækket af den nuværende lovgivning - endnu en årsag til, at man kan undre sig over dette beslutningsforslag.
Kommunalbestyrelsen har forpligtelse til at gribe ind over for skimmelsvamp, når den bliver opmærksom på skimmelsvamp.
Her specificerede vi sidste år, at det er uanset hvilken del af administrationen, der bliver bekendt med skimmelsvampen.
Det vil sige, at hvis socialforvaltningen bliver opmærksom på, at en familie er syg som følge af skimmelsvamp, skal kommunalbestyrelsen reagere.
Det er derfor altså ganske unødvendigt med den første del af forslaget.
Den næste del af forslaget vil tvinge kommunalbestyrelsen til en bestemt undersøgelsesmetode.
Det mener jeg er uheldigt.
Jeg mener, at metodefriheden er vigtig.
Som ministeren også redegjorde for, er der forskellige former for skimmelsvamp, og der kan være forskellige svar på, hvad der er den bedste undersøgelsesmetode.
Det giver kommunalbestyrelsen mulighed for at vælge den bedste metode.
Med hensyn til den tredje del af forslaget, hvor kommunen forpligtes til at genhuse beboere af sundhedsfarlige boliger, er det allerede tilfældet.
Sådan kunne jeg blive ved.
En meget stor del af forslaget er allerede dækket ind af den nuværende lovgivning.
Så når man i motivationen påstår, at der intet er sket på området omkring skimmelsvamp siden 2006, er man enten dårligt orienteret, eller også lyver man helt bevidst. Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Der må jeg blot slå fast, at kommunen har en forpligtelse til at reagere så hurtigt, som det konkrete forhold kræver det.
Det er ikke til diskussion.
Det betyder, at kommunen skal reagere straks, hvis der er tale om en akut, sundhedsfarlig situationen.
Hvis den ikke gør det, overtræder den lovgivningen.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Jeg vil høre, om ministeren mener, det er en god idé at koordinere de indsatser, der foregår, sådan som det er foreslået i oppositionens forslag til vedtagelse, altså at der ikke foregår en masse indsatser rundtom fuldstændig ukoordineret, men at man faktisk sætter sig sammen og snakker og prøver at koordinere, hvad det er, der foregår, og at man også ser på, hvordan de forskellige lovgivninger, der er på forskellige områder, virker, og om nogle af dem faktisk modvirker integration, f.eks. det, at man sætter folk på en ydelse, der er så lav, at børnene kommer til at leve i fattigdom.
Helle Sjelle (KF), 2009-05-13:
Men der synes jeg bestemt også, at der ligger et ansvar hos de mennesker, der vælger at bosætte sig her i landet.
Der ligger et ansvar på deres skuldre i forhold til den her debat.
Som jeg sagde i indledningen til min ordførertale, har vi nogle værdier, vi har nogle normer, vi har nogle ting, vi lægger vægt på her i Danmark, og der handler det jo altså også i høj grad om, at de mennesker, der kommer her til landet ligesom siger: O.k., jeg ønsker at være en del af det danske samfund.
Dermed er der altså også nogle forpligtelser, nogle ting, som man bliver nødt til at leve op til, hvis man fortsat ønsker at være i det her samfund.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om hun er helt klar over, hvad det er, der sker ude i kommunerne.
Som jeg nævnte over for ministeren før, er der jo historier den ene uge efter den anden om familier, som bliver ramt af - selv om de kommer med anmeldelse til kommunen - at der ikke bliver foretaget undersøgelser, at de ikke bliver genhuset, og at de, hvis de ikke har nogen penge selv, skal blive boende der, hvor de er, i al for lang tid.
Mener ordføreren så ikke, at det er på sin plads, at man får strammet op som det, vi foreslår her i beslutningsforslaget?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-13:
Det er en ejendommelig debat og en ejendommelig mangel på plan, som forespørgerne lægger for dagen.
Altså, det, som ordførerne fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti med rette har hævdet i dag, er jo, at den tidligere regering ikke ønskede at have styr på noget som helst med hensyn til indvandringen af personer fra tredjelande, som i sagens natur kræver en massiv integrationsindsats. De kommer fra meget anderledes kulturer, og det skal vi overhovedet ikke bebrejde dem, men det kræver altså, for at de kan få arbejde her i landet, en massiv integrationsindsats.
Det, der så skete under denne regering, var, at vi fik styr på den del af udlændingepolitikken, men så begyndte vi jo også at føre en mere intelligent udlændingepolitik end den tidligere regering.
Vi skelner, og vi indser, at der er brug for udenlandsk arbejdskraft, og det har vi så lagt planer om, som hr. Morten Østergaard efterlyser.
Det er jo ikke ret længe siden, at man kunne se i alle aviserne, at en undersøgelse fra Rockwool Fonden viste, hvor mange milliarder det egentlig gav til Danmark, at vi havde østarbejdere.
Vi får højt kvalificeret arbejdskraft fra hele verden, fordi vi har brug for det, fordi vi ikke har hænder nok her, fordi kvinderne ikke føder børn nok.
Det er underligt, altså, hvad det egentlig er, man vil i dag med at skælde ud.
Man skælder oven i købet ud over de arbejdstilladelser, som vi har en aftale om med Det Radikale Venstre.
Det er fuldstændig ufatteligt, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Vi skammer os ikke over, at vi i denne regerings tid har indført en intelligent indvandring, hvor vi sørger for at få arbejdskraft til Danmark, som vi har brug for for at bevare vores velfærdssamfund.
Og så har vi indskrænket den indvandring, som byggede på, at man igen og igen og igen blev familiesammenført i de samme familier i tredje og fjerde generation uden at kunne integrere sig.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Det er jo mageløst, men jeg takker da ministeren for i det mindste at melde sig ind i debatten.
Altså, situationen er jo den, at det er ministeren, der siger, at man er nødt til at måle integrationspolitik på, hvor mange udlændinge der kommer til Danmark.
Så påpeger jeg bare stilfærdigt, at hvis det er den måde, man måler det på, så satte man da nye rekorder i, hvor mange indvandrere der kom til Danmark sidste år.
Men nu har det jo aldrig været Det Radikale Venstres ærinde at gøre det til omdrejningspunktet i integrationsdebatten.
Jeg siger bare, at argumentet ikke hænger sammen, når man siger, at man har sat prop i, men at man til gengæld aldrig har udstedt så mange opholdstilladelser.
Det er så, hvad det er.
Når ministeren bryster sig af, at beskæftigelsen er gået fantastisk blandt indvandrere i Danmark, vil jeg gerne spørge, om ministeren kan stå her i dag og sige, at det ikke hænger sammen med, at der er kommet en hel masse nye indvandrere på erhvervsopholdstilladelser.
Eller med andre ord: Er der en sammenhæng mellem opholdstiden og beskæftigelsesgraden, forstået på den måde, at de, der har været her kortest tid og kun kan være her, så længe de har arbejde, tæller i ministerens statistik, mens efterslæbet er det samme?