runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-08:
Nu var der jo ikke rigtig noget spørgsmål til mig fra fru Mette Gjerskov, men jeg vil alligevel svare, for jeg ved jo godt, hvad fru Mette Gjerskov tænker og kunne forestilles at stille spørgsmål om.
Jeg mener faktisk, jeg en gang har svaret på det vedrørende gylletanke, at vi har lavet en glimrende plan for, hvordan vi sikrer, at der ikke sker gylleudslip, så langt hen ad vejen man nu kan sikre det med alarmsystem og gyllebarriere.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad det er for et ændringsforslag, der stilles fra oppositionens side, for vi har jo klaret problemet, det er ikke sådan, at der ikke fremover vil ske gylleudslip, det kan jeg ikke garantere, men jeg kan garantere, at der er gjort alt, hvad der overhovedet er muligt for, at gylleudslip ikke skal ske.
Steen Gade (SF), 2011-02-08:
Jeg kan sige til hr. Eyvind Vesselbo, at den ændring, vi stiller forslag om, går ud på, at det ikke skal være en anmeldeordning, men en godkendelse.
Så simpelt er det, og det er jo ikke så svært at forstå.
Så vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo, at når vi undlader at stemme til lovforslaget, er det af den simple grund, at vi på den ene side synes, at der er nogle forbedringer – og jeg troede egentlig, hr. Eyvind Vesselbo syntes det var godt, at vi noterede det – men at vi på den anden side til gengæld er utrolig bekymrede for det, som regeringen har sagt om, at der ved den obligatoriske revision af husdyrgodkendelserne ikke skal foretages en ny vurdering af, om den godkendte produktion påvirker Natura 2000-områder.
Det vil altså sige, at man har låst det hele fast, selv om vi ved, at der er brug for yderligere skærpelser i de kommende år.
Det er jo den store usikkerhed og det problem, der grundlæggende ligger i det her forslag, og som gør, at vi ikke kan stemme for.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-08:
Jo, jo, det, der blev sagt her af de to sidst talende ordførere, var jo tomme ord uden indhold.
Der var intet – intet – der kunne bruges til noget, og det tyder jo på, at det er rigtigt, hvad jeg siger, for der sidder to ordførere dernede, som vil undlade at stemme, altså ikke vil tage stilling til noget som helst.
Hvordan skal man så kunne forklare, hvad man mener, når man ikke tager stilling?
Nej, det er klart, det må jo hænge sammen.
Der er tomme ord, og man undlader at stemme.
Det hænger fint sammen, og det hænger fint sammen med den politik, som føres på det her område fra oppositionens side.
Det forstår jeg godt er noget, som oppositionen overhovedet ikke beskæftiger sig med.
Det er ikke interessant, men det er det, vi meget gerne vil have.
Vi får en anmeldeordning, så man bare kan skrive nogle ting ind, sådan at man der, hvor der ikke er miljømæssige problemer, kan blive godkendt med det samme.
Samtidig gør det her, at skal man udvide på grund af dyrevelfærd, kan man også få lov at gøre det.
Men jeg forstår, at det heller ikke er noget, der sådan optager oppositionen særlig voldsomt.
Ud over anmeldeordningen er der jo også nogle initiativer på miljøområdet, hvor der er en reduktion af ammoniakudledningen, ammoniakbelastningen fra landbruget til naturen.
Det forstår jeg heller ikke er noget, man kan stemme for i oppositionen.
Så alt i alt vil jeg sige det, jeg startede med at sige: Det var tomme ord uden indhold og to partier, som undlader at stemme – og det hænger fint sammen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Jeg kan godt mærke på ministeren, at hun ikke sådan er forvænt med at få ros.
Jeg kunne så opfordre ministeren til at gentage succesen.
Det kan faktisk godt være vanedannende.
Jeg tror også, det er godt for helbredet.
Tilbage til det lidt alvorlige: Nu spurgte jeg nogle af ordførerne for at få lidt klarhed over, hvad det egentlig er, der sker omkring det her med de sygdomme, der skal på positivlisten.
Jeg vil godt høre, om ministeren kan løfte lidt af sløret for, hvordan sammensætningen af det udvalg, der skal lave positivlisten, bliver, og måske også fortælle noget om, hvad det er for nogle sygdomme eller lidelser, der kommer på den, og hvordan den liste skal revideres.
Hvordan bliver proceduren, hvis der er nogle sygdomme, der skal på listen, eller nogle, der skal af den?
Hvordan bliver det?
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Regeringen har på intet tidspunkt skjult, at den internationale finanskrise jo også har haft stor indvirkning på Danmark og på den danske økonomi.
Vi har set en international finanskrise feje ind over hele verden som en tsunami.
Danmark er kommet bedre igennem den internationale finanskrise, end så mange andre lande er, og det er jo, fordi vi har betalt af på gælden i de gode år.
Det er, fordi vi har sørget for at lægge til side.
Derfor har vi kunnet tage en lang række initiativer, som har betydet, at omkring 125.000 danskere målt i 2011-tal slipper for at få en fyreseddel i hånden.
Når man tager så mange initiativer med fremrykning af investeringer og investeringer i det hele taget i institutioner og veje, SP-udbetaling og skattelettelser, som er fuldt finansieret, altså, når man tager alle de her ting og lægger den lave rente til, er det klart, at det koster.
Det var derfor, vi vedtog genopretningspakken lige inden sommeren.
Jeg kan jo så bare beklage, at Socialdemokratiet valgte at sidde med korslagte arme og i højere grad tænke på vælgertilslutningen end på den danske økonomi.
Per Clausen (EL), 2011-02-08:
Det var rart at få at vide af beskæftigelsesministeren, at det er helt bevidst, at man fra VKO’s side ikke fokuserer på vælgeropbakning, fordi det åbenbart er forkasteligt, hvis man gør det.
Men ellers vil jeg holde mig til efterlønnen.
Kunne beskæftigelsesministeren give mig én begrundelse for, at det at afskaffe efterlønnen vil bringe flere i arbejde, andet end den ene begrundelse, som overvismanden har nævnt, nemlig at et større udbud af arbejdskraft vil føre til lavere lønninger?
Altså, findes der en eneste anden måde, hvorpå et øget arbejdsudbud vil øge beskæftigelsen i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Nu er jeg godt klar over, at hr. Per Clausen ikke læner sig op ad internationale økonomer og økonomer i det hele taget, som resten af verden gør.
Men det er nu engang sådan, at alle økonomer – jeg tror stort set lige med undtagelse af dem, som fagbevægelsen har ansat, men ellers alle verdens økonomer – er enige i den ting, at når arbejdsudbuddet stiger, stiger efterspørgslen også.
Det har vi flere gange kunnet se
har sin rigtighed.
Og det er jo ikke bare danske økonomer, det er f.eks. også OECD's meget anerkendte økonomer, der siger det her.
Det har vi kunnet se ad flere omgange, f.eks. da overgangsydelsen forsvandt.
Fik vi flere arbejdsløse af den grund?
Hvad med, da kvinderne indtog arbejdsmarkedet, betød det så, at vi fik 800.000 arbejdsløse, for det skulle vi jo have fået, hvis hr. Per Clausens tese passer?
Nej, det gjorde vi ikke.
Og det er, fordi der er en sandhed i, at når udbuddet af arbejdskraft stiger, stiger efterspørgslen efter arbejde også.
Per Clausen (EL), 2011-02-08:
Nu synes jeg måske, beskæftigelsesministeren skulle foretage en lidt mere seriøs analyse af, hvad der skete, da kvinderne i Danmark kom ud på arbejdsmarkedet, end det, hun giver udtryk for her, for det, der er pointen, er jo, at det nok er mere sandsynligt, at der var en efterspørgsel efter arbejdskraft, som blev opfyldt, end det var omvendt.
Men hvorfor er beskæftigelsesministeren uenig med vismændene og stort set alle økonomer i, at det, der set fra deres synspunkt er det smarte ved at øge arbejdsudbuddet, er, at så reducerer man lønstigningerne, man reducerer lønningerne?
Det er jo det, alle økonomer siger er det, der fører til øget beskæftigelse.
Jeg kunne godt referere til nogle andre økonomer, der har en anden opfattelse af det, men realiteten er, at de økonomer, beskæftigelsesministeren refererer til, alle sammen siger entydigt, at et større udbud af arbejdskraft sænker lønningerne, og det kan så være, at det skaber flere arbejdspladser på lidt længere sigt.
Så det her handler altså om at sænke lønningerne.
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Nej, og det ved hr. Per Clausen også udmærket at det ikke gør, for hr. Per Clausen glemmer lige en enkelt faktor, der dog er en meget, meget væsentlig faktor, nemlig at vi kommer til at mangle hænder på, ja, endda ret kort sigt.
Og det gør vi jo af den simple grund, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at der er flere, der forlader arbejdsmarkedet, end der træder ind på arbejdsmarkedet, og det er, fordi årgangene af ældre, der er på arbejdsmarkedet, seniorerne, er langt større end de unge årgange, der træder ind på arbejdsmarkedet.
Derfor går det jo ikke op, derfor kommer vi til at mangle hænder, og det er lige nøjagtig den faktor, hr. Per Clausen mangler.
Så vil jeg dog bare lige endnu en gang anføre, at det jo ikke er regeringens økonomer eller mig selv, der har siddet og snedkereret de her økonomiske teorier sammen.
Nej, det er faktisk den økonomiske ballast, kan man sige, i hele Europa, og det er meget tunge økonomer generelt set, der deler den her opfattelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Regeringen har også lovet noget andet.
Regeringen har før sidste valg lovet, at man ikke ville røre ved dagpengeperioden.
Hov, det er også sket!
Det kunne man så ikke stole på.
Regeringen sagde også, at den ikke ville afskaffe efterlønnen.
Det vil den så også nu.
Det kan vi ikke stole på.
Enten kan man ikke stole på den her regering, eller også ved regeringen ikke, hvad der sker rundt om den.
For før jul syntes den, at det hele gik perfekt, og over en nat syntes den lige pludselig ikke, at det gik perfekt.
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Hr. Torben Hansen er jo fuldstændig klar over det, det kan man godt høre, for ellers ville man nok ikke stille så langt et spørgsmål, der jo langt hen ad vejen blot er sådan en retorisk øvelse.
For der er jo ikke lagt op til skattelettelser, og det ved hr. Torben Hansen så udmærket godt.
Jeg kan godt gentage mit svar til hr. Leif Lahn Jensen, men det er bare klart, at det så koster, når man tager så mange initiativer, som gør, at det målt i 2011-tal – tillagt den lave rente, det skal siges – er sådan, at 125.000 danskere slipper for at få en fyreseddel i hånden.
Det er jo selvsagt sådan, at det, når man sætter ting i gang, så koster.
Den regning skal betales, og det var jo det, vi bl.a. gjorde med afkortningen af dagpengeperioden.
Så synes jeg måske også, det i al væsentlighed lige er vigtigt at få sagt, at jeg i marts måned sidste år tog et øjebliksbillede af, hvordan det egentlig så ud med hensyn til dagpengeperioden, og da var det altså sådan, at 94 pct. af dem, der på daværende tidspunkt var i dagpengesystemet, havde en anciennitet på 2 år og derunder.
Så det er relativt små tal, vi taler om, men dog sandsynligvis stigende på grund af en stigende langtidsledighed.
Torben Hansen (S), 2011-02-08:
Jamen jeg synes bestemt ikke, der er tale om et retorisk spørgsmål.
Der er sådan set tale om et spørgsmål, der tager udgangspunkt i den virkelighed, som der nu engang er herinde, netop at der er et flertal for besparelser på efterlønnen, eller at regeringen i hvert fald agter at gennemføre dem, hvis man kan få flertal for det.
Man har tidligere sagt, at man ikke ville lave en forkortelse af dagpengeperioden, og så gennemførte man det som en tyv om natten.
Man har tidligere sagt – indtil den 1. januar – at man ikke ville fjerne efterlønnen, og så ville man lige pludselig fjerne den.
Man har tidligere også sagt, i hvert fald her indtil for et par dage siden, at det overhovedet ikke var aktuelt, at man ville være med til at give de skattelettelser, som regeringspartneren, Det Konservative Folkeparti, kræver.
Nu har vi de to andre gange set, at man løber så hurtigt, man kan, næsten hurtigere end skosålerne kan bære, væk fra tidligere løfter, og så er der et helt naturligt spørgsmål: Hvornår er det så, man vil give de her skattelettelser, samtidig med at vi kan se, at der er rigtig mange mennesker, der nu vil komme til at mangle deres efterløn?
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Jamen vi kan godt tage øvelsen en gang mere, for der kommer ikke skattelettelser i forbindelse med det med efterlønnen, og det ved hr. Torben Hansen udmærket godt.
Det er blevet sagt så mange gange, så det er et rent retorisk spørgsmål, hr. Torben Hansen står med.
Men jeg vil gerne sige en ting, nemlig at uret jo altså tikker for hr. Torben Hansen, for alt imens hr. Torben Hansen bare bruger tiden på at stå og stille retoriske spørgsmål her i Folketingssalen, ja, så venter vi alle sammen på at høre, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti vil.
Man vil jo end ikke lægge det frem.
Så uret tikker.
Vi er meget, meget spændte, der er rigtig mange danskere, der er meget, meget spændte på at høre, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet vil.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Det har man gjort med hensyn til at forkorte dagpengeperioden fra 4 til 2 år, som man først sagde nej til, men så sagde man ja.
Man afviste også at fjerne efterlønnen, da Liberal Alliance foreslog det, men nu siger man ja til det.
Jeg synes, det er både ynkeligt og useriøst.
Men jeg vil gerne vende blikket mod de mennesker, som fremover så ikke kan få efterløn.
Mange af dem vil få en meget uværdig afslutning på deres arbejdsliv.
Der vil være mange af dem, som vil havne på sygedagpenge, men sygedagpenge holder op efter en vis periode.
Mange af dem vil blive arbejdsløse, fordi det her med, at der kommer færre unge ud på arbejdsmarkedet, vil kun reducere arbejdsløsheden fra 170.000 til 100.000.
Hvordan i alverden skal ældre lønmodtagere, der ikke længere kan få efterløn, så få arbejde?
Det kan ikke lade sig gøre.
Synes ministeren ikke, at det er meget, meget uværdigt at behandle ældre lønmodtagere på den måde?
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Hvis vi tager de unge ufaglærte, viser det sig, at der er 60 pct. af dem, der ikke indbetaler til efterlønsordningen og dermed jo ikke vil få mulighed for at få efterløn, når vi kommer så langt.
Så jeg må sige, at hr. Eigil Andersens solidaritet lige præcis rækker til, at man har indbetalt til efterlønsordningen via sin a-kasse.
Så langt rækker hr. Eigil Andersens solidaritet.
Derimod har regeringen jo netop fremlagt et forslag, der gør, at, er man nedslidt, skal man have en seniorførtidspension, for det er klart, at man ikke skal være på arbejdsmarkedet, hvis man er nedslidt.
Det skal man ikke.
Hvis man er 40 år, skal man heller ikke være på arbejdsmarkedet, hvis man er for syg eller for nedslidt til at være der.
Det skal man ikke, hvis man er 50 år.
Det skal man ikke, hvis man er 60 år.
Derfor har vi fremlagt en seniorførtidspensionsordning, som jo gælder alle og ikke kun dem, der er medlem af det fine selskab, der har betalt ind via deres a-kasse til at være medlem af en efterlønsordning.
Torben Hansen (S), 2011-02-08:
Tak, hr. formand.
Nu startede ministeren med at sige, at det her forslag fra Liberal Alliance var overhalet af begivenhederne.
Nu er det jo sådan, at bl.a. Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance tidligere har plæderet for en forkortet dagpengeperiode, og at regeringen og Venstre da sagde nej.
Så kom det lige før sommerferien.
Bagefter plæderede Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance for, at nu skulle efterlønnen fjernes, og regeringen og Venstre sagde nej.
Så kom det nu her den 1. januar.
Nu kan jeg se, at Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance plæderer for skattelettelser, og at regeringen og Venstre indtil nu har sagt nej, og så er det helt naturlige spørgsmål: Hvornår vil man gå ud og sige ja til de skattelettelser på 35 mia. kr. inden 2020, som den konservative politiske ordfører eksempelvis har sagt at de vil have; hvornår går man ud og siger ja?
Hvornår vil man så også gøre det her, samtidig med at efterlønnerne kommer til at betale regningen?
Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Det undrer mig ikke, at hr. Leif Lahn Jensen blot lod raketterne flyve til vejrs og stod og beundrede det smukke syn, som sådan nogle raketter er.
Men det, hr. Leif Lahn Jensen jo i virkeligheden burde have koncentreret sig om, mens raketterne fløj til vejrs, var, hvordan vi skal få sikret varig velfærd i Danmark.
Det er fuldstændig ligegyldigt, om man af politisk observans er rød eller blå, udfordringen og opgaven ændrer sig altså ikke.
Det er simpelt hen, fordi de årgange, der forlader arbejdsmarkedet, er så meget større end de årgange, der træder ind på arbejdsmarkedet.
Det betyder jo så, at vi simpelt hen er for få til at tjene penge i det her land, at vi er for få til at sikre, at vi også har varig velfærd i fremtiden.
Derfor står vi over for en meget stor opgave.
Nu kan jeg jo godt høre, at hr. Leif Lahn Jensen vil diskutere løfter – hvad der er løftebrud, og hvad det er, politikere har lovet.
Jeg har lovet en ting, regeringen har lovet en ting, og det er, at der skal være orden i økonomien.
Det er derfor, vi fremlægger det her.
Alt andet ville være et løftebrud.
Jeg vil give hr. Lennart Damsbo-Andersen fuldstændig ret i, at jeg ikke er forvænt med, at hr. Lennart Damsbo-Andersen sådan på den måde roser mig, og slet ikke, vil jeg da lige igen fremhæve, at hr. Per Clausen fra Enhedslisten roser mig.
Det er ganske usædvanligt, og derfor kan det selvfølgelig også betyde en vis furore i Folketingssalen, når sådan noget sker, men ikke desto mindre synes jeg faktisk, det er ret godt, at vi kan samles om et lovforslag som det her.
Men det er altså Arbejdsmarkedsstyrelsen, der er tovholderen i det arbejde.
Det er ikke meningen, at det skal være en udtømmende liste.
Det er netop vigtigt, at man bruger det her som en retningsgivende liste.
Når det er blevet lagt ud på den måde, som det er her, er det selvfølgelig i dyb erkendelse af, at de politikere, der nu sad som repræsentanter for aftalepartierne, naturligvis ikke kan eller kunne udarbejde en diagnoseliste.
Det ville være helt forkert, hvis vi fra politisk hold begyndte at sætte diagnoser ind i eller tage diagnoser af sådan en liste som den her.
Derfor er patientorganisationerne og Lægeforeningen med indover.
Erling Bonnesen (V), 2011-02-08:
Tak for det.
Med dette lovforslag tydeliggøres reglerne for de europæiske samarbejdsudvalg i Fællesskabets virksomheder og koncerner.
Formålet er at forbedre lønmodtagernes muligheder for at modtage information og blive hørt om spørgsmål, der vedrører medarbejderne i virksomheden.
Det kan f.eks. være i forbindelse med fusioner eller frasalg af virksomhedens aktiviteter i andre europæiske medlemslande.
Med dette lovforslag opstilles en tydelig definition af begreberne information, høring og tværnationale emner, og en række underretningspligter indskrives, så det bliver helt tydeligt, hvem der skal gøre hvad.
Det vil fortsat være muligt for de ansatte og ledelsen at indgå en frivillig aftale om information og høring af medarbejderne på virksomheden i stedet for at bruge lovforslagets regler.
Alt i alt er lovforslaget en tiltrængt revision af de eksisterende regler, som vil komme både arbejdsgivere og lønmodtagere til gavn.
Venstre støtter lovforslaget.
Torben Hansen (S), 2011-02-08:
Nu har Venstres ordfører jo gennemgået, hvad det her lovforslag indeholder, men helt grundlæggende er det jo en gennemførelse af et EU-direktiv, som er en opstramning af et gammelt direktiv fra 1994.
Socialdemokratiet synes, at det glimrende, at der nu bliver endnu klarere regler for, hvad medarbejdernes muligheder egentlig er i forhold til virksomheder, der går på tværs af landegrænserne, hvad er deres muligheder for samarbejdsudvalg, hvad er det, de skal have stillet til rådighed af virksomheden, og det gælder, uanset om det er materiale, og det er lige før, at det også er i forhold til rejseomkostninger osv. Så helt grundlæggende er det jo fint, at man får strammet op på det her, og det er også fint, at det er et initiativ, der er taget på EU-plan, i og med at det jo er noget, der går ud over de danske grænser.
Der er lige en enkelt lille ting, som der er nogle af høringsparterne, der har påpeget, og det er i forhold til sanktionerne.
Hvad sker der i tilfælde af, at der ikke bliver levet op til intentionerne og der ikke bliver levet op til lovens bogstav?
Det er et par af de ting, som Socialdemokratiet vil kigge på i udvalgsarbejdet og se, hvad sanktionsbestemmelserne er i det her i forhold til f.eks. virksomheder hjemmehørende i Danmark, der har de her europæiske samarbejdsudvalg.
Men med de bemærkninger vil jeg sige, at Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Dansk Folkeparti kan også støtte forslaget.
Det drejer sig om de samarbejdsudvalg, som internationale virksomheder, når de har afdelinger i flere lande i Europa, skal have, og hvor de kan tage fat i de problemer, der måtte være i virksomhederne.
Der er det en rigtig god ting, at der ligger faste regler om, hvordan et samarbejdsudvalg skal være.
Jeg har selv tidligere arbejdet i en virksomhed med afdelinger både i Danmark, Italien og Spanien, og det var af stor betydning, at der var et samarbejdsudvalg til at løse de problemer, der kunne opstå.
Der står så i lovforslaget, at det drejer sig om 20 koncerner, men jeg tror nok, at de tal er fra 2001.
Min umiddelbare opfattelse er, at der nok er flere, der går ind under det her end de 20, der står i lovforslaget.
Men det kommer helt af sig selv, fordi de er underlagt den lovgivning om et samarbejdsudvalg, og det er udelukkende et samarbejdsudvalg, der er til gavn for både virksomhed og lønmodtagere, så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Som andre også allerede har været inde på, er der her tale om en opdatering af et direktiv om de europæiske samarbejdsudvalg, så reglerne bliver tidssvarende, og det er naturligvis sund fornuft.
Direktivet er på mange måder en parallel til de danske aftaler om samarbejdsudvalg i virksomheder og offentlige institutioner, og derfor forventer man heller ikke, at forslaget vil skabe de store omvæltninger for Danmark, men det kan ses som en institutionalisering af dialogen mellem arbejdsmarkedsparter på tværnationalt EU-niveau, en løsning, som kan være med til at sikre åbenhed og lydhørhed.
Effektive samarbejdsudvalg bliver, i takt med at virksomheder arbejder på tværs af EU-lande, vigtigere og vigtigere, og eftersom vi Konservative er meget store tilhængere af det indre marked i EU, støtter vi naturligvis også op om det her forslag.
Forslaget kan være med til at fremme dialogen på arbejdsmarkedet, og det er derfor til gavn for både virksomheder og medarbejdere.
For medarbejderne i virksomheder, som arbejder på tværs af landegrænser, er det vigtigt, at information og høring af medarbejdere ikke bortfalder på grund af grænseskel.
For virksomhederne er det en fordel, fordi et øget samarbejde mellem arbejdsgivere og ansatte bør øge tilfredsheden og trygheden hos medarbejderne, derved er man også med til at øge virksomhedens produktion og konkurrenceevne.
For mig er det samlet set et lovforslag, som det er vigtigt at vi her implementerer, og det er til gavn for begge parter på arbejdsmarkedet.
Det er et forslag, som vi støtter varmt, og det er vigtigt at understrege, at direktivet jo også er udarbejdet i samarbejde med de europæiske parter på arbejdsmarkedet.
Lovforslaget er derfor et klart skridt i den rigtige retning, for en effektiv og ordentlig samarbejdsproces, minimale byrder for virksomheder og en mere effektiv beslutningsproces er konservative mærkesager, og derfor støtter vi også forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Jeg tror også, at fru Helle Sjelle kommer til at spørge i lang tid endnu, for det virker, som om S og SF har besluttet sig for, at de ikke vil give svar; det skal være en hemmelighed over for den danske befolkning.
Jeg er selvfølgelig glad for, at Det Konservative Folkeparti er nogle af de nærmest allierede for Liberal Alliance i spørgsmålet om efterlønnens afskaffelse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvis der nu mod al forventning skulle ske det, at man ikke kan lave en aftale om at afskaffe efterlønnen inden et folketingsvalg – det kan godt være, det er teoretisk, men hvis nu – vil Det Konservative Folkeparti så være med til at opsige velfærdsforliget, således at vælgerne ved et kommende folketingsvalg kan få et reelt valg mellem dem, der vil beholde efterlønnen, og os, der vil afskaffe efterlønnen?