runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2007-05-03:
Tak for de venlige bemærkninger fra hr. Rune Lund.
Først vil jeg sige, at alt det, hr. Rune Lund sagde i sin afslutning om indholdet i forslaget her, støtter SF fuldkommen.
Vi ønsker en helt anderledes aktiv holdning.
Så den del af opsummeringen er jeg enig i.
Men der, hvor jeg havde nogle ret stærke betænkeligheder, var meldingen om, at alle lande under alle omstændigheder i forbindelse med alle mulige forslag skulle kunne tillade sig at lave noget andet end EU.
Altså, vi er jo sådan set interesseret i, at nogle af de ting, som sælges, ikke bliver standset af nogle vilkårlige regler i andre lande.
Vi har jo set det tidligere, hvor man kunne finde på at lave de særeste regler, som hindrede køleskabe i at komme ind i Frankrig.
Frankrig påstod, at det var bedre, men det handlede bare om at beskytte franske interesser.
Det er der dybest set ingen idé i, og derfor kan man ikke sige, at national lovgivning altid skal have lov til at stå over det indre marked.
Nej, jeg er fuldstændig enig i, at man på miljøområdet har minimumsregler.
Det har man jo også på det, der i traktaten juridisk er miljøområder.
Der har man jo minimumsregler med ret til at gå videre.
Men så vil jeg bare markere, at nogle gange er man jo nødt til at tage noget, som ikke er minimumsbestemmelser, fordi det faktisk er bedre end ikke at have bestemmelser, og at det også er bedre end at have national regulering.
Det sidste spørgsmål om SF: Vi er i hovedlinjen enige i det her forslag.
Jeg synes egentlig, det ville være godt at arbejde på at skrive en beretning, som jeg vil tro hele oppositionen vil kunne enes om, sådan at vi får markeret, at vi mener, at der skal ske meget mere og vi har brug for en stærkere dansk indsats.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg forstod det sådan, at SF egentlig har tænkt sig at stemme for det her forslag, men det må ordføreren gerne bekræfte.
Det andet er i forhold til kritikken af Enhedslisten.
Der vil jeg bare sige, at det, som Enhedslistens holdning bygger på i forhold til at lave internationale regler på miljøområdet, på sundhedsområdet, på dyrevelfærdsområdet og alle andre områder, jo netop er, at vi skal kæmpe for de højst mulige minimumsstandarder, men derefter skal det altså være muligt for de enkelte lande at gå videre og indføre skrappere og bedre regler end dem, der måtte gælde internationalt, uanset om det er EU eller andre steder.
Og det er, fordi vi er store tilhængere af minimumsstandarder.
Jeg går ikke ud fra, at det er et princip, som hr. Steen Gade er imod, men det er jo det, der ligger i forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-03:
Jeg vil gerne invitere hr. Torben Hansen på udflugt her i 2007, således at hr. Torben Hansen altså ikke behøver at referere til samtaler, der foregik i 2005.
Det viser jo meget tydeligt, at der er foregået en udvikling, for der har faktisk været en række samtaler, og der har været udarbejdet en række rapporter, og det er det, jeg tror ligger til grund for Socialdemokratiets beslutningsforslag.
Og derfor er det en refleksion på den nye viden på det her område og de forsøg, der har været gjort på konkret at nedbringe pesticidforbruget på den enkelte bedrift.
Og her har vi noget, som man kan sige virker, nemlig den rådgivningsindsats, som ligger i, at man arbejder med at forøge vidensniveauet, og at man arbejder med sprøjtejournaler.
Så jeg synes, at også Socialdemokratiet på fornuftig vis har udviklet sin politik på det her område.
Hvis sagen imod forventning skulle gå Danmark imod, er der jo kun den vej at skabe en ny proces i Europa-Parlamentet med henblik på at få det her forbud igennem.
Og den proces er vi villige til at lægge op til og deltage i, i det omfang at der er dokumentation for, at det er fornuftigt.
Jeg kan ikke deltage i hr. Per Clausens frygt for, at EF-Domstolen er et politisk organ eller lader sig påvirke politisk.
Jeg tror, de træffer de afgørelser, de skal og i henhold til gældende EUregler.
Vi stoler på, at ad den vej kan vi komme videre, og vi stoler i det hele taget på hele regimet omkring REACH, hvor vi tror at det her behandles bedst.
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Når man hører på miljøministerens tale, så siger ministeren, at det her er dårlig timing.
Ministeren kunne jo også have vendt det om og sagt, at det var rettidig omhu i forhold til et problem, som har været uløst i mange år.
Ministeren har jo selv bekræftet i september 2005, at målet i 2009 skulle nås; ministeren har selv bekræftet i august 2006, at målet for 2009 skulle nås.
Og nu er vi altså inde i 2007, og anser ministeren det for realistisk med de manglende initiativer, der jo reelt har været – der er ikke sket noget som helst reelt, ud over at der har været nye planer og virkemidler, men de har jo ikke været udmøntet – at man når ned på den behandlingshyppighed for pesticider i 2009 på 1,7, der står i planerne?
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Jamen det, som tallenes klare tale viser, er, at giftforbruget inden for landbruget er steget de seneste 4 år.
Nu siger ministeren så, at rådgivningen er begyndt at fungere bedre.
Jamen det lå sådan, så vidt jeg har læst i regeringens pesticidplan fra den 10. oktober 2003, at det sådan set allerede skulle fungere efter 2003, og siden har vi hvert år kunnet konstatere, at giftforbruget er stigende.
Og ministeren siger hvert år, at nu skal der tages fat og man skal nå målet i 2009.
Jeg fik rent faktisk ikke, synes jeg, ministerens svar på: Anser ministeren det for værende realistisk, at man når et mål for behandlingshyppighed på 1,7 for pesticider i landbruget i 2009?
Den konservative ordfører kvitterer jo for, at vi ikke har taget ordene afgifter og kvoter med i beslutningsforslaget.
Og det har vi af gode grunde ikke gjort, for det har ministeren jo sådan set allerede i 2005 i et samråd taget ind som noget, der kunne være en mulighed, hvis det var sådan, at forbruget ikke blev nedbragt.
Men når hr. Wedell-Neergaard undrer sig over, at det her beslutningsforslag så kommer nu, jamen så synes jeg ikke, det kan undre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-03:
Jeg tror, at beslutningsforslaget er udarbejdet på den her måde, for det var præcis det svar, som fru Mette Gjerskov gav på et samråd, hvor ministeren returnerede spørgsmålet, hvad Socialdemokratiet vil gøre; så kom der præcis den formulering, som ligger i dette beslutningsforslag, og det bragte i virkeligheden regeringen og Socialdemokratiet ind på en fælles bane, hvor der kan findes løsninger.
Og derfor er jeg skuffet over, at hr. Torben Hansen nu sår tvivl om Socialdemokratiets politik på det her område, for det er rådgivningssporet, som er det mest effektive.
Dermed indikerer jeg også, at rådgivningssporet er det, der skal følges, når vi skal finde løsninger.
Og jeg er da fuldstændig på linje med hr. Torben Hansen: Forbruget har været stigende, og det er utilfredsstillende.
Der er så iværksat et udredningsarbejde på forskellig vis, og målet er jo at finde en måde, hvorpå det kan nedbringes til 1,7 i 2009.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Så vidt jeg husker det, har hr. Torben Hansen haft lejlighed til at deltage i de forskellige samråd i Miljø- og Planlægningsudvalget, og derfor ved hr. Torben Hansen også, at jeg meget, meget klart har sagt, at det er en opgave, der skal løses, og at dansk landbrug selvfølgelig skal hjælpe med til at løse den.
Det er jo ikke rigtigt at sige, at der ikke er sket noget.
Der er jo bl.a. sket noget på rådgivningssiden.
Som jeg siger, er der ikke sket nok, og dansk landbrug er kommet for sent i gang.
Men det viser sig jo også, når man analyserer det, som Virkemiddeludvalget har gjort, at der ikke er noget, der i effektivitet slår det at få bedre rådgivning.
Det er det bedste instrument, vi kan bruge, og derfor er det meget, meget vigtigt, at landbruget nu endelig ser ud til at have fået taget ordentlig hul på den opgave.
Og ja, så kan man jo relativt hurtigt få ændret vanerne udeomkring, hvis de gode erfaringer breder sig til stadig flere landmænd.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Der er det ganske klart, at det, vi gjorde, da vi var med til at lave planen for pesticidforbruget, pesticidhandlingsplanen, jo netop var, at vi sagde, at vi skal have mere fokus på sådan noget som frugt og grønt.
Dengang Socialdemokratiet var i regering, havde de slet ikke det med inde i deres vurderinger.
Det var jo sammen med SF dengang – og det ville man slet ikke vurdere.
Det er jo Dansk Folkeparti, som sammen med regeringen siger, at det er en del af planen, som vi skal ind og fokusere meget mere på, for det er jo vigtigt, hvad folk spiser, at der ikke er mange pesticider på de der æbler og pærer, og hvad det ellers er.
Men det udredningsarbejde, som allerede nu er sat i gang, har jeg i hvert fald ikke hørt skulle være afsluttet her inden de næste par uger, så vi kunne nå det hele, inden Folketinget går ind i sin mødefrie periode.
Men det er jo vigtigt, vi stadig væk presser på og spørger, hvor langt vi så er i processen, og hvad det er for nogle ting, vi eventuelt i stedet for at lovgive om dem bare kunne sige til landbrugsorganisationerne: De her problemer er altså jeres.
Vi kan se, at der har været en uheldig udvikling de seneste par år, hvad har I tænkt jer at gøre ved det?
I kan ikke bare snakke jer fra det, der skal handling bag ordene.
Det er jeg helt med på, men at sige, at vi nu har de vises sten, er jeg ikke parat til, uden at vi har fået tingene ordentligt belyst.
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkepartis ordfører er glad for, der bliver sat fokus på det her meget store problem.
Det er jeg da selvfølgelig glad for.
Men skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti vil være parate til her inden sommerferien, hvis vi går ind i en forhandling omkring nogle af de her fem punkter i beslutningsforslaget og får kigget på det med hvert femte år og får kigget på det med nettet, at finde en aftale, sådan at vi kan få nedbragt det giftforbrug, som de seneste 4 år har været stigende?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-05-03:
Jeg vil da gerne slå fast over for hr. Torben Hansen, at vi har sat et mål, der hedder 1,7 i behandlingshyppighed, og det er jo, fordi vi gerne vil have, det mål nås.
At vi så kan se, at tingene er gået den forkerte vej, har betydet, at vi har sat nogle eksperter til at udrede hvorfor.
Det synes jeg da egentlig er den eneste saglige måde, man kan løse problemet på.
Men det synes hr. Torben Hansen åbenbart ikke, for hr. Torben Hansen har op af sin baglomme kunnet hive et løsningsark.
Det må jeg da sige jeg er vældig imponeret over, når den samlede flok af eksperter inden for det her felt har skullet bruge noget længere tid på at udrede det.
Det er bare der, at jeg tillader mig at hentyde til, at det jo godt kunne være, at også hr. Torben Hansen kunne blive en lille smule klogere på problemstillingen, inden han sådan lige hev et løsningsark op med fem punkter.
Faktum er: Det ved hr. Torben Hansen ikke.
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Det er jo en af de gange, hvor man føler, at ens forslag bliver sovset ind i velvilje, og så siger folk nej til sidst.
Kunne hr. Dohrmann så ikke, når vi har konstateret år efter år i den pesticidplan, som hr. Dohrmann er med i, at forbruget af gift er stigende, sådan kort sige, hvad det er for to, tre initiativer, som Dansk Folkeparti mener kunne være vigtige?
Og hvad er det, Dansk Folkeparti har gjort i den her periode, hvor det har været stigende år efter år?
Hvad har Dansk Folkeparti gjort over for regeringen for at få giftforbruget, havde jeg nær sagt, ned på det rette spor?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-05-03:
Nu er det jo sådan, at partiet Venstre også er en del af regeringen.
Derfor kan jeg jo berolige hr. Torben Hansen med, at de initiativer, som Venstre har taget, naturligvis er de samme initiativer, som regeringen har taget.
Vi har sat et større udredningsarbejde i gang, fordi vi netop kan se, at der er et problem med behandlingshyppigheden.
Behandlingshyppigheden går op, og den skulle være gået ned.
Derfor vil vi da selvfølgelig gerne have undersøgt, hvad problemstillingen er.
Jeg står ikke med et løsningsark, som åbenbart hr. Torben Hansen gør, der bare sådan ud af den blå luft ved, hvordan tingene skal løses.
Jeg vil langt hellere spørge eksperterne og dem, der rent faktisk ved noget om, hvordan problemet skal løses, førend jeg tager stilling.
Men at spørge eksperterne er åbenbart ikke noget, hr. Torben Hansen skal lade sig forlede til.
Næ, hos Socialdemokraterne ved man allerede, hvor skoen trykker, inden man har spurgt sagkundskaben.
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Det her er jo lidt specielt.
Jeg kan forstå på fru Inger Støjberg, at hun sådan set er enig i formålet med det her beslutningsforslag.
Når man er det, og når vi jo også kan sige, at den her sag har helt bred almen interesse, fordi det er et spørgsmål om beskyttelse af vores fælles grundvand, et spørgsmål om beskyttelse af den fri natur, hvorfor kan Venstre så ikke for en eneste gangs skyld sige: Vi kan godt se, at brugen af gift i den danske natur, på de danske marker er steget uafbrudt de seneste 4 år, og vi erkender, at der ikke har været nogen handlinger?
Hvis fru Inger Støjberg mener, der har været nogle handlinger, så kan fru Inger Støjberg jo lige sådan kort sige, hvilke initiativer partiet Venstre har taget for at få nedbragt det her pesticidforbrug de seneste år.
Men når man alligevel synes, det er en god idé, hvorfor så ikke bare være med i det her?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-05-03:
Jeg vil allerede her fra begyndelsen sige, at Venstre ikke kan støtte det beslutningsforslag, som Socialdemokraterne har fremsat, men jeg vil selvfølgelig gerne begrunde hvorfor.
Jeg vil først og fremmest slå fast, at den stigning i pesticidforbruget, som vi har været vidne til igennem de seneste år, ikke er acceptabel.
Da vi i 2004 vedtog pesticidhandlingsplanen, var forudsætningen den, at behandlingshyppigheden skulle være nedbragt til 1,7 i 2009.
Men siden har vi set en stigning fra 2,4 i 2000 til 2,32 i 2005.
Vi har med andre ord set en stigning i stedet for et fald, og det er noget, som vi ser meget alvorligt på.
Derfor følger vi også området tæt, og miljøministeren fortalte jo lige for lidt siden, at hun på et samråd i Miljø- og Planlægningsudvalget i marts måned redegjorde for en række konkrete tiltag til, hvordan vi kan tage fat om problemstillingen.
F.eks. er der blevet iværksat en faglig udredning om brugen af behandlingshyppighed som indikator på pesticidforbruget, og det arbejde afsluttes som sagt snart.
Desuden modtog vi jo i Miljø- og Planlægningsudvalget tidligere på året en rapport om bl.a. fordele og ulemper ved brugen af afgifter og kvoter, når det gælder pesticider.
Derudover beskæftiger den rapport sig jo altså også med bl.a. sprøjtejournaler, som forslagsstillerne her også selv peger på i beslutningsforslaget som et af de elementer, der kunne indgå i en løsning.
Den rapport skal vi selvfølgelig også være meget opmærksom på og lade indgå i de videre drøftelser.
Men jeg kan jo bare helt generelt slå fast, at der desværre ikke findes nogen former for lette løsninger, når det gælder det her problem, og at der under alle omstændigheder skal skrues på flere knapper for at få problemet løst.
Så det er altså ikke noget, man bare gør med et snuptag.
Jeg synes derfor også, at det ville klæde Socialdemokraterne at vente på de initiativer, der er sat i værk, at vente på, at de rapporter, som vi har bedt om, kommer.
For hvis det var sådan, at man virkelig ville være med til at løse det her problem konstruktivt og ikke bare ville drive en lidt tom form for oppositionspolitik ved at fremsætte nogle forslag, som man jo godt er klar over ikke bliver vedtaget, simpelt hen fordi det faglige saglige grundlag ikke ligger der endnu, så havde man naturligvis ventet på det.
Men når det så er sagt, vil jeg også gerne sige, at når de her rapporter om de ting, som vi har bedt om at få udredt, ligger der, synes jeg, at det kunne være godt, hvis vi tog en fælles drøftelse af tingene.
Så selv om vi nu afviser det her forslag, som det ligger i dag, er vi selvfølgelig enige i intentionerne om, at behandlingshyppigheden skal nedbringes, og det håber jeg meget at også Socialdemokraterne på en konstruktiv facon vil bidrage til at finde løsninger på senere på året.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Det er simpelt hen forkert, når hr. Torben Hansen får det til at se ud, som om jeg har sagt noget forskelligt.
Det har jeg ikke.
Jeg har hele vejen igennem
sagt: Nu må vi se tallene for 2006.
Dem regner vi med at have i løbet af par måneder.
Og det er jo derfor, at vi så har fået lavet hele forarbejdet til at kunne tage nogle flere virkemidler i anvendelse.
Det er jo ikke rigtigt, at der har været styrket rådgivningsindsats siden 2003.
Det er det, der er problemet.
Dansk Landbrug fik midler til, at de skulle styrke rådgivningen, men som hr. Torben Hansen også ved, har der været mange år, hvor man ikke har gjort det, vi alle sammen regnede med at man gjorde.
Det er så også det, der er baggrunden for, at når man først nu her – foråret 2007 – for alvor tager fat på det, så kan jeg godt have mine bange anelser om, hvordan 2006-tallene ser ud.
For hvis de skulle have været bedre, havde det været på baggrund af rådgivning, der skete sidste forår.
Og der ved hr. Torben Hansen ligesom jeg, at der desværre ikke skete nær tilstrækkeligt.
Det er derfor, vi siger
: Ud over at de nu har fået bedre styr på det, så kan det også være nødvendigt med flere virkemidler, og det er dem, vi nu har gjort klar.
Jeg mener klart, at jeg har tilkendegivet også i udvalget, at hvis kurven ligesom fortsætter i den samme gale retning, når vi ser de 2006-tal, skal der noget mere til.
Det synes jeg så også var konklusionen på samrådet.
Nu vil jeg ikke referere alle mulige andre for, hvad de så sagde, men jeg kan i hvert fald huske, at der jo var almindelig interesse for det, som Virkemiddeludvalget sagde, at bare det med at lave kvoter eller afgifter, som jeg tror nogle af os måske har tænkt da kunne være det meget enkle, tror de ikke virker.
De tror sådan set, at det, der virker bedst, er rådgivning.
Jeg tror så også, at der kan være noget i f.eks. offentliggørelse af sprøjtejournaler.
Det kan godt være, det har sådan en vis virkning, hvis man kan se, at naboen åbenbart kunne finde ud af at gøre det her på en anden måde, end man selv kan, han kan få den samme afgrøde eller bedre afgrøder med mindre pesticidforbrug.
Det tror jeg såmænd også kunne have en eller anden slags adfærdsmæssigt regulerende virkning.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Men så synes jeg, vi skal prøve at tage udgangspunkt i, at ministeren siger, at det er tallene for 2006, der er afgørende.
Skal det forstås på den måde, at ministeren siger, at hvis der ikke er sket fremskridt i 2006 i forhold til 2005, så skal der sættes nogle mere effektive virkemidler ind?
Det var det første spørgsmål.
Og det andet spørgsmål er: Når ministeren taler om praktikere, som har sået tvivl om det der med behandlingshyppighed, er der så nogle praktikere uden for dansk landbrug, altså nogle praktikere, som ikke har økonomiske interesser i det her, som har rejst kritik af den måde at gøre forbruget af pesticider op på?
Jeg synes i princippet, at det er en god idé at tale med de mennesker, der skal udføre ting i praksis, og jeg kunne kun ønske mig, at den erkendelse også ville brede sig til andre ministre.
Men så tilbage til mit første spørgsmål, bare for at være helt sikker, for jeg forstår det på den måde, at ministeren er enig i, at der skal igangsættes mere effektive virkemidler, hvis tallene for 2006 ikke er bedre end dem for 2005.
For det, ministeren siger, er, at hun har igangsat nogle undersøgelser, der gør, at det ville være muligt, men jeg vil sådan set godt have en tilkendegivelse af, at ministeren faktisk også har den opfattelse, at der skal igangsættes mere effektive virkemidler, hvis tallene ikke blev bedre i 2006, end de var i 2005, fordi så vil jeg ikke hidse mig unødigt meget op over, at det socialdemokratiske forslag ikke bliver vedtaget her i foråret.
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Vi vedgår da gerne, at vi også har været inde omkring sagkundskaben.
Hvis fru Inger Støjberg ellers kender lidt til debatten inden for det her område, kan hun se, der har været nogle forsøg i Nyborg, som viser, at man ved de her pesticidreduktionsplaner, som vi faktisk i det her beslutningsforslag har skrevet ned som det, vi synes er vejen frem, jo rent faktisk kan nedbringe pesticidforbruget med mellem 20 og 30 pct. Men det, der er slående i det her, er, at planen løber for 2004-2009.
Forbruget er steget hvert år.
Det eneste, man har gjort indtil nu, er, at man har produceret papir.
Mener fru Inger Støjberg, at man på baggrund af den indsats, eller rettere manglende indsats, der har været indtil nu, kan nå målet om en nedsættelse af giftforbruget til 1,7 i 2009 – ja eller nej?
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Så det er nogle af de virkemidler, som vi skal kigge nærmere på nu.
Det med praktikerne, nemlig at praktikerne inden for landbrugsområdet ikke mindst er landmænd, kan vel ikke være den store overraskelse, og derfor synes jeg nu ikke, at det skal komme dem til skade, at de rent faktisk ved noget om de her ting.
Jeg synes da, det er en fordel, at det, vi lovgiver om herinde, der har konsekvenser for et erhverv, er den virkelighed, de så oplever, og at de synes, de kan genkende det i vores måde at snakke om det på.
Derfor har det været min tilgang at sige, jamen når de siger det i et så tilstrækkelig massivt omfang, også mennesker, som jeg ikke har grund til at tro specielt varetager egne interesser, må vi i hvert fald gøre os den ulejlighed at prøve at få udredt: Hvad er op og ned i det her?
Personligt tror jeg såmænd ikke, det vil ændre det helt store, men det må da være en vigtig ting, at vi i hvert fald ved, hvad det er, vi snakker om, også når vi bagefter så skal ud til praktikerne med nye virkemidler.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg tror ikke, vi kommer nærmere en afklaring af det spørgsmål, for man kan altid finde nogle tekniske finurligheder.
Dette beslutningsforslag blev lavet på baggrund af lovforslag L 121, og formålet var at få et ændringsforslag til det lovforslag.
Det var ikke muligt af formelle årsager, og derfor nu det her.
Og der er vel ikke noget galt i, at Folketinget udtrykker sin holdning til sådan en sag og siger til regeringen, jamen få gang i de forhandlinger.
Og vedrørende at rejse det på Færøerne så ved hr. Anfinn Kallsberg godt, at det er blevet rejst utallige gange, men jeg kan ikke tvinge et flertal i det færøske parlament, når de henviser til, at det er umuligt, fordi Danmark siger nej.
Sådan stopper sagen på Færøerne.
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-05-08:
Ja, men jeg synes, at den rigtige måde at gøre det på er, at man rejser det på færøsk side, at det er lagmanden, landsstyret og Lagtinget, som er aktører her, og ikke at det kommer ind ad bagvejen igennem et forslag fra et medlem i Folketinget, som så skal rejse dette spørgsmål over for Færøerne.
Det synes jeg er helt galt.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg er glad for, at hr. Anfinn Kallsberg bekræftede, at han egentlig støtter forslaget, og han udfører så et slags teknisk knockout på forslaget ved at sige, at det ville være et brud på principperne.
Derfor vil jeg spørge hr. Anfinn Kallsberg, om han har læst det her som et lovforslag.
Det her er et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at tage alle nødvendige skridt til at få anerkendt de ting, vi taler om.
Det vil indebære en forhandling mellem regeringen og landsstyret.
Det vil også indebære et muligt lovforslag, som selvfølgelig også bliver behandlet i Lagtinget, så alle de kritikpunkter, som hr. Anfinn Kallsberg afviste dette forslag på, kan jeg klart sige ikke er aktuelle.
Dette er blot et beslutningsforslag, som vil igangsætte en procedure, som vil indeholde de elementer, som hr. Anfinn Kallsberg efterlyser.