Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-10:
Tak til ordførerne for bemærkningerne til forslaget.
Jeg er jo ikke uenig i, at vi har at gøre med kompliceret og teknisk stof.
Det er et sammensat forslag.
Reglerne om kommuners hjemmel til varetagelse af kollektiv varmeforsyning, herunder reglerne om garantistillelse, følger i dag af de såkaldte kommunale fuldmagtsregler, og det har givet anledning til uklarhed over såvel muligheder som begrænsninger for kommunernes opgavevaretagelse på området.
Det er derfor, forslaget går ud på, at regler om kommuners adgang til varetagelse af kollektiv varmeforsyning fremover indgår som en naturlig del af varmeforsyningsloven i stedet for af de kommunale fuldmagter.
Det er for klarheds skyld.
Jeg kan forsikre om, at der ikke bag ved det ligger et ideologisk ridt, hverken til den ene eller anden side.
Kommuner og forbrugere har altid været en stor drivkraft bag udbygningen af den kollektive varmeforsyning i Danmark, og med det her lovforslag skaber vi klarere og bedre rammer for deres arbejde.
Så der er generelt tale om en lovfæstelse af gældende regler om kommuners adgang til at eje og drive varmeforsyningsanlæg og at stille garanti for lovens investeringer i disse anlæg.
Jeg vil for god ordens skyld nævne, at der kommer et ændringsforslag under udvalgsbehandlingen.
Vi er desværre efter fremsættelsen blevet opmærksom på et sted, hvor lovteksten om garanti for køle-varme-anlæg ikke er i overensstemmelse med de tilhørende lovbemærkninger.
Så det korrekte fremgår af bemærkningerne, hvor der meget tydeligt står, at der ikke med hjemmel i varmforsyningsloven kan stilles garanti for investeringer i køle-varme-anlæg.
Så der bliver altså stillet et ændringsforslag, der bringer lovteksten i overensstemmelse med bemærkningerne.
Lovforslaget implementerer den beslutning, vi traf i energiforligskredsen i november 2014, om at udvide den eksisterende biomasseordning fra 35 til 85 værker, som de forskellige ordførere også har været inde på, og dermed tages der specifikt hensyn til de økonomiske rammer for de 50 naturgasbaserede fjernvarmenet, som har de højeste varmepriser.
De får nu tilladelse til at installere en 1 MW-biomassefyret kedel, og det vil kunne nedbringe deres varmepriser betydeligt, også sådan at det sidste værk af de 50, om man så må sige, dermed har en varmepris, der er sammenlignelig med, hvad du ville have med en individuel energikilde.
Med ændringerne af byggeloven vil reglerne i bygningsreglementet om installationer af olie og naturgas til bygningsopvarmning kunne præciseres.
Reglerne om installation af olie og naturgas udspringer af energiaftalen fra 2012, og præciseringen skal sikre, at reglerne om installation af olie og naturgas kan bringes entydigt i overensstemmelse med EU's principper om varernes fri bevægelighed.
Hr. Mikkel Dencker stillede spørgsmål specifikt til det.
Det er EU-Kommissionen, der har vurderet, at reglen, som vi havde opstillet den, der forbød installation af olie- og naturgasfyr, ville udgøre en barriere for varernes fri bevægelighed.
Jeg må også som hr. Mikkel Dencker antage, at der ikke hermed åbnes for, at folk i større stil kommer til at installere koks- og kulfyr i deres nybyggede boliger.
Vi opfatter det som en EU-medholdeliggørelse, men egentlig ikke som en indholdsmæssig ændring i forhold til det i energiforliget aftalte.
Jeg er glad for den interesse, der er udtrykt for lovforslaget i dag, og jeg er også enig i, at en af de bærende ting, vi har skullet klare med det her lovforslag, selvfølgelig er barmarksværkerne, men jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagets enkeltelementer i udvalget.
Det er også klart, at der hermed ikke er sluttet for drøftelser om fjernvarmens fremtid efter 2018, både hvad angår treledstarif og grundbeløb.
Det er nu fortsat – må jeg sige – min principielle opfattelse, at grundbeløbets udløb var annonceret, allerede da vi indførte det, og derfor skal det udløbe i 2018, og jeg er enig med hr. Steen Gade i, at det, der skal ske efter grundbeløbet, jo er, at vi i stigende grad ser varmepumper ind i fjernvarme.
For så vidt angår hr. Lilleholts bemærkningerne om folk, der har investeret i tillid til treledstariffens evige fortsættelse, må jeg sige, at det ikke er noget, vi har stillet folk i udsigt, altså at der ikke ville blive ændret ved den her regel.
Det er ikke sådan, at folk har opereret i en forventning om, at den ville løbe et givent antal år endnu.
Så på den måde er der ikke nogen, der har investeret med basis i en forventning om, at det her ville fortsætte et givent antal år.
Men alt det får vi lejlighed til at drøfte, når vi kommer ordentligt i gang med de diskussioner, der udestår, om fjernvarmens fremtid.
I første omgang vil jeg glæde mig til, at vi fortsætter drøftelserne om det her forslag i udvalget.