runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jeg er strengt taget
glad for, at Liberal Alliance ikke kan støtte forslaget.
Det ville bekymre mig, hvis vi skulle komme til at fremsætte noget, som hr. Joachim B. Olsen ville være glad for.
Men jeg bliver nødt til at spørge om det her med, om Liberal Alliance anerkender, at der er en stærkere nedslidning i nogle brancher og i nogle jobs, end der er andre.
Og hvis man anerkender det, anerkender Liberal Alliance så også, at man som samfund har en forpligtelse til at hjælpe de nedslidte?
Som det er i dag, har vi jo folk, der mere eller mindre går direkte fra job til grav.
Og det hjælper altså ikke den nedslidte eller den borger, der dør lang tid før så mange andre, at vi gennemsnitligt lever længere.
Man ser det for sig: en gravsten, hvorpå der står: »Gennemsnitligt lever vi længere.
Med venlig hilsen en borger, der altså kun blev 63 år.«
Så vil jeg om det her med, at hr. Joachim B. Olsen mener, at det går bedre, fordi vi ligesom har forhåbninger til teknologien og sundhedsfremme osv., spørge: Hvordan vil hr. Joachim B. Olsen så forklare, at uligheden faktisk er stigende?
Inden for de sidste 20 år er forskellen i levealderen mellem de længst uddannede og de kortest uddannede faktisk blevet fordoblet.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Jeg vil sige det, at det samme flertal, som med reformer har forringet alle de her ordninger, vi taler om, og har gennemført forringelser at dagpengeordningen, efterlønsordningen – de to ting hænger sammen – og har vedtaget en højere folkepensionsalder, hvilket vi allerede konstaterede i dag, ikke har nogen som helst ønsker om at tilgodese den gruppe arbejdere, der er kommet i klemme som følge af alt det.
Derfor hjælper det nok ikke at fremsætte et forslag, som er så uklart som det her.
Om det med arbejdsmarkedets parter vil jeg sige: Helt ærligt, jeg vil søreme ikke have Dansk Arbejdsgiverforening til at sidde og tage stilling til, om en nedslidt arbejder skal have førtidspension, for de har meldt klart ud, at den der førtidspensionsordning, vi har, plus 27 andre sociale sikkerhedsnetsydelser skal forenkles.
Det er et pænt ord for, at der skal skæres yderligere ned.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Det kommer ikke som nogen overraskelse, når jeg nu siger, at SF gerne så, at vi havde den gamle efterlønsordning.
Men sagen er jo bare, at der desværre er et meget stort flertal herinde i Folketinget, der ikke har tænkt sig at give hårdtarbejdende lønarbejdere den mulighed for at komme ud af arbejdslivet på en anstændig måde.
Der er ikke nogen udsigt til, at vi kan få en ordning, der enten er en videreførelse af den gamle efterlønsordning, eller noget, der lægger sig op ad den.
Derfor er det her jo et forsøg på at lave en individuel vurdering, og derfor vil jeg lige spørge hr. Finn Sørensen, hvorfor hr. Finn Sørensen ser sig så vred på, at man forestiller sig en form for opbygning af et nævn, der indeholder arbejdsmarkedets parter.
Det indeholder bl.a. også arbejdsgiverne, men det er jo arbejdsmarkedets parter, som vi forestiller os foretager en vurdering.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-05:
Erfaringerne fra efterlønsordningen og fra andre ordninger viser, at de bliver brugt langt, langt mere, end det var tiltænkt.
Det viser al erfaring.
Der kommer langt flere ind i de ordninger, end man havde forventet.
Derfor mener jeg, at det at tro, at det ikke også ville ske med den her ordning, er grænsende til det naive.
Det er derfor, det vil være en skadelig ordning.
Så må jeg bare holde fast i, at det er farligt at bruge den analyse, der refereres til, om restlevetid til at lave sådan en ordning her, fordi der i den analyse ligger det meget positive, at grunden til, at der er forskel i restlevetiden, er, at dem, der tidligere levede kortere, lever længere og altså bliver 30 år, heldigvis.
Det er positivt, og den udvikling vil fortsætte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Det er jo korrekt, at der er en sammenhæng mellem de lave elpriser og PSO'ens størrelse, og derfor er det også rimeligt, når vi diskuterer PSO'en, med de danske systemer, vi har, at vi ser på, hvad de samlede omkostninger er, når man lægger elpris og PSO-afgift sammen.
Så derfor kan den her hetz mod PSO'en altså ikke stå alene.
Man er nødt til samtidig at juble over de lave elpriser.
Det er bl.a. udbygningen af vedvarende energi, som har været med til at sikre, at vi har lave elpriser i Danmark.
Hvis man skal forholde sig til det på en rimelig måde, så lægger man elprisen sammen med PSO'en.
Det er interessant, at der ligger baggrundsmateriale til lovforslaget i dag, der klart viser, at vi i Danmark ligger pænt i forhold til de konkurrerende lande, som vi er tættest på.
Så den hetz mod PSO'en synes jeg ikke er rimelig fra ordførerens side.
Jeg vil godt høre, om ordføreren er bekendt med, at der ligger de bilag til lovforslaget her.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Alternativet er som udgangspunkt kritisk over for denne støtteordning, fordi den går imod hele ideen med at lægge afgifter på det, vi ikke ønsker, nemlig udledning af klimagasser, og kanaliserer midlerne over i støtte til det, vi gerne vil have, nemlig vedvarende energi.
Man kan sige, at det selvfølgelig ikke er det store at øge ordningen med 10 mio. kr. og 50 ekstra virksomheder sammenlignet med en ramme nu på 189 mio. kr., men det er hele princippet, som bekymrer os.
Når man så samtidig hører, at den samlede pris for el i Danmark sammenlignet med EU gennemsnitligt ikke stikker voldsomt af, så forstår man måske, at behovet ikke er helt så stort, som det er fremstillet i forbindelse med lovforslaget.
Her vil jeg fremhæve hr. Søren Egge Rasmussens eksempel fra Aalborg Portland, hvor PSO-betalingen altså udgør 4 pct. af overskuddet.
Derfor er Alternativet ikke umiddelbart for forslaget, men ønsker generelt at arbejde for, at PSO-ordningen rettes til, f.eks. som organisationen VedvarendeEnergi foreslår i deres høringssvar, altså at det kunne være et kriterium, at det kun er el, der bliver brugt, når elprisen er under en vis grænse, der udløser støtte til reduceret PSO-betaling.
Vi mener også, at kravet om en aftale om energieffektivisering med Energistyrelsen, som ligger i forslaget, er lidt vagt formuleret.
Man kunne godt styrke det og arbejde for en decideret bindende aftale om udfasning over en årrække af fossil energi i produktionen hos den pågældende virksomhed eller lignende, før vi kan regne med, at der for alvor vil ske noget i de energitunge virksomheder.
Villum Christensen (LA), 2016-04-05:
Altså, jeg kan forstå, at det er et godt system.
Når elprisen går ned for alle andre lande, går den op i Danmark til stor gene for virksomhederne og forbrugerne.
Det er ikke et system, der er vokset i vores have.
Vi ser langt hellere, at vi etablerer et system, hvor teknologierne ikke bliver subsidieret enkeltvis, ud fra en betragtning om, at når man producerer det år, får man så meget og så mange megawatt det år.
Vi vil gerne have en situation, hvor alle teknologier konkurrerer på lige vilkår og på den måde kan samle markedsreaktionerne op.
Det kan vi ikke med det her plansystem.
Det er derfor, det går så galt, at vi nu betaler næsten dobbelt så meget i PSO, som vi havde forestillet os i 2012.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Vi har jo nogle landvindmøller, som i øjeblikket er med til at sikre de her lave energipriser.
Vi har også nogle havvindmøller, som er etableret, efter man holdt et udbud, hvor det endte med, at man kun havde en byder, og det endte med en høj pris.
Man kan godt tage et enkelt eksempel frem, som hr. Villum Christensen her gør, med Anholtmøllerne, men vi er også i den situation, at når vi kommer ud over deres 10 første leveår, så har man sådan set en vindmølleproduktion derude, som ikke modtager nogen som helst støtte.
Så det er klart, at der er nogle år, der vil være lidt dyrere i det samlede system, men man skal se på helheden i det, og det er egentlig et godt system, vi har fået udviklet i Danmark.
Villum Christensen (LA), 2016-04-05:
Så vil jeg godt høre spørgeren fra Enhedslisten, om han er bekendt med, at vi rent faktisk er i den situation, at vi betaler en produktionsomkostning på 70-80 øre, nogle gange op til 1,05 kr. for vedvarende energi, samtidig med at vi kan købe energien for 13 øre ude på markedet.
At det skulle betyde, at det, at vi har investeret i vedvarende energi, har gjort energien billigere, synes jeg er svært at forstå.
Det var sådan, jeg forstod spørgeren.
Så kommer der jo et højt gennemsnit ud af det.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Tak for det.
Som jeg også har spurgt de foregående ordførere om, vil jeg også gerne høre ordføreren, hr. Villum Christensen, om, hvordan han ser på det forslag, der i høringssvaret fra VedvarendeEnergi, som altså går på, at man kunne indlægge et kriterium om, at det kun er el, der bruges, når elprisen er lav, under en vis grænse, som så udløser støtte til den her reducerede PSO-betaling.
På den måde kunne man hjælpe hele PSO-ordningen.
Man kunne øge efterspørgslen på el, når prisen er lavest, og dermed også nedsætte det samlede støttebeløb, som PSO-ordningen vil være belastet af.
Hvordan ser ordføreren på det?
Villum Christensen (LA), 2016-04-05:
Tak for det.
Nu kommer vi lige fra et samråd, hvor ministeren har gjort klart, hvor alvorlig udfordringen med PSO-ordningens noget tvivlsomme konstruktion er.
PSO'en er og bliver elefanten i rummet for hele den danske energipolitik.
Noget skal gøres, men ingen og desværre heller ikke ministeren synes at have nogle klare bud på løsningerne, i hvert fald ikke nu.
Kontrollen med udgifterne er løbet os fuldstændig af hænde, og nu forsøger vi også med en lap foreløbig for 2016 på 10 mio. kr., så vi kan løse et problem, der måske i virkeligheden er 500 gange større, hvis vi altså går ud fra, at erhvervslivets PSO-omkostninger i år lander på ca. 5 mia. kr., som ser meget sandsynligt ud.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Liberal Alliance naturligvis støtter forslaget.
Vi ser naturligvis også generelt positivt på lempelser af PSO'en, der er løbet løbsk.
Vi kunne godt have ønsket os, at man i højere grad tog højde for virksomhedernes reelle omkostninger og ikke blot nogle gennemsnitsopgørelser fra Eurostat, men det skal ikke skille os ad.
Lovforslaget trækker i den rigtige retning og har selvfølgelig vores støtte.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-05:
Såfremt ordføreren har ret i sin påstand om, at de skal komme til maj, er de så gået 3 måneder over tid og ikke 3 år over tid som ved den tidligere regering.
Det her er jo så noget, som er uafhængigt af tilskuds- og afgiftsanalysen, men som blot er et vigtigt initiativ for at understøtte produktionsvirksomheder i Danmark og dermed også de mange arbejdspladser, der er deri.
Villum Christensen (LA), 2016-04-05:
Man kunne sagtens anlægge nogle retfærdighedsbetragtninger, som kunne trække i den retning, men vi er lidt mere til en løsning, der ligesom løser det reelle problem, og det er at tage fat i PSO'en og rive den op med rod.
Det her med at sætte yderligere niveauer ind ændrer jo ikke på, at vi bliver ved med at slås med PSO'en, som jeg kalder en elefant i et energibur.
Liberal Alliance har også under samrådet i dag forsøgt at argumentere for, at det er en dårlig ting at have en afgift, som vi ser her, der stiger, når energiprisen falder for vores konkurrenter, så der kan vi ikke undgå, at der kommer konkurrenceforvridning, uanset hvordan vi vender og drejer det, og uanset om vi anlægger nogle særlige loft- og bundbetragtninger.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-05:
Jeg skal beklage, at jeg ikke var helt klar, men det er ikke tit, at det er to partier, der ikke er til stede.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for den aftale, der blev lavet i februar 2016, om vækst og udvikling i hele Danmark, hvor vi blev enige om at lette PSO-afgiften for de elintensive virksomheder.
Det kommer ca. 50 virksomheder til gode inden for bl.a. gartnerierhvervet og fødevarefremstillingen, som får en særdeles tiltrængt udstrakt hånd.
Jeg kan godt forstå, at det må være dødfrustrerende for eksempelvis et gartneri at kunne se, at de bare har svært ved at konkurrere med tilsvarende gartnerier i udlandet, fordi de bliver pålagt en meget høj PSO-regning, som de andre ikke på samme måde skal finansiere i deres forretningsmodel.
Så jeg synes, det er meget fornuftigt, at vi får set på det her.
Så må man sige, at vi står over for en generel kæmpestor udfordring med PSO'en og med, hvordan vi i fremtiden skal finansiere hele vores grønne omstilling, for den er vi jo enige om skal ske.
Det er der heldigvis ikke nogen partier i Folketinget der ikke ønsker – eller det er jeg måske lidt i tvivl om, men i hvert fald langt de fleste partier i Folketinget ønsker, at vi skal være uafhængige af fossile brændsler i 2050.
Det er klart, at det skal finansieres for at nå dertil.
Vi er glade for, at vi i hvert fald her i første omgang har fået fundet en løsning med PSO'en for de elintensive virksomheder.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Tak for det.
Jeg vil, sådan på linje med mine spørgsmål til de tidligere ordførere, høre fru Mette Abildgaard om noget: Der er kommet et rigtig godt forslag fra organisationen VedvarendeEnergi om, at man kunne graduere PSO-betalingen, eller måske i virkeligheden stille et krav i retning af, at ordningen kun bliver brugt, når elprisen er under en vis grænse, hvor der udløses støtte til reduceret PSO-betaling.
Hvad synes ordføreren om sådan en mekanisme?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-05:
Tak for det.
Det var mest en kommentar, men jeg kan bare sige, at jeg gør alt, hvad jeg kan, for at få de analyser frem i dagens lys så hurtigt som overhovedet muligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Jamen det er jo rart at høre, at ministeren har en viden, som ministeren bruger i forbindelse med de her lovforslag, og så må vi vente på, at andre ministerier bliver så meget klar til at forholde sig til tingene, at resten af Folketinget kan få lov til at se de analyser.
Det ser jeg enormt meget frem til, for jeg synes ikke, det er rart at skulle behandle sådan nogle lovforslag, hvor man godt ved, at der er nogle analyser, som er lavet eller næsten lavet, og som kunne kvalificere det beslutningsgrundlag, som vi gerne skulle træffe beslutninger ud fra.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-05:
Jeg ser meget, meget gerne, at der indgås aftaler mellem virksomheder og fjernvarmeværker om at levere fjernvarme.
Vi er også parate til at kigge på, om rammevilkårene er de rigtige.
Det skulle også gerne fremgå af de analyser, som vi stadig væk venter på – og som jeg har en forventning om kommer meget, meget snart – at vi der får skitseret nogle af de muligheder, der er, for at gøre det endnu mere attraktivt.
Men noget kunne også godt tyde på, at det faktisk er sådan, at de nuværende tilskudsordninger i forbindelse med fjernvarme og overskudsvarme er tilstrækkelige.
Det er i hvert fald den vurdering, ministeriet giver i forhold til en række af de her projekter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Jeg synes, at jeg jævnligt hører om virksomheder, som gerne vil sælge noget varmt vand til den lokale fjernvarmeforsyning, og at vi lidt mangler at få en løsning, som gør det lettere.
Jeg har så noteret mig, at en af de virksomheder, som ministeren har været ude at besøge for nylig, Holmegaard Glasværk, er kommet frem til en løsning, hvor man sælger mere fjernvarme til Fensmark Fjernvarme, og det synes jeg er positivt.
Det må være en måde, man kan hjælpe virksomheder på til at fremme bæredygtige løsninger og samtidig få en bedre økonomi.
Jeg vil godt høre ministeren, om ministeren har en vurdering af, hvor mange af de 50 virksomheder, man vil imødekomme her, der også kunne være blevet imødekommet, hvis man havde fundet på en fjernvarmeløsning, hvor man i højere grad kunne sælge varmt vand til lokalbefolkningen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-05:
Det bliver jo aftalt, som det bl.a. er sket på gartnerierhvervets område, hvor der indgås en aftale mellem Energistyrelsen og branchen om, hvordan man kan gennemføre energibesparelser og energieffektivitet.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Tak for det.
Jeg vil godt lige opholde mig ved det her med energieffektivisering, altså at de energitunge virksomheder skal indgå en aftale om energieffektivisering i forbindelse med støtte.
Hvilke virkemidler forestiller ministeren sig at Energistyrelsen kan anvende i sådan en aftale?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-05:
Tak til formanden, og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Jeg vil også sige tak for den meget, meget positive holdning, der har været tilkendegivet.
Jeg er glad for, at vi med lovforslaget kan lempe PSO-betalingen for elintensive virksomheder, der er berørt af en høj PSO.
Med lovforslaget styrkes virksomhedernes konkurrenceevne.
Lovforslaget ændrer en gældende tilskudslov fra 2015, så flere elintensive virksomheder kan få tilskud til en del af deres betaling til PSO.
For at det ikke fører til større elforbrug hos virksomhederne, er tilskuddet betinget af, at virksomhederne indgår en aftale om energieffektiviseringer med Energistyrelsen.
På den måde slækker vi ikke på ambitionen om et mere energieffektivt erhvervsliv.
Med lovforslaget bliver alle virksomheder, der kan dokumentere, at de er el- og handelsintensive i overensstemmelse med Europa-Kommissionens retningslinjer for statsstøtte, berettiget til at modtage tilskud.
Til det formål målrettes 10 mio. kr. i 2016 til nytilkomne virksomheder, der bliver omfattet af lovforslaget.
Med lovforslaget udmøntes der desuden en finanslovsreserve på 100 mio. kr. årligt fra 2017 til 2020 til at forhøje tilskudssatsen for alle de virksomheder fra 2017.
Ændringen af ordningen skal godkendes af Europa-Kommissionen, inden den kan træde i kraft.
Mit ministerium er allerede i gang med at drøfte forslaget med Europa-Kommissionen, og det vurderes, at en godkendelse vil kunne opnås i anden halvdel af 2016.
Det tilstræbes, at tilskuddet til de nytilkomne virksomheder kan have virkning fra lovens kundgørelse, hvilket sker, umiddelbart efter at lovforslaget er blevet vedtaget.
Det forudsætter dog Europa-Kommissionens godkendelse.
Jeg er glad for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget, og jeg ser frem til konstruktive drøftelser om lovforslagets enkeltelementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Med de bemærkninger vil jeg anmode om en fortsat velvillig behandling af lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-05:
Altså, man må jo sige, at vi står over for en total omlægning af hele vores PSO-system, fordi det er blevet underkendt af Europa-Kommissionen, og derfor vil vores fokus være på at få håndteret fremtiden efter 2017.
Man kan sige, at det også vil være svært for nogle virksomheder at indstille deres produktion efter, hvornår den lave pris gælder.
Jeg kan frygte, at det vil være en bureaukratisk model rent administrativt, men jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke har set nærmere på forslaget fra VedvarendeEnergi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Jeg var for nylig til et møde, hvor ministeren sagde, at der ville komme tre rapporter til maj.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at de rapporter kommer så sent, for det er jo så lige før, Folketinget går på sommerferie, og jeg synes altså, at det ville have kvalificeret debatten i dag, hvis det var sådan, at vi havde haft den PSO-analyse, så vi bedre kunne se, hvad der er de bedste virkemidler.
Så jeg synes ikke, at man bare skal tale udenom.
Det er da sådan set vigtigt, at vi tager beslutninger på det bedste grundlag, og det synes jeg ikke vi gør her i dag.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-05:
Et af de helt store spørgsmål, som den tidligere regering brugte flere år på at analysere, men som den aldrig kom frem til et svar på, var lige nøjagtig den her tilskuds- og afgiftsanalyse, som nu er gået en måned over tid.
Så jeg synes med al respekt, at det væsentligste må være, at vi får de rigtige oplysninger, sådan at vi fremadrettet kan træffe beslutninger på det bedst mulige grundlag.
I forhold til de ca. 50 virksomheder, som man anslår kan få glæde af det, som lovforslaget her omhandler, altså en lempelse af PSO-afgifterne, er der mig bekendt ikke nogen beskrivelse af, hvad det eksakt er for nogle virksomheder.
Mikkel Dencker (DF), 2016-04-05:
Altså, jeg er bekendt med, at der er vidt forskellige priser på elektricitet i forskellige lande, og det er, fordi man har sammensat forbrugerprisen eller den pris, som virksomhederne betaler, på forskellig måde, med forskellige afgiftsniveauer.
Sådan er det.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at idet vi i Danmark har valgt at finansiere grøn omstilling gennem et PSO-bidrag, som bliver lagt på elregningen og den enkelte forbrugte kilowatt-time, så stiller man alt andet lige danske virksomheder ringere i konkurrencen med deres udenlandske konkurrenter.
Derfor er vi glade for, at vi i Dansk Folkeparti er med til at lave en lempelse, som gør, at danske virksomheder stilles bedre i konkurrencen end før.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Et af bilagene til baggrundsmaterialet er et spørgsmål, som jeg har stillet – spørgsmål nr. 67 – hvori der i svaret til det meget klart står: Den samlede danske elpris inkl. PSO og afgifter har i hele perioden 2009-2014 ligget under EU-gennemsnittet for de fleste størrelseskategorier af virksomheder«.
Det vil sige, at ministeren for nylig har svaret mig, at danske elpriser, inkl. PSO, og hvad der ellers kunne være af afgifter, sådan set i forbindelse med vores konkurrenceevne over for udlandet ligger pænt.
Er ordføreren bekendt med, at det forholder sig sådan, når vi skal forholde os til den danske konkurrenceevne?
Mikkel Dencker (DF), 2016-04-05:
Jeg vil sige, at vi da er åbne over for alle mulige ideer til, hvordan man kan lempe virksomheders PSO-belastning.
Men jeg synes også, at man skal være varsom med at lave ordninger, som administrativt er alt for svære at håndtere, for så risikerer man, at det, man vinder ved at hjælpe virksomhederne, sætter man til ved øget administration – både hos virksomheder og hos det offentlige.
Så det synes jeg man skal passe på med.
Nu står vi også over for et valg om ikke særlig lang tid, når den danske PSO-ordning skal gentænkes, så derfor vil jeg ikke komme med bud på, hvordan man kan reparere på den eksisterende ordning, når den måske allerede er afskaffet om få måneder.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Ligesom med den foregående ordfører vil jeg også gerne lige høre hr. Mikkel Dencker om, hvordan ordføreren vil forholde sig til at kigge på at lave en gradueret PSO-støtteordning, sådan at man får udlignet forskellene i elprisen i højere grad.
Som jeg beskrev tidligere, kunne man have et kriterium om, at der kun gives støtte til elforbruget, når elprisen er meget lav.
Mikkel Dencker (DF), 2016-04-05:
Lovforslaget her, L 160, er jo en del af udmøntningen af den aftale, der hedder »Vækst og udvikling i hele Danmark«, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti tilbage i februar måned.
Der indgår elementer her som et af de 16 elementer, der er i aftalen.
Derfor kan jeg næppe overraske nogen med at sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslaget her, når det er en udmøntning af en aftale, vi er med i.
Vi synes, at det er en god aftale, vi har lavet, også på dette felt omkring statsstøtte til virksomheder, som er hårdt pressede af PSO.
Vi har jo i mange år været kritiske over for, at man har kørt denne meget massive satsning på vedvarende energi, finansieret gennem statsstøtte til ejerne af den grønne energi og igen hentet over elregningen hos husholdninger og virksomheder.
Det har alt andet lige gjort, at danske virksomheder er blevet stillet hårdt i konkurrencen med udenlandske virksomheder, som ikke er med til at betale grøn omstilling i deres lande, og man kan derfor ikke udelukke, at det har kostet dansk eksport og danske arbejdspladser.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti bestræbt os på at være med til at lave nogle ordninger, som kompenserer virksomhederne for denne PSO-betaling, og det er også glædeligt, at det er lykkedes i flere omgange at få lavet nogle lempelser.
Det er det her så et videre skridt i retning af, og det er vi ganske godt tilfredse med.
Derfor skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.