runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Der var mange spørgsmål, så jeg prøver at se, om jeg kan svare på dem.
Nej, der er ikke nogen splid på nogen som helst måde.
Det, vi har sagt, er, at vi er i en proces.
Altså, det er jo svært at svare helt konkret på et helt konkret spørgsmål, når vi gentagne gange har sagt, at vi er midt i en proces, hvor vi er ved at lave en dansk model.
Jeg har også sagt, at den kommer senest til efteråret, og det holder vi selvfølgelig fast ved.
Så er der selvfølgelig de andre ordførere, og jeg tror – efter hvad jeg har lyttet mig frem til – at jeg kan svare dem begge to ved at sige, at en kvotemodel, som vi kender fra Norge, med tvangsopløsning af selskaber, ikke er noget, som vi har på tegnebrættet.
Det, som vi til gengæld kigger på, er andre modeller.
Som jeg også har nævnt tidligere i dag, har den tidligere regering selv givet dispensation til Københavns Universitet med hensyn til at have et måltal for kvinder.
Kvoter er jo et måltal, og omvendt er måltal bare et andet ord for kvoter.
Men det er jo ikke det, der er interessant.
Noget af det, vi kigger på – og det må da også kunne interessere fru Fatma Øktem – er, hvilke incitamentstrenge vi kan spille på, altså et tiltag fuldstændig som det, den tidligere regering selv har bakket op om.
Jamen altså, ligelig fordeling?
Nu bør det ikke komme som en overraskelse, at kvinder ikke er en minoritet i Danmark eller i resten af verden.
De udgør rent faktisk ca. 50 pct. af befolkningen – det gør de ude i den store vide verden, og det gør de faktisk også her i Danmark.
En ligelig fordeling er jo selvfølgelig et subjektivt skøn, men det er i hvert fald ikke de 22 pct. eller deromkring, vi er på nu.
Jeg ser gerne, at det tal bliver højere, men det handler jo også om, som vi har talt om masser af gange, at der selvfølgelig skal være kvinder, som er klar til at træde ind.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om at der er, men de to ting skal selvfølgelig afspejle hinanden, og det er jo også noget af det, som vi er ved at undersøge.
Så vi skal gøre det bedre end de ca. 22 pct., vi er på nu, og vi skal gå forrest, for hvis ikke vi går forrest, så synes jeg ikke man også kan bede det private erhvervsliv om at følge os.
Så vi skal være rollemodeller, vi skal gå forrest, og vi kommer til at gå forrest.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Jeg vil stille ministeren et meget kort spørgsmål: Hvordan forstår ministeren formuleringen »ligelig fordeling«.
Kan ministeren komme lidt nærmere ind på det?
Ministeren sagde, at han ikke ville sætte tal på det, men hvordan forstår ministeren formuleringen?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jamen det ligger jo faktisk i forlængelse af det, vi også lige har talt om, og det er jo et ganske relevant spørgsmål.
I regeringen mener vi, at det offentlige skal gå forrest, hvilket vi snakkede om helt fra sidste uge af, da vi havde 8. marts, og hvor vi havde en stor diskussion om det, og det synes jeg også er helt naturligt.
Derfor vil vi se nærmere på de regler, som vi har om kønssammensætningen i offentlige bestyrelser.
I den nuværende ligestillingslov, som fru Fatma Øktem nævnte, står der nemlig helt præcis i § 11 noget om kravet til bestyrelser i statslige forvaltningsmyndigheder.
Der står, at man bør tilstræbe en ligelig kønssammensætning.
Og derfor sagde jeg så i sidste uge, at man sagtens kunne gå ind og kigge på, om en skærpelse af bestemmelsen er en af de muligheder, som man skal kigge på i det arbejde, som vi er i gang med i øjeblikket, hvilket vi også har talt om rigtig, rigtig mange gange, for at øge andelen af kvinder i bestyrelser.
Og helt konkret må man sige, at ordet skal udtrykker en skærpelse og er mere bindende end ordet bør, og derfor vil jeg umiddelbart forvente en positiv effekt på kønssammensætningen i offentlige bestyrelser, hvis vi vælger at ændre på bestemmelsen, dog uden at jeg vil sætte konkrete tal på.
For igen, vi er ved at udarbejde et forslag.
Jeg har også efterhånden mange gange nævnt, at vi ikke har lagt os fast på en model.
Det er nævnt også tidligere i dag, også i spørgetimen og i tidligere runder, vi har haft med § 20-spørgsmål.
Og spørgsmålet om sanktioner kan jeg heller ikke udtale mig om med hensyn til det her med bør og skal, for så langt er vi faktisk ikke nået i vores overvejelser endnu.
Det er også det, som jeg prøvede at sige før, nemlig at man sagtens kan tale om måltal og sætte et x antal procent på, for igen er det sådan, at ord skaber virkelighed, og det skaber også en progression.
Så det er en vej, man kan bruge, og den vil jeg helt klart, som jeg også nævnte i sidste uge, gerne gå ind og kigge meget nærmere på.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Hvilken effekt forventer ministeren, at en ændring af ordet bør til ordet skal i ligestillingslovens § 11 om kønssammensætning af visse bestyrelsesposter i staten vil have, og vil ministeren herunder oplyse, hvilke konsekvenser de statslige forvaltninger vil blive mødt med, hvis ikke de efterlever kravet?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg er meget ked af, at fru Fatma Øktem sætter det så skarpt op.
For vi har jo talt om det tidligere, og spørgeren burde i virkeligheden også have hørt efter tidligere, da jeg fortalte om andre lande, som også har andre modeller.
Det, som vi kan se, er, at man sagtens kan have et måltal eller en kvote – som er det, spørgeren bliver ved med at snakke om – det er der andre lande der har, uden at der er sanktioner, altså simpelt hen et måltal for, at det her vil man gerne nå, og det kan vi faktisk se er noget af det, der hjælper.
Man har i øvrigt også måltal i forbindelse med f.eks. organtransplantationer, altså hvor mange der skal være, og det er der ikke noget odiøst i.
Så de to ting udelukker ikke hinanden.
Vi kan se, at bare det, at man italesætter det, faktisk gør, at man bliver bevidst om, at det er et meget, meget bestemt sted, man vil hen til, og det har de også i andre lande.
Så det ene udelukker altså ikke det andet.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Jeg synes faktisk, vi bidrager rigtig meget, for vi spørger ind til regeringens politik og prøver at skabe klarhed om det, og jeg håber også, at det, at vi stiller spørgsmålene, giver ministeren stof til eftertanke til, hvordan ministeren fremadrettet vil tage sine beslutninger, og hvordan han vil udarbejde det, der skal fremlægges i efteråret, altså den danske model.
Jeg er lidt fortrøstningsfuld, når ministeren siger, at det med den norske model er man ikke er særlig varm på, det var sådan lidt det, jeg forstod at man ikke er.
Men når vi så taler om kvoter – for der er jo rigtig meget kvotesnak – vil jeg sige, at der er noget, jeg har lidt svært ved at forstå, for hvad er en kvote eller en beslutning, hvis der ikke er en sanktion?
For hvis der ikke er nogen sanktion, så er det jo, vil jeg sige, bare symbolsnak, symbolpolitik, altså at man taler om noget, der alligevel ikke er der.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvilke konsekvenser overvejer ministeren at det skal have for de virksomheder?
For der må jo være nogle konsekvenser, hvis man stiller nogle krav og nogle kvoter op.
Hvilke konsekvenser overvejer ministeren at det skal have for de virksomheder – offentlige som private – som ikke overholder det i forhold til de her krav eller de her kvoter?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Der var i hvert fald en del spørgsmål.
Til det, der var om Københavns Universitet, vil jeg sige, at jeg ikke synes, man bare kan løbe fra det på den måde.
For det var jo regeringen, der gav universitetet den dispensation, og når man giver en dispensation, er det vel, fordi man er enig i det, universitetet gør.
Hvis man havde været uenig, ville man have sagt: Prøv at høre her, det går altså ikke, kære venner, det kan I godt droppe, for det skal være fuldstændig frivilligt.
Og når vi nu snakker om det med, at det skal være ad frivillighedens vej, vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at man har charter for flere kvinder i ledelse, og at man har Operation Kædereaktion, og det er rigtig godt.
Men som vi også har kunnet læse i Mandag Morgen, vil der gå 90 år, før vi når op på et ligestillingsniveau, der er sådan nogenlunde.
Men så lang tid har jeg ikke i sinde at vente, og det har regeringen heller ikke, og derfor har vi sagt: Vi kan godt lidt det, som den tidligere regering har gjort, men det er gået langsomt.
Vi skal have nogle flere instrumenter at spille på, og det kan bl.a. være det, som vi har kaldt den danske model, og som vi er ved at bygge op.
Der har vi jo snakket om, at der kunne være nogle incitamentsstrukturer, og der kunne være noget med en gulerod osv.
Der er mange muligheder.
Men vi er altså midt i processen, og vi kommer med noget, det er helt sikkert.
Så håber jeg også, at fru Fatma Øktem og Venstre har lyst til at bidrage til at få løst nogle af de ting – det kunne være helt fantastisk – altså at man, ud over at man snakker om tidligere tiders fantastiske ting, som man har gjort, så bidrager til, at der kommer lidt mere progression.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Der er jeg så helt uenig med ministeren, for jeg synes ikke, man kan sammenligne det.
Det, den tidligere regering gjorde, var, at den lagde op til, at de enkelte institutioner, de enkelte virksomheder selv kunne lave tiltag, og det bakker vi stadig væk hundrede procent op om, ligesom vi var ude at rose Carlsberg for at have fundet deres egen model.
Det skal med hensyn til det tiltag, der var på universitetet, siges, at det jo var et tiltag, der blev taget fra universitetets side; der var aldrig tale om, at det var noget, der kom fra regeringens side, hvor vi kom og hev noget ned over hovedet på dem.
Jeg synes, vores tilgange til det er meget forskellige, eller det kan jeg jo ikke svare på om de er, men det bliver så mit næste spørgsmål, for nu lagde ministeren op til det, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er det, den danske model skal bygge på?
Er det tvang?
Og skal det dermed være sådan, at det er regeringen, der lovgiver om, hvad lighed er, og hvordan vi får flere kvinder ind, og at det netop er ved hjælp af kvoter?
Og jeg kalder det kvoter.
Vil ligestillingspolitikken og den danske model, hvis vi tager beslutningen om, at det skal være så og så mange kvinder, så fremadrettet bygge på tvang, hvilket er det, jeg frygter at den siddende regering agter at bruge, eller vil det bygge på frivillighed, som var det, den tidligere regering brugte?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Nu synes jeg, jeg har svaret på det en del gange, men jeg vil gerne gøre det igen.
Forudsætningen er, at man forholder sig til den norske model, som vi også hører, med de 40 pct. og tvangsopløsning, og der er jeg fuldstændig enig med danskerne, og det har jeg også sagt, nemlig at det ikke er det, vi på nogen som helst måde har planer om.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren, fuldstændig enig, så ordføreren kan tage det fuldstændig roligt.
Det har jeg også gentaget to-tre gange.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Tak for det.
To sekunder, jeg tabte lige tråden, undskyld.
For halvandet døgn siden kom der en undersøgelse fra Rambøll Management, der viser, at ud fra debatten og de modeller, der er lavet, er 8 ud af 10 danskere imod kvoter.
Ministeren vil ikke udtale sig om kvoter, om han er for, eller om han er imod, om han vil indføre dem eller ej, men det er der andre i regeringspartierne der gør, og det, de har været ude med, siger danskerne klart nej tak til.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren ikke også synes, at han skylder dem et svar.
Nu ved jeg godt, at ministeren vil sige, at der kommer noget til efteråret, og at man kigger på forskellige modeller, fordi vi skal have den danske model osv., men kan ministeren gå ud og give alle de danskere et svar og sige, at den del med 40 pct. kvinder i børsnoterede virksomheder ikke bliver taget med?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg har ikke læst den artikel, og jeg har heller ikke set det TV 2 News-indslag.
Det synes jeg et eller andet sted skulle være fair nok at sige, når man lige kommer og slynger nogle citater ud.
Jeg ved ikke, hvilken kontekst det er skrevet i, jeg ved ikke, hvilken kontekst hr. Rasmus Horn Langhoff har sagt det her i, så det kan jeg i sagens natur ikke svare på.
Det, jeg hele vejen igennem har sagt, er, at vi kommer med nogle forslag til at få flere kvinder ind i bestyrelser.
Jeg har på ingen måde eller på noget som helst tidspunkt sagt, at vi f.eks. får en norsk model, hvor vi tvangsopløser firmaer, eller bare det, der ligner.
Det, jeg har sagt, og som jeg også sagde til den tidligere spørger, er, at noget af det, der er interessant, er incitamentsstrukturerne – fuldstændig som da Venstre selv var med til at give dispensation til Københavns Universitet.
Det synes jeg er godt, og det sjove ved det er, at mange af dem, som jeg har talt med, organisationer og virksomheder, siger, at det egentlig kunne være en god ting.
Men det kunne også være, at man har måltal, for
det, der er interessant, når vi taler om kvoter, og det tror jeg egentlig ordføreren vil give mig ret i, er, hvilken slags konsekvenser det har, for kvoter er jo i virkeligheden bare et andet ord for måltal.
For hvis det er et incitament, som det er sagt masser af gange fra Københavns Universitets side, kan jeg i hvert fald ikke se noget problem i det.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Vi hørte for lidt siden erhvervs- og vækstministeren sige, at der kommer lovforslag på området, hvor man vil arbejde for flere kvinder i bestyrelserne, og vi har de sidste par dage hørt både Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis ordførere gå ud og tale om, at de her kvoter kommer – kvoterne kommer.
Jeg kan citere hr. Rasmus Horn Langhoff, der siger: Jeg tror ikke, vi kommer uden om lovgivning på området.
Kvoter er hverken populære eller kønne, men de virker, og de er vigtige.
Og gentagne gange har han og også Socialistisk Folkepartis ordfører sagt, at de her kvoter kommer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om det.
Nu har vi spurgt om det her så mange gange, den her debat er ikke den første på det her område i salen, og vi har talt om kvoter, lige siden regeringsgrundlaget blev fremlagt.
Kan ministeren da ikke sige, at de her kvoter ikke kommer?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg synes, at det med etniciteten er utidig indblanding, det skal jeg helt klart indrømme, måske ikke så meget på grund af det med etniciteten, for etniske minoriteter er i sagens natur etniske minoriteter, men fordi kvinder, skal jeg lige hilse og sige, ikke er nogen etnisk minoritet her i landet.
Så vil jeg til resten af spørgsmålet, der handlede om, hvordan kvinder har det, sige, at nu er kvinder, som jeg også sagde til fru Inger Støjberg, jo meget forskellige, og det forudsætter igen, at vi har kvoter i Danmark.
Jeg synes også, at spørgerens spørgsmål igen forudsætter det der med, at vi har kvoter, og at det er det, jeg skal svare på.
Men det kan jeg jo i sagens natur ikke gøre, fordi vi ikke har kvoter.
Men noget af det, jeg synes er helt fantastisk – og det er jo også kvoter – er det, som man selv har været med til at give, f.eks. denne dispensation til Københavns Universitet, altså det, at der skal være flere kvinder, og at vi kompenserer økonomisk, og det er jo det samme.
Så jeg forstår ærlig talt ikke den her modstand, der er,
det skal jeg helt klart indrømme.
Fatma Øktem (V), 2012-03-14:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan han ville føle det, hvis det var, at jeg fortalte ham, at det var på grund af hans etnicitet, han var blevet udpeget som minister.
For det var noget, jeg ville synes ville være meget, meget usagligt, og sådan har jeg det også lidt med hensyn til kvoter.
Jeg synes, det ville være lige så usagligt, hvis det var sådan, at man skulle vælge nogle kvinder på grund af deres køn.
Min kollega, fru Inger Støjberg, spurgte tidligere, hvordan man troede en kvinde ville have det med det, og så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Hvordan tror ministeren en mand ville have det med det, hvis han blev fravalgt, fordi en kvinde skulle have den stol, han sad på?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg vil til den ting, jeg glemte fra sidst, om, at jeg ikke havde fulgt debatten, sige, at jeg har siddet herinde for Lone Dybkjær i de sidste par samlinger, og jeg kan love spørgeren for, at man, når man sidder her for Lone Dybkjær, i den grad bliver sat ind i ligestillingspolitikken. Med hensyn til det med den spanske model, og hvad der ellers er der, vil jeg sige, at vi kigger på det.
Noget af det, som jeg har ladet mig inspirere af, har faktisk været noget af det, som man selv har sat i gang, nemlig det med at vende det om og have positive incitamenter, f.eks. som da man gav dispensation til Københavns Universitet.
Det synes jeg var fornuftigt gjort, og det vil jeg også gerne rose for.
Med hensyn til hvad der helt præcis kommer, vil jeg sige, at jeg synes, det er godt, at der kan være et incitament ligesom det, der er på Københavns Universitet, og at det var godt, hvis man kunne have nogle parametre, som man gik ind og målte på, ligesom vi gør det i kommunerne.
Der har vi jo indført det med sociale klausuler, altså sådan at de firmaer, der kan stille nogle ting til rådighed, er dem, vi handler med.
Altså, det, som er omdrejningspunktet – og det er også det, jeg har sagt rigtig mange gange – og noget af det, som vi også er nødsaget til at kigge på, er jo helt klart dialogen med det private erhvervsliv, og det er også det, at man går forrest.
For det offentlige er nødsaget til at gå forrest og vise, at det er den vej, vi skal.
Jeg synes ikke, man kan forlange, at det private erhvervsliv ...
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Så vil jeg gerne spørge helt konkret, om der kommer kvoter som i den spanske model, hvor virksomhederne bliver udelukket fra at søge opgaver hos det offentlige, såfremt man ikke har en vis andel kvinder i bestyrelsen, og om man på den måde udelukker sig selv fra nogle indtjeningsmuligheder.
Kommer der sådanne kvoter i Danmark?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-03-14:
Tak for det.
Vi taler jo lidt om kvoter, og et andet sted, man har set det, er inden for det politiske område, altså et område som det, vi er meget nær ved her.
Hvad er ministerens holdning til den betænkning, som Europa-Parlamentet i går vedtog, og som opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme ligestilling i politik, bl.a. gennem kønskvoter på de nationale partiers valglister?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg vil lige sige, at jeg ikke har set det pågældende indslag i TV 2 News på grund af andre ting, men hvis man mener kvoter forstået i en norsk kontekst, som vi har snakket om, med tvangsopløsning og 40 pct., altså som de har det i Norge, kan jeg uden at ryste på hånden sige, at det kommer der ikke.
Liselott Blixt (DF), 2012-03-14:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at alle borgere har samme mulighed for at komme på hospice?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-03-14:
Men så kan jeg fortsætte, for spørgsmålet er begrundet med, at Fårup Sommerland, som jeg forstår det, i første omgang ikke er udpeget til at opnå skiltning.
Derfor skal jeg selvfølgelig indledningsvis oplyse, at Fårup Sommerland efterfølgende er udpeget til at opnå skiltning.
Som jeg tidligere har oplyst i forbindelse med spørgsmål til ordningen, er seværdigheder, der skiltes til, udvalgt på baggrund af indstilling fra Skov- og Naturstyrelsen, Kulturarvsstyrelsen og VisitDenmark.
Listen over seværdigheder, der ønskes skiltet til, er efterfølgende forelagt et udvalg, som ud over de tre også består af repræsentanter fra det tidligere Økonomi- og Erhvervsministerium, Samvirkende danske Turistforeninger, HORESTA, KL, Friluftsrådet, Dansk Turistfremme og Vejdirektoratet, altså et meget bredt funderet udvalg.
Parterne har nu fremsendt en supplerende indstilling, hvori Fårup Sommerland indgår sammen med Aalborg Zoo og ARoS.
Vejdirektoratet har valgt at følge disse indstillinger.
Jeg vil samtidig understrege, at det ikke alene er besøgstallet, der er udslagsgivende for, om seværdigheden kan få opstillet en turistoplysningstavle.
Parterne foretager udvælgelsen ud fra en samlet vurdering af, om der er tale om en betydelig seværdighed af almen interesse for såvel danske som udenlandske turister.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-03-14:
Hvad er ministerens holdning til, at det øjensynligt ikke er antallet af besøgende, der er udslagsgivende for, hvilken turistattraktion der får mulighed for skiltning langs motorvejene i henhold til Vejdirektoratets nye forsøgsordning?
Jeg begrunder det med ...
Hvad er ministerens holdning til, at det øjensynligt ikke er antallet af besøgende, der er udslagsgivende for, hvilken turistattraktion der får mulighed for skiltning langs motorvejene i henhold til Vejdirektoratets nye forsøgsordning?
Skriftlig begrundelse
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Det, jeg bare synes man skal notere sig, og det er det, der er den røde tråd igennem hele den her debat, er, at man skal blive oplyst og blive bevidst om, hvor mange af de usynlige barrierer vi kan se der er på vej til de forskellige magtstrukturer, men ikke kun dér, også andre steder i samfundet.
Som jeg startede med at sige, i mit allerførste indlæg tror jeg, er det også noget med holdninger, og hvordan vores tilgang er til magt, til hinanden som forskelligt køn og så fremdeles.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-03-14:
Det er jo vanskeligt at være uenig i, men det var strengt taget heller ikke det, jeg spurgte om, kan man sige.
Men hvis man ser på dette med at opstille kvoter for, hvem der skal opstille til hvilke partier, hvorledes skal man så, hvis man indfører det her, regulere det, hvis vælgerne er så uforsigtige eller uforskammede at vælge forkert, at komme til at vælge flere af det ene eller det andet køn?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg tror, det er vigtigt at forstå, at når vi taler om ligestilling, handler det også om barrierer.
Så handler det om at fjerne de usynlige barrierer, der kan være.
Jeg tror ikke, der er nogen, der tænker, at ligestilling skal være 50/50.
Jeg tror, at tanken er, at når det drejer sig om muligheden for at bestride de magtpositioner, der nu er, som et politisk liv selvfølgelig giver mulighed for, og som en bestyrelsespost giver mulighed for osv., handler det om at fjerne de usynlige barrierer, der kan være.
Det er det, der er tanken, også bag det forslag, som hr. Jakob Ellemann-Jensen nævner.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-03-14:
Nu drejer det her sig jo ikke om bestyrelser, men om politik og om demokrati.
Mener ministeren, at det er i tråd med godt demokrati, som vi kender det her i huset eller her på slottet, at det er en potentiel kandidats køn, der afgør, om vedkommende kan eller ikke kan blive opstillet på en liste, eller er det det, vi almindeligvis kalder diskrimination?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Altså, jeg synes, det er en god idé også at være opmærksom på magtfordelingen og være opmærksom på, hvordan man sammensætter det politiske team, og det er jo også det, det er et udtryk for.
Det er, så vidt jeg kan se og har forstået, mere en tilkendegivelse.
Nu sagde jeg også til den tidligere spørger, at den diskussion, der var i går, har jeg desværre ikke kunnet følge med i, fordi jeg har haft hænderne fulde af alle mulige andre ting, men som en tilkendegivelse politisk synes jeg det er fint.
Som vi kan se, når vi taler om kvinder i bestyrelser i Danmark, er der én ting, som gavner, og det var også det, som kommissæren, Viviane Reding, sagde, nemlig at selve debatten gør, at der skabes en anden bevidsthed.
Man synes, det er en god idé, men det, man selvfølgelig taler om, er: Hvordan skal vi gøre det?
Hvilke instrumenter skal vi bruge?
Så det er velkomment i debatten.