Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Lad mig starte med at takke for en lang række gode og vedkommende indlæg, som jeg vil forsøge at kommentere, samtidig med at jeg også gerne vil benytte muligheden for at komme med nogle centrale budskaber på dette område.
Jeg tror, alle ordførere er enige med mig i, at det nordiske samarbejde jo skal være tidssvarende, og at det har til formål at gøre en positiv forskel.
Det skal ikke kun være for særligt interesserede, men det skal jo netop være for det brede flertal af nordiske borgere og virksomheder, og jeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet, når hr. Høgni Hoydal netop kommenterer det her med, at vi gerne vil have, at den nordiske dagsorden bliver lidt mere sexy.
Jeg kan bekræfte, at hr. Høgni Hoydals færøske samarbejdsminister har præcis den samme retorik, altså hvordan vi nu gør det nordiske politikområde mere sexy i den brede befolkning, og det tror jeg måske vi alle sammen kan forsøge at tage på os, for der sker nemlig rigtig meget godt.
Det handler jo simpelt hen om, at vi udnytter hele dette samarbejdes potentiale helt rigtigt, og derfor er jeg meget enig i det, som hr. Henrik Dam Kristensen, formanden, siger i forhold til at have fokus på både væksten og dynamikken i samarbejdet.
Det handler netop om at gøre hele dette samarbejde tilpasningsparat og i det hele taget også gøre det fokuseret.
Det, jeg aktuelt har gjort her for nylig, er, at jeg på vores seneste møde på Færøerne foreslog mine nordiske kolleger, at vi giver det nordiske regeringssamarbejde et serviceeftersyn med fokus på at få udviklet samarbejdet, så det fortsat kan være relevant.
Det er jo sådan, som det også er blevet nævnt, at formandskabet for Nordisk Ministerråd i 2010 har været rigsfællesskabets, dvs. Danmark, Grønland og Færøernes, formandskab.
Vi har sammen stået for udformningen og gennemførelsen af programmet.
Jeg må konstatere, at formandskabet er forløbet planmæssigt.
Vi har haft nogle meget klare pejlemærker, det har været globaliseringsindsatsen, og det har været hele grænsehindringsarbejdet.
Jeg medgiver, at der er flere her, som fremadrettet også fokuserer på, at der stadig er noget at gøre, hvad angår hele grænsehindringsarbejdet, og det vender jeg lige kort tilbage til.
Men for lige at sige et par ord om hele globaliseringsindsatsen har det jo været vigtigt for formandskabet at bidrage til omlægningen af det nordiske samarbejde i retning mod et bæredygtigt Norden, altså et Norden med større slagkraft og med større potentiale til simpelt hen at bruge mulighederne i den globaliserede verden.
Her synes jeg selvfølgelig, det er lidt fejlagtigt at begynde at udlægge det som low politics eller high politics.
Det er politik, det er vedkommende politik, og det er vigtigt at holde fast i bæredygtigheden i denne diskussion.
Det nordiske samarbejde skal jo være mere end blot et mål i sig selv.
Det skal give ikke alene borgerne, men så sandelig også virksomhederne hele denne nordiske merværdi, som flere af ordførerne også har været inde på.
Med denne globaliseringsindsats ønsker vi altså at styrke grundlaget for fremgang i de nordiske lande til gavn for hele den nordiske befolkning, og jeg konstaterer, at globaliseringsindsatsen altså er kommet rigtig godt i gang.
Den har kørt i nu snart 3 år, og i 2010 var der 13 initiativer, som er blevet finansieret af de 70 mio. kr., der er givet til globaliseringsindsatsen.
Det er sådan, at de nordiske statsministre senest understregede vigtigheden af denne indsats i Nordisk Globaliseringsforum, som blev afholdt i Snekkersten tilbage i maj måned.
Vi har tidligere drøftet Nordisk Råds repræsentation her, og jeg kan også her oplyse, at Nordisk Råd var repræsenteret ved rapportør Per-Kristian Foss og Nordisk Råds præsident, og Foreningerne NORDEN var altså også repræsenteret ved Kristina Persson.
Men temaet for hele globaliseringsforummet i Snekkersten var, som det også kort blev nævnt af den konservative ordfører, grøn vækst, og statsministrene vedtog altså to projekter: Det ene om nedsættelse af en taskforce og det andet om elsamarbejdet.
Men herudover vil jeg også gerne lige knytte et par ord til nogle flere initiativer, bl.a. topforskningsinitiativet inden for klima, energi og miljø, som er kommet rigtig godt fra start.
Målet er at bidrage med løsninger på den globale klimakrises udfordringer og i det hele taget styrke Norden som forsknings- og innovationsregion.
Det er i øvrigt her, hvor man kan sige at vi bringer de bedste hoveder i Norden sammen og på den måde bidrager til at løse de globale klimaudfordringer.
Energi- og transportinitiativet er også i fuld gang.
Formålet med dette initiativ er at øge effektiviteten af og i det hele taget udviklingen af grønne drivmidler til transportsektoren.
Første del, som er visionen for elbiler, er godt i gang, og i næste omgang skal vi få undersøgt muligheden for bl.a. erhvervslivet og udfordringerne i det hele taget for et bæredygtigt transportsystem i Norden.
Et tredje initiativ er så fællesnordiske masteruddannelser.
Ideen her er at fastholde væsentlige kompetencer i Norden ved at skabe en højere grad af kritisk masse og dermed højere kvalitet i uddannelses- og forskningsmiljøer ved at samle ekspertisen på små forskningsområder i Norden.
Der er altså kommet mange ansøgninger, og det vidner jo om interesse for programmet, og jeg vil mene, at det tegner godt.
Målet er jo at gøre Nordens kompetencer synlige i en globaliseret verden med stor konkurrence fra mange regioner.
Der vil jeg da eksempelvis fremhæve Expo 2010 i Shanghai, hvor der bl.a. var ny nordisk mad, fødevaresikkerhed, en miljø- og klimadag osv. på dagsordenen i de forskellige pavilloner på Expo.
Vi skal fortsætte det gode samarbejde om globaliseringsindsatsen.
Vi skal simpelt hen bidrage til at udvikle Norden i en bæredygtig retning.
De her initiativer er ofte flerårige, og derfor har vi jo ikke set de endelige resultater af dem endnu.
Men de foreløbige resultater peger i den rigtige retning, og derfor ser vi jo frem til at holde fast i evalueringen af initiativerne.
Globaliseringsindsatsen har for mig at se skabt nyt liv og fremdrift til det nordiske samarbejde, og derfor ser regeringen meget gerne, at den her indsats bliver videreført i de kommende år.
Så vil jeg lige sige lidt om grænsehindringer, som flere af ordførerne også har nævnt.
Det skal være let at krydse grænser i Norden.
Og når jeg siger krydse grænser, tænker jeg grænser både i forhold til det at arbejde, og også i forhold til at studere og i forhold til at handle.
Der er det sådan, at vi her i formandskabet har taget initiativ til, at grænsehindringer altså er på dagsordenen i hele 2010 på alle relevante ministermøder i Nordisk Ministerråd.
Flere steder er der gjort fremskridt, måske ikke helt så mange, som jeg kunne have ønsket.
Vi har særlig haft fokus på arbejdsmarkedet og på området for social sikring, og derfor har Nordisk Ministerråd for Arbejdsliv og Nordisk Ministerråd for Social- og Helsepolitik i juni 2010 nedsat en ekspertgruppe, som skal identificere og løse grænsehindringer i forbindelse med social sikring og beskyttelse.
Så er der altså også planlagt en lovgivningskonference i Tivoli den 16.-17. november, og den handler om at få styrket det nordiske samarbejde i forbindelse med vedtagelsen af ny lovgivning og implementering af EU-direktiver, sådan at vi altså søger at få forebygget nye grænsehindringer, som flere af ordførerne også har nævnt kan være en udfordring i forhold til implementering af EU-direktiver.
Af konkrete resultater i 2010 kan nævnes – blot for at sige, at der er løst nogle grænsehindringer – at det eksempelvis er blevet nemmere at rejse med kæledyr fra Bornholm via Sverige til resten af Danmark.
Tidligere var det jo sådan, at det var et svensk krav, at dyrene skulle have ormekur, og i dag kan dyrene altså rejse, under forudsætning af at de ikke er i Sverige i mere end 4 timer.
Det kan man godt trække på smilebåndet af, men jeg ved, at det har været en virkelig hindring og besværliggørelse for rigtig mange familier, der har skullet rejse med kæledyrene.
Det synes jeg sådan set godt man kan sætte et positivt hak ved.
Et andet konkret eksempel på en grænsehindring, som vi har fået ophævet, er jo, at folk fra Åland nu sidestilles med svenskerne på svenske universiteter.
Videre kan jeg nævne, at der i september blev indgået en svensk-norsk aftale om, at svenske og norske taxifirmaer kan operere over den norsk-svenske grænse.
Det er blot for at bekræfte, at vi også ønsker at fastholde fokus på det her arbejde, og af samme grund har statsministrene jo så også besluttet at forlænge Grænsehindringsforums mandat indtil videre frem til 2013.
Lige lidt til budgettet vil jeg sige, som flere også kort var inde på, at det jo var sådan, at på vegne af Nordisk Ministerråd mødtes jeg for nylig med Nordisk Råds Budgetgruppe og modtog netop nogle meget gode og konstruktive ændringsforslag til Nordisk Ministerråds budget.
Derfor var det jo også rart i det forum at konstatere, at der i den her forbindelse ikke er stor afstand mellem regeringen og parlamentarikerne, og derfor ser jeg frem til, at vi på sessionen finder et kompromis, som vi alle sammen kan være tilfredse med.
Afslutningsvis vil jeg selvfølgelig her takke formanden og den danske delegation for det gode samarbejde i det forløbne år under dansk formandskab i Nordisk Ministerråd.
Det har været konstruktivt, og det har været resultatsøgende, og det synes jeg er de bedste af de nordiske traditioner værdigt.
Derfor glæder jeg mig meget til at se det her videreført under det kommende danske formandskab for Nordisk Råd i 2011.