Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-29:
Også herfra tak for forespørgslen.
Deleøkonomien er vokset hurtigt på globalt plan de seneste år, og i Danmark tager flere og flere virksomheder og danskere disse nye forretningskoncepter til sig.
Deleøkonomiske forretningsmodeller bruger internettet til at gøre det let for forbrugere og virksomheder at dele, leje og låne produkter og tjenesteydelser.
Deleøkonomien giver dermed forbrugerne adgang til en masse produkter og ydelser, uden at de behøver at eje dem.
Undersøgelser fra bl.a. USA og Storbritannien viser et stort markedspotentiale for deleøkonomien, og derfor må vi også forvente et væsentligt markedspotentiale for deleøkonomien i Danmark.
I 2013 udlejede danskerne huse, lejligheder og værelser svarende til over 452.000 overnatninger via en deleøkonomisk tjeneste som f.eks. Airbnb.
Danske virksomheder inden for deleøkonomien er fortrinsvis iværksættervirksomheder.
Et eksempel er de danske iværksættere, som formidler samkørsel og biludlejning mellem private.
Men deleøkonomien rummer også interessante muligheder for etablerede virksomheder.
De kan bruge deleøkonomien til at få adgang til nye markeder og kundegrupper, som når f.eks. BMW tilbyder delebilsmuligheder til yngre mennesker, der ellers ikke har råd til at investere i en BMW.
Regeringen arbejder aktivt for at skabe gode vilkår for dansk erhvervsliv.
Vi bør derfor imødekomme denne nye forretningsform og understøtte den spirende udvikling.
For at sikre, at Danmark høster vækstmulighederne i deleøkonomien, skal vi skabe gode rammer for deleøkonomiske forretningsmodeller i Danmark, og vi skal samtidig sikre, at regler og regulering er til at forstå, så tvivl om reglerne ikke kommer til at stå i vejen for deleøkonomiens udvikling.
Regeringen har allerede sammen med Enhedslisten afsat 10 mio. kr. pr. år i 2015-2018 til Grøn Omstillingsfond, der skal målrettes initiativer, som fremmer deleøkonomi og cirkulær økonomi.
Fonden skal bl.a. se nærmere på, hvordan deleøkonomiske tiltag kan sikre, at offentlige aktiver bliver udnyttet bedre.
Det kan f.eks. være, at vi skal have flere kommuner og virksomheder til at gøre som Hedensted Kommune, der i samarbejde med LetsGo har erstattet 14 kommunale biler med delebiler.
Der kan være konkurrencemæssige positive effekter af deleøkonomiske forretningsmodeller for forbrugerne i form af øget innovation, lavere priser og flere valgmuligheder.
Udfordringen er at finde en balance, så almindelige private ikke skal underlægges de samme regler som erhvervsdrivende, men samtidig skal erhvervsvirksomheder ikke kunne undgå reglerne ved at kalde sig forbrugere.
Det, der reelt er en erhvervsvirksomhed, skal naturligvis behandles som sådan, så vi sikrer ligebehandling.
Crowdfunding er en deleøkonomisk forretningsmodel på finansieringsområdet.
Crowdfunding gør det muligt for virksomheder at få kapital direkte fra både almindelige mennesker og traditionelle investorer.
Et dansk eksempel er Lendino, der udbyder virksomhedernes kapitalbehov i små bundter af 1.000 kr., som enhver så kan byde ind på at finansiere.
Løbetid og rente tilpasses den konkrete situation.
Crowdfunding er en alternativ kilde til finansiering af lovende ideer for små og innovative virksomheder.
Før virksomhederne lægger deres ideer op på en crowdfundingplatform, er det dog vigtigt, at de har taget stilling til, hvem der har rettighederne til ideen og et eventuelt kommende produkt.
Hvis virksomheden har beskyttet sin nye forretningsidé med f.eks. et varemærke eller et patent, er ideen beskyttet mod, at andre lovligt kan kopiere den.
Regeringen er i øjeblikket ved at undersøge, hvilke tiltag der skal sættes i gang for at skabe mere klarhed om reguleringen.
Det er ikke alle deleøkonomiske koncepter, der er decideret nye.
Delebilsordninger har eksisteret i årevis, og der er heller ikke noget banebrydende nyt i, at vi lejer boliger og sommerhuse ud til hinanden.
Det nye er, at internettet udfordrer de eksisterende og velkendte forretningskoncepter ved at udfylde en rolle, der har uhindrede grænser, og som i mange tilfælde skaber tillid og transparens mellem mennesker og mellem mennesker og virksomheder.
Det er også blevet nemmere at dele, både rent praktisk, men også mentalt, fordi internettets transparens via bl.a. de sociale medier skaber en øget tillid mellem udbyder og efterspørger.
Selv om det er svært at sætte tal på, er der oplagte økonomiske gevinster for den enkelte ved at dele sin fritid, sin bolig, sin bil eller sin viden med andre.
Der er også et potentiale for økonomien generelt, hvis deleøkonomien kan udvikles og udbredes, og derfor kigger vi løbende på barriererne for deleøkonomiens udbredelse i Danmark.
Hvis vi skal realisere deleøkonomiens potentiale for samfundet, kan det også være, at vi må anskue regulering på en ny måde og vurdere, om den er tidssvarende, eller om den trænger til at blive lavet om.
Og her må vi ikke være bange for at diskutere alle aspekter, så det glæder jeg mig til at vi også tager hul på her i dag.