Sophie Løhde (V), 2016-05-03:
Tak for det, og tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget og debatten her i dag.
Patientsikkerhed er en vigtig prioritet for regeringen, og jeg er glad for at kunne lytte mig til og også konstatere igennem de mange gode drøftelser, vi har haft undervejs, at patientsikkerhed er noget, der optager os alle.
Så tak for alle de tilkendegivelser, der er kommet i dag, og for det forløb, vi har haft, som jeg også synes har været rigtig konstruktivt, og som handlede om at finde løsninger til gavn for patientsikkerheden.
Jeg noterer mig med tilfredshed, at der er bred opbakning til, at vi med lovforslaget her giver Styrelsen for Patientsikkerhed de rette redskaber til at føre et effektivt og målrettet tilsyn til gavn for patienterne.
Jeg har også konstateret, at de høringssvar, vi har fået fra den eksterne høring over lovforslaget, generelt set er positive.
Vi kender desværre alle sammen til de sager, der har været oppe, i forhold til den tidligere styrelses utilfredsstillende håndtering af tilsyn med konkrete sundhedspersoner.
Der var tilfælde, hvor styrelsen ganske enkelt var for lang tid om at skride ind, ligesom der var sager med sagsbehandlingsfejl.
Derfor indgik vi tilbage i maj 2015 en bred politisk aftale om tilrettelæggelsen af fremtidens tilsyn.
Vi tog med aftalen nogle af de første vigtige skridt på vejen mod et bedre og mere velfungerende tilsyn.
Det havde vi en række forhandlinger om i starten af i år, og det mundede ud i, at et stort set enigt Folketing tog ansvar for at omlægge tilsynet med behandlingssteder.
På den måde kan vi nemlig sætte ind der, hvor risikoen for patientsikkerheden er størst.
Der var noget omkring noget omprioriteringsbidrag, der skulle være skyld i, at der bliver fyret folk ude i sundhedsvæsenet.
Altså, den her regering har løftet sundheds- og ældreområdet med 3,4 mia. kr.
Det er væsentlig mere end det, som den radikale regeringspartner lagde op til, da man for nylig sad med ansvaret, og så klinger kritikken vist en anelse hult.
I dag er Radikale så imod lovforslaget på grund af noget med, at der ikke må ansættes flere mennesker i Styrelsen for Patientsikkerhed.
Det er et mærkeligt argument i sig selv.
Man vil gerne have et bedre tilsyn, men man vil ikke ansætte nogle til at løfte den opgave, som man gerne vil have udført.
Det undrer jeg mig over at man ikke vil være med til at tage ansvar for.
Med lovforslaget her udmønter jeg vores aftale om at gøre tilsynet mere risikobaseret.
Styrelsen for Patientsikkerhed skal have bedre muligheder for at gribe ind.
De mange tiltag betrygger mig i, at vi nu får ryddet lidt op i butikken, og at vi er på rette vej til at give Styrelsen for Patientsikkerhed de redskaber, der er nødvendige for at kunne skride hurtigt ind over for de sundhedspersoner og behandlingssteder, der ikke er sig deres ansvar bevidst.
Jeg vil gerne knytte nogle bemærkninger til de enkelte dele af lovforslaget, og jeg vil tage tilsynet med behandlingssteder først: Her skal der sættes ind, hvor der er størst risici for patientsikkerheden.
Det er derfor, vi foreslår at omlægge til et risikobaseret tilsyn.
Det betyder, at styrelsen fortsat skal reagere over for alle behandlingssteder, hvor der opstår konkret mistanke om fare for patientsikkerheden.
Men med en omlægning af tilsynet i retning af at være mere risikobaseret sikrer vi, at Styrelsen bruger ressourcerne der, hvor behovet er størst.
Samtidig sikrer vi, at kræfterne ikke bindes op på faste tilbagevendende tilsyn med de steder, hvor der ikke nødvendigvis er fare for patientsikkerheden.
Det kan man godt, som ordføreren for Alternativet også tilkendegav, se som en fælles tilkendegivelse fra Folketingets side om en højere grad af tillid til vores mange dygtige medarbejdere i vores fælles sundhedsvæsen.
Det handler om at bruge kræfterne der, hvor der er størst fare for patientsikkerheden, og så have en øget tillid til dem, der løfter deres arbejde rigtig godt hver eneste dag.
Den handler om åbenhed, altså om, at vores patienter skal have adgang til åbenhed og gennemsigtighed omkring afgørelser, hvor der vel at mærke er tale om kritik for alvorlig eller gentagen forsømmelse.
De oplysninger kan jeg ikke se vi skal gemme for nogen og da slet ikke patienterne.
Så det har ikke noget med tillid at gøre.
Det har noget at gøre med, at vi skal signalere åbenhed over for dem, vores sundhedsvæsen er til for, nemlig patienterne.
Derfor foreslår jeg at reglerne strammes, så Styrelsen for Patientsikkerheden får bedre mulighed for at stoppe farlige sundhedspersoner.
Når vi strammer reglerne, ligger det mig også på sinde samtidig at sikre sundhedspersonernes retssikkerhed.
Derfor er det ikke mindre vigtigt nu, at styrelsen overholder de forvaltningsretlige spilleregler og behandler sagerne hurtigst muligt.
På det punkt mener jeg faktisk at vi har lyttet til de indkomne høringssvar og har fundet en fornuftig balance i forhold til lovforslaget og dets bemærkninger.
Det er selvfølgelig også et spørgsmål, som jeg gerne drøfter videre med udvalgets medlemmer i den videre behandling af lovforslaget.
Det drejer sig bl.a. om muligheden for at suspendere en autorisation og udstede forbud mod faglig virksomhed, mens en sag bliver undersøgt.
Som et andet væsentligt element foreslår jeg, at sundhedspersoner automatisk får frataget eller indskrænket deres danske autorisation, hvis de i udlandet har fået indskrænket eller frataget retten til at udøve det erhverv, som er omfattet af den danske autorisation.
Det skal ganske enkelt være slut med, at læger og andre sundhedspersoner, der kan være til fare for patienterne, kan rejse fra land til land og behandle patienter, uden at tilsynsmyndighederne kan gribe ind.
Jeg foreslår også en forenkling og oprydning i tilsynsreglerne, så vi får enkle og gennemskuelige regler til gavn for både tilsynsmyndighederne og sundhedspersonerne, og desuden foreslår jeg en udvidelse af Sundhedsdatastyrelsens adgang til at videregive personhenførte lægemiddeloplysninger fra Lægemiddeladministrationsregistret.
Det gør jeg bl.a. for at sikre, at Styrelsen for Patientsikkerhed kan få de nødvendige oplysninger til brug for deres tilsyn.
Det er f.eks. i situationer, hvor patientjournalen ikke er fyldestgørende eller ligefrem er misvisende.
Til slut vil jeg også gerne nævne, at vi med lovforslaget foreslår en række andre relevante ændringer.
Bl.a. kommer lovgivningen til at afspejle, at jeg sidste efterår tog initiativ til at oprette Styrelsen for Patientsikkerhed som en ny selvstændig styrelse.
Styrelsen for Patientsikkerhed har overtaget opgaver vedrørende tilsyn fra den daværende Sundhedsstyrelse og behandling af patientklager fra Patientombuddet.
Desuden foreslås det at ophæve betegnelsen embedslæger.
Det var en del, kan jeg erindre, af et helt andet lovforslag fra den tidligere regering, og vi har måske behov for at få en bedre drøftelse af sammenhængen mellem det og alle de andre ting, der var behov for at vi fik ændret i relation til tilsynet.
Det får vi gjort nu, men det får ikke betydning for de opgaver, som Styrelsen for Patientsikkerhed skal løse.
Styrelsen skal fortsat have to decentrale enheder i Jylland, der bl.a. varetager tilsynsopgaver.
Nu er der sat handling bag ordene, og med lovforslaget præsenterer jeg en samlet pakke, hvis overordnede formål er at styrke patientsikkerheden og sørge for et effektivt tilsyn, som hurtigt kan sætte ind over for de sundhedspersoner og behandlingssteder, som ikke lever op til de krav, der med rette kan stilles til dem.
Jeg er meget tilfreds med, at det virker, som om der er bred opbakning til lovforslagets enkelte dele.
Jeg ser frem til de videre drøftelser og stiller mig naturligvis til rådighed for, hvad der måtte være af spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Men tak for den pæne modtagelse, ikke mindst for det gode og konstruktive samarbejde undervejs frem mod lovforslagets første behandling her i dag.