runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Det skal jeg så gøre kort, så Venstres ordfører kan komme til.
Regeringen kan ikke anbefale Enhedslistens forslag om, at man skal etablere solceller og solvarme i nye offentlige bygninger.
Vi mener sådan set, at forslaget bygger på en antagelse om, at regeringen har forsømt udviklingen og udbredelsen af solceller og solvarme, men det er ikke tilfældet, og det tror jeg at alle andre i salen vil vide, for alle andre partier er jo med i den energiaftale, hvor vi lige har vedtaget, at vi vil støtte udviklingen og udbredelsen af solceller og solvarme med 4 gange 25 mio. kr. over de næste 4 år, altså 25 mio. kr. hvert år de næste 4 år.
Der er vi jo gået meget målrettet ind og har sagt, at der skal ske noget, også med de små vedvarende teknologier, herunder solvarme.
Men der er altså også nogle praktiske og saglige grunde til, at vi ikke kan tilslutte os forslaget om, at lige præcis solceller og solvarme skal gøres obligatorisk i offentligt ejet nybyggeri.
For det første er det simpelt hen ikke hensigtsmæssigt at stille krav om en sådan helt særlig form for vedvarende energiteknologi.
I nye bygninger - og det gælder også dem, der kaldes lavenergibygninger - kan solvarme eller solceller være et af midlerne til at overholde energikravene, men det behøver ikke lige være solvarme, der et givet sted er det mest optimale.
Det tror vi er fornuftigt.
For det andet er det også i den nye energiaftale fremhævet, at støtten bl.a. skal gives til løsninger, der er integreret i byggeriet, og det er jo sådan set præcis det, forslagsstillerne nævner.
Og så er der allerede givet forsknings- og udviklingsmidler til solvarme og solcelleanlæg.
Den nye pulje skal fremme udbredelsen af specielt solceller, og det vil sige, at den skal hjælpe dem ud over barrierer, som skyldes, at de har en høj anskaffelsespris, og hvad der ellers måtte være af barrierer.
Så er det sådan, at energiselskaberne også som led i deres energispareindsats kan fremme både solvarme og solceller, så der er altså en lang række tiltag, der allerede er i gang, og det gælder i øvrigt ikke kun de offentlige bygningsejere, det gælder alle.
For det tredje og sidste er jeg da enig i, at det er et vigtigt signal, at det offentlige går foran, når det handler om energirigtige bygninger, men der foregår jo også allerede en betydelig indsats for energibesparelse i eksisterende offentlige bygninger.
Staten, kommunerne og regionerne er allerede i dag forpligtet til at gennemføre rentable energibesparelser i eksisterende bygninger inden for en frist på 4 år.
Det følger simpelt hen af cirkulæret om energibesparelse i staten, og det følger af de aftaler, som staten har indgået med regionerne og senest med kommunerne i oktober måned.
Så jeg har ærlig talt svært ved at se behovet.
Jeg mener, at det er et markeringsforslag fra Enhedslisten, og det er jo helt legitimt.
Det er måske også forståeligt, når man som eneste parti ikke er en del af den energiaftale, alle vi andre står bag, men regeringen kan ikke støtte det.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Nu er der jo et enkelt at de partier, som er med i den her energiaftale, som meget klart har givet udtryk for, at det måske ikke er så imponeret af sine egne resultater, men lad det nu være.
Nu sagde klima- og energiministeren, at der nok var enighed i Folketinget om, at man ikke havde forsømt solenergien i de foregående år, og ministerens argument for det var, at man nu havde planlagt at gøre noget ved det i fremtiden.
Jeg tror sådan set, at der, med undtagelse af ganske få partier herinde, er enighed om, at man har svigtet i forhold til solenergien i de foregående år.
Men det er fuldstændig rigtigt, at der så ligger nogle tiltag i den nye aftale.
Men jeg vil bare spørge ministeren, om hun ikke mener, at det netop, når det handler om at udvikle nye energiformer, kan være vigtigt, at man bruger offentlige bygninger, både til at afprøve nogle ting og til at demonstrere, at noget kan lade sig gøre, og at det lige præcis er i den sammenhæng, et forslag som det her kunne ses.
Jeg er da enig med ministeren i, at jo tættere man kommer på ministerens parti, jo mere glad er man sikkert for den energiaftale, der er lavet, og det siger måske også lidt om, hvorfor jeg synes, at ambitionsniveauet ikke er stort nok.
Men det andet, jeg vil sige, er, at jeg synes, at ministeren ser bort fra, at det, lige præcis når vi snakker om offentligt byggeri, så jo er fuldstændig oplagt, at man der kunne stille nogle større energikrav, end man stillede til andet byggeri, for at demonstrere, at man kan opnå bedre resultater.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Jo, men derfor går det offentlige jo også ind og støtter bl.a. solenergi.
Vi støtter også andre slags teknologier, for jeg mener ikke, at det offentlige skal stå og sige, at der kun er én teknologi, der duer til f.eks. nybyggeri, det kan godt være andre teknologier.
Der tror jeg altså, at vi som politikere skal passe på med at stå og sige, at vi er så kloge, at vi ved, at det lige præcis er den her teknologi, der skal bruges.
Det kan meget vel blive noget meget, meget statisk.
Og så ved jeg ikke, om det kun er mig, men det er, som om jeg alligevel fornemmer en vis ærgrelse hos hr. Per Clausen over ikke at være en del af den energiaftale, som alle vi andre heldigvis har kunnet tilslutte os.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Venstre er helt på linje med klima- og energiministeren i afvisningen af det her forslag.
Vi tror ikke på tvang, men vi tror på frivillighed og fornuft, også fornuft omkring placeringen af solceller og solenergi, hvor vi skal finde de rigtige placeringer.
Det kan være offentlige bygninger, det kan være private bygninger og mange andre steder.
Med det netop indgåede energiforlig er der rent faktisk afsat 25 mio. kr. hvert år i de kommende 4 år til at fremme små VE-anlæg, herunder solceller, så der er masser af muligheder, og der kommer også masser af solenergi i Danmark.
Vi skal bare gøre det de rigtige steder.
Venstre afviser forslaget.
Thomas Jensen (S), 2008-04-01:
Socialdemokraterne er meget positive over for intentionerne i forslaget, men der er en række uafklarede spørgsmål i forslaget, som vi vil søge afklaret under udvalgsbehandlingen.
Udfordringen er at sætte gang i forskning, produktion og dermed udbredelsen af solvarmeanlæg.
Det vil i fremtiden kunne udvikle sig til en rigtig god energikilde, der vel at mærke ikke udleder CO2.
I dag er det sådan, at næsten halvdelen af al energi i Danmark bruges som varmeenergi, der går til opvarmning af bygninger og produktion af varmt vand.
Af den energi bruges der ca. 85 pct. til opvarmning at bygninger.
Der er prognoser, der siger, at solvarme vil kunne dække helt op til 70 pct. af al den energi, der bruges til opvarmning af vand.
Af andre fordele ved solvarme kan bl.a. nævnes, at f.eks. her i Danmark i sommerhalvåret vil solvarmeanlæg kunne gøre det muligt at skrue næsten helt ned for gas- og oliefyrene.
Solvarmeanlæg kan skabe mange gigawatt i timen år ud og år ind, uden at det øger CO2-udslippet.
Solvarmeanlæg har den fordel, at de ikke støjer, og det er alt sammen noget, der taler for, at vi igen skal sætte fokus på solceller og solvarme.
Man kan så spørge sig selv, hvorfor vi ikke allerede er kommet i gang.
Hvad er forhistorien med hensyn til solvarme her i Danmark?
Under den socialdemokratiske regering blev der tilbage i 2001 vedtaget et lovforslag om solvarme på offentlige bygninger og offentligt støttet boligbyggeri, men så kom regeringsskiftet i 2001, og den borgerlige regering lagde ud med et stop for tilskud til solvarmeanlæg.
Næste skridt var så ophævelse af loven om solvarme på offentlige bygninger og offentligt støttet byggeri.
Men med de senere års øgede fokus på energidebatten er det jo nærliggende at se, om vi igen kan se, hvad vi kan gøre for at nedbringe CO2-udslippet, og hvis statsministerens og ikke mindst klima- og energiministerens udtalelser om, at Danmark skal gå i front med energibesparelser og gøre mere brug af vedvarende energi, ikke blot er flotte ord uden handling, så er det jo nærliggende, at vi igen ser på anvendelsen af solvarme og solceller.
Socialdemokraterne ser dog nogle problematiske ting ved det her forslag.
Er det overhovedet muligt at sætte solceller på alle offentlige bygninger?
Konkret mener vi, at alt større offentligt byggeri bør bruge bygningselementer med solceller.
Alt i alt er Socialdemokraterne positive over for at sætte mere gang i branchen for solenergi, så iværksættere på området kan udbygge i de kommende år.
Tænk på, hvis vi kunne få sat gang i et dansk eventyr, ligesom vi gjorde med vindmøllebranchen.
Til afslutning vil jeg sige, at Socialdemokraterne er positive over for intentionerne i forslaget, men der er en række uafklarede spørgsmål i forslaget, som vi vil søge afklaret under udvalgsbehandlingen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Der er blevet sagt mange gode og rosende ord om det energiforlig, som vi indgik for godt en måned siden.
Man kan sige, at hvis nu også Enhedslisten havde siddet med der indtil ved 3-tiden om morgenen, så kunne det jo være, at de i højere grad ville have forståelse for den hårde medfart, som deres forslag altså får, og som jeg også nødvendigvis må give det.
Der er ingen tvivl om, at der er rigtig god mening i at forske i alle mulige former for vedvarende energi, det være sig vind, biomasse og -gas, sol, termisk osv., og at de intentioner, som Enhedslisten har med det her forslag, på alle måder er positive.
Sagen er bare, at vi allerede gør de ting; der er afsat penge til netop de teknologier, som Enhedslisten forsøger at nurse om her.
I forhold til spørgsmålet om, hvordan man bedst implementerer teknologierne, vil jeg sige, at i Dansk Folkeparti har vi faktisk den opfattelse, at et ovenfrakommende diktat sjældent er det rigtige.
Jeg vil næsten fristes til at sige, at det må høre til de absolutte sjældenheder, at det vil være det, i hvert fald inden for energipolitikken, hvor jeg tror på, at markedet regulere det meget bedre.
Man kan se, hvordan teknologiudviklingen og forskningen inden for vedvarende energikilder konstant udvikler sig, og der kommer ny viden, der kommer nye teknologier frem.
Vi så forleden dag, hvordan DONG kommer med et stort initiativ, som ingen for måske et par måneder siden havde troet muligt, i forhold til introduktion af elbiler.
Så på den måde er der hele tiden nye ting i debatten og nye muligheder, og derfor skal man ikke låse sig fast, som Enhedslisten forsøger med det her forslag, på en enkelt teknologi.
Det er væsentligt, at man satser bredt.
Det gør vi i energiforliget, og det er vi i Dansk Folkeparti tilfredse med.
Derfor kan vi ikke støtte det her.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Det har jo sådan set noget gøre med det, at hvis kommuner kan gå ud og rode kasserne alt for meget sammen og bl.a. også kan få nogle indtægter fra salg af nogle aktier eller fra salg af andre ting - jeg tror, hr. Lars Christian Lilleholt også var inde på det - kan man altså ikke bare gå ud, så at sige, og risikere borgernes penge ved at gå ind i noget, der er privat erhvervsvirksomhed.
Det er sådan set bare det snit, vi forsøger at lægge her.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Det, jeg ikke helt kan forstå, er, at ministeren bliver ved med at snakke om det, som om det er en særlig pointe, at det er for elforbrugernes penge.
Altså, hvis det er et privat ejet energiselskab, som går ind og investerer for det, man så kunne kalde energiforbrugernes penge, så er der jo ikke noget - det vil man jo ikke forhindre.
Man vil heller ikke forhindre, at et statsejet selskab gør det.
Det har vel ikke noget med elkunderne eller energikunderne at gøre, at man laver det særlig i forhold til kommunerne?
Det er vel bare, fordi man har det grundsynspunkt.
Det har sådan set ikke noget at gøre med, hvad der kunne vedkomme elforbrugerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte dette lovforslag - vi synes, at det er et ganske godt lovforslag.
Når man kigger igennem teknikken, som jo selvfølgelig i høj grad præger lovforslaget, er der nogle enkelte ting, jeg gerne vil fremhæve.
For os er det selvfølgelig vigtigt, at kommunerne ikke skal konkurrere med det private erhvervsliv.
Det er også væsentligt for os, at netop det bliver præciseret, og at vi af hensyn til alle parter får opsat nogle klare retningslinjer - det synes vi er helt på sin plads, og det støtter vi naturligvis.
Jeg vil også fremhæve den opstramning af udbudsreglerne, som vi ser, når det gælder f.eks. havvindmøller.
Vi synes, at det er væsentligt - ikke mindst på baggrund af de erfaringer, vi har haft i Rødsand - at der bliver strammet op.
Det viser jo også, at man fra regeringens side er klar til at tage fat og gribe hurtigt ind, hvis der er nogle ting på det her område, der kræver et kassetjek og ændringer.
Det kan vi kun kvittere for.
Samtidig kan vi også kvittere for, at der etableres mulighed for at ansøge uden for en udbudsrunde, og det tror vi også vil fremme det fælles mål, vi har om at sikre mere vedvarende energi i Danmark.
Grundlæggende synes vi, at det er et fornuftigt og rigtig godt lovforslag, som ligger her, og vi glæder os til at bidrage konstruktivt i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-01:
I Det Radikale Venstre er vi som indgangsvinkel sådan set
positive over for at få fundet en løsning på de her områder, og vi er også helt overordnet positive over for lovforslaget, hvor vi dog - som allerede antydet - mener, at der er et par problemer, der skal arbejdes med.
Og det er vi naturligvis, fordi vi er indforstået med, at der må være nogle rammer for, hvordan kommunale elselskaber kan og må agere.
Og derfor får reglerne procentuelt og markedsmæssigt indflydelse på en meget stor andel af de danske elhandelsselskaber.
DONG Energy vil reelt være det eneste betydende elhandelsselskab, som ikke underlægges de foreslåede begrænsninger.
Og der kan man da i al fald godt diskutere, hvorvidt det er sådan, at et statsligt ejet selskab - i den situation, man er i for øjeblikket - skal opnå en konkurrencefordel i forhold til kommunalt ejede selskaber.
Det ser vi som en form for forskelsbehandling, og om den er acceptabel, skal vi i al fald have belyst yderligere.
For det andet er det sådan, at et af de elementer, der ikke mindst fremover formodentlig vil betyde noget for elhandelsselskaber, er muligheden for at kunne handle med CO2-kvoter og ikke mindst at kunne foretage annulleringer af CO2-kvoter, som jo er en reel mulighed for at reducere CO2-udledningerne.
Vi ved, at det er noget som ikke bare imagemæsssigt, men også indholdsmæssigt kan få betydning i fremtiden.
Og Det Radikale Venstre synes, at det er et af de felter, vi har brug for at få kigget på, for at se hvorvidt man dér i virkeligheden lægger op til for faste rammer for, hvad selskaberne må beskæftige sig med.
I al fald betyder det på et felt som dét, at man begrænser sin udvikling, hvor andre kan være med.
Det tror vi godt, man kan finde nogle fremadrettede løsninger på, som ikke giver anledning til diskussioner om, hvorvidt der indblandes kommunale kasser og lignende, men tværtimod tager afsæt i, hvordan man bedst muligt kan tilrettelægge en fremtidig indsats.
Derfor er vi også glade for de positive bemærkninger, der fra flere ordførere allerede er givet til den diskussion, og vi ser frem til at få debatten op i udvalget mellem første og anden behandling.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-01:
Jeg skal bare kort meddele, at Ny Alliance kan bakke op om forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg er helt enig med klima- og energiministeren i, at vi skal bekymre os om elforbrugerne, det er meget vigtigt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan det, at man laver strammere regler for selskaber, hvor der er kommunale aktier i, end for selskaber, hvor der kun er statslige og private aktier i, sikrer elforbrugerne bedre.
Det kan jeg ikke helt forstå.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Nej, det kunne jeg også høre på hr. Per Clausens første indlæg, men jeg tror simpelt hen, det dækker over en holdningsmæssig uenighed, som jeg tror det ikke er muligt at overvinde under denne første behandling.
Altså, jeg har som borgerligt menneske det synspunkt, at man altså - hr. Per Clausen gjorde jo egentlig udmærket rede for det i sit indlæg, paradoksalt nok - skal passe på med, at man ikke giver kommunerne lov til for elforbrugernes penge at gå ind og konkurrere med private i aktiviteter, der er indlysende for private at kaste sig over.
Det synes jeg vi har set nogle uheldige eksempler på.
Det er også klart, at der har været lidt utryghed i branchen; man har ikke helt vidst, hvad man må, og hvad man ikke må.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Det lød jo meget interessant, det, hr. Morten Messerschmidt sagde om markedet.
Er det derfor, der er skabt 100.000 arbejdspladser i Tyskland inden for solenergien?
Er det, fordi vi satte markedet ud af kraft i 2001, som det for lidt siden blev påpeget af ordføreren fra Socialdemokratiet?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Jeg har ikke set, at der i valgkampen skulle have været nogen konservativ, der har støttet et forslag som det, der ligger her.
De Konservatives holdning på energiområdet - det kan jeg som ordfører slå meget, meget klart fast over for hr. Per Clausen - er, at vi synes, at i forbindelse med den måde, man indordner sig på på nuværende tidspunkt, er det fornuftigt, at man har den fleksibilitet, også når det gælder etablering af et nybyggeri i det offentlige.
Og jeg kan sige, at vi selvfølgelig fuldt ud tilslutter os og er glade for og stolte over det energiforlig, der er indgået, hvor der er afsat 100 mio. kr. netop til det her formål.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Jeg er nødt til at spørge hr. Per Ørum Jørgensen om den der filosofi med, at man i de første år har en virkelig god udvikling, fordi der har været nogen tidligere.
Det svarer jo til, at man har et menneske, der er iskold forneden.
Hvordan tror man, at sådan et menneske ville have overlevet, hvis det havde eksisteret?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Nu tror jeg, at det kræver en større lægefaglig uddannelse for helt at kunne sætte sig ind i, hvordan det skal tolkes.
Det, jeg forholder mig til, er, at hvis vi ser udviklingen i andelen af vedvarende energi pr. år, så er den under den tidligere regering 0,6 pct. i gennemsnit, under den nuværende regering er den 0,9 pct., og med den nye vigtige aftale 1,3 pct. Og det er en positiv udvikling, som vi selvfølgelig er glade for og stolte over i Det Konservative Folkeparti.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-01:
I Det Radikale Venstre vil vi gerne se det bedste i alle forslag, og derfor er vi heller ikke i tvivl om, at den intention, der ligger bag det her beslutningsforslag fra Enhedslisten, er en positiv intention om at udbrede vedvarende energi betragtelig meget mere, end det er tilfældet i dag.
Så langt, så godt.
Det er vi naturligvis positive over for.
Enhver ved, at Det Radikale Venstre arbejder for og har arbejdet for gennem årene at udbrede andelen af vedvarende energi i det danske samfund så meget som overhovedet muligt.
Når det så er sagt, er der derfor også grund til at understrege det, som flere ordførere har været inde på, nemlig at et forslag om, at man obligatorisk skal etablere solceller og solvarme i nye offentlige bygninger, måske ikke er den mest hensigtsmæssige fremgangsmåde.
Vi synes, at fru Ida Auken har meget mere ret i, at hvis man endelig skulle opstille målsætninger om nye offentlige bygninger, var det naturligvis bedre at opstille målsætninger om, hvad deres energiforbrug måtte være, hvordan og hvorledes de skulle indrettes i forhold til at leve op til en moderne intention om så lille et energiforbrug som overhovedet muligt.
Dertil kommer, at der naturligvis også må være både økonomiske og æstetiske overvejelser, når man går ind i diskussioner af den her karakter, og derfor er vi enige med de ordførere, der har nævnt, at et obligatorisk krav af den her karakter ikke er hensigtsmæssigt.
Derudover står vi naturligvis bag det energiforlig, som vi har indgået, og som det nu også er blevet understreget fra flere sider tager fat på udfordringen også på det her område et godt stykke hen ad vejen.
Der er da ingen tvivl om, at man på nogle felter kunne komme videre, hvis den politiske situation i Folketinget og styrkeforholdet var en lille smule anderledes, end de er i dag, men samtidig er vi jo af den opfattelse, at man må arbejde på den bane, der er, man må spille på den bane, der er, og det, der er opnået i energiaftalen, er det, vi opfatter som det muliges kunst, og vi vil sådan set opfordre Enhedslisten til lidt tiere måske også at gå ind og forsøge at udfordre, hvad der er af muligheder.
Også Enhedslistens stemme ville i en række tilfælde kunne være medvirkende til at trække tingene lidt mere i den rigtige retning, ikke mindst når vi taler vedvarende energi, i forhold til hvad der i øvrigt er styrkeforholdet som sagt her i Folketinget.
Så det kunne da være spændende, om det var det, vi opnåede en gang imellem.
Egentlig har jeg jo fra tid til anden forstået på hr. Per Clausen, at Enhedslisten går ind for selv det mindste fremskridt, og jeg tror da, at selv om hr. Per Clausen gerne vil excellere lidt i energiforliget, må han erkende, at vi her trods alt taler om et fremskridt, i forhold til hvad der har været situationen i en årrække, og ikke mindst i den årrække, som kom efter, at hr. Anders Fogh Rasmussen overtog regeringsansvaret, hvor vi jo må sige, at der afviklede man jo stort set alt, hvad der var af muligheder for at fremme vedvarende energi.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Enhedslisten vil gerne have en plan for udbygning af vedvarende energi i Danmark.
Det vil vi vel sådan set alle sammen gerne, og de fleste af os har også lavet en.
Nu tør jeg næsten ikke nævne den her energiaftale igen, for jeg kan jo mærke, hvor meget det piner hr. Per Clausen ikke at være en del af den.
Alligevel vil jeg da sådan set gerne kvittere for hr. Per Clausens rosende ord om energiforliget, som vi lige hørte her fra Folketingets talerstol; det synes jeg er positivt.
Men det er et faktum, at hvor vi i 1990'erne udbyggede vedvarende energi i Danmark med 0,6 pct. om året, så steg det - også af nogle af de grunde, der er blevet nævnt - i perioden 2000-2006 til 0,9 pct. om året.
Og ja, det er der mange partier der har æren for, ligesom der normalt har været tradition for, at vi laver brede aftaler her, men man kan ikke tale væk, at der i den aftale, der nu er indgået mellem alle Folketingets partier, undtagen hr. Per Clausens, kommer en historisk stærk udbygning af vedvarende energi i Danmark i den periode, vi har aftalt, nemlig 1,1 pct. om året.
Vi andre har aftalt den og skal nu i gang med at udmønte den.
Der er så også afsat betydelige midler - selvfølgelig - til den plan.
Vi har bare ikke gjort det med sådan et cigaræskesystem, som hr. Per Clausen her lægger op til.
Så i virkeligheden er vi jo ikke så uenige om målene, men vi er uenige om midlerne, for Enhedslisten argumenterer i forslaget for, at en særlig del af skatte- og afgiftsindtægterne skal være øremærket til nogle meget specifikke formål.
Det synes vi er uhensigtsmæssigt, og derfor kan regeringen ikke tilslutte sig den fondsdannelse, der lægges op til her, hvor man altså ligesom øremærker statslige skatte- og afgiftsindtægter fra energisektoren.
De midler, der afsættes til energiområdet, skal løbende kunne evalueres, og de skal kunne prioriteres og vurderes i en sådan større samfundsmæssig prioritering.
Men da regeringen jo tager energi- og klimaudfordringen aldeles alvorligt, er vi også indstillet på - og har også gjort det - løbende at afsætte de nødvendige midler til en fortsat styrket indsats.
Og jeg kan oplyse hr. Per Clausen og Enhedslisten om, at med den energiaftale, der er indgået, vil der skulle investeres, altså prisen for den vil være i størrelsesordenen 2,5-3 mia. kr. om året, der går til udbygning af vedvarende energi i Danmark.
Det synes jeg faktisk er et ganske markant beløb, og der behøver vi ikke at lave særlige fondskonstruktioner.
Det har vi sådan set bare lavet under de helt almindelige, allerede gældende konstruktioner.