runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Jeg håber da bestemt, danske landmænd også engagerer sig i verden og investerer i andre lande.
Jeg synes, det er en god ambition for også dansk landbrug at være med internationalt, men det vil ikke mindske investeringerne i Danmark.
Vi har et konkurrencedygtigt erhverv.
Det viser de undersøgelser, der er lavet.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at sikkerhed og sundhed er afgørende konkurrenceparametre for dansk svineproduktion, men det er dyrevelfærden også.
Der er en forventning om, at vi har styr på det i Danmark.
Med det her lovforslag sender vi et klart signal om, at det har vi, og englandsgrisen bliver til en global gris før eller senere.
Det er der, hvor Danmark skal være.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Nu har ordføreren flere gange sagt, at det, vi skal brande os på, er god dyrevelfærd.
Når man sådan hører om de her nye markeder, er det jo ikke det, der står øverst på dagsordenen; det gør jo faktisk den her sikkerhed, vi har.
For det første har vi en fantastisk ensartethed, for det andet har vi en sporbarhed, og for det tredje har vi en fødevaresikkerhed, der er i top.
Det er i hvert fald det, der bliver efterspurgt meget, særlig på det kinesiske marked, bl.a. fordi de har været udsat for det, de nu har været udsat for med deres egen mangel på fødevarekontrol.
Det vil jeg bare høre om ordføreren ikke kan bekræfte.
Det andet, jeg gerne vil sige til ordføreren, er: Kan man ikke blive nervøs for, at investeringerne kan komme til at foregå uden for Danmarks grænser når vi nu, som der også står i forslaget, får de her skrappere krav i Danmark, som kan have betydelige økonomiske konsekvenser for erhvervet?
Det er jo ikke i forbindelse med den drift, man har nu; jeg anerkender, at der er lavet en pæn overgangsordning i forhold til de driftsformer, man har i dag,
det anerkender jeg fuldt ud.
Der er jo rigtig mange danske landmænd, som tager deres management med uden for de danske grænser og fortsætter deres udvikling af svineproduktionen i andre europæiske lande end i Danmark, og det er det her vel et bidrag til.
Når man kigger på, hvad det koster at etablere sig med en ny stald, så kan man se, at man eksempelvis kan gøre det billigere uden for de danske grænser.
Er ordføreren ikke nervøs for, at vi med den her tilgang til det, altså ved at gå så meget foran, også skubber til den udvikling, som jo faktisk er i gang?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Lad os nu holde fast i, at det her er en god idé.
Det er en god idé for dyrevelfærden, det siger arbejdsgruppen entydigt, det er en god idé for at ruste dansk svineproduktion til fremtiden.
Vi går foran, vi går ikke først, men vi går foran.
Det er præcis der, dansk svineproduktion skal være, for vi skal værne om vores brand som værende det land, der sikrer høj dyrevelfærd og høj dyresundhed.
Det er det, Danmark skal leve af, det er den niche i verden, vi skal udnytte.
Vi kan ikke konkurrere på elendige produktionsforhold med kinesere eller andre lande, men vi kan konkurrere på det brand, vi har, nemlig høj dyrevelfærd, en stærk sundhed, og der vil fremtidens forbrugere være, og der vil være langt flere af dem i fremtiden.
Det er derfor, vi skal investere, og det er derfor, vi skal satse på lige præcis det, som lovforslaget stiller krav om.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Var det så ikke helt rimeligt, at vi, frem for nødvendigvis at indføre det i Danmark, så gør det i sammenhæng med, at man gør det i EU?
Var det ikke ret og rimeligt?
Hvis man nu bekender sig til EU-medlemskabet, hvad jeg mener at ordførerens parti gør og er meget begejstret for det, var det så ikke helt rimeligt at bruge det fællesskab til at sikre den høje dyrevelfærd, vi har i Danmark, og som vi sagtens kan være bekendt, ved at vi meget nemt for det her erhvervs konkurrenceevnes skyld kunne vente, indtil der kom en EU-aftale?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Det er jo ret interessant at vide, hvad SF's ønsker generelt er.
For skatteministeren, som er fra SF, siger, at målet med et nyt vurderingssystem er at få præcis de penge ind i kassen, som man har budgetteret med i en 2020-plan, mens finansministeren, som er fra Socialdemokratiet, siger: Nej, formålet med den her øvelse er selvfølgelig at lave nogle korrekte vurderinger.
Derfor er det jo ret væsentligt at vide, hvad det er, SF sigter efter.
Er det, at vi får nogle vurderinger, der er korrekte?
Eller er det at få et vurderingssystem, der giver de penge i kassen, som regeringens regnemodeller har forudsagt ville komme?
For det afhænger jo i høj grad af, hvad SF's ønske er.
Er SF's ønske, at boligejerne skal betale mere i skat, eller mener SF, at boligejerne ikke skal betale mere i skat?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-06:
Der er jo ingen, der ved, om befolkningen derude har tillid til 2015-vurderingen.
Det er forhåbentlig et bedre system, vi kender det ikke endnu, men lad os nu forudsætte, at folk heller ikke har tillid til 2015-vurderingen.
Der har regeringen lagt op til, at man også forringer klagemulighederne, når vi kommer hen på den anden side af den vurdering.
I dag er det jo sådan, at man selv kan vælge, om det skal til vurderingsankenævnet eller Landsskatteretten.
Tidligere kunne man have to instanser, altså både vurderingsankenævnet og Landsskatteretten.
Nu forringer man det, så der kun er vurderingsankenævnet.
Vi ved, at 78 pct. af de boligejere, der klager videre fra vurderingsankenævnet til Landsskatteretten, faktisk får ret i Landsskatteretten.
Er det ikke lidt dobbeltmoralsk, at man siger, at man gerne vil skabe tillid til systemet, men at man så samtidig forringer klagemulighederne?
Altså, jeg synes ikke, det giver mening.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Jeg vil faktisk gerne takke hr. Dennis Flydtkjær for et sagligt spørgsmål, som handler om det lovforslag, vi behandler i dag.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Hele den her øvelse handler jo om, at vi skal have et system, hvor man meget mere nøjagtigt kan se, om folk betaler det, de skal.
Derudover vil der, når vi kommer til 2015-vurderingen og folk kan klage over den, ske en automatisk udbetaling.
Folk behøver ikke engang at klage.
Hvis man kan se, at der er betalt for meget i perioden fra 2011 til 2015, vil folk automatisk få deres penge, så vi springer endda det led over, at folk skal bruge energi på at klage.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-06:
SF's ordfører har nu i de to foregående svar til de to spørgere sagt, at det er utrolig vigtigt med tillid til institutionerne, og at det er utrolig vigtigt med tilliden til ejendomsvurderingerne, og det er jeg fuldstændig enig i.
Det er også derfor, det er vigtigt, at vi alle sammen arbejder hen imod, at der kommer det.
Men når folk nu ikke har tillid til det system, der er i dag – det tror jeg ikke er nogen hemmelighed – er det så ikke vigtigt, at de har nogle gode klagemuligheder, som de så kan sætte i enden af det?
Altså, hvis man ikke har tillid til et eller andet offentligt system, kan man trods alt blive forsikret om, at man kan klage over de afgørelser, man får.
Hvordan hænger det lige sammen?
Burde man ikke gøre det stik modsatte, altså sådan at når befolkningen har brug for at få ekstra tillid til systemet, så forsikrer vi om og sørger for, at der kommer nogle ekstra gode klagemuligheder, og at vi får en ekstra god retssikkerhed?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Det kan jeg sige fuldstændig kort.
Både skatteministerens og SF's ønske er, at vi får et mere præcist vurderingssystem, som folk får tillid til.
Det er altafgørende, at der er tillid til de institutioner, der er i det her land.
Jeg synes, at vi er kommet lidt på afveje, når vi skal diskutere generel skattepolitik.
Det her handler om, hvor præcist vurderingerne kan laves, og at vi får et system, der er tillid til – ikke om, hvor meget eller hvor lidt der skal betales i skat.
Det fuldstændig grundlæggende er at få rettet op på systemet, at få nogle mere præcise vurderinger, som folk kan stole på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Nej, jeg synes absolut ikke, det er uhørt at vide, hvad det er, SF har af ønsker for boligbeskatningen i Danmark, særlig ikke, når der er opstået så stor usikkerhed, i forbindelse med at man i regeringen melder vidt forskelligt ud, med hensyn til om formålet er at lave de korrekte vurderinger eller at få et bestemt beløb i kassen.
Det er da, tror jeg, temmelig vigtigt for folk at vide, hvad det er for en tilgang til boligbeskatning, SF har.
For løfterne fra SF på det her område har jo været temmelig mange og er gået i vidt forskellige retninger.
Tidligere ønskede man, at boligejerne skulle betale mere i skat, men så lovede man forud for sidste valg, at det skulle de ikke – alligevel kom man med et udspil til en skattereform, der ville forringe rentefradraget.
Så jeg forstår godt, at SF's ordfører ikke er særlig meget for at tale om, hvad SF's grundlæggende ønske er med hensyn til beskatning af de danske boligejere.
Og jeg synes helt ærligt ikke, det er for meget at forlange i forbindelse med en diskussion om ejendomsvurderinger at få at vide, hvad det er for en politisk tilgang, SF har til boligejernes beskatningsforhold.
Det tror jeg at mange rigtig gerne vil vide.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Jeg synes faktisk, det er uhørt med de her insinuationer i den her sag, altså at det ikke handler om, at vi vil rydde op i det system, som en skatteminister fra Venstre har stået i spidsen for i en årrække.
Jeg synes, det er fuldstændig uhørt, at vores grundlag for at få rettet op på det her system skal handle om, hvorvidt man synes, at der skal betales mere eller mindre skat i det her land.
Det handler om at få ryddet op i det her system, så borgerne igen får tillid til SKAT og til skattesystemet.
Det er det afgørende.
Vi rydder op efter mange år med en Venstreskatteminister, som har ignoreret det her problem, og det må jo være det, vi skal diskutere i dag, altså om man synes, at lovforslaget er det rigtige.
Det synes Venstre ikke, men at insinuere, at det handler om, om man ønsker en højere eller lavere beskatning, er jo fuldstændig uhørt.
Det handler om, at folk skal betale det, de skal betale, at der er rimelighed i det, og at der er tillid til det.
Der tror jeg bare at vi er grundlæggende uenige om, hvordan klagemulighederne skal være i det her land.
Hvis det handler om nogle særlige juridiske problemstillinger, der skal afgøres, så er det selvfølgelig i Landsskatteretten, den sag skal tages.
Så måske er vi bare uenige om, hvordan tingene skal være skruet sammen.
Men jeg synes ikke, at det handler om at forringe nogen muligheder.
Det handler om, at der er nogle ting, som ligger bedst i lokale vurderingsankenævn, og andre ting, hvis det drejer sig om meget specialiserede juridiske problemstillinger, som ligger bedst i Landsskatteretten.
Jamen jeg synes, at det spørgsmål, som flere gange er blevet stillet i forskellige varianter, er fuldstændig absurd, når det, vi diskuterer, er, hvordan man kan sikre et system, som der er tillid til, som bliver mere gennemsigtigt, og som rammer vurderingerne mere præcist – uanset hvor en skattesats ligger henne.
Derfor synes jeg, at det er fuldstændig absurd at tale om, om man ønsker lavere eller højere boligskatter.
Det, skatteministeren har lagt afgørende vægt på, er, at det specielt i et land som Danmark er altafgørende, at der er tillid til SKAT, at folk ikke er usikre på, om de får den rigtige vurdering.
Det er det fuldstændig afgørende.
Så kan det være, hvis De Konservative får en skatteministerpost en dag, at de ønsker at sænke boligskatterne.
Det er jo en helt anden diskussion.
Den diskussion må vi tage på det tidspunkt.
Det her handler om at sikre opbakning til systemet og sikre tillid til, at det bliver gjort på den korrekte måde.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
Jeg vil godt følge op på det meget relevante spørgsmål, som Venstres ordfører stillede ordføreren.
Vi har en SF-skatteminister, og vi har en situation, hvor vi her behandler et forslag, som alt andet lige ikke er godt nok for boligejerne, og vi skal diskutere det igen til sommer.
Derfor er det jo meget relevant – det er endda rigtig relevant – når vi nu har en minister fra SF, at spørge, om SF ønsker højere boligskatter eller ej.
Jeg kan godt svare på Det Konservative Folkepartis vegne: Vi vil godt have en lavere boligskat.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-06:
Hvordan har Enhedslisten det så med, at ordførere for Venstre og Konservative bestandig hævder, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvad Venstre og Konservative stemmer her i salen, fordi Enhedslisten og regeringen allerede har en aftale?
Det lyder jo ikke, som om hr. Frank Aaen mener, at der foreligger en sådan aftale, og det lyder så heller ikke, som om hr. Frank Aaen kan give Venstre og Konservative ret i, at det er ligegyldigt, hvad Venstre og Konservative stemmer til det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2013-12-06:
Altså, jeg tror, jeg har været inde på begge ting i min ordførertale, men jeg gentager det gerne.
I politik går meget jo ud på at gentage sine holdninger, og det skal man sådan set være glad for at have en lejlighed til.
Derfor vil jeg sige igen, at vi er helt enige i, at det er dem, der bor i de billigste boliger, om jeg så må sige, dér, hvor værdierne er faldet mest, der betaler for meget, og dem, der bor i de dyre boliger i Nordsjælland, der typisk har betalt for lidt.
Det er et klasseproblem, hvis vi skal bruge den form for udtryk, som vi synes skal tages med i betragtning, og derfor er vi enige i at gennemføre denne reduktion af de eksisterende vurderinger, sådan at fejlen allerede nu bliver mindsket.
Og vi er helt enige i, at folk automatisk skal have pengene tilbage, når det viser sig, at det var forkert, og at de har betalt for meget.
Hvad angår den endelige stemmeafgivning til lovforslaget, kan jeg ikke forestille mig, at vi stemmer for et lovforslag, hvor der ikke er taget hånd om, at lejerne bliver behandlet ordentligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-06:
Jeg har to spørgsmål.
Når hr. Frank Aaen taler om det som sådan en art klassekamp og taler om de rige og de fattige osv., kan hr. Frank Aaen så bekræfte, at det især er i de ikke så rige udkantsområder i Danmark, at man har en forventning om, at ejendomsvurderingen er for høj, fordi det især er der, at ejendomspriserne er faldet efter 2008 på en måde, som vurderingen ikke helt har taget højde for?
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Hvis Enhedslisten ikke får vedtaget det ændringsforslag, som Enhedslisten vil stille, vil Enhedslisten så stemme imod det samlede lovforslag?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
Det er jo rigtigt, men der kommer jo ikke noget svar.
Altså, det må være rimeligt at få at vide, om SF ønsker højere boligskatter eller lavere boligskatter, som Det Konservative Folkeparti ønsker.
Nu diskuterer vi et forslag, som ikke er godt nok for boligejerne.
Hvis vi f.eks. havde en minister, som havde som erklæret mål at ville sikre retfærdighed og lavere boligskatter til boligejerne, ville man jo ikke fremsætte sådan et forslag.
Men hvis vi har en minister, som det ser ud til at vi har fra SF, som gerne vil have højere boligskatter – der bliver jo ikke svaret klart på det – forstår man godt baggrunden for det her forslag.
Derfor er det rigtig relevante at få at vide: Ønsker SF højere eller lavere boligskatter?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Vi vil gerne have et ejendomsvurderingssystem, som giver mening, som der er tillid til, som der er retssikkerhed omkring og en retsfølelse knyttet til.
Det er det absolut primære, og det er det, det her lovforslag handler om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-06:
Det er jo rart at få et foredrag fra Liberal Alliances ordfører om, hvad SF's skattepolitik går ud på.
Men det, der er allervigtigst for SF og for mig, er, at der er retssikkerhed, og at der er retsfølelse, altså at folk har tillid til, at systemet fungerer ordentligt, det er det primære.
For hvis der ikke er tillid til de institutioner, vi har i det her land, og specielt SKAT, smuldrer grundlaget for, at folk er villige til at betale relativt meget i skat for det velfærdssamfund, vi har.
Så det er først og fremmest det vigtigste, at den tillid er der, og at vi har et system, der både er fair og rimeligt, og som folk har tillid til.
Det er det mest grundlæggende.
Derudover kunne vi have en lang diskussion om, hvordan man på sigt kunne skrue en skattepolitik sammen.
Men SF støtter fuldstændig op om det, som det er i dag.
Og nu behandler vi altså noget, der har at gøre med, at vi skal se at få rettet op på nogle vurderinger, der er upræcise, og som folk ikke har tillid til.
Det er det, vi behandler i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-06:
Synes Det Radikale Venstre ikke, at det er et problem, at man i dag meddeler, at man vil stemme for et lovforslag, som ikke kan garantere, at skatteloven i dette land overholdes?
For udgangspunktet for opkrævning af ejendomsskat er jo vurderingsloven, og vurderingsloven siger, at ingen må opkræves mere i ejendomsskat, end en korrekt vurdering i forhold til prisen på ejendommen i handel og vandel tilsiger.
Det er jo det samme som at sige, at den radikale ordfører ikke kan garantere for de kommende år, at loven bliver overholdt.
Jeg taler ikke om, hvad SF har forpligtet sig til ved et regeringssamarbejde med Socialdemokraterne.
Jeg taler om, hvad SF's skattepolitik er, som den står nedskrevet i SF's egne papirer: i principprogrammer, politiske oplæg osv., vedtaget på SF's landsmøde.
Er det ikke korrekt, at SF som parti mener, at boligejerne skal betale noget mere i skat og ikke beskyttes af et skattestop?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-06:
I Dansk Folkeparti så vi faktisk helst, at man ikke suspenderede klageretten, altså at man gik den vej.
Så fik folk en mulighed for at få taget deres ejendomsvurdering op, hvis den var åbenlyst forkert.
Det er ikke Dansk Folkeparti, der foreslår det.
Liberal Alliance foreslår det sådan set heller ikke.
De foreslår bare, at det er vurderingerne, der skal sættes ned.
Regeringen har jo selv indset, at det kunne være en mulig måde, for man sænker det selv med 2½ pct.
Jeg synes bare, det er alt for lidt.
Jeg tror også, at hvis man skulle lave det rene snit, er det vurderingerne, man skal kigge på, og ikke grundskatteloftet.
Det er jo vurderingerne, der er for høje rundtomkring, så jeg tror helt klart, det ville være et mere rent snit at gøre det, men 2½ pct. rykker bare alt for lidt, og det betyder, at rigtig mange kommer til at være kassekredit for staten mange år fremover.
Thomas Jensen (S), 2013-12-06:
Jeg synes, at regeringens forslag er ganske afbalanceret, for vi ved ikke, præcis hvem fordelt på matrikel der har betalt for meget i skat.
Vi ved, at ca. 5 pct. betaler for meget i ejendomsværdiskat og ca. 10 pct. betaler for meget i grundskyld.
Og regionalt kan vi nogenlunde vide, hvor man betaler for meget, og samtidig ved vi nogenlunde, hvor man betaler for lidt.
Så altså, kan vi få noget konkret?
Vil man sjoske i retning af Venstre eller Liberal Alliance?
Hvorfor anerkender man ikke bare, at det her er et afbalanceret forslag, med hvilket vi sørger for, når vi har en mere korrekt og præcis vurdering i 2015, at de folk, der har betalt for meget i ejendomsskat, automatisk får pengene tilbage med renters rente?
Er det ikke en måde at imødekomme boligejerne på, som vi gør fra regeringens side?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-06:
Der er ingen tvivl om, at det her er en meget svær situation at løse.
Det er sådan set lige meget, hvad man gør.
Jeg tror ikke, der er nogen nemme løsninger, det tror jeg alle herinde erkender.
Men jeg synes ikke, det er afbalanceret, det, regeringen siger.
Det er, som om man træder på en mand, der ligger ned.
Man har folk, der har betalt for meget i skat i måske helt op til 10 år, og når de så endelig får brug for en klageret og måske at prøve deres sag af, så suspenderer man klageretten.
Det synes jeg virkelig ikke er afbalanceret.
Når man så endelig åbner for, at folk senere kan klage, i år 2016, så bliver det en forringet klagemulighed.
Tidligere kunne man klage til vurderingsankenævn og senere til Landsskatteretten.
Nu skal man så kun kunne klage til sit vurderingsankenævn.
Vi må være enige om, at i de sager, der er kommet videre fra vurderingsankenævnene, altså til Landsskatteretten, vinder borgerne faktisk i 78 pct. af tilfældene.
Hvad med de 78 pct. fremadrettet?
De får så bare ikke prøvet deres sag.
Nadeem Farooq (RV), 2013-12-06:
De offentlige ejendomsvurderinger har været efterårets altoverskyggende tema – og med god grund, for det er en sag, som har stor betydning for danske boligejere, ikke kun i kroner og øre, men også når man anskuer sagen ud fra boligejernes retssikkerhed.
Det er ligeledes en sag med en markant skattepolitisk betydning.
Det handler om, hvorvidt borgerne kan have tillid til det danske skattesystem – et skattesystem, som jo er med til at finansiere vores velfærd.
Vi står derfor over for udfordringer, som er så væsentlige for vores samfundsmodel, at de er vigtige at få løst, måske mere, end vi faktisk forestiller os.
Hvad er problemet?
Hvad er udfordringen?
Man kan nogle gange som tilskuer være lidt fortabt i forestillingen, når det fyger med tal og begreber.
Så når man skærer det hele væk, hvad er kerneudfordringen?
Jo, det er, at boligejernes ejendomsværdi i alt for mange sager er blevet værdiansat urimelig langt ved siden af markedsprisen.
Og lad mig skynde mig at sige, at det er uhyre vanskeligt, hvis ikke direkte umuligt, at estimere markedsværdien for en bolig, før den er blevet solgt.
Men skattesystemet – det må vi indrømme – har haft en alt for dårlig træfsikkerhed.
Det er et stort problem.
Det skaber usikkerhed, det skaber resignation, og det skaber frustration.
Og så er det jo, sådan helt konkret, en meget vigtig sag for boligejerne, fordi boligejerne betaler skat efter boligens værdi.
Så vi skal have systemet til at fungere, i hvert fald til at fungere bedre, end det gør i dag.
Vi kan ikke være andet bekendt.
Vi skylder boligejerne at gøre det bedre, at få styr på det system, vi har nu, og dermed få genskabt borgernes tillid til det danske skattesystem, herunder især ejendomsvurderingssystemet.
Når det er sagt, må jeg også sige, at det er en meget kompliceret sag, hvor der ikke findes snuptagsløsninger, som man bare kan diske op med.
Det kan være fristende at søge en simpel løsning på denne enorme udfordring, men vi bliver nødt til at få virkeligheden med ind i regnestykket, og i det lys er det vigtigt at tage alle de nødvendige initiativer, som gør, at vi fra 2016 kan få et system, der virker betydelig bedre end i dag.
Ekspertudvalget skal komme med sine anbefalinger, og vi skal som politikere sikre, at anbefalingerne bliver omsat til et langt bedre system til gavn for boligejerne og det danske boligmarked, men også til gavn for den retssikkerhed, som i dag fremstår vingeskudt, sagt diplomatisk.
Et nyt system for værdiansættelse af boligerne skal udtænkes og gennemføres.
Den opgave vil regeringen anført af skatteministeren påtage sig, og det er med fuld opbakning fra Radikale Venstre.
Det skylder vi boligejerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-06:
Ifølge Rigsrevisionen er 41 pct. af vurderingerne fra 2011 for høje, og det betyder, at der er konkrete boligejere, der kommer til at betale for meget i ejendomsskat.
Den vurdering vil det her lovforslag fortsætte med, men for at tage højde for, at nogle af dem er for høje, sænker man vurderingen med 2½ pct.
Er det ifølge den radikale ordfører nok at sænke den med 2½ pct.?
Vil det sikre, at ingen i de kommende år kommer til at betale for meget i ejendomsskat, eller skulle man have en højere procentsats for at sikre, at ingen kom til at betale for meget i ejendomsskat?