runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Noget af det mest centrale og den røde tråd i vores integrationsudspil er at gøre noget ved den demokratiske integration.
Når folk bliver demokratisk integreret, undertrykker de ikke deres kvinder, og de tvinger heller ikke deres børn til at gifte sig med nogen, de ikke ønsker at gifte sig med.
Det, det handler om for os, er derfor at få folk demokratisk integreret.
Demokratiske familier tvinger ikke deres børn og kvinder til at gøre noget bestemt; de respekterer den enkeltes ret til at bestemme over eget liv, krop, seksualitet, uddannelse, ægteskab og fremtid.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Jeg synes, at ordføreren slap lidt for let hen over at svare fru Geisler Andersen på spørgsmålet om, om der ved et forbud mod burkaer ikke kunne være en risiko for, at de kvinder aldrig kom ud.
Så sagde ordføreren: Jeg er ikke jurist, så det kan jeg ikke svare på.
Altså, det er sandsynligvis rigtigt, at ordføreren ikke er jurist, men jeg troede, at ordføreren var politiker, og så vidt jeg kan se, er det et meget politisk spørgsmål.
Det er sådan noget, hvor vi virkelig skal tage stilling til, om det ikke kan være en fare.
Så jeg vil egentlig gerne gentage spørgsmålet og så høre, om ordføreren nu har et svar på det.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jeg tror, at SF’s ordfører sammensætter to af mine svar.
Det, jeg talte om, da jeg sagde, at jeg ikke er jurist, var, at jeg jo ikke er den, der har vurderet, om det kan lade sig gøre at forbyde burka og niqab i overensstemmelse med grundloven.
Med hensyn til om kvinderne må forlade deres hjem, så har vi da flere eksempler – hvoraf nogle er kommet til offentlighedens kendskab – på kvinder, der er blevet afvist fra bestemte job, fordi de bar niqab eller burka.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Nej, jeg synes bestemt ikke, der er tale om varm luft.
Jeg kan fra vores side sige, at det er meget velovervejet.
Vi blev jo bragt i en situation, som Dansk Folkeparti givetvis også gjorde, da justitsministeren gik frem med De Konservatives udsagn og sagde, at de troede, det var lovmedholdeligt.
Det var ikke lovmedholdeligt, og derfor blev vi naturligvis nødt til at indtage en anden holdning.
Det, vi siger, er, at tvang i forhold til religiøs beklædning er noget, vi fra socialdemokratisk side kæmper imod, og det, der ligger i det her, er en præcisering af det.
Nu spørger hr. Peter Skaarup om teknikaliteten i forhold til strafferammer og sådan noget.
Det har vi fra socialdemokratisk side slet ikke været inde i overvejelser om.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-08:
Efter at have hørt det, som hr. Flemming Møller Mortensen siger, kunne vi så ikke få et svar på, om Socialdemokraterne reelt mener, der skal være et forbud mod burkaen?
Men lad os nu sige, at det ikke var grundlovsstridigt, og at der ikke var kommet den melding fra Justitsministeriet, som man i øvrigt kan diskutere hvor klar er, ville Socialdemokraterne så, hvis de kunne bestemme hundrede procent, gerne ønske sig et forbud, som hr. Henrik Sass Larsen sagde, da sagen kom frem, eller ønsker de i virkeligheden ikke et forbud?
Det er det ene spørgsmål, jeg gerne vil stille til hr. Flemming Møller Mortensen.
Det andet spørgsmål er: Vil det sige, når man nu har fremsat det her alternative forslag, som man har gjort fra Socialdemokraternes side, at man så slet ikke har gjort sig nogen tanker om, hvordan det i øvrigt skulle strikkes sammen, og har man slet ikke gjort sig nogen tanker om, at alle jo vil sige: Jamen jeg bliver ikke tvunget til at gå med det her beklædningsstykke?
Har man heller ikke gjort sig nogen tanker om, hvad bøden eller straffen eventuelt skulle være, hvis man så alligevel forbrød sig imod det?
Det kunne i givet fald være, at man fra familiens side tvang en pige eller kvinde til at gå med burka.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Hr. Peter Skaarups første spørgsmål er jo naturligvis en spændende finte at lægge ud, for det er jo helt hypotetisk.
Jeg har givet udtryk for, hvad der er Socialdemokraternes tolkning af grundloven og af den europæiske menneskerettighedskonvention, og vi tror faktisk ikke, at et forbud vil ligge inden for det, så derfor har vi den holdning, vi har her.
I forhold til teknikaliteterne omkring en eventuel skærpelse vedrørende det at tvinge folk ud i at bruge religiøse påklædningsdele må jeg blot sige, at vi ikke har drøftet den del af det.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Hr. Flemming Møller Mortensen har citeret de to grundlovsparagraffer, det drejer sig om her.
Det synes jeg er en god idé, for man skal ikke bare overlade til juristerne at læse grundloven.
Det kommer der ofte noget forfærdelig noget ud af.
Når nu de paragraffer er bragt frem, vil jeg gerne sige: Den personlige frihed er ukrænkelig.
Javist, men jo ikke den personlige frihed til f.eks. at slå sine politiske modstandere ihjel.
Der er altså nogle grænser for den personlige frihed.
Det er der, hvor man støder på andre menneskers frihed, og det risikerer man at gøre her.
Der er en oplagt risiko for, at kvinder bærer burka på grund af tvang.
Så er der det med, at man ikke kan fratages sine borgerrettigheder på grund af religiøs tro.
Nej, men er det at bære burka en borgerret?
Stemmeretten er en borgerret.
Vi har en række borgerrettigheder, men jeg vil spørge hr. Flemming Møller Mortensen: Er det ikke lidt meningsløst uden videre at udnævne retten til at bære burka til en hævdvunden borgerret?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Jeg forstår slet ikke hr. Jesper Langballes måde at udlægge det på, for jeg har jo herfra netop sagt, at vi anser burka for at være et problem.
Men til den måde, som hr. Jesper Langballe også prøver at vende grundlovens tekst og ordlyd på, vil jeg blot sige, at det citat, jeg læste op fra § 70 lige for lidt siden, jo netop siger, at det er den enkelte person, som opnår nogle rettigheder jævnfør grundlovens § 70.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Befolkningen har jo ikke valgt 179 folketingsmedlemmer, og dronningen har ikke indsat en række ministre, for at de skal gå op at bedyre, at de synes, at der er ting, der er store problemer, men for at gøre noget ved problemerne.
Hvorfor i alverden skulle vi ellers sidde her?
Så kunne vi jo bare holde en studiekreds.
Spørgsmålet er jo, om vi skal have et forbud eller ej og ikke vores personlige bekendelse om, hvor forfærdeligt vi synes burka er.
Må jeg så stille et andet spørgsmål til hr. Flemming Møller Mortensen.
Hr. Flemming Møller Mortensen siger, at det er princippet, der er problemet, og ikke antallet.
Det er helt i orden.
Jeg undrer mig bare lidt over, når man bagatelliserer burkaspørgsmålet ved at sige, at der jo næsten ikke er nogen, der går med burka, om man så ikke i stedet burde vende det om og sige, jamen så skal man da netop vise rettidig omhu.
Den dag, der er 5.000 eller 10.000 eller 20.000, der går med burkaer, vil det jo være et langt større problem at indføre et forbud, for så fratager man folk noget, de har i forvejen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Det, jeg sagde i min ordførertale, var netop, at vi anser det her for at være et problem, men jeg anser det også for at være Dansk Folkepartis opgave ved at fremsætte det her beslutningsforslag på det her tidspunkt, inden arbejdsgruppen har talt, som et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti vil være med til at sætte en dagsorden og den vej omkring i den brede befolkning være med til at gøre problemet større, end det er.
Men jeg har sandelig ikke herfra givet udtryk for andet, end at vi fra socialdemokratisk side siger, at de kvinder, som måtte være tvunget til at bære en burka eller niqab, har et problem, og dermed har vi også som samfund et problem.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Jeg vil bare høre, om jeg hørte forkert.
Mener ordføreren for Socialistisk Folkeparti seriøst, at klimadebatten skal gøres vigtigere end kvindeundertrykkelse, der gør, at vi ser æresvold, æresdrab, at vi har kvindehjem, der er fyldt af kvinder, der flygter fra familier, hvor de skal være underdanige?
Mener ordføreren virkelig det?
Peter Skaarup (DF), 2009-12-08:
[Lydudfald]
… Det lyder nærmest, som Socialdemokraterne har opgivet enhver tanke om at støtte et burkaforbud, og det virker jo sådan lidt mærkeligt, set i lyset af at den politiske ordfører for Socialdemokraterne, hr. Henrik Sass Larsen, var en af de første – i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti – der bakkede det forslag op, som De Konservative fremkom med.
Nu står vi så i Folketingssalen med det forslag, og der ser det ud, som om man stadig ikke rigtig vil noget fra Socialdemokraternes side.
Men jeg har så trods alt alligevel ved at følge debatten hos Socialdemokraterne, for jeg forstår også, at der har været en vis uenighed i den her sag mellem forskellige dele af partiet, kunnet se, at man nu havde det næstbedste forslag, som hr. Henrik Sass Larsen udtalte til Politiken den 17. september.
Det skulle så gå ud på, at man skulle skrive ind i straffeloven, at det er strafbart at prøve at påtvinge andre mennesker bestemte religiøse beklædningsgenstande.
Hr. Flemming Møller Mortensen kan måske nikke genkendende til, at det er blevet kompromiset, eller hvad det er, man har lavet hos Socialdemokraterne.
Og hvad har man egentlig tænkt sig, at straffen skulle være?
Skal det være bøde, eller skal det være fængsel, hvis man så går med burka og altså er tvunget til at gå med en sådan?
Er sagen i virkeligheden ikke, at den kvinde, der går i en burka, bare vil sige: Jamen jeg går sandelig med den her burka helt frivilligt – der er ikke nogen, der tvinger mig til det.
Med andre ord: Er det ikke en gang varm luft, som Socialdemokraterne kommer med?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Jeg kan blot sige, at ordføreren her giver udtryk for at ville dæmme op for noget, der er destruktivt over for samfundet.
Og vi værner om det med en grundlov, og det er den, vi står værn om.
Det, jeg udtrykte i min ordførertale, var, at vi fra socialdemokratisk side har meget svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti igen aktualiserer en debat som den her på det her tidspunkt og er med til at blæse problemets størrelse op.
Umiddelbart efter at jeg havde sagt det, sagde jeg, at vi fra socialdemokratisk side anser det her for at være et problem.
Vi anser det for at være kvindeundertrykkende, og derfor mener vi faktisk også, at det er et problem, som jeg har sagt.
Så jeg vil sige, at det er det, der er det vigtige at fæstne sig ved i forhold til rettigheder for den enkelte dansker og den enkelte, som opholder sig her i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Jeg er jo helt bekymret, for i et af de mange svar til alle DF-folketingsmedlemmerne blev der henvist til den famøse Burka-arbejdsgruppe.
Betyder det nu også, at Socialdemokraterne i lighed med flere andre partier er parate til at skifte holdning, hvis den her Burka-arbejdsgruppe mod al forventning skulle komme frem til en gang vrøvl?
Det skal forstås på den måde, at jeg er dybt bekymret over, at danske toppolitikere, herunder ledelsen af Socialdemokraterne, åbenbart har så svag en radar i forhold til grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskommission, som tilfældet er.
Det virker, som om man kan komme frem til hvad som helst i en hvilken som helst sag.
Kan Socialdemokratiet ikke i dag stille sig klart på den side, der siger, at borgerne selvfølgelig har frihed til at klæde sig, som de vil, og at der selvfølgelig ikke skal være nogen tvivl om, hvad der er den socialdemokratiske holdning?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Jeg synes nu nok, at debatten her i dag har vist, at der er nogle tvivlsspørgsmål, og det, jeg har sagt i min ordførertale, og som er Socialdemokraternes holdning, er, at vi naturligvis skal have en vished for det.
Jeg har samtidig på det skarpeste taget afstand fra det og sagt, at det er problemfyldt at bruge burka og niqab.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Jeg ved godt, at sandheden er, at Socialdemokraterne er så frygtelig bange for, at Dansk Folkeparti skal tage nogle vælgere, så derfor laver man en automatkopi af deres strammerpolitik, når man hører den.
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Møller Mortensen: Helt ærligt, hvad er det for nogle tvivlsspørgsmål, der er rejst i løbet af den her debat, der skulle gøre, at man kunne blive mere i tvivl eller komme over på det konservative augustsynspunkt?
Jeg vil sige, at jeg personligt ikke har hørt noget som helst i den her debat, der kunne føre i den retning.
Jeg har da hørt masser af spørgsmål, masser af spydigheder, masser af kommentarer, men vi må kunne få et konkret svar fra Socialdemokraterne: Hvilke berettigede tvivlsspørgsmål er der stillet, der gør, at Socialdemokratiet er gået i den retning, at de tror, at det alligevel ikke er i strid med grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Så vidt jeg lige kan erindre, fremførte hr. Flemming Møller Mortensen i sin tale nogle begreber med hensyn til dem og os, og han sagde, at den debat her vil skabe mere dem og os-holdning.
Er ordføreren ikke enig i, at hvis en befolkningsgruppe bevidst går klædt på en speciel måde, f.eks. som rockerne, f.eks. som indvandrerbanderne, f.eks. som kvinderne, der bærer burka osv., så er det en handling, som bevidst signalerer: Jeg er anderledes, jeg er forskellig fra jer?
Hvem er det så lige, der skaber den der dem og os-holdning?
Selvfølgelig skal man have lov til at gå i tøj af den ene og anden art, lige bortset fra det her burkahalløj, som faktisk egentlig er et omvandrende fængsel.
Men alle mulige andre dresscodes er jo frivilligt valgt, f.eks. for rockernes vedkommende, fordi de vælger det positivt, frivilligt og dermed signalerer: Vi er anderledes end jer.
Gør de, der bærer burka og niqab, ikke også det?
Så det er jo ikke os, kan man sige, der skaber en dem og os-holdning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Det er nu stadig væk min holdning, at det har Dansk Folkeparti en meget, meget stærk evne til at gøre.
Men jeg vil blot henvise til, at jeg citerede fra grundlovens § 70, hvor der står: »Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgangen til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder …«. Så uanset hvad er der et problem, sådan som vi tolker grundlovens tekst.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Jamen selvfølgelig går Dansk Folkeparti og jeg ind for grundloven – ingen tvivl om det.
Men lige præcis i den her sag synes jeg, vi er ude i noget, hvor man måske efterhånden er kommet hen til, at et samfund vel egentlig også har en vis ret til at forsøge at beskytte sig selv mod ting, som er rimelig destruktive over for den normale måde at omgås på i det pågældende samfund.
Vi er måske nået dertil, hvor jeg også kunne håbe på, at Socialdemokratiet ikke blev ved med at have den politik, som jeg vil betegne som et knæfald.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Nu tror jeg, at spørgeren fra Dansk Folkeparti gerne vil skyde mig noget i skoene.
Det var overhovedet ikke det, jeg sagde.
Men klimadebatten er vigtig, og det er debatten om kvindeundertrykkelse også.
Efter min bedste overbevisning handler det her forslag ikke om kvindeundertrykkelse.
Det er ikke derfor, Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag.
Hvis man virkelig var interesseret i at gøre noget i forhold til kvindeundertrykkelse, kunne man starte med at sikre de kvinder, som er udsat for vold, de udenlandske kvinder, som må finde sig i vold i temmelig mange år, hvis de skal have en mulighed for at blive her i landet.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Nu lægger ordføreren mig nogle ord i munden, som jeg ikke har sagt.
Jeg mener derimod, at det er ordføreren for Socialistisk Folkeparti, der mener, at vi skal gøre mere ud af de kvinder, der skal sendes ud af landet, som ikke har opholdstilladelse, og som ikke har en forbindelse til Danmark.
De kvinder, der kom til Danmark for at leve og frigøre sig i et frit samfund, holder vi i et mobilt fængsel ved at tillade, at de skal gå med burka eller niqab.
Kan man ikke se, hvad det er for en signalværdi, der sendes, når man påtvinger kvinder det religionsfængsel i et samfund som Danmark samt andre kvinder, som skal se på det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Jamen det, jeg sagde, var, at jeg synes, at man godt kunne have koncentreret sig om at sikre de kvinder nogle rettigheder, hvis de ville forlade deres undertrykkende mænd, hvis det er sådan, det hænger sammen.
Det var noget, som vi godt kunne have arbejdet noget mere for, og det er noget, som bl.a. ikke kan lade sig gøre, fordi Dansk Folkeparti ikke vil være med til at sikre, at de her kvinder kan få ophold i Danmark, uden at de har dansk statsborgerskab, hvis de forlader en voldelig mand.
Hvilke planer har man i Dansk Folkeparti for at sikre de her kvinder, som måske gerne vil arbejde, som gerne vil ud på arbejdsmarkedet, som gerne vil have lov til at forsørge sig selv?
Det er faktisk også en vigtig ting i forhold til det at kunne forlade en ægtemand, for nogle af dem er jo økonomisk afhængige af deres familier.
Det ville give dem handlemuligheder, hvis vi sikrede dem det, og det kunne jeg godt ønske mig at Dansk Folkeparti var lidt mere optaget af.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Nu skal jeg jo ikke svare på spørgsmål, så det kan vi tage ved en anden lejlighed.
Men hvilke rettigheder er det, den socialistiske ordfører mener vi har hindret for de pågældende kvinder med den her debat?
Hvad er det for nogen rettigheder, de ikke har i forhold til alle mulige andre?
Dem kan jeg slet ikke få øje på.
Ethvert menneske i dette samfund har selvfølgelig en række rettigheder; selvfølgelig har de da det.
Men jeg mener, at de med den beklædning, de går i – mere eller mindre påtvunget, måske – jo signalerer, at de faktisk ikke vil være en del af samfundet.
Og det er da et kæmpe problem – både for dem selv og det omgivende samfund.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Jamen det er jo et motiv, som jeg ikke rigtig kan forholde mig til, altså om de vil være en del af samfundet eller ikke vil være en del af samfundet.
Som udgangspunkt tror jeg på det gode i alle mennesker, og nogle gange er det bare mangel på muligheder, som gør, at folk ikke kommer i arbejde.
Hvis man taler dårligt dansk, eller hvis man har en særpræget påklædning, kan det da være reelle barrierer, der spærrer for et job.
Men jeg synes, at vi som samfund har en forpligtelse til at prøve at hjælpe de kvinder til f.eks. at komme i job og til at give dem mulighed for at forsørge sig selv og deres familier og være en del af det danske samfund.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Ja, det er jo tydeligt, at ordføreren hellere vil tale om noget helt andet end det, som emnet her drejer sig om.
Hun vil hellere tale om kvinder, der bliver sendt ud af landet, når de har en voldelig ægtemand.
Det synes jeg da også er en udmærket diskussion, men skulle vi nu ikke holde os til den foreliggende sag?
Jeg har bemærket, at ordføreren nu tre gange har sagt: Burkaen er et problem, hvis den er kvindeundertrykkende.
Må jeg ikke godt spørge ordføreren, om ordføreren overhovedet er i tvivl om det?
Skal vi have en kommission til at undersøge, om burkaen er kvindeundertrykkende?
Tænk, hvis fru Karina Lorentzen Dehnhardt blev puttet ned i en sort sæk med bare en sprække til at kigge ud af, og der så var en politiker, der spurgte ind gennem sprækken: Er det her kvindeundertrykkende?
Kan folketingsmedlemmer da ikke bruge deres egne øjne og deres egen fornuft og deres egen moral?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Rent personligt må jeg sige, at jeg ikke ville bryde mig om at blive smækket ned i en burka, det ville jeg absolut ikke bryde mig om, og jeg ville opfatte det som krænkende for min personlighed.
Jeg siger bare, at vi ikke har nogen reel viden om, hvorvidt burkaen bliver brugt som et undertrykkelsesmiddel, eller hvorvidt der rent faktisk er nogle, der opfatter det her som et led i deres religionsudøvelse.
Det, jeg bare siger, er, at vi har en grundlov, som sikrer, at folk har lov til at udøve deres religion, og det er vi nødt til at holde fast i.
Men jeg forventer, at vores burkaudvalg vil være i stand til at oplyse os lidt mere om sagen.
De bruger i hvert fald rigtig mange penge på at komme til nogle konklusioner, så jeg har da også nogle forventninger om, at der kommer noget ud af det.
Lad os da få noget viden, og lad os blive oplyste om det.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Ordføreren siger, at vi ikke har nogen viden om, hvorvidt burkaen bliver brugt kvindeundertrykkende.
Hvis ordføreren ser en mand, der står og pisker løs på sin kone, vil ordføreren så også sige: Vi har desværre ikke nogen viden endnu om, hvorvidt det at banke konen er kvindeundertrykkende.
Det er da fuldstændig absurd.
Så siger ordføreren, at hvis en adfærd er religiøst begrundet, er vi nødt til at acceptere den.
Hvad er det dog for noget snak?
Menneskeofring er altid religiøst begrundet, og hvis man ofrer mennesker og skærer halsen over på dem på et alter for at behage sin gud, skal det så også være tilladt, fordi det er religiøst begrundet?
At en ugerning er religiøst begrundet, gør den da ikke tilladt eller tilladelig.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Hr. Jesper Langballe ved lige så godt som jeg, at det i forbindelse med de eksempler, han kommer med der, selvfølgelig ikke er tilladt og ikke er lovligt.
Lovgivningen skal på den måde overholdes, også selv om man er religiøs.
Det tror jeg også svaret fra Justitsministeriet vidner om.
Men til forskel fra Dansk Folkeparti har vi altså i SF respekt for grundloven og for menneskerettighederne og for det svar, som vi har fået fra Justitsministeriet.