runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Det, som fru Kirsten Brosbøl bringer frem nu, er, kan man sige, det sådan lidt mere fremadrettede og perspektivrige, og jeg vil sige, at det vil jeg helst ikke diskutere i dag af den helt simple grund, at vi skriver den 2. december, og i morgen, den 3. december, får vi jo den store universitetsevaluering, og der går jeg ud fra, at der bliver god grund til virkelig at komme til at diskutere de fremadrettede ting inden for universitetsverdenen og selvfølgelig også det her spørgsmål, som er blevet bragt frem ved flere lejligheder fra universiteternes side.
Men jeg bliver nødt til lige at sige til det her med, at man bruger basismidlerne til forskellige øremærkede tiltag, at det, hr. Ralf Hemmingsen bl.a. tænker på, selvfølgelig er det her ph.d.-optag, som jo har været ganske voldsomt, fordi vi har indgået en aftale først politisk og efterfølgende med de otte universiteter om, at vi skulle nå op på 2.400 nye ph.d.er fra 2010.
Det når vi jo, men det er klart, at det er en stor omkostning.
Til gengæld tror jeg, det er en omkostning, som vi alle sammen kan være utrolig glade for, når vi er kommet igennem det her forløb, for det er jo hele forudsætningen for, at vi har mulighed for at opsuge de mange milliarder, som vi tilfører universitets- og forskningsverdenen.
Jeg må gentage for hr. Per Clausen, at jeg ikke kunne drømme om at gå ind og diktere eller beslutte noget om nogle forretningsmodeller, som er så tekniske, at der kun er ganske få, der kan gennemskue dem.
Jeg er utrolig taknemlig over, at hr. Per Clausen har bragt det her spørgsmål ned i Folketingssalen, så der måske er lidt flere end os seks, otte, ti stykker, der nu i 3 ½ år har siddet og diskuteret det bag lukkede døre.
Jeg tror, det bliver ganske klart for rigtig mange, at det jo ikke er noget, vi kan træffe beslutning om på grundlag af nogle løsrevne betragtninger, som hr. Per Clausen kommer med.
Vi bliver nødt til at henholde os til ekspertudvalget og Konkurrencestyrelsen, akkurat som vi besluttede i debatten mellem it-ordførerne og Videnskabsministeriet for flere måneder siden.
Vi spurgte et ekspertudvalg, hvor hvert parti fik lov til at være med til at udpege, hvem der skulle sidde i ekspertudvalget.
Vi var enige om at få et råd af dette udvalg.
Det var et klart: Vent, vent, standarderne er ikke modne!
Det var man ikke tilfreds med.
Det gjorde vi så.
Her var svaret lige så klart.
Og det var man heller ikke tilfreds med.
Altså, jeg bliver nødt til at sige, at vi har spurgt to ekspertgrupper på anmodning af ordførerne, og de har begge givet et klart, klart svar, og det henholder regeringen sig til.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-02:
Hvad er ministerens holdning til, at kronikere ikke kan blive vaccineret mod H1N1 hos deres egen praktiserende læge, da denne ikke giver vaccine, og at andre læger i området ikke har mulighed for at tage dem som patienter?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-02:
Nu er det jo sådan, at vi vedtog, at de i risikogruppen, der er under 65 år, skulle have først.
Der er ikke nogen i den risikogruppe, som skulle have vaccine først, som har måttet vente, fordi der er nogle andre, der har fået vaccinen.
Jeg er ikke bekymret over det snit, man har lagt, for det bygger på faglighed, men jeg er bekymret over influenzaen, og jeg håber, at den snart er overstået.
Jeg er glad for, at vi har nogle myndigheder, der er i højeste alarmberedskab og hele tiden er oppe på tæerne.
Nu har jeg lyst til at sige, at jeg synes, at man som almindelig borger skal leve sit liv og stole på myndighederne.
Jeg har ikke nogen bekymring for, om vi har gjort det rigtige.
Det skal ikke skygge for, at vi, når det her engang er overstået, skal evaluere det.
Det skal man nemlig altid – uanset om man har gjort det godt eller skidt, skal man evaluere.
Det kan så være, at det viser sig, at grænsen skulle have ligget et andet sted end på 65 år.
Det ved jeg ikke noget om.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-02:
Jeg synes, at vi ligesom savner, at der er nogen, der går ud og siger, at vi måske skulle have taget den her gruppe med.
Vi kan ud af dem, der er døde af influenzaen, se, at tre ud af seks er over 60 år.
Det er halvdelen af dem, der er døde.
Bekymrer det ikke ministeren, at vi har lavet nogle regler, og når vi så kigger på, hvem der er blevet alvorligt syge eller er døde af influenzaen, er det nogle af dem, der efter reglerne skal vaccineres efter folketingspolitikere, journalister og andre, der ikke er i risikogruppen?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-02:
Ministeren mener ikke, at der er nogen, der ikke skal have vaccine.
Ministeren følger den faglige indstilling, og det har stort set alle Folketingets partier jo gjort i den her sag, og jeg synes faktisk, det har klædt Folketinget, at vi har stået sammen som politikere om at formulere sund, lødig information til borgerne.
Så jeg mener ikke noget om, om man skal vaccinere den ene eller den anden gruppe.
Jeg har sagt det, som Sundhedsstyrelsen har anbefalet.
Og ja, selvfølgelig skal vi evaluere det her; også selv om det ser ud til, at det er grebet rigtigt an, skal vi da evaluere.
Det er jeg helt enig i.
Vi kan altid blive klogere.
Men når det er sådan, at Sundhedsstyrelsen har lagt sig fast på, at dem, der er i risikogruppen og under 65 år, er en prioriteret gruppe i forhold til dem, der er over 65 år, er det jo, fordi man, uanset om man er i risikogruppen eller ej, når man er over 65 år, formodes at have en immunitet fra de influenzaer, der var, dengang den gruppe var børn.
Det er nogle influenzatyper, som vi ikke har set i 40 år, hvorefter en af dem er kommet tilbage med H1N1.
Så det bygger jo på faglig rådgivning.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-02:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ser på det her og prøver at lære lidt af det til en anden gang og måske også tager stilling til, hvad vi skal gøre med de personer, der er over 65 år.
Vi får som udvalgsmedlemmer dagligt information om, hvem der er indlagt på intensivafdelinger, og det vil sige om dem, der er hårdt ramt af influenza H1N1.
Af de tal, vi får, kan vi jo se, at der er indlagt personer, der er over 65 år, og at de faktisk udgør en stor procentdel af dem, der er indlagt.
Vi ved, at der på intensivafdelinger er indlagt rundt regnet ti hver dag, det er også for nedadgående nu, men ud af de ti er der to, der er over 65 år.
Kigger man på procentfordelingen for aldersgrupperne, vil man se, at der er 2 af dem på 65 år, 1 i den lille gruppe 0-4 år, 1 i gruppen 10-20 år, og så er der 2 eller 3 i den gruppe, der hedder 25-64 år.
Det er jo en stor aldersspredning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-02:
Det er da glædeligt, hvis det er sådan, at influenzaen er aftagende nu, men vi kan sagtens få et boom, så det må ikke foranledige nogen til at tro, at man ikke skal tage imod vaccinen.
Det vil jeg blot sige.
Fru Liselott Blixt beder om dokumentation for, at vi nu er igennem kronikergruppen under 65 år.
For prioriteringen foretages jo ud fra faglige skøn om, hvem der udgør risikogrupperne, og hvordan vi gør det her klogest for ikke at sprede sygdommen til andre.
Det er derfor, sundheds- og plejepersonale er kommet med.
Ministre ved jo ikke så meget om, hvordan epidemier spreder sig og smitter og risiko og sådan noget, så derfor har jeg trygt overladt det til Sundhedsstyrelsen at vurdere, hvem der var i risikogruppe, og hvorfor dem, der er over 65 år, kan afvente og komme senere til vaccine end dem, der er under 65 – vel at mærke, når vi taler risikogrupper for begge grupper.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-02:
Jeg takker for ministerens svar.
Men vi ved jo også godt, at der kan komme et boom senere igen; det kan være i januar, det kan være i februar.
Det er nogle af de ting, vi ikke selv er herre over.
Det glæder mig, at ministeren siger, at man har fået tilbuddet, hvis man var kroniker og var under 65 fra starten af.
Men vi ved jo, at op imod 10.000, og det har både været journalister, betjente, folketingsmedlemmer – jeg har ikke fået nogen vaccine, vil jeg så sige, jeg har takket nej – samt folk, der skal arbejde under klimatopmødet, som vi var inde på, har fået tilbudt influenza A-vaccine før de danskere, der er syge.
Ministeren siger, at dem under 65 år har fået den.
Det vil jeg gerne se dokumenteret.
Jeg kan huske, at vi har siddet og talt om det her på ministerens kontor, hvor jeg også fortalte, at Dansk Folkepartis politik var, at ingen andre skulle have vaccinen, før vi havde kronikerne vaccineret, da det er kronikerne, der kan blive syge af influenzaen, dø af den, hvorimod folk under klimatopmødet, folketingspolitikere eller andre ikke har den risiko.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Har ministeren selv været inde i den her prioritering?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-02:
Undskyld.
Må jeg starte nu?
Ja, så længe de ikke tager gas på mig og det kun er manglende strøm, så o.k.
Sundhedsstyrelsen anbefaler, som også fru Liselott Blixt ved, at tre grupper vaccineres mod Influenza A: Det er personer i risikogruppe for at få alvorlige følgevirkninger af den her influenza, og så er det sundheds- og plejepersonale, og så er det personer, som indtager det, vi kalder samfundsvigtige nøglefunktioner.
Som fru Liselott Blixt også ved, leveres vaccinen gradvist over flere uger, og det er besluttet at starte med at vaccinere risikogrupperne under 65 år og derefter prioriteret sundhedspersonale samt nøglepersoner i relation til klimatopmødet.
Nogle tv-folk er ifølge Sundhedsstyrelsen blevet vaccineret i forbindelse med klimatopmødet.
Det er så lillebitte en gruppe, at det næppe kan siges, at det er nogle vaccinationer, der er givet på bekostning af folk i risikogruppen.
Vaccination af tv-folk og andre nøglepersoner skete nemlig, samtidig med at alle i risikogruppen under 65 år og prioriteret sundheds- og plejepersonale fik tilbud om vaccinationen.
Samtidig kan jeg oplyse, at der fra og med den uge, vi befinder os i nu, er vacciner nok til, at alle i risikogruppen over 65 år kan blive vaccineret, og i begyndelsen af det nye år vil de resterende få tilbudt vaccination, dvs. øvrige sundheds- og plejepersonale samt øvrige nøglepersoner i samfundsvigtige funktioner.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-02:
Jeg har et meget kort og simpelt spørgsmål til ministeren
: Hvad er ministerens holdning til, at tv-folk bliver vaccineret mod H1N1 før titusindvis af kronikere?
Hvad er ministerens holdning til, at tv-folk bliver vaccineret mod H1N1 før titusindvis af kronikere?
Bertel Haarder (V), 2009-12-02:
Det kan i allerhøjeste grad sammenlignes.
Der er jo ikke noget mærkeligt i, at unge over 18 år får en ydelse.
Det har de jo krav på efter grundloven, og hvis de ikke kan komme på uddannelsesstøtte, har de krav på kontanthjælp eller anden form for offentlig forsørgelse.
Det afgørende, når det gælder produktionsskoleydelsen, var, at Socialdemokraterne fik indført, at selv om eleverne var under 18 år, altså selv om de var børn, skulle de også have produktionsskoleydelsen, og det skulle de bl.a. have, for at de skulle kunne miste den, hvis ikke de mødte op.
Produktionsskoleydelsen er nemlig enestående derved, at normalt får unge under 18 år jo ikke nogen ydelse, de kan ikke få SU.
Men produktionsskoleydelsen kan man altså få.
Det var et socialdemokratisk forslag, og det var bl.a. begrundet i, at det skulle kunne falde væk og derved være en økonomisk tillokkelse.
Christine Antorini (S), 2009-12-02:
Jeg vil gerne vende tilbage til den diskussion, vi ikke nåede at afslutte helt, nemlig om den forskel der er, når vi snakker om en voksen, som får en løn, og som bliver trukket i noget af sin løn, hvis vedkommende ikke kommer på arbejde, og når vi snakker om børn, der skal i uddannelse.
Det er lige præcis det, der er sagens kerne, og som er forskellen, og som ministeren ikke vil forholde sig til.
Det er voksne mennesker, der går på en produktionsskole, de er 18 år og derover.
Det er en løn, de får.
Så findes der nogle helt særlige forløb, man har lavet nogle forløb for unge, men hovedreglen – og jeg står her med fakta fra Undervisningsministeriets hjemmeside – er, at man er over 18 år, og det gælder også i forbindelse med TAMU.
Jeg medgiver, at man har lavet nogle helt særlige forsøg, fordi de virker godt for de helt unge også, men hovedreglen er, at det er voksne, der er på arbejde, de får en løn, og den kan der trækkes i.
Kan ministeren bekræfte, at den her ungeydelse er til børn, den er til unge under 18 år, altså de 15-17-årige, og at det slet ikke kan sammenlignes med det, der sker på en produktionsskole, hvor man får en løn, og hvor man er voksen?
Bertel Haarder (V), 2009-12-02:
Når jeg hele tiden nævner produktionsydelsen, er det jo, fordi jeg dermed kommer ud over den rene tro og formodning.
Når produktionsskoleydelsen virker, som den skal ifølge vejlederne, er det en bekræftelse af, at økonomiske incitamenter har en plads i social- og uddannelsespolitikken.
Til sidst vil jeg godt på given foranledning sige, at det vist altså nok er mig, som er kommet med det forslag og ikke Dansk Folkeparti.
Kim Mortensen (S), 2009-12-02:
Vi kan jo lige så godt sige det, som det er, nemlig at grunden til, at det her forslag ligger der, er, at Dansk Folkeparti har siddet sammen med regeringen i en finanslovforhandling, hvor man har så har fundet på en økonomisk sanktion, fordi der er en befolkningsgruppe, som Dansk Folkeparti ikke kan lide.
Men svaret fra undervisningsministeren dokumenterer jo, hvad det er, der er hele problemet her, og det er, at det bygger på »vi tror« og »vi synes«, men meget lidt på viden.
Vi fik, og det skal jeg medgive, et ideologisk indlæg fra undervisningsministeren, der virkede meget liberalt, men det bygger på »tror« og på »synes«.
Synes undervisningsministeren ikke, det var klogere, at vi prøvede at sætte os ned og finde ud af, hvad det så er, der virker?
Er vi blevet klogere af de indsatser, vi har sat i gang, og hvad er det, der virker?
Så bygger vi videre på det, i stedet for at vi alle sammen med hver vores udgangspunkt kan bruge »vi synes« eller »vi tror« eller »det er nok bedst for samfundet og de unge mennesker, at vi tager nogle af deres penge fra dem«.
Bertel Haarder (V), 2009-12-02:
Det er jo en meget væsentlig debat.
Jeg vil ikke bebrejde Socialdemokraterne, at de rejser spørgsmålet, og jeg skal også være den første til at erkende, at der utvivlsomt findes familier, en sanktion ikke har den store effekt på.
Jeg tror, at den har en vis effekt alle steder, men der findes familier, den ikke har den store effekt på.
Vi har haft den samme diskussion om starthjælpen.
Grunden til, at jeg synes, at vi skal have en økonomisk sanktion, også selv om den i nogle tilfælde kun har en lille effekt, er, at dette samfund ikke må blive konsekvensløst.
Og hvis vi siger til folk, at det ikke gør nogen forskel, hvad de selv gør, hvis vi behandler dem lige godt, hvad enten de lever op til deres forpligtelser eller ej, så betragter vi i virkeligheden mennesker som mindreværdige.
Hvis vi derimod siger, at vi tror på, at de kan, og at vi vil give dem en ydelse, hvis de lever op til deres forpligtelser, og hvis de ikke gør det, får de den ikke, så viser vi i virkeligheden større respekt.
Det at stille krav er at vise omsorg og respekt.
Det ikke at stille krav er at vise ligegyldighed over for medmennesker.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-02:
Som jeg også oplyste i mit svar til det forrige spørgsmål, har Sundhedsstyrelsen anbefalet vaccination af de tre grupper, som jeg nævnte, og på grund af vaccineknapheden besluttet at starte med at vaccinere risikogrupperne under 65 år, da influenzaen, som vi talte om før, har vist sig at ramme den yngre gruppe hyppigst.
Alle i risikogruppen under 65 år skulle nu have fået tilbudt den første vaccination, og i denne uge er vaccinationerne af risikogrupperne over 65 år begyndt.
Vaccineleverancer til læger er foregået efter bestilling og ud fra den enkelte læges helt eget skøn over antallet af risikopatienter i de to aldersgrupper.
Der har ifølge Statens Serum Institut ikke siden november måned været restordrer på levering af vacciner til vaccinationer af risikogrupperne under 65 år.
At nogle kronikere ikke har kunnet blive vaccineret hos deres egen læge, kan skyldes, at de pågældende har været over 65 år og dermed ikke været i den først prioriterede gruppe, som lægen i første omgang skulle bestille vaccine hjem til.
Kronikere over 65 år skulle også i henhold til Sundhedsstyrelsens anbefalinger afvises af andre praktiserende læger, da kronikere over 65 år ikke var udset til vaccination på det tidspunkt.
Jeg skal nok i den forbindelse sige, at jeg er opmærksom på, at en del kronikere over 65 år alligevel allerede er blevet vaccineret, og der må der være tale om læger, der ikke helt har fulgt Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
Jeg må så tro på, at der er tale om patienter, som lægen har fundet det absolut nødvendigt at vaccinere tidligt.
I forbindelse med udmeldingen til lægerne om prioritering af vaccinerne meddelte Sundhedsstyrelsen, at overskydende vacciner kunne bruges til vaccination af patienter over 65 år med kronisk sygdom.
Og som nævnt tilbydes kronikere over 65 år vaccine fra den uge, som vi er i nu.
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Nu har ministeren jo tidligere sagt, at afgørelsen af, hvilke standarder man skulle vælge, ikke var en sag, som ekspertudvalget skulle afgøre.
Ekspertudvalget skulle komme med en indstilling, som man skulle agere på baggrund af.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Når det nu forholder sig på den måde, at når man holder to standarder op over for hinanden og ekspertudvalget siger, at de ikke kan vælge mellem de to standarder, og Microsoft så i virkeligheden, siger, at man slet ikke har tænkt sig at sætte den ene standard, der ikke indgik i den undersøgelse, i værk, nemlig strictmodellen, i hvert fald ikke før tidligst i 2015, mener ministeren så ikke, at man i det mindste skulle stå fast på den standard, som Microsoft har sagt at de kan levere, og så sige, at det så er den, vi kan godkende, og ikke en, om jeg så må sige, tilbageskuende standard?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Som udgangspunkt vil jeg godt sige, at det jo ikke er strafbart at være dygtig og sikre sig markedsandele.
Men som jeg gav klart udtryk for i min besvarelse, ser vi selvfølgelig gerne, at der er konkurrence på området, men vi er også lige så klare i mælet, når det drejer sig om i dag at sige, at når et ekspertudvalg, som hr. Per Clausen og jeg og ordførerne i øvrigt i forhandlingskredsen har udpeget, helt klart sammen med Konkurrencestyrelsen har sagt, at der ikke er nogen af de to standarder, der i dag er modne til, at vi kan træffe en sådan beslutning, kunne jeg da ikke drømme om at gå imod ekspertisen.
Jeg har trods alt i den her sag, der er så teknisk, mere tillid til eksperterne, end jeg har til hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Altså, Microsoft sagde jo i 2003, at det kunne de godt; i dag siger de, at den model – den såkaldte strictmodel – som de har fremlagt, er en model, som jo er en vision for fremtiden.
Mener ministeren ikke, at det ville være rigtigt at stille det krav, at der nu skal leveres, sådan at man ikke kan få det indtryk, at der alligevel tages nogle særlige hensyn til en bestemt stor leverandør, fordi denne leverandør har opnået et monopol, som gør, at en del kommuner og andre offentlige institutioner er blevet afhængige af den?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Derfor henholder vi os fra regeringens side til ekspertudvalget og Konkurrencestyrelsen, som meget, meget klart har udtalt, at man ikke for nærværende mener, der kan træffes en beslutning.
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Jeg er glad for at kunne konstatere, at ministeren er enig med mig i, at det er en ulempe for den offentlige sektor, hvis der eksisterer et reelt monopol.
Og det er vel også det, ministeren giver udtryk for, nemlig at vi i hvert fald er tæt på, når han refererer Konkurrencestyrelsens udtalelse om, at der ikke er sådan en, hvad kan man sige, velfungerende konkurrence på området.
Men så må ministeren vel også være enig med mig i, at netop det at skabe betingelserne for, at der kan blive konkurrence på området omkring kontorpakker, også på lidt længere sigt vil være en økonomisk gevinst for den offentlige sektor.
Er ministeren så ikke enig med mig i, at selv om det så måske i en overgangsperiode skulle være en anelse dyrere at gennemføre en omlægning, som kan føre til, at der kommer konkurrence, vil det være en rigtig, rigtig god investering i fremtiden?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg lægger til grund, at hr. Per Clausen med sit spørgsmål ønsker at adressere konkurrencesituationen på markedet for kontorsoftware og ikke for it-dokumenter.
Jeg vil ikke gå ind i en konkurrencemæssig vurdering, men henholder mig til Konkurrencestyrelsens rapport om markedet for kontorsoftware fra august i år, som spørgeren jo også udmærket kender.
Ifølge den rapport er der ikke velfungerende konkurrence på markedet for kontorsoftware.
Markedet er præget af betydelige adgangsbarrierer, som gør det svært for nye aktører at komme ind på markedet.
Jeg vil ligesom hr. Per Clausen gerne være med til at skabe gode vilkår for en sund konkurrence på området for netop kontorsoftware, og det vigtigste middel til dette er ifølge Konkurrencestyrelsen og ekspertudvalget netop at indføre åbne standarder, så vi kan sikre, at systemerne taler sammen, og så vi ikke i det offentlige er bundet til en bestemt leverandør af kontorsoftware.
Det giver de bedste digitale løsninger, og skal der gøres en yderligere indsats på området for kontorsoftware, skal dette gøres af konkurrencemyndighederne.
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Det lyder sådan her: Mener ministeren, at det er en fordel for den offentlige sektor, at der reelt eksisterer et monopol på it-dokumenter?
Mener ministeren, at det er en fordel for den offentlige sektor, at der reelt eksisterer et monopol på it-dokumenter?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-02:
Hvis lægen følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger, følger lægen den prioriterede rækkefølge, vi har valgt at vaccinere i.
Det var altså i første omgang at komme igennem gruppen af kronikere under 65 år.
Hvis der er nogle læger, der ikke gør det, så var det, jeg før sagde, at det kan være, fordi vedkommende læge har glemt at se på dåbsattesten.
Det kan være, at vedkommende læge har andre gode medicinske grunde til at sige, at jeg tager den her patient alligevel, for der er jo et frit lægeligt skøn.
Men hvis der ikke er nogen særlige forhold hos den pågældende patient over 65 år, så var instruksen faktisk, at man skulle vente, til man var kommet igennem gruppen af kronikere under 65 år.
Det er vi nu.
Derfor er vi jo også, som jeg sagde før, klar til påbegyndelse af vaccinering af kronikere over 65 år.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-02:
Jeg tror ikke, at ministeren helt forstår mit spørgsmål, for det drejer sig om læger, der ikke har fået vaccinen hjem til deres egen konsultation.
Bor man i et udkantsområde, er der ikke mange af de her lægehuse.
Der kan være en enkelt læge, der har en almindelig lægepraksis, men som ikke har fået vaccinen hjem i sin praksis.
Det er sådan en læge, der ikke kan vaccinere, fordi der ikke er vacciner, og så kan patienten ikke gå hen til andre, fordi de ikke tager patienter ind.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-02:
O.k., jeg forstår altså, at spørgsmålet ikke har noget at gøre med, om man er over eller under 65 år.
Men så har fru Liselott Blixt faktisk ret i, at jeg ikke forstod spørgsmålet i første omgang.
Det skal jeg beklage.
Så forstår jeg det sådan, at man er kroniker, man er under 65 år, man kommer over til sin læge, og lægen har ikke nogen vaccine.
Og der har man jo faktisk krav på at blive vaccineret, men lægen har ikke fået bestilt nogen vaccine.
Og så siger fru Liselott Blixt, at så kan man heller ikke gå til en anden læge.
Og den anden læge har jo også indkøbt sit vaccinelager i forhold til et skøn over sin patientgruppe.
Jeg vil nu sige, at det er op til den pågældende læge at vaccinere den pågældende kroniker, som er under 65 år.
Det må han jo frit gøre.
Og så må det offentlige bagefter finde ud af honoreringen, ved at man har vaccineret eller behandlet en fra en anden gruppe end fra ens egen patientgruppe.
For det er naturligvis utilfredsstillende, hvis man kommer op til sin egen læge og har retskrav på at blive vaccineret, fordi man er kroniker og er under 65 år, og så har lægen ikke vaccinen.
Sundhedsstyrelsen har ellers distribueret til de praktiserende læger, der har bedt om at få et lager til deres patienter.