Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Tak for den overvejende positive modtagelse af forslaget fra et flertal i Folketinget.
Jeg vil godt kvittere over for den brede palet af partier, som har ønsket ikke blot at fastholde, men også at videreudvikle det, der har været og er en velfungerende ordning, nemlig boligjobordningen, håndværkerfradraget, som hjælper travle familier i hverdagen og gør det mere favorabelt at renovere boliger, nu med særligt fokus på energivenlige løsninger.
Oven i det ændrer vi også ordningen, så den understøtter etableringen af velfungerende bredbånd i alle dele af Danmark.
Der har været fremført, og det har der også i dag, en række argumenter mod den ordning, vi nu viderefører i en grøn udgave.
Det har bl.a. været om ordningens effekt på beskæftigelsen.
Det kan bl.a. være det, at man på boligjobområdet nu har en ordning, som fortsat understøtter service- og håndværksvirksomheder, også i yderområderne, og som giver, som jeg også tror at Venstres ordfører var inde på, en håndsrækning til børnefamilierne.
Desuden mindsker den omfanget af sort arbejde, og der er i øvrigt med den nye grønne boligjobordning en større effekt, hvad angår at mindske omfanget af sort arbejde.
Det kunne selvfølgelig være ønskeligt, at der var en større effekt, men jeg synes, at man skal notere sig, at effekten er større end ved den tidligere ordning.
Jeg synes faktisk, at vi har fundet en god balance, hvor der er fundet plads til at fastholde et fradrag for serviceydelser, samtidig med at ordningen udvides til også at omfatte en række grønne håndværksydelser, der giver helt almindelige danskere – og jeg mener helt almindelige danskere – større mod på energirenoveringer og klimatilpasninger.
Der kan som følge af de her ændrede ydelser og beløbsgrænser være behov for en øget vejledningsindsats, og det fremgår også af lovforslaget.
Og jeg er overbevist om, at SKAT som hidtil vil klare det på bedste vis.
Jeg skal lige forholde mig til nogle af de kritikpunkter, der har været fremført her i dag,
og jeg tror også, at der blev henvist til et enkelt samråd.
De har jo meget gået på, om man kunne have fået flere arbejdspladser for pengene.
Jeg svarede på det pågældende samråd: Ja, det kunne man godt.
Hvis man anlægger en streng økonomisk betragtning på det, kunne man have valgt at gøre andre ting, som muligvis ud fra den regnemodel, vi lægger til grund, når vi laver lovgivning, som Skatteministeriet og Finansministeriet regner på, ville have skabt mere beskæftigelse.
Det er sådan en ren økonomisk betragtning, og det synes jeg at man bliver nødt til at erkende, men vi er jo ikke økonomer.
Jeg er politiker, og derfor er der nogle andre hensyn at tage – det er der også i forhold til en videreførelse af boligjobordningen.
Hvis det kun skulle være rene økonomiske argumenter, der skulle lægges til grund for lovgivning, skulle vi ændre mange ting i vores samfund.
Bare for at nævne et par stykker, som jeg også tror at SF's ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, var inde på, er der hele satsningen på økologi, som vi så skulle lade være med, for det er ikke nødvendigvis samfundsøkonomisk fornuftigt.
Der er også hele den danske satsning på vedvarende energi, som mit eget parti et langt stykke hen ad vejen har støttet.
Jeg tror også, at der findes adskillige rapporter fra Det Økonomiske Råd om, at det samfundsøkonomisk – nu skal jeg jo passe på, hvilke ord jeg tager i min mund – kunne gøres langt mere fornuftigt end den måde, som et politisk flertal på Christiansborg har valgt.
Men man har valgt at satse på vedvarende energi, på vindenergi, også ud fra andre hensyn end de rent økonomiske.
Det synes jeg er legitimt.
Det er ikke, fordi jeg som skatteminister eller som medlem af Folketinget altid er enig, men jeg synes, det er legitimt at lægge andet end en snæver økonomisk betragtning ned over den politik, vi laver.
Jeg tror, at det ville gøre politik meget fattigt.
Vi skal selvfølgelig lytte til de økonomiske argumenter.
Det er der også gjort ved den her boligjobordning.
Derfor er den jo også tilpasset, og jeg vil godt kvittere for, at der er enkelte partier, som, selv om de ikke støtter ordningen, dog har noteret sig, at der er sket forbedringer: Prisen på boligjobordningen er faldet fra cirka 1 mia. kr. til små 400 mio. kr., og den falder yderligere i 2017; ordningen er blevet grøn og understøtter i større omfang end tidligere den grønne omstilling og klima og energi.
Det har i særlig grad været et ønske fra Alternativet og Socialistisk Folkeparti, og det har vi – de øvrige partier, der er med – jo valgt at efterkomme.
Det har også været et ønske for Det Konservative Folkeparti, at der skulle sættes fokus på nogle af de grønne aspekter.
Jeg synes, at der er en god balance mellem tingene i aftalen, og alene det, at der er så mange danskere, der har brugt den gamle boligjobordning og forhåbentlig også vil bruge den nye, synes jeg sender et signal, som nogle politiske partier, som ikke støtter ordningen, bør tage ned.
Når man sådan går ud i virkeligheden, oplever man, at det faktisk bliver opfattet som noget, der er positivt, og at folk er glade for det.
Grunden til, at de er glade for det, kan jo selvfølgelig også være, at det jo er, ikke en skattelettelse ad bagdøren, men et fradrag, endda med et formål.
Og det kan jeg da også en gang imellem se mig selv i, men vi har et system i Danmark, hvor vi har en række fradrag, fordi man politisk har valgt at sige, at der er nogle ting, man ønsker at tilgodese, og i regeringen ønsker vi at tilgodese den hjælpende hånd, ordningen her giver til travle børnefamilier, og den effekt, der er med hensyn til begrænsningen af det sorte arbejde.
Derfor synes vi sådan set, det er en fornuftig ordning, som ligger her.
Så skal jeg til hr. Martin Lidegaard, som vistnok fra Folketingets talerstol sagde, at det er tom symbol- og værdipolitik fra regeringens side, sige, at det er jeg uenig i.
Det er jo et lovforslag, som kommer til at berøre rigtig mange danskere, og som mange kan få glæde af på forskellig vis, så man kan jo godt være uenig i ordningen, som Det Radikale Venstre er, og ikke mene, at der er brug for den længere, men det er en ordning, som kommer til at betyde rigtig meget for rigtig mange danskere, og det er også en grund til, at den koster 400 mio. kr.
Derfor mener jeg ikke, at der er tale om tom symbolpolitik. Når det er sagt, kan det være, at der er nogle spørgsmål, og ellers vil jeg gerne takke for den debat, vi har haft her.
Jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Så skal jeg nævne, at der er den enkelte lille krølle, der handler om, at de partier, der står bag aftalen, besluttede, at lovforslaget skulle fremsættes, inden høringen var overstået, så vi fremsatte lovforslaget i 2015, så der, når det forhåbentlig bliver vedtaget senere på året og kommer til at gælde for hele 2016, fra dag et forhåbentlig er klarhed over, hvilke regler der er.
Men der kan jo være ting i den proces i udvalgsbehandlingen, der er i Folketinget, der gør, at man skal ændre lovforslaget, og det ser jeg selvfølgelig som minister ekstra konstruktivt på, som følge af at vi har været i den situation, at vi har måttet fremsætte lovforslaget i Folketinget, uden at man har haft høringen, men at den er foregået sideløbende.
Høring er noget, som jeg som skatteminister tillægger stor værdi, så når man gør det på den her måde – det har vi været enige om – skal høringsparterne selvfølgelig også have mulighed for at blive hørt, og det vil jeg gå konstruktivt til.
Jeg tror, man som politiker, når man laver en politisk aftale, har et forhandlingsforløb og når frem til et resultat, pr. definition skal være glad for det, for ellers skulle man ikke have lavet aftalen.
Jeg er glad for det, der ligger, og jeg ærgrer mig sådan set ikke over noget.
Regeringen har ønsket at fortsætte med boligjobordningen i uændret form, og der stillede SF og Alternativet nogle klare krav om, at det skulle være grønt, og det har vi så rettet ind efter.
Det er rigtigt – det kan jeg fuldstændig bekræfte – at SF og Alternativet har siddet og sagt de her ting, nemlig at det mente de ikke var grønt, det mente de ikke var klimavenligt, og at de har pillet ting ud.
Så kom det til at koste mindre, og de penge er så blevet brugt til noget andet i finansloven, og jeg synes, finansloven samlet set er fornuftig, så den kan jeg stå på mål for.
Jeg synes, at vi med boligjobordningen faktisk har lavet et rigtig fint politisk kompromis mellem et meget bredt flertal på Christiansborg.