runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Jeg hører ordføreren sige, at forslaget ligesom udtrykker en mistillid til kommunalpolitikerne.
Det har under ingen omstændigheder været sigtet med det her forslag, og jeg kan ikke rigtig se den sammenhæng.
Det udtrykker naturligvis mistillid til nogle meget få personer, som ikke kan opføre sig pænt under en konstitueringsfase.
Kan jeg få kommentarer til det fra ordføreren?
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Jeg mener også, at vi kan konstatere, at SF og Enhedslisten her jo heller ikke er i overensstemmelse med deres eget bagland og kommunerne som sådan, for der ønsker man jo heller ikke indført de her hovsavalg, som vi næsten kan kalde dem.
Man spørger sådan lidt bredt, og det vil jeg da også opfordre spørgeren til at gøre i sit eget bagland, altså prøve at spørge ind til det.
Så ville det undre mig, om man kunne få stor opbakning til at skulle begynde at indføre den slags hovsavalg.
Der ønsker man da netop stabilitet, selv om man kan lægge nogle linjer og få fulgt op på dem med de forskellige synspunkter, man selvfølgelig kan have.
Men der er jo, synes jeg, en grundfæstet ro på, tillid til og fastholden på, at man vil have de 4-årige perioder, så man kan se et perspektiv i tingene.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Spørgeren skal forstå det sådan, at vi bare ikke har villet gentage den samme sætning.
Det er den første sætning, der er gældende, nemlig at man tager 35 pct. af dem, der afgav deres stemme ved det seneste valg.
Det vil sige, at i tilfælde af en stemmeprocent på 65 er det 35 pct. af de pågældende vælgere og ikke flere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-01-28:
Jeg har bare et ganske opklarende spørgsmål, som jeg håber at forslagsstilleren kan være behjælpelig med at svare på.
Hvis vi ser på punkt 1 i forslaget til folketingsbeslutning, står der, at såfremt et antal vælgere svarende til mindst 35 pct. af de vælgere, der deltog i det seneste ordinære valg i den pågældende kommune, forlanger det, skal der kunne gennemføres et nyt byrådsvalg i den pågældende kommune.
Det vil så sige, at hvis vi har en kommune, hvor f.eks. 80 pct. af vælgerne har stemt, vil man, hvis man kan samle 35 pct. af de 80 pct. over-18-årige, der har stemt, kunne gennemtvinge et nyvalg.
Men hvis man kigger i bemærkningerne til forslaget, står der i spalte 2 midt på siden, at i helt særlige situationer bør borgerne, hvis de kan samle underskrifter fra 35 pct. af kommunens eller regionens indbyggere, kunne gennemtvinge et nyvalg.
For det jo ikke de samme tal, der er tale om.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte dette forslag.
Dette forslag mener vi er endnu et angreb på det kommunale selvstyre, som vort parti værner om.
Danmark har en lov, der tydeligt angiver, at en kommunalbestyrelse er valgt for 4 år, og at borgmesteren i den periode ikke kan væltes, trods eventuelle skift i partierne i en valgperiode.
Selv om dette forløb ikke altid er lige kønt at se på, er det jo netop i en situation som denne, at vi her fra Christiansborg gerne må sidde med hænderne lidt i skødet og overlade konstitueringsaftalen til de enkelte folkevalgte i kommunalbestyrelserne.
Dette mener jeg er ærgerligt sker, og det gør, at vi her fra Christiansborg er med til at give borgerne og vælgerne det indtryk, at lokalpolitik kan være useriøst og et spørgsmål om tilfældighed, hvilket jo på ingen måder er sandt.
Vi kan herfra hjælpe og styrke det kommunale selvstyre ved at glæde os over, at konstitueringsforløbet i langt størstedelen af kommunerne er gået sobert og propert og ganske godt.
Men det vigtigste, vi kan gøre herfra, er at opfordre alle til at komme og stemme ved valgene, for det er hver enkelt stemme, der gælder.
Retten til at konstituere sig lokalt afspejler sig jo også i de mange forskellige aftaler, som er indgået over hele landet.
Man kan med al tydelighed se, at fordi man f.eks. stemmer på et borgerligt parti, er det jo ikke ensbetydende med, at det konstituerer sig med andre borgerlige partier.
Skal vi så også ind og lave et indgreb i det, eller kræver det så også omvalg?
Så dette forslag med, at 35 pct. af vælgerne, der deltog i det sidste valg, skulle kunne indgive en underskriftsindsamling for at få nyvalg, er vist kun med til at skrøbeliggøre det danske demokrati og gøre det usikkert, hvad vi ikke ønsker.
I øvrigt er det min opfattelse, at vælgerne husker rigtig godt, om ikke andet vil oppositionen jo ofte i en valgkamp huske vælgerne på, hvad der skete for 4 år siden, og de enkeltpersoner, som bryder en aftale, vil også ofte blive husket.
Så et godt borgerligt ord med på vejen herfra som slutreplik kunne være: Bryd aldrig en aftale!
Rasmus Prehn (S), 2010-01-28:
Med dette beslutningsforslag fra Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti synes jeg at der lægges op til en meget vigtig og principiel debat netop om, hvad vi gør med valghandlingerne i kommunerne.
Jeg tror, vi var mange, som oplevede det seneste kommunalvalg som lidt af en kedelig affære med de efterfølgende konstitueringer, hvor der var en række processer, som ikke var for kønne at se på.
I Rebild Kommune i Nordjylland nåede man at have tre forskellige borgmestre, inden man endelig fik sig konstitueret.
I Frederikshavn havde man en alliance, som gik til valg på at støtte hinanden, og efterfølgende støttede man nogle andre.
Vi kender eksempler fra Kerteminde og fra Nordfyns Kommune og en række andre steder.
Der har været eksempler i konstitueringsprocessen, som har været så uskønne, at jeg i hvert fald sagtens forstår den lyst, der kan være til, at der nu skal ske noget.
Så jeg synes, det er rigtig befriende, at vi får mulighed for her i Folketinget at få en tilbundsgående debat om de her ting.
Selve beslutningsforslaget lægger så op til, at der midt i en valgperiode skal kunne udskrives nyvalg, hvis der er 35 pct. af de vælgere, der stemte ved det sidste valg, der ønsker det.
Der vil jeg sige fra socialdemokratisk side, at det er vi ikke sikre på er den rigtige løsning.
Derfor vil den socialdemokratiske konklusion på det her beslutningsforslag være, at vi synes, det er meget vigtigt at få den her debat, og vi hilser det velkommen, at der er partier, der giver udtryk for, at det måske kunne være en god idé med en kommission, der skal kigge på, hvad vi kan lære af de konstitueringsprocesser, der har været, hvad vi kan lære af det seneste kommunalvalg.
Er der ting, der kan forbedres, og er der ting, vi kan gøre anderledes?
Vi har selv fra socialdemokratisk side forestillet os en ændring, sådan at den periode, hvori man kan konstituere sig, bliver skåret ned fra 4 uger som i dag til eventuelt 10 dage, så det forløb med hele den her tumult og det cirkus, der har været omkring borgmesterposterne, i hvert fald bliver kortet lidt ned.
Andre partier har været fremme med deres forslag.
Jeg synes, vi skal bruge den her lejlighed til, i stedet for bare at konkludere, at det eneste rigtige er at lave det helt om, så man kan udskrive valg midt i perioden, at sige, at vi har brug for, at regeringen tager et initiativ til, at vi får nedsat en kommission, så vi kan få diskuteret de her mange forskellige muligheder, så vi kan få en mere ordentlig proces omkring de her valghandlinger.
Når det så er sagt, vil jeg gerne komme med den opfordring, at det jo også er vigtigt, når man som parti stille kandidater op, og når man som vælger stemmer, at man husker at stemme på nogle, som rent faktisk gør det samme efter valget som det, de lovede før valget.
Det handler altså også meget om et personligt ansvar.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Der skal man jo lige præcis i de situationer også henvise til de redskaber, som allerede ligger der nu.
Netop f.eks. hvis kommunen kører ud i uføre, er der jo regler om, at man kan blive sat under administration, hvis man kommer uden for, om jeg så må sige, banen, uden for feltet, og det er jo så vores, Folketingets, sikkerhed for, at en kommune ikke bare kører i grøften.
Men der er jo et lokalt politisk ansvar, som man stiller op til, når man stiller op som lokalpolitiker, og det kan vi så også konstatere at langt de fleste heldigvis lever op til.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Selvfølgelig er det da en politisk kamp, om man f.eks. i Farum skulle bakke op om Venstres politik om, at privatiseringer er det bedste af alting, og at man bare skal tømme kommunekassen fuldstændig, sådan som det daværende flertal gjorde.
Det er en politisk kamp, om man ønsker, at der skal sidde et flertal, der handler på den måde og i strid med lovgivningen og alting, eller om man ønsker at få valgt en anden kommunalbestyrelse, som man tror på vil overholde lovgivningen og vil varetage hensynet til borgernes interesser.
Ja, det er en politisk kamp, og den må man jo så gå ud og tage, hvis man mener, at det, man har foretaget sig, er godt og ansvarligt.
Men der skal være den nødventil for borgerne, at de i helt ekstreme situationer kan gå ind og kræve det valg, for ellers hjælper det ikke meget at gå til kommunalbestyrelsen og sige, at man skal sætte det på dagsordenen, hvis det er det samme flertal, der sidder, og man fortsætter med det, man er i gang med.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Det undrer mig da ikke at Enhedslistens bagland støtter op om Enhedslistens eget forslag.
Det er jo logik.
Tingene skal jo selvfølgelig ikke foregå bag nedrullede gardiner på den sådan lidt fiktive måde, som bliver stillet op her fra Enhedslistens side.
Det er jo netop op til det lokale demokrati at køre en åbenhed, og vi kan da også følge med i pressen i, at det bliver der gjort langt de fleste steder.
Hvor der så er behov for at få sat fingeren på det ømme punkt, er der jo også lige præcis muligheden for, at man som kommunalbestyrelsesmedlem kan få det gjort, for så kan man f.eks. kræve nogle sager i byrådet og få dem tacklet og behandlet og belyst der, hvis man synes, der er behov for det.
Så det er jo en måde for at prøve at få foldet eventuelle uenigheder ud og få sat fingeren på ømme punkter, hvis der er behov for det.
Det kan man jo ikke løse ved bare – om jeg så må sige – at lave hovsavalg en gang imellem, for det løser jo ikke problemet.
Det vil jo bare give en masse hovsasituationer, som måske snarere vil blive brugt til politiske kampe i stedet for.
Der er det jo netop lige præcis i tilliden til borgerne og vælgerne, at systemet er sådan indrettet, at man vælger hvert fjerde år, og så har man ansvaret i den periode.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Systemet virker jo netop ikke, hvis borgerne føler sig virkelig dårligt behandlet og i den grad mener, at der er behov for at skifte politikerne ud.
Jeg synes, at Venstre bliver nødt til at vælge, om man har tillid til vælgerne, og om man mener, at politikere, der skal træffe svære beslutninger, skal gå ud og diskutere med vælgerne og argumentere for beslutningerne, eller om man synes, at det er bedre, at politikerne sidder inde bag lukkede døre og træffer beslutningerne, og håber, at der ikke rigtig er nogen, der opdager det, og hvis de gør, at de så har glemt det, inden der er valg næste gang.
Jeg kan sige, at vores bagland klart slutter op om, at man skal have den demokratiske mulighed, at et stort mindretal skal kunne kræve et nyvalg, hvis der foregår ekstreme ting, som der f.eks. gjorde i Farum Kommune.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Det gør vi jo også, og det har man også gjort her fra Folketingets side.
Jeg nævnte også i min ordførertale, at man oven på nogle af de tidligere spektakulære sager jo har indført klare regler om åbenhed, altså om kommunalbestyrelsernes ret til indsigt i dem, sådan at man som kommunalbestyrelsesmedlem lige præcis kan udføre, om jeg så må sige, en demokratisk kontrol med den lokale borgmester.
Så værktøjerne ligger der, og så må jeg jo ligesom sige, at man må tage sit lokale demokratiske ansvar og tage fat i tingene lokalt, hvis man synes, at der er behov for det.
Det kan vi jo også konstatere at man gør rundtomkring, så systemet virker sådan set.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Jeg kan jo så forstå på Venstres ordfører, at når de her meget ubehagelige ting sker – både i forbindelse med konstitueringer, og når en borgmester bedrager en hel lokalbefolkning ved at foretage ulovlig økonomistyring osv. – skal man altså bare finde sig i det og leve med det i 4 år.
Er der slet ikke noget, som kunne få ordføreren til at sige, at vi bliver nødt til at finde en løsning på, hvad vi kan gøre i sådanne situationer?
Jeg har forstået afvisningen af det forslag, der ligger her.
Vil ordføreren være med til at se på, om der er andre måder at regulere det på?
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-28:
Jeg noterer mig, at hr. Niels Helveg Petersen her i salen gentagne gange har tilkendegivet, at der vil blive stillet en række udvalgsspørgsmål, og jeg formoder også, at de papirer, der bliver omtalt, og som jeg ikke har på mig og ikke har set og derfor ikke kan forholde mig til, sikkert vil være et element i nogle af de spørgsmål, og så får vi opklaret den sag, og det ser vi selvfølgelig i Venstre frem til.
Men det ændrer ikke på det faktum, at vi ikke ser noget problem ved, at man beskatter SAS-piloter, som arbejder i Danmark, når der er mulighed for det i lovgivningen.
De beskattes ligesom SAS-piloter, som arbejder og er bosat i Danmark, og det synes vi faktisk er ganske fint, for vi synes ikke, de skal fritages for at betale skat eller betale meget lavere skat end deres kollegaer.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-01-28:
[Lydudfald]
... når SKAT udtrykkeligt har givet fritagelse for beskatning.
Det er jo ikke et argument, at man begik en fejl dengang.
Men jeg forstår altså, at Venstre ikke føler et ansvar for, at der er nogle, der er kommet i klemme, på trods af hvad man sagde ved bemyndigelseslovens tilblivelse.
Det er jeg meget skuffet over, og jeg tror, at det er en fejl, man her begår, at man ikke lytter til helt berettigede beklagelser over, at folk er kommet i klemme på trods af de løfter, som blev givet under førstebehandlingen af bemyndigelsesloven.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Nej, for vi kan ikke komme med 300 mio. kr., og jeg kan heller ikke høre, at S eller SF kan komme med de 300 mio. kr.
Jeg er helt enig med hr. Erling Bonnesen, når han siger, at æbler og pærer bliver fuldstændig mikset sammen i den her debat, for der står i beslutningsforslaget, at det her handler om, at man frygter for den kommunale økonomi, men i virkeligheden er det inddragelsen af skatterestancerne, man er bange for.
Det er to meget forskellige diskussioner, som bliver blandet sammen i en pære-æble-diskussion.
Jesper Petersen (SF), 2010-01-28:
Jeg er enig i, at alle de steder, hvor man overhovedet kan gøre tingene på andre måder, effektivisere osv., er det da rigtig klogt at gøre det.
Det er mit indtryk, at rigtig mange kommuner faktisk gør det allerede, bliver ved med at gøre det og er nødt til at gøre det, fordi de har så stramme økonomiske rammer.
Oven i det kommer altså så, at inddrivelsen ikke fungerer, pengene kommer ikke ind.
Det undlader hr. Henrik Rasmussen at forholde sig til i sit svar, selv om jeg spurgte til det.
Så jeg må spørge en gang til: Hvis det bliver ved med at være sådan, at de kommunale restancer bare pisker i vejret, som vi kan se at de gør – i kvartal efter kvartal stiger de med omkring 250 mio. kr. –
vil Det Konservative Folkeparti så være med til på næste års finanslov at afsætte de ressourcer, der skal til for at løse det problem?
Eller mener man stadig væk, at tingene kører nøjagtig, som de skal, der er de penge, der skal være, der er de folk i SKAT, der skal være, og det, at vi kan konstatere, at tallene stiger, er i virkeligheden ikke noget, der er så alvorligt, at Det Konservative Folkeparti kan tage sig sammen til at gøre noget ved det, når vi kommer til finanslovforhandlingerne?
Vi har ikke foreslået noget pengetræ; vi har foreslået konkret 300 mio. kr. til området til at standse regeringens evindelige nedskæringer hos SKAT og til at gøre noget ved det her problem, og vi ville sådan ønske, at Det Konservative Folkeparti ville hjælpe os med det.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Jeg ville være så bange, hvis der under den krise, der er ude i samfundet lige nu, kom en SF-regering og skulle ind at styre med holdningen om, at man bare giver flere penge, for hvor skal alle de penge dog komme fra?
Det synes jeg er et meget interessant spørgsmål.
Vi kan ikke bare have et pengetræ i baghaven og så sige, at nu kan kommunerne få flere penge.
Det ville være en vidunderlig og dejlig løsning at have, ja, men det kan vi bare ikke.
Derfor er vi altså nødt til at tænke anderledes.
Jesper Petersen (SF), 2010-01-28:
Jeg må sige, at jeg synes, det er utrolig flot af den konservative ordfører, at han kan stå her og sige, at det for alle de kommuner, der er kommet i økonomiske vanskeligheder på grund af regeringens stramme rammer og nu på grund af, at inddrivelsen slet ikke fungerer, bare er et spørgsmål om, at de ikke er kreative nok; de skal bare se at tage sig sammen; det udgør intet problem for dem, at de mangler millioner af kroner, fordi SKAT ikke fungerer og ikke inddriver ordentligt.
Jeg synes, at vi simpelt hen må sende hr. Henrik Rasmussen rundt på en turné til alle landets kommuner, så han kan hjælpe dem med at være kreative, når det nu er så enkelt, som det bliver påstået.
Jeg reagerer og vil gerne bidrage lidt til debatten, fordi jeg kunne forstå, at det også ligger Det Konservative Folkeparti på sinde at få gjort noget ved problemerne.
Der blev henvist til, at skatteministeren har indrømmet, at der har været nogle vanskeligheder med hensyn til inddrivelsen.
Vi har igen og igen fra SF’s side sagt, at der mangler ressourcer på det her område, dem skal man finde til at styrke det, og vi har i debat efter debat fået at vide af skatteministeren, at der er præcis det, der skal bruges, der er ingenting at komme efter.
Vil Det Konservative Folkeparti ved finanslovforhandlingerne være med til at standse nedskæringerne i SKAT og bruge de midler, der skal til, for at den statslige inddrivelse fungerer?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Vi lever nu i 2010, hvor det ikke er et spørgsmål om, at man skal skære, hver gang man tager noget fra folk.
Jeg tror, der er kommet en holdning i samfundet, der gør, at man godt er klar over, at der er arbejdsgange, der er metoder, der skal gøres anderledes.
Man skal tænke utraditionelt, og det skal man så sandelig også gøre i det offentlige system.
I dag vil man gerne vide, hvad det er, man får for de penge, man betaler til det offentlige system.
Og det kan jeg godt forstå som helt almindelige skatteborger.
Man vil gerne vide, præcis hvad man får.
Og når man har været igennem den disciplin, er det ikke et spørgsmål om at skære, så er det et spørgsmål om måske at omfordele nogle ressourcer, for der er ressourcer i systemet.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Ja, dygtige og ansvarlige politikere ude i kommunerne sætter sig ned og åbner budgetterne allerede i januar, fordi tingene ikke hænger sammen.
Men så skal de skære.
Det er der mange årsager til, men en af årsagerne er altså, at de ikke får de penge, som staten skulle inddrive for dem.
Og der er ikke særlig mange steder at skære ude i kommunerne: Det er folkeskolen eller daginstitutionerne eller ældreplejen eller de socialt udsatte.
Derfor er spørgsmålet til De Konservative stadig væk: Hvorfor mener man, det er mere rimeligt, at det er børnenes og de ældres og de socialt udsattes område, der skal skæres på, end at ansvaret ligger her, hvor ansvaret for, at SKAT fungerer, også ligger?
Det er her, man må se på, om man måske skulle kigge lidt på de mange skattelettelser, man giver og derved lader penge fosse ud af statskassen.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Efter kommunalreformen overgik det jo til SKAT, og vi har ikke tallene for, hvordan det ville have set ud, hvis kommunerne var fortsat med at inddrive dem.
Der har været højkonjunktur, og der er måske nogle, der har belånt for meget eller har gjort nogle ting – jeg ved det ikke – men i hvert fald kan man konstatere, at det er sværere at få pengene ud af folk.
Det kan måske også være overforbrug, det kan være mange ting, der ligger i det.
Men det der – jeg vil også tillade mig at kalde det den samme plade – med, at det går ud over børnene, at det går ud over alting, passer simpelt hen ikke.
Det passer simpelt hen ikke, for kommunerne er sig deres ansvar bevidst.
Det er utrolig dygtige politikere, der sidder derude, og som tager ansvaret for deres kommune.
De sætter sig ned og planlægger det her økonomisk, og dem, der åbner budgetterne, er også ansvarlige for, at det her altså ikke er en økonomisk gavebod.
Det er, fordi man også kan se det samfundsmæssige i, at det her er man altså nødt til for at få tingene til at hænge sammen.
Og det er også her, man skal tænke alternativt.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
En gang vil alting blive meget bedre, men indtil da er der jo nogle, der skal betale, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man synes, det er rimeligt, at det er kommunerne, der i den hårde økonomiske situation, de er i, og med den voldsomme økonomiske stramning, der er lavet fra regeringens og Dansk Folkepartis side over for kommunerne, skal bære byrden, fordi det ikke går særlig hurtigt for SKAT med at inddrive.
Hvorfor er det, at man skal sidde ude i kommunerne og prioritere, om man vil skære ned på børnene eller på folkeskolen eller på de ældre?
Hvorfor synes Det Konservative Folkeparti ikke, det er mere rimeligt, at det er staten og folketingspolitikerne, der skal sidde og prioritere, om man vil skære på skattelettelserne eller andre steder, når tingene ikke fungerer i SKAT med hensyn til at få inddrevet restancerne?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
»Meget snart« er jo lige præcis den forhandling, som kommer med KL, og det er jo meget snart, at man skal sætte sig ned og tale med dem.
Så der kommer garanteret mange gode ideer frem, det er jeg slet ikke i tvivl om.
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-28:
Inddrivelsen ligger jo hos SKAT, og derfor må det nødvendigvis være sådan, at når man har overtaget ansvaret, har man også ansvaret for, at den inddrivelse bliver effektiv.
Kan ordføreren give en mindre indikation på, hvordan man i konservative kredse opfatter begrebet meget snart?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Det er her jeg mener, at vi har en god samarbejdspartner i KL, altså Kommunernes Landsforening, som jo netop har sagt, at de gerne vil gå ind og prøve at finde modeller til det her.
For KL siger jo netop, at det her er måden at gøre det på i fremtiden, at det er modellen, som man skal arbejde videre på, og den skal selvfølgelig raffineres.
Jeg er sikker på, at når it-problematikker og ting og sager bliver løst, så skal tingene altså nok flaske sig.
Jeg vil heller ikke stå her og give en dato.
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-28:
Netop med den sidste slutbemærkning om, at de restancer skal ned, synes jeg måske også, at det er værd at interessere sig for, hvordan man så fra Det Konservative Folkepartis side mener det skal ske.
Altså, nu kunne jeg før ikke rigtig få nogen dato ud af Dansk Folkepartis ordfører med hensyn til, hvor lang tålmodigheden er, men kendsgerningen er jo, at det for hvert år går i den forkerte retning.
Det er kendsgerningen.
Så hvordan ser Det Konservative Folkeparti på det forhold, når man nu står på mål for kommunerne?
Hvornår skal kurven vende, og hvor hurtigt skal det gå?
Kommunerne skal jo have deres penge.
Alt andet er jo bare udenomssnak, pengene er kommunernes.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Det er vi bestemt ikke enige i, for det er altså også et ejerskab, som kommunerne skal have til det her.
Der bliver jo også refereret til, hvordan man gjorde tidligere, og der gjorde man jo præcis det samme.
Der var man også inde at økonomistyre i forhold til det her, og der var man også godt klar over, at man havde nogle restancer.
Jeg tror, at vi både med det gamle og det nye system i hvert fald her i salen kan være enige om, at de restancer skal ned.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Det kan jeg så tolke derhen, at ordføreren ikke tror på, at kommunerne under alle omstændigheder har incitament til at få sendt deres regninger ud.
Det foresvæver mig, at man for at kunne blive anmeldt med tilgodehavender i den her forbindelse jo skal have registreret sit tilgodehavende, og det kan man formentlig ikke få, medmindre kommunen har sendt regninger.
Så jeg forstår ikke den diskussion, der har været om kommunernes incitamenter her.
Det er alene staten, der får et incitament, hvis vi gennemfører det her.