Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Med det her lovforslag foreslår Enhedslisten helt konkret, at der er tre paragraffer, som man ophæver eller ruller tilbage, om man vil, og det var jo også de tre paragraffer, der særlig var debat om både før, under og efter, at Folketinget behandlede forslaget til lov om offentlighed i forvaltningen.
Så det er indlysende, at man fra Enhedslistens side fremsætter det her lovforslag, det forstår vi da godt.
Vi er faktisk enige i den bekymring, man har gjort sig, og vi er så enige, at vi under processen fik gennemført en bestemmelse om, at når den her lov har været i kraft i 3 år, skal der foretages en evaluering og netop kigges på, om den her lov har artet sig som forventet.
Har den givet den meget mere offentlighed i den offentlige sektor, som er meningen med lovforslaget og med den lov, der er vedtaget?
Når evalueringen har fundet sted, vil vi have grundlag for at træffe nye beslutninger, og så vil der på det tidspunkt være et sagligt og fagligt grundlag for at vurdere, hvad rækkevidden af de her paragraffer har været.
Der har været megen diskussion om paragrafferne, der har været megen diskussion om, hvor vidt de skulle gå, hvordan de skulle administreres – om de skulle administreres meget snævert osv. – men hvad betyder det i praksis?
Ja, det kommer vi jo til at se, når den her lov kommer i funktion, og så vil vi have et grundlag at foretage en evaluering på, og det vil være vores anbefaling, at vi afventer den evaluering, så vi har grundlag for at træffe beslutningen om at lave eventuelle ændringer af offentlighedsloven, og det kan slet ikke udelukkes, at der vil blive behov for det.
Selv om det er en hovedregel, at der er aktindsigt i offentligt ejede selskaber, er der også mulighed for at undtage.
Der står ikke, hvad begrundelsen skal være for at undtage offentligt ejede selskaber, det står der faktisk ikke noget om i loven.
Men det, jeg kan forstå, er, at man bruger den forklaring, at hvis de pågældende selskaber har en virksomhed, der er konkurrenceudsat, kan man undtage hele selskabet.
For man ser netop i § 30 og § 33 i offentlighedsloven, at der står, at præcis den type dokumenter er undtaget både i decideret offentlige selskaber, men også i offentligt ejede selskaber.
Så det kan ikke være argumentet for, at man vil gøre det.
Og derfor har jeg spurgt justitsministeren om nødvendigheden af, at hele 58 selskaber skal undtages fra offentlighedsloven, for det var ikke det, jeg havde forudset.
Jeg havde forudset, at undtagelsen ville blive brugt undtagelsesvis, ellers er der jo ikke tale om en undtagelse.
Men det finder vi ud af.
Men alene den proces og den måde, som man i ministerierne vælger at læse offentlighedsloven på, giver da god grund til bekymring om, hvordan resten af loven vil blive fortolket, hvordan den vil blive administreret, hvordan den vil blive brugt.
Det er jo svært at gætte sig til, inden den ligesom er kommet i funktion.
Men vi vil følge det meget nøje, når først offentlighedsloven er trådt i funktion, og vi vil se frem til, at offentlighedsloven bliver evalueret, når den har været i kraft i 3 år.
Og så kan det slet ikke udelukkes, at der bliver behov for at lave ændringer, for det kan jo være, at man ikke administrerer den sådan, som det var tiltænkt fra politisk side.