runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Lovforslaget, vi nu behandler, er en opstramning af den tidligere lov om et 300-timers-beskæftigelseskrav for at få ret til kontanthjælp.
Det er også - hvad skal man sige? - en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen i forbindelse med Metocksagen, der florerede sidste efterår.
Det har aldrig været Dansk Folkepartis mening, at man skal kunne indrette sig på at fravælge arbejde og dermed gå hjemme.
450-timers-reglen modvirker det.
Hvis man vil have kontanthjælp, skal man også vise, at man er interesseret i at komme i arbejde.
Det er også med til at gøre det uinteressant at komme til Danmark alene af økonomiske årsager, i modsætning til hvordan det har været de tidligere år.
Lovforslaget betyder, at 300-timers-reglen ændres til et 450-timers-beskæftigelseskrav for ægtefæller, og det betyder, at de for at bevare retten til kontanthjælp skal arbejde i ustøttet beskæftigelse 450 timer i en periode, der strækker sig over 2 år.
Det svarer til 3 måneders fuldtidsbeskæftigelse i løbet af de 2 år eller 20 timer om måneden eller 5 timer om ugen.
Det burde være muligt at skaffe det antal timer.
Samtidig er der undtagelsesregler.
Det er der, når den ene er på folkepension, førtidspension, SU, orlovsydelse, efterløn eller fleksydelse.
Ægtepar, hvor den ene går på kontanthjælp, er ikke omfattet af 450-timers reglen.
Der er også lavet egentlige overgangsregler, så dem, der allerede opfylder 300-timers-kravet, ikke skal i gang med at optjene yderligere for at opfylde kravet før periodens udløb, ligesom dem, der har mistet retten til kontanthjælp, kan optjene 300 timer inden den 30. juni 2011 og dermed bevare retten til kontanthjælp.
Line Barfod (EL), 2009-02-26:
Nu har det altid været sådan i Danmark, at hvis man er i stand til at arbejde og modtager socialhjælp og bliver tilbudt et arbejde, skal man også tage imod det arbejde, for ellers mister man hele socialhjælpen.
Det, som her bliver indført, rammer nogle mennesker, som ikke har nogen mulighed for at få et normalt fuldtidsarbejde.
Det er mennesker, som man har vurderet ikke er i stand til at klare et almindeligt arbejde.
Det er mennesker, som er syge, som venter på at få en afklaring af, hvad der skal ske, om de er så permanent syge, at de skal have førtidspension, eller om der er en eller anden mulighed for, at de måske senere kan klare et fleksjob eller andet.
Det er de mennesker, vi snakker om, som nu fratages indkomsten.
Mener hr. Bent Bøgsted, at det er rimeligt, at de her mennesker og deres børn - især deres børn, som der ikke stilles krav til, at de skal ud at arbejde, men som jo alligevel bliver ramt - skal sendes ud i fattigdom som betaling for, at Dansk Folkeparti ville stemme for finansloven?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Jamen altså, hvis de er så syge, at de ikke kan arbejde, er de jo undtaget fra reglen, så skal de jo ikke opfylde 450-timers-reglen.
Tom Behnke (KF), 2009-02-26:
Den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, kan desværre ikke deltage her i dag, og derfor skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne bare sige, at vi kan støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Nu er det sådan, at jeg godt kan høre, at debatten her egentlig er kommet til at handle om flygtninge, og vi skal lige huske på, at loven her gælder alle, uanset om man er indvandrer, eller man er dansker, eller hvad man er.
Så det er jo ikke sådan, at der bliver forskelsbehandlet, og at man i forbindelse med loven har kigget på nogle specielle grupper.
Er man syg, og kan man ikke deltage på arbejdsmarkedet, så er man ikke omfattet af reglerne.
Sådan er det i dag.
Og er man på kontanthjælp og klar til at tage et arbejde, skal man have hjælp fra kommunen.
Man skal have den aktivering, og man skal have de tilbud, man kan få.
I den forbindelse skal man, uanset om man er flygtning eller dansker, finde ud af at tilpasse sig den måde, vi agerer på på det danske arbejdsmarked.
Ellers gør man det sværere for sig selv at få et arbejde.
Derfor skal man have den hjælp fra kommunen, som er nødvendig, og det er uanset, om man er dansker eller flygtning.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-02-26:
Den opfattelse er ekstremt virkelighedsfjern, men der er nok derfor en grund til, at ordføreren er medlem af Dansk Folkeparti og ikke et andet parti.
Ordføreren siger, at det jo er dansk kultur, at man skal tage et arbejde.
Nu er mine forældre fra en anden kultur, men det er jo ikke sådan, at vi hjemme hos os er blevet opdraget til, at man bare ligger på den flade, og så er der et offentligt system, der forsørger en.
Mange af dem, jeg omgås, har heller ikke den indstilling.
Handler det ikke også om, at man har en fysisk og en psykisk lidelse, der gør, at det for nogle mennesker er rigtig svært at komme ud på arbejdsmarkedet?
Det kan godt være, at det er en selvfølge for undertegnede og for ordføreren, men der er nogle mennesker, som har det svært, og som er placeret i matchgruppe 4 og er for dårlige til at komme ud.
Det ved vi jo.
Det handler om, at vi skal hjælpe de mennesker så meget som muligt.
Det handler om en håndsrækning, i stedet for at vi skal straffe dem.
Hvad ønsker vi for deres børn?
Hvad ønsker ordføreren for deres børn?
At de skal være gode borgere, eller at de skal marginaliseres og fuldstændig skubbes ud af samfundet på grund af fattigdom?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Der har jeg ikke mulighed for.
Jeg kan ikke læse tanker.
Kunne jeg det, så havde jeg nok en anden stilling.
Men der er mange årsager til, at de tager til et land.
Jeg har f.eks. aldrig nogen sinde forstået, at hvis man flygter fra et land, så kan man, så snart man får opholdstilladelse i Danmark, tage på ferie i det land, man er flygtet fra.
Det er ikke min opfattelse af en flygtning.
En flygtning er en, der flygter fra et land, og så kan vedkommende ikke komme tilbage til det land, for så ville han eller hun blive forfulgt.
Det er min opfattelse af det, og jeg beklager, hvis ikke det er den opfattelse, spørgeren har.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-02-26:
Nu sagde ordføreren, at det ikke skal være attraktivt at komme til Danmark.
Jeg har rigtig meget brug for lige at høre ordførerens mening om de flygtninge, der flygter fra noget.
Jeg tror, at jeg tager til Danmark, for der kan jeg blive rig.
Er det det, folk tænker, og er det derfor, at ordføreren for Dansk Folkeparti får behov for at markere partiets indflydelse på regeringen?
Tænker de: Nu laver vi en regel, så det ikke hedder 300-timers-reglen, men 450-timers-reglen, for når de sidder i den lastbil og flygter fra noget og er på vej til Danmark, så skal det ikke være attraktivt for dem?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Jo, men det, hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, viser jo netop, hvor vigtigt det er, at de, der kommer til Danmark, har forstået, at de skal tilpasse sig det system og den kultur, som vi har i Danmark, den arbejdsmarkedskultur, vi har, hvor vigtigt det er, at man tilpasser sig det, når man kommer til Danmark, og ikke lever i sin egen lille verden.
Jeg ved godt, at der er andre grupper end indvandrere, der bliver ramt, og det er netop, fordi man ikke gør forskel, når man laver en lovgivning.
Men altså, er man på kontanthjælp, skal man også være klar til at yde en indsats for at komme i arbejde, være klar til at tage imod de tilbud, der kommer.
Som indvandrer er noget af det vigtigste, at man lærer dansk, at man lærer at forstå kulturen og acceptere den kultur, vi har i Danmark, at man lærer at tilpasse sig det arbejdsmarkedssystem, vi har, og den kultur, vi har på arbejdspladserne, og så finder ud af, at der ikke er særregler, når man kommer hertil.
Så tilpasser man sig de regler, der er i Danmark.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-26:
Der er jo også rigtig god brug for, at folk bliver aktiveret og får uddannelse, så vidt jeg kan se i hvert fald.
Ud af den glimrende rapport om 300-timers-reglen, der er lavet her, kan man jo se, at 50 pct. af dem, der er omfattet af den, taler rigtig dårligt eller overhovedet ikke forstår dansk.
Cirka halvdelen har overhovedet ikke forstået, hvad det er, de bliver ramt af.
De kan ikke læse de papirer, som de får.
Det virker jo ikke, som om det er nogen specielt god, skal man sige, sagsbehandling i forhold til de mennesker, som bliver ramt af det her, og i forhold til deres familier, som det også er nævnt.
Mener hr. Bøgsted ikke, at når nu man slår så hårdt ned og siger 450 timer, bør man sørge for, at de mennesker, der bliver omfattet af det, også forstår, hvad det er, de bliver ramt af, at det ikke kommer som en tyv om natten eller det er som at blive kørt ned af en bil, men at man ved, hvad det er, man bliver ramt af, og også kan forholde sig til det, inden man bliver ramt?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Hvis de viser over for kommunen, at de gerne vil i gang og er klar til at gøre en indsats, skal kommunen jo også give dem den hjælp, den kan give, i arbejdsmarkedssystemet.
Så skal den ikke bare skubbe dem til side og sige, at det får de ikke.
De skal have den hjælp, som der er behov for, til at komme videre.
Det er det, som ligger ude hos kommunerne, og som de skal give.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-26:
Jeg kan forstå - jeg har godt nok hørt det før - på hr. Bent Bøgsted, at det ikke skal være sjovt at komme til Danmark som indvandrer eller flygtning.
Det er i hvert fald ikke nogen fornøjelsestur, og det tror jeg også at der er en del mennesker der har oplevet, i forbindelse med at de er blevet ramt af 300-timers-reglen.
Det bliver så ikke et hammerslag bedre, når der nu bliver indført en 450-timers-regel.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre lidt om, er: Hr. Bøgsted er formentlig enig i, at folk skal arbejde, at folk skal have mulighed for at få et arbejde, at de skal have lov til og mulighed for at komme ind som en del af det danske arbejdsmarked.
Hvordan kan hr. Bøgsted så synes, at det er lettere for de her mennesker at få et arbejde, når man, samtidig med at man fratager dem kontanthjælpen, på grund af at de ikke kan opfylde de 300 timer, også fratager dem retten til aktivering og uddannelse?
John Dyrby Paulsen (S), 2009-02-26:
Det vil sige, at det jo så, kan man sige, ikke er en bred forhandling, vel?
For reelt er der jo kun Dansk Folkeparti tilbage.
Men jeg vil egentlig godt høre ministeren: Hvor lang tid har ministeren forhandlet med Frankrig om at få sådan en dobbeltbeskatningsaftale på plads?
Var det mere eller mindre end en time?
Kristian Jensen (V), 2009-02-26:
Det er jo ikke sådan i politik, at bare man gentager tingene tilstrækkelig mange gange, bliver de rigtige.
Hr. Frank Aaen glemmer igen, at der i finansloven netop var et løft af anlægsudgifterne og en fremrykning af investeringerne i transportsektoren.
Jeg sagde sådan set også ganske klart i mine besvarelser af de indlæg, der har været, at jeg ikke afviser, at det initiativ, der er taget her, skal ses som en brik, der skal efterfølges af flere andre brikker.
Jeg er ikke klog nok til at vide, hvordan dansk økonomi udvikler sig.
Jeg er heller ikke klog nok til at vide, hvordan krisens forløb vil være, og derfor er det sådan set godt, at vi er nogle partier, især regeringspartierne og Dansk Folkeparti, der har holdt fast på statens overskud i de år, hvor vi havde overskud, for netop at spare op, nedbringe gæld og sørge for, at vi nu i dag har økonomisk rygstød til at kunne agere på en række punkter.
Vi lyttede ikke til den sirenesang, der var fra nogle partier om at bruge overskudsårene til bare at lade pengene rulle.
Så havde vi stået i en endnu værre situation i dag, og jeg håber, vi kan hjælpes ad med at bringe Danmark ud af krisen og ikke bare skændes her i Folketingssalen.
Jeg har i hvert fald brugt mere tid på at forhandle skat i Danmark, end jeg har brugt på at forhandle skat i Frankrig.
Mikkel Dencker (DF), 2009-02-26:
I Dansk Folkeparti ser vi med bekymring på konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise - på de konsekvenser, som krisen har både for danske virksomheder og så sandelig også for alle de mennesker, der risikerer at blive arbejdsløse, hvis der er virksomheder, der må lukke eller bliver nødt til at afskedige folk for at overleve.
Derfor er det også set gennem de briller, at vi har vurderet det initiativ, der er kommet fra regeringen med lovforslaget her.
Formålet er at give virksomhederne mulighed for at udskyde indbetaling af den indeholdte A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms for på den måde at give virksomhederne et likviditetsmæssigt løft, og det er måske også et løft, som skal kompensere for, at mange virksomheder har svært ved at få den kredit hos pengeinstitutterne, som de hidtil har været vant til at kunne få.
Vi ser det som en investering i at undgå flere konkurser, at begrænse antallet af afskedigelser fra virksomhederne og dermed også i at begrænse antallet af ledige, der kommer til.
Det er set ud fra en rationel betragtning rigtig positivt, at folk holdes i beskæftigelse og dermed er produktive; vi mister ikke skatteindtægter fra borgerne, fordi de går ned i indtægt, og samtidig er der heller ikke omkostninger til at forsørge fra offentlige kasser.
Sidst, men ikke mindst har det jo også en meget stor positiv konsekvens for den enkelte at være i beskæftigelse og ikke have økonomiske problemer, sådan som en periode med ledighed kunne føre med sig.
Så jeg skal sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslaget her.
Vi synes, det er et rigtig godt initiativ, regeringen har taget, og vi er også parate til at bakke op om yderligere initiativer, som skal afværge konsekvenserne af finanskrisen og den økonomiske krise i det hele taget.
Så skulle jeg også fra Venstres ordfører, hr. Jacob Jensen, tilføje, at han glemte at sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget her.
Nick Hækkerup (S), 2009-02-26:
Man kunne sikkert fortsætte med mange analogier om serveringspersonalet i flyet osv. osv., men det skal jeg holde mig fra.
Socialdemokratiet ser faktisk med stor alvor og bekymring på den krise, som Danmark befinder sig i.
Tusind familier bliver berørt af arbejdsløshed hver eneste uge; opsparinger og pensioner tabes og forringes betydeligt; vi ved, at der er sat prop i praktikpladserne
masser af unge mennesker kan ikke længere få den uddannelse, som de gerne vil have; der er negativ vækst, Danmark bliver fattigere, der bliver færre penge til velfærd.
Så det er såmænd alvorligt nok.
Et af de elementer, som skubber til krisen, er bankernes opbremsning i deres udlån og deres forsøg på at hente udlånsunderskud på omkring 500 mia. kr. hjem.
Den restriktive politik, som bankerne fører, rammer virksomhedernes mulighed for bl.a. at få kredit.
Projekter, som ellers er sunde, kan ikke finansieres; lagre, der er købt hjem, men som det nu er svært at sælge, slår virksomhederne ihjel, fordi man ikke kan opnå kredit til at finansiere dem fortsat.
Kassekreditter, som jo har været brugt aktivt til at likviditetsstyre, bliver smækket i og sætter virksomhederne i besværlige situationer.
Når virksomhederne på den måde rammes, og samfundet går i stå, er der behov for, at markedet styres og hjælpes på vej.
Krisen bekræfter den gamle socialdemokratiske sandhed om, at markedet er en god tjener, men en rigtig dårlig herre.
Det er statens ansvar at sætte rammerne for et velfungerende marked, f.eks. ved at dirigere markedet i den rigtige retning, som det er sket med vores udvikling af vindmølleindustrien herhjemme.
Det er også statens opgave at samle mennesker, som falder igennem markedet, op - f.eks. nogle af alle dem, der i de her dage bliver ramt af arbejdsløshed.
Markedet er som en høne, der lægger guldæg - den slagter man ikke, men man lader den heller ikke rende frit rundt og ende som føde for ræven.
Man sætter rammer for den og giver den gode vilkår, og indholdet af det her forslag er dybest set at sikre, at de rammer er der, og Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Jacob Jensen (V), 2009-02-26:
Nej, pointen var jo netop, at vi skulle undgå at gå i panik ude i cockpittet, som visse andre partier har en tendens til her i Folketingssalen lige i denne sammenhæng, og netop sådan i helt panikagtige tilstande sidde og hamre ned i tastaturet og dermed risikere at ramme katapultsædet.
Men vi har jo ikke bare en luftkaptajn, som styrer med sikker hånd, vi har også en andenstyrmand, som også lægger en vis strategi for, hvordan tingene skal køre på den økonomiske dagsorden.
Og vi har også andre gode styrmænd, som er klar til at tage over i det tilfælde, at der skulle være behov for det.
Så hr. Nick Hækkerup kan være ganske rolig, det her skal nok lykkes, og vi skal nok - om jeg så må sige - ikke få landet jumbojetten, men stige til nye højder.
Nej, flyets kaptajn - hvis det er statsministeren, hr. Nick Hækkerup henviser til i den sammenhæng - har en sikker, rolig og erfaren hånd på styrepinden, og jeg er sikker på, at han vil kunne lede os trygt igennem den turbulente tid, så vi undgår for voldsomme lufthuller.
Nick Hækkerup (S), 2009-02-26:
Jeg synes, det var en udmærket analogi om, at det her svarede til, at vi var ude og flyve i en jumbojet i stormvejr, men jeg studsede et øjeblik, da ordføreren nævnte, at man ikke skulle lede efter katapultknappen i en jumbojet.
Det fik mig til at tænke på de skriverier, der i det seneste stykke tid har været om vores statsministers gøren og laden, og så gik det jo pludselig op for mig, hvad det er, der har været diskussionen hos Venstre, og det er det, der leder mig frem til spørgsmålet: Er det sådan, at flyets kaptajn i øjeblikket sidder og famler efter knappen til katapultsædet?
Jacob Jensen (V), 2009-02-26:
Men man skal jo ligesom kigge på det her forslag i kombination med andre tiltag, som vi også har gjort, bl.a. kreditpakken, bankpakken, som tidligere blev gennemført her i Folketinget ved et meget bredt forlig, og som jo netop er med til at stabilisere de finansielle markeder og dermed også den mulighed, som de private virksomheder har for at kunne optage lån på et tidspunkt om 3, 5 eller 6 måneder.
Det er klart, at vi også anerkender, at ting tager tid, og at tingene ligesom skal kunne virke, før man kan få den umiddelbare effekt.
Det her vil få en effekt fra - ja, faktisk allerede fra næste uge, mens det selvfølgelig tager noget tid, inden kreditpakken bliver effektueret.
Vi har anerkendt, at der er et akut problem, som man faktisk kan løse med et akut løsningsforslag, som er det, der kommer her.
Men det skal jo ses i kombination med netop kreditpakken, som er med til at skabe stabilitet og dermed skabe mulighed for udlån og dermed for finansiering af sunde projekter på den lidt længere bane.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Nu spurgte jeg jo bare helt enkelt om, om man, hvis krisen ikke er færdig om et halvt år - hvad den jo nok næppe er - så ikke bare vil se, at det her bliver forlænget yderligere i en periode, og at det dermed efterhånden begynder at ligne en gave.
For hvis man bare laver forlængelse på forlængelse, er det jo en gave, man har givet, så er der jo ikke bare tale om et rentetab, som statskassen lider.
For at sige det på en anden måde: Kan man forestille sig, at man, hvis krisen fortsætter, så om et halvt år, at nu skal virksomhederne betale dobbelt moms og dobbelt A-skat?
For det er jo det, der ligger i det lovforslag her.
Jacob Jensen (V), 2009-02-26:
Altså, regeringen og Venstre tager alle de her ting meget alvorligt og kigger på dem, følger dem nøje fra dag til dag, fra uge til uge.
Og derfor tager vi netop de skridt, der skal til, på de tidspunkter, hvor de skal tages, og i det omfang, der er behov for.
Og det mener jeg som sagt at det her forslag er et udtryk for, nemlig at vi tilrettelægger det på en måde, så det netop får virkning for en periode, som man kan overskue, og så man også kan se, at det giver en vis effekt ude i virksomhederne, som har behov for den her likviditetsforbedring.
Men vi siger ikke, at det bare skal være en permanent tilstand, vi siger netop, at det er en midlertidig ordning.
Hvad der så måtte ske efter 6 måneder, tror jeg hverken hr. Frank Aaen eller jeg kan gisne om.
Tingene går voldsomt stærkt derude, og derfor skal vi selvfølgelig være parate til at handle, også efter 6 måneder.
Og det er vi også fra Venstres og regeringens side.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Med de bemærkninger vi har hørt her, og med den begrundelse, vi har hørt her, kan vi så ikke være helt sikre på, at hvis krisen ikke er overstået om et halvt år, vil man bare forlænge kredittiden endnu mere?
Jacob Jensen (V), 2009-02-26:
Man kan jo sige, at vi lægger en lang række investeringer frem nu.
Jeg nævnte et par stykker af dem i min ordførertale, og de bliver alle sammen finansieret for de midler, som der nu en gang er til rådighed.
Det her skal netop ses, hvilket jeg også gjorde lidt ud af at sige i min ordførertale - det kan være, hr. Jesper Petersen lagde mærke til det som en investering til 1,5 mia. kr., en meget, meget god investering, som faktisk kan give et afkast til os alle sammen, altså samfundet under et.
Vi sikrer likviditeten ude i virksomhederne, hvor arbejdspladserne alternativt, i hvert fald for en vis dels vedkommende, kunne være gået tabt, hvis de her likviditetsforbedringer ikke var kommet igennem, hvilket jeg håber og tror på at de gør her i Folketinget.
Så man kan sige: Ja, det er klart, at det giver et likviditetstab eller provenutab i statskassen sådan i forhold til selve forslaget, men i forhold til den samlede samfundsøkonomi er det min klare opfattelse, at det her faktisk vil blive et rigtig godt og positivt tilskud til, at vi kan fragte vores økonomi og vores samfund igennem den turbulente tid, som vi er i lige i øjeblikket.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-26:
Der er såmænd ikke noget galt med at give dem et argument.
Det skal bare være et argument, der er i orden.
Som det er blevet nævnt tidligere i dag, er det jo også sådan - det går vi i hvert fald ind for - at man godt kan stille krav til folk, der er på kontanthjælp, til folk, der er ledige.
Så må det jo være sådan, at de har et valg.
I den her situation har de ikke et valg, der skal de gå ud og tage et arbejde.
Det må jo være sådan - det siger vi i hvert fald - at hvis man siger nej til uddannelse, aktivering eller job, skal man selvfølgelig ikke have sin kontanthjælp.
Men det er jo ikke det, der er spørgsmålet her.
Der fratages man kontanthjælpen, fordi man ikke har taget et arbejde, men man har ikke fået et tilbud, som man kan bruge.
Derfor går vi ikke ind for forslaget.
Kristian Jensen (V), 2009-02-26:
Når vi tog det initiativ, vi tog i denne aftapning, skyldtes det bl.a., men ikke kun, de to arbejdsmøder, som en række af regeringens ministre havde i Århus og i Nordsjælland med virksomheder, arbejdstagerorganisationer og repræsentanter for de regionale arbejdsmarkedsråd.
Her lyttede vi til, hvilke ønsker der kom for at bringe dansk erhvervsliv ud af den nuværende krisestemning og for at komme videre.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi nok har betonet mere, at den nuværende likviditetsvirkning er 65 mia. kr., end at de 65 mia. kr. skulle betales tilbage.
Det har dog været sådan - og det håber jeg hr. Niels Helveg Petersen vil anerkende - at den information, der blev lagt ud på Skatteministeriets hjemmeside, med det samme fra dag et nævnte både start- og sluttidspunkt for denne likviditetsforøgelse, så vi har ikke puttet noget under stolen, holdt noget skjult eller gået og lusket med noget.
Men man er vel en gang imellem glad for det gode, man gør.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-02-26:
Jeg er meget interesseret i, at vi får nuanceret debatten, det appellerer stærkt til mit temperament.
Man skal ikke tegne et endimensionalt billede, som ministeren sagde.
Det er jeg helt enig i, og ministeren har også ret i - det anfægter jeg heller ikke - at kreditudvidelsen her jo slet ikke er det eneste instrument, som er taget i anvendelse.
Det Radikale Venstre har medvirket til både bankpakken og kreditpakken.
Men netop for at bidrage til nuanceringen vil jeg bare gøre opmærksom på, at regeringen lancerede dette her som støtte til virksomhederne på 65 mia. kr.; det var overskriften.
Men regeringen føjede ikke til, at til efteråret tager man de 65 mia. kr. fra virksomhederne.
Jeg siger det bare for at få nuancerne med i billedet.
Det blev startet med brask og bram under en varebetegnelse, som slet ikke holder, for i dag ved vi jo godt, at det drejer sig om 1,5 mia. kr., og spørgsmålet, som jeg rejste, var, om de 1,5 mia. kr. ikke kunne bruges bedre.