runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2014-03-14:
Først og fremmest vil jeg sige, at der jo ikke er noget nyt i forhold til det med de administrative byrder.
Det fremgår helt åbent af lovforslagets bemærkninger, at det initielt vil være bebyrdende at registrere det, men at det derefter vil være en administrativ lettelse, fordi man så har registeret, som automatisk vil beregne, hvilket underskud der er at fradrage eventuel skat i.
Så derfor synes jeg sådan set ikke, der her er tale om nogen indrømmelse, men blot en gentagelse af, hvad der er lagt åbent frem.
Så kan man selvfølgelig løbende diskutere, hvilke regler der skal være gældende.
Jeg forstod på hr. Torsten Schack Pedersens ordførerindlæg, at det her var et brud med mangeårige principper.
Det er nu ikke så forfærdelig mange år siden, at der også var en begrænsning, og derfor vil jeg sige, at man jo løbende må tage de drøftelser, men uanset hvad må det være vigtigt, at skatten fastsættes korrekt.
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
For os Socialdemokrater er det helt centralt, at Danmark spiller en positiv og stærk rolle i verdenssamfundet.
Vi er et rigt land, og derfor bør vi også tage et ansvar, når det kommer til at tackle udfordringerne i nogle af verdens brændpunkter.
Det drejer sig bl.a. om at tage hånd om nogle af de mange flygtninge, der har behov for beskyttelse.
Derfor er det rigtig godt, at Danmark tager imod 1.500 kvoteflygtninge inden for en 3-årig periode.
Når det er sagt, er det naturligvis vigtigt at sikre en balance i Danmark, så de flygtninge, der kommer til landet, også bliver velintegreret.
Det er sund fornuft at sikre, at de begrænsede kvoteflygtningepladser også benyttes bedst muligt.
Med det her lovforslag gennemfører regeringen endnu en del af regeringsgrundlaget og ændrer i kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge.
Med lovforslaget erstatter vi således integrationspotentialekriteriet, så den enkelte flygtnings behov kommer mere i centrum.
På den måde sikrer vi, at udvælgelseskriterierne bidrager til at skabe en varig forbedring af flygtningenes livssituation.
Vi skal fokusere på vores styrker, og ved at vurdere, hvad det enkelte lokalsamfund og Danmark generelt særlig kan tilbyde og sammenholde det med den enkelte flygtnings behov, kan vi faktisk godt sikre et godt match til gavn for verdens flygtninge og også til gavn for Danmark.
Når vi f.eks. ved, at Danmark har gode forhold for eksempelvis homoseksuelle eller store børnefamilier, er det netop de her kriterier, som er et meningsfuldt udgangspunkt for at udvælge kvoteflygtninge.
Vi skal så heller ikke glemme, at lovforslaget ikke ændrer på Danmarks nuværende kvote for, hvor mange flygtninge vi modtager.
Det står fast.
Ligesom vi har gjort i mange år, modtager vi stadig væk 1.500 kvoteflygtninge over en 3-årig periode; hverken flere eller færre kvoteflygtninge kommer til Danmark som følge af det her lovforslag, men de udvælges på en mere human og fornuftig måde.
Socialdemokraterne kan derfor støtte forslaget.
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
Nu taler Socialdemokraternes ordfører om, at integrationspotentialet er vigtigt, og at man jo ikke nødvendigvis går ind for fuldstændig at afskaffe hele udvælgelseskriteriet.
Så jeg bliver jo en kende forvirret, når jeg tænker på, hvad der tidligere har været sagt i valgkampen, og hvad der egentlig også reelt fremgår af regeringsgrundlaget.
For man har jo været tordnende imod, at vi overhovedet havde nogen udvælgelseskriterier.
Så hvordan kan man egentlig som socialdemokrat være tilfreds med lovforslaget, som det ser ud i dag, hvor man jo sådan set stadig væk taler om, at man trods alt kigger på nogle kriterier?
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
Kvotesystemet er til for at hjælpe nogle.
Det er ikke til for at hjælpe Danmark, det skal vi lige slå fast.
Så vil jeg gerne lige henvise til, at der på side 53 i regeringsgrundlaget faktisk står meget tydeligt, at kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge skal ændres, så kvoteflygtninge uanset integrationsparathed har lige mulighed for at komme til Danmark.
Og det er lige præcis det lille ord lige, som jeg hæfter mig ved her, eftersom det ikke skal være sådan, at vi udelukker nogen, fordi de netop ikke kan læse og skrive.
Så med hensyn til hvad der står i regeringsgrundlaget, og hvad det er, regeringen faktisk i dag gennemfører, så er der absolut kongruens.
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
Nu bruger fru Mette Reissmann ordet integration som sådan en lidt ensidig ting, nemlig at det handler om individets mulighed for at integrere sig i det danske samfund, og så er det sådan set ligegyldigt med det danske samfunds mulighed for rent faktisk at tage imod kvoteflygtninge.
Der vil jeg bare gøre opmærksom på, at jeg er meget, meget uenig i det billede af, at integration ligesom kun er en envejsting.
Integration handler netop om, at det pågældende samfund også evner at modtage folk, der kommer hertil som kvoteflygtninge, som asylansøgere, hvad det end måtte være.
Der er jeg bare lodret uenig i det synspunkt, at integration er ligegyldig, i forhold til hvordan det danske samfund agerer.
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
Jeg kan forstå, at fru Karen Ellemann og dermed Venstre er lodret uenige i det forslag, der ligger her.
Det har jeg noteret mig.
Vi er helt opmærksomme på, at det både handler om, hvordan den enkelte faktisk kan blive integreret, men så sandelig da også om, hvordan Danmark kan hjælpe med, at flygtninge er i stand til at blive integreret, og det er såvel nationalt som lokalt, ude i det lokale samfund, eller hvor end flygtninge nu kommer til at møde Danmark.
Derfor betonede jeg også i min tale, at Danmark jo er kendt for at være et land, som f.eks. for seksuelle minoriteter som homoseksuelle er et regnbueland.
Vi er også et land, som, qua at vi har en veludviklet sektor i forhold til daginstitutioner, er i stand til at have store børnefamilier.
Vi har også centre for torturofre placeret rundtomkring.
Vi har kommuner, der faktisk allerede har iværksat glimrende, succesfulde integrationsinitiativer, som vil gøre det lettere.
Så selvfølgelig er der to sider af den her sag, men det er ikke sådan, at vi fraviger vores synspunkt om, at det skal være lige som udgangspunkt.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Tak for det.
Og der forstår jeg ikke, at man fravælger de nuværende integrationskriterier, for uanset om man har integrationskriterierne, som vi har i dag, eller man vælger regeringens nye model, så vil der jo stadig væk komme det samme antal til Danmark, og har vi så ikke alle sammen en interesse i, at dem, der så trods alt kommer til Danmark, har de bedste forudsætninger for at blive integreret i det danske samfund, få et arbejde og også en forståelse af dansk kultur osv.?
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
De kriterier, som blev vedtaget i 2005, og som jo bl.a. har gået under navnet integrationspotentialekriteriet, har været voldsomt kritiseret af bl.a. FN's egen flygtningeorganisation UNHCR og også af andre menneskerettighedsorganisationer.
Det har derfor, da vi fik et regeringsskifte, været denne regerings erklærede mål, som der også, hvilket vi henviste til, står i regeringsgrundlaget, at vi ønskede at ændre integrationspotentialet, sådan at integrationsparatheden ikke var det mest vægtige i den her sammenhæng, men hvor lighedskravet faktisk også vægtede rigtig meget.
Der er ingen tvivl om, at den måde, hvorpå udvælgelsen sker, stadig væk vil være, at regeringen og Socialdemokraterne har fuld tillid til, at UNHCR naturligvis kan løfte den her opgave, og der kommer til at være en lang række samtaler, som der også hidtil har været, sådan at man faktisk finder ud af, hvorvidt den person, som ønsker at komme til Danmark, så også virkelig ønsker det.
Det giver jo ikke nogen mening, hvis nu det er sådan, at man har en forventning om, at vedkommende aldrig nogen sinde vil blive fuldt integreret.
Jeg vil gerne understrege, at det er meget vigtigt for Socialdemokraterne, at de, der kommer hertil, også som kvoteflygtninge, faktisk integreres så succesfuldt som overhovedet muligt.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Jeg er sikker på, at når man i den samtale spørger, om vedkommende har lyst til at komme til Danmark, så skal vedkommende nok svare ja.
Det er jo ikke raketvidenskab.
Jeg synes egentlig, det er meget, meget fornuftigt, at man ligesom sætter det i højsædet.
Og når nu det handler om at hjælpe det samme antal mennesker nu som før, hvorfor vil man så ikke også fastholde det kriterium, hvor man kigger på, hvor gode forudsætningerne er for, at de bliver integreret i det danske samfund?
Så ville det være godt for dem, som vi hjælper, og det ville også være godt for Danmark.
Det vil i hvert fald være lidt bedre for Danmark.
Så derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ønsker at ændre det.
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
Jamen altså, jeg er enig med hr. Martin Henriksen i, at det skal være bedst muligt for at kunne integrere de her mennesker.
Der blev også sagt af den tidligere ordfører fra Venstre, at det her handler om meget sårbare mennesker.
Derfor er der ingen tvivl om, at de skal hjælpes mest muligt.
Jeg forstår til gengæld så ikke, hvorfor hr. Martin Henriksen mener, at de stort set skal kunne dansk, før de sætter foden på dansk grund.
Jeg må indrømme, at det undrer mig meget.
Så lige præcis det her med, at sproget skulle være en hindring, før man kommer hertil, ja, det giver sig selv.
Jeg forestiller mig ikke, at spørgeparadigmet har det indhold.
Jeg er helt overbevist om og har stor tillid til, at det er lidt mere intelligent udtænkt.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Jeg kan allerede nu røbe – det har jeg nok allerede gjort – at Dansk Folkeparti ikke kan støtte lovforslaget.
Vi mener sådan set, at de nuværende kriterier er ganske fornuftige, hvor man bl.a. går ind og kigger på deres forudsætninger for at blive integreret i det danske samfund, og det kan være, at man går ind og kigger på deres sproglige forudsætninger, deres uddannelsesforhold, arbejdserfaring, familieforhold, netværk osv.
Det synes vi egentlig at vi skal beholde, for de kriterier er med til i hvert fald at gøre det lidt mere sandsynligt, at vi får en nogenlunde integration, når vi henter korteflygtninge til Danmark.
Jeg synes, at den anden måde at stille det op på, altså hvad kan Danmark tilbyde, og hvilke forventninger har de mennesker, der kommer til Danmark, til deres ophold i Danmark, er uklog.
Jeg synes, at det er uklogt, at man går ind og ændrer på kriterierne, netop fordi vi jo hverken får færre eller flere kvoteflygtninge med det her lovforslag.
Vi får det samme antal, og vi har jo, med de kriterier vi har i dag, også taget mennesker til Danmark, og vi har hjulpet dem i Danmark, men vi har så samtidig sikret, at dem, der kommer, også har de bedste forudsætninger for at blive en del af det danske samfund på en fornuftig måde.
Jeg kan simpelt hen ikke se argumentet for at bevæge sig væk fra det, og på den baggrund kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, og vi håber, at det er noget af det, som kan blive rullet tilbage, når der forhåbentlig på et tidspunkt kommer et regeringsskifte, men det må vi jo se om der gør.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-14:
Tak for det.
Det er et ganske kort spørgsmål.
Jeg skal bare høre hr. Martin Henriksen, om han i de høringssvar, der er kommet til det her lovforslag, har set et eneste eksempel på nogen, der mener, at vi skal fastholde integrationspotentialet.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Nej, det er rigtigt.
Jeg kan ikke lige huske alle høringssvarene, men jeg er ikke faldet over nogen, der sådan siger, at de synes, at de nuværende integrationskriterier skal fastholdes.
Men hvis man kigger på de organisationer, som har afgivet høringssvar, er det jo typisk organisationer, der har den opfattelse, at hver gang f.eks. Dansk Folkeparti foretager sig noget fornuftigt, er det pr. definition i strid med en eller en konvention ude i den store verden.
Det er så, hvad det er, men der har ligesom igennem længere tid udviklet sig den tradition på udlændingeområdet, at hver gang, der er nogle, der foreslår en stramning, kommer Dansk Flygtningehjælp og UNHCR osv. og siger, at det må man endelig ikke gennemføre, men det jo ikke dem, der skal bestemme, hvad der er op og ned i dansk udlændingepolitik.
Det skal Folketinget.
Nu er det jo ikke alle i kongeriget, der afgiver høringssvar.
Det kunne også være, at det ville skabe en hel del bureaukrati, men jeg er nu ret sikker på, at hvis man gik herud på gaden og sagde til folk, at i dag har vi en ordning, hvor vi henter ca. 500 kvoteflygtninge til Danmark hvert år for at hjælpe dem, og når vi nu har den ordning og har sagt til FN, at det vil vi gerne gøre, synes I så ikke, at det er fornuftigt, når vi så hjælper dem, at vi samtidig også kigger på, hvilke forudsætninger de har for at blive integreret i det danske samfund, at langt de fleste ville sige, at det nok er meget fornuftigt at gøre det på den måde.
Næste gang jeg møder sådan en, kan jeg da godt bede dem om at sende et høringssvar til den radikale ordfører.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-14:
Hvis et menneske sidder i en flygtningelejr, eller hvis man af UNHCR er anvist til at være flygtning med beskyttelsesbehov, så har Danmark en forpligtelse til at hjælpe, uanset om flygtningen er højtuddannet, taler flere sprog, er syg eller har krigstraumer.
I Radikale Venstre mener vi, at Danmark bør tage sit globale ansvar på sig og tage sin andel af verdens kvoteflygtninge, og i øjeblikket er det 500.
De 500 mennesker skal ikke udvælges ud fra, hvor stor en nytteværdi de kan have for Danmark, eller om de har potentiale til at blive velintegrerede, fordi de f.eks. har en uddannelse eller taler flere sprog.
Sådan kan man ikke nyttevurdere mennesker.
Derfor var vi også imod det, da den tidligere regering i samarbejde med Dansk Folkeparti indførte det her integrationspotentiale, og derfor blev det skrevet ind i regeringsgrundlaget, at vi ville afskaffe det.
Og det er så det, vi gør med det her lovforslag i dag.
Og man må sige, at sjældent har jeg set hele kataloget af høringssvar være så positive.
Faktisk findes der ikke et eneste høringssvar, som anbefaler, at vi opretholder kriteriet om integrationspotentiale.
Det tænker jeg da må gøre indtryk på Venstre og Konservative, men åbenbart ikke på Dansk Folkeparti, kunne jeg høre.
Ikke et eneste høringssvar bakker dem op.
Til gengæld er der en lille smule kritik af, at regeringen ikke lægger op til helt at fjerne alle kriterier, men det er der en rigtig god grund til, og den er faktisk så god, at også Radikale Venstre støtter den.
For det vigtige for de kvoteflygtninge, som skal starte et nyt liv i Danmark, er, at de kommer til at opleve en varig forbedring af deres livssituation.
Vi ændrer derfor kriterierne sådan, at der ikke længere skal tages hensyn til, hvad den pågældende flygtning så at sige kan tilbyde Danmark, men hvad det danske samfund kan tilbyde den pågældende flygtning.
Og der er områder, hvor det danske samfund generelt har gode forudsætninger at tilbyde flygtninge.
F.eks. er Danmark et godt land at komme til som seksuel minoritet, da vi helt generelt er et åbent og tolerant samfund.
Det samme gælder for børnefamilier eller enlige kvinder med børn.
Man kunne også nævne mennesker, som er politisk forfulgte, da vi i Danmark i høj grad hylder ytringsfriheden og friheden til at engagere sig politisk.
Betyder det så, at man ikke kan komme til Danmark som kvoteflygtning, hvis man ikke tilhører en seksuel minoritet, er enlig kvinde, barn eller politisk forfulgt?
Nej, det betyder det på ingen måde.
Det vigtigste i det her lovforslag er vægtningen af, at der skal findes en god og varig løsning for de pågældende flygtninge.
Radikale Venstre er meget, meget glade for det her lovforslag.
Lige siden bestemmelsen om integrationspotentiale blev indført af den tidligere regering, har det været et ønske for os at ophæve den, og derfor støtter vi naturligvis det her lovforslag.
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
Baggrunden for, at vi ikke støtter lovforslaget, er lige præcis, at man nu med det her forslag slet ikke vil fokusere på det enkelte individs potentiale til at slå rod i det nye samfund, som Danmark jo skal være for den pågældende kvoteflygtning.
Derfor er det også et kriterium at se på, hvad mulighederne er for fremadrettet at leve et liv i Danmark, hvor der kunne være et potentiale for at blive selvforsørgende.
Og når man kigger på verdens flygtninge, synes jeg, det er rimeligt, at man som samfund i den sammenhæng kigger på integrationspotentialet.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-14:
Jo, men nu er det jo alle frit for at sende høringssvar, så det kan godt være, at UNHCR og Dansk Flygtningehjælp ikke støtter Dansk Folkepartis udlændingepolitik, men derfor kunne man jo godt forestille sig, at der var andre ude i verden end de medlemmer, Dansk Folkeparti har her på tinge, der måtte mene, at integrationspotentialet er en god idé
Jeg har læst høringssvarene, og jeg er ikke stødt på nogen, der bakker op om den politik, som hr. Martin Henriksen her står og argumenterer for.
Gør det ikke indtryk, at der uden for denne Folketingssal, slet ikke er nogen, der tilkendegiver, at de synes, at integrationspotentialet er en god idé?
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
Tak for det.
Jeg ved godt, at fru Karen Ellemann ikke er ordfører på området og blot har læst talen op, men jeg anerkender fru Karen Ellemanns store indsigt i alt, hvad der handler om uddannelse og undervisning.
Derfor håber jeg på, at fru Karen Ellemann kan svare på, om det virkelig kan være Venstres holdning, at man skal kunne vælge folk fra, bare fordi de ikke kan læse og skrive.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-03-14:
Det var jo så ikke noget svar på, hvilket indtryk Produktivitetskommissionens anbefalinger har gjort på ministeren.
Det var den ene ting.
Den anden ting er jo den bekymring, der udtrykkes fra en række høringsparters side i forhold til, at man mister et fradrag, hvis ikke man anmelder det.
Det er det, der bliver kritiseret som værende et brud med gældende, mangeårige principper.
Skatteministeren har jo i indeværende uge været ude og talt varmt for borgernes retssikkerhed over for SKAT.
Giver den kritik, som en række af de organisationer, der normalt er bannerførere for retssikkerheden, er kommet med, ikke skatteministeren anledning til at overveje, om det her forslag sidder lige i skabet?
Preben Bang Henriksen (V), 2014-03-14:
Det er alene foranlediget af ministerens seneste udtalelse om, hvilken interesse virksomhederne skulle have i ikke at registrere deres underskud.
Jeg må dertil sige, og det tror jeg også at ministeren ved, at der er utrolig mange små virksomheder i Danmark, og det kan godt være, de har en revisor, men måske har de ikke en revisor, og det er jo ikke sikkert, at de lige er opmærksomme på de her regler, der kommer fra Folketinget.
Der må jeg så opfordre ministeren til at lade det her belyse, måske også i Justitsministeriet, i relation til retssikkerheden og i relation til ekspropriationsovervejelser og lignende.
Vi taler om en situation, hvor folk har det, jeg vil kalde en velerhvervet ret til at kunne fradrage et underskud.
Og den ret forsvinder ganske automatisk, hvis folk ikke selv gør noget.
Som jeg sagde i min korte bemærkning til den socialdemokratiske ordfører, svarer det lidt til, at jeg får at vide, at jeg skal have penge tilbage i skat, og så vedtager Folketinget efterfølgende et lovforslag, der siger, at hvis jeg ikke husker at skrive til skattevæsenet, får jeg alligevel ikke penge tilbage.
Vil ministeren prøve at lade det være genstand for en nærmere undersøgelse?
Morten Østergaard (RV), 2014-03-14:
Det er lige før, jeg vil sige, at det faktisk er det omvendte, der gør sig gældende, nemlig at vi her har en situation, hvor man skal huske at skrive det til SKAT, men vi skaber et register, hvor det så fremover kan foregå automatisk, fordi alle de oplysninger er inde.
Det lægger sig jo bare i forlængelse af den måde, man over årene på skatteområdet, også med en Venstreminister, har indrettet sig på med en stadig større grad af registerbasering og automatisering for på den ene side at sikre, at det foregår korrekt, og på den anden side at sikre, at det foregår med så få byrder som muligt.
Vi svarer på alle de spørgsmål, der måtte være, og inddrager også Justitsministeriet.
Men dette lovforslag har ligesom alle andre været omkring Justitsministeriets Lovkontor, så der er ikke noget i den henseende at være bekymret for.
Men hvis jeg forstår signalet fra Venstre, er man sådan set villig til at diskutere registeret, men er bekymret for engangsregistreringen, og så er vi jo mere over på den boldbane, som Dansk Folkeparti spiller på.
Det, jeg undrer mig over, er, hvilken skattepolitisk interesser man har i, at der ikke skulle være et register, som sikrer, at der er klarhed over, hvad det er for et underskud, den enkelte virksomhed fremfører år for år.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-03-14:
Vi har da i allerhøjeste grad en interesse i, at der er et register, der sikrer, at folk får udnyttet de underskud, som de nu engang har ret til.
Nej, det analoge til den situation, jeg nævnte, er, at man skulle have penge tilbage, at man havde ret til at få penge tilbage, og her er en situation, hvor man har ret til at udnytte gamle underskud, men hvor man nu pludselig skal foretage en aktiv handling.
Det er der, forskellen er, ellers er det altså samme situation.
Derfor må jeg sige, at det undrer mig lidt, at ministeren ikke kan se det, men jeg håber, at det kan være genstand for en ekstra undersøgelse.
Jeg synes i hvert fald, at det er retssikkerhedsmæssigt betænkeligt.
Morten Østergaard (RV), 2014-03-14:
Jamen jeg vil nu fastholde, at jeg tror, at der var relativt mange danskere – sådan blev det i hvert fald oplevet af SKAT – der her tidligere på ugen var interesseret i, om de automatisk kunne forvente at få nogle penge retur i forbindelse med selvangivelsen.
Det foregår jo ved, at de går ind og kigger og automatisk får det at vide.
Men jeg fornemmer på Venstres indlæg i den her spørgerække, at man trods alt ikke er helt afvisende over for tanken om et underskudsregister, at man har interesse i det, men at det er engangsregistreringen, der er interessant.
Det deltager vi gerne i en drøftelse af, hvis man så er villig til at medvirke til, at vi får et underskudsregister.
Jeg må i hvert fald bare sige, at jeg stadig væk har til gode at høre, hvad det er for en skattepolitisk interesse, der skulle være i at fastholde en situation, hvor der ikke er gennemsigtighed, i forhold til hvilke underskud virksomheder fremfører år for år.