runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2011-11-23:
I perioden 2001-2011 er der tilført psykiatrien 4,2 mia. kr. fra satspuljen.
Af de 4,2 mia. kr. er 2,3 mia. kr. permanentgjorte.
Det betyder, at andelen af satspuljemidler har været voksende i perioden.
Det går jeg ud fra at ministeren er enig i.
I 2011 var der 830 mio. kr. at gøre godt med i satspuljen, hvoraf 480 mio. kr. er permanentgjorte, altså lige under 50 pct. SF's psykiatriordfører har i en pressemeddelelse givet udtryk for følgende: I 10 år har psykiatrien været underprioriteret, og det vil tage tid at rette op på det.
Vil ministeren kort redegøre for, hvordan det statement flugter med den økonomiske virkelighed, som jeg netop har skitseret?
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Jamen overordnet vil jeg jo starte med at glæde mig over, at der er den brede enighed, der er, og den opbakning, der er, til at sikre permanente midler til psykiatrien.
Det sikrer en stabilitet og en kontinuitet, som jeg tror er helt afgørende.
Det er også en del af ønsket, når vi siger, vi vil ligestille psykiatrien med somatikken, altså med de fysiske sygdomme, og sørge for, at det også bliver et område, hvor der er stabilitet, kontinuitet og en stærk faglighed til glæde for de patienter og pårørende, der er på området.
I forhold til det konkrete citat vil jeg sige, at jeg sådan set er helt enig i, at det økonomiske efterslæb, der er på psykiatriområdet sammenlignet med det somatiske område, har rigtig mange år på bagen.
Derfor er det heller ikke et efterslæb, man kommer til at kunne indhente eller gøre op med lige med det samme.
Men med satspuljeaftalen for i år har vi taget et første skridt, og derefter følger jo så mange skridt, som vi når i vores regeringsperiode, og hvert skridt vil være så langt, som det økonomiske råderum giver mulighed for.
Men det er en helt klar ambition for regeringen, det fremgår også af regeringsgrundlaget, at der skal ske en ligestilling.
Jamen det første skridt består jo i, at der med den aftale, der er indgået nu, er afsat flere midler, end der var lagt op til med den økonomiaftale, der var indgået mellem den tidligere regering og regionerne.
Jeg medgiver, og det har jeg jo gjort under hele forløbet, at der ikke er tale om nogen revolution, der ikke er tale om, at vi pludselig har fået mulighed for at indhente det store økonomiske efterslæb, men der er dog tale om, at vi nu begiver os på vej.
Sammen med ønsket og målsætningen om at indhente det økonomiske efterslæb, der er på psykiatriområdet i forhold til det somatiske område, følger jo andre spor i ligestillingsarbejdet.
Det gælder, når vi f.eks. snakker en differentieret behandlingsgaranti, hvor alvorligheden af sygdommen skal vurderes.
Så det er ikke kun det somatiske område, man skal kigge på, det er også det psykiatriske.
Og når vi snakker om opgradering af de bygningsmæssige tiltag rundtomkring i vores sundhedsvæsen, skal psykiatrien også medtages, og når vi snakker om den langsigtede handleplan, som regeringen vil udarbejde på det psykiatriske område, er det et selvstændigt mål at adressere, hvordan vi kan sikre den her vigtige ligestilling.
Jane Heitmann (V), 2011-11-23:
Jeg glæder mig over, at jeg hører ministeren sige, at der principielt ikke er noget, der er anderledes i år omkring satspuljeforhandlingerne og de midler, der er afsat, i forhold til de tidligere år.
I forlængelse af det bliver jeg så nødt til at spørge, om ministeren vil redegøre for, hvordan det hænger sammen med S' og SF's valgløfter om at tilføre psykiatrien 2 mia. kr. hvert år og dertil sætte psykiatrien på finansloven, når jeg nu netop lige har kunnet konstatere, at der faktisk ikke er noget i år, der er anderledes end i de forudgående år?
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Det ligger sådan set temmelig meget i sagens natur, når vi snakker satspulje.
Da fru Jane Heitmanns parti var regeringsparti, da statsministeren var fra Venstre, så blev satspuljeaftalen indgået i enighed af alle satspuljepartier, herunder også mit eget parti.
Nu er mit eget parti så en del af regeringen, men det betyder jo ikke, at der er sket en ændring, i den forstand at det stadig er en enighed, der er opnået mellem alle satspuljepartierne og dermed også fru Jane Heitmanns parti.
Så nej, der er ikke sket noget brud.
Derfor er der jo en høj grad af kontinuitet, og det er sådan set også det, der er hele fundamentet for den måde, vi udmønter og forhandler satspuljeaftaler på.
Så jeg kan bare bekræfte, at det bygger videre på de fælles aftaler, som satspuljepartierne, som begge vores partier er en del af, har indgået gennem årene.
Jane Heitmann (V), 2011-11-23:
Nu nævner ministeren, at regeringen har taget første skridt.
Jeg forstår ikke helt den udlægning.
Ministeren vil måske uddybe, hvori det første skridt helt konkret består, og hvor det afgørende adskiller sig fra det, vi kender fra de tidligere år.
Merete Riisager (LA), 2011-11-23:
Hvordan forholder ministeren sig til, at formanden for Gymnasieskolernes Rektorforening betegner gymnasieaftalen om et fleksibelt loft over gymnasieklassestørrelserne som en katastrofe og en bombe under gymnasiet, som flere skoler vil gå konkurs på grund af?
nr. S 698
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Altså, det er sådan, at ingen børnefamilier vil blive sat på gaden.
Jeg redegjorde også i et meget, meget langt samråd over for fru Louise Schack Elholm, at vi har overvejelser i forhold til Nets og PBS – det er bare ikke alle, der er tilsluttet det – og jeg sagde jo, at det var løbedagene, vi kiggede på.
Derudover fortalte jeg om de initiativer, vi har taget over for kommunerne.
Og jeg vil sige, at man nu er i gang med en rapport, der også kigger på fattigdomsydelserne.
Lad os nu se, hvad det er, der virker.
O.k., vil jeg sige til fru Louise Schack Elholm, vi har siddet i 6 uger, mens fru Louise Schack Elholms regering med Venstre i spidsen sad i 10 år, og antallet af udsættelser eksploderede bare derudaf.
Den skal tages langt mere alvorligt, end jeg synes fru Louise Schack Elholm gør i dag ved bare at hidkalde sig noget, som er sagt før et valg. Vi tager det meget alvorligt, og vi arbejder på det, men vi er selvfølgelig nødt til at vide, hvad der virker, og hvad der ikke virker her, for indsatsen, der er gjort før, har ikke virket.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Jeg læser straks spørgsmålet op: Hvorfor har regeringen skiftet holdning til et forbud mod udsættelser af børnefamilier, jf. Mette Frederiksens udtalelse i Ekstra Bladet den 15. maj 2011?
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Som jeg før sagde til fru Louise Schack Elholm, har vi ikke skiftet holdning i spørgsmålet om udsættelse af børnefamilier.
Som jeg også sagde i besvarelsen af det sidste spørgsmål, har regeringen taget en lang række skridt for at forebygge udsættelse af lejere.
Det er skridt, som også vil komme børnefamilierne til gode.
Jeg er nemlig sikker på, at når halvdelen af dem, der bliver sat ud, angiver, at det er på grund af dårlig økonomi, er der noget at komme efter.
Så har vi jo, som fru Louise Schack Elholm ved, netop i satspuljeforhandlingerne afsat ret store beløb, så vi kan styrke den igangsatte rådgivningsindsats i de almene boligområder.
Det vil være et centralt element i de nye forsøg.
Husk nu på, at 70 pct. af dem, der bliver sat ud, bor i almene boliger.
Projektet skal gennemføres i tæt samarbejde med kommunerne.
Jeg tror, at vi dermed kan få inddraget kommunerne tidligere, end vi gør i dag, så mulighederne for at afværge en udsættelse alt andet lige vil være langt bedre, end de er i dag.
Så glæder jeg mig over, at Venstre virkelig er begyndt at interessere sig for det område, jeg glæder mig over den nyfundne interesse.
Jeg tror, at vi kan få et godt samarbejde i den her sag for at sikre, at ingen børnefamilier bliver sat ud.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Det er altså utroligt at skulle høre på, at det er en nyfunden interesse.
Det var under VK-regeringen, at man begynder at opgøre antallet af udsættelser og undersøge årsagerne til det.
Jeg synes, det lyder fornuftigt, at man vil undersøge, hvad der virker, før man begynder at komme med den lovede lovændring, som beskæftigelsesministeren lovede i maj måned.
Jeg synes, det er positivt, at man har ændret holdning, så man ikke vil fremsætte lovforslaget.
Men det er beskæmmende for demokratiet, at man mener ét, inden man kommer regering, og at man, efter at man er kommet i regering, mener noget helt andet.
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Det er jo, som jeg sagde, lidt underligt, at man nu, efter at man har siddet 10 år på området, hvor antallet af udsættelser er steget og efter min mening også er steget helt uacceptabelt – det vil jeg gerne have lov til at sige – forlanger lovgivning med det samme.
Vi har sat en lang række initiativer i gang.
Vi har fået noget via satspuljen.
Vi siger også, at vi afventer en SFI-rapport, hvor vi også kigger på, hvad de fattigdomsskabende ydelser har betydet.
Det vil sige, at der er tale om en lang række indsatser, som samlet set vil forebygge udsættelse af børnefamilier.
Ud over de ting, jeg allerede har været inde på, kan jeg også nævne vores bestræbelser på at sikre huslejebetaling, som jeg sagde, i forbindelse med at fremme den automatiske overførsel af den løbende huslejebetaling – her drejer det sig om lejelovens løbedage.
Og det er uacceptabelt for os, at børnefamilier bliver sat ud, men der er jo ingen, der ender på gaden.
Der er også mulighed for at tage kontakt til kommunen.
Men jeg vil godt sige, at jeg vil arbejde for, at vi fuldstændig få stoppet udsættelse af børnefamilier.
Det er her, vi skal se på, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Men vi har indtil videre kun været i regering i 6 uger, og under den regering, der sad i 10 år, eksploderede antallet af udsættelser.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Kan ministeren se statuen deroppe af en smuk kvinde?
Det er Sandheden, det er dyden sandhed.
Det er meningen, at Sandheden skal våge over regeringen.
Føler ministeren ikke et vist ansvar over for sandheden, over for befolkningen, der har vist tillid til, at man taler sandt, at man holder de løfter, man giver?
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Jeg synes, at man, inden man sådan svinger sig op til nærmest at hidkalde guderne, skulle kigge på sin egen indsats.
Som der står i de hellige skrifter, er det måske nemmere at se splinten i den andens øje, end det er at se bjælken i ens eget.
Og jeg vil nok sige, at jeg ikke synes, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er noget at råbe hurra for her.
Under en buldrende højkonjunktur eksploderede antallet af udsættelser.
Jeg anerkender, at det er et meget komplekst problem, og at der er masser af mennesker, som i virkeligheden ikke er på overførselsindkomst, men som også bliver sat ud af deres bolig.
Vi vil gerne gribe det metodisk og rigtigt an.
Og jeg vil love, at det her ikke bare bliver en sag, der bliver glemt.
Vi vil virkelig gå til den for at sikre, at de børnefamilier ikke bliver sat ud.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Den nuværende beskæftigelsesminister sagde til Ekstra Bladet i maj, at man ville ændre lovgivningen, så det blev forbudt at udsætte børnefamilier, og nu vil man vente og se resultaterne.
Det er immer væk bare endnu et løftebrud.
Jeg er godt klar over, at man er del af en løftebrudsregering, men synes man ikke, at man trods alt burde kunne se vælgerne lidt i øjnene?
Lars Barfoed (KF), 2011-11-23:
Det er muligt, at ministeren mener, det er til at overskue, men for en familie, som bor uden for København, og som har behov for at tage bilen ind til København hver dag, vil det jo altså ifølge regeringens egne oplysninger koste i størrelsesordenen 11.000 kr. om året pr. familiemedlem, der skal ind og ud af byen hver dag, og jeg synes, det er uoverskueligt for familierne at blive påført så store omkostninger.
Det er rigtigt, at mit spørgsmål i anden omgang var ligesom delt i to kapitler, og det hænger sammen med, at jeg blev stærkt inspireret af, at ministerens svar til mig på tilsvarende vis var inddelt i to kapitler, hvor man først fra ministerens side hyldede betalingsringens store, positive konsekvenser, som jeg er stærkt uenig i og derfor lige fandt anledning til at adressere.
Men jeg vil gerne spørge, om ministeren ik ke er enig med mig i, at det vil være en tilsidesættelse af reglerne for VVM-redegørelser, hvis man ikke i forbindelse med etableringen af en betalingsring følger kravene til VVM-redegørelser.
Er det ikke i strid med VVM-reglerne ikke at gennemføre en VVM-redegørelse i forbindelse med en etablering af en betalingsring?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen det er da et klart sigtepunkt for arbejdet, men det er ikke, for nu at bruge et begreb, der er kendt og elsket af oppositionen, noget løfte.
Det er et sigtepunkt, at man kan etablere den på et ambitionsniveau, der giver 2 mia. kr., som vi kan investere i bedre og billigere kollektiv trafik.
Og så må man afvente det konkrete forslag og se, om vi kan nå det mål.
Det, som man kan være sikker på, er, at vi håndterer det ansvarligt og forsigtigt, så vi ikke bruger flere penge, end vi har sikret indtægter for.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-23:
Det var jo det, der var svaret i forhold til det med uoverskuelighed eller overskuelighed.
Så brugte hr. Lars Barfoed den anledning til at sige noget helt andet, men lad det nu ligge.
Det konkrete svar er, at jeg jo egentlig har været meget præcis i svaret her i dag, for jeg har helt klart sagt, at der vil blive lavet en miljøvurdering, og sådan er det, når man laver den slags ting.
Hvis man skulle tage det sådan snævert lovfortolkningsmæssigt, tror jeg faktisk, at så har jeg i dag måske oven i købet tilkendegivet mere end det, jeg var berettiget til, men det har jeg det sådan set godt med.
For selvfølgelig skal der, når vi vedtager noget så fornuftigt som en betalingsring med en trængselsafgift for at kunne afhjælpe de store problemer, som rigtig mange mennesker hver dag har med at måtte holde i kø alle mulige steder for at foretage sig noget så fornuftigt som at komme fra deres hjem til deres arbejde og tilbage igen – og det er den situation, vi gerne vil forbedre for det enkelte menneske – også ske en grundig miljøvurdering, og det vil der også blive lavet i forbindelse med det her lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Tak for det.
Jeg vil sådan set bare følge sporet, for jeg synes, det er ret interessant, at det løfte, som finansministeren har givet i Nordjyske Stiftstidende, ikke er realiseret, for lovforslaget er jo fremsat, og derfor er det ikke noget, der har været drøftet under finanslovforhandlingerne.
Jeg betragter det som en tilståelsessag og synes, det er stærkt bekymrende, at finansministeren i de nordjyske medier siger, at det er han meget opmærksom på, og at det vil han gøre noget ved, samtidig med at man altså har et finanslovforløb, hvor man åbenbart ikke drøfter det.
For man må jo formode, at det lovforslag, som skatteministeren har fremsat i mandags, selvfølgelig afspejler de drøftelser, der har været under finanslovforhandlingerne, og der må man jo så bare konstatere, at det løfte, som finansministeren har givet i Nordjyske Stiftstidende til de nordjyske læsere, til medarbejderne på Aalborg Portland, har vist sig ikke at holde stik, for det er ikke drøftet under finanslovforhandlingerne.
Mener finansministeren ikke, at der er en voldsom uoverensstemmelse mellem det, som finansministeren har sagt til Nordjyske Stiftstidende om, at det vil man tage hånd om i finanslovforhandlingerne, og så det, at lovforslaget i mandags er fremsat på en måde, som er en skærpelse i forhold til det, der tidligere har været meldt ud?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Så vidt jeg er orienteret – men det er som sagt skatteministeren, der orienterer om fremsættelsen af lovforslaget om en NOx-afgift, og det er skatteministeren, man kan rette mere præcise spørgsmål til om indretningen af et bundfradrag og de muligheder, der er i forhold til EU-reglerne – gør man alt, hvad der er muligt inden for rammerne af EU-lovgivningen for at sikre en så hensigtsmæssig som muligt indretning af det her bundfradrag og den her afgift.
Men det grundlæggende er, at regeringen – som meldt ud i forbindelse med finanslovforslaget – ønsker at indføre en NOx-afgift for at begrænse forureningen og for at sikre et højere provenu.
Og der er NOx-forurening fra den pågældende virksomhed, det kommer man ikke udenom, sådan er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Jamen, hvis man skulle være optaget af den miljømæssige effekt, skulle det vel være muligt for virksomhederne at nå at tilrettelægge det på en måde, så der ville være tale om en miljømæssig effekt, og jeg tror altså, det er de færreste, der forestiller sig, at en virksomhed kan nå at ændre sin produktion grundlæggende fra den 21. november til den 1. januar, hvor den her afgift skal træde i kraft.
Og det er jo ikke bare noget, som vi i oppositionen er optaget af.
Altså, Dansk Metal melder ud nu, at den røde finanslov afvikler industrijob – det er helt konkret i anledning af de meldinger, der er kommet fra Aalborg Portland i dag.
Jeg synes, det klinger noget hult, at man har en regering, der i et regeringsgrundlag taler om arbejdspladser og konkurrenceevne, men når vi så bliver konkrete, indfører man en så voldsom forhøjelse af en afgift, at det vil afvikle danske arbejdspladser og bare flytte produktionen til vore nabolande, hvor afgiften ikke eksisterer eller er betydelig lavere.
Hvordan synes finansministeren at det her forslag harmonerer med de flotte ord, som regeringen ellers ønsker at hylde sig selv med i sit regeringsgrundlag?
For nu skal det jo stå sin helt konkrete prøve; nu er det ikke nok med festtaler, nu er det ikke nok med flotte hensigter, nu er det de konkrete forslag, der tæller.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Regeringen hylder jo ikke på nogen måde sig selv i regeringsgrundlaget – og spørgeren hylder os så heller ikke, kan jeg forstå – men udstikker en politisk kurs, som er forholdsvis klar og ligger i god forlængelse af den nyere danmarkshistorie, nemlig at det er muligt i Danmark – det har vist sig muligt og er også muligt for fremtiden – både at passe godt på miljøet og have en stærk konkurrenceevne.
Vi har virksomheder, der er længst fremme, når det gælder teknologi og rene produktionsformer, og der har spørgerens parti over tid haft et noget, om man så må sige, skiftende forhold til lige præcis den tankegang.
Altså, først var man meget imod, så husker jeg en statsminister, der hed Anders Fogh Rasmussen, og som i hvert fald i en periode fortrød, at det var sådan, man havde stillet sig, og nu er man så åbenbart tilbage igen med sådan en helt grundlæggende skepsis over for en aktiv miljøpolitik og sammenhængen i forhold til at udvikle vækst og konkurrenceevne i samfundet.
Men det må spørgeren jo selv om.
Den nyere danmarkshistorie viser, at det kan lade sig gøre, og det kan det også fremadrettet, og ikke alene kan det lade sig gøre, det er også en del af svaret på, hvordan Danmark kommer ud på den anden side af den her krise som et stærkt samfund, der kan noget særligt og har arbejdspladser, der byder på noget særligt i forhold til resten af verden.
Jeg tror, der er en helt grundlæggende forskel på mit og regeringens syn på de her forhold og så spørgerens syn.
Og med det udgangspunkt er det jo bare en lille smule vanskeligt at forstå, hvordan Danmark er blevet et af verdens rigeste samfund i en tidsalder, hvor der virkelig har været en offensiv miljøpolitik, og hvor man så i den periode, hvor spørgerens parti stod for regeringsansvaret, altså de seneste 10 år, ikke gjorde noget for miljøet og mistede konkurrenceevne.
Det er bare helt grundlæggende vanskeligt at få de ting til at hænge sammen, men det må spørgeren og spørgerens parti jo så arbejde videre med.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-23:
Nu har vi lige hørt en længere debat med finansministeren om NOx-afgifter og afgifter i det hele taget, der belaster Dansk Industri og dermed også produktionsarbejdspladser.
Jeg ved jo, at regeringen har sagt, at der skal skabes arbejdspladser, at der skal skabes vækst.
Så er det ufatteligt for Dansk Folkeparti, at vi skal se på en regering, der går ud og pålægger virksomheder afgifter, som egentlig afskaffer arbejdspladser.
Lad os følge op på Aalborg Portland og også genindvindingsindustrier, plastindustrier, der bliver hårdt ramt af NOx-afgiften. Det koster arbejdspladser, men finansministeren slår det hen med, at det egentlig ikke er hans ansvar, det er skatteministeren, der har lavet det her.
Jeg troede ellers, at finansministeren havde ansvaret for finansloven og dermed også for den afgift, der er blevet pålagt Aalborg Portland og andre genindvindingsindustrier.
Man må så spørge: Hvad er mest gavnligt?
Er det, at en virksomhed bliver pålagt en afgift og dermed bliver tvunget af en socialdemokratisk regering, der ellers siger, at man værner om arbejdspladserne, til at flytte produktionen til udlandet, fordi man ikke konkurrencemæssigt kan klare sig i Danmark med en så stor afgift – eller at det måske ikke er i en krisetid, man skal pålægge produktionen yderligere afgifter?
Man skulle måske gå en anden vej og spørge, hvad der skal til, for at man kan skabe arbejdspladser.
Men det ser finansministeren åbenbart stort på.
Jeg vil da godt i den forbindelse høre, om det overhovedet ikke har nogen betydning for finansministeren, hvis en stor virksomhed med 350 ansatte med omkring 500 ansatte i følgeindustrier i Aalborg kommer til at lukke og produktionen så flytter til udlandet.
Påvirker det slet ikke finansministeren at høre den slags?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen det påvirker da afgjort både mig og resten af regeringen.
Det er bare sådan, at vi lever her i Danmark i et samfund, der har haft en stolt tradition for at passe godt på miljøet, ikke de seneste 10 år, hvor man har ladet stå til, men længere tilbage.
Og det har man været i stand til at forene med at have et stærkt erhvervsliv, der, netop fordi vi passer godt på miljøet i Danmark, har været foran teknologisk på en lang række områder i en retning, som andre lande senere har været nødt til at bevæge sig videre ad.
Det stopper ikke her.
Det er vores grundlæggende filosofi, at Danmark ikke kan overleve på at have løsere og lavere miljøkrav, lavere skatter og lavere lønninger end andre lande.
Vi bliver nødt til at satse på at være noget særligt.
Det er spørgeren så muligvis ikke enig i.
Spørgeren har så også som den forrige spørger det helt grundlæggende problem, der handler om at forklare, hvordan vi i himlens navn så er blevet et af verdens rigeste samfund, når vi har forfulgt den kurs så konsekvent, som vi har gjort det i Danmark.
Vi sikrer samtidig et provenu til at investere i forskning, investere i uddannelse, investere i, at folk bliver dygtigere i Danmark.
At vi ad den vej bliver mere konkurrencedygtige synes jeg er dybt fornuftigt og i god forlængelse af den kurs, der har bragt Danmark så langt hidtil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-23:
Men det kniber jo bare med at få de flotte ambitioner og de konkrete tiltag til at harmonere.
Det er jo det, der er problemet.
Her taler man om en afgift, der vil koste danske arbejdspladser, og som vil betyde, at produktionen vil flytte ud af landet og foregå under miljømæssige vilkår, som er lempeligere end dem, vi kender i Danmark.
Jeg har altså svært ved at se, at der skulle komme noget godt ud af det.
Det er altså stærkt bekymrende, at når vi begynder at blive konkrete i forhold til de ting, som regeringen melder ud, må vi bare konstatere med hensyn til de ord, der er om hensyntagen til konkurrenceevnen, og at man skal sørge for, at der kan skabes vækst og beskæftigelse og investeringer i det her land, så sker der det, at hver eneste gang vi kommer til de konkrete forslag fra regeringen, trækker de den forkerte vej.
Og det er jo som sagt ikke noget, vi bare finder på fra oppositionens side.
Dansk Metal har samme opfattelse, altså at denne røde finanslov afvikler industrijob.
Mener finansministeren ikke, at det er særdeles bekymrende, at selv tidligere venner i fagbevægelsen nu kritiserer regeringen for dens finanslov?