runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Jeg beklager.
Nu hørte jeg ikke helt, om hr. Morten Østergaard mener, at der er store kvindegrupper og lavtlønsgrupper inden for den offentlige sektor, der burde have et lønløft, fordi de af historiske grunde er placeret alt for lavt i lønsystemerne.
Men i givet fald, hvordan synes Det Radikale Venstre så at det problem skal løses?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når nu det er Folketinget og regeringen, der bestemmer de økonomiske rammer for kommunerne og regionerne og også er arbejdsgiver for statens lavtlønnede, er det så ikke korrekt, at det er de rammer, der bestemmer, hvilke muligheder der er for at løfte nogle grupper?
Og er det politisk indblanding, eller er det ikke politisk indblanding?
Lars Barfoed (KF), 2008-01-17:
Nu synes jeg altså ikke, at man skal undervurdere Velfærdskommissionens arbejde.
Det førte jo til, at der relativt kort tid efter blev indgået et bredt forlig her i Folketinget om reformer, der skulle sikre velfærdssamfundet på længere sigt.
Så det havde faktisk en effekt.
Med hensyn til kvalitetsreformen har vi jo nu lagt op til at gennemføre en proces mellem Folketings partier, og jeg mener også, det er med inddragelse af medarbejderne i den offentlige sektor, for netop at få gennemført afbureaukratisering og give mulighed for, at man i højere grad ude i de enkelte led kan træffe beslutninger.
Jeg vil da gerne nævne et eksempel, nemlig fra Beskæftigelsesministeriets område.
Beskæftigelsesministeren har jo igangsat en proces, hvor man nedefra - fra de enkelte yderste led i forvaltningen - har fået forslag op gennem systemet til, hvordan det kan forenkles, og er i øjeblikket i gang med at skabe en lang række forenklinger, når det gælder forvaltningen af vores beskæftigelsespolitik.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Så har jeg et opfølgende spørgsmål: Skal jeg forstå det, hr. Holger K. Nielsens siger, på den måde, at da SF er med i medieforliget, er man villig til at acceptere en udgang på det her, der betyder, at der ikke tilføres Danmarks Radio flere penge?
Jeg synes jo, det har været svært at få noget tilsagn fra Venstres og Dansk Folkepartis ordførere om, at man kunne gå ind og løse Danmarks Radios økonomiske problemer.
Og konsekvensen af det bliver vel, at det må SF så ende med at tage til efterretning.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Vi skal have fundet ud af, om det ikke er omfattet af forliget, og vi mener, det er meget vigtigt stadig væk at være med i medieforliget, og vi vil da ikke have et brud med vores samarbejdspartnere, fordi vi stemmer for et beslutningsforslag, som alligevel ikke bliver vedtaget.
Så det afhænger meget af det.
Og jeg vil sige, at det synes jeg heller ikke hr. Per Clausen skal gøre til et stort spørgsmål.
Han ved jo godt, hvordan de politiske spilleregler er.
Når man er med i et forlig, er der jo løbende diskussioner af forskellige ting; man har en forligstekst, man arbejder ud fra, den står vi ved, den står alle partier ved, og så kommer der nye spørgsmål op, og når der kommer nye spørgsmål op, skal alle parter være enige om det.
Og det ville da være torskedumt af mig at stå og sige, at vi vil gå ud af forliget, hvis vi ikke får alle vores ønsker opfyldt vedrørende nye ting, som måtte komme op.
Så selvfølgelig vil jeg ikke stå og sige, at vi vil gå ud af forliget, hvis det og det sker.
Det gør vi ikke.
Vi synes, det er meget nyttigt at være i det forlig, og jeg synes også, at hr. Per Clausen og venstrefløjen skulle være glad for, at SF faktisk er i det her forlig.
Det vil jeg bare lige sige.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Det er bare, fordi jeg ikke er sikker på, at jeg fik helt fat i det.
Skal jeg opfatte det, hr. Holger K. Nielsen siger, som at SF støtter Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning?
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Jeg tror, hr. Per Clausen måtte mene, hvad Dansk Folkeparti ville gøre, i stedet for hvad Danmarks Radio kunne gøre for Danmarks Radio, men lad det nu være.
Nej, det er sådan, at Dansk Folkeparti har den holdning, at så længe direktionen, ledelsen, bestyrelsen i Danmarks Radio siger, at de kan klare det ud fra de aftaler, der er fastlagt i den mediepolitiske aftale, så står vi fast på det.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg synes også, det var godt timet, at Danmarks Radio fandt anledning til at sige det i dag.
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi netop i dag også siger, at vi har været med til at bidrage med nogle ting, fordi vi er en del af et medieforlig, men det er Dansk Folkepartis klare holdning, at staten ikke skal involvere sig i det byggeri.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at formanden for Danmarks Radios bestyrelse i dag har været ude med, at det faktisk ikke går så skidt endda, og at man vil kunne overholde de økonomiske rammer, der ligger på nuværende tidspunkt for Danmarks Radio.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra socialdemokratisk side er meget, meget optaget af at få et styrket Danmarks Radio og få ordentlig public service.
Derfor har vi - som jeg også var inde på i mit tidligere ordførerindlæg, da vi behandlede det andet beslutningsforslag - lagt meget vægt på, at Danmarks Radio styres sikkert og trygt igennem den krise, der har været.
Det er en krise, som jo har været dybt uheldig, en krise, der har betydet reduktion i programudbud, der har betydet mindre udvikling, færre nye udsendelser, og som har betydet, at dygtige, hårdtarbejdende medarbejdere er blevet afskediget.
Flere lokalredaktioner er blevet begrænset helt urimelig voldsomt.
Det er en dyb, dyb krise, som Danmarks Radio har været i, og det er noget, som vi som Socialdemokrater er meget optaget af at løse. Når det så er sagt, har vi også i medieforligskredsen lagt meget vægt på, at det, man kunne tage som første skridt i retning af at løse det her problem, ville være, at der i stedet for at være en tilmeldingsordning for licensen var en frameldingsordning.
Det mener vi ville kunne give et større millionbeløb, der ville være i stand til at løfte Danmarks Radio i den rigtige retning.
Til det konkrete forslag, som Enhedslisten fremsætter her, om, at staten skal overtage Danmarks Radios nye koncertsal, vil jeg sige, at det ikke er et forslag, som vi synes skal udelukkes på forhånd.
Vi har brede sonderinger i gang på Christiansborg for at sikre opbakning til en løsning på det her.
Vi håber, vi finder en løsning bredt i Folketinget, inden vi skal stemme for det her forslag.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Et enkelt spørgsmål: Fru Karin Nødgaard sagde, at hvis der viste sig nogle løse licensmidler, var Dansk Folkeparti indstillet på, at de kunne gå til Danmarks Radio.
Er Dansk Folkeparti indstillet på at foretage sig noget som helst andet ud over det for at være med til afhjælpe Danmarks Radios økonomiske problemer?
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Der har været en del debat, ikke kun i dag, om Danmarks Radio og især om overskridelsen af økonomien i forbindelse med opførelsen af hele projektet i Ørestaden.
Nu drejer det sig så om koncertsalen og opførelsen af denne.
Enhedslisten har nu valgt, at det skal frem i Folketingssalen til debat, og det ser ud til - ud fra forslaget i hvert fald - at når samfundsproblemer eller økonomien skal anskues med Enhedslistens briller, er det egentlig meget enkelt og ligetil - det er jo det, der står - ved at staten bare kan gå ind og overtage koncertsalen.
Men sådan er det jo ikke.
Vi behandler i dag det her forslag, hvor overskriften ganske enkelt går ud på, at staten skal overtage det økonomiske ansvar for koncertsalen til Danmarks Radios byggeri i Ørestaden.
Det er de ikke ene om, for på det seneste har der også fra anden politisk side været foreslået, at koncertsalen også kunne sælges til en privat investor, hvis der var sådan en, og så siden hen kunne lejes ud til Danmarks Radio.
Det kunne jo selvfølgelig være en mulighed, men umiddelbart vil jeg sige, at det ikke synes realistisk, at der vil dukke en privat investor op.
Der vil ikke kunne komme en ordentlig forrentning ud af det for sådan en investor, og derfor er det ikke den vej, vi skal gå.
Så skal man så drøfte det i forhold til staten, men der har jeg så noteret mig via pressen, at generaldirektøren i Danmarks Radio jo netop siger, at det ikke er vejen frem.
Han siger også, at Danmarks Radio på nuværende tidspunkt låner penge på nogle gode vilkår via Nationalbanken og også via nogle statsgarantier.
Så den ordning med hensyn til f.eks. en privat investor er Danmarks Radio slet ikke interesseret i.
Dansk Folkeparti vil helt klart afvise, at staten skal gå ind og overtage koncertsalen.
Det er simpelt hen ikke realistisk.
Det er og bliver Danmarks Radio, som er bygherre og ejer af det samlede byggeri.
Men dermed vil vi også godt sige, at vi i Dansk Folkeparti gerne vedstår, at vi sidste år var med til at bevilge Danmarks Radio 50 mio. kr., som er kommet ind i en overskydende licens.
Hvis der skulle ske det, at der fremover også vil være sådan en overskydende licens, vil vi også gerne være med til at arbejde positivt for, at det her kan videreføres.
Jeg synes jo også, det er værd at nævne i den her debat, vi har i dag, og også som vi har hørt i de tidligere forslag om Danmarks Radio, at Danmarks Radio jo hvert år får ca. 3,3 mia. kr. i medielicens.
Og det synes jeg faktisk er en hel del penge, så jeg synes også, at selv om der er nedskæringer, er der altså også grund til at fremhæve, at der er mulighed for at give lytterne og seerne nogle gode oplevelser.
Dansk Folkeparti vil også i fremtiden være opmærksom på, at Danmarks Radio overholder sine public service-forpligtelser, men det er jo det, som vi gentagne gange her på det seneste og også i debatten omkring Danmarks Radio har hørt både fra bestyrelsen og fra direktionen, at det kan de sagtens leve op til.
Dansk Folkeparti mener altså ikke, at det er skatteborgernes penge, som skal gå til at investere i koncertsalen, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Jeg synes, at vi oplever fra Enhedslistens ordfører, at det er et spørgsmål om politisk positionering, et spørgsmål om politisk drilleri.
Jeg står jo netop her som Socialdemokraternes ordfører i salen og taler for, at vi skal finde en løsning, og for min skyld også gerne en løsning, der går i retning af det, som Enhedslisten foreslår her.
Socialdemokratiet er virkelig sindet at styrke Danmarks Radio.
Vi skal virkelig gøre, hvad vi kan for at sikre ordentlig public service i Danmark.
Så Enhedslistens ordfører er jo fuldstændig enig med Socialdemokratiet, når det handler om de her ting.
Når jeg så fortæller fra talerstolen, at vi prøver at finde en løsning på de her ting, så må Enhedslistens ordfører også have tillid til, at vi bruger den tid, der skal til for at få lavet en løsning.
Og så synes jeg, at vi skal bruge kræfterne på det, vi enige om, frem for at pege fingre og drille, fordi nu har Enhedslisten fundet ud af at fremsætte et beslutningsforslag her en fredag eftermiddag, hvor man gerne vil have lidt teatertorden og politisk palaver.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg synes jo alligevel, det er en smule bemærkelsesværdigt, at Socialdemokraterne nogle få dage før valget gør meget ud af, at der nu næsten er et flertal i Folketinget for en løsning, som er meget tæt på den her.
Det flertal vil komme efter valget, siger de, fordi man på det tidspunkt tror, at Ny Alliance bliver afgørende.
Nu er vi så på den anden side af valget, og så får vi at vide, at hr. Rasmus Prehn ikke kan støtte det, fordi man er i gang med nogle sonderinger med regeringen.
Kunne hr. Rasmus Prehn ikke oplyse mig om, hvor længe de sonderinger har stået på?
Tror hr. Rasmus Prehn, at viljen til ikke at bruge et flertal i Folketinget lægger det største pres på regeringen?
Det er vel lidt som i går, hvor vi brugte flere timer på at finde ud af, at det flertal i Folketinget, der var for at skaffe bedre lønforhold for de offentligt ansatte, ikke kunne bruges.
Er det Socialdemokraternes politik, at forlig med regeringen forhindrer, at man kan opnå resultater?
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Det er fuldstændig korrekt opfattet af Enhedslistens ordfører, at hvis der er nogen, der kerer sig om Danmarks Radios situation, hvis der er nogen, der er optaget af, at vi fortsat har stærk public service i Danmark i form af et stærkt og betalt Danmarks Radio, er det Socialdemokratiet.
Det er noget, der ligger os kolossalt på sinde.
Det er også rigtigt, at min gode kollega, hr. Mogens Jensen, som er bortrejst i den her periode, det er derfor, det er mig, der er ordfører, virkelig brænder for det her spørgsmål og vil gøre rigtig meget for at løse problemerne omkring det.
Det er også korrekt, at han i dagbladet Information har givet udtryk for, at netop det her med at kigge på koncertsalen kunne være en løsning.
Det er også derfor, at jeg som ordfører i dag giver udtryk for, at det ikke er en løsningsmodel, som vi er fremmede over for, men vi er mere optaget af at finde en løsning på Christiansborg end at lave teatertorden sammen med hr. Per Clausen og Enhedslisten.
Derfor siger vi lige så forsigtigt: Lad os nu fortsætte de sonderinger, vi har i gang i Folketinget, blandt partierne i medieforligskredsen for at få opbakning til det her.
Derfor vil vi ikke på forhånd risikere at spænde ben for det ved at stå og sige, at vi stemmer for det her.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg er da glad for endnu en gang at høre, at Socialdemokraterne er meget bekymrede.
Det har forskellige socialdemokratiske ordførere ikke lagt skjul på.
Det, jeg bare vil spørge om, er, om hr. Rasmus Prehn ikke kan bekræfte, at hr. Mogens Jensen som kulturordfører for Socialdemokraterne umiddelbart inden valget ifølge dagbladet Information var i færd med at samle et flertal for en løsning, som lå meget tæt på den, som vi nu foreslår.
Henriette Kjær (KF), 2008-01-18:
Forslaget her går ud på, at Enhedslisten vil have staten til at overtage DR's koncertsal i Ørestaden for derefter at leje koncertsalen ud til Danmarks Radio på gunstige vilkår.
Sådan et forslag kan vi Konservative ikke støtte.
Jeg må også sige, at det er en lidt omstændelig vej at gå.
Hvis Enhedslisten vil hjælpe Danmarks Radio, ville det da være meget nemmere at give dem nogle flere penge, de penge, man mener de har brug for, i stedet for den her indviklede konstruktion.
Når det så er sagt, vil jeg gerne slå fast, at vi Konservative ønsker, at Danmarks Radio skal fremstå som en slagkraftig og velfungerende medievirksomhed.
Vi synes faktisk, at folkene på Danmarks Radio er umådelig dygtige og laver gode, oplysende og underholdende udsendelser og programmer, og derfor skal vi selvfølgelig også se på, hvad vi kan gøre for at hjælpe Danmarks Radio ud af den økonomisk vanskelige situation, de er kommet i, efter at byggeriet af koncertsalen er løbet løbsk.
Det har vi jo så også allerede gjort fra politisk hold.
Der har været stor politisk vilje til at finde ekstra midler til Danmarks Radio.
I alt er der jo blevet bevilget omkring 400 mio. kr. ekstra.
Skal vi bevæge os ind på den vej, som Enhedslisten foreslår, så skal vi jo finde nogle ekstra penge, enten hos skatteyderne eller ved at tage dem fra andre dele af finansloven, så staten kan købe koncertsalen.
Jeg går ikke ud fra, at Enhedslisten mener, at vi skal finde pengene hos skatteyderne eller licensbetalerne, da vi jo lige har diskuteret et forslag, hvor Enhedslisten har argumenteret for, at licensen er asocial.
Det kunne også være interessant at høre, hvor Enhedslisten så vil finde penge til køb af koncertsalen.
Jeg må derfor sige, at forslaget her ikke er gangbart set med konservative øjne, men vi er i øvrigt meget åbne over for at diskutere, hvordan vi kan hjælpe Danmarks Radio med de problemer, de er havnet i, og vi vil meget gerne se konstruktivt på forslag, der måtte komme, og så må vi jo tage debatten i forligskredsen, altså med partierne bag medieforliget.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Der blev vedtaget et aktstykke i Finansudvalget om en lånegaranti, og det stod Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og De Konservative bag.
Venstre gjorde det ikke, Venstre ville ikke være med i det - det skal siges til deres ros - men De Konservative var med.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Pointen er, at debatten i dag på mange måder er en tro kopi af den i går.
Derfor var det også godt, at hr. Holger K. Nielsen gav mig sådan lidt belæring om, hvordan det parlamentariske arbejde er.
Nu har jeg set det to gange og fået en forklaring på, hvordan det foregår, men tilbage står selvfølgelig, at jeg stadig væk er forundret over, at det skulle være en særlig klog politisk taktik ikke at benytte sig af de flertal, der kan vise sig i Folketingssalen.
Frank Aaen (EL), 2008-01-18:
Jeg tror nu godt, hr. Per Clausen kan slippe af sted med det synspunkt, også på et gruppemøde i Enhedslisten, så det er ikke så meget derfor, jeg tager ordet, næh, jeg synes bare, at det er en grim tendens, der ligesom viser sig, når man siger én ting i valgkampen, og når man så får mulighed for at virkeliggøre det efter valget, har man glemt det og løber fra det. Jeg tænker selvfølgelig på, at det, vi lige har hørt her, svarer meget godt til det, vi havde fat i i går, nemlig at der er masser af partier her i Folketinget, der har sagt, at der skal gives 5 mia. kr. mere til de offentligt ansatte og de lavtlønnede, men da der så var mulighed for at stemme for det i går, glemte man også at stemme for det.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Nu kan jeg jo se, at hr. Frank Aaen er kommet ind i salen, så det er med nogen betænkelighed, jeg svarer på det spørgsmål, vil jeg sige.
For jeg er jo kommet til at sige her i debatten - og det står jeg ved - at hvis det, der skulle til for at sikre et flertal for, at staten i første omgang overtog koncertsalen, var, at staten efterfølgende forsøgte at afhænde denne koncertsal til anden side, var jeg med på det.
Problemet er jo bare, at det er lidt nemt at sige nu, at man vil sælge den til en privat, for der er ingen private, der vil købe den, så derfor kan det jo blive sådan noget med, at man bare putter sagen ned i en kasse, hvor den kan ligge og rode i al evighed - så har man sagt, at man vil gøre noget, men man har ikke gjort noget.
Jeg vil sige, at det jo også er derfor, at det der flertal, der var for det her forslag med Ny Alliance og et tidligere konservativt folketingsmedlem, var lidt tvivlsomt.
De havde jo den idé, at man bare kunne sælge den til en privat, og det er ikke så nemt, for der er ingen penge i at købe koncertsalen.
Hvis det var tilfældet, havde Danmarks Radio jo heller ikke nogen problemer.
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Nu har jeg jo kun to bemærkninger, så det andet spørgsmål her bliver om noget helt andet.
Det bliver faktisk noget om, hvem der eventuelt kan købe koncertsalen.
Det ligger jo i Enhedslistens forslag, at det er staten, der skal investere i den og efterfølgende leje ud til Danmarks Radio, men hvorledes er Enhedslistens syn på, at det eventuelt kunne være en privat investor, som gik hen og købte koncertsalen?
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jo, selvfølgelig gør det indtryk på mig, når formanden for Danmarks Radio beslutter, at nu vil han meddele sig til den danske befolkning.
Det sker ikke så tit, så det er jeg selvfølgelig imponeret over.
Jeg synes også, det er godt, han siger, at nu er der styr på økonomien og styr på programstrategien.
Jeg ville nu foretrække, at der var styr på programkvaliteten og på de programmer, der bliver sendt, for de mennesker, der står for det arbejde, siger jo, at det er der ikke styr på.
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Somme tider fremstår det meget som enten sort eller hvidt, når Enhedslisten vil ændre nogle ting, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om det ikke gør indtryk på Enhedslistens ordfører, når man i dag kan læse i Politiken, at formanden for Danmarks Radios bestyrelse faktisk siger, at han er optimist.
På det seneste har vi også gentagne gange hørt fra generaldirektøren, at DR nok skal leve op til sine public service-forpligtelser, og at man er sikker på, at DR's økonomi nok skal holde fremover.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Jeg husker selv tiden udmærket.
Jeg sad jo tit i forhandlinger med den daværende regering, og jeg er da helt med på, at Det Radikale Venstre ikke altid var enige med Socialdemokraterne.
Men det fratager da ikke Det Radikale Venstre noget ansvar for den samlede regerings politik.
Der er da ingen tvivl om, at det var den daværende finansminister og Københavns overborgmester, som spillede et meget stærkt spil i forbindelse med at få DR-byen placeret ude i Ørestaden for at redde Ørestaden.
Men det fritager da ikke Det Radikale Venstre for et medansvar for den regerings politik - heller ikke, at Det Konservative Folkeparti faktisk støttede det i Finansudvalget.
Historien her får vi formentlig også afdækket - forhåbentlig - hvis nu ellers den der revisionsundersøgelse kan komme til bunds i sagen.
Men jeg mener altså, at politikerne på Christiansborg har et medansvar for de problemer, Danmarks Radio er kommet ud i, fordi man var medansvarlig for den beslutning, der blev truffet i sin tid.
Det har man så erkendt, og Socialdemokraterne har erkendt det.
De Konservative har ikke erkendt det endnu.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Vi synes også, at det er ret klædeligt, at Det Radikale Venstre vil hjælpe DR af med deres økonomiske problemer.
Det kan vi ikke blive uenige om.
Når DR kommer med et konkret ønske om en lånegaranti - det er jo ikke penge fra staten til DR, vi taler om; der er tale om, vi skal give en lånegaranti -
synes jeg bare, at der er en rent principiel forskel på, om man så går ind og giver frihed til, at DR kan træffe sin egen beslutning, eller man går ind og pålægger DR noget.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Når man sidder i Finansudvalget, har man da et ansvar for den økonomiske kløgt i de aktstykker, som man sidder med.
Og derfor er De Konservative, De Radikale og Socialdemokraterne medansvarlige for den her byggeskandale.
Det er man simpelt hen.
Det er så klædeligt - det er det, jeg siger; jeg roser jo ligefrem.
Jeg roser jo Det Radikale Venstre og siger, at man så har erkendt, at man tog fejl.
Og derfor vil jeg godt være med til at hjælpe DR af med det her problem.
Det samme gælder Socialdemokraterne, vi mangler bare Det Konservative Folkeparti.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Det er såmænd ikke engang, fordi hr. Holger K. Nielsen er bange for at overlade mediepolitikken til undertegnede sammen med visse andre af Folketingets medlemmer.
Det er lidt i forlængelse af det, fru Henriette Kjær sagde, for ved den tidligere debat, vi havde om Enhedslistens første beslutningsforslag, var hr. Holger K. Nielsen helt oppe i det røde felt af frygt for, at Dansk Folkeparti og VK nu skulle sidde og bestemme over DR.
Nu, i den her debat, bliver det til et problem, at Det Konservative Folkeparti, Socialdemokraterne og Radikale Venstre ikke ville bestemme over DR. Hr. Holger K. Nielsen må have en fast linje: Er det et problem, at man blander sig, eller er det et problem, at man ikke blander sig?
Sandheden er den, at SR-regeringen sammen med Det Konservative Folkeparti på det tidspunkt gav friheden til DR.
Det er den linje, vi står for, og jeg synes, at det var de andre partier i Folketinget, der prøvede at blande sig.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Det er ikke legalt at sige, at det, jeg siger, er illegalt.
Altså, det er i hvert fald slet ikke legalt.
Det, der er tale om, er, at sagen blev taget op i Finansudvalget dengang, og der var partier, som gik imod - det synes jeg jo var fornuftigt.
Det var Venstre, SF og Dansk Folkeparti - eller var det Fremskridtspartiet? - som gik imod.
Jeg kan ikke lige huske, om det var før eller efter stiftelsen af Dansk Folkeparti, men i hvert fald fru Pia Kjærsgaards daværende parti.
De Konservative, De Radikale og Socialdemokraterne stemte for og understøttede det på den måde.
Hvis man ikke havde stemt for det aktstykke i Finansudvalget, var det da aldrig blevet til noget.
Jeg har aldrig sagt, at man aktivt har pålagt dem det.
Det er der overhovedet ingen, der har snakket om.