runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2011-06-21:
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Mike Legarth rent faktisk lytter til nogle ude i den virkelige verden.
Det er rigtig godt, men lytter hr. Mike Legarth også til sit eget bagland?
For jeg har i hvert fald konstateret, at det ikke er alle i Det Konservative Folkeparti, der synes at være fuldstændig enige i den holdning, som bliver fremlagt fra talerstolen i dag.
Jeg kan f.eks. citere John Lohff, som er regionsrådsmedlem og medlem af den konservative hovedbestyrelse.
I et læserbrev skriver han: »Dansk Folkeparti burde have haft et højt, klart og rungende nej til øget kontrol ved grænsen, men et ja til en forøget indsats i selve Danmark imod narko, østbander og hjemmerøverier.
At gå med til at lægge hindringer og psykologiske barrierer ud for et øget grænselandssamarbejde er sørgeligt.
Det trækker os væk fra EU i stedet for det modsatte.«
Når jeg læser synspunkter af den karakter, synes jeg da i højere grad, at det lyder som de tanker, som ligger i det beslutningsforslag, vi behandler i dag, end de tanker, som regeringen og Dansk Folkeparti har fremsat i deres forslag.
Mike Legarth (KF), 2011-06-21:
Det er min opfattelse, at Danmark er et åbent land, at vi skal have fri bevægelighed, og at vi skal tilslutte os den aftale, vi har indgået om Schengen.
Jeg er ikke enig i, at den aftale – når man har nærlæst den og set den implementeret – vil forhindre noget i forbindelse med handelsvirkning eller lignende.
Ja, selvfølgelig, fuldstændig, helt og aldeles.
Det, de sagde dengang, er fuldstændig korrekt, det er det også i dag, og det ved hr. Morten Østergaard godt, men han synes lige, det skal være interessant at prøve at manipulere lidt med seere og lyttere.
For det, de talte om, var politiets indsats, og det, vi taler om her, er toldernes indsats.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-06-21:
Her er der tale om nogle lande, der decideret har ydre grænser, og at man i den situation vil indføre en midlertidig grænsekontrol.
Og grunden til, at vi har sagt, at det giver god mening, er bl.a., at vi har oplevet det pres, der var på Grækenland i forbindelse med revolutionen i Nordafrika.
Der fik man over 35.000 illegale indvandrere.
Og vi synes, at det var problematisk, at Grækenland ikke kunne behandle de sager, for i virkeligheden gjorde de det på deres centre, at de sagde: Godt, vi kan ikke vurdere, om I er asylansøgere eller illegale indvandrere, vi lader jer være her i ½ år.
Betydningen af det er, at de illegale immigranter kommer op gennem Europa og vi i virkeligheden ikke får sorteret, hvem det er, der er illegale og skal ud igen, og hvem der har ret til at være her, og som i virkeligheden kunne være asylansøgere.
Jeg tror, at hovedparten af de 35.000, vi taler om, var illegale immigranter, hvis sager skulle have været behandlet, og de skulle have været sendt ud.
Nu har vi dem i stedet for sådan svævende lidt til rundt i Europa, og det synes jeg er ganske problematisk.
Liselott Blixt (DF), 2011-06-21:
Jamen jeg vil så gerne spørge til det udspil, som Socialistisk Folkeparti kom med i 2009 »Stop gangsterkrigen«.
Hvad var det, man kaldte det dengang?
Jeg ved, at vi har debatteret det lidt her i dag.
Nogle kalder noget en toldkontrol, og nogle kalder det en grænsekontrol.
Jeg vil gerne høre, hvad SF kaldte det dengang.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-06-21:
Jeg beklager altså, jeg synes, at der blev sagt: Stop Gazakrigen.
Jeg vil bare gerne høre det igen.
Liselott Blixt (DF), 2011-06-21:
Det hed: »Stop gangsterkrigen«, hvor man gerne ville have beslaglagt nogle flere våben ved grænsen.
Hvad var det, Socialistisk Folkeparti kaldte den kontrol, man ville have på det tidspunkt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-06-21:
Jamen vi har sikkert kaldt den grænsekontrol.
Det har vi gjort, fordi vi mente, at der var rigtig mange problemer med illegale våben.
Det interessante var, at efterfølgende, da man faktisk prøvede at indføre kontrol i en kort periode ved de danske grænser for at tage de her våben, viste evalueringen meget klart, at det ikke virkede, at der kom lige så mange våben til Danmark, på trods af at man havde kontrollerne.
Der må vi bare erkende, at det, der skal til, ikke er kontrol på den gammeldags måde, det er faktisk efterretninger, hvis vi skal have fat i de her våben, for mange af dem kommer faktisk ind i landet via containere.
Liselott Blixt (DF), 2011-06-21:
Jamen der findes jo mange undersøgelser.
Der er også undersøgelser, der viser, hvor meget narko man fik taget i de forskellige år.
Så kan vi netop læse i Jyllands-Posten i dag, at ved at indsætte 40 toldere ved Rødbyhavn og ved en anden grænseovergang kan man altså beslaglægge meget mere, bare på 3 måneder.
Vil man dermed sige, at det ikke hjælper at sætte toldere ved grænsen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-06-21:
Jeg tror, det er på tide, at jeg siger meget klart, at det, SF jo støtter, er, at vi skal have flere toldere.
Vi skal have flere toldere både til at lave efterforskning, undersøgelse og stikprøvekontrol ved grænsen, som de gør i dag.
Vores problem har jo været, at vi har haft en regering, der har skåret ned på tolderne i stedet for at sige, at vi skulle satse på den del.
Så det har været Dansk Folkeparti sammen med regeringen, der har valgt at skære ned på tolderne de sidste 10 år.
Vi har sagt, at vi gerne ville gøre mere ved det.
Det har man desværre ikke været enig i.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-21:
Det sidste er jo fabelagtigt, det er jo storartet, når hr. Mike Legarth her i dag siger, at man ikke udfordrer nogen grænser, efter at regeringen har modtaget et brev, endda efter at kommissionsformanden er orienteret og statsministeren har modtaget et brev, hvor der udtrykkes alvorlig bekymring om de annoncerede tiltag, alvorlig bekymring om, hvorvidt de annoncerede tiltag ikke er i konflikt.
Så må man bare sige, at der er en juridisk disput, det kan man ikke besværge sig ud af.
Men det, jeg synes er interessant, er det konservative kursskifte i den her sag.
Vi kan jo tage justitsministeren, som i et svar til Folketingets Retsudvalg den 30. marts meget klart siger, at en genindførelse af grænsekontrollen efter Rigspolitiets vurdering hverken er et nødvendigt eller hensigtsmæssigt redskab til bekæmpelse af den grænseoverskridende kriminalitet, og at ud fra en politifaglig vurdering får man således mere ud af at anvende de betydelige ressourcer, som en effektiv grænsekontrol vil kræve, på efterretningsbaserede indsatser i forhold til den organiserede kriminalitet.
Er hr. Mike Legarth enig i det?
Er hr. Mike Legarth også enig i det, udenrigsministeren sagde på vegne af justitsministeren til Europaudvalget så sent som den 6. maj, nemlig at efter Europols opfattelse og efter dansk politis opfattelse er det, altså genindførelsen af grænsekontrollen, ikke den rigtige politifaglige løsning.
Og det skyldes jo bl.a., at det sjældent er lige på grænsen, kriminaliteten foregår, det er alle mulige andre steder.
Er hr. Mike Legarth enig med de to konservative ministre i deres udlægning?
Nick Hækkerup (S), 2011-06-21:
Så der er altså også fra Det Konservative Folkepartis side lyttet ganske betragteligt til Dansk Folkeparti i den her sag.
Det leder så spørgsmålene hen på noget af det, som vi har diskuteret tidligere.
Hvis det viser sig, at den her aftale ikke overholder vores internationale forpligtelser, herunder Schengenreglerne, hvilket alt tyder på, hvem vil Det Konservative Folkeparti så lytte mest til i den sammenhæng?
Vi har hørt svaret fra Venstre, men hvem vil Det Konservative Folkeparti så lytte mest til, Dansk Folkeparti eller vores internationale forpligtelser?
Hvad vejer tungest i den her sammenhæng?
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Tak for det.
Spørgsmålet er meget kort: Hvorfor er det, at regeringen ikke, forud for at Folketinget har en så afgørende diskussion, som vi har her i dag, vil fremlægge, punkt for punkt, en juridisk redegørelse om, at den aftale, som man har lavet, ligger fuldkommen inden for rammerne af vores EU-retlige forpligtelser, nemlig Schengensamarbejdet og EU-traktaten?
Hvorfor har man ikke fremlagt en gennemarbejdet juridisk analyse af de her spørgsmål og vist over for Folketinget, at det, der står i aftalen, punkt for punkt ligger fuldkommen inden for Schengensamarbejdet og inden for EU-traktatens bestemmelser?
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
I forbindelse med aftalen blev der jo diskuteret og foretaget løbende faglige og juridiske vurderinger af de forskellige problemstillinger, og det, som den her debat så grundlæggende kommer til at handle om, er jo, om man kan have tillid til embedsværket eller ej.
Det har regeringen, og det er regeringens klare opfattelse, at man kan foretage den her mere robuste toldkontrol inden for reglerne, og den efterhånden ret omfattende politiske debat og mediemæssige debat, der har været, har ikke ændret spor på denne vurdering.
Så vil jeg gøre opmærksom på, at når jeg lytter til Socialdemokratiet, synes jeg, at det nærmest er et svarskrift på en åbningsskrivelse, man efterlyser, men regeringen har ikke fået nogen åbningsskrivelse fra Kommissionen.
Regeringen har fået en række spørgsmål, fordi Kommissionen har været bekymret.
Jeg tror først og fremmest, at det er kommet af, at debatten i visse medier gav indtryk af, at der skulle være tale om paskontrol, og det er ikke tilfældet.
At Kommissionen har spørgsmål, som går i retning af, at den vil være sikker på, at man overholder de europæiske aftaler, der er indgået, finder jeg helt naturligt, og vi vil selvfølgelig give svar på de spørgsmål, der måtte være.
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Men det her er jo Folketinget, altså, det er et parlament, som træffer en beslutning om et forslag, som nu er fremsat, og et Finansudvalg, som skal træffe en beslutning senere på ugen om et aktstykke.
Der er flere, der har efterspurgt, om regeringen til Folketinget, parlamentet, kan oversende en juridisk vurdering af den her aftale.
Ligger aftalen, som den står skrevet i aftalehæftet her, inden for rammerne af Danmarks EU-retlige forpligtelser, både Schengensamarbejdet og EU-traktaten?
Hvorfor har det ikke været muligt for Folketinget at få en sådan juridisk redegørelse?
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Der er oversendt svar på en række spørgsmål fra Folketinget, både af mig selv og justitsministeren, og jeg mener ikke, at der er grund til at betvivle en juridisk vurdering foretaget af regeringen, selv om den ikke findes på skrift.
Jeg kan jo også se, når jeg kigger på debatter, der har været tidligere, at Socialdemokratiet sådan set også har ment, at der var behov for, at der var fysiske anlæg til stede, når man øgede toldkontrollen.
Det har man skiftet holdning til, og hvad det skyldes, må Socialdemokratiet jo selv svare på, men for regeringen handler det om, at der selvfølgelig også skal etableres trafikmæssigt ansvarlige anlæg, når man øger antallet af medarbejdere og antallet af stikprøver, og det kan man inden for Schengenreglerne og inden for reglerne for den frie bevægelighed.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-21:
Spørgsmålene stiller sig jo simpelt hen i kø, særligt efter ministerens indledning, men det vil jeg vende tilbage til i min egen ordførertale, for nu vil jeg lige forfølge det her spor om EU-redegørelsen.
Både statsministeren og nu i dag skatteministeren har givet indtryk af, at Kommissionen har været i en vildfarelse på baggrund af den offentlige debat i Danmark.
Det har Kommissionen jo afvist.
De har sagt, at det, de tager afsæt i, er den aftale, som er publiceret af regeringen, og det er jo altså ikke den engelske tekst, som kunne give et indtryk af noget helt andet, men den danske version af aftalen.
Statsministeren har konkret modtaget et brev, hvori kommissionsformanden ganske opsigtsvækkende udtrykker sin klare tvivl om, hvorvidt det er inden for forpligtelserne.
Så skatteministeren må holde op med at sige, at det er den offentlige debat i Danmark, der har ført til vildfarelser, efter at Kommissionens formand har talt med statsministeren og Kommissionens folk har talt med skatteministerens folk.
Folketinget har ikke kunnet få de oplysninger før, men vi er da glade for at kunne få dem via dagspressen.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Undskyld, vil jeg sige til fru Karen Hækkerup, men altså, helt ærligt: Man har også bare et minimalt ansvar som lovgiver for det her land for at forstå en helt banal ting, nemlig hvem det er, der definerer skønnet for domstolene.
Mener fru Karen Hækkerup virkelig, det er fuldstændig ligegyldigt, at man i en lovtekst direkte skriver udtrykket »med sikkerhed«, altså at der nu skal ske udvisninger, medmindre det »med sikkerhed« er sådan, at Danmarks internationale forpligtelser tilsiger det modsatte?
Tror fru Hækkerup, at så sidder domstolene bare og siger: Nå ja, det kan godt være, der står det i en paragraf, men det er vi da ligeglade med?
Altså, jeg tror, der er nogle helt banale forudsætninger for statsretten, som det måske kunne være på sin plads at forstå.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Noget af det, som integrationsministeren sagde, var da i virkeligheden meget sigende, nemlig: Hvem vurderer, hvordan domstolene skal skønne?
Ja, det gør domstolene.
Vi har uafhængige domstole, og det er op til domstolene at vurdere, hvordan de vil skønne, hvordan de vil vurdere, hvordan de vil foretage den konkrete vurdering.
Det står i lovforslaget, og det burde ikke komme som nogen overraskelse for nogen, at selvfølgelig er det sådan, det er, når vi har en tredelt magt.
Dommerforeningen skriver i sit høringssvar til os: »Dommerforeningen har bemærket, at lovforslaget ikke ændrer ved, at de internationale forpligtelser altid skal overholdes, og at det vil være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning vil være mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.«
Her er tale om de kriterier, der er velforankrede, og hvor der er praksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Der er torturkonventionen, der er børnekonventionen, og alle disse internationale forpligtelser, som Danmark har knyttet sig op til, skal selvfølgelig fortsat overholdes.
Og hvis de skal overholdes, bliver de også nødt til at blive vurderet, og hvem vurderer, om de bliver overholdt?
Det gør domstolene.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Rent faktisk er det sådan, at dette Ting kombineret med grundloven er de to øverste instanser for en dansk domstol at henholde sig til.
Det er sagen.
Og dette Ting tilkendegiver nu, at selvfølgelig er det domstolene, der skal dømme – det havde været grundlovsstridigt at sige andet – men at de selvfølgelig skal dømme inden for den ramme, som dette Ting vedtager.
Og det, vi vedtager i dag, er, at udvisning skal ske, medmindre internationale forpligtelser med sikkerhed tilsiger noget andet.
Det, der også står i det svar, som fru Karen Hækkerup har fået, og som hun så ikke lige læste op, var: under hensyntagen til lovgivers udtrykte tilkendegivelse.
Det er jo sådan set det, vi har gjort, og det er det, der er forandringen.
Altså, hvis man prøver på at fortie det for Folketinget, begiver man sig altså ud i noget alvorligt, for det kan godt ske, at den her lovgivning kan medføre – jeg tvivler på det – at vi taber en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det kan godt ske, og så skal fru Karen Hækkerup ikke komme og sige: Det troede vi ikke.
Det kan godt ske.
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Der var behov for at sætte ind, og der skulle med det sikres flere stikprøvekontroller, og at der kunne afsættes penge til flere toldere.
Hvad er det så, Dansk Folkeparti har gjort?
Man har slået sig rigtig højt op på det her, men man har samtidig med den anden hånd accepteret kæmpebesparelser i SKAT, som har undergravet og svækket indsatsen.
Hvorfor tager man ikke ansvar for det?
For sandheden er jo den, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, at det her handler om, at Dansk Folkeparti skal have en betaling for, at man har afskaffet efterlønnen, og at man har forringet folkepensionen for flere hundrede tusinde danskere.
Line Barfod (EL), 2011-06-21:
Man skal så bare huske, at sager, der bliver taget op ved den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, ikke drejer sig om slagsmål mellem politikere her; de drejer sig om levende mennesker af kød og blod, der mister de rettigheder, de havde.
Det drejer sig f.eks. om et barn, der så mister retten til at være i Danmark sammen med sin familie.
Jeg kan forstå, at Venstre ikke er i stand til at stille med en egen ordfører under andenbehandlingen, ligesom man heller ikke var under førstebehandlingen, og at ministeren både skal være talsperson for regeringen og for Venstre.
Derfor vil jeg gerne, når nu Venstre ikke selv kan stille med en ordfører og heller ikke kunne det under førstebehandlingen, spørge, om det er Venstres holdning, at dansk ret skal være sådan, at man skal udvises af landet, hvis man har begået én fejl og får 7 dages fængsel f.eks. for at gå med en kniv på offentligt sted.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om der er andre steder, hvor Venstre mener at man skal gøre op med grundlæggende retsprincipper som her, hvor man gør op med det grundlæggende retsprincip om, at tvivlen skal komme de anklagede til gode.
Er der andre steder, hvor Venstre vil gøre op med grundlæggende retsprincipper og ændre bevisbyrden?
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Altså, undskyld mig, det er jo ikke sådan, at vi står her og opsiger den europæiske menneskerettighedskonvention eller andre konventioner, som proportionalitetskravet indgår som en del af.
Sådan er det.
Med hensyn til den anden sag vedrørende såkaldt omvendt bevisbyrde, kan jeg konstatere, at det da i hvert fald ikke er noget, som er Enhedslisten fremmed.
Så vidt jeg ved, støtter man det kraftigt i forbindelse med skattelovgivning og alle mulige andre steder.
Så selv om man vælger at definere det som et fuldstændig grundlæggende retsprincip, så er sandheden, at det er noget, som Folketinget kan definere i bestemte situationer, som det passer ind.
Det, vi har gjort her, er en form for mellemting, hvor vi tilkendegiver, at domstolene skal fjerne gråzonerne.
Sådan er det.
Line Barfod (EL), 2011-06-21:
Jeg er fuldstændig klar over, at den europæiske menneskerettighedskonvention og andre internationale forpligtelser gør, at man ikke i Danmark vil udvise, men i stedet vil udvise betinget.
Men så er det alene de internationale konventioner, det afhænger af, med hensyn til om man får en betinget udvisning i stedet for en udvisning, og det er jo derfor, jeg gerne vil høre, hvad Venstres holdning er.
Hvis ikke man havde de internationale konventioner at dække sig ind under, mener Venstre og regeringen så, at en person skal udvises for en fængselsdom på 7 dage?
Det, der kommer til at fremgå af lovgivningen, er jo nemlig, at det er de internationale konventioner, der beskytter folk.
Det andet spørgsmål er – og her snakker vi ikke om skat eller anden civillovgivning; vi snakker om det mest indgribende, der kan ske for folk, nemlig at de bliver straffet og risikerer at blive udvist af landet – om man inden for strafferetten på andre områder fra Venstres side ønsker at gøre op med grundlæggende retsprincipper.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Hør nu her, det kan godt være, at fru Line Barfod ikke er klar over det, selv om det skulle undre meget, men Venstre støtter altså den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det kan godt være, hvis det en dag eskalerer ved domstolene, og de gør alle mulige ting, som vi synes er mærkelige, at man så må diskutere det for sig, men sådan som landet ligger, støtter Venstre – og har altid støttet – den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så vi dækker os overhovedet ikke ind under noget som helst.
Vi synes, at menneskerettigheder er en god ting, så jeg forstår sådan slet ikke, hvad det er, fru Line Barfod mener at jeg dækker mig ind under, for det gør jeg overhovedet ikke.
Så siger man: Blæse være med borgeres retssikkerhed i skattesager; det er vi sådan set ligeglade med, det er lige meget, men når det kommer til udvisning, er det noget andet.
Altså, undskyld mig, udvisning er ikke en straf.
Udvisning er en retsfølge, og det følger f.eks. af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis, at udvisning generelt set ikke er at betragte som straf.
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Det er en noget selektiv gengivelse af, hvad Kommissionen har sagt til Danmark, som Det Radikale Venstre her delagtiggør Folketinget i.
Det, som Kommissionen har udtalt – og det er så efterhånden nogen tid siden, mens debatten har været vidt omkring – er, at Kommissionen forholder sig til den konkrete udmøntning af aftalen, og den har netop også påpeget, at det afhænger af den konkrete udmøntning, hvorvidt det vil være i strid med Schengenreglerne og reglerne om den fri bevægelighed.
Derfor er jeg helt med på, at Det Radikale Venstre synes, at det værste, man kan gøre, er at sætte hindringer op for ulovlige varer.
Det er en afart af tilgangen til Europa, som jeg slet ikke kan følge.
Jeg er tilhænger af det europæiske samarbejde.
Jeg er varm tilhænger af det europæiske samarbejde.
Jeg tror på, at det er det bedste forum, man kan løse grænseoverskridende problemer i; men at visionen for Europa skulle være, at ulovlige varer og kriminelle handlinger skulle have frit råderum, giver ingen mening.
Derfor kan man sagtens lave toldkontrol og stadig fejre, at vi gik ind i Schengensamarbejdet, for det her handler om ulovlige varer.
Det er ikke mit indtryk, at Kommissionen vil komme med nogen redegørelse – altså, Kommissionen har nogle spørgsmål, og dem vil den danske regering besvare, men forløbet er ikke, at Kommissionen sidder og laver en redegørelse om, om det, medlemslandene nu gør, er i overensstemmelse med reglerne eller ej.
Men det er ikke sådan, at Kommissionen skal forhåndsgodkende det, som den her diskussion handler om, nemlig øget toldkontrol.
Vi har valgt at implementere aftalen i tre faser.
Lige så snart aktstykket har været igennem Folketinget, kommer der yderligere 50 toldmedarbejdere; næste fase, omkring årsskiftet, bliver, at så kommer de resterende 48, så vi kommer op på 98; og den sidste fase bliver de fysiske anlæg, for det kræver planlægning og udbud, og så skal de selvfølgelig bygges.
Det bliver måden, som regeringen agter at gennemføre den politiske aftale på, der er indgået med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-06-21:
Jeg tror, at skatteministeren undervurderer Kommissionen, når han ikke tror, at Kommissionen kommer med en redegørelse.
For problemet er jo, hvis Danmark lykkes med det her, at der er lande såsom Italien og Frankrig, som også har ytret ønske om at have lov til at beskytte deres grænser, der vil lykkes med det, og det ville jo betyde en reel ændring af Schengenaftalen.
Ydermere vil jeg gerne spørge: Hvis Kommissionen nu kommer tilbage og siger, at de stadig væk ikke har fået svar på alle deres spørgsmål, og stiller yderligere spørgsmål, vil Danmark så bare køre derudad og sige: Jamen vi er da sådan set lidt ligeglade, og så må vi se, hvad konsekvenserne bliver af det?
Og mener ministeren ikke, at det vil skade dansk erhvervsliv, hvis vi kommer i konflikt med vores tyske handelspartner, som er primær aftager af danske eksportvarer?
Peter Christensen (V), 2011-06-21:
Hvis jeg skal starte med det sidste, altså at det, at der bliver en øget toldkontrol af ulovlige varer, i fremtiden vil betyde, at danske virksomheder ikke kan eksportere deres lovlige varer, vil jeg sige, at det er den mest mærkværdige diskussion, jeg endnu har lagt øre til.
Jeg vil stilfærdigt gøre opmærksom på, at den toldproces, der foregår i forbindelse med eksport og import af varer, og som jo ofte sker via containere, overhovedet ikke berøres af denne aftale.
Og derfor kan jeg klart afvise, at der skulle være nogen hindring for dansk eksport af varer.
Så er der det politiske i det – og det er måske dér, min forundring bliver størst – at så skulle tyske virksomheder sidde og følge den danske debat og sige, at fordi vi i Danmark øger toldkontrollen, vil man ikke købe danske varer længere.
Hvis der er nogen, der tror på det, skal de være velkomne til det, det er jo et frit land, vi lever i, men for mig er det det rene sludder.