runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-06-02:
Tak, formand.
Når jeg hører fru Margrethe Vestager, må jeg blankt erkende, at det hele lyder sådan lidt mavesurt.
Det lyder i virkeligheden bare, som om den radikale leder er virkelig, virkelig hamrende fornærmet over det forløb, der har været.
For kigger man på det politiske indhold, burde der være så meget i genopretningspakken, som Det Radikale Venstre ville sige var meget tættere på det, de er tilhængere af, end det, S og SF har fremlagt.
Eksemplet med dagpengereformen er jo slående.
Man taler for reformer, og så lægges der nu noget frem, der faktisk bygger på reformer, og så har Det Radikale Venstre meget, meget svært ved at sige noget som helst positivt om det alligevel.
På kort sigter løser S og SF’s plan ikke ret meget og bringer ikke Danmark ud af den aktuelle økonomiske krise …«.
Det siger formanden for Radikal Ungdom.
Hvad er egentlig fru Margrethe Vestagers svar til sine unge i Radikal Ungdom, når de kommer frem med det budskab, at de egentlig godt kan se, at den genopretningsplan, der her er tale om, krone for krone gør det, den skal, mens S og SF's plan måske bedst kan betegnes som en plan, der handler om fugle på taget?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Jamen alt sådan noget drøfter vi jo med hinanden.
Men der er bare en ting, jeg gerne vil have bragt fuldstændig på plads, og det er, at jeg ikke er i nærheden af at være fornærmet.
Jeg er så er vred.
Det er jeg ikke fornærmet over, det er jeg vred over.
For man har valgt, og man kunne have gjort noget andet.
Det er ikke noget med, at det er nødvendigt.
Der er et valg.
Derfor er jeg ikke fornærmet, derfor er jeg vred over, at der bliver ført en politik, der på den måde lukker døre for folk i stedet for at brede det her skønne land ud og bygge på en historie, hvor folk tager ansvar, hvor folk tager initiativ, hvor folk befrugter hinanden, giver viden, indsigt, kreativitet – det, vi har brug for for at skabe vækst.
Det er jeg ikke fornærmet over, det er jeg vred over.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-06-02:
Jamen så var min fornemmelse nok alligevel rigtig.
Jeg formulerede det måske bare sådan lidt mere stilfærdigt.
Så det var jo altså rigtigt, at det her ikke handler om det politiske indhold.
Det handler om forløbet, det handler om vreden over de her ting.
For når man kigger i den radikale plan, er det eneste, der for alvor står om, hvor man så skal finde pengene, at man i stedet for at lave et sådant eftersyn af de offentlige udgifter, som fru Margrethe Vestager henviser til i forhold til skolesektoren osv., har det forslag om at fjerne efterlønnen, som Det Radikale Venstre har og gerne vil finansiere alting med. Det er jo rigtigt nok, at Det Radikale Venstre mener det.
Det er der så ikke skyggen af mulighed for at få igennem i Folketinget, for det har jeg også forstået at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti afviser.
Så hvad er det, der ud fra det gør, at det så skulle være mere attraktivt?
På kort sigter løser S og SF’s plan ikke ret meget og bringer ikke Danmark ud af den aktuelle økonomiske krise …«.
Vi har jo altid kendt Det Radikale Venstre som et parti, der i hvert fald fremhæver sin økonomiske ansvarlighed og vil være sammen med dem, der vil bringe økonomisk ansvarlighed til riget.
Så hvordan forholder det sig med det i forhold til udtalelserne fra formanden for Radikal Ungdom?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
For at sige det ligeud: Hos os er det sådan, at ungdomsorganisationen er en uafhængig organisation.
Og vi er bare uenige.
Vi er i bund og grund uenige.
Det her er ikke en regning, der bliver betalt.
Havde vi hæftet os ved processen, havde det været, sådan som hr. Thulesen Dahl siger, nemlig at vi var blevet fornærmede over processen, så havde vi jo bare sagt klart nej.
For processen har været så elendig.
Det har været så patetisk og ynkeligt et forløb, så man må sig betakke.
Ingen har været inddraget, ingen har været hørt, vi bliver bortvist, alle bliver bortvist, og man kommer frem til noget, som ingen har forudset.
Vi er netop optaget af det indholdsmæssige.
Derfor stemmer vi for vores egen politik, når den bliver fremlagt, og derfor er vi imod den del af det politiske indhold, som vi ikke kan stå inde for, og det er besparelserne på forskning, frie skoler, efterskoler, højskoler, produktionsskoler, voksnes efteruddannelse.
Uanset hvor man er i det her samfund, bør det være en politisk bestræbelse at skabe muligheder i stedet for at lukke ned.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-02:
Jeg vil så skifte tema lidt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan fru Margrethe Vestager forventer at De Radikale vil få indflydelse på udlændingepolitikken i fremtiden, hvis man skulle stå i den situation, at Det Radikale Venstre skal levere de afgørende mandater til en S-SF-regering om nogle år.
Vil man f.eks. kræve, at 24-års-reglen bliver afskaffet, eller vil man lade Socialdemokratiet lave et flertal sammen med VOK-partierne om stadigvæk at bevare 24-års-reglen?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Vi har tænkt os at gøre, ligesom andre partier gør: at komme med vores politik og sige, at det her er det, vi ønsker gennemført.
Så tager vi forhandlingen derudfra, og så må vi finde et kompromis, som kan bære.
Jeg tror, at spørgeren kender fuldstændig fra sit eget parti, at det er en meget konstruktiv måde at gå til det på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Jo, men der er jo bare den helt basale forskel, at VKO kan man faktisk få til at lave reformer, når det virkelig kniber.
Vi så jo, at der kom en dagpengereform.
Da der endelig virkelig var brug for det, kom det faktisk.
Kan man forestille sig, at man kunne have fået hr. Frank Aaen og hr. Ole Sohn til det samme?
Det har jeg utrolig svært ved at forestille mig.
I øvrigt laver vi jo også nogle brede aftaler.
Det er vi meget glade for.
Så må jeg bare angribe hele præmissen.
Ønsker S og SF egentlig at lave et vækstprogram?
Som jeg ser det, har man ikke fremlagt noget.
Man har fremlagt et knips med fingrene-løsning om, at det hele kan løses med 12 minutter, og så skal resten i øvrigt aftales i et baglokale hos fagbevægelsen.
Hvor er det, at S og SF er på linje med Det Radikale Venstre på reformdagsordenen?
Sophie Løhde (V), 2010-06-02:
Hvis man gerne vil forsvare, må man også forklare.
Og nu deltog jeg også selv i debatten i fredags, hvor man slyngede om sig med vidtløftige løfter fra Socialistisk Folkepartis side og fra Socialdemokraternes side.
Problemet med debatten i fredags var – det er jo sådan set grunden til, at vi bliver nødt til at spørge her i dag – at vi ikke fik noget svar.
Hvor er finansieringen til det løfte?
Det nytter jo ikke noget, at vi alle sammen rejser os og går på talerstolen og siger, at vi godt kunne tænke os det, og at vi godt kunne tænke os det, og at vi også har en målsætning om det og det.
Hvis pengene ikke er der, er det jo et tomt løfte.
Så jeg vil gerne bede hr. Steen Gade om i dag at anvise, hvor pengene er bag løftet, og ellers må vi jo tage til efterretning, at det er endnu et i rækken af ufinansierede løfter fra Socialistisk Folkeparti.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg vil bare lige anføre, at denne regering også har sikret sig, at man i højere grad selv skal betale for hjemtransporten, når man kommer til skade på sin skiferie.
Det synes jeg også er ganske rimeligt.
Det er en ubehagelig diskussion, men vi kommer til at tage den, i forhold til hvad det offentlige sundhedsvæsen skal stille til rådighed for borgerne.
Jeg tror, vi kommer ud i nogle diskussioner i fremtiden for netop at kunne bevare en god behandling af de akutte sygdomme og af de livstruende sygdomme og sørge for, at der ikke er nogen tvivl om, at man kommer hurtigt til, og at man naturligvis får den sidste nye behandling.
Så er der altså nogle andre behandlinger, som ligger på grænsen, og man må diskutere, om der skal være brugerbetaling på dem.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Hr. Morten Østergaard siger til Jyllands-Posten den 26. maj: Det er taget direkte ud af det radikale reformprogram, så det er i sig selv godt. Til gengæld siger SF's hr. Ole Sohn, at S og SF vil annullere det meste af aftalen, og til Politiken siger hr. Nick Hækkerup: Man vil med garanti se, at der ikke bliver taget penge fra dagpengeområdet. Når først vi har vundet valget og sidder ved forhandlingsbordet, er jeg sikker på, at De Radikale også vil være lydhøre over for fornuftige løsninger.
Derfor er det jo, at jeg vil høre, hvad De Radikale har af forventninger til det samarbejde, man nu åbenbart committer sig til, i og med man har sagt, at man vil støtte en S-SF-regering og måske også selv være en del af den.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Vi kan stemme for lovforslagene, men vi kan ikke blive en del af en aftale, og sådan er det.
Det er fair nok.
Det er regeringspartiernes valg.
Det, jeg synes er vigtigt, er selvfølgelig, at man følger sin politik til dørs, at hvis det er ens politik, der bliver lagt frem i Folketinget, så stemmer man for den.
Jeg har den forventning, at kommer der et nyt flertal efter et valg, vil vi gøre det, som jo er en del af dansk politisk historie, nemlig indkalde parterne, drøfte, hvordan det ser ud, finde ud af, om det nu er landet, som det skal, og om det er på en rimelig måde.
Men det er jo klart, at når vi stemmer for nu, stemmer vi ikke for det modsatte om de få måneder, der forhåbentlig går, inden vi har et nyt flertal.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Ja, jeg mente naturligvis dagpengene.
Men det lyder jo meget nemt, selv om jeg nu synes, at det ser mere svært ud end som så.
Men så vil jeg gå videre til efterlønnen, for den er De Radikale jo også meget opsat på at få afskaffet.
Der har S og SF jo fuldstændig fredet efterlønnen i deres nye forslag »En Fair Løsning«.
Og igen, hvordan hænger det sammen med de store ambitioner, som De Radikale har på hele reformområdet, at man vil samarbejde med nogle partier, som altså på ingen måde er interesseret i at lave de reformer, som De Radikale ønsker sig?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Nu tror jeg egentlig, at VKO fører i den olympiske kategori efterlønsfredning, men det er så en anden ting.
Det, jeg synes er mest tankevækkende ved situationen, er jo, at Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre er enige om at begynde en afvikling af efterlønnen i 2019.
Derfor forekommer det tudetosset for at sige det ligeud, at den afvikling, vi har brug for, først træder i kraft i 2019, i stedet for at vi begynder den i god ro og orden i dag.
Det synes vi ville være det oplagte at gøre, og det er også derfor, vi har bedt statsministeren om at indkalde velfærdsforligskredsen, hvilket blankt blev afvist ved nytårstid, for da var der slet ikke brug for noget sådant.
Når vi er så optaget af at afvikle efterlønnen, er der én grund til det, og den er, at vi synes, at mennesker, som kan arbejde, skal være på arbejdsmarkedet, fordi det er den eneste mulighed for at få rum til faktisk at gøre noget for dem, der er nedslidte.
Jeg oplever den samme optagethed hos S og SF, og derfor tager jeg det, at vi finder en løsning, med fuldstændig ro i maven.
Frank Aaen (EL), 2010-06-02:
Der er bare ét punkt, hvor Det Radikale Venstre tilslutter sig VKO, og det er med hensyn til de arbejdsløse.
Nu ved jeg godt, at det der med at halvere dagpengeperioden er noget, Det Radikale Venstre har ment i mange år, men hvorfor tilslutter Det Radikale Venstre sig, at en del af regningen skal sendes til de arbejdsløse i en periode, hvor arbejdsløsheden stiger som en del af en hamrende asocial VKO-plan?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Jeg kan et meget, meget langt stykke ad vejen tilslutte mig karakteristikken af VKO's plan.
Vi forsøger at komme igennem med vores reformer, vi afskaffer efterlønnen en gang om ugen, så godt vi kan komme af sted med det, og det samme gælder i vid udstrækning vores ønske om en dagpengereform.
Når vi er optaget af en dagpengereform, er det, fordi vi ønsker, at vores systemer virker for at få folk tilbage på arbejdsmarkedet.
De allerallerfleste mennesker – og det gælder også nu, hvor vi har haft krise, og hvor der stadig væk er udsigt til ledighed – kommer heldigvis i arbejde inden for 2 år.
Og jeg synes ikke, det er et mål i sig selv, at man kan være på dagpenge i lang tid.
Jeg synes, det er et mål i sig selv, at man får mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Og hvis man som ledig har været ledig i 2 år, synes jeg, der må være nogen, der får den idé, at her er et menneske, som har brug for en ny uddannelse, for et brancheskift, for et eller andet andet, hvad det nu kan være.
Og det er baggrunden for det radikale ønske om at ændre på dagpengeperioden og knytte nogle af de andre ting til.
Vi tror, det er bedst, at man kommer tilbage på arbejdsmarkedet, og dermed er en lang dagpengeperiode ikke i sig selv et gode.
Frank Aaen (EL), 2010-06-02:
Nej, det er selvsagt ikke et mål, at folk er lang tid på dagpenge, det giver sig selv.
Og jeg spørger sådan set heller ikke til den velkendte uenighed mellem Det Radikale Venstre og Enhedslisten.
Men jeg har så alligevel altid troet, at når Det Radikale Venstre havde den politik, som partiet nu har, skulle man se de der beskæringer af dagpengeperioden som led i en indsats for samtidig at skabe flere arbejdspladser, altså, at man i hvert fald gjorde noget, for at dem, der så mister deres dagpengeret, får chancen for at få et arbejde.
ikke se nogen som helst sund fornuft i, at Det Radikale Venstre skulle give sig til at hjælpe VKO med deres asociale politik.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Nej, men det er også lidt træls for os, hvis det bliver set som en hjælp, for vi synes sådan set, at VKO kunne have utrolig god gavn af at få en længere ledighedsperiode, også gerne ud over 2 år, og gerne 4 eller 8 for den sags skyld.
Så jeg synes, det ville være ærgerligt, hvis det blev set som en hjælp, og nogen kunne måske endda få den idé, at de skulle ... osv. osv. Jeg tror ikke, det tjener noget at gå ind i selve uenigheden.
Vi har ikke lagt låg på; det er en del af vores idé om, hvordan dansk økonomi bliver genoprettet.
Og når vi er optaget af det reformspor, er det jo bl.a., fordi det giver mulighed for at sikre realvækst i kommunerne.
Og vi synes ikke, det er i orden, at den offentlige sektor skal sakke bagud i forhold til den private, for en del af fundamentet for at have et ordentligt velfærdssamfund er, at det offentlige skal følge med.
Og forudsætningen for det kan vi kun finde i reformerne, det være sig reformer af dagpengene, reformer af efterlønnen, flere udlændinge til Danmark for at arbejde osv. osv.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Jeg vil sådan set gerne starte med at rose, fordi jeg faktisk var utrolig glad for den ordførertale, som fru Margrethe Vestager holdt.
Det hovedfokus, der var på at skabe vækst, er vi meget, meget enige i Liberal Alliance.
Det er den altoverskyggende vigtige dagsorden, som Folketinget har foran sig.
Det ville være rart, hvis der også var andre, der mente det i en større kreds, men sådan er det ikke.
Hvordan kan Det Radikale Venstre skabe en vækstdagsorden sammen med hr. Frank Aaen, der lige har hånet et af de eneste ordentlige initiativer i genopretningspakken, hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt, der gerne vil rulle tingene tilbage og dermed begrænse væksten på alle de områder, hvor det virkelig vil rykke?
Det Radikale Venstre har jo en hel buket af reformforslag og gode ideer, som man kan se på hjemmesiden, men hvordan vil man gennemføre det sammen med de røde partier?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Som jeg sagde i min ordførertale, er noget af det, der har kendetegnet Danmark som en god ting ved vores demokrati, de brede aftaler, og derfor regner jeg da også med, at den optagethed, der er af vækst, af en anden dagsorden ikke forlader Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, hvis de skulle miste flertallet efter næste valg.
Så forventer jeg den samme optagethed af at deltage i det arbejde.
Meget kan man sige om partierne i oppositionen, men det, jeg oplever, er sådan set en dyb alvor i bestræbelsen på at finde veje til, at der bliver vækst i Danmark igen af hensyn til beskæftigelsen, af hensyn til investeringer rundtomkring, at hensyn til det at få en bæredygtig dagsorden.
Det er jo en meget god idé at starte et politisk samarbejde med i hvert fald at være fælles om målene.
Det Radikale Venstres erfaring er, at man ikke får noget ud af at stille ultimative krav.
Det virker i hvert fald sådan, når man ser på resultatet af det, der er blevet gennemført, men det gør vi ikke i Det Radikale Venstre.
Vi kommer med vores politik, og selvfølgelig får vi indflydelse på alle de politikområder, hvor vi er en del af flertallet.
Det giver helt sig selv, sådan er det.
Tage Leegaard (KF), 2010-06-02:
Nu kan jeg forstå på fru Margrethe Vestager, at hun er meget vred, og at hun, når hun er det, ønsker at markere det ved at sige: De andre vil slet ikke lege med mig.
Nu kunne jeg godt tænke mig at vide, om det er sådan, at de partnere, fru Margrethe Vestager tænker sig måske at skulle lege med om et års tid, også skal vide det: Når jeg er vred, så er jeg vred, og så går jeg bare, så I kan egentlig ikke rigtig regne med mig alligevel?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre om det samarbejde, som måske skal være, hvis det uhyggelige skulle ske, at vi får et regeringsskifte og De Radikale og Enhedslisten skal arbejde sammen.
Hvordan vil det så hænge sammen med, at Enhedslisten vil genindføre 4-års-reglen på dagpengeområdet og De Radikale egentlig hellere vil den anden vej?
Hvordan vil man egentlig på de ting til at forenes?
Morten Østergaard (RV), 2010-06-02:
I tiden op til klimatopmødet, mens der stadig væk var fuldt engagement fra den danske regerings side, brugte den jo også Grønland og klimaforandringerne aktivt til at forsøge at skabe international forståelse for problemerne.
Vi har også hørt statsministeren sige – og jeg citerer fra talen
: »Det er rigsfællesskabets styrke, at vi træffer egne valg om udviklingen af vores samfund inden for en fælles ramme.
Men det er også en styrke, at vi står sammen i det internationale samarbejde.«
Når man hører det, hvordan har man det så, når man oplever, at den regering, der godt kunne bruge Grønland, da man arbejdede for COP15, ikke har tid til at deltage i forhandlingerne i Arctic 5, som netop beskæftiger sig med præcis det samme område?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2010-06-02:
Nu er vi grønlændere jo høflige af natur, og derfor vil jeg gerne sige, at det er en intern dansk prioritering, hvilke regeringsmedlemmer der kommer til hvilke møder.
Derfor siger jeg her, at hvis det er sådan, at den danske regering ikke føler sig tilskyndet til det eller er interesseret nok i arktiske spørgsmål, er der faktisk mulighed for at overlade den kompetence til Grønland i henhold til selvstyreloven, den såkaldte overførselslov, tror jeg nok, den hedder.
Morten Østergaard (RV), 2010-06-02:
Jamen det er der jo måske lejlighed til at få statsministeren til at uddybe her om et øjeblik.
Og jeg vil bare spørge hr. Lars-Emil Johansen, høflighed eller ej: Er det ikke en lille smule hyklerisk at sige, at vi står sammen i det internationale samarbejde, når man ikke er i stand til at varetage en forhandling, som foregår på højeste niveau, og som er af vital betydning for Grønland?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2010-06-02:
Jo, jeg mener, at man, når man i henhold til grundloven er forpligtet til at varetage Grønlands udenrigspolitiske interesser, så også bør gøre det på det niveau, det skal gøres på.
Men når det nu ikke har fundet sted, er det altså min henstilling, at der faktisk kan rådes bod på dette forhold, idet der i lovgivningen er mulighed for at uddelegere den forhandlingskompetence, som man tilsyneladende ikke er interesseret i fra dansk side, til Grønland.
Grønland er, kan jeg garantere for, interesseret, og den grønlandske landsstyreformand var helt oppe på dupperne til dette møde og kæmpede for at få lov til at være med.
Søren Espersen (DF), 2010-06-02:
Hr. Høgni Hoydal nævner selv samrådet, vi skal have med statsministeren den 15. juni, og det er også derfor, at jeg tager ordet.
Det er jo ikke noget, jeg skal bestemme, men det er en forvrængning at sige, at jeg har sagt det.
Det, jeg har sagt, er, at hvis Færøerne vedtager den her forfatning, som den ligger, er det en de facto-udmeldelse af rigsfællesskabet, og det synes jeg at man skal holde sig for øje.
Man kan ikke både blæse og have mel i munden.
Selv Dansk Folkeparti har ikke det mindste imod, at Færøerne bliver en selvstændig stat, men så er det det, man vedtager.
Og så kan man jo vedtage de forfatninger, som man vil.
Høgni Hoydal (T), 2010-06-02:
Tak for spørgsmålet og tak for begrundelsen, som jeg forstår delvis set ud fra hr. Søren Espersens synspunkt.
Men grunden til, at man går i gang med at lave en færøsk grundlov med grundlag i det færøske folks ønsker og de færøske politiske partiers ønsker, er, at vi går ind for demokrati.
Det er, fordi det ikke er Statsministeriets jurister, der skal fastsætte, hvilke rettigheder det færøske folk har, og hvordan vi ser vores fremtid udviklet, og hvordan vi mener at vores borgerrettigheder skal fastslås i Færøerne.
Der er intet, der forhindrer, at Færøerne vedtager sin egen grundlov, uanset hvordan man tolker det her rigsfællesskab.
Norge havde sin egen grundlov i 1814 og var i union sammen med Sverige og brugte selvfølgelig denne grundlov til at sige, at når vi så opretter vores egen stat, gør vi det med grundlag i de rettigheder og de processer, vi har fastslået i vores egen grundlov.
Det er simpelt hen ideen bag.
Søren Espersen (DF), 2010-06-02:
Jeg vil gerne stille det klare spørgsmål til hr. Høgni Hoydal: Føler hr. Høgni Hoydal sig forpligtet af den underskrift, han selv har sat herude, da han blev medlem af Folketinget?
Det andet er, at hr. Hogni Hoydal siger, at der intet er til hinder for at lave sin egen grundlov på Færøerne.
Jo, hvis den strider mod grundloven, er der noget til hinder for det.
Og det er det, jeg siger: Det, der foregår på Færøerne, kommer i den forkerte rækkefølge.
Hvis man vil være en selvstændig stat, kan man blive det om 4½ minut, jeg tænker, at vi oven i købet kan nå at lave et forslag til vedtagelse om det her i Folketinget, hvis det skulle være, som vi alle sammen begejstret vil stemme for, og derefter vil vi sige: Lykke til på rejsen!
Så kan man bagefter lave de grundlove, man vil, i sin nye stat.
Men man kan ikke både blæse og have mel i munden.
Det er det, jeg gerne vil bede hr. Høgni Hoydal forholde sig til – og også om at huske mit første spørgsmål.
Husk det første spørgsmål.
Føler hr. Høgni Hoydal sig forpligtet af sin underskrift på grundloven?
Høgni Hoydal (T), 2010-06-02:
Tak for det.
Jeg har underskrevet grundloven, ligesom mine forgængere har gjort det, ud fra den opfattelse, at den danske grundlov gælder på Færøerne som det danske folks grundlov.
Det færøske folk er kun blevet spurgt én gang om sin stilling.
Der valgte de selvstændighed.
Så det færøske folk har ret til at beslutte en ikrafttrædelse af en færøsk grundlov, selvfølgelig har de det.
Det er også det, der ligger i kortene her.
Det er et forslag til en grundlov, der siger, at dersom Færøerne vælger at oprette sig som egen stat, skal man følge nogle helt demokratiske procedurer, hvor folket skal spørges osv. osv., så det er en helt demokratisk proces, og sådan skal man se det.
Men alle de der juristerier, som kommer ind i sagen, gør jo bare, at man glemmer den demokratiske proces, som ligger i det.
Til slut vil jeg bare sige til hr. Søren Espersen, at jeg ser det sådan, at en rettighed ikke er noget, nogen kan give dig, en rettighed er noget, som ingen kan tage fra dig.
Sådan ser vi også denne proces.
Line Barfod (EL), 2010-06-02:
Jeg vil gerne høre, hvordan man egentlig opfatter den danske grundlov på Færøerne, og hvilke rammer man i Færøerne mener den danske grundlov sætter.
Der er det, der står i grundloven, og der er det, der politisk bliver vedtaget, jævnfør at man f.eks. også har givet både Færøerne og Grønland ret til at udskrive skatter, selv om det står i grundloven, at det kun er det danske Folketing, der må udskrive skatter.
Så hvordan opfatter man de begrænsninger, der er i grundlovens bogstav, i forhold til hvad der politisk bliver besluttet?