runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg mener, at den 2-årige dagpengeperiode blev langt bedre, da vi fandt på den nye indfasning – langt, langt bedre – og at vi nu er tæt på at have et fornuftigt dagpengesystem.
Kan det blive bedre?
Men bare at vende tilbage til en 4-årig dagpengeperiode, som om intet var hændt, er jeg heller ikke sikker på er en fantastisk god idé.
Der er ingen arbejdsløse, som har glæde af at være 4 år i ledighed.
Det, de arbejdsløse har brug for, er, at vi som samfund gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at skabe flere arbejdspladser, finde et job til dem, at de får mulighed for, særlig dem, der har fået mindst uddannelse fra starten, at uddanne sig bedre og opkvalificere sig, og at de hurtigt får hjælp til at komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Det er jo også derfor, at vi netop nu sidder og kigger på hele beskæftigelsessystemet, hvordan vi kan gøre det bedre, sådan at vi sikrer, at de arbejdsløse får en mere individuel, mere målrettet hjælp end den, de har fået hidtil.
Med den kombination, et bedre beskæftigelsessystem kombineret med en bedre indfasning, mener jeg faktisk, at vi har fundet noget, der er ganske fornuftigt.
Det er måske ikke det, som skal være til evig tid, og man kan sikkert godt gøre det bedre, men det, vi har fundet nu, er egentlig ganske fornuftigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-03-11:
Nu bliver jeg faktisk sådan lidt i tvivl om, hvad regeringens holdning til dagpengesystemet er, for statsministeren og statsministerens parti var jo ikke bare imod indfasningen af den dagpengereform, de dagpengeforringelser, som Dansk Folkeparti og den øvrige højrefløj gennemførte.
Socialdemokraterne, statsministerens parti, og statsministeren var uenige i, at man skulle forringe dagpengesystemet, og det, jeg spørger til, er ikke, hvad statsministeren og regeringen mener om indfasningen.
Jeg spørger til, om statsministeren mener, at det dagpengesystem, vi har, er fornuftigt og godt, om det fungerer.
Jeg spørger jo bl.a., fordi statsministeren har sagt, at der skal nedsættes en kommission, der skal se på det her.
Jeg må bare sige, at der er tusindvis af mennesker, der falder ud.
Hvor længe skal de vente på, at der kommer en permanent løsning fra regeringen?
Er det ikke så åbenlyst, at vi står med et kæmpemæssigt problem, at det klogeste ville være at rulle de her forringelser tilbage og sige, at det faktisk ikke går, at det ikke fungerer i virkeligheden?
Så kan man jo have en kommission og se på, hvordan det kunne se ud i fremtiden, hvis man vil det.
Men altså, kan man være bekendt over for de mennesker, der falder ud, og dem, som nu er i fare for at falde ud, at man siger: På et tidspunkt nedsætter vi en kommission, som skal komme med noget, vi ved bare ikke hvad?
Hvorfor ikke komme med en løsning nu.
Er det stadig statsministerens holdning, at dagpengesystemet ikke fungerer, altså at vi ikke bare har et indfasningsproblem, men at vi har et dagpengeproblem?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-03-11:
Og der ville det jo være meget nemmere, hvis regeringen startede med at give udtryk for, hvad regeringen mener.
Nu har vi interesseret os for den her sag i mere end et halvt år; statsministeren har holdt pressemøde om det; vi har spørgetimen – og jeg ved ikke, hvad statsministeren mener om det her.
Er det rimeligt med den ordning, man lægger op til?
Jeg forstår, at statsministeren mener, at den ordning, man lægger op til, er EU-medholdelig.
Ja, det er jeg da helt sikker på – selvfølgelig er den det.
Men er det politisk rimeligt?
Derfor forhandler vi også med en regering, som har udvist en eklatant mangel på lederskab ved igennem et halvt år at acceptere at gøre ingenting i stedet for at gøre sådan, som statsministeren foreslår i forhold til de finske dagpenge: at nu skal der tales med Kommissionen, nu skal der tales med kolleger, nu skal man afsøge mulighederne for, hvad der egentlig er af løsningsmuligheder.
Det forstår jeg også at statsministeren er åben over for, hvis børnechecken skrider yderligere, men altså ikke nu.
Det sender jo bare ét signal – det må jeg bare konstatere – nemlig at regeringen ikke vil en løsning.
Selvfølgelig vil vi møde op til møderne, men jeg er da nødt til her at tilkendegive meget klart igen, at det ikke er af denne verden, at Venstre trykker på den grønne knap til det lovforslag, som regeringen har lagt frem, og som fuldstændig ukritisk genskaber en situation, hvor man efter et meget kort arbejdsophold i Danmark kan optjene en fuld dansk børnecheck og sende den hjem til lande, hvor leveomkostningsniveauet er signifikant lavere end i Danmark.
Det får man ikke Venstres opbakning til.
Og hvis det er den eneste løsning, regeringen ser for sig, må regeringen jo bære den løsning igennem med nogle andre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg tror, at jeg skal tolke Venstres og hr. Lars Løkke Rasmussens udsagn sådan, at man gerne vil følge den lovgivning, man selv har været med til at vedtage, og at man derfor – hvis der er udfordringer i forhold til den lovgivning, vi har – også gerne vil bringe den danske lovgivning i overensstemmelse med de konkrete ting, som Kommissionen har påpeget.
Jeg tror, jeg forstår det sådan: Venstre mener, at vi skal følge loven.
Vi skal følge loven.
Jeg fik også noteret ned, at Venstre gerne vil til forhandlinger i Skatteministeriet, hvor vi så, som hr. Lars Løkke Rasmussen siger, skal slippe kreativiteten løs.
Det gør regeringen gerne, lad os bare slippe kreativiteten løs.
Jeg er bare nødt til at konstatere, at de forslag, der indtil nu er kommet fra Venstre, om indeksering af børnechecken ikke er lovlige, og en fradragsmulighed er ikke rimelig, fordi den rammer socialt skævt.
Så nogle af de forslag, vi indtil nu har fået fra Venstre, er ikke lovlige, og dem, som er lovlige, er skæve.
Men jeg vil da gerne gentage opfordringen til Venstre og hr. Lars Løkke Rasmussen: Kom over i Skatteministeriet.
Der er forhandlinger i eftermiddag.
Slip kreativiteten løs, og kom med et godt bud, bare med den forudsætning, at vi skal overholde lovgivningen, for det skal vi her i dette land.
Vi er et retssamfund.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-03-11:
Mange tak for det.
Jamen Venstre kom tilbage.
Altså, Venstre har presset på hele tiden, og når statsministeren siger, at vi skal finde en stille og rolig løsning, så må jeg altså sige, at ja, det er meget stille – og det er da i hvert fald mere stille, end det er en løsning.
For regeringen har siddet på hænderne i mere end et halvt år, hvor man har accepteret og lagt en skrivelse fra Kommissionen til grund uden overhovedet at handle på den, og her i dag er det igen lykkedes statsministeren – jeg hidser mig egentlig ikke op over det, jeg noterer mig det bare, og det tror jeg også danskerne gør – at undgå at udtrykke sig politisk.
Man siger: Jeg kan leve med det, jeg har fuld forståelse for, at nogle andre mener noget, juraen er det vigtigste for mig.
Hvad mener statsministeren?
Når jeg spørger statsministeren om, hvad statsministeren mener, skal jeg høre nogle foredrag om, hvad konsekvensen var af vores lovgivning i sin tid.
Ja, konsekvensen var, at man ikke kunne komme til Danmark og få en fuld børnecheck med det samme, men at man efter ½ år kunne optjene 25 pct., efter 1 år 50 pct. og efter 2 år 100 pct. Det er jo det, statsministeren så med et håndkantslag fjerner i et hug uden at have søgt parlamentarisk opbakning i Folketinget og uden at gå i dialog med partierne.
Først her et halvt år efter får vi så en indkaldelse.
Men jeg kommer i tvivl om, hvad de er.
Jeg kan sige, at Venstre ikke medvirker til at stemme for det forslag, regeringen har fremsat, og som betyder, at der efter vores mening genskabes en uordentlig situation, hvor man kan oppebære fuld børnecheck i Danmark efter meget kort tid på det danske arbejdsmarked og sende checken hjem til det land, man kommer fra.
Det medvirker Venstre ikke til.
Vi medvirker gerne til at finde andre løsninger, der forfølger det, jeg har givet udtryk for er Venstres grundholdning.
Det er jo derfor, jeg afsøger, hvad statsministeren egentlig mener.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Jeg vender tilbage til det.
Nu har hr. Lars Løkke Rasmussen hidset sig meget op her til formiddag.
Jeg synes, man stille og roligt skulle finde en løsning i den her sag.
Det, der undrer mig lidt, er, at man siger, at det ikke er politisk holdbart, hvis man accepterer, at en børnecheck kan sendes til et andet land.
Det, der undrer mig i den sag, er, at dengang VK-regeringen ændrede lovgivningen, var det jo stadig sådan, at man kunne sende børnechecken hjem til et andet land.
Det ændrede man jo ikke, og det har vi ikke ændret på, så sådan har det hele tiden været.
Faktisk viser vores opgørelser, at for året 2012 er det over 90 mio. kr., der bliver brugt til børn, der bor i andre lande.
Vores ændring vil så lægge 20 mio. kr. oven i det.
Så er der nogle politiske spørgsmål i det her.
Jeg lever med, at man kan gøre det, ligesom den tidligere regering levede med, at man kunne gøre det, selv om jeg går ud fra, at man ikke syntes, det var helt fantastisk.
Jeg har fuld forståelse for, at rigtig mange stiller spørgsmålet: Kan det virkelig være rigtigt?
Derfor er det også rigtig godt, at det er blevet afklaret i løbet af den seneste uge, for der er blevet sagt meget, også fra hr. Lars Løkke Rasmussens side, og det er ikke sådan, at det, første dag man sætter sine ben på jorden i Danmark og begynder at arbejde, udløser en børnecheck.
Der skal lidt mere til, og det er også blevet afklaret, på trods af at det var sådan, hr. Lars Løkke Rasmussen fik det fremstillet.
Jeg synes, det, der er vigtigt – og jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Lars Løkke Rasmussen kan gøre det til en mindre detalje – er, at vi er med i et fællesskab, vi har selv været med i en forordning, som angiver loven på det her område, og så bliver vi da nødt til at følge den lovgivning.
Vi er da nødt til at følge lovgivningen og give borgerne de rettigheder, de har, men det skal jo ikke forhindre, at vi konkret herhjemme begynder at stramme lidt mere op på, hvordan vi håndterer dagpengereglerne, f.eks. beder folk, som er i Danmark, og som får dagpenge, om, at de skal lære dansk, når de her er, og at de skal vise sig lidt mere i systemet.
Det er en af de ting, vi vil gøre.
Det skal heller ikke forhindre, at vi i forhold til kontanthjælp vil styrke vores undersøgelse af, om folk ejer noget i deres hjemland, f.eks. en bolig, som vil gøre, at de ikke er berettiget til kontanthjælp.
Vi kan styrke alle de her ting.
Samtidig kan vi gå i gang med de tre ting, som jeg skitserede i forhold til EU, og drøfte med Kommissionen, om der i de tilfælde, hvor der er et så hårdt pres på nogle ydelser, at det skaber en økonomisk ubalance, kan opstilles værn – altså en stille, rolig og håndterbar måde at gå videre med det her spørgsmål på.
Jeg synes, det er meget vigtigere end alt muligt andet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-03-11:
Man kan diskutere, jeg kan leve med det.
Jeg så statsministeren holde et pressemøde tidligere i dag, hvor statsministeren blev citeret for at sige: Juraen er det vigtigste for mig.
Respekt for det alt sammen, men vi befinder os i Danmarks lovgivende forsamling, og vi er politikere, og det, jeg egentlig ønsker her, er en politisk diskussion.
Jeg kan på vegne af mit parti sige, at vi ikke synes, det er rimeligt, at den praktiske betydning af arbejdstagernes frie bevægelighed fortolkes så langt, at man efter et meget kort ophold i Danmark kan sende en check ud af landet, der egentlig oprindelig var en del af det danske skattesystem og afstemt efter det at leve i Danmark, til lande, hvor der er et væsentlig lavere omkostningsniveau.
Det synes vi ikke er politisk holdbart.
Vi synes selvfølgelig heller ikke, det er politisk holdbart at vende ryggen til EU, altså vi bekender os til EU, det frie marked, for for en lille åben økonomi som Danmarks har det været med til at skabe vækst og velstand.
Men vi ønsker ikke, at EU udvikler sig til en social union, vi ønsker, man skal tage det her alvorligt.
Når vi kan se, at omfanget af børnepenge, der sendes ud af landet, på 4 år er blevet fordoblet, er vi nødt til at gøre noget ved det.
Statsministeren bliver ved med at putte sig bag formuleringer, der hedder: Man kan altid diskutere, man kan leve med det, juraen er det vigtigste.
Derfor er det da på tide, at statsministeren ligesom sætter sit personlige lederskab igennem og svarer på spørgsmålet: Hvad mener statsministeren?
Synes statsministeren, at det er rimeligt, er det med til at fremme den folkelige opbakning bag EU-tankegangen?
Skal vi ikke gøre noget ved det?
Det er jo det, der var min opfordring til statsministeren i sidste uge – jeg noterer mig så, at jeg har fået et svar her i dag – altså at statsministeren burde tage det lederskab på sig, sætte sig for bordenden og finde en anden vej.
Man skal ikke komme her og fortælle mig, at man ikke er i stand til at undgå den situation, at udenlandsk arbejdskraft efter meget kort ophold i Danmark kan sende en check ud af landet, hvis man har den politiske holdning til det, at man vil undgå det – også på en EU-medholdelig måde.
Det er da et spørgsmål om at slippe kreativiteten løs, det er et spørgsmål om at gå i clinch, også med Europa-Kommissionen.
Der kan jeg så se, at statsministeren meget overraskende i dag siger, at der ikke er basis for at kontakte Europa-Kommissionen, medmindre det her skrider økonomisk.
Hvor er vi så henne?
Enten er der altså mulighed for at indgå i en diskussion med Europa-Kommissionen, eller også er der ikke, og derfor må vi ligesom tilbage til det politiske spørgsmål: Synes den danske regering, synes statsministeren, at det bare er helt i orden holdningsmæssigt, politisk, at vi vender tilbage til et system, hvor man efter meget kort ophold i Danmark kan sende en fuld børnecheck ud af landet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Først og fremmest vil jeg godt gøre opmærksom på, at der er nogle ting, som ligger uden for det, som en statsminister kan ønske – det går jeg ud fra at hr. Lars Løkke Rasmussen også er klar over – og det er det helt grundlæggende med, at man skal overholde loven.
Det vil sige, at hvis loven angiver, at nogle borgere skal have nogle rettigheder, så skal de borgere have de rettigheder.
Så uanset hvad jeg måtte ønske mig, skal man overholde lovgivningen.
Så kan man diskutere i forhold til børnefamilieydelsen.
Der har været en bred diskussion i Danmark om, hvorvidt det er rimeligt, at man kan sende sin børnecheck ud af landet til børn, der bor i andre lande.
Jeg lever med den udformning, det har fået nu, og jeg konstaterer også, at den tidligere regering levede med det, eftersom man, da man ændrede optjeningsprincippet, jo ikke ændrede det her forhold med, at børnepengene også kunne gives til dem, hvis børn boede i andre lande, og det går jeg ud fra at der er nogle gode juridiske begrundelser for.
Men jeg tror, det er vigtigt at huske i den her diskussion, hvor mange ting jo har været blandet sammen, at også med den tidligere regerings forslag kunne man sende børnepenge ud af landet til børn, der ikke boede her i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-03-11:
Jo, jeg tror jo, at sagen vedrører os alle sammen, og altså i høj grad staten, som jo tegnes på fornemste vis – og det kan ikke blive fornemmere – af statsministeren.
Men jeg noterer mig et tilsagn om, at der ikke er pillet ved nogen forudsætninger, heller ikke i denne overgangsperiode, og det er jeg glad for.
Så kan jeg måske vende mig til et andet emne, som statsministeren også lige berørte – man kunne jo bygge broen til det, ved at statsministeren jo også her siger, at det skal man tale med nogle andre om – og det handler om børnechecken.
Udtrykker det statsministerens politiske ønske om, at sådan bør tingene være?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Som jeg opfatter det, er forudsætningen for aktstykket opretholdt, men jeg vil i øvrigt anbefale, at man tager en snak enten her i Folketingssalen eller direkte med finansministeren om den sag, da sagen jo vedrører finansministerens ressort.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-03-11:
Jeg spørger også kun for god ordens skyld, og jeg må forstå statsministerens svar sådan, men vil gerne lige have bekræftet, at selv om formanden altså så først tiltræder med forsinkelse, vil der ikke stå vakante stole, som statens repræsentanter skulle have siddet på, med den effekt af det, der lå til grund for aktstykket, nemlig at – og nu citerer jeg – i tilfælde af stemmelighed ved beslutninger i bestyrelsen har formanden den afgørende stemme, således at staten fortsat kontrollerer flertallet i bestyrelsen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Som jeg har forstået sagen, er der ikke nogen ændringer i kontrollen i forhold til DONG.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-03-11:
Mange tak for det.
Må jeg ikke først ganske kort sige, at vi er meget tilfreds med statsministerens helt nye position i forhold til det finske dagpengesystem, og der kan statsministeren regne med os.
Men jeg vil nu starte et helt andet sted, for jeg kan forstå via medierne her i dag, at regeringen har besluttet at udnævne en ny bestyrelsesformand i DONG, Thomas Thune Andersen –
det synes jeg er et glimrende valg, og jeg vil gerne komplimentere med det valg – men at vedkommende først skal tiltræde til sommer, og det er sikkert, som det er.
Det giver mig lige anledning til at spørge bare for en sikkerheds skyld, om statsministeren kan bekræfte, at staten også i hele denne overgangsperiode vil kontrollere flertallet i DONG's bestyrelse i overensstemmelse med det beslutningsgrundlag, som lå til grund for Folketingets accept af aktstykket i Finansudvalget i januar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-03-11:
Tak, formand.
Jeg skal selvfølgelig gøre, hvad formanden siger, og overholde taletiden.
Jeg synes, det er en spændende diskussion, vi har her.
Jeg tror heller ikke, det er gået statsministerens opmærksomhed helt forbi, at vi nogle gange har rejst diskussionen om det med børnechecken her i salen.
Statsministeren henviser mange gange her i dag til loven og til, at man overholder loven, så jeg har bare igen også i denne spørgetime taget loven med til statsministeren.
Statsministeren og regeringen har jo valgt det, jeg kan forstå hedder lederskab, nemlig at rette ind efter Europa-Kommissionens anvisninger.
Så når Europa-Kommissionen mener, at den danske lov, som er vedtaget af Folketinget, ikke er i orden, så viser man lederskab fra statsministerens side og retter ind efter Europa-Kommissionen og sidder så den danske lov overhørig.
Det er åbenbart definitionen på lederskab fra statsministerens side.
Jeg tror, der er mange danskere, der kunne ønske sig en anden form for lederskab.
Jeg må sige, at jeg og Dansk Folkeparti synes, det er godt, at regeringen vælger at stå last og brast med vores finske venner i forhold til deres ret til at have deres dagpengesystem.
Og når Europa-Kommissionen ønsker at undergrave det, er det selvfølgelig godt, at der råbes vagt i gevær, og at vi står last og brast med finnerne.
Omvendt kunne man jo ønske sig, at det samme engagement også var der, når det handlede om børnechecken.
For det afgørende her er jo, om man mener, at den retstilstand, som statsministeren mener der er vedrørende børnechecken, er god og udtryk for, hvordan det bør være, eller den ikke er udtryk for, hvordan det bør være.
Derfor er spørgsmålet fra min side til statsministeren blot det enkle, om regeringen og statsministeren mener, at EU-reglerne er i orden, er o.k., hvis eksempelvis en rumæner kan komme til Danmark og tage et job, der minder om et dansk fritidsjob, og så få en børnecheck sendt til børnene i Rumænien.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
Lige det første først: Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der er en tæt sammenhæng mellem EU og vores velfærd.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det, at vi er medlem af EU, det, at vi har et indre marked, at vi har fri bevægelighed, skaber langt mere velfærd, end vi ellers ville haft i Danmark, konkrete arbejdspladser.
Så jeg er ikke et sekund i tvivl om, at EU er rigtig godt for det danske velstandsniveau og også for vores velfærdsniveau.
Når det er sagt, kan der godt være områder, hvor der er nogle særlige diskussioner, vi skal tage, og det, vi har sagt nu – vi har i øvrigt også sagt det tidligere – er, at når der opstår nogle konkrete udfordringer i forhold til nogle konkrete ydelser, vil vi løse det primært herhjemme, men vi vil også gøre, hvad vi kan, i forhold til en konkret forordning.
Det er sådan set det, vi har sagt i forhold til velfærdsydelserne.
I forhold til dagpenge må jeg sige, at der ingen tvivl er om, at den indfasning, der var, af den forkortede dagpengeperiode fra 4 til 2 år var for hård, den var for voldsom, og det var også derfor, at regeringen helt fra dag ét var optaget af det spørgsmål.
Vi forhandlede finanslov med Enhedslisten det første år, vi var optaget af det spørgsmål, og vi har siden da også fundet på nogle rigtig fornuftige løsninger.
Den sidste, vi fandt på, var den bedste af dem alle sammen.
Vi indgik jo for 9 måneder siden aftale med SF og Enhedslisten om, at vi skulle have en langt bedre og mere fair indfasning end den, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti aftalte tilbage i 2010.
Det er ikke en lille ting, vi har besluttet her.
Det er en stor ting, som gør en forskel i mange menneskers privatøkonomi.
Der er familier, som ikke ville have noget forsørgelsesgrundlag, men som på baggrund af de beslutninger, som regeringen, SF og Enhedslisten har taget i fællesskab, rent faktisk har et forsørgelsesgrundlag.
Det synes jeg vi skal være stolte af og tilfredse med.
Og på den måde er jeg rigtig glad for, at den alt for hårde indfasning af den 2-årige dagpengeperiode, som Dansk Folkeparti sagde ja til, har vi nu fået mildnet betydeligt på en måde, som gør en konkret forskel økonomisk for rigtig mange familier.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-03-11:
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Enhedslisten er meget glade for, at statsministeren og regeringen nu anerkender, at der er et problem i forhold til EU og velfærden.
Og vi håber så selvfølgelig – for det er det, der bliver det afgørende – at de ord, der er kommet fra statsministeren i dag, også bliver fulgt op af handling, også når EU siger nej.
Det, jeg vil spørge til, ligger sådan set fint i forlængelse af fru Pia Olsen Dyhrs spørgsmål; det handler om dagpenge.
På grund af dagpengeforringelserne, som højrefløjen og De Radikale gennemførte, har over 30.000 mennesker mistet deres dagpengeret, og i de kommende år vil yderligere tusinder af mennesker falde ud af systemet på grund af dagpengereformen.
Mit spørgsmål til statsministeren er meget enkelt: Mener statsministeren, at vores dagpengesystem er rimeligt og fungerer, som det skal?
Og hvis nej, hvad vil statsministeren gøre, og hvornår vil statsministeren gøre noget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-03-11:
For det første vil jeg sige, at jeg generelt er meget lydhør over for de ideer og de forslag, som kommer fra regeringens støttepartier, og det vil vi selvfølgelig også være fremadrettet.
Og det ærgrer mig lidt, hvis vi ikke også anerkender eller validerer de resultater, vi selv har skabt.
Vi har skabt et konkret sikkerhedsnet for rigtig mange mennesker.
Der var en for voldsom indfasning af den 2-årige dagpengeperiode.
Det, vi nu har skabt, er et sikkerhedsnet, som varer frem til 2016.
Det, jeg så synes der er god grund til, er at kigge generelt på dagpengesystemet.
Det er det, vi gør med vores dagpengekommission, og jeg synes faktisk, at det giver rigtig god mening, at man i den mellemliggende tid spørger: Kan vi indrette dagpengesystemet på en anden og bedre måde?
Oven i det skal man også huske, at det, der er det vigtigste for de arbejdsløse, er at få et arbejde.
Regeringen har gjort alt, hvad vi kan, samtidig med at vi har en sund økonomi, for at holde hånden under beskæftigelsen, skabe mere gang i økonomien.
Det har så også båret frugt, i og med at det går lidt bedre på det danske arbejdsmarked.