runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Jeg kan ikke forstå, hvordan fru Anne Baastrup kan sige, at SF og den øvrige opposition ikke har haft noget indflydelse.
De var trods alt med til at vedtage den navnelov, som i vid udstrækning stadig væk gælder i dag.
Det var jo imod Dansk Folkepartis vilje.
Der havde man da noget at skulle have sagt, måske mere fordi regeringen havde den holdning, men man havde da i hvert fald noget at skulle have sagt på det tidspunkt.
Jeg vil gerne høre: Hvorfra kommer den her nye interesse for omkostninger i forbindelse med sagsbehandlingen?
Jeg husker slet ikke, at det var et tema under den sidste debat, som vi havde i 2005.
Jeg kan ikke huske, at det blev rejst fra nogen partiers side.
Jeg var også inde at kigge på det, der blev sagt ved de forskellige behandlinger sidste gang, og der lagde jeg heller ikke mærke til det.
Så hvor kommer den her nyopfundne interesse fra?
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-13:
Det kan jo ikke undre, at Dansk Folkeparti altså må have armene oppe over det her.
Det er en stor ideologisk sejr, at man nu kan sende et signal ud til befolkningen om, at det er rigtigt nok, det er meget finere, hvis man gifter sig og er i ægteskab, end hvis man bare bor sammen under et tag.
Så det kan jeg da godt forstå man jubler over.
Hvor lander de penge, som nu kommer ind her?
Man kunne sige, at det skulle være et formål med denne her lovændring at dække sagsomkostningerne på kirkekontorerne, hvor man har udgifterne.
Føler hr. Martin Henriksen sig sikker på, at de faktisk også får pengene til at dække de sagsomkostninger, de har på kirkekontorerne?
Eller ender de her i statskassen?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Som udgangspunkt går de jo til en pulje, der skal gå til at sænke kirkeskatten, så vidt jeg husker.
Men man kan jo også sige, at det jo, i og med at det nu kan forventes, at der kommer færre navneændringer som en konsekvens af indførelsen af gebyret, jo alt andet lige vil lette det tryk, der har været på sagsbehandlingen.
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Man må sige om de sager, at de ikke er nemme, og det har Folketingets arbejde også båret præg af gennem de sidste 2-3 år.
Debatterne har været rimelig heftige.
Mit svar til hr. Simon Emil Ammitzbøll må blive det samme, som jeg gav fru Charlotte Fischer.
Jeg forstår godt, at lige præcis i denne sammenhæng, hvor sagen trods alt er af begrænset rækkevidde, og beløbet ikke er alt for voldsomt, vægter andre ting end den parlamentariske proces tungere, når et parti vælger at tage ansvar for landets finanslov.
Det forstår jeg godt.
Så vil hr. Simon Emil Ammitzbøll jo også vide, at i Venstres folketingsgruppe tager vi en diskussion om hvert eneste lovforslag og hvert eneste beslutningsforslag om tingene her, for sagen er jo ikke helt enkel.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-13:
Er det ikke temmelig meget til grin at indføre et gebyr, som man gør sig stor umage med at forklare skal dække sagsomkostningerne osv. osv., og de penge så lander i statskassen, mens de, der sidder og faktisk bruger tid og kræfter og har udgifterne til sagsbehandlingen, altså ikke kan føle sig sikre på at få en krone ind?
Eller hvordan?
Hvad er det lige, hr. Martin Henriksen kan sige til dem, der sidder og har udgifterne på kirkekontorerne, om, hvor mange penge de får til at dække udgifterne til den her sagsbehandling?
Selv om det her gebyr går igennem, er det jo altså adskillige tusinde navneændringsansøgninger, der kommer ind.
Det synes jeg er fint, det har jeg ikke noget imod, men det er da fuldstændig til grin, at de, der har udgifterne, ikke kan regne med at få dækket omkostningerne med det her forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-13:
Jeg vil da godt benytte anledningen til at sige tillykke til den kirkelige ideologiske fløj i Dansk Folkeparti, som nu har fået manifesteret, at ægteskabet er finere end folk, der lever i et papirløst forhold.
Det er sådan, at der er 600.000 mennesker i Danmark, der lever i papirløse forhold, sikkert også en del af Dansk Folkepartis vælgere, om jeg ikke tager meget fejl.
Og hvad er det for et signal, man ønsker at sende til dem?
Det er jo et totalt elitært synspunkt, som Dansk Folkeparti her har påtaget sig, nemlig at prøve at holde ved, at vi skal leve på en måde, som man gjorde tilbage i tiden.
Hvorfor må vælgerne, borgerne i det her land ikke selv vælge, hvordan de vil leve, og blive fri for, at der skal sendes et politisk signal om, at noget er finere end andet?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Jeg mener ikke nødvendigvis, at noget er finere end noget andet.
Nu er mine forældre gift.
Jeg bor sammen med en kæreste, vi har været samboende i 2 år.
Vi kunne faktisk skifte til fælles efternavn efter den her lov.
Jeg synes ikke, at jeg og min kæreste er mindre fine end mine forældre, men mine forældre har valgt at indgå et forpligtende forhold, som er mere forpligtende end så mange andre forhold.
Det synes jeg er helt rimeligt at understrege.
Til det her med, at det skulle være sådan en tilbagevenden til gamle tider: Altså, der er jo mange mennesker, der bliver gift i Danmark.
Der er også mange mennesker, der vokser op i den traditionelle familie i Danmark osv.
Det er noget med at respektere nogle af de værdier, som en lang række danskere rent faktisk sætter pris på i dag, og det gør vi så også i Dansk Folkeparti.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal være noget farligt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-13:
I Det Radikale Venstre synes vi sådan set, at vi skal skabe gode betingelser, også for dem, der lever i et ægteskab og i en kernefamilie.
Vi synes bare også, man skal skabe gode betingelser for dem, der lever i andre familietyper.
Det er sådan set det, der er skismaet i den diskussion, vi har her lige nu.
Hr. Martin Henriksen siger, at der ikke er nogen familieformer, der er finere end andre.
Jeg tror, det alligevel er et fremskridt i forhold til, hvad hr. Martin Henriksen sagde for 2 år siden, da vi sidst behandlede navneloven.
Men nok om det.
Pointen er jo, at når vi kommer til slutresultatet, så står vi tilbage med – hvis vi kunne få lidt ro fra Venstrefolkene – at der er nogen, der skal betale, og nogen, der ikke skal betale.
De, der skal betale, er dem, der ikke lever i et formaliseret ægteskab, som måske har levet sammen i 10, 15, 20 år, og de eneste, de kan takke for, at de nu skal betale, er Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Nu overlever de nok at betale 430 kr.
Det tror jeg de gør.
Men jeg kan stadig væk ikke se, hvad det farlige er.
Jeg kan stadig væk ikke se, hvad problemet er, når man ønsker at signalere – og det er der jo mange, der mener; desværre ikke herinde i Folketinget – at der selvfølgelig er en forskel.
Sådan er realiteterne, og man skal da forholde sig til realiteterne.
Morten Bødskov (S), 2007-04-13:
Ordførerens synspunkter omkring navneloven er jo velkendte.
Ordføreren er vel også medagitator og vel også bagmand for noget af den kampagne, der blev iværksat mod regeringens lovforslag.
Det, jeg godt kunne tænke mig at vide, er: Hvordan er den her ændring så at sige kommet til verden?
For jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti er dem, der ligesom har bragt det ind i forhandlingerne under finansloven.
Kunne ordføreren, som jeg går ud fra har haft ansvaret for noget af det her, ikke prøve at orientere Folketinget om, hvordan sådan noget foregår?
Har man været i dialog med den siddende minister om den her ændring, inden den blev bragt over i finanslovforhandlingerne?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Det var en del af vores udspil til finansloven for 2007, hvori det så indgik.
Og det kunne alle, inklusive forskellige ministre og Folketinget osv.,
jo se.
Det blev så forhandlet på plads med regeringen, som den slags gør i så mange andre forhandlingssituationer.
Det er der vel ikke noget odiøst i.
Man kan spørge sig selv, hvorfor et flertal i Folketinget ikke gik så meget op i økonomien, sidste gang vi havde navneloven.
Det husker jeg i hvert fald ikke man gjorde.
Da talte man vist ikke så meget om, at man skulle have økonomi til at dække den øgede sagsbehandling, der ville komme i kraft af, at flere familier ville skifte navn.
Men det er man så begyndt at interessere sig for i den her sammenhæng.
Jeg synes da, at det vel alt andet lige er en administrativ lettelse, at man kan forvente, at et gebyr vil lægge en dæmper på, at der er flere, der vil skifte navn, som vi kan se i dag.
Så spurgte fru Charlotte Fischer, om det ikke var til grin.
Jeg mener, at den navnelov, der ligger nu i dag, ikke den, vi behandler her, men den, som er den generelle navnelov, er til grin, fordi den simpelt hen ikke respekterer vores kulturelle rødder.
Og jeg synes sådan set godt, man kan have en forventning om, at et flertal i Folketinget kan finde ud af sådan noget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-13:
Jamen det var jo endnu et eksempel på, hvor let man kan bruge formalia til at forklumre den politiske diskussion, og det er hele navnelovsdiskussionen i dag jo også et eksempel på.
Men så skal hr. Søren Pind da få chancen for at forklare, hvad Venstres holdning er.
Er den ændret siden 2005 eller ej?
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll vil stille sit spørgsmål til regeringen, er det jo ministeren, hr. Simon Emil Ammitzbøll skal stille spørgsmålet til.
Hvis han derimod vil vide, hvad Venstres folketingsgruppes holdning er, kan jeg besvare det som ordfører for min folketingsgruppe.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-13:
Jeg vil bare lige have lov til at fortsætte, hvor fru Charlotte Fischer slap, for er det ikke rigtigt, at dengang vi for 2 år siden sidste gang behandlede navneloven, og alle partier undtagen Dansk Folkeparti vedtog den store ændring efter lange og svære forhandlinger, var det faktisk utrolig vigtigt for regeringen, at folk, der ikke lever i formaliserede ægteskaber, men bare lever papirløst, også skulle have de samme muligheder som ægtepar.
Et af argumenterne var faktisk, at i moderne tid lever folk på forskellige måder, og det skal vi altså ikke blande os i.
Var det ikke det, der dengang blev sagt fra Folketingets talerstol, også fra regeringspartierne?
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Nu har jeg sagt det til hr. Martin Henriksen tidligere: Dette er ikke en nyopfunden interesse.
Det var noget, som vi talte med familieministeren om, og vi blev bare enige om, at det ville vi ikke starte med.
Det, der er så irriterende ved hr. Martin Henriksen, er, at han tror, at han har været med til alt.
Men det har han ikke i forbindelse med den her navnelov, fordi Dansk Folkeparti med præsterne i spidsen mente, at det var undergravende for det danske samfund.
Det var jo på det niveau, vi diskuterede.
Det var jo ikke noget, der gik ned i det her i salen, for vi talte sammen udenfor salen.
Det står også ganske tydeligt i bemærkningerne til det gamle forslag, at der er en revisionsbestemmelse.
Så jeg må sige til hr. Martin Henriksen, at der sker somme tider ting i det her hus, som hr. Martin Henriksen ikke kan læse sig til.
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Indholdet af den nye navnelov turde være Tingets medlemmer bekendt, hvorfor jeg ikke på dette tidspunkt skal trætte med en gennemgang, men blot konstatere, at loven indførte nogle meget mere lempelige regler på området, end den tidligere navnelov indeholdt.
Interessen for at benytte sig af disse noget mere lempelige krav i den nye lov har været stor; således er der fra lovens ikrafttræden til januar i år registreret omkring 100.000 navneændringer.
Endvidere forventes det nu, at antallet af navneændringer vil stabilisere sig på ca. 75.000 årligt.
Disse navneændringer er modsat den tidligere ordning gebyrfri, hvilket alt andet lige må antages at have været kraftigt medvirkende til at øge antallet.
Som udgangspunkt er alle ansøgninger om navneændringer efter lovforslaget pålagt et gebyr, men der gives dog visse undtagelser, f.eks. hvis navneændringen sker i forbindelse med vielse eller en ansøgning om navneændring af et barn som følge af forældrenes navneændring.
Dette sker ud fra en betragtning om, at det i forbindelse med en vielse er naturligt at overveje en navneændring, og ud fra en betragtning om, at det er naturligt, at et barn bærer samme efternavn som sine forældre.
Det foreslåede gebyr på 430 kr. svarer til myndighedernes faktiske udgifter ved at behandle sager om navneændringer og er desuden af en så beskeden størrelse, at det næppe kan tænkes at afholde nogen med et dybtfølt ønske om et navneskift fra at gøre det.
Venstre finder den skitserede løsning i relation til betaling af gebyret særdeles fornuftig, idet den sikrer, at man ikke decentralt skal administrere betaling af et kontantgebyr.
Det foreliggende lovforslag fremtræder i det hele som et velafbalanceret forslag, hvor der både er taget hensyn til borgernes ret til navneændringer og myndighedernes arbejde i relation til administrationen af denne ret.
Venstre kan derfor støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2007-04-13:
Lad mig starte med at slå fast, at for så vidt angår spørgsmålet om gebyr, er det sådan set noget, man nok godt kunne diskutere.
Det havde vi også lagt ind som en parameter, det var muligt at diskutere, i det oprindelige lovforslag, som vi var med til at vedtage, så det afholder mig såmænd ikke fra at mene noget om det.
Men i oktober holdt Folketinget på Arken i Ishøj en meget stor konference om samarbejde mellem Folketinget og regeringen.
Et bærende tema var gensidig respekt, respekt for indgåede aftaler, god opfølgning, god orientering osv., og mener Venstres ordfører, at det lovforslag, som vi behandler her i dag, er udtryk for ånden fra Arken, hvis man må være så frimodig at sige det?
Er dette lovforslag, som er båret igennem af regeringen en sen nattetime i Finansministeriet sammen med det eneste parti, som stemte imod det oprindelige lovforslag, udtryk for respekt over for Folketinget?
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Jeg tror, jeg trygt vil overlade åndemaneri til andre partier end mit eget, men det, jeg kan sige om lovforslaget her, er, at det overholder alle de formelle regler, der er gældende i henholdsvis grundloven og Folketingets forretningsorden.
Så kan man altid give sig af med at diskutere proces.
Hr. Morten Bødskov har ret i, at lovforslaget er et udtryk for en aftale indgået mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovforliget.
Man kan altid bruge mange kræfter på netop at diskutere proces, men summa summarum er, at den aftale er indgået, og hvis partier, der føler, at de har båret en temmelig stor del af ansvaret for navneloven – som jo ikke var nogen nem sag – føler en vis vrede over det, er det ikke noget, jeg skal gøre enorme indsigelser imod.
Morten Bødskov (S), 2007-04-13:
Vi, der har været herinde i flere år, kan jo godt høre, hvad hr. Søren Pind siger nu, nemlig at det er dybt pinligt, og at regeringen igen er blevet trukket rundt ved næsen af Dansk Folkeparti.
Adelen lavede kæmpekampagner på internettet, og der blev indsamlet flere tusinde underskrifter, men vi fik lavet et ganske udmærket kompromis og fik sat en revisionsklausul ind, som gjorde, at vi kunne tage alle de bekymringer, der var, op på et senere tidspunkt.
Men midt i processen fremsætter man så dette lovforslag, som jo ikke bare handler om et gebyr, men også har noget indhold, nemlig om hvad gebyret skal betales for og især ikke betales for.
Man genindfører en forskelsbehandling, så det handler ikke kun om proces, og oprigtig talt: Synes hr. Søren Pind, det er i orden, at man ændrer et helt principielt område i en lov en sen nattetime i Finansministeriet fuldstændig uden respekt for den øvrige del af Folketinget?
Synes hr. Søren Pind, det lyser af respekt for Folketingets arbejde og i øvrigt også for en meget bred aftale med den øvrige del af oppositionen?
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Jeg synes ikke, det tilkommer mig at uddele generelle karakterer for folkestyrets arbejde som sådan, men jeg synes, det er rimeligt, hvis partier, som føler, de har båret et meget stort medansvar for at gennemføre en meget vanskelig lovgivning, har behov for at slippe noget damp ud i denne sammenhæng.
På den anden side må jeg også sige, at de parlamentariske realiteter er, som de er.
Dansk Folkeparti valgte at tage et medansvar i finanslovsammenhæng og søgte indflydelse på et område, som var meget afgørende for Dansk Folkeparti, nemlig navneloven.
Jeg tror ikke, det var hemmeligt for nogen, at den proces foregik, og det tror jeg altså man er nødt til at tage bestik af.
Om man så skal beskrive processen som formfuldendt skøn, begynde at synge Ingemanns salmer og alt muligt andet og se solen stå op om morgenen og gå ned om aftenen tror jeg ikke, jeg har lyst til at uddybe yderligere.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Mener hr. Søren Pind, at finansministeren har overtrådt de almindelige parlamentariske regler i en sen nattetime?
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Nej, jeg mener ikke, at finansministeren har overtrådt de almindelige parlamentariske regler, for de almindelige parlamentariske regler fremgår af Folketingets forretningsorden og af Danmarks Riges Grundlov, og her er der ikke overtrådt noget som helst.
Så kan man tale om kutyme i modsætning til regler.
Den diskussion breder sig altid hidsigt her i Folketingssalen, men jeg tror, enhver vil forstå, at jeg ikke har noget som helst behov for at kritisere landets finansminister fra Folketingets talerstol.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Det anerkender hr. Søren Pind.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-13:
Heller ikke jeg synes, der kan siges ret meget pænt om den proces, men når nu hr. Søren Pind ikke er så meget for at tale om proces, vil jeg gerne spørge til noget på indholdssiden.
Da vi gennemførte ændringen af navneloven i 2005, var et kerneprincip jo sidestillingen af samboende med gifte, og det kerneprincip var faktisk noget, vi tillagde rigtig stor vægt.
Vi synes, det er ude af trit med den tid, vi lever i, at man opretholder en eller anden form for diskrimination mellem dem, der er viet, og dem, der har valgt at bo sammen, og det var et kæmpefremskridt, at der kom sidestilling med lovændringen.
Nu indfører man så et gebyr, der igen sænker en mur ned mellem dem, der bliver viet, og dem, der bare har valgt at bo sammen.
Synes hr. Søren Pind, at det passer sammen med ligestilling?
Sender man ikke stærkt modstridende signaler ud til befolkningen?
På den ene side synes man, at de skal ligestilles, men på den anden side synes man, at de, der er viet, alligevel er lidt finere, så de kan slippe for gebyret.
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Det er jo en lang diskussion om, hvad diskrimination er, og vi har den oftere og oftere i denne sal.
Jeg mener sådan set, der er tale om diskrimination, når man behandler noget, der er ens, forskelligt og ikke så meget andet.
Men i og for sig synes jeg ikke, jeg vil gå ind i en mere materiel diskussion om det forhold, men blot anerkende, at Dansk Folkeparti søgte indflydelse i en parlamentarisk situation og indgik et forlig.
Forslaget her er i meget høj grad et udtryk for Dansk Folkepartis ønsker, og det synes jeg ikke der er nogen grund til at lægge skjul på, for det tror jeg at Dansk Folkeparti selv er både glade for og stolte over, og det er essensen af sagen.
Det er det arbejdende folkestyre, det er »give and take« i nogle bestemte forhandlingssituationer.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-13:
Skal jeg forstå det sådan, at hvis man spurgte Venstre som parti og hr. Søren Pind som den politiker, han er, om det er en god idé at indføre et gebyr, der ikke omfatter dem, der er viet, mens man til gengæld bare har at betale ved kasse et, hvis man bor sammen, ville Venstre og hr. Søren Pind faktisk ikke støtte det?
Grundlæggende må jeg jo spørge: Støtter hr. Søren Pind, at samboende og viede skal sidestilles, at de skal ligestilles, altså at der ikke er noget, der er mindre fint?
Hvis hr. Søren Pind gør det, går jeg ud fra, at han også er modstander af det gebyr, som laver et nyt skel mellem viede og samboende.
Søren Pind (V), 2007-04-13:
Fru Charlotte Fischer ved jo godt, at det kan jeg ikke svare ja til, bl.a. på baggrund af Folketingets behandling af arveloven, hvor en af de ting, Venstre kæmpede meget for, var, at der skulle være særlige rettigheder for gifte.
Derfor kan jeg ikke sige med sandhed i stemmen, at jeg går ind for det.
Jeg synes, det må afhænge helt klart af den enkelte lovgivning, hvad der er rimeligt, og her bliver jeg nødt til at sige helt ærligt, at jeg godt forstår, at hvis der er et stort parlamentarisk spil om finansloven, er der noget, som vægter tungere end andet.
Jeg må bare sige som Bismarck: Det kan godt være, at den politiske proces er som at lave pølser.
Når man laver pølser, ser det ikke altid kønt ud, men resultatet smager godt, og jeg synes i og for sig, at resultatet her er ganske udmærket.
Morten Bødskov (S), 2007-04-13:
For dem, som ikke har deres daglige gang herinde, kunne man jo prøve at oversætte det, ordføreren siger, til, at man ikke har været i dialog med ministeren om det her, inden det blev bragt ind i finanslovforhandlingerne.
Skal det så tages som et udtryk for det, nogen går og siger er vægten og balancen i forholdet mellem Konservative og Dansk Folkeparti, at godt nok har Det Konservative Folkeparti ministerbilerne, men det er Dansk Folkeparti, som har indflydelsen på regeringens politik?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Dansk Folkeparti har da indflydelse på regeringens politik.
Det ville da også være kedeligt, hvis vi ikke havde det.
Men jeg synes, der er et fint samarbejde mellem De Konservative og Dansk Folkeparti på en lang række områder, og det synes jeg også der har været på det her område.
Jeg mener allerede, jeg har givet et svar på det under et tidligere spørgsmål, der blev stillet hernede, men hvis man sådan rent praktisk vil have at vide, hvordan det kommer til at foregå ude i virkelighedens verden, synes jeg, man skal stille et spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Jeg må igen bare påpege, at jeg et eller andet sted synes, det er mystisk, at man nu lige pludselig bekymrer sig rigtig meget om, hvordan vi kan få sagsbehandlingen til at køre de steder, hvor man skal lave de her ændringer.
Det var man jo fuldstændig ligeglad med, da man gjorde det gebyrfrit i sin tid – fuldstændig.
Det var slet ikke et tema, det var slet ikke et emne, som oppositionen eller andre ønskede at diskutere.
Men nu synes man lige pludselig, at det er utrolig vigtigt.
Jeg synes, vi skal forholde os til principperne i debatten, og så synes jeg, man skal tage den tekniske del af det under udvalgsbehandlingen.
For det er jo principperne, der dybest set er det interessante her.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Mig bekendt var der en enkelt minister fra Det Konservative Folkeparti, der røg, fordi Dansk Folkeparti ville det.
Nok om det.
Så vil jeg gå tilbage til spørgsmålet om, hvordan De Konservative vil finansiere skattelettelser.
Er det den her model, vi går i gang med, man vil bruge?
For man laver en afgift, som kommer til at ramme alle, og så bruger man indtægterne fra den afgift til skattelettelser.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-13:
Jeg synes, fru Anne Baastrup svinger sig godt op lige nu.
Jeg synes altså, at det er helt naturligt, at man i den her forbindelse, hvor man pålægger befolkningen et gebyr i forbindelse med navneændringer, regulerer ved at modregne i kirkeskatten og i den generelle skat, når det gælder Sønderjyllands Amt.
Det synes jeg egentlig er en helt fair deal, som selvfølgelig lever op til skattestop osv.
Men nu skal man jo ikke glemme, at vi har fået indført én skattelettelse af en ret markant størrelse, uden at vi i forhold til den tidligere regering tog penge fra den anden lomme.
Den her regering har gennemført den første reelle skattelettelse i over 30 år.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-13:
Hr. Per Ørum Jørgensen stod og glædede sig over, at vi tilbage i 2005 lavede en ligestilling mellem folk, der lever i ægteskabslignende forhold, og folk, der lever i ægteskab, med de ændringer vi dengang lavede i navneloven.
Den glæde deler jeg.
om, hvilken del af den ligestilling, vi indførte i 2005, der så er tilbage.