runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2011-04-06:
Derfor er vi selvfølgelig også alle sammen rigtig spændte på, hvordan undervisningsministeren vil træde i karakter på sit nye område.
Det er jo vores fælles fremtid, vi snakker om.
Det er jo det, vi skal leve af.
Det er dem, der skal betale folkepension til mig, når jeg en dag får brug for det, og såmænd også til ministeren, når han en dag får brug for det.
Derfor er det meget stærkt bekymrende, at der nu igen kommer en PISA-test, der viser, at vi ikke lever op til vores ansvar i det her land.
Vi lever ikke op til det ansvar, vi har med at sikre, at også børn med en anden etnisk baggrund end dansk får en god folkeskolegang, så de senere bliver i stand til at gå ind på en ungdomsuddannelse, gennemføre den og komme videre i uddannelsessystemet.
Mit spørgsmål til ministeren er: Hvordan oplever ministeren den situation, at vi nu tilsyneladende sakker bagud i forhold til Sverige, i forhold til Norge, i forhold til vores egne forventninger om, hvordan det går med integrationen og sikringen af, at også de unge med en anden etnisk baggrund end dansk kan få en rigtig god uddannelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Jeg kan starte med at bekræfte: Ja, fru Nanna Westerby tager fejl.
Det er et helt klart tilsagn, jeg kan give: Helt og aldeles tager fru Nanna Westerby fejl.
Historisk set tilfører vi mange penge.
Hvis man ser på, hvor mange penge vi bruger på undervisningen i dag, i forhold til hvor mange penge der blev brugt, da regeringen kom til, kan man se, at vi har løftet området med adskillige milliarder kroner.
Så vi har gjort rigtig meget, og vi er jo også heldigvis i en situation, hvor flere og flere unge får en ungdomsuddannelse.
Når det så er sagt, tror jeg også, det er ret vigtigt, at man ikke bare altid i den politiske diskussion tager afsæt i at diskutere meningsmålinger, som er blevet lavet.
Og i sidste uge havde vi jo en stor diskussion om undersøgelser, der sagde noget helt andet end de undersøgelser, fru Nanna Westerby tidligere har – om man så må sige – turneret rundt med i den offentlige verden.
Men det, der står tilbage, er, at fru Nanna Westerby kan være helt tryg ved det, for jeg tror, at gymnasierne sagtens kan klare den her opgave.
Jeg fralægger mig ikke noget som helst ansvar, men jeg tror på de enkelte institutioner.
Nanna Westerby (SF), 2011-04-06:
Nu har undervisningsmiljøproblemerne på gymnasiet jo været kendt igennem længere tid.
Det er ikke mange år siden, at Arbejdsmiljøstyrelsen foretog en undersøgelse på gymnasiet, der uddelte sure smileys i et omfang, så jeg tror, man ville lukke de fleste virksomheder eller de ville ramme forsiden af de fleste aviser, hvis arbejdsmiljøet stod sådan til på de danske virksomheder.
Så vidt jeg husker det, var det to ud af tre gymnasier, der fik en sur smiley – det er meget alvorligt.
Så det er nogle problemer, der har været kendt længe, og jeg synes da, det er helt rimeligt at spørge, når der kommer 5.000 flere i gymnasiet, hvordan vi så undgår, at det betyder endnu dårligere undervisningsmiljø.
Jeg vil bare gerne høre: Tager jeg fejl, når jeg forstår det sådan, at undervisningsministeren faktisk ikke føler noget ansvar for at gøre noget ved de problemer, som vi kender til med undervisningsmiljøet i gymnasierne, og som man kan frygte bliver endnu større, når der kommer flere elever i klasserne eller flere elever på gymnasierne?
Har undervisningsministeren ikke tænkt sig at tage nogen som helst initiativer på den front?
Mener man virkelig ikke, man er ansvarlig for at levere den ordentlige kvalitet i undervisningsmiljøet?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
SF har, det må jeg indrømme, tit nogle forslag.
Det, jeg sagde, var sådan set meget simpelt: Vi har en struktur, hvor gymnasierne har den frihed, at de budgetterer med de penge, de får ind.
Det betyder også, at de kan indrette sig på en måde, så de har god mulighed for at tilrettelægge de fysiske rammer, lokalerne, på en hensigtsmæssig måde.
Det har jeg nu ikke tænkt mig at gå ned og tage ansvaret for.
Jeg kan love fru Nanna Westerby, at den tillid har jeg til de enkelte gymnasier.
Jeg må også sige, at tiden ikke er – synes jeg – til at bruge meget af folkestyrets tid på at kommentere en måling i en artikel i metroXpress, som jeg ikke har læst.
Det kan selvfølgelig være min fejl, at jeg ikke når at læse alle aviser, og det skal jeg da beklage over for fru Nanna Westerby.
Der er jo også andet end at læse aviser, der fylder i min hverdag.
Derfor tror jeg, at hvis man overhovedet skal gå ind på at kommentere en meningsmåling, som kan være behæftet med meget usikkerhed – der kan være mange fejlkilder i sådan en, og det siger jeg med en vis erfaring som gammel politisk ordfører – vil det bedste, hvis fru Nanna Westerby skal have svar på spørgsmålet om den artikel i metroXpress, være, at jeg så giver det på skrift.
For jeg står ikke her i dag og forholder mig til en artikel, jeg ikke har læst, og som der kan være en række fejlkilder i.
Så simpelt er det.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Jeg vil bare sige til hr. Magnus Heunicke, at man misforstår det helt, hvis man tror, jeg ikke synes, det er en god idé.
Jeg synes da, det er fint, at vi diskuterer det i dag.
Det var bare et tilbud til hr. Magnus Heunicke, for i stedet for at vi om morgenen får nogle gætterier om, hvem der nu har sagt hvad, og hvad der måtte menes, og lidt løsrevne påstande her og der, ville det da være meget bedre, at jeg kom i et samråd, og gerne et åbent samråd, og der i en god sammenhæng over for det samlede Trafikudvalg kunne redegøre for, nøjagtig hvad det er, vi har talt om på de her kvartalsmøder.
Så det er sådan set et tilbud.
Det andet, jeg vil sige, er – og det er sådan set meget klart, men ikke så mange har fået det med i deres referat – at samtlige af de af ministeren udpegede bestyrelsesmedlemmer i samtlige selskaber under Transportministeriet var inviteret til Transportministeriet den dag, så det var ikke sådan et underligt opstået arrangement.
Her er selvfølgelig også DSB’s ministerudpegede medlemmer der, og det er da helt logisk, at de orienterer mig om, hvad de har oplevet på bestyrelsesmødet, og hvordan de har oplevet det.
Og jeg kan bare sige, at jeg ikke har deltaget i nogen møder, hvor man foretog sig det, som hr. Magnus Heunicke hentydede til.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-06:
Det, der bare er problemet, er, at vi kan risikere, at der løbende og hele tiden kommer små historier.
Det bryder DSB ned.
Man kunne måske i stedet for forestille sig, at ministeren påtog sig det ansvar, for ministeren har jo selv hele tiden sagt: Jeg har ansvaret for, at togene kører.
Det ville måske også være rart, at ministeren påtog sig det ansvar, så vi kunne se, at der er en tydelig ledelse over DSB, og så vi slap for alle de småhistorier.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Jeg vil meget gerne have mig frabedt at blive beskyldt for at være magtarrogant.
Det, jeg svarede, var sådan set meget simpelt, vil jeg sige til hr. Karsten Hønge.
Jeg svarede, at papiret nu er oversendt, og så kan Folketingets partier forholde sig til det.
Det havde intet at gøre med magtarrogance i forhold til de, der ikke har en praktikplads.
Det vil jeg meget gerne have mig frabedt at blive beskyldt for.
Regeringen tager det meget seriøst at skaffe praktikpladser.
Det ved hr. Karsten Hønge ganske udmærket godt.
Hr. Karsten Hønge ved også godt, at det går den rigtige vej, hvis man ser på praktikpladstallene.
Det går jeg ud fra at hr. Karsten Hønge i hvert fald er klar over – ellers vil jeg da meget gerne oversende til hr. Karsten Hønge, at det går den rigtige vej.
Der er stadig væk udfordringer, ingen tvivl om det.
En af årsagerne til, at der er udfordringer, er jo på grund af den økonomiske situation og den krise, vi har været igennem. Med hensyn til at have en lang diskussion om sociale klausuler og brugen af dem, var der givet et tilsagn fra min forgænger om at oplyse om regelsættet.
Det er lige præcis det, der er oversendt til Folketinget.
Men jeg kan godt afsløre, at jeg ikke har tænkt mig at indlede en stor diskussion om at indføre sociale klausuler.
Det synes jeg er den forkerte vej at gå, og papiret viser jo også, hvor vanskeligt det er.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Det har jeg jo sådan set svaret på.
Vi har sat tre undersøgelser i gang, og dem afventer jeg.
Når de foreligger, har jeg så tænkt mig, at vi på den baggrund drager konklusionerne; en saglig, faglig debat.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-06:
Det er vigtigt, at der kommer styr på ledelsen af DSB.
Det er vigtigt for passagererne, og det er vigtigt for de mennesker, der dagligt har brug for at køre med toget fra Helsingør til København for at komme på arbejde.
Det er vigtigt, at vi får en overordnet synlig ledelse af DSB.
Derfor er det også meget ulykkeligt, at vi har de løbende historier, som vi f.eks. kunne se i Danmarks Radios fjernsyn i går, der jo påviste, at der tilsyneladende ikke har været tilstrækkelig opfølgning på de løbende informationer om DSB's samarbejde med DSBFirst, som bestyrelsen har fået.
Magnus Heunicke (S), 2011-04-06:
Nu er det jo efter reglen sådan, at det er landets statsminister, som har sat transportministeren i stolen i dag i Folketingets spørgetid, og det er det, som vi møder op til.
Det må vel være fair nok, at vi, når nu statsministeren sender transportministeren herned, selv om det åbenbart er ubekvemt, så også må spørge om den mest aktuelle sag.
Det tror jeg må være fair nok.
Jeg tror også, der er en stor forståelse og et stort håb i Danmark, ikke mindst hos alle os, der brænder for den kollektive trafik, om, at undersøgelserne vil blotlægge forløbet og ikke mindst komme med en løsning til, hvordan vi håndterer det her.
For vi skal jo videre, vi skal have løst problemet, som DSB i øjeblikket er i, for ellers ser det sort ud for den kollektive trafik.
Derfor har mit sidste spørgsmål ikke at gøre med undersøgelserne, men med forløbet med DSB's bestyrelse og den her fyring, som skulle bekræftes på et senere møde.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Nu vil jeg bare sige meget enkelt til hr. Magnus Heunicke, at jeg synes, det er en rigtig god idé, at vi får kortlagt den her sag fuldstændigt.
Det er lige noget, der passer mig, og jeg minder om, at der kører tre undersøgelser for øjeblikket.
Der kører en omkring KPMG, som forligskredsen har sat i gang, og hvor vi gerne vil have undersøgt dels det bud, der blev givet dengang, dels hvordan økonomien har udviklet sig i selskabet DSBFirst, dels om vi kan forlade os på, at de kan køre i fremtiden.
Så er der en advokatundersøgelse, der kører i DSB, og som fuldstændig kommer til at kortlægge, hvem der måtte vide hvad.
Jeg tror, de fleste vil kunne forstå, at det må man tage sig af, når man diskuterer der.
Og når de papirer ligger der, skal jeg nok drage den konsekvens, der skal drages af det.
Men et langt liv i politik har lært mig, at selv om mange vil se det her som en omsorg for ministeren, er det ikke det, der ligger til grund.
Derfor vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke: Jeg synes da, hr. Magnus Heunicke skulle kalde mig i samråd, gerne i et åbent samråd, så skal jeg komme og forklare alting over for et samlet Trafikudvalg.
Det ville jeg da glæde mig meget til, og det er en langt bedre måde end at komme her med nogle løse påstande og lidt gætterier.
Magnus Heunicke (S), 2011-04-06:
Nu har vi jo ikke mindst i det sidste halve års tid kunnet følge med i den tætte kontakt, der har været mellem transportministeren og DSB's bestyrelsesformand, og sådan skal det vel også være.
I forbindelse med finansloven f.eks., hvor regeringen tog nogle penge fra DSB, havde der været kontakt med DSB, og det har der også tidligere i det sidste halve år, hvor DSB's bestyrelsesformand sammen med ministeren var ude med en pressemeddelelse om ændringen af, hvem der skal køre på hovedstrækningen i Danmark.
Også der havde man altså haft tæt kontakt, og derfor er det, at jeg gentager mit spørgsmål her:
Med den tætte kontakt, der har været på en masse andre områder i det sidste halve års tid, skal jeg så tolke det sådan, at der slet ikke har været kommunikation om problemerne her mellem ministeren og DSB's bestyrelsesformand?
Hans Christian Schmidt (V), 2011-04-06:
Jeg vil sige, at det er en meget alvorlig sag, og jeg har selvfølgelig med en vis interesse noteret mig – nu vil jeg se, hvor længe det holder – at oppositionen nu er begyndt at tage det meget alvorligt.
Sådan lød det jo ikke i starten, der skulle man jo mere bruge tiden på at fortælle, at det var en politisk fyring, og alt muligt andet.
Men jeg vil godt kvittere for, at oppositionen nu også har indset, at det er alvorligt.
Jeg skal bare sige, at det, jeg bruger min tid på, selvfølgelig er at sørge for, at der kører tog i den mellemperiode, hvor vi får de undersøgelser, vi har bestilt.
For det kommer til at køre fuldstændig regelret, som vi har besluttet det, nemlig at de undersøgelser, vi har sat i gang, får vi lavet, og når vi har resultatet af de undersøgelser, danner vi os et overblik, og så kan man tage de konsekvenser, man mener der skal tages, men på baggrund af faktuel viden.
Så det, jeg bruger min tid på, er selvfølgelig at sikre, at i tilfælde af at det værst tænkelige skulle ske med det selskab, hvis økonomi jeg jo også kan følge bliver om ikke kortlagt, men som der i hvert fald bliver ved med at kommet nogle oplysninger frem om – og jeg kan kun opfordre folk til at afvente resultatet, når nu undersøgelsen er bestilt; det er jo den måde, man bør behandle det på, nemlig dybt seriøst – vil man stadig væk til den tid kunne sørge for, at der kører tog, bl.a. på kystbanen, for det er jo der, hele problemet ligger.
Magnus Heunicke (S), 2011-04-06:
Tak for det.
Jeg tror ikke, det er overraskende, at det, der er på dagsordenen i dag, er de massive problemer, som vi desværre har set at DSB, det danske togselskab, har oplevet, og som er kommet til offentlighedens kendskab det sidste par uger.
Det er jo nogle problemer, som man i offentligheden først opdagede, den dag DSB's topchef blevet fyret, og siden da har vi næsten hver eneste dag haft nye mediehistorier, altså nye avis- eller tv-historier, hvor nye afsløringer er kommet frem.
Og det, det hele kredser om, er jo, hvem der har kendt til de her problemer hvornår, og selvfølgelig ikke mindst: Havde man kunnet håndtere det tidligere, således at vi havde undgået den her situation, som jeg tror man må sige er stærkt, stærkt problematisk for hele den danske kollektive trafik?
Senest, i går aftes, kunne vi se på DR, at DSB's bestyrelse altså åbenbart allerede sidste år, i modstrid med hvad vi har fået oplyst tidligere, faktisk kendte til en række problemer med dokumentationen af transaktionerne mellem DSB og datterselskabet, og mit spørgsmål til transportministeren er det helt simple: Har ministeren kendt til disse problemer med dokumentationen af transaktionerne mellem de her selskaber?
Har ministeren haft noget kendskab til disse problemer, før DSB's chef blev fyret?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-06:
Ja altså, først og fremmest kan man se på tallene fra 2009 og 2010.
Der kan man se, om der er tale om en stigning eller et fald i antallet af praktikpladser.
Det er jo sådan set meget simpelt.
Der er tale om en stigning, heldigvis er der det, og det er jo på grund af de mange initiativer, regeringen har taget.
Så sent som i går præsenterede regeringen en ungepakke, som også har fokus på, at vi skal hjælpe flere unge ud i dansk erhvervsliv og være med til at sikre, at de gør en særlig indsats, der kan være med til at sikre fremtidens velfærd.
Det er selvfølgelig meget spændende, at hr. Karsten Hønge vil stå og polemisere – men det er fair nok, det er jo en åben debat – om, hvorvidt jeg har læst papiret eller ej.
Jeg kan love hr. Karsten Hønge, at jeg har læst papiret.
Jeg kan også sige helt klart her i Folketingssalen, at jeg ikke mener, at det er den rigtige vej at begynde at indføre flere sociale klausuler.
Hvis hr. Karsten Hønge har læst papiret, kan han jo også se i det, hvor vanskeligt det er, og hvor mange, om man så må sige, udfordringer der er i forhold til de sociale klausuler.
Det kan man se, og det synes jeg sådan set er afbildet meget fint.
Alene diskussionen om muligheden for at lave udbud gør jo, når det er et EU-land, at vi har en lang række udfordringer der.
Det er sådan meget udførligt beskrevet.
Karsten Hønge (SF), 2011-04-06:
Hvordan kan det være den forkerte vej at gå?
Nu er det et tema, vi har diskuteret i lang tid: Hvordan kan vi udnytte potentialet bedre i de virksomheder, som er godkendte, så de tager lærlinge?
Nu er det jo ikke en artikel i metroXpress, som ministeren kan sige, han ikke har haft tid til at læse, hvilket ville være helt o.k.
Her taler vi dog om et papir, som vi har fået oversendt fra ministeriet.
Kender ministeren overhovedet papiret?
Det lyder, som om ministeren nu prøver at glide af på det, fordi ministeren måske simpelt hen ikke kender papiret.
Man siger, at man ikke vil indgå i en diskussion om det, men hvorfor er det lige, at ministeren ikke vil indgå i en diskussion om det?
Det kan jeg tolke sådan, at det er, fordi man ikke tager det, at der er 8.000 unge, der står i praktikpladskøen, tilstrækkelig alvorligt til, at man vil indgå i en diskussion om, hvordan vi kommer problemet til livs.
Det er jo interessant, når ministeren siger, at det går den rigtige vej, for det kommer an på, hvilken vej man vil.
Hvis man vil den vej, hønsene skraber, går det den rigtige vej, for tallet for februar viste, at 7.436 unge står i praktikpladskøen, og tallet for marts viste, at der var 8.002.
Hvordan kan det være den rigtige vej, at man synes, det er godt, at der er mange, der leder efter praktikplads?
Rasmus Prehn (S), 2011-04-07:
Vi vil ingenlunde stikke nogen kæp i hjulet for noget samarbejde.
Vi vil bare stoppe den form for tvang, der er.
Der findes jo kommuner, som oplever det her som tvang.
Der findes kommuner, der siger, at de føler, at de spilder gode ressourcer, gode kræfter på at lave udbudsmateriale, men der kommer ikke nogen virksomheder og byder ind.
De kommer til at bruge en masse kræfter på at lave udbudsmateriale, men der kommer ikke virksomheder og byder ind på de her opgaver.
Den form for unødigt bureaukrati, unødigt papirnusseri, unødigt juristeri vil vi gerne være fri for, siger kommunerne.
Vi har ikke noget imod, at der er udbud af opgaver.
Det kan være fint, men vi synes, at det skal være op til kommunerne selv at bestemme, hvornår det giver mening at sende noget i udbud.
Hvad er det, Venstre har imod at vise tillid til landets kommuner, vise tillid til, at man selv tager ansvar for at bestemme, hvornår noget skal sendes i udbud, og hvornår man springer over og siger, at det klarer man bedst i kommunalt regi?
Bertel Haarder (V), 2011-04-07:
Jeg ved godt, at frihed for SF er frihed til, at alting kan blive, som det er.
Vi andre har altså et lidt mere afslappet syn på det, og vi vil godt presse lidt på, for at man ikke dyrker selvforsyning, for at man ikke er i lommen på dem, der hidtil har gjort arbejdet.
Vi vil godt presse lidt på for, at man udfordres, ved at give nogle andre chancen for at vise, at de kan gøre det lige så godt for færre penge eller bedre for de samme penge.
Det er jo det, det handler om.
Derfor er vi ikke flove over, at vi presser lidt på for at få løftet procenten fra 26,5 til 31,5 i løbet af 5 år.
Det er vel ikke så meget med 1 pct.s løft om året?
Rasmus Prehn (S), 2011-04-07:
Ja, selvfølgelig kan vi gøre det bedre.
Det er jo det, det hele handler om.
Jeg vil gerne starte med at bede ministeren om at bekræfte, at det her beslutningsforslag ikke handler om at afskaffe muligheden for at sende opgaver i udbud.
Det her forslag handler om at respektere det kommunale selvstyre.
Det handler om at give frihed til kommunerne og lade der være respekt omkring det lokale demokrati, altså at lade det være op til kommunerne selv at bestemme, hvornår noget skal sendes i udbud, og hvornår det ikke skal.
Og så handler det i øvrigt om, som ministeren var inde på, at få lavet en undersøgelse af, hvad der er af fordele, og hvad der er af ulemper ved det her, så vi kan blive endnu bedre.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det er det, forslaget handler om, og ikke, som ministeren fik sagt, en måde at forbyde udbud på?
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
I Venstre har vi en lang frihedstradition, at frihed ikke er uden ansvar, og det er under ansvar, og dermed også, at det er en frihed til at sikre, at man konstant overvejer, hvordan man kan få mest muligt ud af de penge, der nu engang er til rådighed.
Jeg må tilbagevise hr. Rasmus Prehns evindelige påstand om, at der er tale om tvang.
Der er tale om en frivillig aftale, der er blevet indgået i forbindelse med de årlige økonomiforhandlinger, oven i købet en aftale, som kommunerne selv foreslår videreført.
Det er jo det, der er det paradoksale, nemlig at man i ramme alvor i dag foreslår fra oppositionens side at afskaffe det samarbejde om en fælles målsætning, som kommunerne foreslås videreført.
Jeg synes, at det fortæller mere om oppositionens holdning eller ideologiske syn på det at spørge til pris og kvalitet, end det fortæller noget om en saglig debat om, hvordan vi hele tiden kan se kritisk på, hvordan vi bruger pengene i den offentlige sektor, og dermed, hvordan vi hele tiden kan overveje, hvordan den offentlige sektor kan køre længere på literen.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-07:
Nu hvor Sophie Løhde bruger sin taletid til at hylde kommunernes lyst til at være med i det her, hvordan forklarer fru Sophie Løhde så, at der er to ud af tre kommunaldirektører, der advarer imod det her, og som siger, at det simpelt hen giver for meget papirbøvl i kommunerne?
Så siger fru Sophie Løhde, at der er det ene gode eksempel efter det andet, og så refererer fru Sophie Løhde til det, der hedder udbudsportalen.dk
Men kan fru Sophie Løhde ikke bekræfte, at udbudsportalen er sådan et best practice-sted, hvor man lægger alle de gode eksempler op?
Det vil sige, at de dårlige eksempler ikke kommer op, og når to tredjedele af landets kommunaldirektører siger, at der også er en masse problemer, får vi ikke dem at se på udbudsportalen.dk.
Så der er en masse viden, man frasorterer.
Det er kun de gode solstrålehistorier, der kommer frem.
Det synes jeg at Venstres ordfører skulle tage at forholde sig til frem for at ryste på hovedet.
Kom ind i kampen, svar på spørgsmålene.
Meta Fuglsang (SF), 2011-04-07:
Jeg synes, vi er henne i en vigtig del af det, der handler om det kommunale selvstyre, og jeg synes jo, det kommunale selvstyre er vigtigt.
Jeg skal slå fast, at jeg synes, at man skal kunne sende ting i udbud, og jeg synes, kommunerne så skal have friheden til at sende ting i udbud også ud over de grænser, som hedder 25 pct. eller 30 pct., hvis kommunalbestyrelsen ønsker det, hvis det er det, der er politikken.
Så spørgsmålet er, om ministeren er klar til at give kommunerne samme frihed, som SF er klar til at give kommunerne, nemlig at man forholder sig til – også holdningsmæssigt, politisk – om vi her ønsker at give bedst mulig service for de kommunale kroner uden at sende i udbud, eller om vi ønsker at bruge udbuddet som en del af den redskabskasse, som vi har her i kommunerne.
Bertel Haarder (V), 2011-04-07:
Når jeg læser forslaget, mærker jeg hensigten, og jeg bliver forstemt.
Det er i hvert fald ikke et forslag, som udspringer af en begejstring for konkurrenceudsættelse.
Jeg mener heller ikke, at enhver konkurrenceudsættelse er et gode, og at enhver privat løsning er bedre, men muligheden for det og det, at borgerne i stigende grad får en valgmulighed, og det, at politikerne i stigende grad får en valgmulighed i forbindelse med konkurrenceudsættelse, er det, vi skal fremme.
Og jeg tror, at det er blevet den almindelige mening i kommunekredse, og derfor tror jeg faktisk, at vi får en udmærket aftale med Kommunernes Landsforening her om en måneds tid, når vi skal forhandle disse ting.
Hvis et område i en kommune gør det rigtig godt, er chancen for, at området får ordren, jo også stor.
Hvis der kommer nogle private, der gør det dårligere, skal de jo ikke have bestillingen – det er der ingen der siger de skal.
Så de kommuner, der gør det godt, kan jo endnu tryggere lade opgaverne konkurrenceudsætte – og det er tryggere i anførselstegn, for jeg mener ikke, der er noget utrygt ved konkurrenceudsættelse, men det er der jo altså nogle der føler, f.eks. visse personaleorganisationer.