runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Hvis hr. Jakob Ellemann-Jensen havde gættet på, hvad Det Konservative Folkeparti nu ville spørge om, tror jeg, at han havde sagt grundskyld – måske.
Det vil jeg så ikke gøre; det vil jeg tale med finansministeren om i morgen.
Jeg vil i stedet røre ved noget, som vel er vigtigt for os alle sammen, og som betyder noget, ved jeg, også for Venstre, nemlig vores fælles folkeskole.
Vi har lavet en folkeskolereform, som vi er glade for langt hen ad vejen.
Vi har dog de minusser, at nu er dagene blevet så lange, og man har fra Folketingets side bestemt, at nu skal børnene, uanset om de har behov for det eller ej, sidde henne i nogle tvungne lektiecafeer med lange dage, og der er flere børnelæger, der siger, at børnene bliver syge, bliver kede af at gå i skole.
Jeg vil blot spørge: Er der en kant for fra Venstres side, hvornår nok er nok, så vi kan glemme stædigheden lidt og tage en drøftelse af, hvordan vores folkeskole skal hænge sammen, og rydde lidt op i det forlig, der har været?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Man skal lytte til alt det, regeringen siger, og man skal lytte til alt det, Venstre siger, for de her ting er jo altså ikke i modstrid med hinanden, og det er derfor, at jeg taler om grøn realisme.
Danmark er foran, og Danmark skal være foran, men vi skal ikke være så langt foran, at vi farer vild.
Det er jo ikke sådan, at jeg har været nervøs for at fremlægge Venstres politik på det her punkt.
Vi mener, at det hensyn til resten af erhvervslivet altså også skal være til stede.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Tak, og tak for velkomsten til ordføreren.
Jeg glæder mig også meget til dialogen og debatten, både i dag og fremadrettet.
I Alternativet er vi enige i grøn realisme.
Grøn realisme er rigtig vigtig, men grøn realisme er jo, at Europa-Kommissionen peger på, at der er 20 millioner jobs inden for grøn omstilling bare frem til 2020.
Grøn realisme er, at over 99 pct. af forskerne inden for området siger, at vi skulle have handlet i går, vi skal handle i dag, og vi skal handle i morgen, for at vi ikke får rigtig store konsekvenser af den her klimaforandring.
Så kunne ordføreren ikke lige uddybe lidt, hvordan han ser grøn realisme?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jeg tror, at Socialdemokraternes i øvrigt i dag usædvanlig velklædte ordfører lidt misforstod den tale, jeg holdt.
Jeg skal gerne komme ned med den bagefter og læse højt, hvis det er nødvendigt.
Regeringen skærer ikke på børneområdet.
Det er også en vigtig prioritet for den nuværende regering at skabe arbejdspladser, for det er altså det, der trækker mennesker ud af fattigdom, nemlig at få et arbejde.
Derfor har man fremsat et finanslovsforslag, som vil prioritere arbejdspladser i hele Danmark.
Vi ser, at væksten er koncentreret omkring storbyerne, og det kan vi ikke være tjent med.
Nicolai Wammen (S), 2015-10-08:
Tak for det, og også tak til Venstres ordfører for én lang tilståelse, når det gælder de ting, hvor regeringen kan bebrejdes sin politik.
Ordføreren fra Venstre mente, at jeg nok ville fokusere på de besparelser, man laver på børneområdet og på ældreområdet, og det havde også været helt på sin plads at bringe det frem, men nu har Venstres ordfører jo selv sagt, at det er sådan, det forholder sig, så det vil jeg ikke koncentrere mig om.
I stedet vil jeg spørge til den finanslov, man har præsenteret fra Venstres side.
Vi er meget optaget af, at der bliver skabt arbejdspladser i Danmark – og også i hele Danmark – inden for det private, og derfor har jeg et meget, meget enkelt spørgsmål til Venstres ordfører: Hvor mange private arbejdspladser vil det finanslovsforslag, som Venstre har fremsat, give?
Nicolai Wammen (S), 2015-10-08:
Det var nogle fine ord, især om mit jakkesæt; jeg tror, at vi køber samme sted.
Men det ændrer ikke på, at jeg stillede et meget enkelt spørgsmål til Venstres ordfører, og det var: Hvor mange private arbejdspladser forventer Venstre at det finanslovsforslag, man har fremsat, vil give?
Det må da være et enkelt svar at kunne komme med her i dag.
Jeg må sige, at jeg har en forventning om, at det er meget, meget få, men jeg vil meget gerne høre tallet fra Venstres ordfører.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Regeringen har fremsat sit finanslovsforslag, og så skal der være forhandlinger.
Så må vi se, hvor de lander, og så tager vi ansvaret for det, vi går med til.
Jeg synes også stadig væk, man skal huske på, at en af de udfordringer, Socialdemokratiet har efterladt os til næste år, er, at man sænker selskabsskatten med en milliard kroner.
Hvis man virkelig mente noget med den her bekymring om den offentlige velfærd, kunne man jo bekendtgøre her i dag, at man var indstillet på, at man godt ville renoncere på den del af skatteaftalen for 2012 og bruge den milliard kroner i vores velfærdssamfund.
Jamen det er bare for at sige det.
For når vi også før valget kæmpede for det, vi gjorde, var det jo bl.a. med henvisning til, at sådan nogle penge ville vi gerne bruge på noget andet.
I stedet for at sænke selskabsskatten vil vi gerne bruge de penge til offentlig velfærd, men det har Socialdemokratiet jo forhindret os i, desværre, og derfor synes jeg, det er lidt modigt af Socialdemokratiet at gå ind i den her debat, men jeg tager den meget gerne.
Maja Panduro (S), 2015-10-08:
Så den konklusion, der står tilbage i dag, er jo i virkeligheden, at når hr. Kristian Thulesen Dahl før valget om de 0,8 pct. sagde, at man stod ved det, så siger man i dag, at man står ved, at man vil blive ved med at sige, at disse prioriteringer er vigtige.
Men det beløb, man lovede danskerne at kæmpe for, er altså åbenbart lige meget nu, for det er jo i virkeligheden en sejr, må man også forstå på Dansk Folkepartis finansordfører, at det i det mindste ikke er nulvækst.
Skal vi forstå det sådan, at væksten i det offentlige forbrug ville være blevet lavere end 0,3 pct., såfremt Dansk Folkeparti var gået med i regeringen, siden indflydelsen jo ifølge hr. Kristian Thulesen Dahl er større nu?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Altså, for det første ved vi ikke, hvad realvæksten ender med at blive.
Der skal være forhandlinger.
For det tredje konstaterer jeg også, i forhold til udgangspunktet fra regeringens side jo lagt, og at der så skal være forhandlinger, at det er et udgangspunkt, der i virkeligheden også har bevæget sig fra partier, der gik til valg på nulvækst, men som ikke lægger en politik for dagen nu, som handler om nulvækst, til også at favne et flertal med et parti, der gik til valg på minusvækst.
Så man kan sige, at i forhold til det her udgangspunkt er vi da kommet et stykke ad vejen.
Nej, det er vi da ikke.
Vi kommer til at arbejde med det her i de kommende år, selvfølgelig gør vi da det.
Men jeg synes bare, at det vidner om, at der sker nogle ryk, som efter Dansk Folkepartis opfattelse er fornuftige ryk, i den retning, der gør det muligt at sikre den velfærd, som vi mener skal sikres bl.a. på sundhedsområdet og på ældreområdet.
Det gælder også f.eks. politiets rammer, hvor vi jo fra den tidligere regering er blevet efterladt med et kæmpe efterslæb i økonomien hos politiet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jeg er glad for den bekymring, for man kan jo sige, at det med garanti vil give flere arbejdspladser, end hvis ikke regeringen tager det tiltag, som regeringen gør.
Det er altså vigtigt at sikre, at arbejdspladser bliver i Danmark, og det vil den politik, som regeringen har præsenteret i sit finanslovsforslag, lægge op til.
Der er det meget glædeligt, hvis Socialdemokraterne har det samme fokus, og det kan jeg forstå på ordføreren at man har.
Så bliver det jo en smal sag i morgen, når finansministeren indkalder til forhandlinger, at få bundet en sløjfe om det fremragende forslag, som regeringen har fremsat.
Jeg er meget enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at det her er et vigtigt område, og jeg bakker fuldstændig op om det, som vi skrev i fællesskab dengang.
Når jeg siger, at vi skal læne os op ad Storbritannien, er det jo, fordi vi en gang imellem – og det er svært – må erkende, at man i Storbritannien er cirka ti gange så mange mennesker, som vi er i Danmark.
Man er en lidt større økonomi, og derfor har man måske lidt større muskler at spille med.
Det mener jeg altså kan bruges som en døråbner for os til at få taget den diskussion med de andre europæiske lande.
Det er også derfor, det står i regeringsgrundlaget, at det her er noget, man ønsker at gøre noget ved.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Tak, formand.
Noget af det, som den britiske premierminister, David Cameron, jo er meget målrettet i forhold til,
er det her med, at der skal gælde et antal år, hvor man bidrager, før man kan hive ydelser den anden vej, altså lige præcis for at være sikker på, at de, der vælger at vandre, vandrer efter arbejde og ikke efter offentlige ydelser.
Det, jeg synes er lidt interessant, er, at en ting jo er at arbejde for det, i forhold til at Storbritannien nu fremsætter nogle krav i EU-systemet og kæmper for dem, og at noget andet er, at vi skal se på og arbejde med, hvordan det i virkeligheden også kan blive til gavn for Danmark, så det ikke kun bliver et spørgsmål om nogle særlige vilkår for Storbritannien.
Hvordan kan vi sikre, at de gode ting, som de i givet fald får kæmpet hjem, også kommer til at gælde i Danmark?
For noget af det, vi i fællesskab skrev i det, vi jo lavede i valgkampen, var det her med at indføre optjeningsprincipper for de her ting.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jeg er meget ked af, at jeg ikke inkluderede hr. Kristian Thulesen Dahl i min række af forestillede spørgsmål.
Vi er bestemt bevidst om den aftale, som vi lavede før valget, mellem de fire borgerlige partier.
Det er vigtigt, at der er en balance imellem det, som vi mener er meget vigtigt, netop at vi kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft til Danmark, men også at vi tiltrækker den arbejdskraft af de rigtige årsager.
Mennesker skal komme til Danmark for at arbejde og ikke for at modtage sociale ydelser.
Jeg vil sige, at der er en del af Storbritanniens ideer om deres fortsatte medlemskab af EU, som jeg ikke er enig i, men i forhold til selve det her med, at man taler om balancen mellem sociale ydelser og vandrende arbejdstagere, skal vi læne os op ad Storbritannien for at sikre en fornuftig løsning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Der var jo en systematik i, hvad det pågældende parti mon ville spørge mig om, og hvad jeg så ville svare.
Men hr. Jakob Ellemann-Jensen nåede ikke til Dansk Folkeparti, så jeg bliver nødt til selv at tage ordet og stille spørgsmålet.
For spørgsmålet er selvfølgelig, om hr. Jakob Ellemann-Jensen og partiet Venstre husker den glimrende aftale, vi lavede i valgkampen, og den hedder »Dansk velfærd i Europa«.
I valgkampen gik vi jo ud i fællesskab og sagde, at der er noget omkring det her med vandrende arbejdstagere og sociale rettigheder og Storbritanniens vej i EU, som er overordentlig vigtigt for os i fællesskab.
Vi har en fælles interesse i at holde Storbritannien inde i EU, samtidig med at vi har en fælles interesse i at få set på de regler, der gælder, bl.a. for sociale ydelser, man kan tage med hen over grænserne osv.
Jeg var inde på det i mit eget ordførerindlæg, så jeg vil meget gerne bruge lejligheden her til at sikre mig, at det nu også er noget, der huskes på i partiet Venstre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Altså, i forhold til det her med, hvad der er realistisk, og hvad der ikke er realistisk, tror jeg, det er vigtigt, at man ikke fuldstændig ignorerer, at Danmark ikke er en isoleret ø i forhold til resten af verden.
Vi bliver altså nødt til at tage højde for, at der er lande omkring os.
Og det er derfor, jeg siger: Vi skal være ambitiøse på det grønne område, vi skal være ambitiøse på klimaområdet; det er vi også, og det er vi også stadig væk med det finanslovsforslag, som er fremsat.
Vi er foran de andre.
Min bekymring går på, at hvis vi rykker for langt foran de andre, flytter arbejdspladser til udlandet, og så flytter forureningen ud til der, hvor der er lempeligere krav. Er det ikke helt oprigtigt vigtigere, at vi får de andre lande med på at forurene mindre og komme med på den bølge, vi er på, og være lige så grønne, som vi er?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-08:
Grøn realisme bliver der sagt.
Det er da dybt urealistisk at slække på de grønne ambitioner; det er da dybt urealistisk over for vores klode, over for fremtidige generationer at sige vissevasse til klimaforandringerne.
I snakker meget om, at I vil fastholde en ambitiøs linje, men I gør det modsatte.
Og så henviser ordføreren til erhvervslivet.
Kim Skibsted fra Grundfos sagde forleden, og jeg citerer: »Regeringen saver den grønne gren over, som Danmark sidder på.
Vi lever godt af grøn eksport, men det kan vi kun fastholde og øge, hvis vi kan blive ved med at udvikle nye produkter.
... Det går ud over vores konkurrenceevne.«
Det er jo rigtigt.
Vi mister førerpositionen på det grønne område med den politik, I fører.
Det går ud over muligheden for at skabe nye arbejdspladser, og det er ærgerligt.
Men uanset hvad og, som sagt, uanset hvad det koster i kroner og øre, er det vores klodes fremtid, det handler om.
Hvordan kan I finde på at gå i den forkerte retning, når det handler om at behandle vores klode ordentligt, når det handler om at tage klimaforandringerne alvorligt?
Det er da ikke realistisk, det er dybt urealistisk.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Hvis det her er fru Johanne Schmidt-Nielsen som målløs, er jeg spændt på at høre fru Johanne Schmidt-Nielsen, når hun ikke er det.
Det her handler jo altså om at have en grøn realisme og en realistisk tilgang til tingene.
I Danmark er vi foran, og det skal vi være, og det er også den nuværende regerings ambition.
Men man skal ikke være så langt foran, at man farer vild.
Vi ved, at hvis vi går for langt foran i forhold til de lande, som vi konkurrerer med, så risikerer vi, at både arbejdspladserne og den forurening, som fru Johanne Schmidt-Nielsen henviser til, flytter til udlandet.
Men forurening er i sin natur grænseoverskridende, og det betyder altså, at hvis vi sætter barren for højt, rykker virksomhederne syd for grænsen, og så får vi tingene i hovedet alligevel.
Det er der altså ikke nogen der er tjent med.
Samtidig risikerer vi at underminere dansk erhvervsliv og særlig dansk landbrug, som vi altså i løbet af de senere år har givet nogle konkurrencevilkår, som ikke er rimelige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-08:
Der er noget, jeg simpelt hen ikke forstår, og det er, at I kan tage så let på spørgsmålet om vores klodes fremtid, vores natur, vores miljø – kommende generationers mulighed for faktisk at have en klode at leve på.
Men når jeg ser ned over regeringens finanslovsforslag og de meldinger, regeringen er kommet med, kan jeg på ingen måde se, at I tager det alvorligt.
Tværtimod bliver man helt målløs, når man ser, hvad I vil på det her område.
I vil skære 150 mio. kr. på klimaindsatsen; Grøn Omstillingsfond, som har hjulpet virksomheder med grøn omstilling, vil I nedlægge; midler til økologi og natur vil I skære ned med næsten 100 mio. kr.; puljen til udvikling af kollektiv trafik vil I nedlægge, og I vil skære ned på området med 1,5 mia. kr.; støtten til klimaomstilling i udviklingslandene skæres ned med 0,5 mia. kr. Og ikke nok med det, I har også meddelt, at I vil opgive målsætningen om at reducere vores udledning af stoffer, der skaber klimaforandringer.
Og så har I også sagt til landmændene, at de godt må gøde noget mere.
Jeg forstår det ikke.
Hvordan kan I tænke så kortsigtet?
Vi har en førerposition i Danmark, og den sætter I på spil; I lader den blive rundbarberet.
Kan I ikke se, at den allerstørste trussel, vi som mennesker står over for, er klimaforandringerne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
I forbindelse med folk, der sidder i flygtningelejre i Syriens nærområde, og som ikke kan få madkuponer nok, fordi FN skærer i det, tror jeg, det er helt afgørende, at vi sørger for at skabe bevillinger, der kan sikre, at man rent faktisk får de forsyninger, man har brug for i flygtningelejrene i nærområderne.
Det ville jeg ikke på nogen måde betegne som noget sekundært eller som noget overfladisk.
Det er da vigtigt, at vi gør det.
Betyder det så, at vi må prioritere en større del af hjælpen dertil?
Ja, og det tror jeg også er fornuftigt, for det giver de her mennesker en større tro på, at de rent faktisk bliver hjulpet i det område, indtil de forhåbentlig kan vende tilbage til deres hjemland på et tidspunkt igen.
Det er jo hele formålet med, at der også internationalt er stor aktivitet, i forbindelse med hvad man skal gøre i forhold til Syrien for at få de kæmpestore konflikter, der er i Syrien, bort igen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jamen netop når vi ser den her hjælp i nærområderne, i konfliktområder, så opstår de her konflikter jo tit, fordi der har været en forudgående fattigdom.
Der kan være ressourcemangel, der kan være store katastrofer i forhold til klimaudvikling osv.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke give mig ret i, at det bliver symptombehandling at gå ud og hjælpe kun i nærområderne?
Det er jo det, vi kommer til med de nedskæringer, vi ser.
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Jeg kan svare så utrolig klart på det spørgsmål: Jeg er for grænsekontrol.
Det var jeg, da jeg var justitsminister, og det er jeg i dag.
Selvfølgelig skal et land og et samfund vide og have styr på, hvad der sker ved dets grænse.
Selvfølgelig.
Og den kriminalitet, vi ser i dag, som er grænseoverskridende både i sin karakter, i sit sprog og i sin udformning, fordrer en grænsekontrol.
Deri tror jeg ikke der er nogen uenighed.
Det, vi kan diskutere, er, hvordan vi klogest indretter den, og der tror jeg ikke, at fysisk udplacerede toldere eller politibetjente er den klogeste vej at gå, for vi kan meget mere end det i dag.
Automatiske nummerpladescannere, opfølgning både i register og i den direkte indsats giver os samlet set et meget bedre overblik over, hvad der sker ved vores grænse på den dansk-tyske side, ligesom de passcannere, vi nu snart opstiller i Københavns Lufthavn, som jo er den største grænseovergang overhovedet for Danmark, kommer til at være et værdifuldt våben for dansk politi.
Men det korte svar er: Jeg er tilhænger af grænsekontrol.
Jeg kunne ikke drømme om at sige, at forholdene omkring vores boliger ikke er væsentlige.
Derfor hører hr. Søren Pape Poulsen mig også sige, at vi godt ved, at der er nogle, der er kommet i klemme.
Vi har sådan set også tidligere givet et tilsagn om, at vi, når vi ser på systemet – kan man sige – og reglerne for det her, selvfølgelig alle sammen skal være villige til at diskutere, om det kan gøres klogere.
Men alle her i salen skal jo prioritere i de kommende år, og apropos boliger så synes jeg, det er fint med fokus på boligejerne, men der er også mange mennesker, der ikke ejer en bolig, og der er mange mennesker, der ikke har råd til at eje en bolig, men som til gengæld gerne vil bo i byen, fordi det er her, de arbejder.
Hvorfor afskaffer en samlet blå blok vores plan, vores strategi og vores satsning på, at der skal være billige boliger overalt, så vi ikke får opsplittede byer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at man vil gøre noget for at få private arbejdspladser.
Det er jeg rigtig glad for.
Det er væsentligt, hørte jeg at der blev sagt, men der er vel ikke noget, der er vigtigere for mennesker end at være trygge i deres eget hjem, at kunne bo i deres egen bolig.
Men pensionister, der har købt og betalt deres hus, kan nu ikke længere blive boende.
De sidder og regner på, hvornår de skal ud.
En helt almindelig familie i et parcelhus i Rødovre skal betale 26.000 kr. i grundskyld.
Det synes jeg da er vigtigt, og det handler også om børnenes tryghed og familiernes tryghed.
Hvordan kan det ikke være væsentligt?
Fru Mette Frederiksen taler varmt om børnefamilierne og om alt det gode, der skal gøres i vores samfund.
Jeg har også forstået det sådan, at Socialdemokraterne definerer sig som et arbejderparti og som nogle, der også gerne vil tage sig af de ældre.
Men der var ikke noget i talen om de her menneskers mulighed for at bo i deres eget hus.
Jeg vil bare gerne spørge, om Socialdemokraterne på noget tidspunkt har tænkt sig at adressere den stigende grundskyld, altså det, at folk bliver jaget fra hus og hjem, et hjem, som de har købt og betalt, men som de på grund af stigende skatter ikke længere kan bo i.
Det er altså også et problem, ikke bare for folk, der bor i nogle områder, som jeg måske kan forestille mig at jeg lige om lidt vil høre er for de særlig rige, for det er mange steder i landet et bredt problem.
Var det ikke en idé at tage fat dér, i stedet for at folk jages fra hus og hjem?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, er boligjobordningen jo en udgift, og de penge kunne bruges klogere.
Det vil være min opfordring, at vi bruger dem til målrettet at understøtte, at der skabes flere private arbejdspladser i Danmark, i hele Danmark.
Så er jeg i øvrigt glad for den problemstilling, som hr. Simon Emil Ammitzbøll rejser, nemlig hvordan vi kan sikre, at færre er på overførselsindkomst, og at flere kommer ud på arbejdsmarkedet.
Hvis der var noget, vi brugte tid og kræfter og ressourcer og energi på som regering, var det jo netop det.
Den kontanthjælpsreform, som rigtig mange af partierne her i Folketinget var med til at gennemføre, virker jo.
Vi har i fællesskab evnet den svære øvelse at flytte unge fra en passiv tilværelse på kontanthjælp uden tilstrækkeligt perspektiv til et liv med uddannelse.
Det er godt gået af alle dem, der var med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-10-08:
Nu deler vi jo sådan set modstanden mod boligjobordningen.
Men når jeg taler om at bruge færre penge, taler jeg om deciderede udgifter, som skal være lavere.
For det, jeg frygter, når en socialdemokrat vil afskaffe en boligjobordning, er, at så finder man på at bruge flere penge til offentlige udgifter i stedet for at lette skatten, som var det, Liberal Alliance ville have gjort.
Så vil jeg bare forklare i forhold til det med de dårligst stillede.
Vi har en utrolig stor omsorg for at få langt, langt flere med i arbejdsfællesskabet, og vi er kede af, at den socialdemokratiske model lukker folk ude af arbejdsfællesskabet, ekskluderer dem fra det fællesskab, det er, og de værdier, der er i at kunne gå på arbejde og give det videre til sine børn.
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Jeg synes sådan set, at hr. Søren Pape Poulsen har ret i, at der kan være et problem med grundskylden for nogle af husejerne.
Det er bare ikke vores største problem.
Jeg forsøgte faktisk meget målrettet i min tale i dag at fokusere på, hvad jeg synes er Folketingets væsentligste opgaver i det efterår, der står foran os.
Og der er det kernevelfærden, det er det at skabe flere private arbejdspladser, det er at sikre en ordentlig balance i udlændingepolitikken, og det er at skabe et mere retfærdigt dagpengesystem.
Det er det, der er vores førsteprioritet.
Jeg ved godt, at der er husejere, der er i klemme på grund af de her regler, men jeg mener, at der er opgaver, vi skal løse, inden vi kommer så langt.
Peter Skaarup (DF), 2015-10-08:
Jamen jeg bliver jo så lidt i tvivl alligevel, når jeg nu hører fru Mette Frederiksen her i dag.
Det er super, at Socialdemokraterne er blevet tilhængere af grænsekontrol, vi er glade for at høre, at man tilslutter sig Dansk Folkepartis ønske om det, men så siger man bagefter, at det ikke gør det, og at vi ikke kan bruge placering af politi og toldere på grænsen til noget.
Og så er vi lidt tilbage ved den her intelligente grænsekontrol, det mener man åbenbart, og så mener vi andre åbenbart, at der skal være en uintelligent grænsekontrol.
Er vi ikke enige om, at skal vi reelt have en grænsekontrol, hvor man også laver den registrering, som jo i øjeblikket ikke finder sted, systematisk af de personer, der kommer til Danmark, så skal der langt flere betjente og toldere til?