runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg hørte ikke noget egentligt spørgsmål, men nærmere et par tanker og et par kommentarer, og fred være med det.
Vi er ikke enige på det her punkt.
Det Konservative Folkeparti synes, det er at bevæge sig væk fra den danske model, hvor arbejdstagere og arbejdsgivere ordner de her ting.
Karsten Hønge (SF), 2015-12-17:
Det er altså en trist bekræftelse af, at det var sukkersøde ord og ingen handling.
Uden stærke organisationer, der kan indgå legitime aftaler, der i den forstand slår igennem på arbejdsmarkedet, giver det jo ganske enkelt ikke mening at tale om en dansk model.
Så derfor vil der jo være forskel på overenskomsterne.
Ellers ender det jo i det rene vilde vest.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Det er simpelt hen, fordi den højesteretsdom gør, at tæppet er blevet trukket væk under den tradition, man har haft på det her område, for at have ordnede forhold.
Så længe vi ikke griber ind, får vi en langsom, men sikker underminering af arbejdsmarkedet her, som kan gå ud over sikkerheden.
Og det er fuldstændig rigtigt, at lovforslaget vil sikre en tilbagevenden til den retstilstand, der var før højesteretsdommen.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Det er en ren fornøjelse at sidde og høre på hr. Rasmus Prehn, når han er på Folketingets talerstol.
Med hensyn til spørgsmålet om retstilstanden, som ordføreren var inde på, og hvor han netop tog fat i højrefløjens opfattelse af, hvad der var retstilstanden før og efter højesteretsdommen, vil jeg spørge, om det ikke netop er sådan, at det her lovforslag betyder en hug- og stikfast tilbagevenden til retstilstanden før højesteretsdommen.
Det er altså højesteretsdommen, der totalt har ændret på retstilstanden i landet på det her område.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
køre-hvile-tid har ordføreren ret i det bliver reguleret andre steder.
Men det forhold, at man har tålelige lønog arbejdsvilkår, så man ikke sidder og falder i søvn bag rattet, fordi man er udmattet, og fordi man alene skal tjene pengene hjem på provision, er noget, der bliver reguleret i overenskomsten, og det har noget med sikkerhed at gøre.
Og så vil jeg med hensyn til det med at samarbejde og indrømme fejl sige, at vi Socialdemokrater er meget ydmyge; vi er parat til at lære af ting og at gøre det på en anden måde.
Jeg synes jo bare, at vi her inviterer til udvalgsarbejde, og der kan Venstre jo komme med sine forslag, og så kan vi få lavet lovforslaget, som det skal være, så vi kan få løst det her i stedet for at udskyde det yderligere.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Jeg vil gerne kvittere for det, jeg opfattede som en indrømmelse, nemlig at man måske kunne have grebet det lidt klogere an, og at man faktisk også godt kunne have snakket med Venstre.
Det er fint, man taler med Dansk Folkeparti, det er altid godt.
Så var ordføreren inde på, at det her har meget med sikkerhed at gøre, at det var trafiksikkerhed osv., og vi er jo alle enige om, at der skal være sikkerhed, specielt når der er store køretøjer og sådan noget.
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Prehn om noget, når nu han relaterer det til overenskomsterne
: Hvor er det, sikkerheden bliver reguleret?
Er det i overenskomsterne, eller bliver køre-hvile-tid og den slags reguleret i et helt specielt regelsæt på EU-niveau, der intet har med overenskomster at gøre?
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Set i lyset af Venstres ordførers kritik her kunne det godt være, vi skulle have grebet tingene an på en anden måde.
Det, vi gjorde, var jo bl.a. at sende forslaget til Dansk Folkepartis ordfører for at få Dansk Folkeparti til at spille ind med de ændringer, som de kunne have lyst til, men det kunne da også godt være, vi skulle have kontaktet Venstres ordfører.
Vi var optaget af, at der skulle ske noget handling på det her område, fordi vi ved, det handler om sikkerhed, og så tænkte vi, at når først lovforslaget ligger der og vi skal have det i udvalgsbehandlingen, er der jo tid nok til at lave den her juridiske undervognsbehandling, som der skal til for at få det til at passe, så alle kan blive enige.
Det er i virkeligheden bare for at skubbe på og sikre, at der er noget handling, og jeg synes, at Venstre skulle melde sig konstruktivt ind og stå klar i synshallen, når vi kommer med lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Ja, så fik vi introduceret et nyt begreb i dansk transportpolitik, nemlig en juridisk undervognsbehandling.
Det må jeg sige; den må vi lige gemme til en anden lejlighed.
Jeg forstår, at sagen her er vigtig for Socialdemokraterne og også de andre forslagsstillere, og der er vi jo sådan set enige, og det er fremgået af debatten her.
Men når det er så vigtigt for Socialdemokraterne hurtigt at få et resultat på det her område, hvorfor genfremsætter man så præcis det samme forslag som det, vi behandlede i maj måned?
Det fremgik jo dengang tydeligt af debatten, at vi var nogle partier, der havde problemer med en række ting i det her lovforslag, og det har vi haft i debatten, men hvorfor bruger man et hundrede procent genbrug?
Hvis man følte, det var så vigtigt, hvorfor har Socialdemokraterne så ikke inviteret til forhandlinger om det i løbet af efteråret, så kunne det være, vi kunne have klaret knasterne og fået det gjort færdig til nu?
Hvorfor er der ingen forhandlinger, hvorfor laver man bare hundrede procent genbrug, hvis det er så vigtigt?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg er godt klar over, at der findes overenskomster, som man på en del af venstrefløjen ikke har særlig høje tanker om, og som man ikke finder legitime.
Det er i hvert fald det, jeg hører fra spørgeren.
Jeg synes, det må være op til parterne at definere, hvad der er en god overenskomst på området, og det mener jeg ikke vi skal blande os så meget i herinde på Christiansborg.
Det, der kan bekymre mig som konservativ ordfører, er, at vi viger bort fra den danske model, hvor vi lader det være op til arbejdsmarkedets parter at lave den her type aftaler.
Derfor ønsker vi ikke Folketingets lovgivning på det her område.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Ordføreren er mest tryg ved, at transportministeren kommer med et lovforslag, og det er jo ikke så mærkeligt, for han tilhører trods alt regeringspartiet.
Så det er fair nok.
Men man kan selvfølgelig i den forbindelse undre sig over, hvorfor ministeren så ikke har et nyt lovforslag med i lovprogrammet.
Sandheden er vel, at man går ind for det nu, fordi man er blevet presset af, at vi, en række partier, har genfremsat det her lovforslag.
Ordføreren siger, at man gerne vil have justeret forslaget, og at man også har nogle konkrete ændringer, man vil tilføje.
Så er det, jeg spørger: Hvad kan det være for nogle ændringer?
Man vil i retning af, at det ikke må rette sig mod kun ét fagforbund.
Jeg kan ikke se nogen steder i lovforslaget, at det her retter sig mod ét fagforbund.
Er det det, man vil prøve at gøre op med, altså hele ideen om kollektive landsdækkende overenskomster, som jo er et forsvar for gode løn- og arbejdsvilkår for de chauffører, som kører gods, bus, taxa?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Jamen hovedspørgsmål her er jo, at vi skal have ryddet op, og det har jeg tilkendegivet flere gange.
Og jeg er mest tryg ved, at det er ministeren, der nu fremsætter et decideret lovforslag.
Det vil ske snart, som ministeren har tilkendegivet.
Og så tager vi højde for de ting, vi er nødt til at håndtere i kølvandet på NORTRA-dommen, og vi tager højde for de betænkeligheder, som er lagt frem i forhold til det her.
Lad nu være med at få det til at handle om, hvem der lægger navn til et lovforslag.
Det er, som om det her er et helligt skrift, der for enhver pris skal gennemføres.
Sådan ser vi det ikke.
Lad os få løst problemet.
Det er det, det handler om.
Som hr. Rasmus Prehn ved, har der været en række store sager, der er blevet fejet ind under gulvtæppet af den tidligere regering, f.eks. hele oprydningen i takststrukturen og andre meget store sager, som vi har brugt meget tid på hen over efteråret, hvilket har været helt påkrævet.
Så jeg må fuldstændig afvise, at regeringen ligger på den lade side, når det gælder dansk transportpolitik.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-17:
Jeg undrer mig også over den her skiltning.
De fleste af os mener, at det her enten er et brud på boligens ukrænkelighed, på den private ejendomsret, eller også at det ikke er det.
Jeg vil derfor høre: Når nu det er, at De Radikale foreslår, at man ikke skal have lov til at gå ind på privat grund uden en dommerkendelse, når der er tale om et bygningsarbejde på under 50.000 kr.,
hvad er så årsagen til, at man her synes, det er en krænkelse af den private ejendomsret.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-17:
Jeg kunne jo vende den om og spørge, hvad der sker, hvis SKAT kommer ud til et sted, hvor der f.eks. foretages en større tagrenovering, en udskiftning af et tag, og man kan se, at der løber en masse folk rundt, og der ikke er nogen skiltning, sådan som loven påbyder at der skal være.
Så synes jeg jo, man kan have en berettiget mistanke om, at der foregår et eller andet, som ikke burde foregå, og så synes jeg, det er lidt mærkeligt, at SKAT ikke har mulighed at gå ind og spørge den pågældende virksomhed, hvorfor de ikke har sat skiltet op.
Det har de jo ikke mulighed for nu.
Der kan jo – hvis man endelig skal tage det – stå 20 sorte arbejdere fra et andet land, og så kan de fra SKATs side bare stå ude på gaden og se, at der ikke er blevet skiltet, uden at have mulighed for at udføre en kontrolbeføjelse.
Det synes jeg er lidt mærkeligt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-17:
Men det, som det ender med, er jo, at det er borgernes grund, som man går ind på, og der er det også en krænkelse af deres privatliv, som grundlovens § 72 jo beskytter.
Og jeg synes, der er en kæmpe forskel her, for man sammenligner det med, at der er nogle regler om skiltning på privat grund, hvor nogen skal skilte, hvis de har en entreprise på over 50.000 kr.
Så kan man jo også bare sige, at SKAT må gå ind, hvis der er en værdi på over 50.000 kr., og der er altså en kæmpe forskel på de to foranstaltninger.
Altså, det ene er, at der skal sættes et skilt op om, at der er et arbejde, og det andet er, at man bare kan gå uhindret ind på en privat grund uden om grundlovens § 72.
Jeg synes altså, det er en lidt dårlig sammenligning at kæde de to ting sammen.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-17:
Det er typisk chikane mod De Radikale, nej, just joking.
Jeg synes faktisk, det er et helt naturligt kompromis.
For det følger jo af lovforslaget, at man i forvejen skelner imellem større byggerier på over 50.000 kr. og lavere, f.eks. også i forhold til kravet om skiltning.
Og nu skal vi lige passe på, for det her er jo, kan man sige, en kontrolbeføjelse, og det er noget andet end en dommerkendelse.
En dommerkendelse bruger man, når man skal lave efterforskning, og når politiet ifølge straffeloven har en berettiget mistanke om, at en borger har begået noget kriminelt, men det er noget andet, når SKAT bare skal udføre en kontrol, og det er jo ikke borgeren, der skal udsættes for kontrol.
Det er jo altså den virksomhed, der udfører det sorte arbejde, eller som ikke gør det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-17:
Og først tak til De Radikale for trods alt at komme med et kompromisforslag.
For det er jo rigtigt, at retssikkerheden for danskerne er utrolig vigtig, og at man sikrer, at der skal en dommerkendelse til, inden man går ind på privat grund.
Men samtidig kan der være noget i forhold til tempoet, altså hvor hurtigt SKAT kan få en tilladelse, og der er der bare noget, jeg ikke helt kan forstå i De Radikales forslag.
Man er enig i, at det er vigtigt, at borgerne skal have en retssikkerhed, medmindre det er over et vist beløb.
Synes den radikale ordfører ikke, det er lidt mærkværdigt, at man på den måde gradbøjer retssikkerheden?
For det drejer sig jo lidt mere om, at det er et princip, hvor man spørger, om nogen skal have lov til at have deres private grund i fred.
Men det skal man jo så åbenbart ikke, hvis det er over 50.000 kr.
Altså, jeg synes jo, det er lidt mærkværdigt, at det er det kompromis, man er kommet frem til, men trods alt tak for forsøget.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-17:
Mange tak.
Når jeg tager ordet, skyldes det, at vi fra radikal side har gjort noget, vi meget sjældent gør.
Vi har nemlig stillet et ændringsforslag uden for betænkningen.
Det skyldes, at vi her har at gøre med den såkaldte retssikkerhedspakke – pakke og pakke er så meget sagt, for der er blevet luget godt ud i den, så der er sådan set kun et forslag tilbage, nemlig det her med, om man fra SKATs side skal have lov til at føre kontrol i private haver.
Det har jo været genstand for en meget hed debat her i Folketinget, fordi det er et svært spørgsmål.
På den ene side har vi borgerens retssikkerhed – den private ejendoms ukrænkelighed, som jo er grundlovssikret – og det, at borgeren skal have lov til at være i sin have i fred, og på den anden side har vi hensynet til vores fælles retssikkerhed, kan man sige, altså det, at SKAT har de beføjelser, som de skal have, for at kunne komme sort arbejde til livs.
Og man skal jo huske på, at det ikke er borgerne, der her bliver kontrolleret.
Det er faktisk virksomhederne, der bliver kontrolleret, hvis de er der.
Det har vi haft grundige og lange diskussioner om i den radikale gruppe, og vi fandt frem til, synes vi selv, et virkelig godt kompromis, nemlig at sige, at der er en bagatelgrænse for, hvornår man skal kunne føre kontrol i private haver.
Der er faktisk i forvejen i lovforslaget en sådan bagatelgrænse, idet der jo står om skiltning – altså det, at man ligesom skal skilte med, når man har større byggerier, hvem der foretager arbejde for en – at det er ved et arbejde for over 50.000 kr., altså ved større bygningsarbejder, at der er et krav om skiltning.
Så vores helt enkle forslag er, at man gør det samme i forhold til kontrol i private haver: Hvis man har et større byggeri for over 50.000 kr. og der f.eks. ikke er blevet skiltet, som loven nu påbyder, har SKAT også mulighed for at gå ind og kontrollere, hvorimod SKAT ved alle mindre byggearbejder og ting og sager, der foregår i private haver, ikke har den mulighed.
Det synes vi faktisk er et godt radikalt kompromis.
Og vi tænker også, at det må ligge lige til højrebenet for Dansk Folkeparti, som jo også har været lidt splittet over det her lovforslag.
De vil på den ene side gerne give fællesskabet de kontrolmuligheder, der skal til, og på den anden side er de lidt fanget af en aftale, de har haft med regeringen.
Så jeg håber meget på et flertal for dette ændringsforslag.
Jamen det er, som jeg sagde, fordi jeg tror, at faktisk samtlige medlemmer af Tinget nok har den opfattelse, at vi her er ude i sådan en svær balance imellem hensynet til det enkelte individ og hensynet til fællesskabet.
Der synes vi egentlig, at det giver god mening at sige: Når man i forvejen opererer med en bagatelgrænse i lovforslaget, er det jo i lovforslagets logik, kan man sige, at man foretager det.
Altså, vi er der, hvor vi tænker: Hvis der er et større bygningsarbejde, og hvis der er påbud om, at man skal sætte et skilt, og folk så ikke sætter det skilt, så er det også lidt mærkeligt, at man så ikke må gå ind at tjekke, hvorfor de ikke har gjort det.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-17:
Man vægter i højere grad kontrolmuligheden fra SKATs side, end man vægter retten til boligens ukrænkelighed.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-17:
Det kan jeg bekræfte.
Det er jeg meget enig i, og jeg takker mange gange for bemærkningerne fra hr. René Gade.
René Gade (ALT), 2015-12-17:
Og jeg vil bare lægge op til, at man kigger på det her ændringsforslag på en måde, hvor det ikke er et spørgsmål om, at det er den private ejendomsret, man krænker.
I Alternativet har vi været meget i tvivl om, hvad vi skulle stemme til selve lovforslaget, men har ikke været tvivl om, at vi skulle sige ja til det her ændringsforslag, fordi der for en gangs skyld her i Folketinget er noget, der prøver at bløde det lidt op.
Her kan man netop ikke putte nogen i bås, men man siger, at det godt kan være, at man egentlig gerne vil have, at den private ejendomsret ikke skal krænkes, men tænk nu, hvis man kunne tænke mere rationelt og sige: Men mon ikke godt vi kan finde en eller anden løsning, der ikke er så sort-hvid.
Derfor vil jeg egentlig bare lægge op til, at man overvejer: Er det ikke bare et ændringsforslag, der lidt tager det bedste fra to verdener?
Det er sådan, jeg opfatter det.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-17:
Ja, det kan vi på samme måde, som man kan tjekke, om der skal være et skilt eller ej.
Det er selvfølgelig et skøn, men det skøn ligger helt naturligt i lovens paragraffer i forvejen, for der har man jo sat den bagatelgrænse ind, at for arbejder over 50.000 kr. gælder der nogle krav og for arbejder under 50.000 kr. gælder der nogle andre krav.
Så det skøn skal SKAT jo foretage under alle omstændigheder.
Jacob Jensen (V), 2015-12-17:
Lad os så prøve at teste det mere praktisk.
Hvordan kan man som myndighed vide, hvorvidt det her arbejde, der finder sted inde på grunden, koster over eller under 50.000 kr.?
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-17:
Nu ved jeg ikke, hvad det der »apropos gravid« refererede til – jeg skal undlade at sige, hvem der blev klappet på hovedet.
Men jeg synes ikke, det er så svært.
Jeg synes ikke, det er så svært at se, at det er fornuftigt at finde en balance her imellem det enkelte menneskes, den enkelte borgers, retsfølelse og fællesskabet.
Hvis man har en berettiget mistanke om, at der er blevet begået et brud på fællesskabets retsfølelse, f.eks. at der rent faktisk laves sort arbejde, hvad vi synes er et kæmpe problem og en meget alvorlig sag, som man må skride ind over for, og hvis der er et påbud om, at der skulle stå et skilt derude og der ikke står det skilt, så synes vi ikke, det er så mærkeligt og måske heller ikke et kæmpe brud på grundloven, hvis SKAT så har mulighed for at spørge den pågældende virksomhed, som ikke har sat skiltet op, hvorfor de ikke har gjort det.
Jacob Jensen (V), 2015-12-17:
Man kan vel ikke sige, at der skal være lidt balance i det, og at man lige skal kigge på nogle forskellige hensyn.
Enten har man retssikkerhed på sin private grund, som grundlovens § 72 siger, eller også har man det ikke.
Man kan vel ikke sådan være lidt gravid – apropos.
Det er derfor, jeg undrer mig lidt over den radikale ordfører, der mener, at der kan være et kompromis imellem, at man skal beskyttes, og at man ikke skal beskyttes, og at man kan lægge sig sådan lidt midtimellem.
Det synes jeg den radikale ordfører måske skulle uddybe en smule.
Jeg kan godt se den der sammenligning, man forsøger at lave, men jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det er en sammenligning mellem to helt vidt forskellige ting, hvorvidt man skal sætte et skilt op ude ved indkørslen, eller om man som privat borger skal finde sig i at blive krænket af en myndighed, som trænger ind på ens egen grund uden at have en dommerkendelse forvejen.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-17:
Man kan godt svinge sig op i et meget højt idealistisk træ i den her sag.
Når vi foreslår at indføre det her, er det netop, fordi vi synes, at når det handler om små bygningsarbejder, hvor folk sjusker rundt i haven – der er måske en enkelt person – så giver det ikke mening.
Der synes vi at retssikkerheden for det enkelte menneske og borger vejer mere.
Men når der er tale om større bygningsarbejder, hvor vi i forvejen sætter restriktioner, stiller krav om forskellige ting og sager, så synes jeg, det er lidt mærkeligt, hvis ikke man så også kan kontrollere det fra SKATs side.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-17:
Jeg skal blot meddele, at efter afstemningerne den 16. december om de ændringsforslag, der var blevet stillet til finanslovsforslaget for 2015, holdt Finansudvalget et møde, hvor man teknisk gennemgik afstemningsresultaterne.
Det betyder, at finanslovsforslaget indstilles til fortsat behandling.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-17:
Tak for det.
Vi har brugt ganske meget tid på at diskutere det her lovforslag, for det var det første lovforslag fra regeringen og skatteministeren i den såkaldte retssikkerhedspakke, som nu alene handler om at stække SKATs muligheder for at kontrollere professionelt byggeri på privat grund.
Det, der er tale om, er jo sådan set, at når der foregår byggeri og der er tvivl om, hvorvidt der bliver betalt med regning eller ej, altså om der er tale om sort arbejde, så skal SKAT selvfølgelig have mulighed for at gå ind og kontrollere det.
Og nogle af de organisationer, bl.a. Dansk Byggeri og andre, der var skeptiske over for det, dengang vi indførte den her mulighed, har jo erkendt, at det faktisk har en effekt.
Det er faktisk med til at begrænse sort arbejde, og derfor er de også modstandere af det her lovforslag.
Vi har så brugt noget tid i Skatteudvalget på at belyse, om vi kunne finde alternativer.
Jeg vil gerne takke alle fra Skatteudvalget, også dem, der nu stemmer for det her lovforslag, for at deltage aktivt i det arbejde.
Men jeg er også nødt til at sige, at vi sådan set også forsøgte at få skatteministeren til at spille med, og det er ikke sket i et tilfredsstillende omfang.
Det er sådan set også derfor, jeg tager ordet nu.
Og derfor beklagede vi også, da vi skulle erklære, om vi var klar til at afgive betænkning, at det var vi sådan set ikke.
Det kunne vi godt ønske os havde været bedre.
Men jeg må også konstatere, at med det, som Dansk Folkeparti gentager i dag, hjælper Dansk Folkeparti jo regeringen med at lægge hindringer i vejen for SKATs kontrol af sort arbejde.
Og det er jo det, vi har set.
Det er en masse fine løfter og ord under valgkampen, men når vi så kommer til det praktiske arbejde i Folketingets udvalg og vi skal til at stemme i Folketingssalen, ja, så stemmer Dansk Folkeparti sammen med regeringen om at stække SKATs kontrol.
Og det er jo så bare sådan, det er, men det vil jeg da gerne beklage.
I forhold til det radikale ændringsforslag synes jeg også, det er godt at forsøge at spille konstruktivt ind.
Vi støtter det, selv om vi også må sige, at det ikke er uden problemer, i forhold til hvad der sker, hvis man lader være med at sætte et skilt op osv.
Men det er trods alt bedre end det, der er.
Kim Christiansen (DF), 2015-12-17:
Tak for det.
Nu går jeg ikke med hat, så jeg har sådan set heller ikke rigtig brug for at hænge den nogen steder.
Men jeg vil sige til hr. Henning Hyllested, at når der står, at det er den mest repræsentative, så er det jo kun en, det kan være.
Der er jo kun én, der kan være den mest repræsentative; det håber jeg da vi kan blive enige om.
Så kan jeg godt se, at der andre steder i forslaget er nævnt andre fagforeninger.
Men som sagt tror jeg, det her handler meget om, at man skal finde en model, hvor det netop handler om det, som lovforslaget egentlig skal modvirke, nemlig social dumping, og så skal der skabes lige konkurrence på markedet.
Og det kan vi sagtens finde en løsning på, og det er vi meget positive over for.
Men vi er stadig væk skeptiske i forhold til den formulering, der ligger i forslaget, og det håber jeg så vi kan få lejlighed til at drøfte i udvalgsbehandlingen.