runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Man kan godt blive lidt bekymret, når man hører hr. Knud Kristensens tale.
Jeg tror, jeg vil spørge på den måde, om ikke hr. Knud Kristensen kan give mig medhold i, at grunden til, at vi er i stand til at have en stor fødevareproduktion af især svinekød, og at det er en efterspurgt vare, er, at vi har en lav medicinering, vi har en ordentlig dyrevelfærd, vi har en ordentlig veterinærkontrol, og at der ikke er tvivl om, hvad det er, vi producerer.
Det er derfor, vi er i stand til at lave et kvalitetsprodukt til bl.a. Japan og en lang række andre lande.
Jeg mener, at det vil være uklogt at gå på kompromis med det og begynde at sjakre med det og være i tvivl om, om der er nogle problemer i det restprodukt, vi leverer til forbrugerne.
Derfor vil jeg spørge: Måtte jeg forstå det sådan, at man helt ukritisk vil importere majs, hvor der er brugt antibiotika?
Jeg forstod på hr. Knud Kristensen, at det var opfattelsen, men jeg vil gerne lige have det bekræftet, for jeg håber da, at hr. Knud Kristensen ved, at både den nuværende miljøminister og især den tidligere, som også er en partifælle, fru Connie Hedegaard, var meget kritisk over for netop at importere den slags ting.
Bente Dahl (RV), 2008-05-08:
Enhedslisten har fremsat et uhyre sympatisk forslag.
Det går ud på, at når omstændighederne taler for det, skal visse gmo'er kunne forbydes.
Debatten om gmo er god.
Tak for den.
Det er et stort, nyt område i udvikling.
Så vi behøver debatten rigtig meget.
Sagen er jo, at den måde, som beslutningsforslaget fremlægger, jo er den måde, vi arbejder på allerede.
Eksemplet var der for et par måneder siden, hvor netop eksperternes forskelligartede udtalelser om fire majs og en kartoffel gjorde, at de fleste af os sagde nej tak til at få den godkendt.
Men det her forslag er delt op i tre dele.
I den første del omtales proceduren vedrørende uenigheder mellem eksperterne.
Det er lidt svært at gennemskue præcist, om forslagsstillerne mener, at det skal gælde alle antibiotikaresistente gmo'er, eller om der her under punkt 1 kan åbnes op for brug i nogle tilfælde.
I Det Radikale Venstre vil vi meget gerne have alternativerne til brugen af antibiotikaresistente gmo'er belyst meget bedre og vil meget gerne opfordre industrien til at sætte gang i forskningen på det område.
Den høring, vi havde i går, den 7. maj, har andre ordførere før mig talt om, men jeg vil også nævne, at en stor del af forskerpanelet mente, at risikovurderingen lyder på, at sandsynligheden for, at der sker genoverførsel mellem planter og bakterier, er minimal, men de indrømmede dog, at man ikke kan garantere, at den vil forekomme.
I høringen deltog Niels Frimodt-Møller fra Statens Serum Institut som patientens advokat, og han var generelt skeptisk over for de antibiotikaresistente markører.
Hans argument er, at vi ikke kan blive ved med at behandle sygdomme, når folk bliver syge af de bakterier, som er antibiotikaresistente, fordi stofferne jo altså findes i omløb.
Så det er meget relevant, at vi mennesker fortsat skal kunne bekæmpe sygdomme med antibiotika.
Det er en god idé.
Det giver god mening at benytte forsigtighedsprincippet.
Det her beslutningsforslag handler om en lille del af en meget større problematik, nemlig hele gmo-området.
Jeg forventer, at problemerne og uoverskueligheden bliver endnu større i fremtiden, fordi det er en ny teknologi, og fordi der er mange muligheder og mange uklarheder.
I Det Radikale Venstre vil vi arbejde for, at indholdet i beslutningsforslaget fremmes, men vi mener, det gøres bedst på andre måder end lige som et beslutningsforslag.
Vi mener, at der skal arbejdes med en beretning, som foreslået af Socialdemokratiet, og det mener vi også er en rigtig måde at gøre det på, for så kan vi lave en mere fremtidsorienteret, en mere bred plan, der tager højde for flere ting, end det lille og i øvrigt gode forslag tager højde for.
Det kan godt være, at de her antibiotikaresistente genmarkører ikke har nogen negativ betydning i dag, men det kan de få på lang sigt.
Vi ved det ikke.
Det giver god mening at benytte forsigtighedsprincippet.
Det vil vi gøre i Det Radikale Venstre.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Nu synes jeg jo, at hr. Per Clausen, i den tid vi var valgt sammen i det gamle Nordjyllands Amt, altid havde et åbent og lyst sind og var fuld af optimisme, og hvis vi måske kunne flytte regeringen lidt, var vi altid enige om, at det var godt.
Det er faktisk lykkedes i den sag her, og derfor synes jeg ikke, at hr. Per Clausen skal være så ked af det, for der er jo sådan set opbakning til de principper, der er i Enhedslistens forslag her, og der er også opbakning til mit forslag om, at vi prøver at kigge på det her i forbindelse med en beretning.
Så hvis nu vi lægger al vores energi og arbejdskraft i at prøve at finde ud, om vi kan lave en model, som vi kan blive enige om, så synes jeg faktisk, at både debatten og høringen og alle de andre ting, der er sket i den her sag på det seneste, måske slet ikke er så tossede endda.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Jeg er helt tilfreds med processen.
Det har været udmærket, at vi skrev et udkast til betænkning, det har været udmærket, at vi fik en høring, og det har været udmærket, at vi lavede et beslutningsforslag.
Men jeg er da enig med hr. Bjarne Laustsen i, at der er grund til optimisme, fordi der er et flertal i Folketinget for det synspunkt, der ligger i det her beslutningsforslag, og det flertal må vi jo finde en fornuftig måde at bruge på.
Jeg er helt med på, hvis hr. Bjarne Laustsen mener, vi skal gøre det på en for regeringen lidt mere skånsom måde ved at få vedtaget en beretning, hvor vi måske også kan få skrevet nogle flere ting ind, der kan gøre flere mennesker glade.
Det er helt i orden med mig.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-08:
Det fremgår af beslutningsforslaget, at regeringen skal arbejde for, at fødevarer forsynes med en obligatorisk standardiseret næringsdeklaration, hvor indholdet af næringsstoffer angives pr. 100 g eller pr. 100 ml.
Det støtter jeg meget gerne, så jeg kan på regeringens vegne give min tilslutning til dette beslutningsforslag.
Mit udgangspunkt har hele tiden været, at der skal arbejdes for, at fødevarer skal forsynes med en obligatorisk næringsdeklaration, hvor indholdet af næringsstoffer netop skal angives pr. 100 g eller pr. 100 ml.
Det har jeg jo også oplyst flere gange til Folketinget, nærmere betegnet til Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri i skriftlige besvarelser på udvalgets spørgsmål.
Jeg har også i min redegørelse under punktet siden sidst i Europaudvalgets møde den 14. marts beskrevet regeringens holdning til netop dette i relation til Kommissionens forslag til forordning om fødevareinformation til forbrugerne.
Så jeg kan sådan set kun glæde mig over, at der blandt oppositionspartierne er et meget stærkt ønske om at tilslutte sig regeringens forhandlingslinje i EU på det her område, og derfor støtter vi forslaget.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-08:
For mig er den rigtige beslutning, at vi lægger den forskning og det produkt, som ligger i dag, til grund for beslutningen, at vi får det udvalgsbehandlet, at vi får det diskuteret igennem, og at vi søger på de oplysninger, som vi kan få, sådan at vi og omverdenen, som jeg sagde tidligere til den socialdemokratiske ordfører, hr. Bjarne Laustsen, der spurgte, også i fremtiden kan være sikre på, at vi i Danmark har en ordentlig og en sund produktion af fødevarer.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Men det er på baggrund af de drøftelser, vi har haft.
Dengang brugte vi som argumentation for, at vi ikke ville stemme ja til den beretning, der var lagt op til, at vi havde besluttet os for en høring.
Den havde vi så i går, en ganske udmærket høring, og ministeren har jo lavet noget tilsvarende.
Der er en lang række overvejelser, som vi gerne vil gøre os, og der er mange forskellige drøftelser, vi skal have.
Derfor håber jeg, at alt det der kan udmøntes i, at vi kan få lavet en beretning, der indeholder mange af de elementer - og måske lidt til - som Enhedslisten er kommet med.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Så erstatter vi nogle konkrete kriterier med det, man kalder en helhedsvurdering som man godt nok ikke har fået godkendt i EU-Kommissionen endnu - men hr. Knud Kristensen er stadig væk glad; bare EFSA siger, at der ikke er nogen særlig stor fare, så er hr. Knud Kristensen med.
Så vil jeg bare spørge hr. Bjarne Laustsen, om han er enig i, at en beretning skal indeholde en klar tilkendegivelse af, at vi ikke ønsker at importere gmo, som indeholder antibiotikaresistente markører, som giver resistens i forhold til antibiotika, der faktisk har betydning for behandling af menneskers sygdomme.
Og jeg vil bare spørge hr. Bjarne Laustsen, om han er enig i det synspunkt, at vi under alle omstændigheder, hvis sådanne gmo'er skulle blive godkendt i EU - der er jo også folk i EU, selv i EU-Kommissionen, der er enige med mig, har jeg kunnet konstatere her de sidste par dage - skal gøre, hvad vi kan, for at forhindre, at de kommer ind i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Vores udgangspunkt er klart, at vi ikke vil have nogen produkter ind på det her felt, som er de samme produkter og de samme stoffer, som vi bruger, når der skal behandles for nogle sygdomme, som mennesker har.
Så svaret er klart ja.
Den skal indeholde nogle ting omkring det her.
Men i øvrigt synes jeg jo, at der er et kæmpe materiale her, og det spørgsmål, som hr. Per Clausen rejste her til sidst, har ministeren jo også svaret på.
Jeg synes, det er en underlig proces i forhold til EU, fordi noget kan vi bestemme herhjemme, og noget andet bestemmes i EU, og det, vi har stemt nej til, får vi jo alligevel.
Derfor skal vi selvfølgelig også forholde os til den problematik.
De regler, der er i forhold til EU’s system og Ministerrådet, er jo, at hvis der hverken er flertal for det ene eller det andet, kan det komme ind efter et stykke tid.
Så jeg synes, det er bedre, at vi finder ud af, hvad det helt præcis er, vi vil her i Danmark, så vi får det rammet ind.
Tina Nedergaard (V), 2008-05-08:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg vil gerne takke Socialdemokraternes ordfører for at se fremad og se på, om vi kan perspektivere hele den her diskussion mere.
Jeg noterede mig ved høringen i går, at der ikke var megen tvivl hos de forskere, som koncentrerede sig om, hvorvidt det kan springe over til andre organismer, om, at vi var på sikker grund.
For det, jeg også synes er væsentligt, hvis vi arbejder videre med at skabe en beretning, hvilket jeg synes ville være interessant at gøre, er at vurdere nytten af gmo-produkterne, dels på europæisk plan, dels globalt.
Så der har vi jo lavet sådan en trade-off: Vi ved godt, at det er farligt at bruge, men nytten er større.
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis vi kunne lade det indgå i det videre arbejde, så jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen, om Socialdemokraterne kunne ønske at medvirke til det.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg er fuldstændig enig i, at det kunne være en klog vej at betræde.
Altså, jeg synes, vi skal være enige om, at i de husdyrhold, vi har, altså vores produktionsdyr, skal vi bruge så lidt medicin som overhovedet muligt.
Der er en lang række andre lande, der er værre end os.
Men det er ikke et argument, vi skal simpelt hen bare have en produktion, der er indrettet sådan, at vores dyr skal have et minimum af medicin.
På høringen i går hørte vi eksperter, der sagde til spørgsmålet om, hvorvidt der er en risiko: Der er en risiko, om end den er lille.
Det er den, vi gerne vil have fjernet totalt set.
Så det kan jeg bekræfte.
Så vil jeg gerne sige, at jeg synes, det er fornuftigt, at vi i en beretning, hvis vi kan blive enige om det, kigger på nytteværdien af det, vi har med at gøre.
Der kan være forskellige synspunkter, og det er ikke sikkert, jeg har fået nævnt dem alle sammen, men lad os da se på, om vi kan tage det med.
Tina Nedergaard (V), 2008-05-08:
Det synes jeg er rigtig positivt, for jeg tror faktisk, at befolkningen må stille sig lidt undrende over for, hvorfor vi ikke bare forbyder alt gmo.
Den diskussion og den debat, der kører, fokuserer jo desværre udelukkende og alene på de negative konsekvenser, der måske rent teoretisk kunne forekomme.
Altså, jeg synes også, det må være væsentligt for vores befolkning at se på de gevinster, der kan være ved, at vi får industrien til at bruge nogle andre markører.
Det er jeg meget enig i, og Venstre er også meget enig i, at vi arbejder den vej.
Men det er også vigtigt for befolkningen, at de får en vurdering af fødevareprisudviklingen, muligheden for at hjælpe ulandene, muligheden for at bruge færre pesticider osv., som Venstres ordfører også var inde på.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg tror, at der bliver lyttet utrolig meget til den debat, vi har herhjemme, og jeg synes, at vi på forskellig vis både fra udvalgets og fra ministerens side også reagerede meget, da vi lige pludselig stod med det problem den 8. februar.
Vi var nødt til at gøre noget, og jeg tror, at alle vi, der beskæftiger os med det, er blevet klogere på, at det er en mere bred vifte af ting, vi skal have i anvendelse her.
Vi har hver især vores forbehold, men jeg tror, at det er godt, at vi kigger på, om det er noget, der skal bruges til foder, om det er noget, der skal dyrkes, og hvad det er for nogle ting, der sker her.
Så hvis vi kan få det med og der er nogen, der kan give os nogle kloge indspark, ser jeg selvfølgelig også frem til, at det kan blive en del af den fortsatte diskussion.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-08:
Jeg støtter mig meget til det, som EFSA og eksperterne netop har fundet frem til, og de kan understøtte de gmo'er, som man netop implementerer i den danske fødevareproduktion.
Det er det, jeg henholder mig til.
Jeg skal ikke selv begive mig ud i at være videnskabelig på det område her, men det er det, som jeg læser ud af de rapporter og de beskrivelser og de besvarelser, der har været.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-08:
Jeg skal på vegne af vores forbrugsordfører, fru Pia Olsen Dyhr, sige følgende: SF synes, at det er helt centralt, at vi gør mest muligt for at støtte forbrugerne, og især på gmo-området er det væsentligt, at vi er særlig opmærksomme.
Vi har jo allerede i dag en dansk lov, L 1319, hvori det klart står, at man ikke må bruge gmo'er, som er resistente over for behandlingsmedicin.
Dette beslutningsforslag fra Enhedslisten ligger fint i forlængelse af den lov.
Det handler om, at vi ønsker at undgå den situation, at den enkelte borger ender med at være resistent over for f.eks. penicillin.
Enhedslistens forslag handler ikke generelt om brugen af gmo'er, det handler om at kunne fravælge de allerværste gmo'er.
Et argument, der er blevet bragt på bane, er, at vi kan løse den globale fødevarekrise ved at benytte os af gmo'er; et argument, som bl.a. Monsanto har brugt.
Men der er altså intet, der tyder på, at gmo-produktion betyder en øget produktion.
Erfaringer fra amerikanske studier viser, at det vel snarere er omvendt.
Det betyder jo, at en gmo-mark har et lavere udbytte end en almindelig mark, så vi kan altså ikke løse fødevarekrisen ved gmo-produktion.
Et andet argument, der er blevet brugt, er, at det ikke er muligt at lave et nationalt forbud, det vil WTO gå imod.
Men her synes vi, at man skal huske på, at WTO kigger på WHO's og FAO's kodeks, når de skal afgøre, om der er tale om national sundhed.
Og dette forslag ligger helt i forlængelse af WHO's og FAO's kodeks, og der står netop, at gmo'er, der er resistente over for behandlingsmedicin, ikke skal være til stede i fødevarer.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg ved godt, at den her sag skulle have været behandlet i Sundhedsudvalget, men at den nu ligger i Fødevareudvalget, og der er hr. Karl H. Bornhøft ikke med.
Jeg vil alligevel tillade mig at stille et spørgsmål, for ordføreren bruger den her brede betegnelse i forbindelse med gmo'er.
Jeg tror, at det er vigtigt, at vi ikke bare er sådan nogle teknologistormere, der slet ikke kan se, at der kan være en nytteværdi i at bruge gmo-teknologi.
Det er vi i hvert fald kommet ud over.
Men der er nogle bestemte tilfælde - f.eks. i det her lovforslag, vi diskuterer i dag hvor man bruger medicin, som man også bruger til at behandle mennesker med, og det er her, vi er bekymrede.
Der kan være en lang række andre tilfælde, hvor der ikke er nogen problemer.
Kan vi lave den sondring mellem det, der er farligt, og det, der ikke er farligt?
Det håber jeg.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-08:
Svaret er, at det er der ikke noget problem i.
Det, der er vores hovedinteresse, er at være med til at sikre forbrugerne.
Vi deltager gerne i det arbejde.
Vi laver også den nødvendige sondring, og vi skal nok finde en måde at håndtere det på.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-08:
Spørgsmålet om gmo i vor fødevareproduktion er jo et meget stort spørgsmål, det er et teknisk spørgsmål.
Der har også været stillet nogle spørgsmål undervejs, og de spørgsmål tog jeg så lidt udgangspunkt i, for de besvarelser, der ligger deri, er jo besvarelser, som der virkelig er forsket i, og der er noget baggrund i de svar, der netop er.
Der kan selvfølgelig altid stilles spørgsmål, men jeg er meget glad for, at det er underbyggede spørgsmål.
Jeg kan også godt se, at der i selve de besvarelser, der ligger, også - kan man sige - er nogle divergenser, men alligevel fremgår det jo af de besvarelser, at man ikke kan se, at der er risiko for menneskers og dyrs sundhed og ej heller for miljøet.
Derudover kan man også i en af besvarelserne se, at det vil være meget usandsynligt, og desuden er nptII-genet i forvejen udbredt i naturen.
Så jeg synes, at vi også skal forholde os til, at vi befinder os i 2008, og at der ligger en meget stor forskning og udvikling af gmo-produkterne bag det her.
Vi skal også se på, at miljøet ved indførelse af gmo-produkter i langt højere grad vil få et løft, da mange gmo'er kræver mindre behandling med hensyn til plantebeskyttelse, og derfor kan gmo'erne bidrage til en langt bedre miljøbeskyttelsesindsats.
Det Konservative Folkeparti vil jo i dag hermed sende et signal til producenterne af gmo-produkterne og opfordre industrien til med en styrket indsats netop at udvikle gmo-produkter og nye produkter herunder.
Det mener jeg, og det mener vi i Det Konservative Folkeparti at man i særdeleshed har brug for, når man nu befinder sig i en tid, hvor der er fødevaremangel; det er der jo også i udviklingslandene.
Fødevarer er jo noget, der virkelig er fokus på, og vi kan se, hvordan det går med vores fødevarepriser herhjemme: Det går kun én vej, og det er netop, at de bliver dyrere og dyrere.
Jeg er meget enig i, at der skal være sikkerhed for det produkt, man indfører, at der skal være forsket i det, og at vi skal være sikre på, at EFSA netop kan sige god for det produkt.
Når vi nu snakker om udviklingslandene, vil jeg sige, at det her gmo-produkt jo kan være medvirkende til, at vi også kan understøtte dem, og at vi kan modvirke den sult, der netop er ved at blive udbredt.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Det er jo alligevel fantastisk.
Når man fremsætter et helt konkret forslag om, hvad vi skal gøre i forhold til nogle ganske bestemte gmo'er med en ganske bestemt form for antibiotikaresistens, så udfolder der sig en fantastisk debat på et fuldstændig løsagtigt grundlag om gmo'ernes fortræffeligheder.
Den diskussion synes jeg vi skal tage ved en anden lejlighed, for der kan siges meget til det.
Men det, jeg bare vil spørge hr. Knud Kristensen om, er, om jeg skal forstå det, hr. Knud Kristensen siger, på den måde, at han sådan set mener, at vi selvfølgelig skal acceptere gmo'er, som har de her antibiotikaresistente markører, fordi der ikke er nogen større risiko for, at det spredes, og at det i virkeligheden er kernen i hr. Knud Kristensens synspunkt.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-08:
Jeg lagde meget vægt på, at de gmo'er, som vi netop skal indføre og implementere i den danske fødevareproduktion, selvfølgelig skal være gmo'er, som EFSA har sagt god for, og at der ligger en dokumenteret videnskabelig undersøgelse på, at der netop ikke forekommer nogen risiko ved at anvende det til dyrefoder og til mennesker.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Det synes jeg sådan set er nogle meget fine bemærkninger.
Der er bare to ting, som jeg synes man skal forholde sig til i den forbindelse.
Den ene ting er, at der jo er tale om unge, som - hvad kan man sige? enten tilstår eller er taget på fersk gerning.
Det vil sige, at i tvivlsspørgsmål er der vel stadig mulighed for, sådan som jeg opfatter forslaget, at komme for en dommer.
Den anden ting er, at det ikke er politiet og den unge, der ordner det her.
Man bliver overgivet til en projektmedarbejder, som der står i forslaget, og derfor er det jo dem, der sammen finder ud af, hvordan det skal foregå.
Det er ikke den samme, som fanger folk, der også udmønter sanktionen.
Så jeg synes egentlig, at Enhedslisten i det her tilfælde skal have den ros, at lige præcis de bekymringer, som ordføreren gav udtryk for, har man faktisk taget hånd om.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
Hvis jeg skal svare De Radikales ordfører på det her område, vil jeg sige, at det er jeg simpelt hen ikke enig i.
Jeg mener, at det er ganske fornuftigt med det nuværende system, hvor domstolen er inde over, og jeg må indrømme, at jeg godt kan forestille mig den situation, hvor der er et ungt menneske, der bliver presset af nogle myndigheder til at indrømme sin skyld, netop fordi der ikke er en domstolsprøvelse, hvis skylden bliver indrømmet.
Jeg tror, at det giver en bedre retssikkerhed for den unge, at vi opretholder det nuværende system.
Det er der mere retssikkerhed i, end vi ville få, hvis vi gennemførte Enhedslistens forslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
Konsekvens med virkning.
Sådan lyder overskriften på dette forslag fra Enhedslisten.
I overskriften står der konsekvens, men her stopper al konsekvens så også.
Unge mennesker, der begår kriminalitet, skal nemlig ifølge Enhedslisten ikke igennem retssystemet og have en straf, nej, de skal ind i et ungdomsprojekt.
Enhedslisten lægger dermed op til, at unge kriminelle ikke skal straffes, men belønnes for deres ugerninger.
Er dette konsekvent?
Nej, på ingen måde.
Dansk Folkeparti ser hellere, at der blev oprettet en ungdomsdomstol samt et ungdomsfængsel, en ungdomsdomstol, der skal tage sig af de unge under 18 år med den kompetence, som håndtering af unge kriminelle kræver.
Oprettelse af et ungdomsfængsel vil samtidig sikre, at de hårde unge kriminelle får den konsekvente straf og handling, som de har brug for for at komme ud af det kriminelle miljø, som de færdes i.
I ungdomsfængslet skal de således lære at opføre sig ordentligt, at have respekt for autoriteter samt påbegynde en uddannelse - starten på et liv fri for kriminalitet.
Desuden mener vi i Dansk Folkeparti, at den kriminelle lavalder bør sænkes til 12 år.
Alt for mange unge spekulerer i dag i og udnytter, at de ikke kan blive straffet, fordi de er under 15 år.
Det er urimeligt, og vi skal sætte ind og standse den kriminelle løbebane så hurtigt som muligt.
Desuden har udsigten til en konsekvent straf en præventiv effekt i sig selv.
De unge kriminelle skal mærke konsekvens.
For Dansk Folkeparti lyder forslaget mere som en skål sødsuppe, hvor de unge kriminelle slipper for straf.
Vi finder det dog udmærket, at Enhedslisten foreslår, at den unge dømte selv skal betale for det hærværk, som vedkommende måtte have begået.
Men ud over dette skal unge kriminelle ikke belønnes for deres ugerninger, sådan som Enhedslisten tilsyneladende lægger op til i resten af forslaget.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.