runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
Det er rart at høre, at ordføreren synes, forslaget er sympatisk.
Nu siger ordføreren, at grunden til, at man ikke kan støtte det, er skattestigninger, men vil ordføreren bekræfte, at da gymnasierne overgik til selveje og bygningerne skulle sælges, skete det efter en model, efter hvilken man regnede med et loft på 27 elever i klasserne, at gymnasierne efter alle de gode initiativer har haft et overskud på 1 mia. kr. i de mellemliggende år, og at der er en pulje til kapacitetsudvidelse for de gymnasier, der ikke har penge nok på kistebunden til at udvide?
Marie Krarup (DF), 2012-04-13:
Ja, men der er stadig væk en merudgift forbundet med det her lovforslag, og det er sådan set det, der er problemet i det.
Hvor skal de penge komme fra?
Så det ændrer ikke ved vores bekymringer over, at det skal finansieres via skatter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
De nye penge, der er sat af til det her, er mere end dækket ind af f.eks. tilbagerulning af grænsebomme og meget mere dækket ind af tilbagerulning af fradrag for private sundhedsforsikringer osv.
Sådan er politik jo.
Det er jo omprioriteringer under hensyntagen til, hvad man synes pengene skal bruges til.
Nu ved jeg jo, at ordføreren faktisk går meget op i, at ressourcesvage elever også skal kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Den her UNI-C-undersøgelse, som vi har omtalt flere gange i dag, viser jo, at det faktisk gør noget for de ressourcesvage elever, at der ikke er for mange elever i klassen.
Marie Krarup (DF), 2012-04-13:
Jeg er nemlig også selv meget optaget af, og jeg kan også ud fra egen erfaring sige, at det er fuldstændig rigtigt, at det er de ressourcesvage elever, det går ud over, og derfor er der et problem, og derfor er der også et problem, der skal løses, men det skal ikke løses på den her måde.
Altså, man laver ikke god lovgivning ved at bygge noget skidt oven på noget, som er noget skidt.
Man skal hellere prøve at gå til roden og se, hvilke knapper vi skal dreje på for at få ændret på de her incitamentsstrukturer.
Der tror jeg at en generel kritisk gennemgang af taxametersystemet vil give meget mere.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Det er rigtig interessant, når ordføreren selv er gymnasielærer og derfor har erfaring ude fra klasselokalet, at ordføreren siger, at det gør en forskel, hvor mange elever der er i en klasse.
Samtidig siger ordføreren, at vi jo fra politisk side skal pille ved de incitamenter, der gør, at vi ikke har så mange elever i klasserne.
Derfor vil jeg gerne høre Dansk Folkeparti, hvad partiets præcise bud er på, hvad man ellers skulle gøre.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Hr. Troels Ravn siger i sit indlæg, at han er helt overbevist om, at der er en sammenhæng mellem klassekvotient og frafald, og det er jo rigtig imponerende, så skråsikker man kan være, især når de partnere i omverdenen, som også har udtalt sig om det her, nemlig både Rektorforeningen og DPU, altså dem, der er praktikere, og dem, der er forskere, entydigt siger, at klassestørrelsen ikke har betydning for et løftet fagligt niveau eller en bedre fastholdelse af eleverne.
Så hvordan kommer man frem til som ministerium og som parti, at klassestørrelsen er en barriere for indlæring?
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Jeg er helt sikker på, og jeg har også tillid til, at vi fremover vil kunne følge området her og også kunne aflæse de positive virkninger, det her forslag vil have.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Kan ordføreren bekræfte, at det fleksible klasseloft på 28 kun gælder stamhold og ikke valgfag eller andre holddannelser på et gymnasium, hvor der sagtens kan komme til at sidde flere end 28 elever i klassen?
Så alle de fine ord, som ordføreren brugte om fordelene ved at sidde færre elever i klassen, kommer jo ikke til at gælde al undervisning på gymnasierne.
Der vil stadig væk være elever, som tager et valgfag, eller som har samlæsning med andre hold, der vil opleve, at de kan komme til at sidde rigtig mange elever i klassen.
Er den undervisning ikke også vigtig?
Er det ikke også vigtigt der, at læreren kommer rundt til hver enkelt elev, og at den enkelte elev oplever, at der er mere tid med læreren?
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Det er min vurdering, at vi med det her lovforslag vil tage et stort og vigtigt skridt, i forhold til at vi nu sikrer, at der er et fleksibelt klasseloft på 28 elever i klasserne.
Dermed tager vi også et stort og vigtigt skridt i forhold til at skabe kvalitet i undervisningen i klasserne, og dermed imødegår vi også frafaldsproblematikken.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Jamen så anerkender ordføreren jo også, at ordføreren er med til at holde en regering flydende, som ikke vil tage skridtet fuldt ud og sikre, at der kommer kvalitet i al undervisning på gymnasiet, men kun i stamklasserne, i og med at det fleksible klasseloft kun gælder i stamklassen og ikke i al undervisning, der bliver gennemført på gymnasierne, for der kan man jo godt sidde 36 mennesker på et hold.
Så alle de gode intentioner, som ligger bag det her, den præmis, man har stillet op, holder jo kun for undervisningen på stamholdet og ikke, når der er samlæsning.
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Som jeg var inde på i min ordførertale, er det sådan, at det i de fleste tilfælde har betydning for undervisningen, hvor mange elever der er i en klasse.
Men man kan godt i nogle tilfælde forsvare en undervisning, hvor der er flere end de 28, og det har jeg fuld tillid til at man også ude på gymnasierne kan organisere undervisningen i forhold til.
Men det afgørende i det her lovforslag og der, hvor vi skal have fokus, er, at vi skal have et fleksibelt klasseloft på maks. 28 elever.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Ordføreren udpeger nogle parametre, som dette lovforslag skal forbedre, altså en forbedret indlæring, mere tid med underviseren og mindre frafald.
Alligevel har regeringen valgt ikke at sætte en målsætning for disse parametre, altså at sige, hvad det egentlig er for en positiv forandring, vi ønsker at opnå.
Det er fuldt ud muligt, i og med at parametrene er udpeget.
Vi skal bare have sat tal på, men det ønsker regeringen ikke at gøre.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Jeg er helt overbevist om, at der er en sammenhæng mellem klassekvotienter og eksempelvis frafald, og at der er en sammenhæng mellem klassekvotienter og den kvalitet, der er i undervisningen.
Vi kan også finde resultater af analyser, som viser, at det har betydning for eksempelvis de ressourcesvage elever, når det kommer til eksamensresultatet, at der er færre elever i klassen.
Man behøver ikke at være professor for at indse, at det ikke er muligt for en lærer at nå lige så godt omkring 35 elever som omkring 28 elever.
Så lavere klassekvotienter øger altså alt andet lige muligheden for at skabe undervisning, der skaber kvalitet og modvirker frafald.
Og det er det vigtige fokus for mig.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Men når nu ordføreren er så overbevist om, at der vil ske den her positive forandring, hvorfor så ikke sætte nogle tal på, sådan at vi helt klart kan se om 2 eller 4 år, om det har skabt en positiv forandring?
Vi går ud og bruger 206 mio. kr. årligt, 630 mio. kr. over 4 år, vel at mærke i en situation, hvor regeringen har skåret 419 mio. kr. ned på forskning i 2012.
Så ønsker man ikke at sætte en målsætning for parametrene, sådan at vi kan se, om det rent faktisk nytter.
Marie Krarup (DF), 2012-04-13:
Vi synes, at man skal se kritisk på taxametersystemet og se, om man kan lave nogle ændringer, så man f.eks. kunne graduere taxameteret efter de sidste elever i klassen.
Det, der koster, er at oprette nye hold.
Vi har ikke en fast, færdig plan, men vi bryder os ikke om det her forslag, som vi mener er en overfladisk symptombehandling, og som altså også koster rigtig mange penge.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Lovforslaget bygger på en præmis, og det erkender man.
Det er en præmis om, at jo færre elever, der er i klasserne, jo bedre gennemførelsesprocent vil man få.
Sådan hænger tingene ikke sammen.
Det fleksible klasseloft er jo fleksibelt på den måde, at man som elev skal kunne tåle at køre forbi det gymnasium, der ligger tættest på en, og så skal man kunne tåle at køre i et transportmiddel op til fem kvarter.
Tror ordføreren ikke, at det vil give frafald, at man giver nogle elever en meget, meget længere transporttid?
Måske skal nogle af eleverne pendle ud af deres nærområde, væk fra kammerater osv., til et gymnasium, der ligger meget længere væk, og som de ikke har nogen relation til.
Tror ordføreren ikke også, at det vil give frafald?
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører spørger til det her med de fem kvarter, for det er selvfølgelig også noget af det, som jeg selv har spurgt til.
Grunden til, at det er der, grænsen bliver sat i dag, er jo, at det er en anerkendt grænse, vi kender fra lovgivningen, nemlig i forbindelse med at man kan få et botilbud, hvis man går på erhvervsskole.
Der har man så sagt, at det var logisk, at man lagde snittet det samme sted.
Men jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at det da er noget, vi skal følge for at se, hvilke konsekvenser det har.
Der er jo også lagt op til, at vi skal evaluere effekterne af det her på et tidspunkt, og der er det da helt oplagt, at det er en af de ting, vi tager med.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Hvis vi holder fast i føromtalte præmis, er det også fleksibelt på den måde, at i de egne af landet, hvor det ikke er muligt at sende en elev videre til et andet gymnasium, er det helt i orden at proppe flere elever ind i klasserne.
Men præmissen er jo, at gennemførelsesprocenten er højere, og at man får mere ud af undervisningen, hvis der er færre elever i klasserne.
Hvorfor gælder præmissen så ikke derude, hvor der er længere mellem husene?
Skal de så bare acceptere, at de får et dårligere undervisningstilbud derude, hvis man skal hænge fast i den præmis, som ligger til grund for det her lovforslag?
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Vil det sige, at Venstre foretrækker en model, hvor man ikke kan fravige grænsen på 28 elever i klasserne, men synes, at man skal køre det helt på den stramme måde?
Jeg synes, at man vender argumentationen lidt på hovedet her, for den fine balance, vi finder med det her lovforslag, er jo netop, at vi siger, at vi har et klokkeklart ønske om, at der skal være maks. 28 elever i klasserne, men at situationen samtidig er den, at der nogle steder i Danmark er så langt mellem gymnasierne, at det giver rigtig god mening at sige, at eleverne selvfølgelig ikke skal ud på en urimelig lang bustur.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Jeg blev simpelt hen så glad, da jeg hørte fru Lotte Rods tale og de rigtig fine og dejlige ord om minimumsnormeringer og klassekvotienter, så jeg skal sådan set bare spørge, om ordførerens tale er et udtryk for, at De Radikale ved næste finanslov og ved de mange kommende finanslove vil arbejde for, at vi får et loft over holdstørrelser i de andre dele af vores uddannelsessystem: på vores erhvervsuddannelser, på HG'en, på pædagoguddannelsen og på læreruddannelsen?
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Ja, hvis Enhedslisten kommer med en stor pose penge.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Udfordringen er accepteret, vil jeg sige til fru Lotte Rod.
Vi har masser af steder, vi sagtens kunne finde pengene til at lave en bedre læreruddannelse, til at lave minimumsnormeringer og ikke mindst til at lave et loft over holdstørrelserne på vores erhvervsuddannelser.
Så jeg vil bare sige, at jeg glæder mig rigtig meget til den næste finanslov, hvis det er det, der er stilen.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Det kan ordføreren selvfølgelig ikke få, fordi det her forslag jo skal ses i sammenhæng med alle de andre initiativer, vi tager.
Og det synes jeg netop er ret vigtigt at holde fast i.
Så forstår jeg måske ikke helt ordførerens pointe om, at man skulle underkende forskningen, for der er jo netop forskning, der viser, at klassekvotienten har betydning for, dels hvor meget tid lærerne har til eleverne, dels hvor meget eleverne føler at de får hjælp fra lærerne.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Så De Radikale står simpelt hen og underkender dansk forskning og DPU?
Det synes jeg er fantastisk.
Og bare fordi der er nogle smagsdommere, som laver nogle uvidenskabelige undersøgelser, hiver man så dem frem i stedet for at trække frem, hvad den danske forskning kan bedrive.
Det synes jeg er fantastisk.
Men så vil jeg bare gerne spørge sådan helt konkret – og jeg vil egentlig gerne have, at ordføreren ikke kommer med en lang redegørelse eller lange taler, men at ordføreren bare kommer med et enkelt tal: Hvor mange procent skal vi forvente at frafaldet er faldet med til næste år?
Jeg vil gerne bede om en procentsats, tak.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Men der ligger jo også i det, som ordføreren siger, at man anerkender, at der fra politisk side jo laves nogle incitamenter, som får betydning for, hvordan skolerne handler.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt mere til det her med, om ikke ordføreren anerkender, at de incitamenter, vi nu laver, faktisk får betydning for, at der kommer flere elever i vores klasser.
Marie Krarup (DF), 2012-04-13:
Jo, det er jeg overbevist om at de vil gøre, men de vil gøre det på en dårlig måde, og det er derfor, at vi ikke vil støtte det her lovforslag.
Vi mener, at det må kunne gøres bedre på andre måder, og vi mener, at det er bedre at undersøge de andre måder, før man laver en sådan form for lovgivning.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Det var jo en meget interessant afslutningsreplik fra ordføreren om, at ordførerens gamle gymnasium selv valgte at træffe den her beslutning.
For der var jo engang, hvor Det Radikale Venstre var optaget af decentralisering, selvledelse og frihed, og så vidt jeg har forstået, er partiet stadig væk optaget af konkurrenceevne.
Så hvad mener ordføreren om det middel, man her har valgt, for at nedbringe gennemsnittet i klasserne med en elev, altså midlet forstået som overforbrug og tvang?
Er det den bedste måde?
Findes der virkelig ikke andre måder?
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
At få en ungdomsuddannelse er den bedste vej til videreuddannelse og til arbejdsmarkedet, og det er regeringens mål, at mindst 95 pct. af en ungdomsårgang gennemfører en ungdomsuddannelse i 2015.
For at vi kan nå det mål, kræver det forbedringer på ungdomsuddannelserne.
Socialdemokraterne ønsker derfor generelt at øge kvaliteten på ungdomsuddannelserne, herunder de gymnasiale uddannelser, som udgør den primære vej til videregående uddannelse.
Der er bl.a. behov for at nedbringe klassestørrelserne, der mange steder er blevet en alvorlig barriere for god indlæring.
Jeg er derfor rigtig glad for, at vi i dag i Folketinget skal førstebehandle forslag til lov om et fleksibelt klasseloft på 28 elever i de gymnasiale fuldtidsuddannelser.
Det er vigtigt, at vi fastholder fokus i den her debat.
Enhver, der som elev eller underviser har prøvet at være i et klasselokale, hvor der skal undervises og foregå læring, ved, at antallet af elever i mange tilfælde har betydning for kvaliteten af læringsprocessen og det udbytte, som den enkelte elev får af undervisningen.
Og når det handler om at skabe et så godt undervisningsmiljø som muligt, har elevantallet betydning.
Når man som elev skal have mulighed for at være aktiv og tilegne sig viden, kundskaber og færdigheder, skal have mulighed for at stille spørgsmål og give svar, og når man som underviser skal have mulighed for at etablere en kontakt, en relation til sine elever, når man skal have alle med og opbygge viden om den enkelte elevs faglige niveau og trivsel, så er det altså ikke lige meget, om der er 35 eller 28 elever i undervisningslokalet.
Det her forslag om at indføre et fleksibelt klasseloft på 28 elever er et godt forslag, fordi det sikrer eleverne bedre pædagogiske rammer for undervisningen, og fordi det sikrer mod en generel overfyldning af klasserne.
Der bliver mere tid til den enkelte elev, som dermed lærer mere og dermed også vil blive mindre udsat i forhold til frafaldsproblematikken.
Lovforslaget har været sendt i høring.
Af de 35 hørte har 19 afgivet høringssvar, og der er en bred tilslutning til intentionen med lovforslaget om at sikre bedre pædagogiske rammer for de gymnasiale fuldtidsuddannelser, og det er glædeligt.
Socialdemokraterne mener, at de lavere klassekvotienter øger muligheden for at skabe en kvalificeret undervisning, som modvirker frafald.
Og lovforslaget tager altså afsæt i den præmis, at eleverne lærer mere og frafaldet bliver mindre, når der er færre elever i klasserne.
Lovforslaget ændrer ikke rammerne for ledelsesrummet for eksempelvis rektorerne og anfægter ikke ledernes mulighed for at udbyde, oprette og eventuelt samle studieretninger i klasser med flere studieretninger.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Jeg tror på, at vi som politikere laver nogle incitamenter, som smitter af på, hvordan man reagerer ude på skolerne.
Dengang man havde et klasseloft på 24 elever, var det det, man reagerede på.
Da man havde et klasseloft på 28 elever, var det det, man reagerede på.
For jeg er meget bevidst om, hvad det er for et ansvar, vi har som politikere.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Nu bruger ordføreren ordet afsmitning, men nu er det her jo altså ikke en frivillig ordning.
Det er en ordning, som gymnasierne skal leve op til.
Så mener ordføreren virkelig ikke, at man kunne have lavet en anden ordning, som ville have respekteret gymnasiernes selveje bedre?
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Jo, men samtidig er det jo også en ordning, der faktisk er relativt fleksibelt.
Det var jo også det, Venstres ordfører spurgte til før, nemlig: Hvordan kan det lade sig gøre at lave en ordning, som på en gang sikrer, at vi holder klassekvotienterne nede, og sikrer, at der er noget fleksibilitet ude på uddannelserne?
Det synes jeg er lykkedes meget fint med det her lovforslag.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Fru Lotte Rod siger jo, at det her handler om at kunne prioritere tid mellem lærer og elever, og det er vi jo sådan set enige i.
Vi synes jo bare fra konservativ side, at man skal prioritere det, der virker.
For hvorfor ikke bruge de her 206 mio. kr. om året på eksempelvis at give flere timer?
Det er jo dokumenteret af forskere både i indland og i udland, at det hæver det faglige niveau; flere vil komme til at klare sig markant bedre; færre vil falde fra.
Så hvis man politisk ønsker at fastholde flere elever, og man ønsker en bedre kvalitet, mere indlæring, hvorfor giver man så ikke bare flere timer i stedet for at lave det her fleksible klasseloft, der, som rigtig mange af høringssvarene peger på, jo er mere af symbolsk karakter, end det egentlig har nogen effekt ude lokalt?
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Men der er netop også undersøgelser, der peger på, at klassekvotienten jo har betydning, dels for hvor meget tid den enkelte lærer har med eleverne, dels om især de svageste elever føler, at de får hjælp af læreren, når de har brug for det.
Jeg har det lidt med det her klasseloft, ligesom jeg har det med diskussionen om minimumsnormeringer i vores daginstitutioner, for det er jo netop forudsætningen for, at der er tid mellem lærer og elev.
Det er jo helt rigtigt, at vi så skal bruge den tid fornuftigt, og det er derfor, jeg er så inspireret af den diskussion, der i øvrigt foregår.
Jeg har taget det her idékatalog med, som jo bare er et af eksemplerne på, hvad man har gang i ude på skolerne.
Her henviser man til, at man skal arbejde med, at lærerteamet er opmærksom på den enkelte elevs læringsstil, at den enkelte elev er bevidst om egen læringsstil, at man laver systematiske evalueringssamtaler, og at man i det hele taget udvikler lærernes relationskompetencer.
Alt det er jo rigtig, rigtig godt, og man kan sige, at klasseloftet er en forudsætning for, at man har tid til at gøre de her ting.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Der er for mange studerende, der vil få en lang transporttid, som skal køre i bus i op til fem kvarter hver eneste morgen og køre forbi det gymnasium, der ligger tættest på dem, og køre til et helt andet.
Jeg er jo ked af, at de studerende ikke havde det in mente, da de afgav deres høringssvar, for der er selvfølgelig den åbenlyse fordel for eleverne, at der bliver færre elever i klasserne, men der er altså også nogle negative konsekvenser af det her, som de studerende ikke har forholdt sig til.
Det er jeg faktisk lidt ked af.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Nu bestemmer man jo som rektor selv, hvor man vil skære flødeskummet væk.
Jeg vil da sige, at jeg har nogle andre forslag til, hvor man kan skære flødeskummet væk.
Når det så er sagt, jeg vil sige: Jo, rektorerne også er en slags eksperter.
Det er jeg da fuldstændig enig i.
Men jeg forholder mig til dem, der er ude i klasselokalerne: de lærere, der underviser i overfyldte klasselokaler, de elever, som har en hverdag, som er fyldt med støj og stress, fordi de sidder for mange elever i klasserne.
Det forholder jeg mig til.
Jeg har også bidt mærke i, at Venstres ordfører gerne vil gøre noget for de unge.
Det vil jeg også rigtig gerne.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvorfor skal vi så ikke lytte til de unges krav om et loft over klassekvotienten på 28?
Karina Adsbøl (DF), 2012-04-13:
Tak til ministeren.
Det synes jeg også er lidt problematisk, at ministeren ikke forholder sig til den evalueringsrapport, som Ligeværd har lavet, hvori der er nogle gode initiativer, med hensyn til hvordan og hvorledes det fremadrettet kunne foregå med en revision af dette arbejde.
Christine Antorini (S), 2012-04-13:
Som jeg sagde lige før, da jeg gennemgik det, er der løbende sket evaluering af uddannelsen, og med de foreløbige evalueringer ser det ud til, at det for langt de fleste er et rigtig godt tilbud.
Det er så rigtigt, at der er en række organisationer, som også er gået ind og har kigget på uddannelsen, og med god grund, for det er jo deres unge, herunder Ligeværds unge, som har rigtig god gavn af, at uddannelsen er blevet etableret.
Det kommer selvfølgelig til at indgå samlet i den lovrevision, der eventuelt skal laves.
Men det, der er vigtigt for mig at understrege herfra, er, at når vi ønsker at udskyde den et år, er det, simpelt hen fordi det er ret få unge, der er nået igennem uddannelsen, og det er unge, som har meget forskellige handicap.
Derfor tror jeg faktisk, det er i alles interesse, at vi giver det den tid, så hvad vi eventuelt måtte ændre bliver så godt som muligt, sådan at de meget forskellige grupper af unge får den uddannelse, de har fortjent.
Karina Adsbøl (DF), 2012-04-13:
Jeg synes stadig væk, det er problematisk, at ministeren ikke har forholdt sig til den rapport, der allerede foreligger.
Men er ministeren så ikke enig i, at der har været en meget kort høringsfrist?
Og det vil sige, at der ud af 38 kun er 10, der har svaret, og blandt dem er Ligeværd, der i hvert fald er meget imod, at den her lovrevision skal udsættes.
Synes ministeren ikke, det er problematisk, at ud af 38 høringsparter er der kun 10, der har indleveret svar på baggrund af en meget, meget kort høringsfrist?
Er det fyldestgørende med hensyn til noget så vigtigt som STU-uddannelsen, når regeringen giver sådan en meget kort høringsfrist?
Christine Antorini (S), 2012-04-13:
Dette lovforslag omhandler alene, hvorvidt vi skal udskyde revisionen i et år, og med en rigtig god begrundelse, nemlig at vi har brug for et bedre analysegrundlag til at kunne lave eventuelle ændringer.
Som jeg nævnte før, er det kun 300 unge, der indtil nu har været igennem uddannelsen, da det jo er en ret ny uddannelse.
Og derfor synes jeg, der er god grund til at give det ekstra år, så vi får lavet den ordentlige revision af indholdet.
Det er jo alene et spørgsmål om, hvorvidt man skal udskyde revisionen i et år, og derfor anser jeg det også som en af de ting, man godt kan tage stilling til med de høringsfrister, der er.
Det er klart, at i det øjeblik vi skal kigge på eventuelle ændringer, er det rigtig vigtigt at være i tæt dialog med de forskellige parter, der er involveret i uddannelsen, men den tager vi også, når det er, vi går i gang med at revidere og se på, hvad der skal ske om et år.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Tak for det.
Men vil ministeren ikke give mig ret i, at der forventeligt vil være en eller anden form for overlap imellem målgruppen for STU og for fleksuddannelsen?