runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-03-20:
Ja, det synes ministeren.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det, der finansierer det her, er at lukke uhensigtsmæssigheder ved brug af reglerne for registrering af leasing- og demobiler.
Lovgivningen ligger ovre i Skatteministeriet, så derfor går man selvfølgelig i detaljen, når man skal behandle lovforslaget der.
Men det er det, man kunne kalde et hul, som lukkes her, så det handler vel i realiteten om at ligestille folk i stedet for, så ja, det synes jeg er rimeligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-03-20:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Ministeren henviste til den aftale, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Enhedslisten, og som indebærer, at man tager 1 mia. kr. fra bilisterne og kanaliserer over i den kollektive trafik.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han synes, det er rimeligt, at bilisterne i Danmark, der i forvejen har Europas højeste bilskatter, skal betale endnu mere.
Jeg stiller spørgsmålet på baggrund af, at der jo rundtomkring i landet er mange, der er fuldstændig afhængige af bilen.
I mange familier er man nødt til at have to biler for at kunne klare dagen og vejen og passe arbejde m.v.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han synes, det er rimeligt, at bilisterne nu skal betale endnu mere, når de i forvejen har europarekord i afgifter.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Nu har vores ordfører, hr. Christian Langballe, jo holdt sin ordførertale, og jeg problematiserer på ingen måde, at der skal være frihed for præsterne, såfremt det lovforslag, vi tidligere har behandlet, bliver vedtaget.
Det er sådan set ikke det, jeg gør.
Jeg tillader mig bare at stille det her spørgsmål nu, fordi der ikke var mulighed for at stille spørgsmål til kirkeministeren under behandlingen af det forrige lovforslag, som kirkeministeren jo også har været ude at omtale vidt og bredt i offentligheden.
Så spørger jeg bare, og jeg kan godt lade være med at sige tromle, om ikke ministeren kan forstå, at vi er nogle stykker, der har den opfattelse – også taget i betragtning at kirkeministeren sådan set slet ikke havde lyst til at være medlem af folkekirken, inden han blev kirkeminister, og hele den historie, der har været – at kirkeministeren faktisk ikke går særlig meget op i folkekirken og ikke har gjort sig umage med at vise en ægte interesse for folkekirken, men mere går op i at gennemtvinge sine ideologiske holdninger frem for at lytte til, hvad der bliver sagt, bl.a. fra folkekirkens side.
Kan ministeren et eller andet sted ikke bare en lille smule forstå det synspunkt?
Manu Sareen (RV), 2012-03-20:
Det kan jeg på ingen måde.
Jeg forholder mig selvfølgelig til folkekirken, som ethvert medlem har ret til, ligesom hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti også har gjort.
Han har meldt sig ud, hvilket jeg på ingen måde kan forstå.
Man skal blive i fællesskabet, det er et godt fællesskab, som omfatter rigtig, rigtig mange danskere.
Og til det med ikke at have rigtig respekt for folkekirken vil jeg sige: Tværtimod giver vi jo folkekirkens medlemmer, nogle af dem, dem, som ikke har haft muligheden for at blive viet i folkekirken, mulighed for netop at blive viet, og samtidig siger vi også til de præster, som måtte være uenige: Kære venner, I har frihed til at sige nej.
Det synes jeg er respekt for folkekirken og de ansatte, der er i folkekirken, og det liv, der er i folkekirken, ingen tvivl om det.
Per Stig Møller (KF), 2012-03-20:
Nu var kirkeministeren så venlig at læse op, hvilke biskopper der gik ind for at arbejde videre med ægteskabsbegrebet, og hvilke der gik ind for at arbejde videre med partnerskabsbegrebet, altså fastholde det.
Kan ministeren så ikke bekræfte, at hvis man nu slog de to delmængder sammen, ægteskabsdelmængden og partnerskabsdelmængden, havde man et stort flertal af biskopper, som gik ind for livsfællesskabsbegrebet, for det var jo præcis det, som biskopperne selv fandt på under den tidligere regering, da jeg bad dem om at se på ritualer.
Det vil sige, at respekten for folkekirken ville være større, hvis man sørgede for, at ægteskabstilhængerne og partnerskabstilhængerne blev enige om et fælles forslag, og det var de, og det bragte enighed i folkekirken, og det var jo i respekt for folkekirken.
Hvorfor vil kirkeministeren så ikke udnytte det forslag, som biskopperne i enighed var kommet frem til, i stedet for at splitte dem?
For splittede er de jo, når ministeren kan læse op, at nogle går ind for ægteskab og nogle går ind for partnerskab.
Manu Sareen (RV), 2012-03-20:
Det er fuldstændig korrekt, at de er splittede, og det var de også tidligere.
Det ville jo selvfølgelig være fantastisk, hvis alle var enige.
Jeg vil også sige, at vi selvfølgelig har respekt for biskopperne, men jeg synes også, at det hører med til historien, at folkekirken også er andre end biskopperne.
Det er alle de ansatte, det er kirkefunktionærerne, det er præsterne, og det er især også alle medlemmerne.
Jeg kan love ordføreren for, at vi har lyttet, og vi synes, at det her er et rigtig, rigtig godt forslag.
Jeg kan berolige hr. Per Stig Møller og sige, at vi ikke har nogen planer om at indføre noget han, hun, hen, og det er jo i øvrigt heller ikke mig, det er biskopperne, der skal udarbejde ritualer.
Det der hen er måske det, som man har i Sverige, hvor det er kønsneutralt.
Det er ikke det, som der bliver lagt op til på nogen som helst måde.
Det er i øvrigt også noget, som de har i svenske børnehaver, og jeg synes et eller andet sted, at det ikke er særlig fint og følsomt at sammenligne folkekirken med børnehaver – ærlig talt.
Kim Christiansen (DF), 2012-03-20:
Formanden er tilgivet.
Jeg skal indledningsvis som opfølgning på de sidste timers lange debat sige, at den kollektive trafik i hvert fald er tilgængelig for alle.
Som teksten jo siger, vil vi gerne have, at ministeren redegør for regeringens planer for nedsættelse af priserne i den kollektive trafik og for finansieringen heraf.
Vi må jo sige, at vi allerede har fået nogle af svarene, for der er en vis sagsbehandlingstid her i Folketinget, fra man fremsætter noget og til, at det så kan lade sig gøre at få ordet her fra talerstolen, og jeg er sikker på, vi vil få en god og lang debat.
Men jeg synes alligevel, det er væsentligt, vi har den her forespørgselsdebat, og selv om betalingsmurens fald er kommet imellem, synes jeg stadig væk, det er relevant at sige, hvad det er for en kollektiv trafik, vi ønsker fremadrettet, hvordan vi ønsker takststrukturen, hvordan vi ønsker pengene skal fordeles, om det skal være bilisterne, der bidrager til en bedre kollektiv trafik, eller om det skal være brugerne af den kollektive trafik.
Til det sidste mener vi jo selvfølgelig, at det skal være brugerne.
Endelig synes jeg også, det er vigtigt at få effekt af takstnedsættelser belyst, hvor min klare overbevisning er, at nedsættelse af taksterne måske har en mindre effekt end kvaliteten af den kollektive trafik har, i forhold til hvor mange der egentlig ønsker at bruge den. Så jeg ser frem til en god debat her de næste 3-4 timer.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-03-20:
Som det lige blev sagt i motivationen, er vi blevet bedt om at redegøre for regeringens planer for nedsættelse af priserne i den kollektive trafik og også for finansieringen heraf.
Sagt på en anden måde: Hvorledes vil regeringen sikre billigere kollektiv trafik?
Som det jo er bekendt, har regeringen sammen med Enhedslisten og Dansk Folkeparti indgået rammeaftale om takstnedsættelser og puljer til forbedring af den kollektive trafik, og derfor indgår hr. Kim Christiansens ord jo helt klart i den debat.
Rammeaftalens samlede pulje er på 1 mia. kr. årligt, som skal fordeles ligeligt mellem takstnedsættelser og forbedringer, og det vil sige billigere og bedre kollektiv trafik, som der jo også står i regeringsgrundlaget.
I henhold til rammeaftalen vil der årligt være afsat 500 mio. kr. til takstnedsættelser i den kollektive trafik i hele landet.
Parterne bag aftalen lægger vægt på, at takstnedsættelser skal have størst mulig effekt for passagerne, og at takstnedsættelserne tilrettelægges, så de kan administreres inden for den eksisterende struktur og også inden for den eksisterende ansvarsfordeling i den kollektive trafik.
Sammensætningen i forbindelse med forhandlinger mellem parterne om takstnedsættelserne er netop gået i gang, og vi vil i løbet af første halvdel af 2012 fremlægge konkrete modeller for, hvordan vi kan implementere disse takstnedsættelser, og vi er enige om, at det skal være på en sådan måde, at det får effekt fra starten af 2013.
De kommende år vil takststigningsloftet fortsat gælde, og dermed sikrer vi, at takstnedsættelserne ikke udhules af ekstraordinære takststigninger.
Finansiering af rammeaftalen og dermed den billigere og bedre kollektive trafik sker ved at lukke for mulighederne for uhensigtsmæssig brug af reglerne for registreringsafgift, leasing- og demobiler.
Per Stig Møller (KF), 2012-03-20:
De var enige før valget, og derfor forstår jeg ikke rigtigt, for det er jo biskopperne, der skal lave ritualet, at man fra regeringens side ikke med kyshånd tager imod, at der var opnået enighed hos biskopperne, i stedet for at splitte dem ad.
Det er jo kun, fordi man vil have det her han-, hun-, henbegreb af ideologiske grunde.
Det er jo det, der skader folkekirken og splitter folkekirken i dag.
Det er bare overflødigt, og det er jeg skuffet over
, så derfor vil jeg også anbefale kirkeministeren, som jeg har gjort det hele dagen, at prøve at se på det her igen. Det er muligt at samle størstedelen af folkekirken og samle størstedelen af Folketinget.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-20:
Det er jo, fordi regeringspartierne og i øvrigt vores støtteparti og med tilslutning fra Liberal Alliance igennem lang tid har ønsket, at det skulle være muligt for mennesker af samme køn at indgå ægteskab.
Vi har i folketingssamlingen tidligere fremsat beslutningsforslag, sågar et lovforslag, hvor vi har behandlet de her emner.
Det har været en debat, som har pågået i rigtig lang tid.
Derfor er det vigtigt for os at kunne sige, at uanset om man er en mand, der elsker en anden mand, eller om man er en kvinde, der elsker en anden kvinde, skal man have mulighed for at gå hen i sin kirke, hvis det er dér, man gerne vil giftes, og blive gift og blive ægtefæller, ligesom alle andre gør.
Derfor gør vi det nu, at vi vedtager det her lovforslag, så homoseksuelle fra den 15. juni kan blive gift i kirken.
Det synes jeg er en rigtig god ting, og jeg ved godt, at Dansk Folkeparti er meget imod det, som man også var imod registrerede partnerskaber.
Vi er altså bare nogle andre, der har et andet grundsyn, og derfor støtter vi selvfølgelig, at det her skal fremmes så hurtigt, som det kan blive det.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jeg kan så igen spørge: Er det ikke bekymrende, at man med den form for magtarrogance sådan set viser, at man er ligeglad med folkekirken?
Man tromler bare ind over den, og det synes jeg da trods alt må give anledning til en vis form for bekymring.
Og jeg vil mene, at vi jo skulle have den lejlighed og mulighed til at drøfte de her ting på en ordentlig måde i folkekirken.
Vi har faktisk ikke diskuteret det homofile ægteskab, i hvert fald ikke inden for de rammer, jeg har været med i.
Vi har diskuteret en velsignelse af det registrerede partnerskab, men det er noget andet.
Det her er om det homofile ægteskab, og der har ikke været nogen diskussion af det.
Er det den måde, vi plejer at gøre det på i folkekirken – jeg er i hvert fald vant til en teologisk tradition, hvor man virkelig får drøftet tingene ordentligt igennem, virkelig grundigt, men det betyder altså ikke noget?
Jamen jeg må også indrømme, at jeg har svært ved at forstå, hvorfor man fremlægger et lovforslag, hvor ingen ved, hvad selve konsekvenserne kommer til at indeholde.
Hvorfor gør man det ikke færdigt?
Jeg synes godt nok, at det er mærkeligt.
Er det en normal parlamentarisk tradition, at man så sådan bare siger, at nu har vi sådan en rammelov og så fylder vi noget i den, når den er vedtaget?
Altså, hvad er det for noget?
Ja, det er mit spørgsmål.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-03-20:
Der er desværre rigtig mange mennesker gennem tiden, der har fået mavesår ved at tage bekymringer på forskud, som så ikke blev til noget.
Jeg vil sige, at hr. Flemming Damgaard Larsen roligt kan forlade sig på, hvad den tidligere ordfører for De Radikale fint redegjorde for her på talerstolen, nemlig at det her forslag handler om, at man siden 1999 har kunnet indgå registreret partnerskab i det her land, og nu kan to personer af samme køn så indgå ægteskab.
Den følgelovgivning, der skal laves i forhold til arvelov osv., bliver der kigget på, og hr. Flemming Damgaard Larsen kan tage det fuldstændig roligt.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jeg vil bare spørge ordføreren ganske enkelt, om det er et spørgsmål om udgrænsning, at man konstaterer en foreliggende virkelighed, altså at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn.
Det er da ikke en udgrænsning.
Jeg forstår ærlig talt ikke argumentet.
Den ægteskabslov, vi har, tager jo udgangspunkt i, at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn.
Det er jo så at sige det, der er det fundamentale.
I forhold til folkekirken: Ja, alle er velkomne om søndagen til at komme og høre evangeliet, og det er jo trods alt da det centrale.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-03-20:
Altså, jeg synes, det er så mærkeligt, at Dansk Folkepartis ordfører så gerne vil have den her lovgivning, vi behandler på nuværende tidspunkt, til at handle om, hvordan man får børn, for det handler den altså ikke om.
Jeg synes, det er så underligt, at Dansk Folkepartis ordfører stod her på talerstolen og sagde noget om, at så havde man pludselig tre forældre, hvis vielse af homoseksuelle par blev en mulighed i folkekirken.
Altså, det her er lovgivning, der handler om at lave en reel ligestilling for folk uanset deres seksuelle observans, og den handler ikke om, hvordan man formerer sig, eller i øvrigt hvem man gør det med.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Man må sige, at slægtens videreførelse jo trods alt er et betydeligt element i ægteskabet – altså, sådan er det jo, det er familiestiftende.
Det er jo egentlig bare for at konstatere det.
Jeg forstår bare ikke, at der skulle være tale om nogen udgrænsning; det kan jeg simpelt hen ikke se.
Altså, ordføreren må jo forklare mig, hvad det betyder.
Hvad er udgrænsningen?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-03-20:
Det er bekymrende, at Dansk Folkeparti ikke ved, hvad ordet udgrænsning betyder, men hvis man har en folkekirke, hvor alle er velkomne til at få velsignelsen, alle er velkomne til at blive døbt, hvis man ikke allerede er døbt, alle er velkomne til at være en del af det fællesskab, der er i folkekirken, men at lige præcis vielsen er man udelukket fra, hvis man er to personer af samme køn, så er der tale om udgrænsning.
Og begrundelsen lyder ifølge Dansk Folkepartis ordfører og andre, at man er anderledes, man kan ikke lave børn med hinanden, man har nogle andre normer, man går på kompromis med, hvad det er, der står i bekendelsesskrifterne osv.
Det er udgrænsning af enkeltpersoner og hele grupper, fordi man påberåber sig retten til at pege fingre og sige: Uh, buh, du er anderledes, så du kan ikke være her på samme måde, som jeg kan.
Det er det, jeg mener med udgrænsning, og det kan aldrig være eller blive folkekirkens opgave at have den forskelsbehandling, og det er derfor, at det er på høje tid, vi får lavet om på den forskelsbehandling.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-20:
Jeg vil starte med at gøre noget måske usædvanligt for Liberal Alliance, nemlig rose regeringen for at tage fat i den her sag.
Så kan man jo altid diskutere den kunstneriske udførelse, hvis man kan sige det på den måde.
Jeg er sådan set enig i noget af den kritik, der har været i forhold til, at man burde have klaret langt mere af følgelovgivningen med det samme.
Det overordnede er, at vi er glade for, at vi kan få ægteskaber for homoseksuelle.
Der er jo ligesom flere elementer i det her.
Der er jo først og fremmest homoseksuelle ægteskaber indgået på rådhuset, og hvis de homoseksuelle fordeler sig som de heteroseksuelle, vil det jo være det almindelige.
Det skal vi stadig have som udgangspunkt for debatten, nemlig at hovedemnet er ægteskaber på rådhuset.
Og der synes vi, det er helt naturligt, at man kan få lov til at kalde det ægteskaber – selvfølgelig skal man kunne gøre det.
Derudover er der selvfølgelig også spørgsmålet om de anerkendte og godkendte trossamfund såvel som spørgsmålet om, hvad folkekirkens præster vil gøre.
Jeg har jo godt set af høringssvarene, at de anerkendte og godkendte trossamfund måske ikke i store flokke fra begyndelsen vil gå i gang med at foretage vielser af homoseksuelle par, men jeg har dog også lagt mærke til, at der i hvert fald er fire trossamfund – det er jo langt flere, end vi hidtil har troet – som har tænkt sig og godt kunne tænke sig at forestå homoseksuelle ægteskaber.
Af de høringssvar, der er kommet, kan man se, at det drejer sig om to forskellige asetrossamfund, et kristent og et enkelt jødisk trossamfund.
Så det fordeler sig jo endda også pænt i forhold til de forskellige trossamfund og forskellige religiøse retninger.
Jeg har forstået det på den måde, at de her to ting kan man være for eller man kan være imod, men det er ikke noget, der rigtig ophidser gemytterne, så længe det handler om det borgerlige ægteskab, og så længe det handler om de anerkendte og godkendte trossamfund.
Det er spørgsmålet om folkekirken, der i større grad har optaget sindene.
Men også her er det sådan set for vores vedkommende fint, at man kan få et ægteskab mellem to mænd eller to kvinder.
Som det er nu, er der jo et forbud imod, at både de anerkendte og godkendte trossamfund kan foretage vielser af homoseksuelle, og der er et forbud imod, at præster i den danske folkekirke kan foretage en vielse af homoseksuelle.
Og for et parti, som har en af sine fire i sten mejslet mærkesager, nemlig færre forbud, kan det vel ikke komme som en overraskelse, at vi i Liberal Alliance ønsker at lave færre forbud og give den frihed, det er, ikke alene til trossamfundene, men også til den enkelte folkekirkepræst selv at kunne beslutte, om de vil forestå en sådan vielse.
Så derfor skal jeg bare sige, at Liberal Alliance tilslutter sig det foreliggende forslag.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Det er et spørgsmål om ordet livsfæller.
Hvis man ser på skilsmissestatistikken, ses det, at 40 pct. af alle ægteskaber i 2011 endte i skilsmisse.
Er det så ikke lidt for meget at bede nogle par om at have en livsfælle?
Inde i mit hoved er det at være livsfælle i hvert fald noget, der måske er lidt mere langvarigt end det at være ægtefælle, når jeg kigger på skilsmissestatistikken.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-03-20:
Det er præcis det, der er.
Som jeg har været inde på flere gange, ved vi jo intet om, hvilke konsekvenser det får for børneloven, for adoptionsloven, for pensionsloven, for arveloven osv. osv.
Det er da noget rod, at vi så pludselig står med en vedtagelse, som vi ikke ved hvad betyder ud over det meget enkle – for det er jo ret enkelt i virkeligheden – at to mennesker af samme køn kan blive viet.
Det kan man godt forholde sig til – ja eller nej – det er ikke så stort et problem, føler jeg i hvert fald, det er ja eller nej.
Men det er alle konsekvenserne ved det, der skal belyses, inden man kan sige, at det er rigtigt at gøre eller forkert at gøre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-03-20:
Jeg er uenig i, at der er tale om sjusk og sjask.
Jeg synes, der er et fint grundlag; jeg synes, det er et fint lovarbejde, der er lavet indtil videre.
Der er ikke lavet om på noget der, så jeg er slet ikke enig i præmissen om, at der skulle være problemer med grundlaget for den her lovgivning.
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Så vidt jeg kan se, behøver vi på ingen måde at makke ret.
Det er stadig væk lovforslag nr. L 106, som vi diskuterer, og som ændrer betegnelsen registreret partnerskab til ægteskab, og ja, det er sådan set, hvad jeg har at sige om det stadig væk.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-03-20:
Tak for det.
Ja, jeg mener også, at jeg kender ordførerens holdning til, hvordan bilisternes vilkår er, og det var derfor, jeg blev lidt i tvivl om, om ordføreren nu havde skiftet holdning i forhold til det, man plejer at nævne i den sammenhæng.
Og derfor undrer det mig lidt, at man alligevel faldt for fristelsen til at tage 1 milliard mere.
Men jeg ved ikke, om det var, fordi ordføreren ikke er helt opmærksom på, hvordan vores afgiftssystem er, at han sagde det, som han gjorde før.
Eller er det bare sådan, at man fortrænger, hvad der er virkeligheden for bilisterne?
Men er ordføreren ikke enig i, at man har glemt at tage afgiftssystemet med i betragning, hvis man skal have det regnestykke til at gå op?
Det vil jeg spørge ordføreren om.
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Det er min vurdering, at vi kunne have foretaget mange og lange teologiske vurderinger af det her område, men det er jo sådan, som jeg tidligere lod min tale gå i retning af, at folkekirken forandres ved hjælp af de forskellige initiativer, som forskellige mennesker tager, og nogle gange er det en biskop, der tager et initiativ, andre gange er det nogle præster, andre gange er det folkekirkens medlemmer så at sige mere i almindelighed, men folkekirkens medlemmer i almindelighed er jo folkekirken.
Det er ikke biskopperne, det er heller ikke teologerne, der er folkekirken, men folkekirken er dens medlemmer, og det gør, at det bliver meget svært sådan at sige, hvad folkekirken står for.
Det er det, som efter min mening gør, at folkekirken skal elskes, at vi skal værne om den, at vi skal sikre dens rådighed, og at vi skal diskutere, når der er tid til at diskutere, og at vi andre gange må finde os i, at der er nogle, der bestemmer over os.
Det er de vilkår, som vi har, og derfor har vi også frihedslovgivningen med valgmenigheder og frimenigheder, og vi har den meget liberale skattelovgivning, som støtter religiøse foreninger.
Så jeg er derfor tilfreds med det og kan ikke se et stort problem i den måde, som det hele er stillet an på.