runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2014-12-17:
Men alt det her er jo meget godt, men det er jo bare ord – ikke andet end ord.
For Peter Skaarup sagde jo også følgende til BT den 24. november: Der vil være finansiering, når vi stiller et forslag til finanslovsforhandlingerne.
Men der er ikke kommet et forslag, og det her koster penge, så man kan jo sagtens stå og sige, man gerne vil det, som ordføreren står og siger nu.
Men det må jo åbenbart, når man ikke vil finansiere det, høre under »frit spil«; det må høre under noget, som ikke kan finansieres, noget, som ikke kan virkeliggøres.
For mig er det her rent vælgertække ligesom alle de andre 180 mia. kr., og hvad for nogle underlige, underlige ting Dansk Folkeparti ønsker.
Det her er den ene dag om året, I er i arbejdstøjet, venner – kom nu.
Det er den ene dag om året, hvor vi egentlig kan tage jer seriøst.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-17:
Det er jo meget bemærkelsesværdigt, at man bruger tiden på at kaste mudder i stedet for rent faktisk at svare på spørgsmålet.
Man har underfinansieret et løfte med mellem 76 og 83 mio. kr. på kort sigt.
Det er ret mange penge, man mangler, og selv hvis man lader det stige med de der 1,1 pct., som jeg tror at væksten stiger med næste år, tror jeg ikke, at det kan finansiere de 76-83 mio. kr.
Så hvor kommer de penge fra, man ikke har finansieret i finanslovsforslaget, til folkepension til flygtninge?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg har et yderligere spørgsmål.
Nu bliver der talt meget om det her med hjemmehjælp og ansatte ude i det kommunale.
Og når man så kan læse i Økonomisk Redegørelse, at der faktisk er en vækst på 0,9 pct., men at der samtidig står, at væksten er der, på grund af at der er meget store øgede udgifter til asylområdet, vil jeg gerne spørge ordføreren, om han mener, at det ude i virkeligheden, altså ude i kommunerne, når man har en meget stor udgift på asylområdet, og når man har en meget stor udgift i forhold til integration, så giver flere hjemmehjælpere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-17:
Tak for det.
Bare som en serviceoplysning i forhold til noget af debatten skal jeg lige oplyse, at når man spørger økonomi- og indenrigsministeren om, hvordan det er gået med de kommunale serviceudgifter pr. ældre i Danmark, svares der, at de i 2011 var 45.104 kr., mens de i 2014 er på 41.623 kr.
Det kan bare konstateres.
Jeg tror ikke, at Socialdemokraternes ordfører vil sige, at der har været en velfærdsmassakre.
Men det er bare lige for at få det på plads.
Men man kan forstå, at der, hvis man kører med et offentligt udgiftsstop, skal fyres i tusindvis af ansatte.
Det er det glade budskab fra Socialdemokratiet.
Så vil jeg bare spørge, om den socialdemokratiske ordfører kan forklare det, der står i Økonomisk Redegørelse, for når man slår op på tabel 1.2 og ser prognosen for 2016, kan man se, at regeringen opererer med en vækst i det offentlige forbrug på 0,1 pct., men hvis 0,0 pct. giver tusindvis af fyrede ansatte, er jeg spændt på at høre, hvor mange en vækst på 0,1 pct. giver.
Men svaret er til min store overraskelse, i modsætning til hvad man ellers hører, at det giver nul.
Det står der længere nede i tabellen.
Der kommer hverken flere eller færre offentligt ansatte med en offentlig forbrugsvækst på 0,1 pct.
Så skal jeg bare høre ordføreren: Er det det, der står i Økonomisk Redegørelse, vi skal regne med er budskabet, eller er det det budskab, som den socialdemokratiske ordfører rejser rundt med, der er sandt?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Tal er taknemlige, og hr. Torsten Schack Pedersen kan jo godt forsøge at finde nogle, der passer ind i en skabelon, der handler om ikke at ville stå ved konsekvenserne af Venstres nulvækstpolitik.
Det kan man så forsøge herfra og til næste valg i stedet for at tage en reel diskussion om, hvad konsekvenserne er.
Til næste år vil der med det, der er lagt op til i finansloven, være råd til et par tusinde flere offentligt ansatte – det er 3.000 eller 4.000 flere – men der ville være færre, hvis der var nulvækst i den offentlige sektor.
Så det, man skal holde sig til, er det, der ligger i alle de svar, der afgives i Finansudvalget, som jeg er sikker på hr. Torsten Schack Pedersen følger med i, og som ligger i de fremskrivninger af udviklingen frem til 2020, og det er ca. en forskel på 28.000 offentligt ansatte fra 2014 til 2020.
Hvad tallet så præcis bliver, og præcis hvor mange flere der vil være, hvis den her regerings kurs fortsætter, kan jeg ikke sige, men at forskellen vil være de her 28.000, er det, der ligger i den økonomiske fremskrivning.
Man kunne jo så diskutere, om man synes, det er godt eller skidt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-17:
Tal er taknemmelige, siger ordføreren.
Men så ville bare det at prøve at forholde sig til virkeligheden jo være et fremskridt.
Når man lytter til den socialdemokratiske ordfører, virker det jo, som om der simpelt hen er sket så meget fantastisk.
Og jeg vil godt rose og sige, at der er sket noget fantastisk, for den offentlige sektor går faktisk lidt længere på literen nu, end den gjorde tidligere.
Der er 11.000 færre ansatte ude i kommunerne, og jeg hører ikke, at det er et udtryk for en velfærdsmassakre, og at velfærdssamfundet er bombet tilbage til stenalderen.
Det må vel være, fordi man har fået den offentlige sektor til at gå lidt længere på literen.
Og det skal regeringen ikke have kritik for.
Det skal den have ros for, men det står bare i skærende kontrast til det, man gik til på valg på.
Derfor er det altså også bare interessant, for når man spørger regeringen om, hvad en offentlig forbrugsvækst i 2016 på 0,1 pct. betyder, så er svaret, at det betyder et uændret antal offentligt ansatte, men hvordan vil ordføreren så troværdigt påstå, at det, hvis man bliver ved med det, lige pludselig bliver til et minus, men i 2016 sker der så ikke noget?
Helt ærligt, enhver kan da høre, at der ikke er nogen sammenhæng i de udsagn.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Der bliver løbet stærkt derude.
Jeg vil da heller ikke afvise, at der er nogle borgere, der synes, at det ikke er så godt, som det har været.
Men der har ikke været en nulvækst i den offentlige sektor, men en vækst i regionerne og i staten, fordi flere får en uddannelse, og det afholder vi udgifter til, fordi vi forbedrer sundhedsvæsenet med omtrent 4.000-5.000 flere ansatte, fordi der er mulighed for at forbedre behandlingen og man har mulighed for at afholde udgifter til ny og dyrere medicin.
Det er, fordi der ikke har været nulvækst i den offentlige sektor.
Det er ikke at love guld og grønne skove, og det er ikke udtryk for, at det flyder med mælk og honning, men udtryk for, at der faktisk er mulighed for at lave nogle kvalitetsforbedringer, som også ligger i den her finanslov, som man ikke ville kunne lave med en nulvækst.
Det, jeg bare efterlyser, er, at Venstre reelt vil stå på mål for det og tage en ærlig debat om det.
Det vil de ikke.
Jacob Jensen (V), 2014-12-17:
Nu var ordføreren så vittig at inddrage Jullerup Færgeby i sit indlæg, og det skal da ikke stå uimodsagt.
Derfor vil jeg tage et andet klassisk citat fra Jullerup Færgeby, som egentlig meget præcist beskriver væksten i dansk økonomi og de uindfriede løfter fra Socialdemokraterne, nemlig: »Den sitter fast.«
Væksten sitter fast, og løfterne, der ikke er blevet indfriet, må også sitte fast.
For det må jo forstås sådan, at man før sidste valg lovede, at nu skulle velfærden blomstre, der ville være 12 mia. kr. ekstra til kommunerne – der var ikke nogen grænser for al den mælk og honning, der skulle flyde i gaderne.
Men den check, man lovede borgmestrene ude på borgmesterkontorerne, er blevet afløst af girokort – det var jo det, der faldt ind af brevsprækken ude i borgmesterkontorerne.
Når nu hr. Jesper Petersen taler så meget om, at man ikke skal begynde på et eksperiment med udgiftsstop – nulvækst, som man kalder det – vil jeg sige, at det jo ikke er et eksperiment; det er jo et gennemprøvet setup.
Der har jo netop været et udgiftsstop, faktisk en minusvækst, i kommunerne i de sidste 3 år.
Derfor vil jeg bare spørge: Kan hr. Jesper Petersen ikke bekræfte, at der i dag er omkring 11.000 færre fuldtidsstillinger i kommunerne, end der var i 2011, som følge af den minusvækst, som hr. Jesper Petersens regering har gennemført i de sidste 3 år?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Det væsentlige må være at have en diskussion om, hvad reglerne egentlig er for, at man kan få ophold.
Og der er det konkrete, vi er i gang med, jo faktisk at justere på reglerne, så dem, der er generelt forfulgte og ikke individuelt forfulgte, kan få en midlertidig ret til at være i Danmark.
Det er det, vi forsøger at komme igennem med, og det er et led i at håndtere den her diskussion.
Men hr. Peter Skaarup må jo også forholde sig til, at når der er så fortvivlende mange millioner flygtninge i Europa, så betyder det også noget for os.
Hvis man tager de tal, hr. Peter Skaarup var inde på, er det jo de første år minimalt, hvad der sker af udvikling.
Det er der, hvor det for alvor eksploderer i Syrien, og der begynder det at gå rigtig stærkt.
Så nej, vi vil ikke genindføre de fattigdomsydelser, som gjorde, at fattigdommen steg uafbrudt i den tid, hvor Dansk Folkeparti støttede en borgerlig regering, og hvor almindelige familier oplevede, at deres børn voksede op i en situation, hvor de var afskåret fra at have de samme muligheder som andre familiers børn – det vil vi ikke byde dem.
Det var det, der bl.a. var konsekvensen af Dansk Folkepartis politik på det tidspunkt.
Men vi vil gerne diskutere, om vi kan lave en fornuftig stramning af asylopholdsreglerne.
Det forsøger regeringen faktisk på lige nu.
Jacob Jensen (V), 2014-12-17:
Jeg takker egentlig for svaret, for der tror jeg egentlig at vi fik en indrømmelse.
Ordføreren siger nu – for første gang, tror jeg næsten – at der i kommunerne, hvor der trods alt er nogle opgaver, der bliver løst, og som folk kan mærke i dagligdagen, som f.eks. børnepasning, ældreservice og folkeskolen, som jo er kernevelfærdsydelser, har været nulvækst under den nuværende regering.
Det er ikke helt rigtigt, for der har faktisk været minusvækst, men det skal så ikke skille os ad.
Derfor synes jeg, at vi lige skal have på det rene: Er ordføreren så enig med økonomi- og indenrigsministeren, som i et svar til mig i Finansudvalget har udtalt, at selv med et udgiftsstop, selv med en nulvækst i kommunerne, har man faktisk oplevet, at servicen er blevet bedre?
Han har faktisk sagt, at det på prioriterede områder er blevet betydelig bedre, end det var, inden man indførte det her minusvækstregime.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jeg er enig i, at man kan effektivisere og gøre tingene smartere, og det skal de offentligt ansatte, der har gjort det igennem mange år, have ros for at gøre.
Men jeg er ikke enig i, at det vil gå ubemærket hen over vores velfærdssamfund, hvis man begynder at køre med en permanent nulvækst i hele den offentlige sektor – slet ikke.
Og Venstre har jo selv advaret imod det, da man sad i regering; det kunne simpelt hen ikke lade sig gøre uden forringelser af kernevelfærden – det er et citat fra Venstres egne publikationer, fra dengang man var i regering.
Det, vi forholder os til i dag, er jo diskussionen om finansloven.
Det er det, der vil ske næste år, altså at der vil være omtrent 1 mia. kr. mere i kommunerne, men det, Venstre foreslår, er jo, at der skal være 1,5 mia. kr. mindre.
Hvis man havde flertal for det i aften, ville man, selv om de kommunale budgetter er indgået, stemme for, at kommunerne med ét skulle have godt 1 mia. kr. mindre næste år, og så måtte man ellers gå i gang med at finde de penge.
Det ville så være 11,7 mio. kr. i hr. Peter Christensens kommune, det samme beløb hos hr. Lars Løkke Rasmussen i Køge, og fru Inger Støjberg og folk i Skive kunne begynde at prøve at finde knap 10 mio. kr.
Peter Skaarup (DF), 2014-12-17:
Tak for det.
En af de ret store udgifter på finansloven er jo asyludgifterne, og det har affødt en del diskussion, også i dag, hvor den radikale leder siger, at de såkaldte stramninger, der er på vej, i virkeligheden ikke betyder så meget, fordi det, der kommer til at ske, er, at de pågældende, først og fremmest syriske flygtninge, kommer til at opholde sig i Danmark i mange år – det forventer han.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad regeringen så vil gøre, for vi har jo en situation nu, hvor regeringen har lempet på udlændingepolitikken på en hel række områder, bl.a. sådan at en flygtningefamilie må regne med 10.000 kr. mere om måneden gennemsnitligt, fordi man har lempet på udlændingepolitikken fra regeringens side.
Oven i købet er det jo sådan, at man nu også lemper på reglerne for at oppebære folkepension, så flygtninge får bedre muligheder for at få fuld folkepension på sigt.
Alt det er jo noget, der betyder flere udgifter; det betyder – set med Dansk Folkepartis øjne – signaler til menneskesmuglerne om, at vi har en lempelig udlændingepolitik i Danmark.
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det?
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Dem, der så kommer her og får ret til at være her, synes vi at vi skal behandle ordentligt og tale ordentligt om.
Nogle af dem vil måske også have mulighed for at være her så længe, at de simpelt hen kommer til at blive her, for det er der nogle der vil – på den måde er det jo ærlig snak.
Jeg tror ikke, vi kan sætte tal på.
Men det, vi er i gang med lige nu fra regeringens side, er jo det modsatte af, hvad hr. Peter Skaarup taler om.
Regeringen har ikke lempet på asyllovgivningen.
Regeringen er ved at forsøge at indføre en midlertidig opholdstilladelse til nogle, som er generelt forfulgte i stedet for individuelt forfulgte.
Det har vi foreslået for lang tid siden, men det er vanskeligt at komme igennem med her i Folketinget.
Det prøver vi fortsat på.
Vi synes, det ville være en fornuftig måde at håndtere det på.
Det vil betyde, at det antal, vi tager imod, er mere til at håndtere for os.
Men dem, der så kommer her og har ret til at være her, synes vi også man skal behandle ordentligt.
Vi synes også, at hvis det er sådan, at man er flygtet fra personlig forfølgelse under et eller andet grusomt regime eller diktatur et eller andet sted og får ophold i Danmark og bliver pensionist her, så skal man faktisk også kunne leve ordentligt som gammel.
Peter Skaarup (DF), 2014-12-17:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om den socialdemokratiske ordfører er enig med den radikale leder, der jo har sagt, at det her faktisk ikke får den konsekvens, at man kan sende nogle tilbage efter et år.
Det betyder, at de pågældende kommer til at blive i Danmark i rigtig mange år.
Det er det, han forudser.
Det andet spørgsmål er: Er den socialdemokratiske ordfører ikke opmærksom på, at der jo er asylshoppere rundtomkring i Europa?
Har man slet ikke øje for, at de vilkår, flygtninge lever under i Danmark, kan have betydning for antallet af flygtninge, der kommer hertil?
Menneskesmuglerne er jo rigtig godt klar over, hvad det er, der sker i Danmark.
Det kan vi jo se i weekendens reportager, hvor politiet siger, at man ved meget præcist, hvad levevilkårene er for flygtninge i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre regeringen, om det får betydning for vilkårene.
Vil man genindføre starthjælpen, der betød, at man måtte leve med en lidt lavere ydelse?
Vil man se på vilkårene for folkepension, som man lemper på nu?
Hvis man ikke gør noget, er det alt sammen signaler om, at vi fører en lempelig politik i Danmark, fordi levevilkårene bliver bedre for flygtninge i Danmark.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Det er jo en fortsættelse af den diskussion, jeg lige havde med hr. Torsten Schack Pedersen.
Det er rigtigt.
Men der har ikke været nulvækst i den offentlige sektor, og vi har kunnet forbedre sundhedsvæsenet, uddannelsesområdet og andre områder, fordi vi haft mulighed for at afholde de udgifter.
De penge havde ikke været der, hvis det havde været nulvækst.
Man ville haft 15 mia. kr. mindre i kommunerne næste år, hvis Venstre skulle have afholdt de samme udgifter.
Det, der er gennemprøvet, er, at der har været nulvækst i kommunerne, ikke i den samlede offentlige sektor.
I kommunerne har det været stramt, og det tror jeg da også at man kan mærke derude.
Alt andet ville da være at lyve – selvfølgelig kan man det.
Men der har ikke været nulvækst.
Sitter den fast?
Jo, væksttallene måtte i hvert fald gerne løfte sig mere; de vokser lidt nu og bliver endnu højere næste år; det vurderer alle, der iagttager dansk økonomi.
Det, der ikke sitter fast, er jo beskæftigelsen, altså at de her knap 40.000 flere er kommet i arbejde siden april sidste år.
Det er vigtigt for os, og derfor har vi ført en politik, der er målrettet mod at få flere mennesker i arbejde, og det er lykkedes, det sker faktisk, og vi er godt rustet til at fortsætte det.
Konkurrenceevnen bliver bedre, vi har en sund økonomisk politik, der holder renterne lave, og samtidig kan vi føre en velfærdspolitik, som er fuldstændig anderledes end den, Venstre står for, men som man til stadighed reelt nægter at diskutere.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Jamen jeg mener ikke, at hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti har sagt noget, der var forkert.
Men der bliver spurgt til, om jeg kan bekræfte, at vi har en socialdemokratisk regering.
Det kan jeg godt.
Men jeg kan godt forstå, at det er nødvendigt at spørge, om jeg kan bekræfte det, for der sker det, når vi har sådan en debat her, at man kan høre på socialdemokratiske folketingsmedlemmer, at der er en meget, meget stor distance til regeringen.
Så den politik, man taler om i den socialdemokratiske folketingsgruppe, og den virkelighed, som den socialdemokratisk-radikale regering administrerer, er som Månen og Jorden.
Det kan jeg bekræfte.
Det er jo mærkværdigt at skulle høre, at Venstre ingen politik har, når kritikken fra Socialdemokratiet er så hård over for det, vi vil.
Det er jo den der zigzagkurs, jeg også var inde på i min tale.
Og det gælder ikke kun den politik, regeringen fører, hvor man hele tiden er i tvivl om, hvad vej man skal gå.
Det er også i kritikken af Venstre, hvor man zigzagger og ikke kan finde ud af, om vi har en politik eller ikke har en politik.
Sandheden er, at vi er uenige.
Vi vil noget forskelligt.
Venstre vil prioritere væksten, vi vil prioritere den private jobskabelse, og vi har nogle konkrete virkemidler til, hvordan vi kan nå et resultat.
Regeringen til gengæld og Socialdemokraterne har i 3 år uafbrudt sagt, at nu er alt godt, nu får vi høj vækst, og derfor behøver vi ikke gøre noget for den private beskæftigelse.
Og otte gange – det tror jeg vi er oppe på – har man måttet nedjustere de økonomiske skøn og har derfor ført en politik, der ikke svarer til virkeligheden.
Man var overoptimistisk.
Jeg kritiserer ikke regeringen for at tage fejl i skønnene.
Jeg kritiserer regeringen for at føre en politik, der ikke forholder sig til virkeligheden.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Danmarks Statistik regner med, at der frem mod 2019 kommer 87.000 flere folkepensionister i Danmark.
Kan ordføreren bekræfte, at det nødvendigvis må betyde færre ansatte i ældreplejen til flere ældre?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Jeg vil ikke bekræfte noget, der er forkert.
Altså, det er sådan, at et udgiftsstop ikke betyder, at man låser de offentlige budgetter fast i kroner og øre.
De offentlige budgetter stiger hvert år alligevel – de stiger med den lønstigningstakt, der er, og de stiger med de prisstigninger, der er for varegrupper.
Det betyder oversat til dansk, at de mennesker, man havde ansat året før, kan man også have ansat året efter, og de varer, som man kunne købe året før, kan man også købe året efter.
Derfor kan jeg ikke anerkende, at et udgiftsstop betyder færre offentligt ansatte.
Bliver der så et behov inden for visse dele af den offentlige sektor som følge af, at der f.eks. bliver flere ældre?
Ja, det gør der, og det svarer til ca. 12 mia. kr., og det er også det, regeringen har med i sin egen 2020-plan, nemlig at man skal have mere service for de samme penge, altså for ca. 12 mia. kr.
Det er vi enige i at man godt kan.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Vi er altså enige om, at der kommer 87.000 flere folkepensionister de næste 4 år.
Vil Venstres ordfører så fuldstændig afvise, at offentlig nulvækst i en periode med 87.000 flere folkepensionister betyder færre ansatte pr. ældre i ældreplejen?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Det at have et udgiftsstop giver som udgangspunkt mulighed for at have de samme medarbejdere ansat.
Og jeg tror, at hvis det lykkes, vil man også ude i kommunerne være glade for det.
For hvad er fakta, og var det også, mens SF sad i regering?
Man har haft negativ vækst i de kommunale serviceudgifter i 2011, 2012 og 2013.
Ja, jeg ved det ikke – det kan SF vel bedst selv svare på: Blev servicen for de ældre dårligere?
Er den blevet dårligere de sidste 3 år?
For hvis det er tilfældet, så lad os da have en diskussion om, hvordan vi så kan håndtere det – hvordan skal vi prioritere, hvad gør vi?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Det er mageløst, at man kan stå og sige, at selv om der bliver flere ældre, kan man klare den samme service med det samme antal ansatte, som der er i dag.
Okay, det må Venstre jo så forklare.
Men derudover foreslår Venstre jo i dag i nogle af ændringsforslagene, at der skal spares 1,5 mia. kr. i den offentlige sektor ved øget privatisering og udlicitering.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Den finanslovsaftale, der ligger her, er ikke den, vi gerne havde set, og det er jo også det, vi giver udtryk for med vores ændringsforslag.
Men havde regeringen villet i dialog med os og været enig i vores ændringsforslag, ville vi også stå i en situation i dag, hvor man kunne gennemføre de ting, men det giver jo sig selv, at som ugerne går, og på grund af det faktum, at Venstre ikke er en del af flertallet, ja, så bliver det jo en mere og mere teoretisk diskussion, vi så skal have, om, hvordan Venstre vil gennemføre noget, der ikke er flertal for.
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg spurgte ganske enkelt til Venstres ændringsforslag nr. 471.
Der står, at man skal privatisere og udlicitere, så man sparer 1,5 mia. kr., som man så vil bruge til hvad som helst.
Så siger jeg bare: Hvordan finder man 1,5 mia. kr. ved privatisering og udlicitering?
Det kunne vi jo godt få et svar på, kunne vi ikke?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Altså, ISS f.eks. har jo været inde og sige, at hvis man kunne lade private byde på de praktiske serviceopgaver, ville man kunne spare 12 mia. kr.
Det har været deres bud.
Jeg kunne også notere mig, at da debatten kørte i medierne, var der rigtig mange borgmestre, der var ude at sige: Vi er skeptiske over for Venstres forslag, fordi der er kort tid til at implementere det; vi så gerne – og det er frit citeret – at det kom ind som en del af de normale kommuneøkonomiaftaler, så man havde tiden til det.
Men det var ikke et argument mod, at det kunne lade sig gøre.
Det synes jeg da er interessant, for det er jo dem, der i de konkrete opgaver, f.eks. de konkrete serviceopgaver som rengøring og andet, ville skulle gennemføre sådan en besparelse i praksis.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Jeg tager et lidt andet emne op.
Derfor må jeg sige, at jeg er meget skuffet over, at man ikke sørger for at lave en ansvarlig finanslov.
I stedet kommer man med sådan en hokus-pokus-løsning, hvor man fremrykker nogle penge, som bare tager forskud på glæderne.«
Jeg vil bare høre ordføreren, om det er korrekt forstået, at Venstre nu bakker op om en fremrykning af pensionsbeskatningen.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Ja, vi stemmer for, men jeg er fuldstændig enig i det, hr. Torsten Schack Pedersen er citeret for
Jeg var også selv inde på det i min ordførertale.
Det kommer jo, efter at regeringen har stået og sagt, at den finanslov, man fremlagde, var ansvarlig, at den lå inden for rammerne, og så fordi man skulle give store gaver til Enhedslisten under finanslovsforhandlingerne, var man nødt til at skynde sig at trylle noget råderum frem, og det gjorde man så ved at fremrykke beskatningen af pensionerne.
Vi støtter det, fordi danskerne kan gøre det frivilligt, og det vil vi sådan set ikke stå i vejen for, men det ændrer da ikke ved, at det finanslovsforslag, som regeringen fremlagde, og den politik, som man har måttet betale Enhedslisten med for at få dem til at stemme for, samlet set er utrolig uskøn.