runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jamen altså, jeg kan jo ikke stå og garantere noget.
Jeg står her og repræsenterer et mindretal.
Jeg står og repræsenterer Venstre med de beskedne mandater, vi har.
Vi vil gerne have nogle flere, og det kommer måske også en dag, men det er det antal, jeg står og repræsenterer.
Jeg kan jo ikke repræsentere mere end det, jeg repræsenterer, og det er ikke et flertal.
Og når jeg ikke har et flertal i ryggen, kan jeg jo af gode grunde ikke stå og sige, hvad der kommer til at ske i nogle forhandlinger, for der skal være et flertal, hvis man skal lave en aftale.
Det tror jeg at hr. Benny Engelbrecht er helt med på.
Betyder det så, kan man modsat spørge, at de skatter, der lige præcis er i dag, i Socialdemokraternes optik er et hundrede procent perfekte?
For man må forstå, at skattelettelser er af det onde, og så kan man jo omvendt slutte, at skattestigninger set med Socialdemokraternes briller må være af det gode.
Eller hvordan skal det forstås?
Jeg har været med til et par udligningsreformer, og jeg tror ikke, vi har set den sidste udligningsreform endnu.
Nu må ordføreren undskylde, hvis ikke jeg har alle detaljerne på plads.
Men jeg husker i hvert fald, at der under den tidligere regering var et såkaldt finansieringsudvalg, som nærmest kontinuerligt arbejdede med de her spørgsmål.
Og der er det da mit indtryk, at det er noget, man vender tilbage til, når man, kan man sige, finder det opportunt og har et passende tilvejebragt datagrundlag, eller hvad man kan kalde det, analysegrundlag.
Og der deler vi selvfølgelig opfattelsen af, at der skal være mulighed for, at den kan udvikle sig forskelligt.
Det er også derfor, jeg noterer mig de her meget, meget store forskelle, der er, fra det ene sted til det andet, på det, man får ud af pengene.
Jeg står ikke og siger, at det skal være fuldstændig ens, men jeg noterer mig blot, at der er store forskelle.
Og det er selvfølgelig noget med, hvordan man lærer af hinanden, hvordan man har arbejdsmetoder, hvordan man har prioriteret gennem årene og mange andre ting.
Men i forhold til en udligningsreform er det mit indtryk, at det ikke er den sidste udligningsreform, vi har set.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Der står meget tydeligt, at Dansk Folkeparti ikke ønsker, at de her penge skal bruges til skattelettelser.
Der står meget tydeligt, at vi ønsker at bruge dem på noget andet.
Så vil jeg også gerne lige sige, at når ordføreren nu siger, at det her er det mest forfærdelige, man kan gøre, så anerkender han jo også, at man bare skal holde fast i, at 66 kommuner ud af 98 har det svært.
Det er altså rigtig mange, der har det svært derude, og som ikke kan levere den nære velfærd.
Men det skal vi bare holde fast i, for vi skal da ikke i Folketinget røre ved kommunernes økonomi, nej, det er søreme for farligt, for så er der nogle borgmestre, der bliver sure.
Nogle gange skal man jo også tage et ansvar og sige, at når man kigger på danmarkskortet, kan man se, at der er for mange kommuner, der har det svært, og når man kigger på, at en så stor andel af de ledige særlig i de kommuner ikke har en kompetencegivende uddannelse, så er man da nødt til at handle på det.
Nu har kommunerne altså haft rigtig lang tid til at gøre det, og det er ikke lykkedes.
Så tør vi godt bruge 1 pct. – 1 pct. – af kommunernes økonomi på at være med til at løfte, så man kan få en bedre folkeskole i nogle af de kommuner, hvor man måske halter lidt, og så man kan få en bedre ældrepleje i de kommuner, hvor det måske halter lidt.
Magnus Heunicke (S), 2015-12-04:
Jeg tror, vi simpelt hen er nødt til at få det skåret ud i pap af ordføreren her, så vi er helt klar på, at han også selv har forstået, hvad det egentlig er, man siger ja til.
Nu siger han, at det står i aftalen, at DF ønsker det.
Og jeg har så læst den her aftale, og det er rigtigt, at der står: »Aftaleparterne noterer sig, at Dansk Folkeparti afgiver et betænkningsbidrag ...«.
Jeg har faktisk lavet en del aftaler i min tid på Borgen, og jeg vil bare spørge: Er det her er en aftale?
For hvis det er det, kan man undre sig over, at landets statsminister jo kort tid efter, I indgik en aftale, stod her i Folketingssalen og sagde, at pengene fra omprioriteringsbidraget kunne bruges til skattelettelser.
Og så har I ikke lavet nogen aftale om det.
Jeg ved godt, at DF har en politik om, at I ikke vil gøre det, men I har lavet en aftale, hvor I gør det muligt.
I gør det muligt.
I er nødt til at være fuldkommen ærlige her.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at hvis det skulle bruges til skattelettelser, skulle det da være Socialdemokratiet eller andre partier, der skulle hjælpe regeringen med at få 90 mandater bag det.
Så det er nogle andre, der skal hjælpe regeringen med det.
Men når jeg kigger ud over Folketingssalen, fornemmer jeg faktisk, at der er et velfærdsflertal i Folketingssalen i øjeblikket, selv om det ikke lyder sådan.
Men hvis man sådan kommer ud af Folketingssalen og går og taler med hinanden, fornemmer jeg et velfærdsflertal.
Det vil vi da gerne benytte os af.
Vi vil da gerne have, at der er andre, som går ind og siger: Jamen den dagsorden synes vi da at det kunne være interessant at arbejde med på.
Ellers må der jo være nogle andre partier, der går ind og hjælper regeringen med at bruge de her penge til skattelettelser.
Og det bliver ikke Dansk Folkeparti.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-04:
Tak for det.
Når man hører ordføreren, er det, som om man oplever en scene fra en eller George Orwell-roman.
For den måde, man bruger sproget på, er jo i og for sig ret imponerende.
Altså, man siger, at man er med på og er tilhænger af det her omprioriteringsbidrag, fordi det er med til at skabe et mere lige Danmark.
Man siger, at kommunerne ikke er i stand til selv at prioritere midlerne, fordi de advarer Folketingets politikere om, at der kommer til at være besparelser i kernevelfærden.
Og så begrunder man det med, at man nu griber til nødværge for at redde kommunerne fra deres egen spareiver.
Altså, det må jeg ærlig talt sige til ordføreren er lidt plat.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Når nu vi har fået konstateret, at der ikke noget sted i betænkningsbidraget står, at Dansk Folkeparti insisterer på at lave en udligningsreform, og når nu vi har konstateret, at der ikke ligger nogen aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om, at det her provenu på 7 mia. kr. fra omprioriteringsbidraget ikke må bruges på skattelettelser, hvordan vil Dansk Folkeparti så garantere, at de her penge ikke bliver brugt til skattelettelser, og at man dermed ikke medvirker til store besparelser i kommunerne, som så kommer til at komme de allermest velhavende i det her samfund til gode?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Jeg må bare sige, og det er simpelt hen ikke for at tale udenom, at det er utroligt, at man kan blive ved med at rejse sig op og sige, at hvis kommunerne skal finde 1 pct., kommer det selvfølgelig til at koste på den nære velfærd, og så er det selvfølgelig hjemmehjælperen, der skal fyres.
Man skal finde 1 pct., der er 99 pct. tilbage!
Jeg ved ikke, hvor mange medlemmer der nu har rejst sig op og sagt, at det kun er der, kommunerne kan spare.
Jeg bliver faktisk en lille smule skræmt over, at man i den her side af salen er så blåøjet, at man kigger på det her og siger: Det er kun ældreområdet og skoleområdet, man kan spare på, hvis man skal finde en besparelse på 1 pct. ud af 100 pct.
Det er altså lidt rystende
Derfor bliver jeg da sådan set endnu mere glad for, at vi har fået en ny regering, som laver et omprioriteringsbidrag, selv om den vil bruge det til noget forkert.
Jeg håber da, at det velfærdsflertal, der er her i Folketingssalen, trods alt godt kan se, at hvis man kan få et mere lige Danmark, hvor 66 kommuner ikke skal være særlig vanskeligt stillede, altså hvor det tal kommer ned, så vil det blive et bedre Danmark.
Det håber jeg da at der vil være et flertal for.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-04:
Jeg vil starte med at gøre ordføreren opmærksom på, at det velfærdsflertal, han snakker om, ikke eksisterer.
Og jeg vil sådan set også vove at påstå, at det siden den 18. juni ikke på noget tidspunkt har eksisteret.
Kunne det tænkes, at rigtig mange kommuner har været igennem mange år med krise og også med store krav fra bl.a. Folketinget og er nået dertil – hvilket bl.a. Venstremanden Martin Damm har advaret om – at de ikke længere kan spare andre steder end på kernevelfærden?
Vil ordføreren ikke forholde sig til det?
Jesper Kiel (EL), 2015-12-04:
Der er rigtig mange af Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer, der også sidder i en kommunalbestyrelse, og der er rigtig mange kommuner, hvor man i forvejen har været ude at skære 1 pct. eller 2 pct. eller 3 pct. Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Kunne man nævne nogle kommunalbestyrelser, hvor Dansk Folkeparti er kommet med forslag til, hvordan man kan skære 1, 2, 3 pct., uden at det rammer børn og ældre?
Jeg har ikke set det budget endnu, men der må være en håndfuld kommuner, hvor Dansk Folkeparti er kommet med den slags forslag.
Det vil jeg bare gerne høre.
Julie Skovsby (S), 2015-12-04:
Tak for det.
Dansk Folkepartis finansordfører fortæller her i dag, at Dansk Folkeparti har ændret holdning til omprioriteringsbidraget og besparelser i den kommunale velfærd.
Og ja, det skal jeg lige love for at man har, i forhold til hvad man mente under valgkampen.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er, om Dansk Folkepartis finansordfører er bekendt med den brevveksling, der her i efteråret har været mellem byrådet i Assens Kommune og KL, Kommunernes Landsforening.
For Dansk Folkeparti i Assens var jo selv medunderskriver på det brev, der blev sendt den 20. oktober.
Og heri skriver man om de her 7 mia. kr., som vi nu har hørt skal tages op af kommunekasserne og placeres i finansministerens kasse.
Der står i det brev, at det drejer sig om 56 ½ mio. kr. i den 4-årige budgetperiode, hvilket alt andet lige vil betyde væsentlige besparelser i den kommunale velfærd.
Et flertal i Assens Byråd skrev under på det her den 20. oktober.
Mit spørgsmål er: Kender man til den brevveksling, og hvornår har man skiftet holdning i Dansk Folkeparti?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Jeg kender ikke til brevvekslingen, men jeg tror selvfølgelig på det, når ordføreren siger det.
Så spørger ordføreren også, om Dansk Folkeparti sådan har skiftet holdning.
Nej, det har vi ikke.
Vi gik jo faktisk til valg på, at det kommunale Danmarkskort ikke var i orden.
Det er ikke i orden, at så få kommuner har et godt skattegrundlag og et højt serviceniveau, mens så mange, altså flertallet af de danske kommuner, har det utrolig svært med hensyn til velfærden.
Så vi har faktisk ikke skiftet holdning.
Omprioriteringsbidraget fandtes ikke dengang, og da vi hørte om det første gang, var vi også meget skeptiske.
Men vi må sige, at i forbindelse med den debat, der har været, op til at vi nu står her i dag, har vi skiftet holdning.
Så det er fuldstændig rigtigt.
Vi ser faktisk, at omprioriteringsbidraget kan være en mulighed for at få et mere lige Danmark.
Julie Skovsby (S), 2015-12-04:
For vi ser jo, at virkeligheden overgår det, man ville kunne se i en teaterforestilling, hvad flere andre har været inde på.
Det overrasker også mig meget, at Dansk Folkepartis finansordfører ikke kender til den, for der blev skrevet direkte tilbage til bl.a. Dansk Folkepartis medlemmer af byrådet og medlemmer af Folketinget.
Formand for Kommunernes Landsforening, Martin Damm, skrev jo, at de er fuldt ud enige i, at omprioriteringsbidraget vil medføre væsentlige besparelser i den kommunale velfærd m.m.
Men der var også en klar opfordring til partigrupperne på Christiansborg om at give udtryk for, at der knytter sig udfordringer til regeringens lovforslag.
Og det er jo det, vi taler om i dag.
Har finansordføreren for Dansk Folkeparti virkelig ikke hørt om de udfordringer, som Assens Byråd og resten af landets kommuner står med?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Det er jo et faktum, at hvis man laver et omprioriteringsbidrag på 1 pct. om året over en 3-årig periode og tager det ud af kommunernes økonomi, så vil det påvirke den kommunale service.
Det er der jo ingen tvivl om – sådan vil det være.
Men det, der er frustrerende, er jo, når vi så hører, hvad det er for nogle serviceparametre, man vil skrue på.
Det er jo der, det bliver farligt.
For så siger man: Det er på ældreområdet og på børne- og ungeområdet.
Det er der, man vil finde den ene procent; det er der, udfordringen ligger.
De skal
samlet set tilbage igen, men de skal ikke tilbage en til en.
Der vil være nogle, der kommer til at give og ikke får noget tilbage, mens der er andre, der kommer til at få mere tilbage.
Og det er det, vi gerne vil.
Vi vil gerne have et mere lige Danmark, sådan at det bliver nemmere at sikre en god velfærd i hele Danmark.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-04:
Første år tager man 2,4 mia. kr. op af kommunekasserne og lægger dem over i statskassen, og så påstår hr. René Christensen, at Dansk Folkeparti kan sørge for, at de kommer tilbage i kommunekasserne igen.
Men så ender udgiftsloftet jo lige præcis på det, som det i forvejen var, og så kan man spørge: Hvorfor så regulere udgiftsloftet?
Staten kan jo sagtens fordele pengene til kommunerne på en anden måde uden at regulere udgiftsloftet, for man kan sige, at så bliver udgiftsloftet det samme.
Jeg vil gerne spørge hr. René Christensen om noget.
Når man påstår, at man vil fordele det på en anden måde, og kommunerne samlet set skal spare 1 pct., så må det også betyde, at hvis den ene halvdel skal holdes skadesløs eller endda have flere penge, så må den anden halvdel vel samlet set første år skulle spare 2 pct. stigende til 4 pct. det andet år og så 6 pct., når man når til det tredje år. Er der nogen kommuner, hvor Dansk Folkeparti sidder i kommunalbestyrelsen, hvor man vil kunne finde besparelser i det omfang, uden at det rammer børn og ældre?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Der er ingen tvivl om, at der er muligheder derude.
Jeg siger ikke, at man svømmer i fløde ude i kommunerne, og at der er masser at tage.
Sådan er det jo ikke.
Men det, der er forstemmende, er – og det er også det, der går igen i den debat, vi har her, og det synes jeg er lidt ærgerligt – at hvis der skal findes 1 pct., så nævner man lige de to områder og taler om, at det er der, pengene skal findes.
Det er sådan, at der ude i kommunerne sådan set er mange andre muligheder for at finde de penge.
Nogle gange kan man faktisk også foretage nogle justeringer for at lave et provenu, altså gøre tingene smartere ved at foretage en investering og så få en mindre driftsudgift eller andet.
Der er muligheder ude i kommunerne.
Det vil jeg gerne forholde mig til.
Jeg kan forstå, at man nu fra en samlet rød bloks side siger til kommunerne: Det er rigtigt; der er ikke andre steder at spare; fortsæt med jeres superligafodbold; fortsæt med alle jeres ting, som I giver tilskud til; det er blåstemplet nu; det er kun den nære velfærd, der kan skæres i, og det skal I gå ud og gøre.
Der opfordrer vi bare i Dansk Folkeparti vores medlemmer af kommunalbestyrelserne til at sige nej til det.
Vi opfordrer dem faktisk til at tænke sig om engang og sige: Hvad er det egentlig, en kommune er sat i verden for?
Hvad er det for en service, en kommune skal levere?
Vi opfordrer faktisk vores folk til at kigge på, hvad det er for nogle ting, en kommune skal gøre, hvad det er for nogle rammer, en kommune skal sætte.
Det er sådan set sådan, vi arbejder politisk.
Der kan jeg så forstå at der er nogle, der arbejder på en anden måde, og det er jo fair nok.
Vi er heller ikke fra samme parti, og sådan er det.
Men hos os har vi en helt anden tilgang til, hvad pengene skal bruges til.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-04:
Ja, undskyld.
Al den her snak lyder meget teknisk.
I virkeligheden er det jo sådan ude i kommunerne, at når man næste år skal spare 2,4 mia. kr. – jeg ved godt, at det er blevet lovet, at man kan få 1,9 mia. kr. tilbage – så er man nødt til at fyre nogle mennesker, hvis man skal få tingene til at passe.
Det er jo realiteten.
Man kan jo ikke præcis vide, hvor stor en del, man får, af de 1,9 mia. kr. der ryger tilbage.
I de kommende år er der så lagt til grund i det, regeringen ønsker, at det er endnu færre penge, der skal flyttes tilbage til kommunerne.
Så det her vil jo føre til besparelser i den nære velfærd.
Så kan jeg forstå på Dansk Folkeparti, at argumentet er, at der er masser af kommuner, der bruger penge på superligafodbold, og så kan de jo bare prioritere nogle af de penge anderledes.
Jeg gad nok vide, hvor mange af de kommuner, der i dag er nødt til at spare på næste års budget, som bruger kroner på den lokale superligafodboldklub.
Det ved jeg ikke om Venstres ordfører har nogen viden om.
Jeg synes bare, det er en ejendommelig argumentation.
Virkeligheden er jo, at man bruger færre penge, fordi man er nødt til at gennemføre besparelser, og så får man lidt tilbage.
Mit spørgsmål er så: Hvad skal de 500 mio. kr., der falder over i staten, bruges på?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jeg kan i hvert fald notere mig, at Slagelse Kommune ikke bruger nok på superligafodbold.
Det var sidste år, man så skulle have gjort det, hvis ikke FC Vestsjælland skulle være rykket ned.
Og nu er de så også gået konkurs, men det er selvfølgelig en helt anden snak.
Jeg ved ikke, hvor mange der ellers måtte bruge penge på det formål.
Men jeg noterer mig og er sådan set også enig i det, som hr. René Christensen sagde, nemlig at der selvfølgelig bliver prioriteret midler til andet end det, som i hvert fald jeg definerer som kernevelfærd.
Sådan vil det jo være.
Men jeg har så blot noteret ting på kultur- og fritidsområdet.
Jeg har ikke noget imod det, men jeg noterer blot, at man har valgt at bruge over 700 mio. kr. mere fra 2014 til 2015.
Så det her med, at det notorisk betyder, at man så skal fyre mennesker, og at man oven i købet skal fyre dem inden for varme hænder – fra daginstitutionsområdet, fra skoleområdet, fra ældreområdet – kan jeg altså ikke se skulle hænge sammen.
Før nævnte jeg et eksempel fra KL's egen analyse, om at der ligger muligheder for at hente 300-400 mio. kr. på vejområdet, hvis man købte mere effektivt ind og sendte mere i udbud.
Et andet eksempel, man har kigget på, er jobcentrene.
Der er også nogle muligheder for at lære af hinanden, må man forstå, og der er så ifølge analysen et samlet potentiale på godt ½ mia. kr.
Det vil bare betyde, at man fik bedre resultater for de samme penge.
Ja, der står i finanslovsaftalen, at pengene skal gå til at opprioritere sundhedsområdet, at der skal afsættes ekstra penge til ældreområdet, og at der skal være en værdighedsmilliard til ældreområdet.
Det er nogle af de ting, der står i finanslovsaftalen.
Derudover står der også en masse andre gode ting om, hvordan vi prioriterer det samlede budget, og det er derfor, jeg prøver at sige, at de her ting ikke er sorte eller hvide.
Der er et omprioriteringsbidrag, der kan være noget fra jobreformens fase 1, og der kan være andre finansieringskilder, som vi selvfølgelig finder samlet set og så derefter begynder at prioritere ud.
Og så er det bare lidt svært for mig at sige, at lige præcis den krone, der kommer fra omprioriteringsbidraget, skal reserveres i en særlig cigarkasse, og at man kun kan gøre det, hvis man tager de penge op og kan bruge dem på velfærd.
Vi finder selvfølgelig samlede finansieringsløsninger og prioriterer derefter samlet, og der er nogle ting, der går til velfærd, og der er nogle ting, der går til skattelettelser.
Magnus Heunicke (S), 2015-12-04:
Men jeg prøver så en gang til at få et svar.
Hvorfor er jeg optaget af det?
Det er jeg, fordi velfærden ude i vores kommuner er vigtig.
Det var vigtigt i vores valgkamp, og det er vigtigt i forhold til, hvad folk har stemt på, og det er vigtigt fremover, i forhold til hvad man egentlig har af økonomi at gøre med.
Vi ved jo, at hvis regeringen tager alle pengene fra omprioriteringsbidraget og bruger dem på skattelettelser – det er jo det, statsministeren siger at man kan gøre, som jeg forstår statsministeren – så betyder det, at man skal afskedige mere end 10.000 mennesker i den offentlige sektor ude i vores kommuner.
Og det er svært at finde dem uden at tage nogle, som har at gøre med ældrepleje, børnepasning, skoler osv.
Og det er ifølge Finansministeriet mere end 10.000.
Så spørgsmålet er altså: Er det sådan, det er defineret, og står der i aftalen, om kommunerne får pengene tilbage igen, eller kan man bruge dem på skattelettelser?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Det kan godt være, det er mig, der formulerer mig meget, meget upræcist, men det tror jeg nu ikke det er.
Der er aftalt et omprioriteringsbidrag i forbindelse med finansloven, og der bliver i 2016 ført 1,9 mia. kr. tilbage til kommunerne.
Derudover kommer der 1 mia. kr. til en værdighedspakke inden for ældreområdet.
Det er det, der er aftalt, og så noterer vi os de synspunkter, som Dansk Folkeparti og andre partier i øvrigt har i det her spørgsmål.
Men det er sådan set det, jeg kan svare, for jeg kan jo ikke svare andet end det, jeg kan.
Og at udstede en garanti, hvad flere fra Socialdemokratiet har spurgt efter, kan jeg jo af gode grunde ikke gøre.
Vores synspunkt er, at velfærd handler om det, man får som kollektiv velfærd.
Det handler også om borgernær velfærd, og så handler det om – kan man sige – individuel velfærd i form af at beholde lidt flere penge til sig selv.
Det er den velfærdsdefinition, vi har, og vi noterer os de andre partiers synspunkter.
Jens Joel (S), 2015-12-04:
Når vi bliver ved med at spørge til det her, er det jo, fordi vi i en times tid havde en diskussion med Dansk Folkepartis ordfører, som sagde, at det der med at tage 7 mia. kr. op af kommunekassen over de næste år faktisk var en hjælp til velfærden.
Det må jo bero på, at Dansk Folkeparti opfatter det sådan, at samtlige 7 mia. kr. skal bruges til velfærd: Vi tager dem op, og så lægger vi dem tilbage igen.
Hr. Jacob Jensen kan naturligvis ikke garantere noget som helst, men hr. Jacob Jensen ved formodentlig, hvad der står i den aftale, man har lavet, og derfor er det helt simple spørgsmål: Er der givet en garanti i aftalen allerede nu til DF om, at de penge bliver ført tilbage til velfærd?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jeg bliver nødt til lige at korrekse mig selv, for jeg fik sagt før, at enten går de til velfærd, eller også går de til skattelettelser –
det er sådan en gammel plade, jeg har hørt på et tidspunkt i en tidligere valgkamp.
Det er den balance, vores finanspolitik går på.
Men jeg kan kun referere til det, som jeg har sagt igen og igen: Det, der står i aftalen, handler om et omprioriteringsbidrag som en del af finansieringen til den samlede finanslov.
Og med finansloven prioriterer vi så i første omgang at føre 1,9 mia. kr. af de 2,4 mia. kr. fra omprioriteringsbidraget tilbage til kommunerne, og derudover kommer der bl.a. 1 mia. kr. til ældreområdet, som også er service, som kommunerne skal omsætte i praksis.
Jens Joel (S), 2015-12-04:
Vil ordføreren bekræfte, at der i den aftale, der ligger, ikke er givet tilsagn til Dansk Folkeparti om, at de penge i overslagsårene, altså omprioriteringsbidraget, føres tilbage?