runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Budskabet er jo netop, at ingen skal vælges fra, og derfor har vi brug for at øge mængden af familieboliger, hvorfor vi også foreslår, at man skal have friheden til i kommunerne at sælge sine byggegrunde billigere, så vi kan få de nye billige familieboliger, der er brug for.
Det er jo det, der er visionen.
Ingen skal vælges fra.
Det andet er en rent teoretisk opsætning, hvor man siger: Nå, men når man så fra kommunens side kan anvise nogle en bolig, så er der nogle andre, der kommer bag i køen.
Lene Hansen (S), 2008-05-29:
Det svar vil jeg gerne takke for, for jeg tror, det faktisk er vejen frem, i hvert fald til en model for en sundhedspolitik, der kan fjerne den sociale ulighed.
Jeg tror også, det er den eneste vej frem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
De fattige er blevet fattigere, selv om de borgerlige ikke har lyst til at høre det.
Jeg kan godt høre, at det virkelig er provokerende for de borgerlige at høre, at de fattige ikke har nogen penge, når vi samtidig hører, at forbrugspriserne stiger, og at folk har færre penge, de kan gøre godt med.
Selv min søn ville føle, at han havde fået mindre, hvis man sagde til ham: Du får 100 kr., men de varer, du skal købe, koster ikke længere 100 kr., men 200 kr. Men det kan jeg høre at de borgerlige åbenbart ikke er enige i.
Hvad er vores visioner?
Vi ønsker et samfund, hvor alle har lige muligheder.
Uanset om man har en etnisk baggrund, uanset om man kommer fra socialklasse 5, og uanset om ens mor og far er alkoholikere, skal alle børn sikres, at de ikke falder igennem systemet.
Et samfund, hvor alle børn får en uddannelse, og hvor alle mennesker har lige adgang til sundhed.
Det er en af de visioner, men jeg vil gerne invitere ordføreren til en kop te ovre hos SF, så kan jeg uddybe alle de holdninger, vi har på det her område.
Karen Jespersen (V), 2008-05-29:
Jamen det er jo - kan man sige - fuldstændig afgørende, både i forbindelse med en socialpolitik, og når det gælder sundhedsområdet, at man har et samarbejde.
Det er i høj grad noget, som spiller en rolle for psykisk syge og indsatsen der.
Og det gælder jo i høj grad også samarbejdet med undervisningsministeren og Uddannelsesudvalget, og man kunne jo tage Retsudvalget og justitsministeren med.
Og det kunne godt være, at man kunne tage initiativ til at samle ordførerne og det skal nok bare i første omgang være på tværs af to udvalg og så de berørte ministre - og så diskutere nogle af de berøringspunkter, der er.
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Jeg vil med det samme skynde mig at sige, at jeg også gerne vil have te.
Nu kan jeg høre på den her ordfører, at det, det egentlig handler meget om, er at snakke udenom, altså vikle spørgsmålene så langt ud, at man alligevel ikke forstår noget af det.
Derfor vil jeg stille nogle korte og præcise spørgsmål:
I 2006 var der 116.000 på kontanthjælp, i 2004 var det 140.000.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, når vi har den her diskussion, altså snakker om dem, der er på kontanthjælp, at vi taler om, hvad det så er, vi kan gøre for dem.
Det, det her handler om, er, at vi bliver ved med at snakke om, hvad vi kan gøre for, at de her mennesker ikke bliver fattigere.
Det er da rigtig positivt, at der er folk, der går ud og får sig et arbejde.
Det er da rigtig godt, at man på en eller anden måde kan gå ind og hjælpe.
Ja, der er nogle mennesker, som er i stand til at løfte sig op igen, men der er også rigtig mange mennesker, som ikke er i stand til at løfte sig op igen, og der er det, jeg siger: Hvad kan vi gøre for at sikre, at de mennesker ikke får det endnu dårligere?
Christian H. Hansen (DF), 2008-05-29:
Når de redskaber, der faktisk bliver brugt nu, har medvirket til, at antallet er faldet, tyder det så ikke lidt på, at det er en positiv udvikling, vi er inde i, og skulle vi så ikke bare blive i den?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Socialrådgiverne, der sidder derude, kan jo godt se, hvad de skal gøre i forhold til de her mennesker, og mange flere får førtidspension.
Line Barfod (EL), 2008-05-29:
Jeg tror ikke, der kan findes nogen i dette Folketing, der er uenig i, at ulighed ikke kun løses ved, at de fattige får flere penge, men det er en væsentlig del af problemet, at folk simpelt hen ikke har penge nok i dag til de mest basale ting.
Derfor vil jeg gerne høre: Når nu den konservative ordfører taler så meget om lige muligheder, betyder det så også, at De Konservative mener, at alle skal have lige mulighed for at have et hjem med en husleje, de har råd til at betale, at alle skal have lige mulighed for at have råd til at betale deres elregning, at alle skal have lige mulighed for at købe tre måltider mad om dagen, at alle skal have lige mulighed for at købe medicin, hvis deres læge vurderer, at de selv eller deres børn har brug for medicin?
Er det med i de lige muligheder, som De Konservative mener at alle i dette samfund skal have?
Vivi Kier (KF), 2008-05-29:
Som jeg sagde: Når det gælder lige muligheder, så er lige muligheder ensbetydende med, at man også skal behandles forskelligt.
Der skal nogle forskellige tiltag til, for at man kan udnytte de muligheder, som samfundet tilbyder.
Og når vi ser på de grupper, som ligger i lavindkomstområdet, som er på overførselsindkomster, så skal vi jo tilbyde de muligheder, der er målrettet den enkelte, for at den enkelte kan komme ud af den lavindkomstsituation, den pågældende er i.
Line Barfod (EL), 2008-05-29:
Det var sådan set slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvorvidt De Konservative mener, at alle i dette samfund, som jeg kan forstå skal have lige muligheder - jeg er med på, at de ikke skal behandles ens, jeg ønsker ikke samlebåndsbehandling af mennesker - skal have mulighed for at have et hjem med en husleje, de kan betale, at alle skal have råd til at betale deres elregning, at alle skal have mulighed for at få tre måltider mad om dagen, og at alle skal have mulighed for at købe medicin til sig selv og deres børn, hvis deres læge vurderer at det er nødvendigt.
Er det med i det, som De Konservative mener at alle skal have lige mulighed for?
Vivi Kier (KF), 2008-05-29:
Jamen alle skal have lige mulighed for at få en uddannelse og komme ud på arbejdsmarkedet.
Så kan der være en overgang, hvor man har en lav indkomst, og der har vi nogle satser, som jeg finder er o.k.
Jeg står ikke og jubler over dem, men for mig er det ret vigtigt, at det skal kunne svare sig at tage et arbejde og ikke være på passiv forsørgelse.
Lise von Seelen (S), 2008-05-29:
Jeg hører fru Vivi Kier sige, at ulighed ikke kun handler om økonomi.
Det tror jeg at vi alle sammen er enige om.
Kunne vi også blive enige om, at hvis der skal være lige muligheder for at få kulturelle oplevelser og indgå i sociale fællesskaber, er der også nogle udgifter forbundet med det?
Jeg sagde til en tidligere ordfører, at hvis man skal have tre børn med i svømmehallen, eller hvis man skal holde børnefødselsdag, kan alle disse ting kun realiseres, hvis man har økonomisk mulighed for det.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at hvis man ikke har den mulighed, har de børn dårligere mulighed ved at begå sig end andre børn i det her samfund?
Vivi Kier (KF), 2008-05-29:
Det vil jeg gerne medgive fru Lise von Seelen.
Jeg vil samtidig påpege, at jeg også har fulgt nogle af de her kommuners fattigdomsundersøgelser, og det, som jeg synes er rigtig væsentligt at vide, er, hvor længe de mennesker i lavindkomstgruppen har været der.
Det gælder især børnefamilierne.
Gudskelov er det sådan, at de fleste kommer ud af gruppen inden for et år.
Der, hvor man skal rette fokus, er mod dem, der bliver siddende fast.
Det er måske der, vi skal gå ind og gøre en indsats.
Samtidig tror jeg, at vi skal passe på ikke at stirre os blinde på en eller anden indkomstgrænse, for der kan lige så godt være børn blandt dem, der lige er kommet over grænsen, der bliver udelukket fra en masse sociale ting.
Så jo, det er noget, vi skal have fokus rettet mod.
Lise von Seelen (S), 2008-05-29:
Jeg er aldeles enig i, at man ikke kun må fokusere på én ting.
Men det glæder mig meget, at ordføreren giver mig ret i, at hvis man ikke har økonomisk mulighed for at være socialt og kulturelt aktiv, har man ringere vilkår end alle andre.
Jeg vil gerne vende tilbage til det faktum, at der er den her afvigelse mellem KL's budgetter og regnskaber i 2007, at KL altså har haft en udgiftsstigning på 7 pct. og brugt 2,1 mia. kr. mere til udsatte børn og unge.
Det er altså et regnskab for 2007, vi taler om.
Det er noget, der er sket.
Er ordføreren enig med mig i, at vi bør rette fokus mod det her, fordi det er et signal til os om, at der altså her er en gruppe børn og unge, som lige præcis har det så svært, at vi også her i Folketinget skal være optaget af det?
Vivi Kier (KF), 2008-05-29:
Jamen jeg prøver altid at være optaget af alt det, der foregår på området.
Jeg er jo ikke den, der forhandler KL-aftaler hjem, men det er klart, at kommunerne kan vælge at sige, at der her er et område, som er rigtig vigtigt, og som vi også herinde i Folketinget skal være opmærksomme på.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-29:
Der er jo ingen tvivl om, at i de år, hvor Venstre og De Konservative har haft regeringsansvaret, har vi haft en højkonjunktur, og det er gået godt rigtig mange steder.
Flere er kommet i beskæftigelse, det er det jo ikke nogen der benægter, og derfor skulle vi jo også være i en situation, hvor det virkelig var muligt at sætte massivt ind over for dem, der ikke har fået del i goderne.
29.000 børn oplever stadig, at deres mor får bank i hjemmet osv.
Prioriteringen foretager vi selvfølgelig i forbindelse med satspuljeaftalerne, men det er jo ikke nok, så derfor er mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti: Vil Det Konservative Folkeparti være med til at prioritere de mest udsatte grupper i stedet for at dele glasur ud til hele middelklassegruppen?
Vil Det Konservative Folkeparti være med til igen at hæve institutionstaksterne til det, de var for et par år siden, så vi får godt 1 mia. kr. og virkelig kan sætte ind over for de allerdårligst stillede børn?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Jeg har hørt, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti enormt gerne vil have, at det her ikke skal handle om økonomi.
Vi snakker om fattigdom, vi snakker om ulighed, men det må ikke handle om økonomi.
Altså, når der er nogle mennesker, som mangler tre måltider mad om dagen, vil Venstre rigtig gerne gå ind og kigge på læreplaner og bogpakker, men det hjælper bare ikke lille Anders, der står der og mangler mad og D-vitamin, og det er man da nødt til at forholde sig til.
Karen Jespersen (V), 2008-05-29:
Ja, men igen kan jeg næsten sige det til fru Line Barfod, som jeg sagde til fru Lone Dybkjær.
Så vidt jeg husker, har Enhedslisten ikke kønskvotering.
SF havde det vist på et tidspunkt, man har det heller ikke i dag.
Er der overhovedet nogen partier, der har kønskvotering?
Så vidt jeg husker, har Socialdemokratiet det heller ikke.
Det er, fordi man mener - sådan har jeg i hvert fald forstået det - at det kan man godt finde ud af uden at have kønskvotering.
Hvis det var så saliggørende et middel til at sikre kvinder en reel, positiv indflydelse, hvorfor pokker har man så partier, der går ind for kvoter?
Hvorfor har man så ikke kønskvotering i partierne selv?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Det er fantastisk at være vidne til.
Jeg vil sige mange tak for svaret, for det gennemhuller jo fuldstændig ordførerens egen ordførertale, hvor man jo kunne høre, at udtrykket var: At de fattige var blevet fattigere.
Og så er det lige blevet bekræftet nu, at alle indkomstgrupper i Danmark har opnået en fremgang.
Det er blevet bekræftet, så tak for det.
Alle kan tage en uddannelse, og alle kan tage et job, er det ikke også rigtigt?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Den måde, man vælger at tolke svarene på, er meget utrolig.
Når vi ser, at de nye forbrugspriser er steget med 7 pct., og lønningerne samtidig er steget med 3 pct., er det jo ikke udtryk for, at de fattige har fået flere penge at gøre godt med.
Når moderen fra Nørrebro tager til Netto med sine sølle 100 kr., er der altså rigtig få varer, hun kan købe, i modsætning til mange andre, som kan fylde deres Nettoposer op, og det er derfor, jeg siger, at de fattige er blevet fattigere, fordi priserne samtidig er steget.
Lene Hansen (S), 2008-05-29:
Jeg har slået op på side 62, og jeg vil gerne høre, hvad ordføreren siger til følgende citat, hvis formanden tillader: »Som det fremgår, er der entydigt gennem perioden tale om, at indkomstmassen er steget for de 10% med de højeste indkomster frem til 2005.
Fra at de 10% rigeste havde 22% af indkomstmassen, er denne steget til 25,7% af indkomstmassen.
For de 10% med de laveste indkomster er indkomstmassen faldet fra 2000 til 2005.
Indkomstmassen har været faldende for de lavere og mellemste indkomstgrupper.«
Er det ikke meget godt i tråd med det, ordføreren nævnte i sin tale?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Det er jo meget typisk for Venstre, at man tager ting ud af konteksten, og så vender og drejer man det, så det præcis passer i forhold til det, man gerne vil sige.
Det hørte vi også lige før fra Dansk Folkepartis ordfører, som i det ene samråd fuldstændig afviser den her rapport fra Københavns Kommune, der viser, hvordan fattigdommen rammer de her børn, men i en anden forsamling tager nogle ting ud af det og siger, at det er meget godt.
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Jeg vil bare forholde mig til det, som ordføreren fra SF var inde på, nemlig at der er flere, der er blevet fattigere her i Danmark, og så følge op på det, hr. Erling Bonnesen var inde på med hensyn til det faktum, at der jo er en reallønsfremgang også til folk, der er på overførselsindkomster her i landet.
Det har vi jo besluttet med satspuljen, altså at man ikke kun fremskriver overførselsindkomsterne med den almindelige prisudvikling, men at man faktisk gør det med lønudviklingen.
Kan SF's ordfører ikke bekræfte, at når man får en reallønsfremgang, kan man altså ikke blive fattigere?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Det er meget interessant, for ligesom sidste gang, vi diskuterede fattigdom, ender det jo altid ud i sådan en eller anden meget akademisk diskussion og nogle ord, som de folk, der sidder derude, overhovedet ikke fatter.
Det her handler om, at der er nogle mennesker, som ikke har råd til at købe meget basale ting.
De har ikke råd til at købe medicin, de har ikke råd til at købe mad, de har ikke råd til at gå til tandlægen, og de mennesker har ikke nogen penge.
Der er børn i Danmark, som går rundt og mangler D-vitaminer, og der vil jeg da rigtig gerne høre, om der ikke er nogen overhovedet, der er bekymret for, at der er børn, der mangler D-vitaminer.
Altså, vi er ikke i Afrika, vi er i Danmark, og børnene kan ikke få mad, og derfor har vi en minister, der gerne vil arbejde for, at børnene kan få D-vitamin i stedet for at få mad.
Det er en lappeløsning, der vil noget.
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Men jeg vil så bare lige i første omgang henvise til den seneste CASA-rapport fra april 2008, hvor der faktisk står, at eksempelvis sundhedsydelser er faldet med 1 pct. inden for det seneste år.
Så det er jo ikke rigtigt, når SF's ordfører påstår, at man ikke kan råd til at købe de her ting, når prisen faktisk på det her område er faldet ifølge CASA-rapporten.
Jeg vil bare gerne holde fast i det, og selv om der måske er nogle, der lytter til debatten udeomkring, der ikke kan forstå de lidt mere tekniske termer, håber jeg dog trods alt, at SF's ordfører forstår, at når man har en reallønsfremgang, altså ikke kun en overførselsindkomst, der bliver fremskrevet med den almindelige prisudvikling, men faktisk med lønudviklingen, kan man vel godt slå det faktum fast, at man faktisk bliver rigere, også selv om man er på overførselsindkomst.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Altså, jeg har ikke mødt nogen, som er på 300-timers-reglen eller på starthjælpen eller på loftet over kontanthjælpen, som kører i en Mercedes, og som har en villa på Strandvejen, og hvis største bekymring er, om de skal tage til Thailand eller til Kina i år.
Jeg har spurgt ministeren, hvor mange børn der er ramt af det her.
Og når du alene tager de børn og spørger dem, hvad de mangler i deres hverdag, og om de føler sig fattige, så siger de alle sammen, at der er rigtig mange ting, de mangler, såsom at have en brugt cykel, såsom at gå til fritidsaktiviteter og være en del af et fællesskab, fordi forældrene ikke har pengene.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-05-29:
Jeg synes, det er interessant, at SF's ordfører gør op med noget, som jeg ellers troede at i hvert fald den socialdemokratiske ordfører kunne tilslutte sig, nemlig det, at det at få et arbejde var noget af det mest centrale, og så anfægter SF's ordfører, at det skulle kunne betale sig at arbejde.
Det må da være noget af det, der må være det mest demotiverende, hvis man står uden for arbejdsmarkedet, at være i den situation, at man får et arbejde, og at man så vil blive straffet økonomisk.
Det er jo det, der har været tilfældet.
Det har jo været sådan for et ægtepar på kontanthjælp, at hvis den ene ægtefælle fik arbejde, så skulle vedkommende have en løn på over 27.000 kr., for at det skulle kunne betale sig for familien.
Er det virkelig sådan en motivationsfremmende retorik og teknik, der har vundet genklang i SF, at hvis man skal ud af arbejdsløshed, og hvis man skal have fremgang, så skal man altså være i stand til at få et job, der kan give mere end 27.000 kr. om måneden, ellers kan det ikke betale sig, og så er det bedre at være på overførselsindkomst?
Er det ikke et princip, der vil være med til at fastholde folk i en situation væk fra arbejdsmarkedet og væk fra at gøre brug af de muligheder, som vi stiller til rådighed i det danske samfund?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Det er jo der, vi principielt er fuldstændig uenige i forhold til, hvordan det er, vi skal få de her mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Man ved i forhold til 300-timers-reglen, at mange af de her mennesker har psykiske lidelser.
Jeg har arbejdet som sygeplejerske hos familier på Nørrebro, hvor mor og far ikke var i stand til at snakke med børnene, de havde det så dårligt.
På samme måde er det med det eksempel, jeg gav før om Carina - det er mindre end en uge siden - der ringer og siger, at hun lider af angst.
Hun er ikke i stand til det, hun har haft den her lidelse i de sidste 10 år.
Og så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke kan gå ind og sige: Vi er rige nok, vi kan sagtens give dig et rigtig godt, værdigt liv, selv om du lider af angst.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-05-29:
Hvis jeg ikke tager helt fejl, er personer i matchgruppe 5 ikke omfattet af reglerne, og ellers er det jo altså også sådan, at man har 2 år til at opnå 300 timers ordinær beskæftigelse.
Men jeg synes, det er meget rart at få slået fuldstændig fast med syvtommersøm, at det for SF ikke er vigtigt i forbindelse med den sociale mobilitet, at det skal kunne betale sig at arbejde, at det ikke betyder noget for SF, om personer, der står uden for arbejdsmarkedet, har en gevinst ved at komme på arbejdsmarkedet, at de har en gevinst ved at tage et arbejde.
Det undrer mig såre, at man kan have et syn på socialpolitik, hvor det vigtigste, man kan give folk, nemlig et arbejde, ikke skulle kunne betale sig.
Det vil sige, at man hellere vil fastholde folk på overførselsindkomst, end at man vil sørge for, at det kan betale sig for de folk at gøre en ekstra indsats, at tage et arbejde.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-29:
Det er jo noget vrøvl, vi sidder og hører herfra.
Vi har da aldrig været ude og sige det modsatte.
Spørgsmålet - og hele uenigheden - i det her består i: Hvad kan vi gøre for de folk, som ikke har et arbejde, som står uden for systemet af den ene eller den anden årsag, så de ikke bliver fuldstændig ødelagt?
Altså, det er i sig selv en straf, at man står uden for arbejdsmarkedet, også for børnene.
Er det virkelig rimeligt, at vi skal sige, at de også skal rammes af, at mor og far er syge?
Jeg har da aldrig mødt nogen, som siger: Det er fedt at være fattig, det har jeg altid drømt om.
Altså, taleren fra Venstre lægger mig alle mulige ting i munden, uden at jeg har sagt det, uden at SF har sagt det.
Vivi Kier (KF), 2008-05-29:
Jeg hæftede mig også lidt ved, at ordføreren sagde i sit indlæg, at det er bevisligt, at de fattige er blevet fattigere.
Nu kan det jo blive sagt rigtig, rigtig mange gange her i eftermiddag, og så er jeg ligesom nødt til at sige: Jamen det er jo bevisligt, at også overførselsindkomsterne er steget år for år.
Lad nu det ligge.
Men nu står vi egentlig med et tema, som kunne blive en rigtig, rigtig spændende debat at have, men jeg oplever da i hvert fald SF's ordfører tale temaet totalt ned, så det kun bliver en debat om økonomisk ulighed.
Så jeg vil egentlig gerne sådan ultrakort spørge: Hvad er egentlig SF's visioner for den her forespørgselsdebat?
At ordføreren gerne vil skabe visioner for Venstre, skal jeg jo ikke blande mig i.
Jeg er konservativ, og jeg kan godt skabe mine egne visioner.
Jeg syntes bare, det var en meget, meget negativ tone, SF's ordfører anlagde om det her emne.
Det blev meget noget med økonomi hele tiden.
Og så synes jeg da, at det blev endnu mere deprimerende at høre SF's ordfører stå og sige, at visionerne var at skabe lige muligheder.
Jeg synes jo, at det lige nøjagtig er noget af det, vi arbejder rigtig, rigtig meget på.
Jamen jeg kan jo høre, at begge partier gerne vil kigge på de udsatte grupper.
Men for mig er det ikke væsentligt, at vi alle sammen skal være fuldstændig lige.
For mig er det væsentligt at få givet nogle lige muligheder.
Når fru Marianne Jelved spørger så meget til børnene, er vi også utrolig optaget af, at det er her, vi får sat ind, for jo langt tidligere en indsats vi kan gøre, jo langt bedre et liv får vi skabt for de børn.
Jeg vil da gerne være med til at arbejde for at undgå, at mænd tæver deres koner derhjemme, og jeg vil da gerne være med til at arbejde for dem, der har et alkoholmisbrug eller et stofmisbrug.
Det er der altså nogle der har, og så vil jeg gerne være med til at sætte ind over for den gruppe og give dem en reel mulighed for at komme ud af deres misbrug.
Men jeg kan jo ikke tvinge nogen til ikke at leve på en anden måde, end vi måtte ønske.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-29:
Nej, jeg har i hvert fald ikke mødt nogen, der mener, at man skal tvinge i den situation.
Men det, vi skal gøre, er at sikre, at der er mulighed for, at der er voksne, som er i stand til at afkode de børn, som virkelig har det dårligt, og det kræver noget ekstra, noget mere end det, der er i dag.
Ellers ville vi ikke have alle de sager, som i tide og utide dukker op i medierne, og det, jeg spørger om, er, hvordan vi kan prioritere ud over satspuljen, for det er ikke nok med satspuljen.
Line Barfod (EL), 2008-05-29:
Når nu ministeren taler så pænt om, at vi - sådan forstår jeg det - skal have så lidt ulighed som muligt i samfundet, vil jeg gerne høre, om det så også betyder, at ministeren mener, at det er vigtigt, at vi har en fælles, solidarisk velfærd?
Det vil sige, at vi ikke skal fremme privatisering og ulighed, hvad enten det er inden for sundhed eller andre områder af velfærden, og at det derfor er rigtig godt, at der lige nu er så mange, der kæmper for, at vi skal have en fælles, solidarisk velfærd og ikke privatisering og medarbejderflugt fra det offentlige.
Karen Jespersen (V), 2008-05-29:
Jamen jeg mener bestemt, man godt kan bruge ordet fælles, solidarisk velfærd om den velfærd, vi har.
Den er jo bl.a. kendetegnet ved en meget stor vilje til at betale en høj skat for at sikre en solidarisk velfærd.
Men jeg mener i øvrigt, at man skal være meget forsigtig med, hvordan man bruger ordet privatisering.
Men hvorvidt den, der rent faktisk udfører opgaven, er offentlig eller privat, synes jeg altså ikke er afgørende.
Det ved vi jo fra masser af områder inden for det sociale.
På nogle af de tungeste områder har vi masser af private leverandører, og de fungerer jo rigtig godt.