Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Tak, formand.
Tak for en god og engageret debat.
Jeg er dog glad for at kunne konstatere, at der er et flertal bag lovforslaget, og jeg ser også frem til udvalgsarbejdet, for jeg kunne forstå, at der var mange spørgsmål. Hvad angår selve forslaget om at nedsætte grænsen til 25 pct. for finansielle aktiver i forbindelse med succession, altså den såkaldte pengetankregel, der vil jeg understrege, også i forhold til at afklare nogle af de påstande, som har floreret i debatten, at formålet med forslaget faktisk er at kanalisere kapitalanbringelse fra sådan mere passive forhold til egentlige erhvervsmæssige investeringer.
Den metode, vi anvender for at nå det mål, er at gøre en lukrativ skattebegunstigelse mindre lukrativ.
Der er ikke tale om at afskaffe den her skattefordel, der er tale om at gøre den mindre lukrativ, således at pengetanke ikke længere tilgodeses.
Det synes jeg er centralt at få ind i debatten, nemlig at diskussionen ikke går på, om der skal være en skattemæssig begunstigelse i forbindelse med generationsskifter, men at diskussionen går på, hvor lukrativ skattebegunstigelsen skal være, og hvor den rimelige grænse skal sættes.
For jeg hører også bred enighed i Folketinget om, at en grænse skal der sættes.
Jeg vil så også i forhold til drøftelserne om lovprocessen og høringssvarene sige, at regeringen tager høringssvarene alvorligt.
Vi har lyttet til de virksomheder, som har leveret kvalificerede høringssvar, og det er baggrunden for, at jeg på vegne af regeringen har anmeldt et ændringsforslag til lovforslaget, der skal sikre en mere fornuftig overgangsregel, således at virksomheder i de næste 3 år frit kan vælge, hvorvidt de ønsker procenten udregnet på baggrund af et gennemsnit over de sidste 3 år eller udregnet på baggrund af kun det sidste regnskabsår.
Det tror jeg er en vigtig præcisering, og det vil også give en fleksibilitet til de virksomheder, som har været i gang med at planlægge et generationsskifte de sidste par år.
Jeg har også haft møde med FOSS i forbindelse med at styrke dialogen om det her forslag.
Jeg vil blot understrege, at jeg mener, at 25 pct. er en rimelig grænse, hvis man vil udskyde den skat, som man ellers burde have betalt.
Hvad angår stramninger af rentefradragsbegrænsningsreglerne, har det jo ikke fyldt så meget i debatten, men jeg synes nu alligevel, at forslaget fortjener en vis opmærksomhed, da det er et vigtigt element i regeringens økonomiske politik og helt centralt i forhold til de bestræbelser, som regeringen har fremlagt, i forhold til at sikre, at også multinationale selskaber betaler den skat, de bør.
Forslaget går i al sin enkelhed ud på, at vi fastfryser den gældende grænse på 21,3 mio. kr., og at vi dermed leverer et væsentligt bidrag til den samlede indsats i forhold til at få bl.a. multinationale selskaber til at betale den skat i Danmark, de rettelig bør.
er hele lovforslaget udtryk for, at der i regeringens økonomiske politik er lagt vægt på, at alle skal bidrage, også de meget velpolstrede familieejede virksomheder og de multinationale selskaber.
Jeg ser frem til et godt, konstruktivt udvalgsarbejde.
Regeringens generelle økonomiske politik har en meget positiv virkning på beskæftigelsen og på erhvervslivet i Danmark.
Generelt lægger regeringen stor vægt på at fremme vækst og også gode betingelser for erhvervslivet.
De her to forslag, vi behandler her, sikrer ret og rimelighed, dels et fornuftigt niveau for den skattebegunstigelse, der gives i forbindelse med generationsskifte, dels en regelopstramning, der gør, at også multinationale selskaber fremover kommer til at bidrage til samfundet, som de jo også nyder godt af, med god infrastruktur, veluddannet arbejdskraft osv.
Derfor mener jeg om det her, ligesom jeg gør om regeringens øvrige politik, at det bidrager til en stor og robust styrkelse af dansk økonomi.