Jane Heitmann (V), 2015-02-19:
I dag førstebehandler vi lovforslag L 136, forslag til lov om ændring af sundhedsloven, lægemiddelloven og vævsloven.
Det lyder jo umiddelbart en lille smule langhåret, men ikke desto mindre vil lovforslaget her få betydning for en helt særlig gruppe af udsatte mennesker, nemlig kronikere med et stort medicinforbrug.
Sagen er den, at kronikere med et stort medicinforbrug i dag via egen læge skal søge Sundhedsstyrelsen om et såkaldt kronikertilskud.
Med lovforslaget her vil det tilskud blive automatiseret, således at ingen fremover skal opleve at blive glemt, hvis man enten ikke selv har fået søgt eller man måske ikke har haft overskuddet til ansøgningsprocessen.
Lovforslaget om ændring af sundhedsloven udmønter en delaftale i finansloven for 2015 på sundhedsområdet, som Venstre har stemt for, så vi støtter i sagens natur den del af lovforslaget.
Konkret betyder det for den enkelte kroniker, voksen som barn, at man ikke kommer til at betale mere i egenbetaling til tilskudsberettiget medicin end 3.830 kr. i 2015-tal for den nødvendige medicin inden for en tilskudsperiode.
Der findes jo et utal af lægemidler på markedet, og flere kommer til.
Derfor er det nødvendigt, at vi styrker overvågningen af lægemidlerne, uanset om man er kroniker med et højt og vedvarende lægemiddelforbrug, eller man hører til i den kategori, som blot indimellem tager en hovedpinetablet.
Ja, vi skal nemlig alle sammen kunne føle os trygge ved, at uanset hvilket lægemiddel vi vælger, er lægemidlet sikkert, og de bivirkninger, som der eventuelt måtte være, behørigt registreret.
Det Europæiske Lægemiddelagentur, EMA, har fået styrkede kompetencer til overvågning af vores nationalt godkendte lægemidler, og det giver derfor mening, når vi med lovforslaget her følger op på implementeringen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv fra 2010.
Det nye er, at en ny koordinationsgruppe under Udvalget for Risikovurdering får et udvidet mandat til også at sikre overvågning af lægemidler nationalt, ligesom der sikres mere åbenhed om lægemidlers sikkerhed via fælles databaser, som varetages af EMA, Det Europæiske Lægemiddelagentur, i en helt ny fælleseuropæisk webportal, som der kan linkes til via vores egen nationale webportal.
At styrke patientsikkerheden er også udgangspunktet for, at vi med lovforslaget her giver hjemmel til Sundhedsstyrelsen til at forkorte lægemidlers navne med korte doserings- og indikationstekster, således at læger og andet sundhedsfagligt personale nemt og hurtigt kan få et overblik over et givent lægemiddel, og at de ikke mindst lige så enkelt kan kommunikere med patienter.
Det er tiltag, der styrker patientsikkerheden, og det bakker vi op om fra Venstres side.
Hvad angår ændringer i vævsloven, skal der foretages en række konsekvensrettelser i vævsloven efter sammenlægningen af Lægemiddelstyrelsen med Sundhedsstyrelsen, og det finder vi fra Venstres side er helt uproblematisk.
Derudover foreslås det at indsætte en række begreber i vævsloven som f.eks. »organ«, »donation« og »anvendelse på mennesker« ud fra retssikkerhedsmæssige betragtninger, ligesom Sundhedsstyrelsen fremover skal offentliggøre en aktivitetsredegørelse med oplysninger om f.eks. import og eksport af væv.
Med lovforslaget her åbnes der mulighed for, at det enkelte vævscenters aktivitet skal gøres offentligt tilgængeligt, hvis der fremsættes anmodning herom, uden at det selvfølgelig skal rumme personhenførbare oplysninger.
Den del af lovforslaget har vi fra Venstres side et lille bekymringspunkt i forhold til, og vi vil under udvalgsbehandlingen spørge ind til det, ligesom vi også vil spørge ind til, hvorvidt lovforslaget her overimplementerer EU-lovgivning, hvilket vi ikke umiddelbart finder er hensigtsmæssigt, såfremt dette måtte være tilfældet.