runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth F. Christensen (S), 2008-10-21:
Med lovforslag L 10 er der lagt op til en smidiggørelse og en effektivisering af adgangen til forretningsvisum og besøgsvisum.
På vegne af Socialdemokraterne skal jeg meddele, at vi ser med de positive briller på dette lovforslag, da der bl.a. bliver åbnet for en lettere tilgang til forretningsvisum via forhåndsgodkendelser m.m. Vi kunne dog godt ønske os en større detaljeringsgrad lige præcis i forhold til punktet om forhåndsgodkendelser.
Der er samtidig i lovforslaget taget højde for, at det ikke er en ordning, der skal medføre et misbrug, og derfor er der lagt nogle klare konsekvenser ind i lovforslaget for at sikre, at et misbrug kan undgås.
Der er således tale om en konkret udmøntning af de betænkninger beskrevet i rapporten fra arbejdsgruppen om visumadministration for forretning og turisme, og de betragtninger er kommet med.
Der skal herfra lyde en stor tak til gruppen bag for et rigtig godt stykke arbejde.
En af de ting, der særlig er værd at nævne, er, at det for forretningsfolk fra tredjeverdenslande med dette lovforslag vil betyde en ny og meget mere forenklet visumpraksis, og det vil samtidig betyde, at sagsbehandlingstiden vil blive nedsat markant.
Det, at den enkelte virksomhed kan blive forhåndsgodkendt, vil betyde, at det i meget større omfang vil blive muligt for danske virksomheder at modtage forretningsbesøg fra lande, der normalt er omfattet af visumreglerne.
Når vi når til udvalgsarbejdet, vil vi fra den socialdemokratiske gruppe gerne kigge nærmere på en smidiggørelse i forhold til turistvisum, som det er efterlyst fra rejsebranchen.
Vi kan derfor fra Socialdemokraternes side støtte op om lovforslaget og ser frem til det fortsatte udvalgsarbejde for dette lovforslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Det var altså et kapacitetsproblem, da ventetiden røg op på 26,2 uger her i august 2008, der gjorde, at man lavede den aftale med regionerne.
Det var et kapacitetsproblem.
Det fremgår også af aftalen.
Men det er altså ikke et kapacitetsproblem, når ventetiden i gennemsnit på disse 18 væsentlige operationer, som jeg også forstår ministeren netop tager udgangspunkt i, blot en anden måned, så er 21,2 uger i 2007.
Det var altså ikke et kapacitetsproblem.
Drejer det her sig om et kapacitetsproblem, eller drejer det sig om det, som den forrige sundhedsminister hr. Lars Løkke Rasmussen orienterede om i et svar til udvalget?
Altså at det her ikke drejede sig om, hvorvidt man kunne løse opgaven, det drejede sig om, at det frie valg skulle være til rådighed efter 1 måned.
Er det reelt ikke det, det drejer sig om?
Har det noget som helst med kapacitet at gøre?
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Jeg tror da, at det kan være meget klogt af fru Liselott Blixt, at hun ikke vil hænges op på, hvad tidligere og nuværende sundhedsministre har sagt; det tror jeg er rigtigt.
Men der er en ting, som jeg stadig væk undrer mig lidt over.
Som jeg har forstået det, har det også været Dansk Folkepartis holdning, at det her med det udvidede frie sygehusvalg var en fantastisk måde at løse ventelisteproblemer på.
Og jeg må indrømme, at jeg stadig væk sidder tilbage sådan lidt forundret over, hvorfor man så nu kommer med et forslag, der handler om at afskaffe det udvidede frie sygehusvalg, når vi nu netop har meget, meget lange ventelister, der skal afvikles.
Hvad er det, der gør, at det frie sygehusvalg fra at være en god måde at afvikle ventelister på er blevet en forhindring for at afvikle ventelister?
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
Det har jeg heller ikke tænkt mig at gøre, heller ikke med den nuværende.
Jeg vil kun holde mig til, hvad vi mener i Dansk Folkeparti.
Det var ikke tilfredsstillende med en venteliste for 1 år siden, heller ikke for 10 år siden eller 20 år siden.
Vi prøver hele tiden i Dansk Folkeparti at gøre det bedste og få de muligheder, vi kan, og tage ansvar for det, vi gør.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Der blev ikke svaret på spørgsmålet om, hvorvidt det var acceptabelt, at der var 21,2 ugers ventetid, som der var for et år siden.
I hvert fald er det afklaret, at det ikke er acceptabelt, at der er 26 uger, for så er kapaciteten ikke til stede.
Men kapaciteten var vel heller ikke til stede, da ventetiden var 21,2 uger.
Og lad mig bare nævne, at den tidligere sundhedsminister jo i et svar har sagt: Jamen det drejer sig slet ikke om kapacitet, det drejer sig bare om, at man skal hen på et privathospital og behandles.
Det ligger der et udvalgssvar på.
Og jeg vil sige, at de oplysninger, jeg har her, er fra Sundhedsstyrelsen, så de ligger jo frit tilgængeligt.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
Jamen grunden til, at vi gik ind i det her udvidede frie sygehusvalg, var at give patienterne, borgerne den mulighed at kunne vælge frit, når de skulle vente mere end 1 måned.
Det var netop for at frigøre noget kapacitet, for at få nogle flere ind på den samme boldbane så at sige.
Og det er da ikke rart at høre hr. Jens Peter Vernersen komme med nogle tal, der siger, at vi har nogle endnu længere ventelister.
Dem kunne jeg da godt tænke mig at se og eventuelt få en forklaring på - hvordan er de opstået, og hvad er det, der gør, at vi får så lange ventelister?
For vi er ikke tilfredse med, at vi har så lange ventelister.
Det er jo netop det, vi skal have aflivet.
Jeg kan da godt forstå, at ordføreren kan så tvivl om den måde, for selvfølgelig skulle vi have aflivet de her ventelister.
Men konflikten gjorde, at der var 400.000, der ikke kom i behandling, samtidig med at der ikke var ordentlig information til dem, der skulle kunne vælge frit, og det har jo netop gjort, at vi har et efterslæb.
Det er grunden til, at vi i dag ser læger og sygehuspersonale, der har svært ved at finde orden i den bunke af sager, der ligger og venter.
Og derefter genindfører vi den måned fra næste år igen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Det var et meget interessant indlæg, fru Blixt havde, om det med, at kapaciteten skulle være til rådighed.
Jeg forstår altså, at kapaciteten ikke er til rådighed nu, hvor ventetiden er ½ år på de der 18 sundhedsbehandlinger - 18 væsentlige operationer.
Mener fru Blixt, at kapaciteten var til rådighed, da der var 21,2 uger?
Altså, kan man sige, at kapaciteten var til rådighed, når man på disse 18 væsentlige operationer ventede 21,2 uger?
Og har det i det hele taget været meningen, at kapaciteten skulle være til rådighed?
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
Nu er vi jo lidt inde på en anden problematik.
Den har vi diskuteret mange gange - med det private kontra det offentlige, med personaleflugt, og hvad man ellers kalder det.
Vi kan jo se, at der efterhånden nogle steder er flere, der går fra det private tilbage til det offentlige.
Det er ganske naturligt i dagens Danmark, at man zapper fra et job til et andet for at se, om man har bedre muligheder, bedre løn eller bedre arbejdsforhold.
Det er en opgave, som regionerne skal tage til sig netop at forbedre de arbejdsforhold, de arbejdsvilkår, som der er ude på de offentlige sygehuse - for så er vi sikre på, at vi får en fordeling, der tilpasses begge dele.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-10-21:
Jeg har to spørgsmål til ordføreren.
Ordføreren siger nu, at det her er en sag om, at vi skal trække på alle ressourcer; vi skal også trække på ressourcerne fra de private klinikker og hospitaler.
Så vil jeg gerne have svaret fra ordføreren: Hvor kommer personalet, som arbejder på de private klinikker, fra?
Og kunne det eventuelt risikere at svække det offentliges kapacitet på området?
Jeg synes jo netop, at en af konsekvenserne i forhold til den korte ventetidsgaranti på 4 uger er, at netop medicinske patienter og måske psykiatriske patienter bliver klemt, fordi personalekapaciteten flyttes over til de klinikker, som kan tilbyde attraktive ansættelsesforhold for personalet.
Så det var også et spørgsmål.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
I Dansk Folkeparti vil vi have den her 1-måneds-garanti tilbage næste år, ingen tvivl om det.
Ordføreren må jo også kunne se, at hvis ikke konflikten havde været der, havde der været 400.000 behandlinger, der ikke var kommet på den venteliste.
Man må kunne se, at vi har en kapacitet, vi skal trække på, at vi trækker på de private, samt at ordningen jo ikke har nået at være til stede i så mange måneder - den nåede at starte, konflikten kom, og nu når vi at suspendere den.
Så vi vil fortsat sige: Næste år har vi igen 1-måneds-garanti på sygehusvalg.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-10-21:
Jeg vil gerne spørge fru Liselott Blixt, om der ikke godt kan siges at være en usammenhæng mellem Dansk Folkepartis holdning, der er - og hele tiden har været - at behandlersystemet skal være gearet til opgaveløsningen, og så at Dansk Folkeparti pr. 1. oktober 2007 stemte for, at man satte ventetidsgarantien ned fra 8 uger til 4 uger.
Der har vi jo fra socialdemokratisk side hele tiden sagt, at kapaciteten ikke er til stede.
Nu står fru Liselott Blixt og siger, at i dag er kapaciteten ikke til stede.
Det argumenteres jo så ud fra, at vi nu har haft en konfliktsituation, men jeg må henvise til, at hr. Jens Peter Vernersen netop stod og dokumenterede, at selv for 2002 til 2007 er ventetiden steget.
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Men det er altså ubegribeligt, når jeg tænker på, at både Venstre og Dansk Folkeparti jo hele tiden siger, at man sætter patienten i centrum, og at patienten er det vigtigste, at man frasiger sig et redskab, som man nu i årevis har talt om var det bedste redskab til at fjerne ventelister på - og det er blevet sagt så mange gange, at selv jeg har forstået, at det var det, der var både Venstres, Konservatives og Dansk Folkepartis holdning - samtidig med at man fratager patienterne en ret.
Jeg forstår stadig væk ikke hvorfor.
For hvis det er rigtigt, hvad Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti indtil nu har sagt, nemlig at det frie sygehusvalg er en fantastisk god måde at fjerne ventelister på, så er der jo ingen grund til at fjerne det nu.
Tværtimod skal det jo nu virkelig til at virke.
Det er selvfølgelig relevant, hvis det er rigtigt, hvad vi andre har sagt hele tiden, nemlig at det ikke er nogen god måde at fjerne ventelister på.
Men den indrømmelse synes jeg at vi mangler at få.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-21:
Nu bliver der sagt, at ministeren mente, at der skulle et andet prioriteringsværktøj til.
Det er ikke helt korrekt.
Danske Regioner ønskede det her prioriteringsværktøj, og det har vi imødekommet i aftalen.
Succeskriteriet for regeringen er, at ventelisterne, som desværre er eksploderet som følge af en langvarig konflikt - hvad kan man forvente andet, når der er en konflikt? - kommer ned på det leje, vi havde forud for konflikten.
Jeg kan så sige, at det udvidede frie sygehusvalg genopstår uændret i den facon, som vi suspenderer det i, når det her lovforslag er blevet tredjebehandlet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-10-21:
Ministeren siger, at det, der skal til i øjeblikket, er et andet prioriteringsværktøj.
Mit spørgsmål til ministeren går sådan: Hvis nu vi i perioden frem til den 1. juli 2009 ikke når det succeskriterium, som ministeren måtte have, hvad agter ministeren så at gøre?
Der er i og for sig to spørgsmål.
Hvad agter ministeren at gøre, hvis ikke succeskriteriet bliver indfriet?
Og det andet spørgsmål er: Hvilket succeskriterium opstiller ministeren frem til den 1. juli 2009?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-21:
Nu er hr. Jens Peter Vernersen nok ikke enig, men i regeringen mener vi, at det udvidede frie sygehusvalg har været en meget stor succes.
Jeg forstår også, at Socialdemokraterne i 2002 stemte for det udvidede frie sygehusvalg, da det var en 8-ugers-garanti, men at de mener, det er det værste, der er sket, efter det er blevet en 4-ugers-garanti.
For lige at komme ind på det spørgsmål, hr. Jens Peter Vernersen stillede lige før, vil jeg sige, at som sundhedsminister er man da aldrig tilfreds med kapaciteten; der kan man altid ønske sig mere kapacitet.
Det er jo netop derfor, at vi har forlangt af Danske Regioner, at den ledige kapacitet, som måtte opstå i det private system som følge af den her suspendering, skal opkøbes af regionerne, så de råder over den, lige så vel som de råder over kapaciteten i det offentlige system.
Det, der er vigtigt for mig, er at være på borgernes side og få dem behandlet, og derfor ønsker jeg mest mulig samlet kapacitet.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Der er behandlet 130.000 ekstra.
Det er lykkedes at gennemføre 130.000 ambulante behandlinger - det er i øvrigt en lille procentdel af samtlige behandlinger - og det er det, der sådan set er årsagen til, at man har nået det resultat.
Man havde i august måned 2002 en ventetid på 23,3 uger og i august måned 2007 en ventetid på 21,2 uger.
Man kan da ikke sige, at det så er en succes for regeringens politik, at man over 5 år kun har nedbragt ventetiden med 2 uger, når det har været noget af det allerhøjest prioriterede.
Ministeren kan da heller ikke regne det som en succes, at det ikke er lykkedes med mere end det.
Nu taler vi ikke om 2008; vi taler om, at da regeringen tiltrådte, var ventetiden på 23,3 uger, mens den var på 21,2 uger i 2007.
Hvis man f.eks. har en diskusprolaps, er ventetiden, hvor man skal gå med smerter, steget fra 13,8 uger til 15,9 uger.
Det kan da ikke være en succes.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-21:
Jeg tror, at alle kan forstå, at med et sundhedssystem, der er i konflikt igennem en længere periode, og med op mod 400.000 aflyste behandlinger, kommer der en ekstraordinær situation, og det er den ekstraordinære situation, vi her giver et effektivt middel til at angribe.
Men det er stadig regeringens opfattelse, at i en normal situation, som jeg mente vi havde forud for konflikten, stiller vi borgerne bedre, ved at de har et udvidet frit valg, så de som en del af det offentlige tilbud kan vælge at komme et andet sted hen.
Vi mener også, at det er den mulighed, vi har givet borgerne, der har bragt ventelisterne ned.
Om end med forskellige begrundelser fra partiernes ordførere kan jeg konstatere, at der er en meget bred opbakning - ja, velsagtens fra hele Folketinget undtagen Enhedslisten - til det lovforslag, jeg her har fremsat.
Jeg forstår, at det ligger os alle på sinde at få nedbragt ventelisterne.
Nu har der været en del debat om ventelisterne, og lad mig derfor bare ganske kort sige, at de foreløbige tal, jeg har her, siger, at ventelisterne i gennemsnit i juli 2002 var 26,5 uger, og hvis vi så tager juli 2006 var de 20,7 uger.
I juli 2007 er det ganske rigtigt, at der var en meget, meget svag stigning, men stigningen er for intet at regne i forhold til den, vi ser i juni 2008, hvor konflikten kommer.
Det er derfor, at vi foreslår den her suspension og begrunder den med forårets overenskomstkonflikt.
Jeg er i og for sig enig med den argumentation, som kom fra Dansk Folkepartis ordfører, fru Liselott Blixt, at vi er kede af suspensionen, og derfor kan jeg også understrege fra Folketingets talerstol, at der er tale om en suspension.
Det udvidede frie sygehusvalg på 4 uger, som vi suspenderer med det her lovforslag, kommer tilbage natten mellem den 30.6. og 01.07.
Årsagen til, at vi gør det, er som sagt overenskomstkonflikten og den aftale, der er indgået med Danske Regioner, og vi giver med det her forslag regionerne i en ekstraordinær situation et andet prioriteringsværktøj, som vi har fundet at der er behov for i den ekstraordinære situation.
Med den her brede opbakning, som der er fra ordførerne, vil jeg selvfølgelig stille mig til rådighed for Sundhedsudvalget og sørge for, at alle spørgsmål vil blive besvaret under udvalgsarbejdet, men jeg vil samtidig også gerne bede om, at der dispenseres for 30-dages-fristen i Folketingets forretningsorden, af hensyn til at vi hurtigt kan komme i gang med formålet med suspensionen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-21:
Da vores ordfører ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på hendes vegne sige, at vi kan tilslutte os det forslag, der ligger her.
Vi ser gerne, at der indledes forhandlinger om en ny ordning, der giver en afklaringsgaranti for alle så hurtigt som muligt og en egentlig behandlingsgaranti for de livstruende sygdomme.
Så er det jo klart, at diskussionen om frit sygehusvalg rejser en stribe af relaterede problemstillinger med hensyn til behandlingsgaranti, med hensyn til konsekvenserne af behandlingsgarantien i forhold til den skævvridning, der vitterlig finder sted for prioriteringen af sygdomme, prioriteringen af lidelser og kritiske sygdomme i det hele taget.
Der har vi fra Det Radikale Venstres side været kritiske over for behandlingsgarantien, fordi vi synes, at den fører til en skævvridning i øvrigt, og det er en diskussion, der selvfølgelig finder sted i udkanten af den diskussion, der er om det her udvidede frie sygehusvalg.
Men som det ligger her, kan vi tilslutte os forslaget.
Vi har været kritiske fra første færd.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-10-21:
Det udvidede frie sygehusvalg har sine fordele, men det har altså rent faktisk også en lang række uheldige konsekvenser for behandlingen i det danske sundhedsvæsen, og det er de ting, vi skal stille op mod hinanden.
Derfor synes vi i SF, at det er positivt, at ministeren nu også ser det som en nødvendighed, at det udvidede frie sygehusvalg suspenderes.
Vi støtter forslaget om suspensionen indtil juli 2009, og vi vil også godt tilkendegive, at vi gerne så, at det blev suspenderet i endnu længere tid, ja, faktisk gerne afskaffet og erstattet af en mere universel garanti til alle patienter.
Det udvidede frie sygehusvalg har desværre den konsekvens, at det ikke nødvendigvis er de mest syge patienter og dem, som har ventet længst på behandling, som bliver behandlet først.
Regionerne tvinges til at prioritere kirurgiske patienter og garantipatienter og til dermed også at skære på områder, når de skal skære, hvor der ikke er garanti.
Og det er vigtigt - synes vi - at huske, at det jo ikke er alle sygdomme, der findes et reelt privat alternativ til, og det er en del af problemstillingen.
Det giver altså en uheldig prioritering, og derfor synes vi altså, det er positivt, at vi i hvert fald i det kommende år kan sikre, at de mest syge og dem, der har ventet længst, bliver behandlet først.
Jeg havde nær sagt: Det var da faktisk på tide.
Vi mener faktisk, at det er så vigtigt et princip for behandling i vores sundhedsvæsen og for vores solidaritet, at det gerne må være det bærende element fremover.
Det har givet en skævvridning i forhold til det medicinske område.
Man kan se, at kirurgien har fået rigeligt med midler, mens det medicinske område ikke har været gennem en udvikling, der bare tilnærmelsesvis kan matche det.
Det er på tide, at vi igen sikrer et sundhedsvæsen, der kan prioritere de mest syge først, efter behov og efter sygdommens karakter, og derfor vil vi meget gerne benytte lejligheden til at opfordre ministeren til at se på, om ikke det udvidede frie sygehusvalg kan erstattes af en mere solidarisk og retfærdig løsning.
Vi vil gerne lægge op til en debat, vi vil gerne gøre opmærksom på, at vi ikke står alene med de synspunkter her; de kommer fra Lægeforeningen, og de kommer fra Dansk Sygeplejeråd.
Derfor er vi selvfølgelig positive over for det her forslag, og vi håber på en seriøs diskussion, hvor vi kan komme til at prioritere de mest syge og dem, der har ventet længst, hele vejen fremover.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
Med hensyn til hvad der er rigtigt, og hvad der ikke er rigtigt
: Hvis vi vender tilbage til det sidste i ordførerens tale, er det, at man ikke mener, at borgerne skulle have den her mulighed.
I Dansk Folkeparti så vi gerne, at alle borgere fik samme rettigheder som andre, der med pengepungen i orden kan gå hen og købe sig en behandling på et privathospital.
At vi så nu suspenderer den, er netop, fordi vi ikke er blege for at sige, at vi en gang imellem bliver nødt til at stoppe op og evaluere, og så må der komme orden i rækkerne.
Jeg kan da kun være tilfreds, hvis vi kan få suspensionen i kortere tid, men aftalen går frem til den 1. juli 2009, og der ser vi gerne ordningen indført igen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-10-21:
Det er sådan, at de data, som også ministeren gør brug af her i dag, viser, at der rent faktisk er en meget stor forskel set i forhold til diagnoser.
En gruppe er de diagnoser, altså de patienter, som har en lidelse, som kan behandles såvel på det offentlige som på det private hospital.
Den anden gruppe er tydeligvis de patienter, som kun kan behandles på offentlige sygehuse.
Det er meget, meget tydeligt ud fra den liste med de 18 diagnoser, at det er i forbindelse med de patienter, som kun kan opereres i det offentlige, at man primært ser den meget store stigning i ventetiden eller mangel på eliminering af ventetid.
Det viser mig, at der ikke har været fokus på kapaciteten i forhold til visse sygdomme i løbet af perioden fra 2002 til 2007.
Til gengæld har der været fokus på de mange lettere operationer, som også kan varetages i det private regi.
Hvilken holdning har ministeren hertil?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-10-21:
Nej, det med at slå forstanden fra er det vist hr. Morten Messerschmidt som har en tendens til at gøre.
Jeg tror faktisk, at jeg var meget præcis i min ordførertale, da jeg sagde, at det, der havde givet mig betænkeligheder, ikke havde noget med Schengendelen at gøre, det havde mere at gøre med, at der var sammenhæng imellem de skærpede udvisningsmuligheder, der er, og som nu er taget ud af lovforslaget.
Jeg vil gerne sige til hr. Morten Messerschmidt, at hvis der er noget, der kan være med til at sikre mere tryghed for den enkelte dansker, er det, at vi får det Schengensystem til at fungere.
Jeg er sådan set meget imponeret af det, der foregår i Schengens hovedkontor nede i Polen.
Jeg havde lejlighed til at besøge det her i sommer.
Jeg synes, der er en udvikling her, som løber i det rigtige spor, og jeg synes, at vi i Danmark skal støtte det alt det, vi kan.
Hr. Morten Messerschmidts forestilling om, at vi kan lukke grænsen dernede ved Padborg og så i øvrigt hejse dannebrog, og så er alting lykkeligt, er jo en gammeldags forestilling, som sådan en ung mand slet ikke skulle kunne finde på at have.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-10-21:
Jeg tror da, at der er mange mennesker, også unge mennesker, spejderbevægelser og sådan, som ville være kede af at få at vide, at det er gammeldags at hejse dannebrog.
Der er da heldigvis mange, som gør det.
Men når nu hr. Henrik Dam Kristensen nærmest står og anpriser Schengen og siger, at det er det, som har sikret vores retssikkerhed og tryghed i dagligdagen, så kan jeg jo ikke lade være med at tænke på, om hr. Henrik Dam Kristensen er fuldstændig ubekendt med, at det forhold, at man altså har forbudt landene at have grænsekontrol, først og fremmest har gavnet en sektor, og det er den kriminelle sektor.
Det har først og fremmest gavnet dem, som gerne vil smugle våben ind til Europa og rundt i Europa, smugle narkotika.
Vi har de laveste narkopriser overhovedet, det har selv EU’s overvågningscenter for narkotika og narkotikakriminalitet bekræftet.
De, der udøver kvindehandel og alle de modbydelige kriminelle forehavender, som vi i øjeblikket ser på den internationale scene, er da dem, som i allerførste omgang er blevet gavnet af, at man har sagt til landene, at de ikke må bevogte deres grænser.
Og det synes hr. Henrik Dam Kristensen altså er en sikkerhed for borgerne i dagligdagen.
Jesper Langballe (DF), 2008-10-21:
Det er sådan en lille principiel betragtning, jeg ikke kan lade være med at gøre mig.
Fru Bente Dahl sagde, at folkekirken måske ikke altid dækkede folks åndelige behov.
Jeg blev ikke rigtig klar over, om det var ment som et positivt udsagn om folkekirken eller som et negativt, men jeg vil under alle omstændigheder spørge: Har fru Bente Dahl overvejet, at det kunne skyldes, at folkekirken slet ikke har til opgave at dække folks åndelige behov eller det som de selv tror er deres åndelige behov?
Jeg vil i den forbindelse minde om Søren Kierkegaard, som sagde: Hvad tiden kræver, kan der skrives tykke bøger om, men hvad tiden behøver, det er nemt sagt, for det er kun en ting: Evighed.