runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2007-04-25:
Forslagsstillerne har med det her forslag til hensigt at give hesteejerne pligt til at lade sig ansvarsforsikre, således at ejerne får pligt til at erstatte de skader, en eller flere heste har anrettet.
Forslagsstillerne peger i bemærkningerne til forslaget på nogle ganske urimelige sager, hvor det er den skadelidte, der efter et uheldigt møde med heste selv har måttet gribe til lommerne, fordi det ikke har været muligt at opnå erstatning ad anden vej.
Vi kan godt forstå, at en bilejer, der har fået voldsomme skader på bilen og måske på sig selv eller på sine passagerer, ikke skal være forpligtet til at bevise, at skaderne er opstået som følge af en skødesløs hesteejer.
Det synes derfor at være helt rimeligt at foreslå en sådan regel, når hundeejere allerede er pålagt at tegne en ansvarsforsikring.
Imidlertid vil jeg lige gøre opmærksom på to forhold i den anledning.
Vi har jo for en uge siden i Tinget førstebehandlet et forslag om hestehold, et forslag, som vi også i Socialdemokratiet kan støtte.
Det indeholder ikke nogen regler om hesteejeres erstatningspligt eller ansvaret for de skader, løsslupne heste kan anrette, og derfor er der måske i første omgang fornuft i at se på, om vi kunne indarbejde en regel om lovpligtig ansvarsforsikring i det, som loven om hestehold indeholder.
Jeg har selvfølgelig bemærket mig det, ministeren sagde om at finde ud af, hvor stort et omfang det her egentlig har.
Hvis det kun var heste, det handlede om, ja, så kunne vi måske ret hurtigt finde ud af det, men der kan jo også være løsslupne køer eller andre husdyr, som ikke er omfattet af nogen ansvarsforsikring.
Der er jo også hjortefarme, og der er vel oven i købet også strudse og andre, som kan komme ind under det her.
Så jeg ser sådan set et bredere perspektiv i sagen, sådan at flere dyregrupper eventuelt kunne omfattes af pligten til at tegne en ansvarsforsikring, og det ville jo sådan set være rart at få et overblik over, hvor lovgivningen stiller krav om en ansvarsforsikring i dag.
Socialdemokraterne vil som sagt gerne anbefale, at justitsministeren dels ser på muligheden for at gøre lovpligtig forsikring til en del af hesteholdsloven, dels overvejer ændringer på hele området for lovpligtig ansvarsforsikring af dyr.
Vi har en grundlæggende positiv holdning til forslaget, men vil gerne have de to førnævnte forhold belyst nærmere, og vi er indstillet på at arbejde konstruktivt med at finde en løsning.
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarups sidste spørgsmål, at jeg er hundrede procent enig med hr. Peter Skaarup om, at det jo er det, der har været intentionen fra Folketingets side lige fra starten af, nemlig at seksuelt misbrug af børn skal der ses på med meget, meget strenge øjne af domstolene.
Det er bl.a. også noget af baggrunden for, at Straffelovrådet for flere måneder siden blev sat i gang med at se på, om ikke der er behov for strafskærpelser.
Så jeg vil sige, at jeg er helt enig med hr. Peter Skaarup, men jeg føler bare, at det rigtige at gøre også på det her punkt er, såfremt der skal laves nye lovgivningsparagraffer, at lade de sagkyndige se på, hvordan man så udformer dem, så de intentioner, som Folketinget har, også bliver ført ud i livet ved domstolene.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-25:
Med hensyn til det sidste vil vi meget gerne have, at ministeren ser på, hvad det er, den svenske rigsadvokat har gang i.
Vi har også forberedt en række spørgsmål, vi vil stille ministeren, ikke bare i forhold til det her, men også til en hel række andre ting, så vi får sat fokus på de initiativer, der ser ud til at være i gang i andre lande, i det håb at Danmark i hvert fald ikke sakker agterud i forbindelse med det, vi kan gøre imod seksuelt misbrug af børn.
Grunden til, at vi sætter fokus på det, er, at det er frygteligt for de børn, der vokser op og stadig væk har det med i bagagen, og det er også derfor, vi er kede af, hvis regeringen ikke vil være med til at fjerne forældelsesfristen i de her sager, for det er noget, der hænger ved; der er ikke nogen forældelse for dem, det går ud over.
Jeg vil godt stille justitsministeren et spørgsmål i forhold til lovinitiativer.
Jeg hører lidt justitsministeren sige, at hvis Straffelovrådet finder anledning til at foreslå ændringer, vil justitsministeren gennemføre dem.
Skal det forstås sådan, at justitsministeren ikke kan se det problem, som jeg synes jeg har set svar i Retsudvalget fra ministeren på, hvor der tilkendegives det problem, at der er forskel på strafniveauet i voldtægtssager og sager om sexmisbrug af børn?
Og er ministeren ikke enig i, at vi mindst skal sidestille de to strafniveauer?
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at som jeg hørte det, er vi sådan set tilnærmelsesvis enige om i hvert fald to ting.
For så vidt angår spørgsmålet om forhøjelse af straffen for seksuelt misbrug af børn, har jeg for et par måneder siden bedt Straffelovrådet om at gå ind og se på, hvad praksis er, og hvordan man konkret kan komme med et forslag til eventuelt en forhøjelse af straffen.
Der er det bestemt min plan – og det er også det, der er aftalt med Straffelovrådet – at hvis der er behov for et lovgivningsinitiativ på området, kommer det i næste folketingssamling.
Det er også en del af baggrunden for, at jeg synes, det har været helt rigtigt efter Rigsadvokatens redegørelser, at Straffelovrådet nu er inde og se på det.
For så vidt angår det svenske initiativ, kender jeg det ikke, men det, jeg synes er vigtigt at få fremhævet, er, at i forhold til grooming og det, briterne har gjort, går dansk lovgivning allerede i dag videre end den britiske.
Så hvis vi gjorde ligesom briterne, ville vi sådan set gøre det vanskeligere for politiet at skride ind over for børnelokkere og folk, der ønsker at udnytte børn og unge, og det er der bestemt ingen grund til.
Men jeg vil gerne under udvalgsbehandlingen undersøge, hvad man har gjort fra svensk side.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-25:
Tak til justitsministeren for gennemgangen af vores forslags seks punkter.
Jeg er glad for, at i hvert fald et af dem ser ud til at kunne blive støttet af justitsministeren.
Vi ville selvfølgelig gerne have haft alle seks vedtaget, men i og med at justitsministeren tilsyneladende ikke vil støtte de sidste fem, kan det jo være, at der er andre partier, som vi kan få til at støtte forslagene.
Jeg tror nemlig, det er meget vigtigt, at vi får handlet hurtigt.
Hvad er ministerens kommentar til, at Sverige nu er på vej med noget, som den danske regering åbenbart siger nej til?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-25:
Hr. Søren Pind nævner, at det ikke kan nås at fremsætte forslag.
Det forudsætter selvfølgelig, at Folketinget slutter den 1. juni, som det ligger i kalenderen lige nu, men der er jo ikke noget til hinder for, at Folketinget tager lidt ekstra tid til mange af de lovforslag, som bliver behandlet i Folketinget nu, og det her kunne måske være et af dem, for det haster faktisk, synes vi, med at lave nogle fornuftige initiativer på området.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til hr. Søren Pind.
Hr. Søren Pind nævner på Venstres vegne, at der er en række principielle problemer med en afskaffelse af forældelsesfristen i pædofilisager.
For os at se
er der ikke nogen større principielle problemer, og vi kan ikke se andet, end at det faktisk vil være en god idé at afskaffe den frist.
For der er det store principielle problem – det kæmpe problem – for dem, sexmisbruget går ud over, at for dem forældes det, de har været udsat for, aldrig.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Søren Pind: Hvad er det for nogle principielle problemer, der overskygger det, at man ødelægger et menneskes liv på den måde, som det sker?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-25:
Jeg ved ikke, hvor meget spørgsmål der egentlig var i det, det var vel mere en kommentar.
Så vil jeg til gengæld kommentere på hr. Allan Niebuhrs bekymring for, at man pålægger hesteejerne en udgift.
Min bekymring kunne jo være lige så stor for pensionister, der ønsker at have en skødehund; dem pålægger man altså også en betragtelig udgift i form af en hundeforsikring, og så mener jeg nok, man også kan gå ind og gøre det for nogle, der langt hen ad vejen har det som erhverv, og jeg mener, at har man råd til på ren hobbybasis at erhverve heste og have dem til at gå, har man også råd til at forsikre dem, lige så vel som pensionisten, der skal forsikre sin hund.
Afstemning
For at svare på det sidste først vil jeg sige, at jeg mener, grundlaget er til stede.
Og så kan jeg jo vende spørgsmålet fra hr. Allan Niebuhr en lille smule om.
Hr. Allan Niebuhr spørger, om det er relevant at trække en tragisk hændelse frem i sådan en debat her, og så kan jeg jo spørge hr. Allan Niebuhr, om hr. Allan Niebuhr mener, at det er nødvendigt at vente på endnu en tragisk hændelse, før man lovgiver på det her område.
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-25:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi ser positivt på ånden, der ligger bag det her forslag, men jeg bliver nødt til at spørge hr. Kim Christiansen, om han synes, det er rimeligt, som det er tilfældet her, at trække et tragisk trafikuheld frem som begrundelse for, at vi skal handle nu, når vi netop hører justitsministeren sige, at hun ønsker at lave en undersøgelse hen over sommeren som baggrund for et eventuelt lovforslag, hvis det viser sig, at der er baggrund for at lave et sådant forslag.
Jeg synes, det er tragisk, at der sker de her ulykker, men jeg synes til gengæld ikke, at vi skal begynde at lovgive spontant ud fra enkeltstående hændelser, og derfor synes jeg, at det er rimeligt, at vi lader justitsministeren få undersøgt det her forud for sådan et lovforslag.
Synes hr. Kim Christiansen ikke, at det er vigtigere, at vi får et grundigt beslutningsgrundlag, som der lægges op til her, eller ønsker man, at vi skal lave spontan lovgivning?
Kim Christiansen (DF), 2007-04-25:
Det her beslutningsforslag er jo affødt af nogle tragiske hændelser, hvor heste er kommet ud og har blandet sig i trafikken.
En del af den her lovgivning er reguleret i Danske Lov.
Man må sige, at dengang Danske Lov blev lavet, var der måske relativt få bilister på vejene, så man ikke havde den her konflikt mellem heste og bilister.
Nu tror jeg så, at f.eks. de efterladte til de unge mennesker, der blev slået ihjel oppe i Himmerland, ikke rigtig kan bruge den sympati til noget, hvis man ikke vil være med til at sætte handling bag ved det.
Der sker ifølge Dansk Ride Forbund på årsbasis ca. 30 mere eller mindre alvorlige uheld, hvor der er bilister involveret.
Så det har justitsministeren såmænd ikke nødig at iværksætte så mange undersøgelser for at finde ud af, det kan man ringe til Dansk Ride Forbund og få oplyst.
Der er sikkert flere ulykker end dem, Dansk Ride Forbund har kendskab til, men i min optik er 30 uheld med personskade egentlig 30 for mange.
Problemet er jo netop – og det er derfor, vi har fremsat det her forslag omkring objektivt ansvar – at hele bevisbyrden i dag ligger hos bilisten, som skal påvise, at indhegningen ikke har været forsvarlig, og vi mener, der er en helt urimelig retspraksis inden for det.
Jeg takker selvfølgelig for de positive tilkendegivelser, der har været fra S og R og SF og også fra Enhedslisten, selv om de ikke er til stede.
Jeg har også noteret mig de bemærkninger, der har været.
Det er korrekt, at det kunne være en mulighed at bygge et krav om ansvarsforsikring ind i den hestelov, som vi også behandler i øjeblikket.
Det kunne være en mulighed.
Vi har en hundelov.
Man kan så spørge: Hvor mange uheld sker der på årsbasis med dødelig udgang, og hvor mange udbetalinger har forsikringsselskaberne?
Jeg tror, det var hr. Allan Niebuhr, der var inde på, at det her kunne blive en ny guldgrube for forsikringsselskaberne med relativt mange indbetalinger og få udbetalinger, men nu er vi jo ikke her for at tage hensyn til eller i givet fald have ondt af, at nogen tjener penge.
Jeg tror også, det er en ganske glimrende ordning for forsikringsselskaberne, at der er noget, der hedder hundeforsikring, men det kunne da være interessant måske at få en beregning over, hvor mange ind- og udbetalinger der er dér, hvis hr. Allan Niebuhr mener, det har relevans for vedtagelsen af det her beslutningsforslag.
Jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Jeg tror, vi kan nå frem til noget konstruktivt.
Jeg fornemmede også, at der selv hos Venstre og Konservative var en positiv ånd til at arbejde videre med det her.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
SF ser også positivt på forslaget her.
Vi synes, det er lidt vanskeligt at forstå, at det er bilejerens problem, hvis man påkører en hest, der er kommet ud, og som går rundt på offentlig vej.
Vi synes, det ville være rimeligt, at der er en ansvarsforsikring, også set i lyset af, at det er meget sjældent, hesteejerens objektive ansvar bliver gjort gældende.
Derfor virker det umiddelbart rimeligt, at man er sikker på, at der er nogen, der kan stå til ansvar for tingene.
Det synes jeg nok er værd at undersøge.
Man kan også godt undre sig lidt.
Når jeg som landmand har en ansvarsforsikring, jeg tror såmænd også for mine heste, fordi jeg har en landbrugsforsikring, som jo går ind og dækker ved brand, storm, køers ulykke osv., har jeg jo dækket mig ind, men det har man så ikke, hvis man blot er hesteejer.
Men jeg må sige, at jeg ikke rigtig ved, om det er pligtigt at have en egentlig landbrugsforsikring; det er jeg ikke sikker på at det er.
Jeg ved, at man, hvis man har gæld, er pligtig at have en brandforsikring, men derudover er jeg ikke helt sikker på, hvordan det er med det pligtige.
Så skal jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de også er positivt indstillede over for forslaget.
Ole Glahn (RV), 2007-04-25:
Vi behandler her et forslag til folketingsbeslutning om lovpligtig ansvarsforsikring m.v. for hesteejere.
Baggrunden er jo, at der er sket nogle forfærdelige ulykker, hvor mennesker ligefrem er blevet dræbt, og derudover er der også eksempler på, at heste har forårsaget voldsomme skader på biler og dermed har påført ejerne af bilerne en eller anden form for omkostning.
Der er eksempler på, at bilejerne ikke har haft en kaskoforsikring, og så er det en voldsom omkostning, men selv om man har en kaskoforsikring, er der jo også tale om, at der bliver udløst en selvrisiko.
Man kan spørge: Er det rimeligt, at vi stadig væk har det, man kalder en culparegel, at man altså skal kunne dokumentere ejeren af hestens ansvar for, at hesten er løbet ud, i form af dokumentation af, at den ikke har været forsvarligt indhegnet?
Eller skal vi lave en analogi til hundeforsikringen, hvor vi siger, at der er et objektivt ansvar, når man ejer et dyr?
Vi har den opfattelse i Det Radikale Venstre, at vi er åbne og positive over for det her forslag, men vi synes, vi skal have belyst forskellige ting, og noget af det, vi skal have belyst, er det, som den socialdemokratiske ordfører også var inde på, og som ministeren har været inde på: Hvilket omfang har det her i virkeligheden?
Jeg synes også, det ville være interessant at få undersøgt, om det kun skal gælde heste.
Som landmand ved jeg, at det normalt er sådan, at når man har en landbrugsejendom, hvor man har dyr, har man en landbrugsforsikring, som indbefatter ansvar for køer og kvæg i det hele taget, hvis de løber ud – eller det kunne være får, det kunne være hjorte, som det er blevet nævnt – men det er jo ikke sikkert, at alle har det, det er jo ikke lovpligtigt, og det er jo et problem med de hastigheder, vi har på landevejene efterhånden, hvis der kommer dyr ud på landevejen, for det kan få nogle meget voldsomme konsekvenser.
Der vil vi gerne under udvalgsarbejdet have beskrevet omfanget af de forsikringer, landmænd har i forhold til det øvrige dyrehold.
Vi ved godt, at der er noget specielt ved heste, fordi de typisk holdes i hobby- og fritidsøjemed, og der har man normalt ikke disse forsikringer, så vi afviser ikke forslaget, men synes, at det kunne være rart at få disse spørgsmål belyst.
Med den tilkendegivelse går vi åbent ind i arbejdet og synes også, at ministeren skal se videre på det her.
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-25:
Hr. Kim Christiansen var i sin ordførertale inde på, at det ikke var et spørgsmål om at hindre nogen – altså forsikringsselskaberne – i at tjene penge.
Det er jeg da fuldstændig enig i, men fra konservativ side er vi altså ikke indstillet på, at vi vil pålægge borgerne – i det her tilfælde hesteejerne – en udgift, hvis der ikke er baggrund for det.
Med hensyn til de tragiske hændelser og det at undgå endnu en tragisk hændelse bliver jeg nødt til at spørge hr. Kim Christiansen: Vil en lovgivning hindre, at der sker flere tragiske hændelser?
Det mener jeg ikke er tilfældet, jeg mener, at der her er tale om: Hvordan skal vi efterfølgende få betalt de ting, der sker?
Jeg mener ikke, at vi ved at lovgive, som hr. Kim Christiansen ønsker det, dermed undgår flere uheld, for der er jo ikke nogen, der lukker deres heste ud på vejen med vilje.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
Det er med nogen forundring, at jeg hører De Konservative sammenholde egenkontrol med de daglige tilsyn, som besætningsejeren udfører, når man samtidig hører, at De Konservative i fremtiden i høj grad vil bygge dyrevelfærdsmæssig kontrol på egenkontrol.
Jeg går naturligvis ikke ud fra, at det er det daglige tilsyn, De Konservative mener, når de siger egenkontrol.
Jeg går ud fra, at der er noget mere og en mere udbygget sikkerhed for, at man kan bruge det til noget.
Så jeg vil godt spørge den konservative ordfører sådan lidt mere eksakt: Hvad er det egentlig, der ligger i egenkontrollen?
Hvad er det for ting, der skal krydses af?
Har De Konservative en tanke om, hvordan det egentlig skal fungere med sådan en egenkontrol?
Jesper Langballe (DF), 2007-04-25:
Jeg må lige korrigere hr. Morten Østergaard lidt.
Hr. Morten Østergaard siger, at jeg tror på signalværdien.
Nej, det er nu ikke en rigtig måde at udtrykke det på.
Jeg tror på politiets vurdering af signalværdien.
Derimod fæster jeg ingen som helst lid til Det Radikale Venstres vurdering af signalværdien.
Den vil snarere få mig til at løbe skrigende bort.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Morten Østergaard siger, at når man gør visse erfaringer med straffesager, en så alvorlig forbrydelse som Ghazalasagen, hvor en offentlig anklager så bagefter kommer med en vurdering og Rigsadvokaten kommer med en vurdering, så er man simpelt hen en nedgravet betonklump, hvis man ikke kan blive klogere.
Jeg er lige ved at sige, at så kunne man faktisk næsten melde sig ind i Det Radikale Venstre.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
Dagligt tilsyn var der for 10 år siden, det var der i går, og det er der forhåbentlig også næste år.
Det synes jeg ikke har ret meget med egenkontrol at gøre.
På trods af at vi har haft daglige tilsyn, er det jo gået den forkerte vej hele vejen igennem.
Synes den konservative ordfører, det er tilfredsstillende, at hver fjerde so i Danmark havner på destruktionsanstalten?
Synes den konservative ordfører ikke, at der er behov for lidt mere end sådan godt landmandskab til at sikre, at vi kommer den rigtige vej?
Den konservative ordfører glemte at sige, hvad sådan en egenkontrol lidt mere specifikt går ud på.
Steen Gade (SF), 2007-04-25:
Jeg kan sådan set godt forstå, at fru Henriette Kjær svarer, som hun gør – det er vel også sådan nogle talepapirer, hun har fået ovre fra ministeriet – og på en eller anden måde er det jo et meget interessant svar, for jeg står netop med et citat fra Berlingske Tidende, ikke fra en tilfældig person, men sådan set fra justitsministeren, hvor hun siger, at det er meget vigtigt, at der er en mulighed for direkte at pege på et sted i loven, hvor der står, at det altså er kriminelt at tvinge nogen ind i et ægteskab i Danmark.
Jeg vil sige til fru Henriette Kjær: Ja, det er jo det, der er oppositionens idé.
Men det er altså også justitsministerens idé.
Og egentlig beklager jeg bare lidt, også, kan man sige, på fru Henriette Kjærs vegne, at hun er blevet sendt ud i det der ærinde, som på en måde er lidt latterligt, og hvor man skal sige, at man er så meget imod oppositionens forslag, men hvor man jo alligevel kommer med et forslag, som grundlæggende bygger på det samme, nemlig at det skal kunne ses, at der er et sted i loven, hvor der står, at det er forbudt.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-25:
Ikke nødvendigvis, for som jeg nævnte i min ordførertale, så har vi jo ratificeret de forskellige FN-erklæringer, der helt klart slår fast, at det ikke må finde sted.
Og vi har også vores egen lovgivning, som ministeren og flere før mig også har nævnt, lovgivning, der forbyder at tvinge nogen til noget.
Og det i sig selv er nok.
Kombineret med den handlingsplan, regeringen har lavet mod tvangsægteskaber, og kombineret med den offentlige debat, der er, så mener jeg faktisk, at det for den sags skyld er rigeligt.
Og det, ministeren lægger op til nu, er at skærpe straffen for dem, der tvinger nogen til noget, som de ikke vil være med til, og som kan have meget store konsekvenser for de mennesker, det går ud over.
Steen Gade (SF), 2007-04-25:
Jeg vil spørge fru Henriette Kjær, om hun mener, at det er vigtigt, at man kan have et sted i loven, som man kan pege på, og hvor der står, at det er kriminelt at tvinge nogen ind i et ægteskab.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-25:
Jeg tror altså, at de andre lande er ganske udmærket klar over, at der kan være problemer med tvangsægteskaber, og så har de vel hver især deres måde at gribe det an på.
Jeg tror, at de fleste af dem har ambassadører siddende her i Danmark, der følger med i dansk lovgivning og sørger for, at man i de enkelte lande også bliver inspireret af de gode ideer, som vi har i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-25:
Hvis fru Henriette Kjær er af den overbevisning, at det vil være en fordel for kampen mod tvangsægteskaber, kan fru Henriette Kjær så skabe mening i, at justitsministeren ikke vil arbejde for, at andre lande følger i Danmarks fodspor, når det her lovforslag om at skrive tvangsægteskaber ind i straffeloven bliver vedtaget?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-25:
Det vil da naturligvis være en fordel, ligesom jeg også synes, det ville være en fordel, hvis Sverige indførte en 24-års-regel, så kvinderne dér – og for den sags skyld også de unge mænd – bedre kan gardere sig mod at komme ind i et ægteskab, de ikke er interesseret i at komme ind i.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-25:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Henriette Kjær mere specifikt om det her med det internationale samarbejde, som også optog hr. Jesper Langballe.
Justitsministeren lægger nu op til at foreslå, og det er altså så regeringens nye linje, at det skal være en skærpende omstændighed, og dermed at tvangsægteskaber skal skrives ind i straffeloven.
Ville det være en fordel for kampen mod tvangsægteskaber, at andre lande gjorde det samme, eller ville det ikke?