runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-11-06:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, omhandler en modernisering af lovgrundlaget for de videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet.
Man kan derfor roligt sige, at det er glædeligt, at bestræbelserne på at modernisere nu endelig munder ud i konkret lovgivning.
På baggrund af udredningen har kulturministeren foreslået, at der oprettes den her samlede uddannelsesinstitution, som vi mener også moderniserer og på sigt kan udbyde bachelor- og kandidatuddannelser.
Det betragter vi faktisk som en god idé.
Alle disse institutioner vil altså blive udskilt fra deres hidtidige administration og lagt ind under den samlede ledelse med en fælles rektor.
Vi har selvfølgelig noteret os, at høringssvarene har været overvældende positive fra alle niveauer, og der er faktisk i store træk opbakning fra alle de eksisterende uddannelsesinstitutioner.
Bl.a. sætter teatrenes interesseorganisation og Dansk Skuespillerforbund spørgsmålstegn ved Kulturministeriets magt til at udpege en fælles rektor.
Danske Dramatikere hilser overgangen til bachelor- og kandidatuddannelsen velkommen, men både de og Dansk Artist Forbund advarer mod et eventuelt skred i det kunstneriske og praktisorienterede grundlag til fordel for en akademisering og teoretisering.
Så den frygt, der er for at have en fælles rektor, er selvfølgelig noget, vi skal tage alvorligt, men det er samtidig heller ikke noget, der får os til at ryste på hænderne, for situationen er jo den, at hvis vi kigger på, hvordan og hvorledes det vil blive i praksis, så ser vi, at man vil gøre det ud fra et fagligt grundlag og ikke mindst med baggrund i praktisk og teoretisk viden, og samtidig må det gerne være en med international erfaring.
Så vi er egentlig ikke så nervøse for, at man laver den her struktur.
Tværtimod ser vi faktisk at der potentiale til, at vi kan få skabt nogle bedre uddannelser – nogle bedre uddannelser, som også sikrer det nødvendige høje faglige niveau, som måske har manglet på nogle af uddannelserne.
Og ikke mindst kan vi også fremtidssikre hele det her vigtige område.
Så med de ord bakker vi op om lovforslaget og vil anbefale, at vi alle sammen går ind i det med oprejst pande og optimisme.
Mie Bergmann (RV), 2014-11-06:
Der er naturligvis brug for opdateringer, for verden forandrer sig jo hvert eneste sekund, og forståelsen for, at et navn som husholdnings- og håndarbejdsskole ikke klinger hos ret mange unge, er til at forstå.
Lovforslaget om en navneændring til frie fagskoler er helt, helt logisk.
Med dette lovforslag foreslås det også, at navnet ændres fra husholdnings- og håndarbejdsfag til praktiske og erhvervsrettede fag, og dermed udvides skolernes fagområder til også at omfatte tekniske og håndværksprægede fag.
Det giver mening.
Det er vigtigt, at så mange som muligt af de unge tager en uddannelse, og med den her ændring er der stor sandsynlighed for, at endnu flere vil få sig en uddannelse, når vejen kan gå via frie fagskoler.
Det foreslås også, at den nedre aldersgrænse for skolerne, når de skal modtage tillægstakst til brug for en mentorordning for unge, som ikke har en kompetencegivende uddannelse, sættes ned fra 17½ til 16 år.
Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Mette Bock (LA), 2014-11-06:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, når man kigger ud over den her stort set tomme sal, om man selv på en eller anden måde er aktør i et teaterstykke.
Men det var en regibemærkning.
Vi skal behandle L 24, som jo ligger i forlængelse af den udredning, der er lavet, om scenekunstuddannelsesinstitutionerne under Kulturministeriets mulighed for at lave én sammenhængende institution.
Det er helt klart en anbefaling, at vi laver den her ændring, og derfor giver det jo rigtig god mening.
Jeg synes også, det giver rigtig god mening at sidestille scenekunstuddannelserne med øvrige uddannelser, i og med at man nu giver dem en formel mulighed for at kalde sig bachelorer.
I nogle af høringssvarene er der udtrykt en bekymring for, om det her nu er udtryk for en akademisering – det udtrykte ordføreren for Dansk Folkeparti også – og om man kommer væk fra, at det skal være praksisrelateret.
Den bekymring deler jeg overhovedet ikke.
Altså, det, at man reflekterer over sit eget virke, sin egen profession, og at man også som et led i en bacheloruddannelse forholder sig teoretisk, akademisk til det, kan kun være en styrkelse på alle områder, og jeg tror ikke, det vil være noget, som sker på bekostning af det praksisorienterede.
Men det kunne måske være med til at sikre, at uddannelsesniveauet og det faglige niveau faktisk løftes.
Så det synes jeg er en rigtig god ting.
Og i øvrigt: Hvis man ønsker en grad som bachelor, er det klart, at så må man også leve op til de krav, der stilles i Bolognaerklæringen og andre steder.
Alligevel vil jeg godt sige, at jeg har enkelte bekymringer i den her forbindelse, og det er, at når man lægger mange institutioner sammen til én institution, er det selvfølgelig også udtryk for en centralisering.
Vi har set det mange steder.
Jeg har selv været involveret i det, både på professionsuddannelserne, altså professionshøjskolerne, og på universitetsniveau.
Intentionen og indgangen er jo, at det også skal være en effektivisering af, hvordan tingene foregår, og et udtryk for, at der skal være mindre bureaukrati.
Jeg må desværre sige, at min erfaring er, at der meget tit sker det stik modsatte; at man får et hierarki, som er utrolig spidst med lag på lag på lag, og at der kan være en fristelse til, selv om man har en geografisk decentralisering, at der med tiden kommer en centralisering.
Jeg ved godt, at man har forsøgt at sige, at det ikke er det, der er intentionen med det her, men jeg vil alligevel gerne hejse et advarselsflag: Sørg nu for, at det her ikke fører til yderligere bureaukratisering, og sørg for, at det ikke fører til en centralisering af de her uddannelser geografisk, for vi har brug for, at der også er uddannelser placeret uden for de allerstørste byer i Danmark.
Men med de små bekymringer vil jeg sige, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-06:
Tak, formand.
Tak for tålmodigheden.
Det er jo en mindre revisionsbestemmelse, vi skal tale om, og det skyldes, at kompetencebeviset, som produktionsskolerne udsteder til deres elever, når kurset er færdigt, fungerer godt og efter hensigten, og derfor skal vi nu gøre beviset permanent.
Da vi er med i aftalen om kompetencebeviset, er vi også tilfredse, og derfor kan vi varmt støtte denne lille ændring, som er til gavn for produktionsskolerne.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-11-06:
Minister, en af de ting, som man hører, hvis man kommer i de her kredse – og det er muligvis noget, ministeren også har hørt – er jo bl.a., at når HFF, Hestevæddeløbssportens FinansieringsFond, som ministeren jo selv udpeger flertallet af medlemmerne til, har den holdning, at de ikke vil gå ind og bruge af de penge, som nogle har betegnet som en rigelig egenkapital, hvis man i hvert fald skal se på, hvilke driftsudgifter de har, så er det, fordi de er bange for, at de vil blive mødt med det, som hr. Orla Hav sagde lige før, nemlig et krav om, at de skal aflevere nogle af de penge, når de engang skal skilles fra Danske Spil.
Har jeg ret, når jeg forstod ministeren sådan – og nu prøver jeg på ikke at lægge ministeren noget i munden, som ikke er sagt, så ministeren skal korrigere det, hvis ikke jeg har forstået det rigtigt – at ministeren er af den opfattelse, når det gælder Folketinget?
Og vil ministeren godt medvirke til at sende et signal om, at der i hvert fald er penge nok til, at man kunne bruge 15 mio. kr., for det er jo det, der er problemet.
Problemet er jo, om vi kan skaffe de 15 mio. kr. til den 1. januar, så vi undgår at lukke baner, for så derefter at håbe på, at man kan komme sammen med dem, som man helst skal lave en finansieringsplatform sammen med.
Men forstod jeg ministeren rigtigt, hvis det er det, jeg gengiver?
Christine Antorini (S), 2014-11-06:
Tak for den meget brede tilslutning til at permanentgøre kompetencebeviset for unge, der er på produktionsskole.
Det er et lille, men vigtigt forslag, for det betyder, at man får den anerkendelse og værdi, at det, man har været igennem, faktisk er noget, der tæller videre frem.
Det har fungeret rigtig godt som forsøg; nu bliver det gjort permanent, og jeg er glad for, at det også her er noget, vi er enige om, altså at det er en måde, hvorpå vi kan give unge, der måske ikke kan gå den helt lige vej gennem uddannelse, det nødvendige skub og anerkendelse af, at de selvfølgelig får noget med sig, når de er på en produktionsskole.
Så vil jeg også tillade mig her uden for dagsordenen at give en hilsen til fru Lene Espersen og sige tak for et rigtig fint samarbejde.
Vi har jo her haft fornøjelsen af, at fru Lene Espersen trådte til som uddannelsesordfører for De Konservative, og vi kan ikke sige andet, end at vi oplevede en ordfører, der i den grad havde 20 års erfaring med sig.
Det har været en fornøjelse.
Alt muligt held og lykke videre.
Lene Espersen (KF), 2014-11-06:
Lovforslaget her udspringer jo af en aftale, der blev indgået mellem den daværende VK-regering, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne den 7. juli 2011, om at styrke indsatsen over for unge ledige.
Der var et af initiativerne altså dette kompetencebevis, som skulle dokumentere varigheden og indholdet af konkrete forløb og dermed også de faglige kompetencer, man havde opnået.
Man var enige om, for at have en sikkerhed for, at det her også faktisk var en god ordning at indføre, at der skulle gennemføres en evaluering af den, inden den kunne permanentgøres.
Evalueringen har vist sig at være god.
Ordningen har haft lige præcis den virkning, vi gerne ville have, og derfor er det også meget klogt, at ministeren med dette lovforslag permanentgør kompetencebevisordningen i forhold til de faglige kompetencer, eleverne opnår på en produktionsskole.
Vi støtter derfor også fuldt ud forslaget.
Så vil jeg tillade mig, selv om det sikkert er fuldstændig uden for forretningsordenen, bare at sige tusind tak til alle mine kolleger herinde, der er her nu.
Det er sidste gang, jeg er på Folketingets talerstol, og den har været slidt af mig de sidste 20 år, både som folketingsmedlem og minister.
Jeg har nydt det rigtig meget, og til alle de uddannelsesordførere, der har været her i dag, vil jeg sige, at det har været en stor fornøjelse at samarbejde med jer og samarbejde med ministeren.
Jeg ønsker jer alle sammen held og lykke.
Jeg ved, at I vil passe rigtig godt på folkestyret.
Så tak for alt.
Merete Riisager (LA), 2014-11-06:
Vi behandler nu lovforslag om produktionsskoler, L 33, angående kompetencebeviset.
Lad mig starte med at sige, at vi i Liberal Alliance støtter forslaget.
Produktionsskolerne løser en meget vigtig opgave, men lad mig også sige i samme åndedrag, at vi i Liberal Alliance er optaget af at få kigget på den uddannelseskarrusel, vi også har fået skabt på ungdomsuddannelsesområdet, som betyder, at vi har nogle unge, som udvikler sig til det, jeg vil kalde uddannelsesnomader, altså som tager rigtig mange ungdomsuddannelser i træk eller dele af ungdomsuddannelser, uden at der egentlig sker et kvalitativt løft i deres kvalifikationer eller deres muligheder for at få et job på arbejdsmarkedet.
Bl.a. er det jo sådan med de nuværende SU-regler, at man kan starte på hele fem forskellige ungdomsuddannelser med SU.
Vi ser også unge mennesker, som måske først tager en 10. klasse, så tager de måske noget på en produktionsskole – og nu har vi også fået en fleksuddannelse – og man tager dele af eud.
Det er ikke til gavn for nogen, heller ikke for de unge, bare at gå og blive ældre, hvis man altså ikke får nogle kvalifikationer, som øger ens sandsynlighed for at kunne ernære sig selv.
Så det er noget, vi skal have kigget på.
Produktionsskolerne vil fortsat spille en rigtig vigtig rolle, men vi skal have kigget på den her tendens til at udvikle uddannelsesnomader.
Men vi støtter som sagt L 33.
Rosa Lund (EL), 2014-11-06:
Produktionsskolerne er nemlig med til at løfte de elever, som har svært ved at finde vej gennem vores ungdomsuddannelser, og de elever, som, man kan måske sige ligesom alle andre, har svært ved at finde et arbejde og blive en del af arbejdsmarkedet, og de unge, som ikke har fundet ud af, hvilken retning de vil gå i.
På produktionsskolerne får eleverne en række kompetencer, og de bliver klædt på til deres videre liv.
Og kompetencebeviset bidrager og har i hvert fald bidraget til en større anerkendelse af dels produktionsskolernes arbejde, dels elevernes hårde arbejde.
Derfor er vi i Enhedslisten meget, meget glade for, at det nuværende kompetencebevis bliver permanent.
Vi har arbejdet meget for det i Enhedslisten og var meget engageret i lovarbejdet, dengang det blev indført i 2012, og det er så det, der bliver permanent nu, og det kan vi i den grad støtte op om, med vedtagelsen af det her lovforslag.
Samtidig med at vi støtter det her lovforslag, vil vi opfordre ministeren til at lave en generel gennemgang af produktionsskolelovgivningen, så vi får en lovgivning, som er fokuseret mere på, hvad produktionsskolerne kan, i stedet for at være fokuseret på, hvad de ikke kan, og hvad de ikke må.
Så det håber vi sker, ligesom vi i Enhedslisten også har et meget brændende ønske om, at 1-årsreglen på produktionsskolerne fjernes, sådan at man kan gå på produktionsskole i længere tid end 1 år, hvis det er det, der er behov for hos den enkelte elev.
Det har vi simpelt hen tillid til at produktionerne godt selv kan vurdere, uden at vi her i Folketinget behøver at lave regler om det.
Men som sagt støtter vi det her lovforslag.
Vi er meget glade for det, vi er meget tilfredse med, at den ordning, som alle partier her i Folketinget bakker op om, nu bliver permanentgjort, og vi håber som sagt også, at der på et tidspunkt vil blive taget initiativ fra ministerens side til at lave en generel gennemgang af lovgivningen.
Karsten Hønge (SF), 2014-11-06:
Det danske uddannelsessystem er rummeligt og mangfoldigt, og man har skabt plads til de fleste.
Der er plads til de unge, der bedst kan lide at lære ved at læse bøger, og der er plads til de unge, der bedst kan lide at bruge hænderne og få lov til at være praktiske, samtidig med at de lærer.
Det er unikt med sådan en mangfoldighed, og SF mener, at der skal værnes om de kompetencer, de unge opnår i deres uddannelsesforløb, hvad enten det er ved en boglig eller en praktisk tilgang.
Produktionsskolerne gør et stort og vigtigt stykke arbejde for at bidrage til, at vi opnår målsætningen om, at 95 pct. af en ungdomsårgang får en uddannelse.
I SF syntes vi, det var positivt at indføre en midlertidig ordning i marts 2012 med et kompetencebevis for unge under et uddannelsesforløb på en produktionsskole.
Derfor mener vi også, at vi bør gøre den ordning permanent.
På den måde sikrer vi, at de unge, der fremover starter deres uddannelsesforløb på en produktionsskole, vil få et bevis på de kompetencer, de har tilegnet sig.
Lovforslaget vil samtidig sørge for, at kompetencebeviset stilles på lige fod med andre skolebeviser.
SF støtter lovforslaget.
SF mener, at det giver god mening at samle de skoler, der tilbyder unge forskellige slags fagudbud, under en samlet betegnelse, nemlig de frie fagskoler.
Den betegnelse dækker skoler, som kan tiltrække unge med forskellige forudsætninger, behov og interesser.
For os giver det god mening at styrke rammerne for skolerne i forhold til det vigtige arbejde, som de laver.
I den forbindelse synes vi også det er positivt, at de frie fagskoler med lovforslaget får mulighed for at danne campus med ungdomsuddannelser og institutioner, der tilbyder erhvervsuddannelser.
SF vil arbejde for, at flere unge motiveres til at tage en ungdomsuddannelse, og lovforslaget skaber mere sammenhængende rammer for de frie fagskoler.
Mie Bergmann (RV), 2014-11-06:
Dette lovforslag, L 33, vedrører udstedelse af kompetencebevis på produktionsskolerne.
Siden 2012 har alle produktionsskoleelever kunnet få et kompetencebevis ved afslutningen af et forløb, og for den enkelte elev er det bare så godt at kunne få papir på gennemførelsen af et fagligt forløb på en produktionsskole.
Da ordningen blev indført, var der en aftale om, at ordningen skulle evalueres i 2014 eller 2015, og det er så det, der er sket nu.
Konklusionen er, at ordningen fungerer godt, og dermed kan lovens revisionsbestemmelse ophæves.
Kompetencebeviset kan blive en permanent ordning, og det kan vi selvfølgelig kun støtte i Radikale Venstre.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-11-06:
Vores produktionsskoler løfter en vigtig opgave, og de kompetencer, man får med som ung, når man er færdig, er det godt at have papir på.
Vores indførelse af kompetencebeviser viser sig at være et rigtig godt initiativ, og derfor gøres det permanent.
Socialdemokraterne er glade for det tiltag og støtter forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2014-11-06:
Tak, formand.
Lovforslaget var foranlediget af en aftale af den daværende regering, dvs. Venstre og Konservative, samt støttet af Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne i aftalen »En styrket indsats over for unge ledige«.
Kompetencebeviset skal dokumentere varigheden, indholdet og resultatet af det pågældende forløb, herunder meritgivende kombinationsforløb og en eventuel praktik.
Meningen med dette er, at beviset skal kunne forbedre den unges chancer for at få godskrevet sine realkompetencer i forbindelse med overgangen til uddannelse eller til beskæftigelse.
Beviset skal også øge den unges muligheder for at indgå en uddannelsesaftale med en virksomhed eller at starte på en erhvervsuddannelse.
Rambøll har for ministeriet gennemført en evaluering af ordningen med kompetencebeviset for at undersøge, om det har haft den ønskede virkning.
Det har det haft, så derfor støtter Venstre forslaget.
Christine Antorini (S), 2014-11-06:
Jeg vil godt sige tusind tak til alle for den meget brede støtte til lovforslaget, hvor husholdnings- og håndarbejdsskolerne bliver til frie fagskoler.
Det har også længe været bragt frem af forskellige partier.
Vi har også haft en rigtig god dialog løbende med husholdnings- og håndarbejdsskolerne, som jo længe har kaldt sig fri fagskoler, også før lovforslaget ændrede det.
Det er jo viften af initiativer, som ordførerne også har redegjort for, der gør, at det er en god pakke, fordi den moderniserer uddannelserne, gør dem mere målrettede i forhold til det praktiske og håndværksmæssigt erhvervsrettede.
Selv om det er en lille uddannelse, så er det en vigtig uddannelse for en målgruppe af unge, som måske ikke altid tager den lige vej videre, og derfor synes jeg, det er et rigtig vigtigt fælles signal, vi får sendt med opbakningen.
Lene Espersen (KF), 2014-11-06:
Ja, og ikke overraskende støtter Det Konservative Folkeparti også lovforslaget.
Vi synes, at lovforslaget er rigtig godt.
Det giver jo først og fremmest de frie fagskoler flere frihedsgrader i bestræbelserne på, at vi kan nå vores fælles målsætning om, at minimum 95 pct. af alle unge skal have en ungdomsuddannelse.
Ud over de tiltag, der er i lovforslaget, der vedrører navneændringer, er vi meget glade for, at man sænker den nedre aldersgrænse for en mentorordning til unge fra 17½ til 16 år, således at vi sikrer, at flest muligt unge får en uddannelse.
Vi er også meget glade for, at det sikres, at der er en præmie for hver elev, der senest 7 måneder efter afslutningen på en fri fagskole efterfølgende optages på en erhvervsskole.
Vi synes nemlig, det er meget vigtigt, at alle unge får en ungdomsuddannelse, og for nogle unge betyder det altså, at man skal gå en lidt anden vej for at komme dertil.
Og de mange fleksible tilbud er meget vigtige.
Endelig åbnes der op for, at de frie fagskoler kan blive en del af campusmiljøet på forsøgsbasis, og det synes vi faktisk er en god idé.
Vi synes i det hele taget, det er rigtig vigtigt, at vi forsøger at fange alle unge, uanset hvor deres interesser er, og derfor er det her et rigtig godt lovforslag, som vi kan støtte.
Merete Riisager (LA), 2014-11-06:
Vi behandler nu lovforslag L 32 om de frie fagskoler.
Det er meget vigtigt med mangfoldighed i vores uddannelsestilbud og helt særligt til de unge, og her spiller de frie fagskoler en meget stor rolle.
I virkeligheden synes vi i Liberal Alliance, at vi skulle regulere meget mindre, hvilke udbud der er af uddannelsesmuligheder, hvad de her skoler skal kalde sig, og hvad indholdet præcis skal være.
Det burde vi slet ikke stå her og skulle tage stilling til på Christiansborg.
Vi vil meget gerne give meget større frihed til skolerne, sådan at de kan udvikle sig, og det ser vi så heldigvis også at de gør.
Det er dejligt at se, at der er opbakning til det i dag.
Så i Liberal Alliance vil vi gerne støtte lovforslag L 32.
Rosa Lund (EL), 2014-11-06:
Tak for det.
Jeg synes, de tidligere ordførere har redegjort ret godt for, hvad der ligger i lovforslaget.
Jeg vil bare sige, at vi i Enhedslisten er ret godt tilfredse med, at frie fagskoler nu også lovgivningsmæssigt kommer til at hedde frie fagskoler, fordi det er meget mere dækkende for skolernes arbejde, ligesom den nye beskrivelse af fagområder og af fagordninger og tilgange til eleverne beskrives meget bedre her og meget mere rammende for det arbejde, som skolerne egentlig laver.
Det er vi meget tilfredse med i Enhedslisten, og derfor støtter vi lovforslaget.
Mie Bergmann (RV), 2014-11-06:
Den radikale ordfører er forhindret i dag, og derfor har jeg fået lov til at holde talen om lovforslaget her, der, som vi lige hørte det, drejer sig om dopingfri idræt og om udlodning af overskud fra lotteri samt heste- og hundevæddeløb.
Lovforslaget foreslår en omfordeling af udlodningsmidlerne til idræt, og der foreslås ændringer i sammensætningen af bestyrelser i udvalgte offentlige selvejende institutioner på idrætsområdet og en ændring af Anti Doping Danmarks virksomhed.
Som de andre ordførere har været inde på, er det her jo et område, som er ret afgørende, men det er især hestevæddeløbssporten, som der er kommet nogle kritiske bemærkninger i forhold til.
Hestevæddeløbssportens FinansieringsFond føler, at lovforslaget er en stor forandring, og de føler, at det er en stor forandring i negativ retning.
Men hvis vi sådan kigger på, hvad man får af tilskud som DGI-barn og -ung, og hvad man får som medlem i hestevæddeløbsregi, så kan vi se, at der dér er en kæmpestor forskel.
Alt i alt handler det hele jo om en omprioritering af de statslige midler, som gives til gavn for idrætten, og Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2014-11-06:
Jamen jeg er jo glad for at få stillet netop det spørgsmål, som man siger.
Jeg kan godt bekræfte, at sådan forholder det sig.
Så ja, jeg kan fuldstændig bekræfte det, der bliver spurgt om.
Morten Marinus (DF), 2014-11-06:
Jeg synes, det er et interessant spørgsmål, som Konservatives ordfører her får fra SF's ordfører.
Jeg vil bare høre, om den konservative ordfører kan bekræfte, at Danmarks Radio i deres besparelsesplan, som de har lagt frem, har sparet langt flere penge end det, der lå i det effektiviseringskrav, som politikerne har stillet, samt om den konservative ordfører kan bekræfte, at de ekstra tiltag, som vi fra politisk side har bedt Danmarks Radio om, har vi faktisk også honoreret ved at give dem 30 mio. kr. ekstra af overskydende licensmidler plus derefter 6,4 mio. kr. årligt for at klare de her ekstra tiltag.
Kan den konservative ordfører bekræfte det?
Lars Barfoed (KF), 2014-11-06:
Jeg ville normalt aldrig nogen sinde blande mig i, hvordan man udøver sit skøn, og hvilke beslutninger man træffer inden for den økonomiske ramme, der er for Danmarks Radio.
Men vi politikere repræsenterer altså ejerne af Danmarks Radio, og nogle gange er der nogle principielle beslutninger, som vi som politikere må have lov til at sige at vi ikke mener er rigtige.
Vi har jo allerede blandet os i det med Underholdningsorkesteret, for når der står i public service-aftalen mellem Danmarks Radio og kulturministeren, at der skal være det underholdningsorkester, så har vi jo allerede interveneret i det.
Der står, at det er politisk bestemt, at det skal være der, og så har vi vel også lov til at sige, at vi ikke vil have det fjernet.
Det vil jeg i hvert fald tillade mig at gøre, uanset hvad Socialistisk Folkeparti måtte mene om det.