Lene Espersen (KF), 2009-04-02:
Jeg vil gerne her ved tredjebehandlingen takke medlemmerne af Boligudvalget for en rigtig god proces.
Det er jo gået hurtigt, men jeg vil gerne takke alle, der har medvirket til det, for, at vi har fået en grundig belysning af lovforslaget, og der er også blevet stillet utrolig mange spørgsmål for at få opklaret, hvad effekten af det her lovforslag så bliver.
Jeg vil sige, at det har været helt afgørende for regeringen, at vi med lovforslaget her både får sat gang i beskæftigelsen og samtidig også sikrer, at der er en motivation til at investere i klima- og energivenlige produkter.
Derfor er ordningen jo skruet sådan sammen, at man får en stor sum penge til løntilskud for at få sat gang i beskæftigelsen i byggebranchen, samtidig med at man så kan få et materialetilskud, såfremt man vælger materialer, som er meget energi- og klimavenlige.
Jeg har noteret mig hr. Thomas Jensens synspunkter.
Det har sådan set været den samme tale, der er blevet holdt tre gange her fra talerstolen, og det er der jo ikke noget i vejen med, for det er udmærket at stå fast på de synspunkter, man har.
Jeg vil sige til hr. Thomas Jensen og Socialdemokratiet, at vi jo har diskuteret det her med beskæftigelseseffekten, og det kommer lidt an på, hvad ens udgangspunkt er.
I og med at vi laver en tilskudspulje, er det klart, at alle de, der alligevel ville foretage en renovering, nu vil kunne søge et tilskud.
Derfor kan man jo altid spørge sig selv, om det er rimeligt, at de mange håndværkere, f.eks. murere og elektrikere, der alligevel ville komme i arbejde, skal regnes med, fordi vi nu laver en tilskudspulje.
Hvis man ikke regner dem med, bliver beskæftigelseseffekten naturligvis mindre, og så tror jeg faktisk, at det tal, hr. Thomas Jensen er kommet med, er et meget godt skøn over, hvad det kommer til at betyde her og nu.
Men det, vi jo skal huske på, er, at det her forslag alt i alt sikrer, at der er mange tusinde håndværkere, der kommer i arbejde allerede i 2009.
Derudover vil der faktisk også være en positiv effekt, der spiller ind i 2010.
Så jeg vil sige, at man selvfølgelig altid kan stå her på talerstolen og spørge sig selv, om det er nok beskæftigelse, vi får for pengene.
Det er klart vores opfattelse, at da vi både har ønsket at fremme beskæftigelsen og altså også har ønsket at fremme investering i energirigtige materialer, synes jeg faktisk, den er endt på et meget fornuftigt niveau.
Til fru Nanna Westerby vil jeg sige, at der jo gentagne gange fra Socialistisk Folkeparti har været en kritik, fordi man mener, at de lejere, der bor i lejeboliger, og vel også de ejere, der bor i en privat ejerlejlighed, ikke kunne få lov til at søge til ting, der er fællesudgifter.
Det skyldes jo, at vi har meget store boligselskaber i Danmark.
Nogle af dem råder over 15.000 boliger.
Det betyder, at hvis vi lod selskaber søge, hvad enten det var en lejerforening, eller det var en privat boligejer, der havde tusindvis af lejligheder, så kunne puljen være tømt i løbet af meget, meget få timer.
Hvis der var 15.000 boligenheder, og de opnåede et boligtilskud på 20.000 kr. pr. boligenhed - og det er jo muligt - så ville en enkelt forening kunne få 300 mio. kr. via en enkelt ansøgning.
Det er klart, at når der er 1,5 mia. kr. til rådighed, så synes jeg ikke, det ville være fair og rimeligt over for den danske befolkning, hvis man lod fem store boligselskaber tømme puljen i løbet af en formiddag.
Derfor har regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance valgt at sige, at vi bliver nødt til at udforme puljen sådan, at det er pr. cpr.-nr., så der er flest mulige borgere i dette land, der har gavn af puljen.
Det tror jeg også i sidste ende er det, som befolkningen vil synes er den mest rimelige og fair måde.
Det betyder ikke, at lejere eller folk, der bor i ejerlejlighed, ikke kan søge om midlerne, det er bare en mere begrænset del, man kan søge finansieret via tilskud.
Endelig vil jeg, i forbindelse med at der har været meget stor diskussion om, hvor grøn den her pulje er, og hvor rød den er, altså hvor meget der er beskæftigelse, og hvor meget der er klima, sige, at vi har forsøgt at lave en afbalanceret ordning, der tilgodeser begge hensyn, men med fokus på beskæftigelsen.
Jeg synes bare, det er væsentligt her at få fremhævet - hvad jeg også gjorde under både førsteog andenbehandlingen - at hvis man skulle komme med sådan to ydereksempler, så kunne man sige, at hvis det var beskæftigelsen, man ville have fokus på, og det giver vi jo mulighed for, så kunne det være sådan noget som opfugning af ydervægge.
Hvis man splittede det op, ville man se, at 99 pct. af samtlige udgifter til opfugning af ydervægge er beskæftigelse, det er simpelt hen folk, der kommer i arbejde.
Hvis man skulle lave en grøn pulje, kunne de mennesker simpelt hen ikke komme i beskæftigelse.
Derimod kan man sige, at hvis man skulle lave en pulje, der alene skulle tage energirenoverende hensyn, så ville der blive brugt mange penge på varmepumper og gaskedler og effektive oliekedler, men der ville ikke være særlig meget beskæftigelse i det.
Typisk for det, jeg taler om her, så er beskæftigelseseffekten, at man bruger 1 kr. på beskæftigelse, når man bruger 5 kr. på materialer.
Det ville så bare betyde, at der ikke blev sat særlig mange flere mennesker i gang med arbejde.
Men på trods af at der har været uenigheder om, hvordan puljen endeligt blev skruet sammen, så vil jeg gerne takke alle partier for en grundig behandling og også for nogle meget grundige debatter her ved alle tre behandlinger i Folketingssalen.
Vi vil gøre vores yderste for også i den videre fase, at den her ordning kommer til at fungere tilfredsstillende, og jeg vil som sagt gerne takke alle ordførere for den hjælp, de har givet, med også at få afklaret nogle af de punkter, som har haft offentlighedens interesse.