Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-28:
Med beslutningsforslaget foreslår Venstre og De Konservative, at der skal ske en lettelse af regnskabsreglerne for små og mellemstore virksomheder.
Beslutningsforslaget indeholder tre forslag: For det første skal der ske en tilpasning af årsregnskabsloven til de internationale regnskabsregler, IFRS.
For det andet skal virksomhederne have mulighed for at udarbejde årsrapport alene på engelsk.
For det tredje skal det være frivilligt for små og mellemstore virksomheder at udarbejde grønne regnskaber.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen arbejder på at lette de administrative byrder, ikke mindst for de små og mellemstore virksomheder.
Det vil medføre store administrative lettelser for virksomhederne.
Jeg forstår forslaget om tilpasning af årsregnskabsloven til de internationale regnskabsstandarder sådan, at forslagsstillerne vil give virksomhederne mulighed for at anvende de overordnede regler i de internationale standarder.
Det er et ret teknisk område, og jeg vil derfor indlede med at beskrive forholdet mellem de internationale regnskabsstandarder og årsregnskabsloven.
De internationale standarder indeholder omfattende notekrav og en meget detaljeret regulering, som ofte ændres.
Det er allerede i dag sådan, at børsnoterede virksomheder skal anvende de internationale regnskabsstandarder, men også alle andre danske virksomheder omfattet af årsregnskabsloven kan allerede i dag vælge at anvende de internationale standarder.
Det er imidlertid kun en meget lille del af de danske virksomheder, der vælger at benytte denne mulighed.
Det skyldes givetvis de meget omfattende notekrav i de internationale regnskabsstandarder.
Årsregnskabsloven er en langt enklere rammelov.
Det betyder bl.a., at den ikke skal ændres lige så tit som de internationale standarder.
Og det er set med mine øjne en styrke og en fordel for virksomhederne, at loven ikke hele tiden ændrer sig.
Jeg vil også nævne, at de internationale standarder er kommet i en light udgave, IFRS for SMV'erne, som er rettet mod mellemstore virksomheder med omkring 50 ansatte.
Det er en mindre byrdefuld standard end de fulde internationale standarder, men den stiller alligevel mere omfattende krav til virksomhederne end årsregnskabsloven, og standarden er derfor primært relevant for de virksomheder, som skal anvende deres årsrapport internationalt, eller som af andre årsager ønsker at lave et mere ambitiøst regnskab end det, der kræves efter årsregnskabsloven.
Endelig vil jeg gøre opmærksom på, at der i øjeblikket forhandles i EU om et nyt regnskabsdirektiv.
Formålet med direktivet er en forenkling af regnskabsreglerne, som skal reducere de administrative byrder, særlig for de små virksomheder.
Derefter skal det implementeres i dansk ret, dvs. årsregnskabsloven.
Regeringens mål er, at de danske regnskabsregler er så fleksible og enkle at anvende for den enkelte virksomhed som muligt, og reglerne skal være opdaterede i forhold til de internationale regler og standarder.
Vi ønsker derfor at foretage en samlet opdatering af årsregnskabsloven, som kan tage højde for hele paletten af nye regelforenklinger, frem for kun at se på et enkelt forhold.
Samtidig sætter det kommende regnskabsdirektiv rammerne for, om og hvordan de internationale standarder kan indgå i årsregnskabsloven.
Derfor ønsker regeringen at afvente vedtagelsen af de nye EU-regler, før vi ændrer på regnskabsreglerne, ellers vil vi med stor sandsynlighed skulle ind at ændre lovgivningen igen meget kort tid efter.
Det kan virksomhederne ikke være tjent med, da det vil udløse administrativt bøvl.
I forbindelse med implementeringen af det nye regnskabsdirektiv vil vi gennemføre en større samlet analyse af lovgivningen med det formål at forenkle reglerne og opdatere dem i forhold til de internationale regnskabsstandarder.
I den forbindelse vil vi bede Regnskabsrådet, som repræsenterer brugerne af regnskabslovgivningen, om at deltage aktivt i det lovforberedende arbejde. Med hensyn til muligheden for at udarbejde en årsrapport alene på engelsk er reglerne i dag sådan, at danske virksomheder skal aflægge årsrapport på dansk.
Regeringen har nedsat Virksomhedsforum for enklere regler, som udpeger områder, hvor virksomhederne oplever de største byrder, og kommer med forslag til forenklinger til regeringen.
Virksomhedsforum har i december 2012 stillet forslag om, at det fremover skal være muligt at aflægge årsrapport alene på engelsk, og regeringen har besluttet at gennemføre forslaget.
Der er tale om en mindre ændring af loven, som jeg forventer at fremsætte forslag om i den kommende folketingssamling.
Med hensyn til grønne regnskaber vil jeg indledningsvis slå fast, at regeringen ikke er indstillet på at gøre grønne regnskaber frivillige for virksomhederne.
De grønne regnskaber er med til at sikre offentligheden adgang til oplysninger om virksomhedernes miljøforhold, og det er vigtigt.
De grønne regnskaber er desuden med til at fastholde og styrke virksomhedernes miljøfokus, og virksomhederne skal løbende blive bedre til at handle og producere mere miljø- og ressourceeffektivt.
Danmark skal til EU's PRTR-register, som er EU's register over udledning af forurenende stoffer, årligt indberette oplysninger om virksomheders udledninger og affald.
Miljøstyrelsen indberetter data ud fra virksomhedernes grønne regnskaber.
Selv om man måtte afskaffe de grønne regnskaber, vil virksomhederne fortsat skulle indberette dette.
Så besparelserne vil være minimale for virksomhederne, men til gengæld vil de forringe borgernes muligheder for at få miljøoplysninger.
Samlet set støtter jeg hensigten med beslutningsforslaget om at gøre det mindre bureaukratisk at drive virksomhed i Danmark, og som nævnt har regeringen allerede besluttet at fremsætte lovforslag om, at det skal være muligt at aflægge årsrapport alene på engelsk.
Det forventer vi at gøre i næste folketingssamling.
Hvad angår de internationale regnskabsstandarder, vil vi foretage en samlet opdatering af årsregnskabsloven, som tager højde for hele paletten af nye regelforenklinger, frem for kun at se på et enkelt forhold.
Vi ønsker at afvente det nye regnskabsdirektiv, og i forbindelse med implementeringen af det vil vi gennemføre en større samlet analyse af lovgivningen med det formål at forenkle reglerne og opdatere dem i forhold til de internationale regnskabsstandarder.
Og med hensyn til de grønne regnskaber er jeg som nævnt ikke enig med forslagsstillerne.
De grønne regnskaber tjener et vigtigt formål, og en afskaffelse af dem vil som sagt forringe borgernes muligheder for at få miljøoplysninger uden at give store besparelser for virksomhederne.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte det samlede beslutningsforslag.