Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-07:
Tak for de, synes jeg, meget konstruktive og positive bemærkninger.
Det er jo et forslag, der har tre overordnede formål, som det har været nødvendigt at se på.
Der har været meget stor debat om foreningerne, og derfor indfører vi så nu et offentligt tilsyn med dem, som har baggrund i den finansielle sektor.
I efteråret var der også en del debat om hele konstruktionen omkring stemmeretsbegrænsningen for spare- og andelskasser.
Nu har vi ændret forslaget, og jeg fornemmer, at der er en bred tilslutning til det her i Folketingssalen.
Desuden ændrer vi reglerne om udpegning af bestyrelsesmedlemmer i sparekassefondene.
Tilsynet med foreningerne i den finansielle sektor indfører vi, fordi medlemmerne i mange af de foreninger kun har begrænsede rettigheder både i forhold til formue og i forhold til valg af ledelse.
Medlemmernes incitamenter til at udøve et aktivt medejerskab er begrænsede, fordi deres økonomiske investering ofte er relativt lille.
Derfor bliver det i de fleste tilfælde foreningernes ledelse, der reelt administrerer virksomheden, frem for ejerne.
Det nye tilsyn skal derfor have særligt fokus på medlemsdemokratiet.
Der vil være tale om et såkaldt legalitetstilsyn, det vil sige, at tilsynsmyndigheden bl.a. skal påse, at loven og vedtægten overholdes.
Den foreslåede løsning er efter min opfattelse udtryk for en god balance, hvor vi sikrer en vis offentlig kontrol med de pågældende foreninger uden derved at gribe ind i ejendomsretten og ejernes ansvar og beføjelser.
I forhold til sparekassefondene vil forslaget sikre en reel uafhængighed mellem fonden og det sparekasseaktieselskab, som fonden ejer aktier i.
Det sker bl.a. ved nye regler om, at bestyrelsen i sparekasseaktieselskabet højst kan udpege og udgøre under halvdelen af bestyrelsesmedlemmerne i sparekassefonden.
Der må heller ikke være personsammenfald på formandsposten.
Lovændringen skal samtidig sikre mulighed for et hensigtsmæssigt samarbejde mellem sparekassefonden og sparekasseaktieselskabet.
Den foreslåede model sikrer derfor i et vist omfang den historisk tætte sammenhæng mellem sparekassefonden og sparekasseaktieselskabet, fordi det stadig er muligt for sparekasseaktieselskabets bestyrelse at udpege op til halvdelen af bestyrelsesmedlemmerne i sparekassefondens bestyrelse – bare ikke flertallet.
Med hensyn til stemmeretsbegrænsningen har vi på ny været i dialog med de relevante interessenter på området, siden vi sidst havde spørgsmålet oppe.
På den baggrund har vi fundet en fornuftig løsning.
Forslaget medfører således, at de spare- og andelskasser, som har frie reserver på mindre end 20 pct. af egenkapitalen, ikke længere er omfattet af de lovbestemte stemmeretsbegrænsninger.
Disse spare- og andelskasser kan fortsat vælge at have regler om stemmeretsbegrænsninger i deres vedtægter, men det er helt op til spare- og andelskasser selv.
Det afgørende er, at lovforslaget giver en fleksibilitet, som gør det muligt, at en eventuel investor kan få stemmeret i forhold til sit indskud.
Endelig foreslås det at ophæve det gældende lovkrav om, at spare- og andelskasseselskabers vedtægter skal indeholde stemmeretsbegrænsninger, i 5 år efter at selskabet er blevet omdannet.
Selskaberne kan stadig frivilligt vælge at fastsætte stemmeretsbegrænsninger i deres vedtægter.
Det betyder, at disse selskaber har mulighed for at vælge at give en investor indflydelse i overensstemmelse med dennes indskud umiddelbart efter omdannelsen.
Der var et par konkrete spørgsmål fra hr. Jens Christian Lund, og dem vil vi selvfølgelig besvare og gå i dialog om under udvalgsbehandlingen.