runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
For SF handler det her om økonomi, men også om meget andet end økonomi.
Vi er sådan set også indstillet på og vil også arbejde for, at vi kan få nogle af de – hvad skal man sige – konsekvenser, som genopretningspakken har haft, ført tilbage, men det kræver selvfølgelig, at der er et flertal for økonomien, og at vi kan pege på finansieringen.
Det her handler ikke kun om økonomi, det handler også om økonomi, men det handler også om at kunne værne om og værdsætte de skoleformer, der er.
Vi har jo selv været underskrivere på en tekst til et forslag til vedtagelse, og jeg håber i hvert fald også, at det helt særlige måske kunne ske, nemlig at vi kunne blive enige om en tekst, som kunne vise den enighed, der faktisk er, om de frie skoler.
Jamen jeg er også glad for at kunne gøre hr. Peter Juel Jensen glad, men det bliver en kortvarig glæde, for det er nu ikke Venstres politik, jeg er blevet klogere på, vil jeg bare sige.
Men selvfølgelig kan jeg blive klogere som alle andre.
Det er vores intention, at der skal være fri og lige adgang til de skolemuligheder, der er.
Vi ønsker, at vi skal prøve at se på finansieringsmuligheder, bl.a. med hensyn til sociale taxametre.
Det er vigtigt, at der er mulighed for, at vi stadig væk har fri og lige adgang, og at det ikke er forældrenes indtægter, der bestemmer, om man kan gå på en fri grundskole, eller om man kan bruge det fritidstilbud, SFO'en, der hører til en fri skole, eller om man kan have råd til at tage skolebussen, der kører derhen.
Der er nemlig rigtig mange ting i den her økonomi, som spiller ind.
Så det her handler ikke nødvendigvis om drilleri – altså om, hvem der blev klogest.
Jeg kerer mig rigtig meget om de børn og de familier, som gerne vil have det frie valg, nemlig at kunne have deres børn på en fri grundskole.
Så endelig højskolerne, som jeg lige vil nå at knytte en bemærkning til her også.
Højskolerne har lavet en effektundersøgelse, som jo bl.a. viser, at et højskoleophold har afgørende betydning for, om man enten genoptager, påbegynder eller gennemfører en uddannelse.
Og for samfundsøkonomien er det da en af de bedste investeringer.
Så derfor synes jeg, at effektundersøgelsen er meget positiv, men også at vi skal have set på højskolerne og deres mulighed for, f.eks. i forbindelse med kontanthjælpsreform og beskæftigelsesindsats osv., at kunne komme til at spille en mere aktiv rolle.
Vi ved noget om, at de har effekt.
Christine Antorini (S), 2014-03-18:
Jeg er jævnligt på skolebesøg, herunder også på fri- og efterskoler.
Det var jeg faktisk så sent som i går eller forgårs.
Der var jeg på Farsø Efterskole bare lige for at nævne den sidste, jeg var på.
Men jeg synes nu alligevel, at det er værd at sige, at der jo er et overskud.
Det er ikke det samme, som at det er et prangende overskud.
Jeg konstaterer bare, at det er en sektor, der samlet set har overskud.
Det er jo også væsentligt, når vi diskuterer de øvrige uddannelsesinstitutioner.
Jeg synes nu ikke, at man skal undervurdere værdien af, at det er en regering, der i de forskellige finanslovsaftaler, den har indgået, virkelig har givet en saltvandsindsprøjtning til uddannelserne i forhold til økonomi.
Aldrig har der været så mange unge, som er i gang med en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse, som der er nu, og det koster penge, det koster taxameter, det koster SU, og antallet afspejler sig faktisk også i de frie grundskoler.
Nu har jeg de tal, jeg har, og de går fra 2009 og frem til 2013.
De viser jo, at der simpelt hen er kommet
flere og flere frie grundskoler.
I 2009 var der 504, og i 2013 var der 548.
Det viser i hvert fald, at det, også selv om koblingsprocenten er blevet sat ned, er muligt at etablere nye friskoler.
Jeg synes trods alt, at man skal have det samlede helhedsperspektiv, når man snakker om, hvorvidt det er en meget trængt sektor, når der faktisk generelt sker en stor opprioritering af uddannelsesområdet.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Så derfor ærgrer jeg mig lidt over den kommentar, som ministeren kom med her, og som lød, som om man har masser af penge ude på skolerne.
Det tror jeg godt ministeren er klar over at man ikke har, og derfor vil jeg spørge, hvor mange gange ministeren har været på besøg på en fri grundskole, mens hun har været minister.
Det kunne være spændende at høre.
Christine Antorini (S), 2014-03-18:
Altså, jeg må sige, at indbegrebet af det, at vi har muligheden for at have friskoler og privatskoler, jo er, at det er en model, der betyder, at langt hovedparten af udgifterne til disse skoler faktisk er finansieret af staten – og jeg vil lige understrege, at det uanset hvad er en lidt usædvanlig model, vi har her i Danmark, som jeg ikke tror man kender så mange andre steder.
Og det er jo stadig væk sådan, at det er 71 pct. af det, der er gennemsnitsprisen, som er en del af det, som staten er medfinansierende på.
Så er det korrekt, at der er en forældrebetaling – sådan har det altid været.
Derfor er der jo også nogle ordninger, der gør, at der er mulighed for at få en friplads.
Vi har jo i regeringen bl.a. været med til at øge fripladspuljen, så der for de familier, som ikke har så mange penge, er nogle muligheder for, at de alligevel kan have deres børn på en værdibåren fri- og privatskole.
Så det er jo tænkt ind i modellen.
Og så er det jo i sidste ende et politisk spørgsmål, hvad koblingsprocenten skal ende på.
Jeg konstaterede her, at der er en besparelse, der er blevet gennemført af en tidligere regering, men det er jo noget, der til enhver tid kan drøftes i forbindelse med en finanslovsforhandling.
Og så må vi jo se, hvad partierne vil, når vi skal til at drøfte finanslov for 2015.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Ministeren siger, at vi her taler om en sektor, som har overskud.
Og det undrer mig bare lidt, at ministeren lægger det tværsnit, for det, der var mit spørgsmål, var jo i forhold til familiernes frihed til at kunne vælge, hvad for en skole det skal være.
Så hvordan sektoren har det, bør vel være en mindre bekymring, end hvilken frihed familierne har til at vælge den ene eller den anden type skole.
Christine Antorini (S), 2014-03-18:
Jeg vil også gerne kvittere for en god og vigtig debat om værdien af både at have en stærk folkeskole for alle og at give muligheden for at have et værdibaseret, holdningsbaseret, alternativ, som de frie grundskoler har været det i det danske samfund i rigtig mange år, og jeg deler også fuldstændig det, som en række af ordførerne har sagt, og det, som kulturministeren sagde i sin opsamling af det, sådan at vi, hvis vi ser på de indlæg, der er, så kan se, at der bredt lige præcis er den anerkendelse i forhold til det at have rigtige gode grundskoler.
Jeg vil derfor alene svare på de to spørgsmål, der har været i forbindelse med min andel af det som undervisningsminister i forhold til de frie grundskoler, hvor der er flere, der har spurgt til, hvad der kommer til at ske på specialundervisningsområdet.
Det er sådan, at vi, ligesom vi har det på alle andre områder, også her har en tæt og rigtig konstruktiv dialog med skoleforeningerne, sådan som vi har det netop nu i forhold til en ny model for specialundervisning.
En af de ting, som vi også drøfter med skoleforeningerne – det var det, fru Annette Vilhelmsen spurgte om – er muligheden for, om man skal kunne etablere specialklasser.
Så det er en del af den samme drøftelse, vi har.
Men vi forventer som sagt at kunne fremsætte et lovforslag om det i den næste folketingssamling, hvilket forhåbentlig er i god overensstemmelse med de frie skolers ønsker.
Det andet spørgsmål, som jeg lige vil adressere, er det, som har været rejst om økonomien.
Jeg synes nu alligevel bare, at jeg for proportionernes skyld vil gentage det, som jeg også sagde i mit første indlæg her, nemlig at man, når man ser på de frie grundskoler samlet set, så kan se, at det er en sektor, som har et pænt overskud – et stigende overskud – det var i 2012 på 160 mio. kr., og 75 pct. af skolerne havde faktisk overskud.
Det synes jeg skal med i debatten, for jeg synes ikke, det ville være rimeligt, at det, der står tilbage, er, at det er en skoleform, som er blevet mere og mere trængt – og da slet ikke set i lyset af de tilkendegivelser, der har været her bredt fra Folketingets partier, altså at vi anerkender vigtigheden af at have et alternativ til en god folkeskole. Når det oven i købet er sådan, at de frie grundskoler faktisk på grund af folkeskolereformen får et forøget tilskud – 23 mio. kr. ekstra i år og 46 mio. kr. fra 2015 – så synes jeg egentlig, at man må sige, at der på alle leder og kanter er tænkt i, at det selvfølgelig skal kunne lade sig gøre fortsat at have frie grundskoler her i Danmark.
Der er et ægte, oprigtigt ønske bredt blandt Folketingets partier om, at vi både skal have en stærk folkeskole, og at der skal være plads til et værdibaseret alternativ, og jeg synes egentlig, at man i alle vores skoleformer skal være rigtig glad for, at der er den opmærksomhed om det her i Folketinget.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Nu har ordføreren og jeg jo ikke brugt ret meget tid sammen, så derfor kan det være, at ordføreren ikke er klar over, hvor meget tid jeg rent faktisk bruger på folkeskolen.
Det er rigtig meget.
Jeg er meget optaget af, at folkeskolen får mere frihed.
I Liberal Alliance mener vi, at folkeskolen skal have meget mere frihed, fordi det er noget af det, som faktisk virker i de frie grundskoler.
Det virker at have frihed til at indrette undervisningen, frihed til at tilrettelægge hverdagen.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Nu har vi i Liberal Alliance og jeg specifikt, vil jeg sige, overhovedet ikke nogen kvababbelser over folk, der tjener penge.
Det kan jeg slet ikke se som noget negativt.
Personligt har jeg i mange år faktisk tjent mine penge ved at arbejde med undervisning og sælge de kompetencer, jeg har.
Der bliver jeg nødt til at melde blankt ud, at det kan jeg slet ikke kan se noget som helst negativt i.
Men når det handler om værdier, vil jeg faktisk sige, at man kan se ud over skoleområdet og se, at nogle af de folkelige værdier, den kulturelle fortælling og sangskatten lever og trives ude på de mange frie skoler, hvorimod folkeskolen nogle steder mere er blevet et rum, hvor det kan være svært at skabe denne kulturelle fortælling.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Jeg er sådan set enig.
Det er både det, der er i civilsamfundet, og selvfølgelig også det, som tager sig af alle vores velfærdsopgaver.
Men det, jeg bare lige studser lidt over, er i forhold til undervisningsdelen – nu også helt ned til de 0-2-årige børn, vuggestuebørnene, og det, man nu kan på de frie skolers område, som jeg hilser meget velkomment.
Der er jeg bare optaget af, hvem der står bag.
Det er jo et værdibåret initiativ, der står bestyrelser bag, og man kan f.eks. ikke tjene penge på en fri skole.
Man kan ikke tjene penge på det her, som man kan på markedet.
Det er derfor, at jeg er optaget af det.
Så hvordan tænker fru Merete Riisager afstanden til, at man kan markedsgøre de frie skoler?
Det er apropos det med, at pengene skal følge barnet; ligegyldigt hvor barnet går hen, så kan man jo omsætte det til en form for virksomhed.
Eller har jeg forstået det rigtigt, nemlig at lige præcis på de frie skoler er fru Merete Riisager også optaget af, at det er værdibårne skoler, at de ledes af en bestyrelse, at der er et værdigrundlag, som ligger til grund for skolen, og at man ikke tjener penge på frie grundskoler?
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Nu tror jeg nok, at den bombastiske kritik af Socialdemokratiet fra Liberal Alliance nok er det mindste problem, de har ude på de frie skoler.
De har jo helt rigtige problemer, kan man sige, bl.a. med en koblingsprocent, som er blevet sat helt ned til 71.
Det tror jeg at de er mere optagede af.
Med hensyn til frihed til fællesskab eller frihed til marked: Jeg ved godt, at man i SF ser det som to forskellige ting.
Sådan ser vi det faktisk ikke i Liberal Alliance.
Der er et marked, og der er et civilsamfund.
De griber ind i hinanden, og der opstår frivillige fællesskaber.
Der er de frie skoler jo en del af det.
Det er jo mennesker, borgere, der går sammen om at drive en skole, og det er jo der, hvor civilsamfundet er allerbedst.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Jeg må også sige, at fru Merete Riisager havde en lidt skarp tone i sin fremlæggelse, og jeg mener nu ikke, at skosningen af ministeren er helt på sin plads.
Jeg opfatter egentlig, at når vi står i den her kreds, er det, fordi vi har en fælles interesse i, at vi går foran med det gode eksempel på, at vi kan løse opgaverne i fællesskab.
Og så var der den der meget bombastiske kritik, som jeg ikke er sikker på nødvendigvis gavner de frie grundskoler.
Jeg skal bare høre fru Merete Riisager om hendes pointering af det her med det helt frie valg, som jo i hvert fald for mit og SF's vedkommende gælder for de frie skoler.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
I Liberal Alliance mener ved, at folkeskolerne skal have mulighed for at blive selvejende, hvis de ønsker det, fordi et selveje betyder, at man selv kan tilrettelægge skolen.
De mennesker, som ved allermest om at drive skole, er nemlig ikke ordføreren hernede og undertegnede heroppe, der ved allermest om det.
Det er faktisk dem, der driver skolerne, det er skoleledere, det er skolelærere.
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Skal der være så meget frihed, at folkeskolen ikke længere skal være på kommunale hænder?
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Jeg ved ikke lige, hvor ordføreren har fra, at Liberal Alliance ikke ønsker, at danske borgere skal have lige adgang til både sundhed og uddannelse, men det er jo en anden diskussion.
Men når jeg hører ordførerens tale, som jeg også synes er meget smuk – der bliver simpelt hen holdt så mange smukke taler her i salen i dag, det er en ren fornøjelse – så undrer det mig, at SF ikke kan være med på Liberal Alliances forslag til vedtagelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-18:
Jeg håber, vi kommer ind på det i løbet af høringen, for sagen er jo, at det er friskolerne selv, der udpeger tilsynspersonen.
Tilsynspersonen skal så være godkendt at ministeriet, og spørgsmålet er, om vi kan gøre tilsynet endnu bedre.
Vi må håbe på, at vi kan få svar på det i forbindelse med høringen, for det er også en af de ting, der gør os bekymret: Er tilsynet godt nok?
Har vi hånd i hanke med de muslimske friskoler?
Lever de i realiteten op til det, vi egentlig kan forvente, og bliver integrationen øget?
Det ser jeg frem til, for tilsynet er jo det afgørende.
Måske kan det gøres bedre, jeg håber på at få svar på det.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Jeg skal bare høre, om hr. Alex Ahrendtsen er tilfreds med det tilsyn, der pågår på friskolerne generelt, eller om det også vil indgå i høringen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-18:
Jeg har jo siddet i et børne- og ungeudvalg i en kommunalbestyrelse, hvor vi bl.a. havde ansvar for folkeskolen.
Og der kunne vi se, at de elever, der kom fra muslimske friskoler, fagligt set var meget dårligere, end man kunne forvente, og vi kunne også se, at nogle af de muslimske friskoler faktisk ikke øgede integrationen, sådan som vi havde ønsket.
Så det er ud fra min kommunale baggrund, at jeg er bekymret, men jeg kan jo selvfølgelig også der tage fejl.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-18:
Men bygger den frygt eller bekymring, eller hvad det var, på et eller andet specifikt, som hr. Alex Ahrendtsen kan komme nærmere ind på, eller er det mere sådan en mavefornemmelse og måske en favorisering af de kristne friskoler frem for de muslimske alene af religiøse årsager?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-18:
Jeg læser lige op, hvad jeg sagde: Det er en udvikling, som DF ser på med stor bekymring.
Det er en af årsagerne til, at vi sammen med Liberal Alliance har taget initiativ til den høring, vi skal have om friskolerne.
Høringens opgave er meget enkelt at gøre os klogere på, hvad muslimske friskoler egentlig bevirker.
Øger de integrationen, eller gør de det modsatte?
Hjælper de parallelsamfund på vej, eller gør de det modsatte?
Det ved vi faktisk ikke, og derfor ser vi frem til den høring.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-18:
Jeg vil bare høre, om hr. Alex Ahrendtsen vil uddybe, hvad frygten for muslimske friskoler modsat f.eks. kristne friskoler specifikt skyldes.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Det er sådan set noget, vi har grundlagt hele vores frie tænkning på.
Jeg skal bare høre, om den alliance – nu kan hr. Alex Ahrendtsen svare på egne vegne –
der er mellem Ny Alliance og Dansk Folkeparti, er kritisk, i forhold til hvor frie frie skoler egentlig skal være, for jeg må bare sige, at jeg ikke deler bekymringen.
Jeg deler bekymringen for, at børn ikke er sikret den bedst mulige tryghed i deres skoler og deres undervisning, uanset hvor de børn så ellers kommer fra.
Jeg kan næsten høre, at friheden ikke er helt den samme for Loke, som den er for Thor, men ellers må jeg rettes.
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Det giver jeg ordføreren helt ret i.
Rosa Lund (EL), 2014-03-18:
Det betyder så også, at de parter, som regeringen vælger at lave finanslov med – sidste år var det partiet Venstre – er dem, der kan smide det på forhandlingsbordet, hvis man ønsker, at friskolerne og højskolerne skal have flere penge.
Det er vel begge parters ansvar, hvad der kommer ud af en endelig finanslov.
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Det kan jeg bekræfte.
Rosa Lund (EL), 2014-03-18:
Jeg skal også bare spørge, om ordføreren kan bekræfte noget.
Kan ordføreren bekræfte, at det er i finansloven, man kan lave om på det tilskud, man gerne vil have til friskoler og til højskoler, hvis man f.eks. mener, at det skal være højere?
Annette Lind (S), 2014-03-18:
For at være helt ærlig må jeg være spørgeren svar skyldig.
Jeg er ny ordfører på området, jeg ved det simpelt hen ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-18:
Det er altid en fornøjelse at diskutere højskoler og friskoler, skolepolitik i det hele taget.
Friskoler og højskoler er jo som bekendt en udløber af Grundtvigs skrifter.
Derfor har Fyn mange friskoler.
I Nyborg er f.eks. en tredjedel af alle skoler friskoler.
Det er der ikke mange der ved.
Jeg fortæller det her, fordi friskoler ofte bliver anklaget for at ødelægge folkeskolen og sammenhængskraften i Danmark.
Det er jo en glæde for mig at kunne sige i dag, at det ikke er en rimelig påstand, og Liberal Alliance skal have tak for, at jeg kan sige det, for det er ikke en rimelig påstand.
København er en historie for sig.
Her spiller byens vanrøgt af folkeskolerne jo en afgørende rolle for de mange fri- og privatskoler, der er blevet åbnet de seneste år.
Men da Danmark jo mediemæssigt er koncentreret om København, så smitter det selvfølgelig også af på indstillingen til friskolerne i hele landet, og det er ærgerligt.
Derfor kortslutter man til landets øvrige friskoler.
Man siger, at friskolerne ikke tager et socialt ansvar, selv om de på landsplan procentuelt har nogenlunde samme antal elever fra socialt sårbare familier som folkeskolen.
Alt er dog ikke fryd og gammen i friskoleverdenen.
I de senere år er der blevet grundlagt en række muslimske friskoler, og det er en udvikling, som Dansk Folkeparti ser på med bekymring.
Derfor har vi sammen med Liberal Alliance taget initiativ til en høring om friskolerne, hvor et af emnerne er, hvordan muslimske friskoler påvirker integration og parallelsamfund.
Det skyldes bl.a., at koblingsprocenten er blevet sænket.
Det var en del af genopretningspakken, som desværre var nødvendig på grund af den finansielle krise.
Det ville selvfølgelig være dejligt, hvis vi engang kunne hæve den igen.
Både høj- og friskoler er en umistelig del af Danmark, og vi ville være et fattigere land uden disse.
De er smukt udtryk for den danske kultur, når den er bedst, og derfor endnu en gang tak til Liberal Alliance for at have taget initiativ til denne forespørgselsdebat.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-18:
Fysisk pres, sågar!
Det lyder lidt voldsomt, men derudover skal I være velkomne til det i hvert fald.
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Jamen jeg kan så kun sige, at vi vil følge meget nøje med i det, og at vi selvfølgelig op til finanslovens fremsættelse vil lægge et vist moderat fysisk pres på Det Radikale Venstre.
Så jeg ser meget frem til, hvad der kommer ud af næste års finanslovsforhandlinger.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-18:
Ja, altså, det vil vi gøre, men hvordan det ender, er altid en intern regeringsdiskussion om prioriteterne.
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Det er jo måske, fordi det netop er frie skoleformer.
Men bortset fra det, vil jeg gerne anerkende, at Det Radikale Venstre nu bekender nogle af sine synder.
Så det tager jeg hatten af for.
Men til mit spørgsmål til ordføreren: Vi hører jo meget om, at Det Radikale Venstre har vældig stor indflydelse på, hvad der foregår i regeringen, og mit spørgsmål er, om vi kan forvente, at Det Radikale Venstre frem mod næste års finanslov vil arbejde for, at de her ting bliver bragt på plads.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-18:
Som sagt kan jeg jo godt gå og gøre mig mine personlige forhåbninger, når jeg tænker på, hvordan og hvorledes det går med den økonomiske udvikling for de frie skoler, og kæmpe for det på de interne linjer; det vil jeg gøre, altså både gøre mig forhåbninger og kæmpe på de interne linjer.
Hvordan det ender, ved jeg altså ikke, må jeg sige her fra Folketingets talerstol.
Hvis fru Merete Riisager og Liberal Alliance har et finanslovsforslag til, hvordan man sparer noget på offentlig administration og derefter finder penge til de frie skoleformer, så skal de være velkomne til at komme med det. Det er måske lidt sjovt, at Liberal Alliance mener, at alle kan spare alle steder i den offentlige sektor, men åbenbart ikke på de frie skoleformers område.
Det glæder mig selvfølgelig, at der er den undtagelse, det skal I ikke høre noget for.
Men det er måske lidt af et paradoks.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Det synes jeg er rigtig godt: Kæpheste!
Altså, for mig at se må det, at børn har adgang til en god skole, være noget af det allerallervigtigste i et samfund som det danske.
Så vil ordføreren ikke give mig ret i, at vi har en offentlig sektor derude, hvor der bliver brugt alt for mange penge på administration og bureaukrati og fis og kasket, og at vi sagtens kan finde de penge, sådan at vi igen kan få koblingsprocenten op på 75, og sådan at det bliver helt almindeligt, at forældre i alle forskellige indkomstniveauer kan tilvælge en fri grundskole, hvis det er det, de ønsker for deres børn?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-18:
Jeg kan jo hverken svare på Ny Alliances eller Liberal Alliances vegne, jeg kan kun svare på Dansk Folkepartis vegne.
Og den frihed, som alle i dette land har,
er jo altid et tveægget sværd.
Der vil altid være nogle, der udnytter den frihed, og vi skal bare sørge for, at de muslimske friskoler ikke udnytter den frihed til at modarbejde dette dejlige land, som vi alle forhåbentlig holder af.
Det er bl.a. det, som høringen skal gøre os klogere på.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Det Radikale Venstre er et parti, som har en lang tradition og stor forkærlighed for de frie grundskoler og højskolerne, men sidder jo altså nu i en regering, som fortsat har en nedskæringsdagsorden i forhold til de institutioner.
Og nu vil jeg gerne stille et spørgsmål specielt i forhold til de frie grundskoler, for som jeg sagde tidligere, er de frie grundskoler gode skoler, men det er også sådan, at det er billigere for det offentlige, når et barn vælger en fri grundskole.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren er tilfreds med den situation, vi nu ser, med, at man er helt nede at ramme 71 pct.