runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2014-05-13:
Så det er altså lige meget, om danske udviklingskroner går gennem en dansk civilsamfundsorganisation, som samarbejder med en civilsamfundsorganisation i Uganda.
Så længe det er statskroner, altså skattekroner, så legitimerer man det ugandiske styre.
Gælder det så også, hvis det er danske bistandskroner, der går igennem en multilateral organisation og dermed indgår i et projekt i Uganda?
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Principielt set ja.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Den anden dag kunne man læse, at hr. Morten Messerschmidt syntes, det var ligegyldigt med lgbt-krænkelser i Litauen.
Jeg har selv diskuteret sagen i Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvor Dansk Folkeparti var med til at sikre, at Europarådet ikke tog konsekvensen af, at Ungarn krænkede lgbt-rettigheder på et forslag fra Dansk Folkeparti.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti, hvorfor vi lige præcis skal gå op i lgbt-rettigheder i Uganda, når det efter Dansk Folkepartis mening ikke er noget, vi skal gå op i i Litauen og Ungarn?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
Undskyld mig, men det er noget fuldstændig forvrøvlet sludder, der bliver sagt i det her spørgsmål.
Det, hr. Morten Messerschmidt har sagt, er, at EU's kasser ikke skal finansiere de her overstatslige initiativer – de her initiativer, som bl.a. skal finansiere at forbedre forholdet for minoriteter i de forskellige lande, også under Europarådets regi – det skal være de enkelte lande, som selv bidrager og understøtter gennem ngo-arbejde osv. via statslige støttemidler.
Det er ikke det samme som at sige, at vi ikke går ind for bedre rettigheder og flere rettigheder.
Naturligvis gør vi det, og det er også det, som Morten Messerschmidt har givet udtryk for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Så er det bare sjovt, at det var jeres medlem af Europarådet, hr. Martin Henriksen, der med et ændringsforslag var med til sikre, at Europarådet absolut ikke drog nogen konsekvenser af krænkelsen af lgbt-rettigheder i Ungarn.
Er sagen ikke, at Dansk Folkeparti faktisk er flintrende ligeglade med ugandernes ve og vel i forhold til lgbt-rettigheder, men bare gerne vil lade være med at give ulandsbistand?
Hvorfor foregive at gå op i lgbt-rettigheder i Uganda, når man ikke gør det i Ungarn?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-13:
Nu synes jeg jo faktisk, det er ganske frækt, at ordføreren begynder at insinuere noget, som er det rene sludder.
Vi går så sandelig ind for at forbedre de her forhold, og det har vi også gjort ved enhver given lejlighed.
Det, der bare har været spørgsmålet her, har jo været, om det har hjulpet.
Har den danske indsats hjulpet?
Har vores tilstedeværelse i Uganda hjulpet på minoriteternes rettigheder, efter at vi i så mange år har givet tilskud – ja eller nej?
Og der kan jeg så allerede nu sige nej, for parlamentet har netop vedtaget – og præsidenten har ratificeret det – at man ikke støtter det her, og at man laver skærpede regler for minoriteter.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-13:
Regeringen har spillet penge ind i Grundforskningsfonden i deres vækstoplæg, men man har jo ikke fundet dem.
Man glemte lige at finde dem, inden man lovede dem væk.
Så hvis fru Lotte Rod i dag har ro i maven, er det da alene, fordi fru Lotte Rod står over for, at det er den ansvarlige opposition, der snarligt bliver regering, og at man derfor er nogenlunde sikker på, at når vi får borgerlig regering igen, så vil der selvfølgelig blive fundet penge til Grundforskningsfonden.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Hvis statslige midler går til et land, som fundamentalt set krænker så afgørende rettigheder som dem, vi taler om her, så mener jeg faktisk, at der indirekte er tale om en anerkendelse.
Og derfor er vores tilgang til det, at når man støder på så alvorlige krænkelser, trækker man støtten, men stiller samtidig i udsigt, at i det øjeblik forholdene bliver genoprettet på tilfredsstillende vis, vil støtten være der igen.
Det er det, der er pointen.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-13:
Nu er jeg glad for, at fru Mette Bock startede med at sige, at Liberal Alliance bakker op om vores fælles udviklingspolitik, altså retten til et bedre liv, som jo går på en rettighedsbaseret bistand, som skal bekæmpe fattigdom.
Det er altså ikke en udviklingsbistand, som er til regeringer, men er til at bekæmpe fattigdom og altså også til borgere, grupper, minoritetsgrupper.
Derfor er jeg meget uforstående over for, hvis dansk bistand – jeg skal bare have det gentaget – der går direkte til civilsamfundsorganisationer, legitimerer støtte til en regering?
Det var sådan, jeg hørte fru Mette Bock.
Benny Engelbrecht (S), 2014-05-13:
Jo, det kan sagtens undre mig, at det er tilfældet, ligesom det også kan undre mig, at man i et land, hvor det har været nødvendigt eksempelvis for Dansk Folkepartis nuværende leder at stå i spidsen for en ændring af dagpengereformen for at skaffe midler til forskellige andre sjove ting og sager, samtidig turnerer med samlede omkostninger på usandsynlig mange milliarder – et trecifret tal gange hundrede milliarder – som man i øvrigt ikke er i stand til at pege på finansieringen af
Så jo, der er mange ting, der kan undre mig, når det handler om at bruge pengene mange gange.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-13:
Det her beslutningsforslag, vi behandler i dag, som er fremsat af DF, kan man jo vælge at tolke som DF's kamp for menneskerettigheder i hele verden.
Det vil jeg i så tilfælde glæde mig over.
Lige så vel som vi havde Melodi Grand Prix i lørdags, og det var en sejr for frisindet og mangfoldigheden, så må vi jo alle konstatere, at Ugandas lov om livstidsstraf for homoseksuelle er det stik modsatte, og det er deprimerende og meget forkasteligt.
Det strider mod ikkediskriminationsprincippet i menneskerettighedskonventionen, som Uganda jo selv har underskrevet og tiltrådt.
Den ugandiske regering overtræder dermed sine forpligtelser om at beskytte borgerne uanset deres seksuelle orientering.
Det har Danmark ikke bare påtalt, vi har også reageret på det, og regeringen har, som ministeren lige har forklaret, taget en række forholdsregler.
Danmark har indstillet en stor del af den bistand, som går igennem Ugandas regering, og til en række regeringsprogrammer.
Vi fastholder derimod og ønsker faktisk at øge bistanden til ngo'er og civilsamfundsgrupper, som arbejder direkte for at støtte seksuelle minoriteter, arbejder for at forebygge og behandle hiv og aids.
Jeg havde selv lejlighed til at møde nogle af disse grupper i Uganda for et par år siden, da jeg var i Kampala i forbindelse med IPU, Den Interparlamentariske Union, og der er ingen tvivl om, at Danmarks tilstedeværelse og indflydelse som donor gør en kæmpe forskel, ikke mindst for de grupper og deres motivation og håb i arbejdet, specielt i et land, hvor de homoseksuelle nærmere er jaget vildt.
Jeg tror, det er rigtigt, at præsidenten og hans familie – det tyder hans valgbudget på, som jo i hvert fald noget overskrider mit – ikke har brug for det, men det kan den fattige befolkning i Uganda jo i den grad ikke lastes for.
Der er, som ministeren også sagde, en fjerdedel af landets befolkning, der lever i ekstrem fattigdom.
Derfor er landet et af Danmarks samarbejdslande, og der er god grund til at blive, men der er også god grund til selvfølgelig at være særlig kritisk med, hvilke former for bistandsprogrammer vi har i Uganda.
Jeg skulle måske lige som den sidste sætning sige, at vi fra Det Radikale Venstres side selvfølgelig ikke, som det burde fremgå, kan støtte beslutningsforslaget.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Det her er en vanskelig diskussion, og jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at Liberal Alliance er meget optaget af ligestillingen mellem homoseksuelle og heteroseksuelle og i det hele taget ligestilling mellem mennesker, uanset hvilken seksuel observans de har.
Vi støtter Dansk Folkepartis forslag.
Til gengæld kan jeg garantere, at vi vil støtte et forslag om at genoptage støtten, i samme øjeblik Uganda har fået ryddet op i det her morads.
Når vi støtter forslaget, gør vi det af to grunde.
For det første vil vi gerne med støtten markere, at vi mener, at man reagerer alt, alt for svagt, når man støder på grundlæggende overtrædelser af menneskerettigheder i forhold til den måde, ulandsbistanden håndteres på.
Og vi mener, det er naivt, når vores udviklingsminister, som tager til Uganda – hvilket jeg tager hatten af for – samtidig lader sig overbevise, når politikere i Uganda siger: Jamen den her lov betyder ingenting; det er ikke noget, der får betydning i praksis, så det kan I tage ganske roligt.
Det tror vi ikke på i Liberal Alliance.
Og vi mener simpelt hen, at der er brug for, at den danske stat markerer, også i forhold til udviklingsbistanden, når stater krænker fundamentale menneskerettigheder.
Vi har i fællesskab vedtaget en såkaldt rettighedsbaseret udviklingsbistand og udviklingspolitik, som Liberal Alliance også bakker op om, men det må også få nogle konsekvenser, når vi så oplever alvorlige krænkelser.
For det andet mener vi faktisk også – og det er også det, vi gerne vil markere med vores nej – at der er brug for, at man bliver meget skarpere til at skelne imellem statsligt finansieret bistand og privat fondet bistand i ngo'erne.
Når vi støder ind i sådan noget her, må den statslige bistand forsvinde, indtil forholdene er bragt i orden, ellers vil vi indirekte anerkende krænkelserne.
Omvendt har vi intet imod, at privat fondede ngo'er bruger privat fonding til at være i de samme lande, i disse landes civilsamfund og i de organisationer, der arbejder derude.
Det ville være en rigtig glimrende arbejdsdeling.
Den arbejdsdeling er der ikke i dag, og det er en fejl, fordi vi dermed som stater og parlamenter kommer til indirekte at anerkende disse alvorlige krænkelser.
Det bliver vi nødt til at få gjort op med.
Og den diskussion er jo meget bredere end den, som det her beslutningsforslag lægger op til.
Men vores støtte beror altså på et ønske om at rejse den her meget principielle og bredere diskussion.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Altså, undskyld, hvad er det for noget ævl?
Hvis Liberal Alliance oprigtigt mener, at de vil kæmpe imod diskrimination og undertrykkelse, så skal man da ikke tage penge, som det her forslag jo lægger op til, fra de organisationer, som kæmper mod diskrimination og undertrykkelse i Uganda, fra de organisationer, som har sendt et brev til hele verden, har sendt et brev til os og sagt: Lad være med at gøre det.
Altså, så skal Liberal Alliance da være ærlige og sige: Vi er ligeglade.
Vi er ligeglade med diskrimination og undertrykkelse i Uganda.
For det er jo det, der er konsekvensen.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde i min ordførertale, nemlig at privatfinansierede ngo'er arbejder i disse lande og med organisationer, der arbejder for de her forhold.
Det bakker vi fuldt og helt op.
Men vi bakker ikke op, at det stort set ingen konsekvenser har, når stater og regeringer krænker fundamentale menneskerettigheder.
Det er ikke nok at omdirigere 50 mio. kr., det skal markeres meget stærkere, for ellers er risikoen for, at de bare fortsætter i det uendelige og ikke lader sig påvirke af politiske argumenter, ganske, ganske betydelig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Altså, nu ved jeg ikke, om fru Mette Bock ikke har fulgt med i debatten, men situationen er jo den, at man stopper pengene til staten og omdirigerer dem til civilsamfundet.
Det er jo det, som Liberal Alliance er imod.
Det er det, som Liberal Alliance med det her beslutningsforslag stemmer imod.
Så er det jo fint, at man fra Liberal Alliances side har et halmstrå, nemlig at så må nogle rigmænd og private organisationer rundtomkring i verden gerne udøve lidt velgørenhed i Uganda.
Men det, som Liberal Alliance gør i dag, er, at Liberal Alliance står på Folketingets talerstol og siger: Nej, dem, der kæmper imod diskrimination, dem, der kæmper mod undertrykkelse i Uganda, skal ikke have penge fra Danmark.
Det er da absurd.
Altså, så sig da ærligt, at I ikke ønsker at give bistand til Uganda.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Jeg bliver nødt til at replicere på samme vis nu, ævleordføreren : Det, der er hovedargumentet, er, at ved at man bruger statslige midler i et land, der på så alvorlig en måde krænker fundamentale menneskerettigheder, kommer man indirekte til at anerkende dette lands krænkelser.
Det er sådan set hovedargumentationen, og sådan er det.
Tak for det.
Det har været en lang diskussion efterhånden, og det tager jo sådan set afsæt i en meget fundamental uenighed.
Skal de europæiske økonomier integreres endnu dybere, eller skal de ikke integreres endnu dybere?
Og det ikke nogen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance ikke synes, at Danmark skal være med i bankunionen.
Vi opfatter bankunionen som en udløber af eurosamarbejdet, som er bygget på et forkert grundlag, og derfor tager vi kraftig afstand fra, at Danmark skal deltage.
Jeg synes faktisk, når vi ser bort fra alle de tekniske ting, som vi har været inde over, at det er interessant, at finske Björn Wahlroos, som sidder for bordenden i bestyrelsen hos både Nordea og forsikringskoncernen Sampo, meget kraftigt understøtter, at Sverige holder sig uden for en europæisk bankunion.
Han kalder det absurd, at bankerne skulle hæfte kollektivt i EU, og siger, at ideen om, at en god banks garantier vil løfte dårlige banker, lige så godt kan ende i det modsatte.
Han siger, og jeg citerer: Bankunionen viser bare endnu tydeligere, at en stor del af de europæiske banker befinder sig på randen af en konkurs.
Han siger: Enten er Danmark helt med i bankunionen, eller også er vi ikke med.
Og hvis Danmark siger ja til at gå med i EU's bankunion, vil landet blive omfattet af de samme forpligtelser som eurolandene, selv om Danmark fortsat formelt står uden for eurosamarbejdet.
Jeg synes, det er tankevækkende udtalelser, både fra Sverige og fra vores egen danske professor Jesper Rangvid.
Vi ser faktisk bankunionen og den stilling, man skal tage i forhold til det, både som en udløber af eurosamarbejdet, men også som noget, vi bliver nødt til at hægte op i forhold til det nationale kompromis fra 1992.
Af samme grund skal jeg på vegne af Liberal Alliance fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget anerkender, at oprettelsen af en Bankunion er et produkt af euro-samarbejdet.
På den baggrund noterer Folketinget, at Det Nationale Kompromis fra 1992, hvoraf det fremgår, at »Danmark holder sig uden for den fælles mønt og de krav til den økonomiske politik, der er knyttet til 3. fase af Den Økonomiske Monetære Union«, også bør anvendes på en fælles Bankunion, hvorfor en dansk indtræden forudsætter afholdelsen af en folkeafstemning.
Folketinget noterer endvidere, at der i forlængelse af oprettelsen af en Bankunion også etableres en redningsfond, hvor danske banker hæfter solidarisk med nødlidende banker i euro-området, på cirka 412 mia. kr.
Heraf hæfter danske banker med 8 mia. kr., som danske bankkunder risikerer at skulle finansiere.«
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Nu formulerede jeg mig måske ikke tydeligt nok.
Jeg synes, der er en række fordele i, at vi kan komme med i bankunionen på lige fod med eurolande.
Nationalbankdirektøren har jo også sagt, at det her vil være en rigtig stor fordel for Danmark, og det vil også være et kvalitetsstempel, at danske banker kommer med i bankunionen og bliver en del af det og bliver en del af tilsynet.
Så synes jeg ikke nødvendigvis, at ECB's tilsyn er bedre end det danske tilsyn, men vi må også bare i forbindelse med et dansk tilsyn, der skal holde øje med en meget, meget stor dansk bank, der har afdelinger i andre lande, sige, at det måske er meget godt at have et helikopterperspektiv, som ECB har.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Som Venstres ordfører godt ved, er det ikke opgjort endnu, hvad de samlede udgifter for staten har været i forbindelse med bankpakkerne.
Den nuværende erhvervsminister har kaldt en af bankpakkerne for danmarkshistoriens største bankrøveri eller kup eller sådan noget, hvis jeg husker det korrekt, og det er jo, fordi der ikke er nogen tvivl om, at vi er gået glip af en masse penge, og formentlig har vi også haft nogle udgifter, der er store.
Var det op til os, om de udgifter ville blive sat i spil?
Nej, det var det ikke.
Det var egentlig bare op til, hvor uansvarlige bankdirektørerne havde været, og det synes jeg er en rigtig dum måde at bygge dansk økonomi op på.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Tak for det.
Vi får lidt motion, og det er fint.
Tak, formand.
Vi har jo netop drøftet mange af de her spørgsmål under det foregående punkt.
Alligevel spørger hr. Nikolaj Villumsen om, hvad partiernes holdning er til bankunionen, så lad mig derfor blot opsummere Venstres holdning til bankunionen.
Vi mener, at en bankunion vil stabilisere markedet for finansielle tjenester ved at bryde båndet imellem bankgæld og statsgæld.
Derfor støtter vi bestræbelserne på at skabe en bankunion, uanset om Danmark ender med at være med eller ej.
Vi deler nationalbankdirektør Lars Rohdes opfattelse af, at en bankunion vil fungere som en fælleseuropæisk forsikringsordning til gavn for de deltagende lande.
Venstre stiller sig derfor også positivt over for dansk deltagelse, og at vi ikke endnu har taget endelig stilling, skyldes, at vi ønsker at afvente resultatet af den stresstest af de europæiske banker, der skal gennemføres indtil efteråret.
Vi skal kende kvaliteten af de banker, der er med i bankunionen, inden vi siger ja til dansk deltagelse, så vi undgår ubehagelige overraskelser.
Endvidere har vi bedt regeringen udarbejde en redegørelse, der har til formål at afdække, hvad de præcise konsekvenser for dansk deltagelse vil blive.
Det gælder konsekvenserne for banksektoren, og det gælder konsekvenserne for realkreditten.
Disse spørgsmål skal vi have klart svar på, så vi kan tage en debat på baggrund af dem, sådan at vi har et solidt grundlag at tage stilling til bankunionen på.
Jeg ser frem til, at ministeren måske allerede i dag kan indvie os i regeringens overvejelser og give Folketinget et fingerpeg om, i hvilken retning regeringen bevæger sig i forhold til dansk deltagelse.
Det kunne jo være på sin plads med bare 12 dage til europaparlamentsvalget.
Igen skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og udtrykke deres enighed med, hvad jeg netop har sagt.
På vegne af ordførerne for Venstre, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti skal jeg fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget støtter den styrkede finansielle regulering i EU, som mindsker sandsynligheden for fremtidige finansielle kriser både i og uden for det styrkede banksamarbejde, og det nye EU-regelsæt for håndtering af nødlidende banker, hvor hovedprincippet er, at det ikke er skatteyderne, der skal betale regningen.
Folketinget støtter endvidere etableringen af det styrkede banksamarbejde, der vil bidrage til øget stabilitet i euroområdet.
Det vil være til gavn for hele EU og Danmark, uanset om Danmark deltager eller ej.
Samtidig noterer Folketinget med tilfredshed, at det styrkede banksamarbejde er åbent for både euro- og ikke eurolande, og at det vil være samme overordnede regelsæt, der vil gælde i og uden for det styrkede banksamarbejde, hvilket er vigtigt for sikring af det indre marked.
Folketinget noterer sig, at regeringen aktuelt er ved at analysere konsekvenserne ved eventuel dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde«.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Tak for det.
Jeg skal bare høre om en enkelt ting, nemlig om den såkaldte forsikringsordning, som nationalbankdirektøren har kaldt den her bankunion, egentlig ikke er meget lig de danske bankpakker, vi har lavet?
Hvis ordføreren bekræfter dette, betyder det så ikke, at danske banker kommer til at betale to gange?
Man kan også vende det om og sige, at danske bankkunder kommer til at betale to gange for en forsikringsordning.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
En af de betingelser, som vi fra dansk side har lagt stor vægt på, og som den danske regering også har lagt stor vægt på, har været, at man anvender den samme model, som er blevet anvendt i bankpakke III, altså den model, som sikrer, at det netop er bankerne og ikke skatteborgerne, som står bag den her finansiering.
Jeg mener ikke, at det kommer til at betyde, at man betaler to gange for den samme forsikring.
Der er jo tale om en ny forsikringsordning.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Men skal jeg forstå det sådan, at de danske bankpakker bliver fjernet og det, som de danske banker har betalt til i forbindelse med de danske bankpakker, lige pludselig bliver annulleret, fordi nu betaler man til EU's bankpakke i stedet for, hvis vi kan kalde det det, så man ikke betaler to gange?
Det kunne jeg godt lige tænke mig at få opklaret.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg faktisk ikke er helt klar over det.
Jeg synes, det er et utrolig godt spørgsmål, og det vil jeg meget gerne undersøge.
Men jeg er ikke klar over det.
Det er et vanvittig godt spørgsmål.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Det er jo en fair sag at være positiv over for den fra Venstres side.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fra Venstres ordfører: Er man egentlig betrygget ved, at det i fremtiden, hvis vi går med i bankunionen, vil være Den Europæiske Centralbank, som skal tage stilling til, om Dansk Bank skal reddes eller falde under en ny finanskrise, og ikke Folketinget?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Det var et mægtig fint svar på et spørgsmål, som jeg kunne have stillet, men ikke gjorde.
Det, jeg spurgte om, var jo, ... nej, jeg kan omformulere spørgsmålet: Er det ikke sandt, at den danske stat ikke har betalt nogen penge til de danske banker?
Der er blevet stillet nogle garantier, og det har været en overskudsforretning, men som hr. Nikolaj Villumsen indledningsvis også nærmest indrømmede, kunne man være kommet til at have betalt noget, men det er jo ikke det, der står i forslaget til vedtagelse, er det vel?