Karen Ellemann (V), 2016-03-01:
Tak for det.
Regeringen ønsker, at flest mulige skal kunne stemme til valg og folkeafstemninger i Danmark.
Grundlæggende demokratiske principper taler for, at kredsen af personer med valgret til et folkevalgt organ bør være så bred som muligt.
Og vi skal nu behandle et lovforslag, som vil give valgret til en lidt større kreds af vælgere – beslutningsforslaget, som vi også skal behandle, vil jeg vende tilbage til lige om lidt – for med en vedtagelse af lovforslaget vil personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne fremover kunne stemme til kommunale og regionale valg og europaparlamentsvalg.
Det er en ændring af valglovgivningen, som har været efterspurgt gennem en længere periode.
Det har været et stort ønske fra bl.a. Institut for Menneskerettigheder og fra nogle af Folketingets partier, og det er et ønske, som vi nu imødekommer.
Og jeg håber selvfølgelig derfor, at vi vil kunne finde sammen om at få selve lovforslaget gennemført, så vi også kan følge den tradition, vi har, for, at ændringer, når vi er inde at pille ved demokratiets grundsten, er nogle ændringer, der sker med bred opbakning i Folketinget.
En udvidelse af kredsen af vælgere skal naturligvis ske inden for grundlovens rammer.
Som det fremgår af lovforslagets bemærkninger, er det regeringens vurdering, at grundloven ikke giver mulighed for at give valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger til personer, som er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne.
Og jeg vil gerne uddybe, hvorfor dette er et statsretligt og ikke et politisk spørgsmål.
Ifølge grundlovens § 29 har man valgret til folketingsvalg, hvis man opfylder fire betingelser.
For det første skal man have dansk indfødsret, dvs. dansk statsborgerskab, for det andet skal man have bopæl i riget, for det tredje skal man have nået valgretsalderen, som er fastsat til 18 år, og for det fjerde må man ikke være umyndiggjort.
Den sidste betingelse er den centrale i lige præcis den her sammenhæng, for det er regeringens vurdering, at grundlovens § 29 indebærer, at i alle tilfælde, hvor en person er frataget den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6, må den pågældende fortabe valgretten.
Efter grundloven er der dermed ikke mulighed for at give personer, der som følge af værgemål efter værgemålslovens § 6 har mistet deres retlige handleevne, valgret til folketingsvalg.
Det tilsvarende gør sig gældende for folkeafstemninger, da det følger af grundloven, at de personer, der er stemmeberettigede til folkeafstemninger, er de samme som dem, der har valgret til et folketingsvalg.
De juridiske argumenter vil jeg ikke gennemgå her, men jeg kan henvise til den besvarelse, som justitsministeren har afgivet til Folketingets Retsudvalg om det her spørgsmål, og det vil vi også kunne uddybe nærmere under udvalgsbehandlingen.
Men af de årsager, som jeg netop har beskrevet, kan regeringen ikke støtte beslutningsforslag B 77, som er fremsat af SF.
For det beslutningsforslag pålægger regeringen inden udgangen af 2016 at fremsætte de nødvendige lovforslag, der senest i 2018 muliggør, at personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne får valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger.
Lovforslaget omfatter derfor ikke valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger.
Som allerede nævnt i min indledning ønsker vi sådan set, at flest mulige skal kunne stemme i Danmark, og hvis grundloven betyder, at der vil være forskellige valgretsbetingelser ved forskellige valg, så tager vi det med.
Og der vil jeg også sige, at forskelle i valgretsbetingelser faktisk ikke er noget nyt; de eksisterer allerede i dag.
Der er forskel på, hvem der kan stemme til forskellige typer af valg.
Ved folketingsvalg kræves det f.eks., at man har dansk indfødsret, mens det ikke er en betingelse ved kommunale og regionale valg og ved europaparlamentsvalg.
Så vil jeg gerne knytte en kommentar til forholdet til menneskerettighederne, som er omtalt i beslutningsforslagets bemærkninger.
Det fremgår af bemærkningerne, at begrænsningen af valgret for personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne kan bringe Danmark i strid med menneskerettighederne.
Efter regeringens opfattelse er fratagelse af stemmeretten for personer, der er under værgemål, ikke i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Og også på dette punkt kan jeg henvise til justitsministerens besvarelse af et spørgsmål fra Retsudvalget.
Uanset at lovforslaget ikke omfatter valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger, og at regeringen som følge af grundlovens begrænsninger ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag, håber jeg, at vi nu får en god og konstruktiv debat.
For lovforslagets formål er inden for grundlovens rammer at udvide kredsen af stemmeberettigede til kommunale og regionale valg og til europaparlamentsvalg, og vi kan derfor glæde os over, at endnu flere på den måde får mulighed for at deltage i demokratiet.
Jeg kommer til at gentage mig selv her fra før og vil starte med at sige stor tak til samtlige ordførere.
Det er virkelig rart at mærke den helt klare opbakning, der er til det her lovforslag, så en positiv kvittering for den måde, lovforslaget er blevet modtaget på.
Lovforslagets primære formål er lige præcis at sikre, dels at den enkelte veteran ikke kommer i klemme mellem kommuner, når man har behov for hjælp efter den sociale lovgivning under sit ophold i et veterantilbud, dels at veterantilbuddene ikke bliver en økonomisk belastning for de kommuner, hvor de ligger.
Der har været et ønske om den foreslåede ændring fra flere sider, det er også nævnt her, og det har jo ikke kun været fra de politiske partier.
Det har netop også været fra de organisationer, som driver veterantilbuddene for vores veteraner.
Og så har ønsket også været udbredt blandt kommunerne.
Derfor ser jeg frem til en fortsat positiv behandling af forslaget i udvalget, og jeg står naturligvis også til rådighed her, hvis der skulle være yderligere spørgsmål til lovforslaget.