runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2013-02-19:
Jeg synes stadig væk ikke, at ordføreren har svaret klart på, hvor man finder den faglige begrundelse for dette lovforslag, når man ikke har kunnet påvise ekstra udledning i de våde år 2010 og 2011/12.
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Der er en eller anden støj på linjen mellem hr. Hans Christian Schmidt og mig.
Jeg skal bare sige, at de to hovedhensigter med det her er mindre miljøbelastning og et ønske om at fremme en grøn omstilling i dansk landbrug.
Dertil kommer så, som jeg nævnte, at der var en løftet pegefinger om, hvorvidt det her var en korrekt udmøntning af det vandrammedirektiv, som Danmark har skrevet under på at ville leve op til.
Og det synes jeg jo er hensigtsmæssigt at man får rettet til ved samme lejlighed.
Det betyder ikke, at vi skal have samme regler, som man har i de øvrige EU-lande; det betyder bare, at vi skal opfylde den samme målsætning i forhold til naturen.
Det tror jeg da at hr. Hans Christian Schmidt også er bekendt med, altså at det er sådan, som sådan et stykke arbejde gøres.
Lene Espersen (KF), 2013-02-19:
Altså, det er udmærket, at hr. Orla Hav taler udenom.
Jeg har ikke hørt hr. Orla Hav besvare mit spørgsmål.
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Mig bekendt er det jo sådan, at det er hvert enkelt land, der udmønter sin egen opfyldelse af de internationale aftaler, det har skrevet under på, herunder vandrammedirektivet.
Der er jo forskel på at have et land, hvor 62 pct. af jorden er under plov og under dyrkning, og have et land, hvor ganske store dele slet ikke kommer under plov og dermed har helt andre naturgivne vilkår.
Man skal leve op til den samme målsætning, og det kan man gøre på rigtig mange måder.
Vi har så valgt at følge op på den måde, den tidligere regering har søsat det her på.
René Christensen (DF), 2013-02-19:
Jeg vil gerne starte med at sige til ordføreren, at Dansk Folkeparti sådan set er fuldstændig enige.
Når der er en lov, skal den også overholdes, det holder vi meget fast i.
Og det mener vi sådan set også at man har gjort.
Så har man haft nogle ekstreme tilfælde, hvor man har haft noget vejrlig, der har gjort, at man simpelt hen ikke har kunnet komme ud at foretage de her præpareringer af landbrugsjorden.
Derfor har man søgt om at få en dispensation, og den har man så fået i de her perioder. Så siger hr. Orla Hav, at den dispensation har gjort, at nu er det naturen, der betaler prisen.
Jeg vil bare sige, at det svar, der ligger, i forbindelse med at Landbrug & Fødevarer er kommet med nogle spørgsmål i forbindelse med høringsperioden, lyder: »NaturErhvervstyrelsen har oplyst, at det ikke er dokumenteret, at udledningen af kvælstof var særskilt lav i de våde år 2010/2011 og 2011/2012.«
»Ikke særskilt lav«.
Hvis det havde været en markant øget pris, naturen havde betalt, er jeg sikker på, man havde valgt en anden formulering.
Er hr. Orla Hav helt sikker på, at vi, når vi nu kommer i gang med udvalgsarbejdet, kan få dokumentation for, at de her 7.000 dispensationer har ført til, at naturen har betalt en meget høj pris?
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Det skal jeg ikke kunne sige om der kan skaffes belæg for.
Jeg mener heller ikke, at jeg sagde, at naturen har betalt en meget høj pris.
Jeg sagde bare, at det ikke er fornuftigt at have nogle regler, som ikke har nogen konsekvenser, hvis man ikke efterlever dem.
Og det er jo sådan set bare det, vi lægger op til, altså at det skal man gøre.
Og det kan godt landmandskab jo sagtens indebære, idet der ikke alene er ét alternativ i form af efterafgrøderne, for der er også mellemafgrøder og flere forskellige andre måder at leve op til det der med godt landmandskab på og mindre belastning af naturen på det her område.
Det kan der faktisk godt leves op til, og jeg synes da bestemt, at vi skal sørge for at få udgransket alt mulig teknik omkring det her.
En af faktorerne omkring den ikke så voldsomme udvaskning hænger også sammen med, at de store mængder jo gør, at der ikke er så stor en koncentration af nedbør.
Så bliver der ikke så stor en koncentration af nitrat i det vand, der er til stede.
Det kan jeg ikke stå her og gøre rede for på et enkelt minut, men jeg synes, vi skal diskutere det i udvalgsbehandlingen, altså hvordan det her kommer til at blive udformet.
René Christensen (DF), 2013-02-19:
Det er jo ret væsentligt, når man strammer så voldsomt op, som man gør her.
En af metoderne er jo også, som der står med hensyn til de fem virkemidler, at man kan skrue ned for sin kvælstofkvote.
Her siger man så til nogle virksomhedsledere – de er bare landmand, men det er altså også en virksomhed, de har, hvor de vil tjene nogle penge, så de kan udbetale deres lønninger: Hvis I står i en periode, hvor naturen er meget hård ved den måde, I har at drive jeres virksomhed på, straffer vi jer yderligere ved, at jeres produkt også skal være ringere.
Det er jo nemlig det, der sker.
Vi fra Dansk Folkepartis side mener jo ikke, at man år efter år skal give dispensationer, men vi mener, at man i de her ekstreme tilfælde, som vi jo oplevede i 2010 og 2011, altså er nødt til at give erhvervet en håndsrækning og sige: Vi ved godt, at det er rigtig svært at være landmand med alt det nedbør, der har været, og derfor bliver vi også nødt til at give jer en dispensation.
Jeg synes, at det her er en voldsom sanktion at give nogle landmænd, som jo ikke er herrer over, hvor meget vand der kommer.
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Det er, at det her belaster de enkelte brug et sted mellem 1.100 kr. og 11.000 kr. årligt afhængigt af vejrliget.
Hvis det er et voldsomt vejrlig, vi har været ude i, er det de høje takster, vi taler om.
De penge indgår naturligvis i driften og kan afskrives på forskellig vis, så jeg synes, vi skal holde proportionerne sådan rimelig ordentlige og lade være med at kalde på det her spøgelse i forhold til, at vi mister arbejdspladser og alt muligt andet.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-19:
Det, hr. Orla Hav siger, lyder meget interessant, men kunne hr. Orla Hav ikke prøve at oplyse lidt om, hvad det så er for ting, vi taler om i forbindelse med økonomien?
Når hr. Orla Hav siger, at vi skal have det lidt ind i de rigtige proportioner, hvad er det så for proportioner, hr. Orla Hav taler om?
Det andet, som jeg ikke kan lade være med at spørge om, er det, som fru Lene Espersen lige før spurgte om.
Fordi ordføreren nu står og siger en masse ting om, hvad lande gør i Europa, vil jeg godt gentage fru Lene Espersens spørgsmål: Hvilke andre lande ud over Danmark gennemfører sådan nogle regler som dem her, der betyder så meget for det, som også fru Lene Espersen nævnte, nemlig konkurrencesituation, mulighederne for at klare sig på verdensmarkedet osv.?
Hvilke andre lande?
Vi må da have navnene på dem.
Orla Hav (S), 2013-02-19:
Jeg skal sige, at i det materiale, jeg har haft tilgængeligt, har jeg ikke set nogen navne på andre lande, og det er vel heller ikke sådan, som spørgeren antyder, at man skal gennemføre præcis de samme regler, men at man skal leve op til præcis de samme mål, man har skrevet under på, og hvert land afgør jo, hvordan de når i mål på hver deres måde med den natur og de driftsformer, de har i deres eget land.
Danmark er altså et intensivt drevet landbrugsland, og det gør, at de her regler opleves anderledes i Danmark, end de gør i ekstensivt drevne landbrug.
Hvad angår proportionerne, skal jeg bare sige, at det, der står i bemærkningerne, om, hvad det her økonomisk betyder, er, at det er et sted mellem 1.100 kr. og 11.000 kr. om året pr. bedrift.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-19:
Jamen lad os prøve at holde fast i det.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke det, ordføreren siger.
Netop det med, at vi har et fælles marked og et indre marked, har da noget at gøre med, hvordan vi forstår de her regler i forhold til hinanden.
Det er da det, det hele går ud på.
Det er i virkeligheden bare noget, som vi selv har fundet på, for med ordførerens egne ord lige nu: Det er sådan, at hvert land kan gøre det, som de har lyst til.
Så forstår jeg bare slet ikke, hvorfor man så skulle sige, at det her skulle være et vedhæng til et EU-direktiv.
Så kan ordføreren bekræfte i dag, at det, man foretager sig nu, er noget, den danske regering ønsker at gøre, og at det ikke er et vedhæng til et EU-direktiv, hvor der står, at man skal gøre det, som den danske regering nu foreslår?
Tak for det.
Når man har haft fornøjelsen af at sidde og følge debatten og kan mærke på ministerens begejstring, at det er en god dag for ministeren – det er der jo ingen grund til at anfægte – kunne jeg såmænd bare godt tænke mig at stille et enkelt spørgsmål.
Vi har jo selvfølgelig besluttet, når vi stiller vindmøller op i Danmark – sådan har det altid været – at vi ikke vil undersøge, om folk kan blive syge af det, for det er ikke noget, vi tager os af.
Sådan er det så.
Men jeg tænkte alligevel, om ministeren måske har en overvejelse om det faktum, at hvis man er nabo til en vindmølle og gerne vil klage over den, så skal man klage til den samme instans, som får penge af staten, når der opstilles en vindmølle.
Ser ministeren, at der er nogen konflikter her?
Jeg tænker på, at en kommune jo får 200.000 kr., 240.000 kr., 250.000 kr., eller hvad beløbet nu er, hvis der stilles en vindmølle op i kommunen.
Samtidig er det sådan, at hvis en borger skal klage bagefter, skal vedkommende klage til den myndighed, som har fået pengene.
I mange andre retssammenhænge ville man måske sige, at det lige er på vippen.
Er det noget, ministeren har overvejelser om?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-19:
Jeg synes bare, det er på sin plads at sige, at noget af det, som ikke bare ordføreren, men jo også forskellige ministre i regeringen har fremhævet i debatten om at sikre en bedre bredbåndsdækning, er bl.a., at den 800-MHz-frekvens, hvor vi går ind og stiller et dækningskrav i 207 postnumre, blev aftalt i forligskredsen under den tidligere regering, og så er auktionen blevet afholdt under den nuværende regering.
Men bare for lige at sætte tingene i perspektiv vil jeg sige, at nogle af de ting, som regeringen ved festlige lejligheder bryster sig af i dag, er fælles arvegods sat i søen af den tidligere regering og leveret i fællesskab i et teleforlig, der går tilbage til 1999, hvor vi altså i fællesskab har truffet beslutninger.
Så synes jeg bare, at man må stå ved det.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Uanset hvilket område telepolitik ligger i og har ligget i gennem årene, er det ministeren, der har serveretten på området.
Den serveret har vi nu taget på os.
Vi tager ansvaret for at skabe bedre internetdækning i Danmark, og derfor kommer vores erhvervsminister med et udspil inden for meget kort tid.
Det synes jeg er at tage ansvar, og det kunne vi godt have brugt lidt mere af op gennem 00'erne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Den socialdemokratiske ordfører kom jo i sin tale med en lang række negative bemærkninger om den tidligere regering og andre, men ikke et eneste – et eneste – konkret forslag om, hvad Socialdemokratiet vil på det her område.
Det er virkelig at gøre grin med de mennesker og virksomheder, der er i yderområderne, på øerne og småøerne, fordi der er det sådan, at der kan man ikke bruge telemedicin, fordi det her ikke er i orden.
Man kan ikke have moderne landbrug med malkerobotter osv., fordi de her ting ikke er i orden.
Man kan ikke have de kreative erhverv som arkitekt, der skal sende store mængder data osv. osv.
Nyrepatienter, der kan have dialyse derhjemme, kan man heller ikke have.
Hjertepatienter, der bliver overvåget af hospitalet, kan heller ikke være derhjemme.
Og sådan kunne jeg komme med en lang række eksempler.
Hvad er Socialdemokratiets svar til disse mennesker?
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Nu handler debatten i dag jo om det her forslag, B 48, som omhandler fradrag for etableringsomkostninger ved tilslutning til højhastighedsforbindelser, altså skattefradrag.
Socialdemokraterne kom for mindre end en måned siden med et oplæg til, hvordan vi kan skaffe bedre internet og mobilteledækning i Danmark.
Det handler bl.a. om at gøre mulighederne for etablering af internet bedre.
Det handler også om, at virksomhederne, der udbyder internet, tager et samfundsansvar.
Vil man dække de områder, hvor der er en høj indtjening, fordi der bor mange mennesker, jamen så må man også tage ansvaret for at dække de områder, hvor der bor færre mennesker.
Der er 18 punkter i det udspil, som jeg kan opfordre spørgeren til at læse, men i dag diskuterer vi altså Dansk Folkepartis forslag, B 48.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke er interesseret i at tale om det her, fordi det jo virkelig er et problem, at de her ting ikke er i orden, og som ordføreren sagde før, er det regeringen, der har serveretten.
Så jeg håber da, at regeringen vil leve op til det på det her felt.
Forrige onsdag i spørgetiden blev det forslag, som den socialdemokratiske ordfører her kommer med, hældt ned af brættet af erhvervs- og vækstministeren.
Ministeren hældte det simpelt hen ned ad brættet.
Vi ved ikke, hvad det så er, Socialdemokratiet vil.
Hvad er det, regeringen vil?
Det er en daglig kamp for de mennesker, der bor i yderområderne og på de små øer, at de her ting ikke er i orden.
Jeg har nævnt en række eksempler, men jeg kan komme med mange flere eksempler på det.
Kan vi ikke lige få et helt konkret svar på, hvad det er for redskaber, Socialdemokratiet vil gøre brug af?
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Socialdemokraterne har 18 punkter til, hvordan vi kan forbedre internetog mobilteledækningen i Danmark, og jeg vil opfordre spørgeren til at læse vores oplæg.
Det vil ikke give mening at stå og remse samtlige 18 punkter op her fra talerstolen.
Jeg har været omkring nogle af dem.
Jeg er heller ikke enig i, at der er uenighed i regeringen på det her punkt.
Det må stå for spørgerens egen regning.
Vi kommer i regeringen med et oplæg til, hvordan vi skaber bedre internet i Danmark.
Det gør vi om kort tid, og der bliver selvfølgelig fælles fodslag i det.
Det har ikke afholdt os Socialdemokrater fra ikke at ligge på den lade side.
Mikkel Dencker (DF), 2013-02-19:
Så vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte over for mig, at magten til at gennemføre et forslag som dette, reelt ligger i teleforligskredsen.
I de 10 år, der var VOK-flertal her i Folketinget, var Socialdemokratiet en del af den forligskreds, det var Dansk Folkeparti ikke.
Ergo var det Socialdemokratiet, der burde have præsteret at gennemføre et forslag som dette.
Det kan man ikke bebrejde Dansk Folkeparti at vi ikke havde adgang til.
Kan ordføreren bekræfte, at det forholder sig sådan?
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Ordføreren vil så gerne gentage sit svar til en tidligere spørger.
Det er korrekt, at når man sidder med i teleforligskredsen, er man med til at forme dansk telepolitik.
Men det er også sådan, at det er regeringen, der har serveretten.
Det kommer den med inden for de kommende uger.
Dansk Folkeparti skal være meget velkommen til at melde sig ind i kampen om, hvordan vi sikrer bedre dækning til danskerne.
Men det kræver selvfølgelig, at man er med på de grundpræmisser, der er i sådan en forligskreds.
Og der håber jeg da, at Dansk Folkeparti vil deltage.
Mikkel Dencker (DF), 2013-02-19:
Jamen jeg kan oplyse, at i de 4 år, jeg var it- og teleordfører for Dansk Folkeparti, spurgte jeg flere gange den daværende regering, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kunne komme med i teleforligskredsen.
Det kunne vi bare ikke.
Så det er sandelig ikke os, der ikke har ønsket at gå med på de præmisser, som man gennemfører politik på i teleforligskredsen.
Jeg har endda også hørt ad omveje, at det var Socialdemokratiet, der hver gang sagde nej til, at vi kunne blive optaget i forligskredsen.
Men det ligger selvfølgelig før ordførerens indtræden i Folketinget, så det vil jeg ikke bede ordføreren om at redegøre for hvorfor forholder sig sådan.
Jeg kan da kun glæde mig over, at Socialdemokratiet vil gøre noget ved det.
Nu har man haft regeringsmagten i 1 ½ år, og man har siddet med i teleforligskredsen i 12 år, inden man fik regeringsmagten, men i den periode har man ikke gjort noget.
Jeg kan da give håndslag på, at Dansk Folkeparti går konstruktivt ind i det her, men jeg vil gerne se et udspil, før jeg tror på, at der sker noget, for nu er der gået 12-13 år, uden at der er sket noget.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at man godt kan komme med forslag, som ligger ud over det arbejde, der foregår i en forligskreds.
Og vi kom op igennem 00'erne flere gange med forslag, der skulle sikre en forbedret internetdækning til danskerne.
Faktum er bare, at vi her i år 2013 står med et A- og et B-hold med hensyn til internetdækning.
Der er en række danskere, der ikke har ordentlig internetforbindelse, hvilket er en stor hindring for deres hverdag, for driften af deres virksomhed, og det skal vi gøre noget ved.
Havde vi udbedret de problemer op igennem 00'erne, jamen så stod vi ikke her i dag.
Det må man jo bare konstatere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-19:
Det er til ordførerens bemærkning om, at der ikke var sket noget i 10 år.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle initiativer, som Socialdemokratiet har haft ønske om, men som så ikke er blevet til noget, fordi der har været forhindringer i teleforligskredsen.
Jeg synes bare, det er en uskik at undsige et forlig, som man selv er en del af, og når man selv har ansvaret for det område.
Jeg synes ikke, det er fair at sige, at det var, fordi der var en tidligere regering, når man selv er forligspart og har været med til at træffe de beslutninger, vi altså i fællesskab har truffet i teleforligskredsen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-19:
Først vil jeg sige tak for, at man trods alt er villig til at kigge på en mulig indførelse af det her i en kommende boligjobordning, hvis det skulle blive aktuelt igen.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er, at både den nye og den gamle regering har haft en bredbåndsmålsætning på 100 Mb, hvilket selvfølgelig er positivt.
Desværre er det kun download og ikke upload.
Så hvis vi skulle opfylde den målsætning, som vi har fælles herinde, om 100 Mb til alle danskere i 2020, hvilke initiativer mener Venstre så der skal tages?
For jeg går ikke ud fra, at man regner med, at målsætningen bare opfylder sig selv.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-19:
Som jeg sagde i min ordførertale, er 800-MHz-frekvensauktionen jo et helt konkret eksempel på, at vi siger: Jamen hvis vi bare sidder på hænderne, er vi ikke sikre på, at det her kommer til at ske.
Der var så en konkret mulighed for at stille nogle krav til at sikre en dækning til de områder, hvor dækningen ikke er god nok i dag.
Jeg nævnte også en række andre initiativer, der kan tages for at fremme udbygningen af bredbånd i Danmark, og jeg siger, at det ikke skal skorte på velvilje for at fjerne barrierer for at give mulighed for, at en aktiv indkøbspolitik fra kommunerne også kan bruges i den sammenhæng.
Det har vi gjort tidligere, og det medvirker vi meget gerne fortsat til fra Venstres side.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-19:
Og man kan da ikke opfylde en målsætning om 100 Mb ved at sige til folk, at de kan få en delt ressource på 10 Mb – og i øvrigt kun i 207 postnumre ud af de ca. 1.050 postnumre, der er i landet.
Så Venstre må da kunne komme på nogle andre tiltag end en enkelt auktion, der giver 10 Mb og ikke 100 Mb.
Det synes jeg da er lidt for visionsløst.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-19:
Det er flot, når en socialdemokrat står og skyder skylden på den gamle regering og specielt på Dansk Folkeparti for de sidste 10 års telepolitik, når Dansk Folkeparti ikke er med i teleforliget.
Derimod er Socialdemokratiet med i teleforliget, som er tilbage fra 1999 – helt tilbage til den tid, hvor man brugte 56 k-modem – altså det stort set mest forældede forlig i Folketinget.
Jeg synes, det er noget hyklerisk, at man giver Dansk Folkeparti skylden for det teleforlig, når de eneste partier, der ikke er med i det, er Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Enhedslisten.
Så det er sådan set ordførerens eget parti, der er ansvarlig for den telepolitik, som har slået fejl, og som har skabt de her A- og B-hold, som ordføreren trods alt skal have ros for at anerkende findes.
Det, jeg mangler, er, at man selv har nogle visioner.
Man siger, at vi skal tænke langsigtet, at vi skal tænke visionært.
Det er jeg fuldstændig enig i, men hvor er initiativerne i det?
Det her er rigtignok et forsøg, men det er i håb om, at man får de forskellige ordførere til at bakke op om det og forhåbentlig får succes med det og kan gøre det permanent.
Den socialdemokratiske ordfører nævnte jo ikke selv et eneste forslag i sin ordførertale.
Så jeg vil gerne give hende mulighed for at gøre det nu: Hvad er der af initiativer fra Socialdemokratiet til at sørge for, at vi undgår de her A- og B-hold, når det kommer til it-infrastruktur?
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Men jeg vil henlede opmærksomheden på det, som skatteministeren sagde i sin indledende tale: Regeringen er på vej med et oplæg til en ny bredbåndsstrategi, der skal sikre ordentlig internetforbindelse til hele Danmark.
Vi arbejder hårdt på det, og det ved jeg også ordføreren er opmærksom på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-19:
Tilbuddet om at komme med i teleforliget er da noget nyt.
Men vi vil meget gerne takke ja til det, hvis vi kan få et tilbud om at komme med i teleforliget.
Ordføreren kan eventuelt bekræfte fra talerstolen nu, at vi får mulighed for det, for det har vi i hvert fald ikke fået lov til siden 1999.
Men vi vil meget gerne have lov til at komme ind og tage ansvar for telepolitikken i Danmark.
Jeg vil høre, om ordføreren ikke kan se problemstillingen med de her Aog B-hold, fordi man specielt i yderområderne, hvor der ikke kommer udrulning, hele tiden sakker bagud, og at det netop er i de områder, hvor man har allerstørst behov for at få hurtigt internet.
Det kan være telemedicin, fordi der typisk er langt til sygehusene osv.
Er ordføreren trods alt ikke enig i, at der er behov for, at vi tager nogle initiativer?
Jeg kan forstå, at regeringen siger, at de kommer med nogle initiativer, men vi kan ikke få at vide, hvad det er.
Men kan vi trods alt ikke få en bekræftelse på, at der er behov for, at vi tager nogle initiativer fra politisk side netop for at sørge for, at vi undgår de her A- og B-hold?
Så er vi da trods alt nået et godt stykke af vejen, hvis vi kan blive enige så langt.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Derfor er der behov for, at vi tager initiativer.
Det er netop derfor, at vi er i arbejdstøjet og i fuld gang med at udarbejde et nyt oplæg til bedre internetdækning i Danmark, men det er jo ikke det samme, som at vi finder Dansk Folkepartis løsning god, og at det er den eneste mulige løsning på det store problem, som der er i Danmark.
Vi kommer med en lang række alternative forslag, og de vil blive drøftet i teleforligskredsen.
Som udgangspunkt er Dansk Folkeparti jo altid velkommen til at melde sig ind i kampen i forligskredse, men det kræver selvfølgelig, at man kan tilslutte sig grundelementerne i det arbejde, som der foregår i sådan en forligskreds.
Så jeg ser frem til, at vi får løst problemerne.
Det må være det, der er udgangspunktet for den her debat.
Vi har store problemer med internetdækningen i Danmark.
De skal løses.
Jeg mener ikke, at det skal foregå ved hjælp af det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat her, hvor det kommer til at gå ud over kernevelfærden i Danmark.
Jamen der er et godt grundlag for at tage debatten videre.
Det er selvfølgelig klart, at ønsker Dansk Folkeparti at være med i teleforligskredsen, skal man vide, at der er nogle grundpræmisser, der gælder for arbejdet i sådan en teleforligskreds.
En af de ting, der i hvert fald ikke er opbakning til, får vi konstateret her i dag, er, at det skal være et skattefradrag og dermed besparelser i danskernes kernevelfærd, der skal finansiere højhastighedsforbindelser.