runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2013-12-18:
Nu er jeg med på, at der kan være sket ting siden august, hvor det her citat er fra.
Da hed det i planen, at kommissionen skulle bestå af politikere fra kommuner og regioner osv. og have som mål at anvise besparelser for minimum 4,7 mia. kr. om året frem mod 2020.
Det vil sige, at man skal finde 4,7 mia. kr.
Der står så endda, at pengene skal gå ubeskåret til at øge forskningsaktiviteterne, så de kommer op på i alt 1,25 pct. – for nu bare at lette hukommelsen lidt.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at vide, er: Forestiller man sig så, at brugerbetalingen meget nemt kunne komme til at ske på uddannelsesområdet?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Nej, det har vi ingen tanker om.
Det, vi har tanker om, er at gennemanalysere, hvordan vi bruger pengene.
Derfor hedder det en udgiftskommission/prioriteringskommission, og de penge, man finder ved at anvende de penge, man bruger, smartere, altså at man kan få mere for pengene, vil vi så bruge til forskning.
Det har ikke noget som helst med brugerbetaling at gøre.
Men som sagt er der et udviklings- og visionsprojekt, hvor man kigger på og får nogle ekspertudsagn, men der er ikke nogen dagsorden om det.
Jens Joel (S), 2013-12-18:
Den konservative ordfører må meget undskylde, hvis vi sådan roder rundt i det her, men det er jo ikke frit opfundet.
Og undskyld, at jeg igen lige holder fast i det med brugerbetalingen, som jeg kan forstå at man ingen aktuelle planer har om.
Ikke desto mindre er der jo på jeres egen hjemmeside en opfordring og et spørgsmål skrevet af jeres partiformand, som lyder: »Vil S brugerbetaling, når det gælder?«.
Altså, der bliver fyret helt op under kedlerne, og man siger, at det er os, der ikke vil ud af hullerne.
Der er det bare, jeg siger uden at skulle ryge nogen ud af hullerne, at så kunne vi da godt tænke os at få en indikation af, hvad det er, I tænker om den brugerbetaling.
Når der her bliver nævnt op til 500 kr. for lægebehandling og andre ting, er det jo nogle gode forslag at få diskuteret.
Men hr. Mike Legarth kan da ikke undre sig over, at vi tager fat i det, når vi bliver direkte opfordret og det er os, der bliver betragtet som nogle kyllinger.
Det er jo jer, der ikke vil sige, hvad I mener.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Jeg ved ikke, om det er et udtryk for, hvordan hr. Jesper Petersen selv tænker, og om det er sit eget synspunkt, han her giver udtryk for og gerne vil overbevise mig om at jeg skal tilslutte mig.
Jeg synes jo, at det system, vi har nu, er aldeles udmærket.
Så synes jeg, at det er fint i fremtiden at kigge på, om der er andre måder at finansiere vores velfærdssamfund totalt set på.
Men som sagt, her og nu har vi ingen dagsorden om det, som hr. Jesper Petersen antyder.
Jens Joel (S), 2013-12-18:
Okay, så man skal ikke lægge for meget i, at hr. Mike Legarth for nogle år siden sagde til 180 grader, at De Konservative under alle omstændigheder var tilhængere af brugerbetaling.
Under alle omstændigheder var man det i nogle bestemte situationer, og hvis det lige passede, og hvis man kunne sætte nogle skatter ned tilsvarende og sådan noget.
Men hvis vi ikke kan komme tættere på, hvor det er, så kunne jeg måske godt tænke mig bare at spørge hr. Mike Legarth om det her engelske eksempel.
Altså, her indførte man brugerbetaling på nogle uddannelser, og man oplevede, at hver 11. studerende så ikke søgte ind; der var simpelt hen et fald.
Er det en succeshistorie eller ej?
Man må vel kunne svare på, om man synes, at det kørte for dem i England.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Jeg synes, at det er et helt fremragende system, vi har.
Det fungerer, og det har vi ingen planer om at ændre på.
Troels Ravn (S), 2013-12-18:
Vi bliver lige nødt til at tage en tur mere omkring den her brugerbetaling.
Ordføreren har jo også i dag henvist til tv-seerne, der derhjemme i stuerne måske følger debatten her.
Fortjener de her seere ikke et klart svar?
Ordføreren har jo tidligere udtalt, at vi bliver nødt til at betale for ting, som vi tidligere har opfattet som gratis, og der er mit spørgsmål bare helt enkelt: Hvad skal det koste at gå til læge?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Det skal ikke koste noget at gå til læge.
Jeg opererer ikke med, at der skal indføres brugerbetaling.
Jeg vil så starte med at sige til hr. Jens Joels bemærkning fra tidligere, at det citat fra 180 grader kan jeg ikke nikke genkendende til.
Jeg har aldrig hørt om det.
Jeg kan heller ikke nikke genkendende til det halvdårlige citat, hr. Troels Ravn kom med her.
Men nu fortæller jeg, hvad Det Konservative Folkeparti er optaget af, og hvad det er for en politik, vi gerne vil finde 90 mandater til at gennemføre.
Det er at lette skatten på arbejde.
Det skal kunne betale sig at arbejde, det skal bedre kunne betale sig, end det kan i dag.
Vi er nødt til at gøre det lettere og nemmere at drive virksomhed.
Vi er nødt til at fjerne de stopklodser, de barrierer, der er, sådan at vi kan komme ud på verdensmarkedet og producere og sælge vores serviceydelser.
Så ansætter vi flere, så tjener virksomhederne mere, så tjener de ansatte mere, og så kommer der et større provenu i statskassen, og når vi er der, kan vi begynde at fordele de penge, men det må være den rigtige rækkefølge.
Troels Ravn (S), 2013-12-18:
De tv-seere, der følger debatten, må ligesom jeg efterhånden være noget forvirret over det her.
Ordføreren siger flere gange, at det skal være lidt nemmere at være familie, at det skal være lidt nemmere at være menneske her i samfundet.
Det er uklart.
Hr. Lars Barfoed siger, at man vil have brugerbetaling på lægebesøg.
Fru Vivi Kier siger, at man er åben over for brugerbetaling på uddannelse.
Hr. Mike Legarth siger nu, at man ikke har aktuelle planer om det.
Undsiger ordføreren hermed ikke også sin partiformand?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Tak for de gode hensigter og den velmente appel, som det jo formentlig er.
Det, vi altid har sagt helt overordnet, er jo, at vi gerne vil sænke skatterne for danskerne.
Kan man gøre det i sammenhæng med, at man omfinansierer den måde, vi driver vores velfærdssamfund på, sådan at folk får et betydelig større beløb til rådighed efter at have betalt skat, så kan det da godt være, at der kan findes en model, hvor man anvender brugerbetaling på noget af det.
Men samlet set må brugerbetalingen og den nuværende skat jo ikke stige, så skattetrykket må under ingen omstændigheder overstige det, og derfor er man nødt til at se tingene i en helhed.
Vi skal se på, hvordan hele velfærdssamfundet finansieres, og samtidig se på, hvad der er tilbage i lommen hos danskeren.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jeg synes ikke nødvendigvis hr. Mike Legarth bør være så bange for det.
Altså, Venstre har jo åbnet for det, når det handler om sundhedsområdet.
Og jeg synes også, at jeg mindes, at De Konservative har gjort det før, men der kan jo være bevægelser, der gør, at man ikke mener det samme mere.
Men det var fru Vivi Kier, jeg henviste til i det, jeg sagde før, idet hun jo siger, at folk måske vil være mere fokuserede og ihærdige, når de har lagt penge for at tage en uddannelse.
Er det et synspunkt, som hr. Mike Legarth er uenig i, eller er det tanker, som Det Konservative Folkeparti arbejder med?
Trine Bramsen (S), 2013-12-18:
Nu håber jeg ikke, at ordføreren også bliver vrissen på mig, når jeg stiller det her spørgsmål, for jeg gør det, fordi jeg oprigtigt interesserer mig for den konservative politik og gerne vil vide, hvad den går ud på.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om Det Konservative Folkeparti går ind for mere brugerbetaling – det er det, jeg har hørt i den offentlige debat at flere af ordførerens kolleger har været ude at sige – og om det så er for at muliggøre den nulvækst i den offentlige velfærd, som De Konservative sammen med Venstre er tilhænger af.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Jeg er nødt til at bede om at få spørgsmålet igen.
Trine Bramsen (S), 2013-12-18:
Når De Konservative går ind for mere brugerbetaling, er det så for at muliggøre nulvækst i den offentlige sektor, som Konservative sammen med Venstre går ind for?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Jeg ved ikke, hvad det er for en brugerbetaling, ordføreren henviser til.
Altså, vi har netop udgivet en 2020-plan for, hvordan vi finder penge til alle de initiativer og tiltag, vi gerne vil søsætte.
Deri er intet om brugerbetaling – intet.
Trine Bramsen (S), 2013-12-18:
Så kan ordføreren fuldstændig afvise, at der på nogen som helst områder i den offentlige sektor vil forekomme brugerbetaling, set med konservative briller?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Det er jo fuldstændig umuligt at spå om fremtiden.
Vi siger bare, at der lige nu ikke er nogen konservativ dagsorden om, at der skal indføres brugerbetaling.
Dermed ikke være sagt, at der efter en overvejelse om, hvordan man finansierer hele vores samfund, ikke vil vise sig at være nogle nye måder at gøre det på.
Det kan da være en begavet måde, ligesom vi nogle steder har set, at man bruger brugerbetaling på veje, især i udlandet.
Det kan da være, at man kan finde en løsning på det herhjemme, hvis der er en alternativ rute, som kan bruges, så folk altså er sikret fremkommelighed uden at være afhængige af at skulle betale for det.
Men her og nu er der ingen planer om det i Det Konservative Folkeparti.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-12-18:
Det her med brugerbetaling er jo ret afgørende for Danmarks fremtid, og hvad det er for et samfund, der skal være, og hvordan vi indretter os.
Jeg vil erindre om, at i Venstre vedtog en enig folketingsgruppe at nedsætte en kommission, som skulle kigge på brugerbetaling på uddannelse.
Konkret skulle kommissionen kigge på brugerbetaling som – og nu citerer jeg – »incitament til at ændre de studerendes adfærd i retning af valg af uddannelser med bedre jobperspektiv«.
Er Det Konservative Folkeparti og ordføreren enig i, at der er behov for sådan en kommission?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Jeg synes altid, det er en god idé, at man foretager nogle undersøgelser, nogle analyser og får nogle redegørelser, som vi f.eks. lige har set det med Produktivitetskommissionen, der har vist, at den måde, man uddanner på i Danmark, ikke er særlig hensigtsmæssig, fordi vi uddanner en masse mennesker, der ikke står til at få job.
Og der peger man på, at der måske skulle gives en lavere SU til nogle uddannelser for at fremme, at folk uddanner sig i den rette rigtige retning, sådan at de er sikret job, når de er færdige.
Men det er jo overvejelser.
Det er noget, man kan se på.
Vi har i Det Konservative Folkeparti ikke forholdt os konkret til noget af det, men vi er konstant i en udviklingsfase og er åbne for at se på, hvilke muligheder der er, hvis de samlet set er til fordel for familien Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-12-18:
Det synes jeg jo er et principielt spørgsmål.
Det handler ikke om, hvad der skal ske i morgen eller i overmorgen, eller hvad vi gør til næste år.
Det handler om, hvad der er Det Konservative Folkepartis opfattelse af uddannelsessystemet.
Der er jo andre samfund i verden, England f.eks., hvor man har indført brugerbetaling på uddannelse, og der er i øvrigt også lavet grundige afrapporteringer om, hvorvidt det virker eller ikke virker.
Det, man har fået ud af det i England, er, at den sociale slagside på uddannelse er blevet væsentlig større end tidligere.
Det er jo egentlig ikke specielt overraskende.
Ikke desto mindre er det den vej, man har valgt i England.
Er det den vej, vi skal gå?
Bliver de studerende mere målrettede af det?
Hvad er gevinsten ved det?
Altså, det er jo tydeligt i England, hvad ulempen er, men opfatter Det Konservative Folkeparti det sådan, at der også kunne være en fordel ved det?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Vi har ikke nogen dagsorden om det.
Det er jo en opfundet problemstilling, havde jeg nær sagt, til debatten her, som man skal forholde sig til.
Der er jo ikke sat den dagsorden, så det har vi ikke nogen planer om.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Det synes jeg er interessant.
Altså, tidligere har andre konservative jo ment, at det var på tide at tage lidt mere fat på det her emne, brugerbetaling, at man skulle analysere det og måske indføre det af den grund, at det skulle kunne få nogle til at være hurtigere til at uddanne sig.
Måske skulle man også skære i SU'en – det var nogle af de tanker, vi hørte i går fra Produktivitetskommissionen.
Hvordan ser De Konservative på det?
Har man stadig væk det synspunkt, at man skal have en prioriteringskommission, som partiet før har foreslået, og i den forbindelse undersøge mulighederne for brugerbetaling?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Vi synes, det er en god idé at se på den måde, vi har finansieret vores velfærdssamfund på, ved at man altså totalt set kaster det hele op i luften og lader det lande i det puslespil, som et flertal her i Folketing synes er rigtigt.
Det vil da være en god måde at udvikle vores velfærdssamfund på, for der er jo stopklodser og barrierer og nogle ting, der ikke virker fornuftigt.
Men den sådan skjulte dagsorden om, at Det Konservative Folkeparti nu vil til at indføre brugerbetaling, findes ikke.
Det er spin.
Nej det gør jeg ikke, tværtimod, og jeg undsiger heller ikke min ordførerkollega.
Først vil jeg sige, at det her er helt ubegribeligt for mig på samme måde, som jeg var uforstående over for det, fru Lisbeth Bech Poulsen sagde.
Lige efter at jeg har sagt, at jeg ikke har nogen planer om at indføre brugerbetaling på lægebesøg, så rejser hr. Troels Ravn sig op og læser op af det præfabrikerede spørgsmål fra pressetjenesten.
Det kan vi jo høre og se.
I øvrigt er det mest groteske og grinagtige, at det var det, rød blok konstant generede Venstre med, da vi sad i regering.
Hver eneste gang, der blev sagt noget, beskyldte rød blok Venstres ordførere for at stille præfabrikerede spørgsmål fra pressetjenesten, og det er nøjagtig det, hr. Troels Ravn er i gang med nu.
Det tager jeg gerne et væddemål om, men det kan vi gøre bagefter.
Men det første, hr. Troels Ravn førte frem, var i hvert fald en direkte løgn, nemlig at jeg skulle have sagt, at det skulle koste mellem 300 og 500 kr. at gå til læge.
Jeg har jo lige sagt, at det ikke skulle koste noget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Ja, man fristes jo næsten til at sige: Undskyld, vi spørger.
Undskyld, vi spørger, men vi er altså bare en lille smule forvirrede, for vi kan finde citater, hvor der i hvert fald er noget, der lyder af brugerbetaling.
Det kan godt være, at hr. Mike Legarth er meget utilfreds med hr. Troels Ravns kildeangivelser.
Men fru Vivi Kier har altså sagt, at folk vil være mere fokuserede og ihærdige, når de har lagt penge for at tage en uddannelse.
Nu er jeg jo dansklærer, og det der med mesterfortolkninger har jeg altid fået at vide at man skal afholde sig fra – altså, at der kun er én forståelse af noget – men jeg forstår det her som brugerbetaling.
Og derfor kunne jeg da godt tænke mig at vide: Har der overhovedet ikke været nogen debat i Det Konservative Folkeparti om brugerbetaling?
Hvorfor går fru Vivi Kier ud og siger sådan?
Undskyld, vi er en lille smule forvirrede, men det ser bare rigtig, rigtig mærkeligt ud, at der er en masse citater, og så står hr. Mike Legarth og siger noget helt andet på talerstolen.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Det synes jeg er et glimrende eksempel på den lidt forvirrede gennemgang, jeg refererede til.
Altså, jeg tror ikke, at jeg har talt om at give den en skalle i nogen sammenhæng.
Vi har styrket indsatsen i forhold til at bekæmpe social dumping og finansieret den styrkelse, og det videreføres i øvrigt med den aftale, der er lavet, mærkværdigvis uden Dansk Folkeparti, eftersom der jo er tale om en styrkelse, man angiveligt går ind for, og som man ikke selv var i stand til at få gennemført, da man havde muligheden som støtteparti for en borgerlig regering.
Og det forhold, at der effektiviserer til SKAT som sådan, ikke mindst fordi man digitaliserer, er jo en ganske udmærket ting, som ikke stiller sig hindrende i vejen for, at man har finansieret sådan en styrkelse og også gennemført den i praksis, hvilket jeg i øvrigt tror, at der er en betydelig anerkendelse af blandt de organisationer, som går op i det her spørgsmål.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jeg er ked af, hvis ministeren er forvirret.
Det er jo anden gang.
Det skal jeg undskylde over for ministeren.
Ministeren er vel også enig i, at SKAT er en del af indsatsen også i forbindelse med social dumping.
Det håber vi da i hvert fald meget ministeren lægger op til, nemlig at det også bliver en del af SKATs opgave at være ude og kigge på de arbejdspladser og andre steder. Så spørgsmålet til ministeren er: Er ministeren ikke enig i, at i det finanslovsforslag, der bliver godkendt her i dag, ligger en besparelse i forhold til indsatsen mod social dumping?
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Der er en fortsat finansiering af en styrket indsats, som jo er særlig derved, at man samarbejder mellem SKAT, politiet og Arbejdstilsynet, hvilket er en klog måde at gøre det på.
Det er sådan noget, der er sket efter regeringsskiftet, og ikke dengang Dansk Folkeparti havde indflydelse på, hvad der foregik, i langt højere grad end i dag.
Det synes jeg er godt.
Og jeg er forvirret, det må jeg ærligt tilstå – sådan kan man jo opleve det i nogle af livets sammenhænge – over, at Dansk Folkeparti står uden for det her i stedet for at være med.
Det var det, jeg prøvede at gøre gældende.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Jeg har redegjort for, hvordan vi så på forløbet og resultatet af finanslovsforhandlingerne, så jeg har bare den ene bemærkning, at det jo ikke var økonomi, der skilte regeringen og Enhedslisten; pengene var jo afsat til ældreområdet.
Det var den holdningsmæssige tilgang, i forhold til om der skulle sikres rettigheder for de ældre, ikke nødvendigvis i forhold til bad, men rettigheder, eller der ikke skulle.
Det var der, vandene skilte, og det er vi sådan set kede af, og det vil vi arbejde videre med, for vi tror, det er en vigtig del af den kommende udvikling af velfærdssamfundet, altså at vi i højere grad giver mennesker nogle rettigheder, som ikke bare kan spares væk.
Men det spørgsmål, jeg har, handler om, at vi kan se, at 30.000 arbejdsløse mennesker har mistet deres ret til dagpenge, og vi kan se, at i de kommende år er der 1.200, der vil miste deres ret til dagpenge hver eneste måned.
Vi begynder i virkeligheden at nærme os et meget stort antal titusinder, som står uden dagpenge.
Mener regeringen ikke, det er et problem, vi er nødt til at tage op i det kommende år, så folk ikke bare på den måde dratter ud og mister deres forsørgelse?
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Tak for et, synes jeg, egentlig meget forsonende indlæg fra hr. Frank Aaen, det vil jeg da gerne kvittere for; det kan jeg kun have respekt for, altså at det er sådan, man griber sagen an efter det forløb, vi har haft.
Jeg håber, man kan samarbejde om nye ting med Enhedslisten i det kommende år.
I forhold til dagpengene er der sket det, at vi haft et meget langt forløb om den nye kortere dagpengeperiode, vi har fået i Danmark.
Og det, vi har gjort, i øvrigt sammen med Enhedslisten, er jo at indfase den langt langsommere, end der oprindelig var lagt op til, og stillet en ny ydelse til rådighed for et antal af de mennesker, der ellers ville stå uden forsørgelse eller være henvist til kontanthjælp.
Det mener jeg er en løsning, som dækker en række af de indvendinger, der har været, i forhold til at alt for mange mennesker på én gang stod over for at skulle ind på et arbejdsmarked, de i alt for lang tid havde været uden for.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Vi er selvfølgelig tilfredse med, at det er lykkedes – jeg kan vel godt tillade mig at sige – at presse regeringen til at lave nogle midlertidige løsninger for nogle af de mennesker, der falder ud af dagpengesystemet.
Men det ændrer jo ikke ved, at der er titusinder, der bliver ved med at falde ud af dagpengesystemet, og en meget stor andel af dem står uden forsørgelse, fordi de heller ikke er omfattet af de midlertidige ordninger.
Og selv om man kan sige, at der sker en vis stigning i beskæftigelsen – det håber vi alle sammen er rigtigt; nu må vi se, om det bliver sådan, men vi håber, det er rigtigt – så vil problemet med folk, der mister deres forsørgelse og deres dagpengeret, alligevel være så stort og voksende, at vi mener, der er brug for at tage nogle nye initiativer.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Det overrasker mig for så vidt ikke, at Enhedslisten mener det.
Jeg tror i øvrigt, Enhedslisten har den holdning, at vi som sådan burde have et helt andet dagpengesystem end det, vi har i dag, og vel også et helt andet dagpengesystem end det, vi havde, før det blev reformeret.
Men det grundlæggende for regeringen er jo at få håndteret, at det dagpengesystem, vi har fået, bliver indfaset ordentligt, og så jo i øvrigt, at vi løser det problem, som er primært for de mennesker, det drejer sig om, nemlig om de kan finde sig et job.
Der er jeg da glad for en anerkendelse, også fra Enhedslisten, og til trods for hvad der er sagt og ment af negative ting fra – havde jeg nær sagt – alle andre steder i den her Folketingssal end lige regeringsbænkene, så er der faktisk fremgang i vores økonomi og også i vores beskæftigelse, jo ikke mindst på grund af den politik, vi har ført.
Det glæder mig.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jeg vil gerne prøve at blive klogere på, hvordan regeringen går ind til sådan nogle forhandlinger, som en finanslovsforhandling er, for jeg synes, der kommer lidt miksede budskaber fra regeringen.
På den ene side roser man altid sig selv for at indgå brede aftaler.
Og man har pralet af, at det er første gang, det er sket i dansk politik, siden vistnok den nuværende formand for Folketinget var finansminister og indgik en aftale med De Konservative om en finanslov.
Men på den anden side siger finansministeren så også – og regeringens hele ageren tyder på, at det er sådan, man har det – at det bedste og det, man allerhelst vil, er at indgå en aftale kun med Enhedslisten, at det er det, der er målsætningen.
Så er det bare, jeg undrer mig lidt.
Altså, det, man roser sig selv for, at man indgår brede aftaler, er det bare noget, man gør, fordi man ikke kan få Enhedslisten med, eller er det faktisk, fordi man synes, det er bedre end at indgå aftaler med Enhedslisten?
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Jeg forstår godt, hvorfor det for et parti og en politiker placeret på den absolutte yderfløj til højre i dansk politik kan være svært at forstå, hvad det er, vi ønsker fra vores position i dansk politik, og altså gør det, vi gør.
Vi har det sådan, at de politiske synspunkter, vi står for som regering, kan vi bedst få gennemført, hvis vi er i stand til at samarbejde til alle sider – både med Enhedslisten, som jo udgør det parlamentariske grundlag for, at vi overhovedet kan have en socialdemokratisk ledet regering i Danmark, og som jo er et parti, som har holdninger, der gør, at der er nogle af de ting, vi også går ind for, som vi kun kan få gennemført med Enhedslisten og ikke med andre partier i Folketinget, men jo også gerne, meget gerne, meget ofte med andre med brede aftaler, som jo selvfølgelig har det særlig attraktive ved sig, at de ofte holder i meget lang tid.
Det har vi jo gjort til praksis de sidste 2½ år.
Der er blevet lavet flere brede aftaler, end man har set i lang tid i dansk politik, og det er da en god ting.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jamen jeg synes sådan set ikke, det var svar på det, der var spørgsmålet, nemlig hvorfor man går ud og roser sig selv for at indgå brede aftaler, og hvorfor man siger, at det er ekstra fint, samtidig med at man i udgangspunktet egentlig ikke ønsker at indgå en bred aftale, men hellere vil lave det med Enhedslisten, for det giver man jo også udtryk for.
Man kan jo ikke både på den ene side have det synspunkt, at det bedste er at indgå en bred aftale, og på den anden side have det synspunkt, at det bedste er, at man først forsøger at lave en smal aftale med Enhedslisten.
En af delene må jo være det rigtige.