runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Der er jo f.eks. starthjælpsmodtagere, der har endnu mindre rådighedsbeløb, og der vil jeg bare spørge, om den konservative politik ligesom er at skelne på den måde og sige: Vi har en skattereform, som åbenbart er mere skæv, end vi kunne tænke os, og derfor kompenserer vi ved at hæve tillægget for pensionister.
Men for andre lavindkomstgrupper, for hvem skattereformen må være lige så skæv, ja, der gør man ingenting.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-28:
Nu tror jeg, det er svært at definere det på den måde, som hr. Morten Østergaard fremstiller tingene.
For det er sådan, at pensionister jo reelt er pensionister og ikke har mulighed for ligesom at lægge en større ydelse i netop arbejdsindsatsen.
Når vi taler om den anden gruppe, som hr. Morten Østergaard fremfører her, er det jo, kan vi sige, et spørgsmål om, at man tager nogle ekstra job og gør en ekstra indsats netop på arbejdsmarkedet.
Så derfor synes jeg, at det er to forskellige kategorier.
Men under et er det jo altså sådan, at man gerne så, at alle lavindkomstgrupper fik en højere ydelse, men selvfølgelig ved at man går på job, og at man har en større indtjening; det er jo klart, og det er jo op til den enkelte.
Vivi Kier (KF), 2009-04-28:
Som konservativ betragter jeg handicappede som alle andre mennesker med hver deres ønsker, drømme og visioner for livet.
Vores mål er en handicappolitik funderet i en individuel tilpasset indsats.
Det har vi hidtil forsøgt at indfri gennem en række initiativer, som spænder bredt fra uddannelse, lettere adgang til arbejdsmarkedet og øget tilgængelighed til pleje og omsorg.
Det er vigtigt for mig at understrege, at alle i Danmark skal føle sig som en del af fællesskabet, og at vi alle som en del af fællesskabet har ansvar for hinanden.
I Danmark har vi en lang tradition for at ratificere internationale konventioner, og det betyder, at vi lover, at den danske lovgivning skal leve op til principperne i de internationale konventioner.
Det har et bredt flertal af partier i Folketinget været enige om.
Det er jo også det, vi siger ja til i dag, altså en ratificering af FN's handicapkonvention.
Så jeg er enig med de øvrige ordførere i, at det er en rigtig positiv og god dag i dag.
Men samtidig vil jeg også sige, at der ikke skal herske tvivl om, at vi som folkevalgte politikere fortsat skal arbejde videre med den danske handicappolitik.
Vi har et ansvar for, at flere handicappede har adgang til arbejdsmarkedet, at flere handicappede får den uddannelse, de ønsker sig, og at tilgængeligheden bliver langt bedre.
Det er et arbejde, vi fortsat påtager os et ansvar for, og som vi vedkender os.
Fra De Konservatives side kan vi varmt tilslutte os det her forslag i dag, hvor arbejdet for at implementere konventionen går i gang, i det øjeblik vi har trykket på knapperne.
Tina Petersen (DF), 2009-04-28:
Jeg kan jo konstatere, at de i SF som sædvanlig er ret dygtige til at lave konklusioner om, hvordan fakta er, og hvordan fakta ikke er.
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren fra SF, om han er bekendt med, hvad der er foregået siden år 2002.
Jeg nævnte bl.a. en forhøjelse af tilskuddet, men er ordføreren klar over, at man allerede den 1. juni 2006 iværksatte en del undersøgelser om bl.a. landsoverenskomsten.
Det var om den her speciallægehjælp i forbindelse med visiteringer og henvisninger til høreapparater, levering osv., og om, hvorvidt patienterne blev behandlet korrekt?
Er han klar over, at man i 2006 brugte umådelig lang tid på at få en konklusion på, at det her område faktisk var i en stor forbedring?
Ministeren lagde meget stærkt vægt på, at de her ting skulle følges, og at man skulle forholde sig til det i landsoverenskomsten.
Karl H. Bornhøft (SF), 2009-04-28:
Jeg har nu ikke personligt nogen fornemmelse af, at jeg forsøger på at omskrive fakta.
Jeg beskriver situationen, sådan som vi oplever den, og jeg har faktisk respekt for, at andre kan opleve den anderledes, uden at jeg nødvendigvis behøver at fortælle noget om, at de ikke kan vurdere tingene.
Jeg går ud fra, at det, ordføreren siger i den her sammenhæng, er det, som ordføreren er bevidst om og orienteret om.
Jeg kan så bare gøre opmærksom på, at jeg også har fulgt det her områdes udvikling.
Jeg kender tallene igennem det arbejde, jeg har været med til.
Jeg er helt bevidst om, at der har været undersøgelser på det her område.
Jeg er også meget bevidst om, at høreorganisationerne siger: Vi har et problem.
Og speciallægerne på området siger: Vi har et problem.
Derfor er jeg - og det kan måske forekomme mærkeligt - i den situation, at jeg ikke synes, at man kan sidde det overhørig.
Og det er derfor, vi prøver at give et bud.
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Bare for lige at bringe klarhed over ordførerens udtalelser om Socialdemokraternes politik vil jeg sige, at Socialdemokraterne ikke har foreslået noget, der er uigennemsigtigt.
Vi har såmænd bare foreslået, at kommunerne skal få en mulighed for at føre sin egen lokale boligpolitik, f.eks. ved at sælge byggegrunde til under markedspris og på den måde sikre, at der bliver opført almene boliger, og sikre, at der bliver opført almene boliger, der er til at betale for lejerne.
Så det er fuldt ud gennemsigtigt, og det tror jeg sagtens at vælgerne kan klare i forhold til kommunalpolitikerne rundtom i Danmark.
Men mit spørgsmål til ordføreren går på: Hvor mange boliger forventer ordføreren at der kan blive opført om året med baggrund i det lovforslag, der ligger her?
Regeringen har jo selv været fremme at sige, at der i gennemsnit skal opføres 5.400 boliger om året fra 2005 til 2040 for at sikre den efterspørgsel, der er efter almene boliger.
Så vil man kunne nå op på 5.400 boliger om året med det her lovforslag?
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Vi forventer, sådan som jeg husker beregningerne, at nå op på omkring 5.000 boliger om året.
Så det er jo faktisk en rigtig god investering i det.
Jeg vil sige, at det her lovforslag jo er rigtig godt, fordi det giver en masse frihed og luft til kommunerne og boligorganisationerne med hensyn til netop at føre en boligpolitik og kunne kigge på et område og spørge: Hvordan vil vi have det til at udvikle sig?
Hvis vi har nogle problemer på nogle områder, hvordan kan vi så få dem til at løse sig?
Man kan planlægge en aktiv politik på området.
Det synes jeg er at føre boligpolitik.
Det er ikke at give uigennemsigtige, lave salgspriser for grunde, som ingen kan gennemskue.
Det er jo indirekte tilskud, som ingen kan gennemskue hvor meget koster.
Det er tydeligt og klart, hvor mange penge det her koster, og så giver vi også luft til, at man rent faktisk kan føre en boligpolitik.
Jeg synes, det er et utrolig positivt forslag.
Frank Aaen (EL), 2009-04-28:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at det var en rigtig god idé, at de øvrige lejere i et boligbyggeri skal betale for, at lejligheder står tomme i op til et halvt år, selv om der er folk, der gerne vil flytte ind i boligen.
Hvorfor skal andre lejere betale for det?
Hvorfor skal man ikke bare lade folk flytte ind?
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Ordføreren nævnte i sin ordførertale, at formålet med det her lovforslag bl.a. er at sætte gang i byggeriet, og ordføreren har jo tidligere været ude at sige, at man helst ikke skulle sætte gang i byggeriet, for det ville jo påvirke den private sektor negativt.
Men nu er målsætningen åbenbart skiftet, og det er da positivt.
Jeg har så lyttet til dem, der virkelig har forstand på boligpolitik i Danmark, nemlig Dansk Byggeri, Boligselskabernes Landsforening, og Kommunernes Landsforening.
De har samstemmende sagt, at vi med det her lovforslag får nogle nye rammer, men vi får ikke noget, der kan sætte gang i byggeriet, simpelt hen fordi kommunerne fattes penge.
Med andre ord kan vi ændre på grundkapitalen, og vi kan ændre på maksimumsbeløbet, men der er ikke nogen instrumenter, og der er ikke nogen penge i kommunerne til at sætte gang i byggeriet. Så mit spørgsmål til ordføreren er: Tror ordføreren på, at der bliver sat gang i byggeriet med det her lovforslag, og hvor mange boliger vil man kunne opføre pr. år, og på hvilke forudsætninger mener ordføreren at man kan opføre de boliger?
Vivi Kier (KF), 2009-04-28:
Jeg har tit her fra talerstolen fået at vide, at jeg er et positivt menneske, og det synes jeg egentlig også jeg er.
Det prøver jeg at starte med at sige i dag, for det kan godt være, at jeg kommer til at lyde vældig negativ.
Høreforsorgen trænger til et løft.
Det står der i de indledende bemærkninger til det her beslutningsforslag, fremsat af Socialistisk Folkeparti.
Jeg vil nu tillade mig at sige, at det her beslutningsforslag trænger til et løft.
Det løft, jeg vil give det, er en lodret arkivering.
Forslaget er så fyldt med faktuelle fejl og mangler, at det kan virke helt forvirrende.
For det første er det jo ret bemærkelsesværdigt, at den frit valg-ordning, vi i dag kender på høreomsorgsområdet, er indført af den tidligere S-ledede regering.
Den ønsker man nu fra Socialistisk Folkeparti at afskaffe.
For det andet opnås der altså ingen besparelser ved at afskaffe frit valg-ordningen.
Tværtimod kan det her forslag måske faktisk ende med at betyde en øget udgift.
I hvert fald er beregningerne i forslaget noget værre rod.
Der tages ikke højde for med og uden moms, der tages ikke højde for undersøgelse og behandling osv. osv. For det tredje står der noget om personaleflugt og personalemangel.
Det er der faktisk heller ikke.
Der har aldrig nogen sinde været uddannet så mange audiologiassistenter, som der er nu, og også den private sektor tager sin del af uddannelsesopgaven på sig.
Så som konservativ kan jeg naturligvis ikke støtte et forslag, der blot vil gøre livet endnu mere besværligt som hørehæmmet.
Når det så er sagt, så skal jeg medgive, at vi desværre ser en enorm stigning i antallet af mennesker med en høreskade.
Vi bringer musik og lignende direkte ind i ørerne.
Måske er det medvirkende til en forringet hørelse.
Til gengæld er der i dag heldigvis opnået en kæmpe teknologisk udvikling på hele høreapparatområdet, en udvikling, der gør det både smart og nemt og ikke spor tabubelagt at benytte det her hjælpemiddel, et hjælpemiddel, der netop medvirker til, at også mennesker med høretab fortsat kan deltage i arbejdslivet og indgå i sociale aktiviteter.
Som konservativ ønsker jeg ikke, at vi bomber hørehæmmede tilbage til tider med op til flere års ventelister.
Der er ganske enkelt ikke brug for en handlingsplan på det her område.
Tina Petersen (DF), 2009-04-28:
Jeg kan jo ikke lade være med at studse lidt over, at man hele tiden hører Det Radikale Venstre nævne i forbindelse med tillægsprotokol osv., at det her store organ, FN, skal ind og være en klageinstans.
Jeg bliver nødt til at spørge Det Radikale Venstres ordfører: Hvad med den enkelte borger, som nu enten er fysisk eller psykisk handicappet, eller de pårørende, som ikke er organisatorisk aktive - ikke medlem af Dansk Handicapforbund, Autistforeningen, og jeg kunne blive ved derudad?
Hvad med dem?
De vil simpelt hen ikke få et ben til jorden overhovedet, hvis man laver en tilslutning til en tillægsprotokol.
Hvis man derimod laver det, man i Danmark kalder en udvidet klagegang, som er national, vil man kunne tilgodese alle områder.
Er det noget, De Radikale har tænkt over?
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-28:
Jeg kan overhovedet ikke se, at det ene udelukker det andet.
Vi kan jo diskutere det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det, vi har sagt, er jo ikke, at man ikke skal udtømme alle muligheder på dansk grund, om man vil, før man gør noget andet, og tillægsprotokollen vil altså først være aktuel, efter at alle muligheder på dansk grund er udtømt.
Men lad os diskutere det.
Jeg er udmærket godt klar over, at Dansk Folkeparti ligesom sætter det modsætningsvis op.
Dansk Folkeparti udgør jo altså flertallet her; den øvrige opposition har jo villet tillægsprotokollen.
Det vil man så ikke fra Dansk Folkepartis side, for så havde man jo kunnet få den igennem.
Det beklager vi.
Vi skal selvfølgelig under alle omstændigheder lave de danske klageregler så gode som overhovedet muligt, men vi skal også gøre os klart, at det bedste, vi kan gøre, er at lave en ordentlig lovgivning.
Til syvende og sidst er det sådan, at når man når til klageadgangen, så har man altså virkelig været igennem en ganske hård proces.
Og jeg vil også vove at påstå, at det ikke er særlig nemt for den enkelte uden meget stor assistance at få sin ret via klagesystemet.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Enhedslisten tilslutter sig selvfølgelig den glæde, som mange ordførere har givet udtryk for i forbindelse med behandlingen af det her beslutningsforslag.
Efter Enhedslistens opfattelse er det jo en helt oplagt ting og en glædelig ting, at Danmark nu kan tilslutte sig handicapkonventionen, og det er da også vores klare forventning, at det efterfølgende kan bruges til at sikre de mennesker, der har forskellige handicap, langt bedre vilkår at leve under i Danmark.
Det kræver selvfølgelig en opfølgning fra de organisationer, som mennesker med handicap er organiserede i, og som de har til at varetage deres interesser.
Det kræver en opfølgning også fra politisk hold, og det kræver selvfølgelig, at det arbejde føres ud både i regioner og i kommuner og også følges op her i Folketinget.
Og det nærer vi da på baggrund af alle de mange positive ord, der er sagt i dag, en vis forventning om at vi også vil være i stand til, når vi skal følge op på det her i fremtiden.
Enhedslisten er i lighed med andre ikke så glade for, at vi ikke har tilsluttet os tillægsprotokollen.
Vi opfatter ikke tillægsprotokollen som noget, der ville forhindre, at man fik gode og ordentlige regler i Danmark.
Vi opfatter ikke tillægsprotokollen som noget, der forhindrer, at vi kunne få anvendelige - tilgængelige, for nu at bruge det udtryk klageadgange i Danmark, men som et supplement, som også kunne give ikke mindst, det medgiver jeg gerne, organisationer og andre, som varetager handicappedes interesser, en mulighed for at klage også på det internationale plan, altså et yderligere redskab.
Jeg tror ikke, at vi skal lade den debat forsinke processen med at få den her konvention godkendt, for det synes jeg er vigtigt at vi får gjort hurtigt, så vi kan følge op på det.
Men jeg er da sikker på, at vi vil kunne få anledning til at drøfte det også i fremtiden, og jeg kan huske, at Dansk Folkeparti i det beslutningsforslag, som de har lavet på det her område, da havde en vis åbenhed over for at diskutere problemstillingen.
Så måske er det ikke helt udsigtsløst, at vi også kan komme med på tillægsprotokollen.
Det må jo også være muligt at indsamle nogle erfaringer fra den lange række af andre lande, som har tilsluttet sig tillægsprotokollen, og på baggrund af det kan vi måske få en fornyet diskussion af det emne.
Men her og nu vil jeg i hvert fald bare sige, at vi er meget glade for, at vi nu kan få mulighed for at stemme for, at Danmark tilslutter sig handicapkonventionen.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Da Venstres sædvanlige ordfører på sagen ikke kan være til stede, læser jeg hermed på Venstres vegne ordførertalen op: Beslutningsforslag B 129 er et eksempel på den centralisering, Socialistisk Folkeparti ønsker for alle dele af samfundet.
Venstre kan ikke støtte forslaget om at centralisere udlevering af høreapparater, især ikke når den nuværende ordning fungerer godt.
Venstre støtter den eksisterende frit valg-ordning, der er på høreapparatområdet.
Med ordningen kan borgeren frit vælge mellem at få udleveret høreapparat i offentligt regi uden egenbetaling eller at få tilskud til køb af høreapparat hos en godkendt privat høreapparatleverandør.
Det frie valg giver borgeren mulighed for at få udleveret høreapparatet hurtigere og gør udleveringsprocessen for alle høreapparater mere smidig.
Antallet af udleverede høreapparater har aldrig været større, og hvis der ikke havde været frit valg, ville ventelisterne i offentligt regi være endnu længere.
Der er altså intet grundlag for at udarbejde en handlingsplan for høreomsorgen eller for at afskaffe frit valg.
Med den nuværende ordning bliver der flere udleverede høreapparater, og processen er mere fleksibel for borgerne.
Samtidig har regeringen konstant opmærksomhed på kvaliteten i høreomsorgen.
Høreomsorgen er generelt god til at løfte opgaverne.
Tre ud af fire brugere af høreapparater har en positiv vurdering af høreomsorgen i Danmark.
Socialistisk Folkepartis alternative bud på at organisere høreapparatområdet vil fjerne gevinsterne ved frit valg.
Derudover er alternativet funderet på et fejlfuldt grundlag.
Beregningerne i beslutningsforslaget holder ikke stik.
Hvis man regner regnestykket ordentligt igennem, bliver det klart, at man ikke opnår en besparelse ved at levere alle høreapparater i offentligt regi frem for privat.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, må jeg på hans vegne fremlægge Socialdemokraternes holdning til forslaget.
Forslaget her lægger op til, at vi skal ændre ordningen med tilskud til høreapparater.
Som forholdene er nu, har vi en ordning, hvor der er en udbredt tilfredshed blandt de hørehæmmede.
Derfor skal man være forsigtig med som SF at gå ud og foreslå en så vidtgående ændring af et system, der hjælper de hørehæmmede, selv om jeg anerkender, at SF muligvis peger på nogle reelle problemer i systemet.
Jeg mener bare ikke, at dokumentationen er tilstrækkelig og dækkende, og så længe den ikke er det, mener jeg, at vi skal lade være med at ændre på ordningen.
Det ville ikke være fair over for de hørehæmmede.
Hvis SF virkelig ønsker, at staten fuldstændig skal overtage en opgave, som hidtil også har været privat, mener jeg, at vi skal have nogle mere solide tal på bordet.
SF taler om produktivitet i forhold til antal udleverede høreapparater, og at det offentlige udleverer flere høreapparater pr. krone end det private.
Før vi får det undersøgt ordentligt, kan vi simpelt hen ikke vide, hvad tallene betyder.
De kan jo lige så godt betyde, at det offentlige udleverer for billige høreapparater i forhold til det private, som at de private klinikker så at sige skummer fløden, eller noget helt tredje.
Vi er nødt til at få tingene analyseret dybere og bedre.
På den anden side anerkender jeg, at det kan være problematisk, at henvisningerne fra høreklinik til høreinstitut er faldet, men spørgsmålet er altså, om det her forslag vil råde bod på det, og om det overhovedet er et problem.
Det kan jo være, at der er en naturlig forklaring, i form af at teknologien i apparaterne er forbedret, så der ikke er det samme behov for instruktion eller lignende.
Det er oplagt at få det undersøgt, for jeg synes ikke, at de ting, som forslagsstillerne har fremlagt, tegner et klart billede af sagen.
SF har taget en relevant problematik op, men fremgangsmåden kan diskuteres.
Alt i alt er vi Socialdemokrater altså skeptiske over for forslaget, men vi vil meget gerne åbne op for en videre analyse af området.
Tina Petersen (DF), 2009-04-28:
Jeg kan fra starten af sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke kan tilslutte os det fremsatte forslag.
Jeg havde egentlig forberedt en meget blandet tale, men jeg kan høre, at de fleste af ordførerne og ministeren har været inde på områderne, f.eks. det økonomiske.
Der har jeg også stået meget uforstående over for, hvordan man kan nå frem til de tal og beregninger, man har i forslaget.
En anden ting i det her forslag, der undrer os i Dansk Folkeparti meget, er specielt det, at SF fremsætter et forslag om fjernelse af et tilskud til høreapparater.
Nærlæser man forslaget fra SF, minder det jo lidt om nogle ting fra gammel tid, noget, som jeg i hvert fald kan huske fra DDR-tiden, og som jeg og Dansk Folkeparti absolut ikke sympatiserer med.
Jeg kan huske tilbage til år 2000, hvor jeg var byrådsmedlem og senere amtsrådsmedlem.
Jeg ved også, at Dansk Folkeparti i år 2002 var ansvarlig for de forlig, der blev lavet, da man gik fra et tilskud på 3.000 kr. til et tilskud på 5.000 kr. i den finanslov, der blev lavet dengang.
Vi har altid fra Dansk Folkepartis side ønsket at have den tilskudsordning, der er, og den fleksibilitet, der er på området, med, at man selv som bruger vælger den leverandør, man ønsker, og dermed også det høreapparat, man nu ønsker at modtage.
Sådan var det ikke før.
Jeg undrer mig meget og spørger også mig selv lidt, om formanden for SF, hr. Villy Søvndal, mon har læst det her forslag, fordi for mig er det faktisk et forslag, der virkelig viser, hvem SF er. Så jeg kan bare sige, at beregningerne i forslaget er helt forkerte.
Vi kan ikke tilslutte os tankegangen med at fjerne et tilskud, der virkelig har haft stor betydning for ventelister og for mennesker, som er hørehæmmede.
Det er et område, hvor man virkelig har kunnet mærke nogle gode tiltag.
Så med andre ord vil jeg sige, at vi absolut ikke kan tilslutte os det forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Jeg kan jo starte med at sige, at det, der er vores udfordring i dag, i bund og grund er, at behandlingshyppigheden giver et helt forkert billede.
Den giver ikke nødvendigvis det retvisende billede af det, som i hvert fald også bør interessere os, der interesserer os for miljø- og naturpolitik, nemlig hvor man så bruger sprøjtemidlerne henne, og hvordan de bliver brugt.
Jeg må så sige til hr. Kristen Touborg, at som hr. Kristen Touborg nok også er klar over, sidder jeg ikke og råder over, hvordan Plantedirektoratet forvalter udtagning af sprøjtejournaler.
Derfor må hr. Kristen Touborg stille det spørgsmål til fødevareministeren.
Ellers kan jeg vende tilbage med et skriftligt svar.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-28:
Jeg forstår, at der hvert år bliver udtaget 600 sprøjtejournaler til kontrol i Plantedirektoratet.
Jeg spørger, fordi jeg faktisk mener, at sprøjtejournalerne er et godt redskab til at følge nogenlunde med i, hvordan pesticiderne bliver brugt, og efter min opfattelse er kontrollen med sprøjtejournalerne - for nu at sige det på jysk - ikke alt for god.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Det er jo meget positivt, at vi i det mindste har fået ministerens positive tilkendegivelse i forhold til hensigterne i forslaget.
Det er jeg ikke utilfreds med.
Men vi kan selvfølgelig altid diskutere metoderne.
Jeg vil også gerne sige, at jeg er meget glad for, at ministeren selv bringer »Hold Danmark rent«-kampagnen på banen.
Man kan diskutere det hensigtsmæssige i, at man vælger at starte kampagnen i Esbjerg og ikke mere grænsenært for at få nogle effekter ud af, hvad det vil give at få returneret dåser, som er købt i Tyskland.
Men nok om det.
Ikke desto mindre nævner ministeren også informationskampagner i sin tale, og i den sammenhæng vil jeg gerne høre, om ministeren har nogle konkrete forslag i ærmet i forhold til fremadrettet at lave informationskampagner for at forbedre returgraden.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det er jo faktisk sådan, at vi har givet »Hold Danmark rent« et flot økonomisk tilsagn om midler de kommende år, bl.a. for at være med til at sikre en informationsindsats både i forhold til dåseproblemstillingen og også i forhold til det henkastede affald, som kan omfatte mange andre ting end dåser.
Jeg skal da også være den første til at indrømme, at man da også godt kunne have forestillet sig, at man skulle have startet »Hold Danmark rent«-kampagnen i Sønderborg for at nævne en helt vilkårlig by, som måske kunne have hr. Benny Engelbrechts opmærksomhed.
Nu valgte man så at starte i Esbjerg, og jeg vil sige, at i min optik er Esbjerg jo også tæt på grænsen.
Det er et område, hvor man desværre også kan se, at der flyder mange dåser i og omkring.
Da Esbjerg så valgte i samarbejde med »Hold Danmark rent« at gå med i et projekt, som helt og holdent er baseret i »Hold Danmark rent«-regi, har jeg selvfølgelig været ude at støtte det og også deltaget i synliggørelsen af projektet.
Men jeg kan sige, at jeg ikke har haft nogen indflydelse på, hvor man skulle starte.