runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Tak for det.
Som jeg nævnte i ordførertalen, handler det her jo også om arbejdspladser, og det tror jeg at Dansk Folkepartis ordfører er enig med mig i.
Der er faktisk også rigtig mange arbejdspladser i den grønne sektor, hvor der ikke bare er en uddannelsesmæssig spredning, så der både er ingeniører, 3F'ere og metalarbejdere, men hvor der også er en geografisk spredning, sådan at nogle af de grønne arbejdspladser, vi kan oprette, f.eks. kan være i et område som Holstebro, som godt kunne bruge 1.000 ekstra arbejdspladser.
Og i den forbindelse er mit helt konkrete spørgsmål, om Dansk Folkeparti støtter det iblandingskrav, som kunne give de 1.000 arbejdspladser i området omkring Måbjergværket ved Holstebro.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Tak for det.
Det glæder mig meget, at Enhedslisten støtter både Venstre og regeringens intention om at lægge pres på resten af EU på det klimapolitiske område, netop fordi Danmark er en meget lille spiller.
Danmark har opnået nogle meget store reduktioner.
Det betyder ikke, at vi er i mål, og at vi ikke skal gå videre, for selvfølgelig skal vi det, man skal vi opnå noget effektivt, skal vi selvfølgelig få resten af verdens lande til at flytte sig i Danmarks retning.
At vi så kan have den positive sidegevinst, at det kan lukke op for nogle eksporteventyr osv., glæder vi os selvfølgelig over.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Vil det sige, at jeg hører Venstres ordfører således, at det er Venstres politik, at nu skal regeringen presse EU, også på 2030-målet, i forhold til at sige at vi har fået en aftale i Paris, og derfor bliver vi nødt til også i EU at skrue endnu mere op for vores mål både i 2030 og på den lange bane?
Carsten Bach (LA), 2016-02-11:
Jeg synes da bestemt ikke, at vi skal begynde at brænde strøm af herhjemme, bare fordi den energipolitik, der bliver ført i øjeblikket, gør, at vi producerer strøm til fire-fem gange den pris, som vi kan få for den på markedet.
Så nej, det synes jeg ville være en dårlig idé.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Man kan jo godt høre noget, uden at det er korrekt.
Hvis det er sådan, at det refererer til nogle ting i forbindelse med fjernvarmesektoren, som skulle kunne ændres med hensyn til overskudsvarme, så er det korrekt, men hvis det bare refererer til elafgifter og elomkostninger, er det jo slet ikke korrekt.
I sit første indlæg hørte jeg ordføreren omtale, at vi forærer strøm væk til vores naboer.
Ja, det gør vi for 1 pct. af strømmens vedkommende.
Jeg vil godt høre, om ordføreren så ikke synes, det ville være rimeligt, at man fandt nogle løsninger på at bruge strømmen i Danmark i de der korte perioder, hvor vi får en meget lav pris for den, når vi eksporterer den.
Carsten Bach (LA), 2016-02-11:
Tak for kommentaren.
Jeg hørte også godt den korte bemærkning, som spørgeren havde tidligere.
Jeg har ikke været opmærksom på lige præcis de spørgsmål, der er blevet stillet i udvalget tidligere.
Jeg kan bare konstatere, at når jeg snakker med erhvervsledere og virksomheder ude i Danmark, siger de, at PSO-afgiften og de høje energiafgifter generelt er et meget stort problem i Danmark, og at de er med til at bremse investeringer for de her virksomheder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Nu nævnte ordføreren jo, at der var høje energiafgifter, og så var det ligesom underforstået, at det var noget, som erhvervslivet led under.
Jeg har spurgt ind til de her forhold i efteråret sidste år og fået nogle svar fra energi-, forsynings- og klimaministeren, som klart indikerer, at erhvervslivets energiomkostninger i Danmark ligger under gennemsnittet i EU.
Så vi har faktisk et erhvervsliv, som er begunstiget af lave energiafgifter, hvis man ser på det samlet set.
Man har også kunnet konstatere, når man går ind og ser på deres regnskab, at for en virksomhed som Aalborg Portland, som har været ude at pibe over nogle PSO-afgifter, er det ganske få procent af deres overskud, som går til at betale PSO-afgifter.
Så det kan godt være, at hr. Carsten Bach indimellem kan komme ud og møde nogle erhvervsfolk, som piber over nogle afgifter, men hvis man ser på det ud fra statistikkerne, er der ikke noget at pibe over.
Så burde man sådan set glæde sig over, at man i Danmark har mulighed for at sælge produkter med et grønt stempel på, fordi vi har en vedvarende energi-produktion.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er bekendt med, at der er lave energiomkostninger for erhvervslivet i Danmark?
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Derfor har det jo sådan set også været skiftende regeringers strategi at understøtte erhvervsfremstød på energiteknologi i hele verden, og vi har utrolig gode erfaringer med det.
Det er klart, at det selvfølgelig er noget, der skal fortsætte, for det er jo netop det, som kan være med til både at lave en god samfundsøkonomisk case for Danmark, samtidig med at vi kan være med til at understøtte en grøn omstilling på en hensigtsmæssig måde, som ikke er sådan en forbudsstrategi, men en strategi, hvor man energieffektiviserer, og det er den rigtige vej at gå.
Det er også derfor, at jeg ser meget frem til den tilskuds- og afgiftsanalyse, som der er blevet ventet på længe, men som ministeren har lovet han vil fremlægge så meget af, han kan, snarest muligt, hvorefter vi så kan have en kvalificeret drøftelse af, hvad vi kan gøre, og hvad vi kan tage af initiativer.
Men det her bliver en meget stor diskussion og drøftelse, og man kan ikke blot tale om vedvarende energi til transportsektoren alene.
Det bliver en meget stor drøftelse om hele den overordnede energi- og afgiftsstruktur, vi har i Danmark, for vi har jo, man kan sige den lidt negative realitet, at vi har fået dannet os sådan et afhængighedsforhold af de mange afgifter, vi får ind på energiområdet, hvorfor den her omstilling ikke bare er noget, vi gør med et fingerknips.
Når vi får 40-50 mia. kr. om året ind på energiafgifter, finansierer det jo ikke alene den grønne omstilling, så er vi altså også inde og tale om mange andre områder inden for vores kernevelfærd.
Derfor bliver det ikke blot lige til en diskussion om, om man synes, det er en god idé med mere vind i transportsektoren f.eks.; det niveau kan man simpelt hen ikke holde den på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Jeg synes, der går lidt for meget snak i, hvordan det skal være i 2030, når jeg lytter til ordføreren.
Med hensyn til det sidste her om, hvordan vi får mere vedvarende energi i transportsektoren, synes jeg, det er lidt skuffende at opleve, at regeringen tilsyneladende ikke har tænkt sig at gøre noget før i 2017, når man kender EU's krav til 2030.
Altså, vi står over for, at vi skal have 10 pct. vedvarende energi i transportsektoren i 2020, og der vil regeringen altså vente til 2017 med at finde ud af, hvordan man vil håndtere det.
Det synes jeg er alt for fodslæbende.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke han kan se nogle positive aspekter i, at vi formåede at bruge vores vindkraft lidt bedre i Danmark, i stedet for at ca. en fjerdedel af vores vindmøllestrøm i perioder bliver eksporteret til en for lav pris – om ikke der vil være nogle virkemidler i Danmark her og nu, som vi kunne iværksætte for at få mere strøm i transportsektoren.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Vi har jo inddraget både DTU-MEK og Novozymes og andre interessenter i det her for at få input til, hvad man bør tage hensyn til for at lave de mest præcise og korrekte, retvisende beregninger.
Resultatet ser vi så inden længe, og så kan både ordføreren og jeg vurdere, om vi synes, det er grundigt nok.
Så det er lidt vanskeligt at svare meget mere præcist på ordførerens spørgsmål.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Vi konstaterer jo fuldstændig ligesom regeringen, at det, der venter os i horisonten, er, at vi får reduktionskrav i den høje ende i de ikkekvotebelagte sektorer.
Det vil sige, at der skal ske noget.
Der er jo ikke nogen, der tror, at hvis vi siger ja til Måbjergværket og så får et krav på kun 35 pct., hov, så har vi overopfyldt kravet med Måbjergværket.
Alle ved jo, at det formodentlig bliver en bred palet af ting, vi skal.
Derfor er mit spørgsmål sådan set ikke, hvem der har gjort hvad hidtil, men bare: Indgår det også som en parameter, så man ikke behøver at vælge den nødvendigvis billigste løsning, men også kan vælge en beslutning om omstilling, som skaber arbejdspladser i Danmark?
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Måbjergværket har en utrolig stor betydning særlig i det nordvestjyske, men kan også få det i resten af Danmark.
Hvis man skal kigge lidt på historikken, er det sådan, at den tidligere regering sådan meget skuffende aldrig fik lavet de samfundsøkonomiske beregninger, som der skulle til for at kunne lave et beslutningsgrundlag for Folketinget.
Den nye regering, der nu er kommet til, har så hurtigt sørget for at få sat de her beregninger i gang, og man har derudover sørget for, at de involverede parter, som har interesse i det her område, er blevet involveret i de beregninger.
Dem forventer vi så snart at have, sådan at vi har et grundlag at træffe beslutning på.
Jeg har så også noteret mig, at Socialdemokraterne allerede nu, inden vi har fået lavet det her beslutningsgrundlag, er ude at støtte Måbjergprojektet.
Jeg kan trække lidt på smilebåndet af, at man kan støtte det nu her, ganske få måneder efter at man har sluppet ansvaret i ministerkontorerne, men det er helt fint med mig.
Men nu gør den her regering noget ved sagen og får lavet de konsekvensberegninger, der er nødvendige.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører for talen.
Jeg noterer mig jo, at ordføreren også lægger vægt på det her med, at der skal ske noget med de ikkekvotebelagte sektorer, som bl.a. er landbrugs- og transportsektoren.
Jeg noterer mig også, at Venstres ordfører siger, at det selvfølgelig skal være noget, som samfundsmæssigt giver bedst mulig gevinst.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren – for jeg synes jo, man måske skulle tænke mere end bare kroner og øre ind i en samfundsmæssig gevinst – om f.eks. de arbejdspladser, som jeg ved hr. Thomas Danielsen kender rigtig godt, og som ligger og venter ude på marken ved Måbjerg, også indgår, sådan at man kan sige, at det godt kan være, at det er en lille smule dyrere, men at der til gengæld er nogle arbejdspladser.
Støtter Venstre på den baggrund faktisk iblandingskravet og realiseringen af Måbjergværket?
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Jamen både i Venstre og i regeringen håber vi, at resten af Europa vil flytte sig mere i retning af Danmark.
Det er afgørende, hvis vi skal opnå nogle resultater.
Så ja, vi håber, at resten af Europa vil nærme sig Danmarks ambitionsniveau.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-11:
Jeg ser meget frem til den debat, for det kunne være, at den kunne vise, at der altså ikke er råd til skattelettelser, samtidig med at man skal lave den her omstilling af afgifterne.
Det bliver en spændende proces.
Jeg kunne høre, at ordføreren ligesom hæftede sig ved, at Danmark er en lille spiller, når man skal løse hele klodens problemer, men jeg synes, vi skal have fokus på, at Danmark er en stor spiller med hensyn til at levere nogle løsninger.
Det, som vi har opnået på vindmøllesiden, er jo det eksporteventyr, som vi skal have til at forplante sig til andre emner, f.eks. eksport af dansk energiteknologi – hvordan man styrer hele systemet.
Jeg vil godt høre, om ikke ordføreren kan se de perspektiver.
Erik Christensen (S), 2016-02-11:
Det kan ordføreren have ret i, men samtidig er det jo sådan, at nogle gange er der også en risiko, når man laver noget.
Vi tror altså også på borgernes frie valg – det er også vigtigt.
Og det er også vigtigt, at vi sikrer, at kommunerne har de redskaber, så vi minimerer antallet af konkurser.
Det vil jo være en naiv tanke at tro, at vi kan lovgive sådan herinde, at der aldrig nogen sinde vil ske en konkurs i et privat firma.
Men for os er det også vigtigt, at borgerne rent faktisk har det frie valg.
Og med min kommunale baggrund må jeg faktisk også konstatere, at det også har været med til at løfte den kommunale ældrepleje, at der faktisk er opstået den her konkurrence mellem det private og det offentlige.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Jeg tror, at ordføreren vil se, hvis han læser forslaget, at Enhedslisten faktisk også går ind for det kommunale selvstyre – i modsætning til dem, der synes, at det her tvungne fritvalg er en god idé.
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål.
Ordføreren anerkender, at man ikke kan undgå konkurser.
Er ordføreren enig i, at hvis man vil undgå konkurser, er der kun én måde at gøre det på, og det er ved at sørge for, at man ikke overlader den her opgave til private virksomheder?
Erik Christensen (S), 2016-02-11:
Vi er enige med forslagsstillerne i, at kommunerne altid så godt, som det overhovedet er muligt, skal sammensætte deres udbudsmateriale på ældreområdet og i øvrigt også på andre områder på en måde, så risikoen for konkurser minimeres så meget som overhovedet muligt.
Men når det er sagt, vil jeg gerne slå fast, at Socialdemokraterne respekterer både borgernes frie valg og det kommunale selvstyre, så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Vi tror på, at både KL og kommunerne i samarbejde med parterne på området i en god dialog og et konstruktivt samarbejde vil kunne finde frem til yderligere procedurer og udbudsformer, som vil minimere konkurserne.
Og når jeg siger minimere konkurserne, tror jeg, det er en naiv tanke at tro, at vi fuldstændig kan undgå, at der sker konkurser.
Det er jo sådan, at firmaer godt kan være dårligt ledet og derved gå konkurs, selv om de måske har kørt i en årrække.
Vi er faktisk sikre på, at de dårlige eksempler er kendt i kommunerne, og at kommunerne er blevet bedre til at skille fårene fra bukkene på markedet, så vi i fremtiden vil se færre konkurser.
Så vil vi da selvfølgelig også opfordre ministeren til sammen med KL at følge udviklingen tæt, og der findes jo i dag rent faktisk, som ministeren også redegjorde for, gode redskaber, så kommunerne i dag er bedre rustet, end de var tidligere, i forhold til at lave det her udbudsmateriale.
Og så vil jeg sige, at jeg også tror, at rigtig mange kommuner har lært af, at man ikke kun kigger på pris, men at man rent faktisk også kigger på andre ting, i forhold til hvad det er for nogle leverandører, der skal levere ældrepleje i kommunen.
Sophie Løhde (V), 2016-02-11:
Mange tak.
Kommunernes Landsforening har i deres rundspørge spurgt ind til, hvordan kommunerne håndterer forsyningsansvaret.
Den viser jo, at kommunerne først har kontaktet de berørte borgere med henblik på hurtigst muligt at kunne vælge en ny leverandør, og så har den nye leverandør i flere tilfælde kunnet træde til med kort varsel.
Og hvis en borger har haft akut behov for hjælp til eksempelvis personlig pleje, er den kommunale hjemmepleje og hjemmesygepleje som oftest gået ind og har leveret ydelsen, indtil borgeren har haft mulighed for at kunne vælge en ny leverandør.
Derfor har håndteringen af det her været helt afhængig af, om de berørte borgere har haft et akut behov for hjælp eller har kunnet vente på, at hjælpen blev leveret, til de havde valgt en ny leverandør.
I en kortere periode kan det måske være sådan rent praktisk, at man er nødt til at prioritere i opgaverne, sådan at det at komme ud af sengen bliver prioriteret over rengøring.
Det vigtigste er, at der jo altid bliver taget konkret stilling til den enkelte borgers situation, og det er det, vi er optaget af, nemlig det ældre menneske selv.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Altså, vil ministeren virkelig fastholde det?
I begrundelserne for lovforslaget har vi refereret til konkursen hos IdéRent i Odense, hvor 380 ældre mennesker stod uden praktisk hjælp i påskedagene.
FOA har også for nylig – det har jeg så ikke kunnet nå at få med i begrundelserne – spurgt deres medlemmer for at få en pejling, og der er et klart billede af, at når der kommer en konkurs, så kommer de ældre til at vente i timevis på at få hjælp.
Så vil ministeren fastholde, at det ikke er noget problem, eller er det sådan, at ministeren faktisk med sit svar til mig siger, at det er vigtigere at tilgodese de private virksomheders interesser end borgernes interesser?
Sophie Løhde (V), 2016-02-11:
I forhold til det sidste må vi vist sige: Fortsættelse følger.
Jeg opfattede i hvert fald ikke noget spørgsmål i den sidste del.
Men i forhold til den første del må vi jo igen konstatere, at der i hvert fald er lidt begrebsforvirring hos Enhedslistens ordfører.
Vi har ikke privatiseret ældreplejen i Danmark, og hvis man som Enhedslisten ønsker – hvilket jo er konsekvensen af det her forslag – at de ældre skal have afskaffet det frie valg, vil det også betyde, at de ældre, der i dag har valgt en privat leverandør, at det er dem, der yder hjælpen i deres hjem, ikke vil få mulighed for det fremadrettet.
Dermed vil Enhedslisten jo også sørge for, at de ældre fremadrettet ikke har det frie valg til at beslutte, om det skal være en kommunal leverandør eller en privat leverandør, som kommer i deres hjem.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Det her med privatiseringstvangen vender jeg tilbage til i min egen ordførertale, det vil jeg selvfølgelig fastholde.
Jeg vil gerne bede ministeren afkræfte, at borgeren selv bestemmer, hvem der skal komme i borgerens hjælp, hvis man har en privat leverandør.
Borgeren kan vælge imellem en privat leverandør eller mellem flere leverandører og kommunen – det er rigtigt, borgeren kan få noget indflydelse på, hvilken virksomhed der leverer varen – men borgeren kan ikke bestemme, hvem der kommer i borgerens hjem.
Det vil jo, hvis det er en privat leverandør, være den private leverandør, der bestemmer, hvilke medarbejdere der kommer derud – bare så vi får det på plads.
Jeg synes, at ministeren bagatelliserer problemet.
Ministeren har givet mig et svar på spørgsmål 177, hvor ministeren skriver: »Det er ... værd at bemærke, at der i forbindelse med den tidligere tids mange konkurser ikke har været sager fremme, hvor borgere ikke har fået den hjælp, de havde brug for.«
Søren Pind (V), 2016-02-11:
Jeg vil da godt udstrække min varme tak til ordførerne for, at de støtter et lovforslag med den pågældende titel.
Det var jo ikke et naturligt udgangspunkt, så tak for det.
Sagen drejer sig jo, som det er sagt, nærmere om udleveringssager og sager om fuldbyrdelse af udenlandske straffedomme i Danmark.
De behandles allerede i dag i et tæt samarbejde med anklagemyndigheden, og derfor er det mere hensigtsmæssigt at placere sagerne der.
Det er i første omgang hensigten, at sagerne skal placeres hos Rigsadvokaten, men lovforslaget giver altså også mulighed for, at sagerne kan placeres hos andre dele af anklagemyndigheden, hvis det på sigt måtte vise sig mere hensigtsmæssigt.
Jeg ser frem til den videre behandling, og jeg står naturligvis til rådighed for spørgsmål.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-02-11:
Vores holdning til det her lovforslag er også klar.
Altså, med så folkelig en titel på loven som forslag til lov om ændring af lov om udlevering af lovovertrædere, lov om fuldbyrdelse af visse strafferetlige afgørelser i Den Europæiske Union, lov om international fuldbyrdelse af straf m.v. og retsplejeloven står det jo klart for enhver, at det her bare er et forslag, man må støtte.
Men også på grund af
indholdet kan vi støtte det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-11:
Det eneste, jeg dog vil tilføje, er, at det i et høringssvar fra Institut for Menneskerettigheder påpeges, at det er vigtigt, at der i implementeringsprocessen ikke går kompetencer tabt, når der skal flyttes fra det ene sted til det andet.
Det er det eneste, jeg har at sige til det.
Men SF støtter.
Emrah Tuncer (RV), 2016-02-11:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Radikale Venstre støtter lovforslaget, som jo rummer en forenkling og en effektivisering af arbejdsgangen.
Vi hæfter os særlig ved Rigsadvokatens bemærkninger, hvor man er enig i, at det er hensigtsmæssigt at overføre kompetencen i visse sager om udlevering og international fuldbyrdelse til anklagemyndigheden.
Så Radikale Venstre kan bakke op om lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-11:
Lovforslaget har kort sagt til formål at etablere det lovgivningsmæssige grundlag for, at en række konkrete sager på det strafferetlige område, herunder bl.a. sager om udlevering af personer til strafforfølgelse, kan behandles af anklagemyndigheden.
De sager behandles i dag i Justitsministeriet, men det foreslås, at sagerne fremover i stedet kan behandles af anklagemyndigheden.
Det synes vi lyder rigtig fornuftigt.
Der er i forvejen et rigtig tæt samarbejde.
Dermed indeholder lovforslaget bemyndigelsesbestemmelserne i de relevante love samt bestemmelser, hvorefter Justitsministeriet i forbindelse med overførsel af sagerne kan fastsætte regler om klageadgangen, herunder at den administrative klageadgang i sagerne kan afskæres.
Og så er der noget, der også er vigtigt, menlig at instituttet anfører, at det bør sikres, at den erfaring, som allerede er oparbejdet i behandlingen af sagerne, ikke går tabt, i forbindelse med at afgørelseskompetencen overføres til anklagemyndigheden.
Men med de bemærkninger bakker vi op om lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
[Lydudfald]
Men den lovgivning, vi har med at gøre, tvinger jo kommunerne til at inddrage de private leverandører.
Denne tvang har medført, at 700-800 ansatte og ca. 7.000 borgere er blevet ramt af en konkurs – 8.000 tror jeg endda det er – og at kommunekasserne rundtomkring mangler et ukendt millionbeløb, fordi man har skullet rydde op efter de her konkurser.
Er det klogt at have en lovgivning, der tvinger kommunerne ud i sådan en situation?
Erik Christensen (S), 2016-02-11:
Som jeg også sagde, har kommunerne også en mulighed for rent faktisk at gå ind og kigge på, hvad det er for firmaer, man vil entrere med – der har kommunerne jo også et ansvar.
Og jeg er faktisk sikker på, at kommunerne har lært af de her ting, der er sket igennem årene, så vi vil se færre konkurser i årene fremover.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Jeg ser da frem til, at ordføreren fortæller mig, hvad det er for nogle forskningsresultater, der viser, at man kan spare 10 pct. ved at overlade opgaverne til private.
Det er, fordi de ansatte går kraftigt ned i løn, når de bliver overdraget til en privat virksomhed.
Er det den model, ordføreren gerne vil have?
Der er ingen forskningsresultater, der viser, at det generelt bliver billigere.
Tværtimod har KORA præsenteret en analyse, der viser, at på hjemmehjælpsområdet, på ældreplejeområdet, bliver det dyrere for kommunerne.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-02-11:
Nu siger hr. Finn Sørensen: hvis det nu er rigtigt.
Alle de undersøgelser, jeg har set, viser, at man sparer mindst 10 pct. ved at udlicitere.
Så man er simpelt hen afhængig af, at den vare, man leverer, er den bedste, og at modtagerne gerne vil have den, altså at de vælger den vare.
Hvis ikke de vælger den vare, må man lukke sin virksomhed og dreje nøglen om med et stort tab til følge.
Det er der jo ingen private leverandører der er interesseret i.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Det kommer jo ikke bag på mig, at Liberal Alliance mener, at det er rigtig fint, at private virksomheder kan overtage velfærdsopgaver, så den diskussion forventer jeg ikke at komme så langt med, men jeg vil gerne bede Liberal Alliances ordfører forholde sig til den analyse, som KORA, kommunernes og regionernes analyse- og forskningscenter, har lavet, som viser, at en stigning i den private markedsandel, altså her på hjemmehjælpsområdet, medfører en stigning i de kommunale timepriser.
Konklusionen er, at det bliver dyrere for kommunerne, når man overlader det til private.
Hvis det nu er rigtigt, er det så stadig væk en god idé at overlade opgaven til private?
Jane Heitmann (V), 2016-02-11:
Jeg vil gerne bekræfte, at vi siden 2003 har haft en fritvalgsordning.