runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2014-01-15:
Jeg skal starte med at sige, at jeg holder den her tale på vegne af fru Inger Støjberg, vores integrationsordfører, der desværre ikke kunne være her i dag.
I Venstre går vi ind for en fast og fair udlændingepolitik, men det betyder ikke, at vi ikke er villige til at ændre på reglerne på området, når der er en grund til det.
Lovforslaget ændrer reglerne om adgang til fortsat ophold her i landet i tilfælde af ens ægtefælles død.
Indtil nu har det været sådan, at personer med tidsbegrænset opholdstilladelse som udgangspunkt har fået inddraget deres opholdstilladelse, hvis ægtefællen døde.
Med lovændringen skal der fremover ses på, om udlændingen har udvist vilje og evne til at integrere sig i det danske samfund.
Hvis det er tilfældet, kan man beholde sin opholdstilladelse.
Samtidig åbner lovforslaget også op for, at sager, der er blevet afgjort inden for de sidste 2 år, kan blive genoptaget og bedømt efter de nye regler.
Aftalen lukker et hul i udlændingelovgivningen, som har eksisteret siden 1980.
Jeg vil gerne være helt ærlig og sige klart, at det er et hul, som vi ganske enkelt heller ikke har været opmærksomme på, mens vi sad i regering.
I Venstre mener vi ikke, at man skal have frataget sin opholdstilladelse, blot fordi man er så uheldig, at ens ægtefælle dør.
Det er naturligvis en tragisk hændelse, som man selv er helt uden skyld i.
Og hvis man har udvist vilje og evne til at integrere sig og blive en del af det danske samfund, mener vi også, man skal have lov til at blive i Danmark, selv om man skulle komme i sådan en situation.
Derfor er vi yderst tilfredse med, at regeringen efter et noget langt tilløb fra både statsministeren og den tidligere justitsministers side indbød til forhandlinger om at få loven ændret, da problematikken kom til vores kendskab sidste år.
Vi synes, det er yderst retfærdigt og en god aftale, der får lukket et hul i vores lovgivning, og derfor stemmer Venstre for lovforslaget.
Karen J. Klint (S), 2014-01-15:
Tak for det.
Hvis noget kan få følelserne i kog i den danske befolkning, er det jo drøftelse af udlændingeregler, men det er også drøftelse af personsager.
Det kan man jo følge i medierne, deriblandt Facebook, og vi kan også se det på det antal henvendelser, vi får som folketingspolitikere, hvor der jo i sådan nogle sager typisk kommer enslydende mails til de 179 medlemmer af Folketinget.
Og det er jo rigtig godt.
Ikke fordi vi som folketingsmedlemmer skal være en del af anke- eller klagesystemet, men fordi det er meget godt for os til tider at blive gjort opmærksom på, hvordan den lovgivning, som vi jo vedtager her, kommer til at se ud i praksis, når den når derud, hvor en anden del af tredelingen af magten helst skal fungere rigtig godt.
Sådan er det også i den her sag.
Jeg er enig med Venstres ordfører, der sagde – jeg tror endda, det er vores udtryk – en fast og fair udlændingepolitik.
Og det er selvfølgelig ikke tilstrækkeligt, hvis man så ikke har nået at få tid nok til at kunne være her på almindelige opholdsbetingelser, og vi er nødt til så at rette op på den lovgivning.
Derfor er det også rigtig fint, at partierne, bortset fra Dansk Folkeparti, sammen kunne nå frem til at lave en aftale om at se på den mangel – nogle vil kalde det et hul – der var i lovgivningen.
Det er jo rimelig alvorligt, hvis man, når man bliver enke eller enkemand i et nyt land, så også bliver udvist, fordi vi som folketingspolitikere ikke har tænkt den situation ind i lovgivningsarbejdet.
Vi ser frem til, at den her lov kommer til at virke, ikke bare for den konkrete familie, der har udløst den, men også for andre, der eventuelt er i en tilsvarende situation.
Og der vil jeg gerne gøre opmærksom på, at det her jo er en overgangslov, hvor der i selve lovforslaget er en overgangsordning, sådan at hvis der er tilsvarende personer, der har nogle lignende forhold, så kan de inden for de næste 6 måneder rejse deres sag og få den vurderet.
Jeg synes, at den aftale, der er lavet mellem de politiske ordførere og ministeren, er rigtig flot, så Socialdemokraterne kan anbefale, at man stemmer ja, så vi lynhurtigt får loven gjort færdig, og den kan få virkning fra den 1. februar.
Jeg skal hilse fra SF's ordfører og sige, at de naturligvis også stemmer for et så positivt lovforslag.
Tom Behnke (KF), 2014-01-15:
O.k., men det synes jeg da ikke kan lyde sådan helt fremmed for Dansk Folkeparti, altså at tage enkeltsager op og lave lovgivning ud fra det, så det kan jo ikke være et argument i sig selv.
Her laver man en generel lovændring, der ikke er møntet på personer, men på de livssituationer, de er i, og dermed kan det vel ikke kaldes en særlov, altså når det er en generel lovændring.
Martin Henriksen (DF), 2014-01-15:
Jo, altså
, i betragtning af at det faktisk fremgår af de papirer, den skriftlige fremsættelse, som justitsministeren har sendt over til Folketinget, at der er tale om en særlig overgangsordning,
synes jeg nok, det er rimeligt at betegne det som en sådan, og når det rent faktisk også står i de lovdokumenter, der er sendt over.
Så vil jeg bare sige, at vi jo godt ved, hvad baggrunden for den her sag er, og at vi også godt ved, at lovgivningen er sådan i dag, at man godt kan få forlænget sin opholdstilladelse, selv om ægtefællen er afgået ved døden.
Det er der jo mulighed for i dag, og i langt de fleste sager, hvor ægtefællen afgår ved døden, er det jo sådan, at man faktisk får forlænget sin opholdstilladelse og får lov til at blive i Danmark.
Det, der er baggrunden for, at det er gået galt i denne konkrete sag, er jo, at regeringen har fumlet rundt i det og ikke har ønsket at finde en løsning uden at lave lovgivning.
Karen J. Klint (S), 2014-01-15:
Nu var hr. Tom Behnke jo så flink netop at stille spørgsmålet om, hvad forskellen er på en generel lov og en særlov, for jeg oplever også det her som en generel lovgivning.
Og så er der jo ikke noget forgjort i, at man så også siger, netop for at det ikke skal være en særlov, som kun er udløst af en enkelt familie, at der for andre familier, der står i en tilsvarende situation, er en overgangsordning.
Jeg mener også at kunne huske, at vi tidligere har set andre overgangsordninger.
Så jeg vil bare spørge i forhold til det, at der er sket et dødsfald, om hr. Martin Henriksen virkelig mener, at det ikke er en særlig situation, som er forskellig fra den situation, man er i, når man bliver skilt.
For der får man jo heller ikke automatisk forlænget sin opholdstilladelse.
Men er det at blive enke eller enkemand ikke noget helt specielt, som vi ikke har taget højde for i den gamle lov?
Martin Henriksen (DF), 2014-01-15:
Det står i det lovforslag, som vi behandler i dag, at den nuværende lovgivning tager højde for det.
Det står i lovforslaget på side 5.
Så det må jeg gå ud fra er rigtigt, og det er i øvrigt også rigtigt, for sådan er den eksisterende lovgivning – det ved jeg.
Så sådan er det.
Det fremgår i øvrigt også af det lovforslag, som vi behandler i dag, at det er sådan i dag, at i størstedelen af de sager, hvor en ægtefælle afgår ved døden, får de udlændinge faktisk lov til at blive i Danmark.
Det, der er sket i den her sag, er jo, at regeringen, Enhedslisten og Liberal Alliance har forringet klagemulighederne for udlændinge i de her sager.
Så man har selv forringet reglerne på det her område.
Sagen lå jo i Justitsministeriet, og ministeren havde mulighed for at gribe ind i sagen.
Så vedtog man en lovændring, mens sagen lå i Justitsministeriet, som fjernede sagen fra Justitsministeriet og lagde den over i et uafhængigt Udlændingenævn, som så gav afslag på anmodningen om forlængelse af opholdstilladelsen.
Det er jo sagen.
Så regeringen har jo forringet klagemulighederne og dermed selv bragt sig i den her situation.
Og så har vi fra Dansk Folkepartis side sagt – ud over at vi anbefalede, at man ikke forringede klagemulighederne, men det ville man så ikke høre på – at man jo skulle undersøge mulighederne for, at de kunne få en opholdstilladelse efter nogle andre bestemmelser, og det har regeringen så af uransagelige årsager nægtet.
Karen J. Klint (S), 2014-01-15:
Jeg synes, at vi indimellem skal gå ind for ret enkle regler i Danmark.
Jeg synes, det gør en meget stor forskel, når man bliver enke eller enkemand, og derfor skal man ikke igennem store ansøgningsprocedurer, hvor man så skal tage stilling til, hvor kort eller lang tid man har været her, og hvordan vilkårene er.
Martin Henriksen (DF), 2014-01-15:
Altså, i den eksisterende lovgivning tager man jo højde for den slags.
Sådan er det jo.
Og så kommer man med et lovforslag, hvor man vil give mulighed for, at flere kan få opholdstilladelse efter den bestemmelse, som allerede gælder i dag.
Det er jo sagen.
Så er sagen også den, at den pågældende sag kunne have været forhindret, hvis der havde været politisk vilje til det, hvis ministeriet havde ønsket at gribe ind, hvis den tidligere justitsminister havde ønsket at gribe ind.
Og det gjorde han så ikke.
Det kan man jo have mange og lange filosofiske diskussioner om hvorfor han ikke gjorde, men det gjorde han så ikke.
Og så bragte man sig selv i den her situation, og man kastede familien ud i en situation, som familien ikke havde haft nødig at blive kastet ud i.
Det må man jo selv ligge og rode med, men jeg synes bare, at det er en væsentlig pointe, og det vil jeg altså gerne holde fast i, at Danmark udsender børn med jævne mellemrum – det sker jo en gang imellem – og der er mange tragiske historier iblandt, for der kommer mange mennesker til Danmark, og der er mange tragiske historier ude i verden ...
Undskyld.
Og vi kan jo ikke alle sammen sige, at vi sagsbehandler deres sag, fordi vi nu er sagsbehandlere i den her sag.
Men der kommer jo et pres fra Folketinget, og det synes jeg ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-01-15:
Tak for det.
Således oplyst – det vil jeg gerne give ministeren, for jeg kan ikke huske alle de debatter, ministeren har deltaget i, men når ministeren siger det, har jeg ingen grund til at betvivle det – forstår jeg sådan set også godt det, ministeren siger om forsigtighedsprincippet.
Og med risiko for at komme galt af sted vil jeg spørge ministeren, om han mener, at man så har gjort tilstrækkeligt opmærksom på det her forsigtighedsprincip i den socialdemokratiske kommunikation udadtil i valgplakater og løfter og den slags.
Jeg mindes jo ikke, at der var sådan en varedeklaration, hvor der har stået, at det var under forudsætning af, at forsigtighedsprincippet blev overholdt.
Er ministeren enig i, at man godt kunne have gjort lidt mere ud af det?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jeg skal prøve, formand.
Jeg tør ikke lige byde ind på det konkrete eksempel med Danske Bank og udbytter, men ellers er det mit generelle indtryk, at pengeinstitutterne har styret sig med hensyn til at udbetale udbytter i den her situation.
Så vil jeg bare sige, at det ikke er sådan, at det kun er dårligt for boligejerne.
Boligejerne har jo også haft en ekstremt lav rente – og heldigvis – under det her forløb.
Den meget, meget lave rente set i forhold til bidragssatsen har jo gjort, at vi netop ikke har oplevet en meget, meget stor konkursbølge som følge af den finansielle krise.
Helt skævt har det ikke været, hvis man ser det over tid, i forhold til hvad man ellers normalt har skullet betale for realkreditlån.
Tom Behnke (KF), 2014-01-15:
Jeg vil blot høre, hvad hr. Martin Henriksen mener, når han kalder lovgivningen her for en særlov.
Hvad gør, at det er en særlov, set med hr. Martin Henriksens øjne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-15:
Det er også en af årsagerne til, at Dansk Folkeparti jo har støttet de bankpakker, der har været, også den seneste om SIFI-bankkrav osv.
Men ministeren siger selv, at det er en polstring, der skal til, og vi kan jo se, at bidragssatserne på 2 år faktisk er steget fra 3 mia. kr. til 6 mia. kr.
Det er så siden 2003.
Det er over 10 år.
Der har man valgt at sætte bidragssatserne op til 6 mia. kr. om året.
Bankerne har jo valgt at udbetale dem i udbytte til aktionærerne.
Danske Bank har jo sendt over 3 mia. kr. ud i udbytte.
Det må ministeren dog erkende.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-01-15:
Som jeg netop gjorde opmærksom på i min besvarelse af det første spørgsmål, er jeg meget optaget af, at der også kommer byudvikling i området, for så kan en station sådan set også økonomisk hænge sammen, og så giver det rigtig god mening.
Det har sådan set betydet, at vi kan skabe nogle arbejdspladser lokalt, bl.a. ved at anlægge veje, ved at sørge for, at det er lokale entreprenører, der vinder udbuddene, fordi udbuddene er af en størrelsesorden, så de kan levere.
Og i den forbindelse er jeg opmærksom på erhvervsudviklingen, og jeg er også opmærksom på, at en station vil have positive effekter.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Men det, ministeren taler om, er jo anlægsfasen, og Femern Bælt-forbindelsen skulle gerne række meget længere ud end anlægsfasen, langt ud i fremtiden.
Derfor vil man jo ved etablering af en station i Holeby virkelig kunne udnytte den her milliardinvestering, der foretages i forbindelse med Femern Bælt-forbindelsen, til også at skabe bedre vilkår for den enkelte borger i området og for erhvervslivet på Lolland.
Og som ministeren også var inde på, er Lolland jo et udsat område, hvor beskæftigelsen er lav, og hvor der etableres få nye arbejdspladser og virksomheder.
Derfor kan gode transportmuligheder styrke erhvervslivet, fordi det så bliver nemmere at tiltrække ressourcestærke ansatte til virksomhederne i området.
Derfor vil jeg spørge: Mener ministeren ikke, at Femern Bælt-forbindelsen vil kunne udnyttes bedre og til fulde, ved at der anlægges en station i Holeby?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-01-15:
Jeg er meget positivt indstillet over for at etablere en station i Holeby, hvis det samfundsøkonomisk giver mening.
Vi har lige haft Produktivitetskommissionen, der tidligere har kritiseret os for, at vi ikke har været opmærksomme på de samfundsøkonomiske effekter af det her.
Det er jeg optaget af.
Samtidig er jeg ligesom spørgeren også optaget af, at vi har nogle dele af Danmark, der trafikalt ikke er så fordelagtigt stillet som andre dele af Danmark.
Og derfor forstår jeg godt spørgerens ønske om, at jeg lige nu og her lover, at der kommer en station i Holeby.
Men jeg vil også gerne have det til at hænge sammen med, at vi netop får den her gode forbindelse og sørger for, at flest mulige mennesker vælger toget.
Det kræver også, at toget kan køre hurtigt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Der er bare et meget stort antal arbejdspladser i Københavnsområdet, som også borgere og pendlere fra Lolland benytter sig af og er ansat ved, og med en station i Holeby vil man kunne skabe en større sammenhæng og koble Lolland og Københavnsområdet tæt sammen, og det bliver på den måde nemmere at være pendler fra Lolland-Falster og i virkeligheden også omvendt, hvis man har en station i Holeby.
Det kan på den måde også tilskynde pendlere og borgere til at bosætte sig på Lolland, når de hurtigere og nemmere kan komme til København.
På den baggrund vil jeg godt spørge ministeren, om ikke en station i Holeby giver bedre transportmuligheder til København for pendlere og dermed kan bevirke og sikre en udvikling i området.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-01-15:
Jo, jeg er enig med spørgeren i, at det vil sikre udvikling i et område som Lolland, som i den grad, må man sige, har brug for yderligere vækst set i forhold til de vækstrater, der er der lige nu.
Jeg er også positivt indstillet over for etableringen af en station, hvis det samfundsøkonomisk hænger sammen og der faktisk er passagerer, der stiger på toget.
Vi har tidligere været nødt til at lukke Gedserbanen, fordi der ikke var passagerer nok, jeg tror, det var 112 passagerer i døgnet, der benyttede sig af en bane til 200 mio. kr.
Og derfor er det jo også vigtigt for os at balancere de her hensyn.
Når det er sagt, er jeg positivt indstillet over for det.
Jeg er meget optaget af, at det ikke kun er storbyerne i Danmark, der får fordele af bedre togforbindelser.
Derfor har regeringen jo også lige i går indgået et meget stort forlig på 28,5 mia. kr. med Enhedslisten og Dansk Folkeparti; vi bruger penge fra olien til at udbygge tognettet i hele Danmark, og det kommer også Sjælland til gode.
Og derfor er jeg jo ligesom spørgeren begejstret for, at vi kan skabe gode togforbindelser for danskerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-15:
Tak for det.
Er ministeren enig med statsministeren i, at »Fair Løsning« duer, som statsministeren udtalte ved sin tiltræden, eller med finansministeren, der mener, at »Fair Løsning« er katastrofalt underfinansieret, og er det på grund af loyalitetshensyn over for statsministeren, at ministeren vælger at gengive statsministerens holdning i programmet 1240K på TV 2 News den 22. november 2013 ved at påstå, at »Fair Løsning« var fuldt finansieret?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jeg er enig med statsministeren i, at den form for vækstpolitik, der ligger til grund for »Fair Løsning«, duer.
Hvis spørgeren slår op i »Fair Løsning 2020«, vil han se, at de første ord er: »Først skal vi have gang i væksten og styrke konkurrenceevnen. Uden ny vækst får vi ikke Danmark ud af krisen og ind i et nyt opsving.«
Det er lige præcis, hvad vi har gjort, og det er det, der ligger til grund for regeringens vækstpolitik.
Det er en vækstpolitik, der på en og samme gang er både ambitiøs og balanceret.
Vi har styrket rammevilkårene for virksomhederne både med en skattereform i 2012 og med »Vækstplan DK« i 2014, og vi skaber med folkeskolereformen, udspillet om erhvervsskolerne og vores ambitiøse uddannelsesmålsætninger grundlaget for, at alle danskere fremover skal have del i den økonomiske vækst.
Så ja, jeg er enig med statsministeren, og jeg har aldrig hørt, at finansministeren har sagt det, som spørgeren henviser til.
Hvis det skal uddybes, må spørgeren henvende sig til finansministeren.
Som erhvervs- og vækstminister er jeg optaget af at skabe vækst og arbejdspladser, og der er i »Fair Løsning« en lang række væksttiltag.
Der er både tiltag, der styrker væksten på kort sigt, og mere langsigtede tiltag, som øger den strukturelle vækst.
Effekten af de mange væksttiltag, der indgår i »Fair Løsning«, indgår ikke, når »Fair Løsning« bliver vurderet.
Det gør den ikke, fordi det er svært at kvantificere effekterne, men det gør jo ikke, at forslagene af den grund er dårlige.
Jeg tænker her f.eks. på ambitionen om at styrke konkurrencen, som er en del af »Fair Løsning«.
Det har vi fulgt op på med et konkurrencepolitisk udspil og kommer til at arbejde videre med, når der kommer anbefalinger fra bl.a. Produktivitetskommissionen.
Det har vi i »Fair Løsning« kaldt en strategisk erhvervspolitik, og vi har fulgt op på det med regeringens offensive erhvervspolitik, hvor vi bl.a. med nedsættelsen af vækstteams m.v. styrker vækstvilkårene for erhverv med information og international konkurrencekraft.
Så når alt det her er sagt, vil jeg sige, at arbejdsdelingen er klar.
Det er finansministeren og hans ministerium, der står for de samfundsøkonomiske konsekvensberegninger og skøn og usikkerheder i den forbindelse.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-15:
Jeg ville jo ønske, at ministeren havde læst lidt mere op fra indledningen til »Fair Løsning«, for der står, at udfordringerne er store og faldgruberne er mange, og det kan man vist roligt sige er det, som finansministeren har forholdt sig til.
For det, erhvervs- og vækstministeren siger til mig, er, at det skal jeg spørge finansministeren om.
Men det har jeg jo gjort.
Jeg har spurgt finansministeren, om finansministeren er enig med erhvervs- og vækstministeren i, at »Fair Løsning« var fuldt ud finansieret, som erhvervs- og vækstministeren påstod i programmet 1240K på TV 2 News den 22. november 2013.
Og det svar, jeg får af finansministeren, er, at han henviser til sit tidligere afgivne svar, som viser, at »Fair Løsning« er underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr.
Nu er det her ikke noget tv-program, nu svarer ministeren under ministeransvar, og så vil jeg bare gerne høre ministerens bud på, om »Fair Løsning« er fuldt ud finansieret eller er underfinansieret, som finansministeren siger, med 22-39 mia. kr.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Nu svarede jeg bare på det første spørgsmål, som spørgeren havde stillet, og så tror jeg, at hans næste spørgsmål var det, som han så kom ind på mundtligt her.
Så tillad mig bare at sige, at det, jeg svarede på først, var det spørgsmål, der var blevet stillet.
Så det er der ingen grund til at blive vred over.
Så blev der stillet spørgsmålet, hvad beregningerne bygger på i forbindelse med »Fair Løsning«.
»Fair Løsning« er et politisk udspil, som er lavet, på grundlag af at det skal være fuldt ud finansieret.
Det var den måde, det blev tilrettelagt på i sin tid, da mit parti var i opposition. Hvad angår den måde, man så laver samfundsøkonomiske konsekvensberegninger på, så ligger det bare ikke i mit ministerie, og der har spørgeren jo ret i, at det ikke er mig, som er den minister, der skal svare på, hvordan det lige præcis foregik på det tidspunkt.
Men i sin tid blev det udarbejdet på et grundlag, hvor det var fuldt ud finansieret.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-15:
Det blev udarbejdet på en måde, så det var fuldt ud finansieret, siger ministeren.
Men så er ministeren jo grundlæggende uenig med finansministeren, og det er også det, der står i mit spørgsmål.
Så anerkender erhvervs- og vækstministeren ikke finansministerens svar til Folketingets Finansudvalg om, at »Fair Løsning« var underfinansieret med mellem 22 og 39 mia. kr.
Det er bare besynderligt, at erhvervs- og vækstministeren i tv-programmer underholder med, at det tidligere forslag var fuldt finansieret, mens finansministeren i den samme regering over for Folketingets Finansudvalg siger, at det var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr.
Normalt taler man jo om, at en regering skal være et kollektiv, og at man gerne skulle få de samme svar, uanset hvem man spørger, men vil erhvervs- og vækstministeren så her i dag indrømme, at han er enig med finansministeren?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jamen det er jo meget løjerligt: På den ene side beder spørgeren mig om at forholde mig til, hvordan man konsekvensberegner tingene.
Så siger jeg, at det fungerer i regeringen på den måde, at det er Finansministeriets modelberegninger.
På den anden side spørger man om, hvad Socialdemokratiet og SF i sin tid havde af grundlag for at lave den økonomiske plan, som man gjorde.
Og der svarer jeg, at det skete på det grundlag, at den var fuldt ud finansieret.
Lad mig i tillæg til det sige, at skulle man være i tvivl om, at den var fuldt ud finansieret – altså at der var den mindste fare for, at vi ikke fik de penge i kassen, som vi rent faktisk havde budgetteret med – så havde vi jo indført et forsigtighedsprincip, som betød, at ikke en krone måtte aktiveres, før vi var sikre på, at indtjeningen kom.
Så på den måde kunne man være helt sikker på, at skulle der være usikkerheder i forhold til de skøn og det grundlag, der var i den plan, som vi i sin tid lancerede, så ville intet af det blive iværksat, før man var sikker på, at pengene kom hjem.
På den måde kunne man være helt tryg ved den plan, der i sin tid blev fremlagt.
Mads Rørvig (V), 2014-01-15:
Det vækker jo mindelser om et berømt pressemøde, der blev holdt i Irak, med en, vi kalder Komiske Ali, når ministeren sådan krampagtigt forsøger stadig væk at give en puls til »Fair Løsning«.
Nu er der jo forskel på at udtale sig i 1240K og så udtale sig hernede i Folketingssalen under ministeransvar, det skal jeg bare lige minde ministeren om, så jeg vil spørge ministeren, om ministeren helt seriøst vil gentage det, han sagde i 1240K, nemlig at »Fair Løsning« er fuldt finansieret?