runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Så må vi se, om det lykkes den her gang.
Jeg vil godt spørge ministeren, når man nu er i gang med det arbejde, hvor mange møder man har holdt i det udvalg, som ligesom skal få en afklaring på disse DRG-takster.
Hvor mange møder har der været holdt på nuværende tidspunkt?
Har der været holdt ét møde, to møder, og hvornår har de været holdt?
Det har jo lidt at gøre med kadencen i det her.
Jeg synes jo, at når ministeren allerede i juni blev klar over, at der var den der overbetaling i forhold til disse operationer, kunne man godt have ageret.
Og det er jo ikke rigtigt, når ministeren siger, at det er regionerne.
Det var jo ministerens forgænger, indenrigs og sundhedsminister Lars Løkke Rasmussen, der dikterede den aftale, som blev gældende med regionerne, der gav disse 95 pct., man diskuterer, og som også - det ligger der flere svar på - var gældende for f.eks. fedmeoperationer.
Så derfor kan disse aftaler selvfølgelig ved udløb siges op af regionerne, og heller ikke førend de udløber.
Det forudsætter, at regionerne så også gør noget for, at de udløber, for det er jo sådan set det, der er en mulighed, sådan at man ligesom kan få nogle nye aftaler.
Så håber jeg som sagt ikke, at ministeren griber ind som sidste gang, hvor det blev ministeren, der dikterede, hvad prisen skulle være.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Jeg vil spørge hr. Jonas Dahl, hvad et lille og et stort supplement er, for det er jo sådan, at det private område, når vi snakker sygehuse, udgør ca. 2 pct. Er det et stort supplement?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Jeg er da meget enig i, at man kan diskutere procentsatser.
Jeg tror, at det er meget svært at sætte procentsatser på.
Jeg synes måske ikke, at vi skal op i de her høje tocifrede tal, men jeg synes, at det vigtigste altså er at sikre, at de danske borgere får en sundhedsbehandling, der er i orden, at de får den hurtigt, og at de får den, sådan at de er tilfredse og har tillid til sundhedsvæsenet.
Det er sådan set det vigtigste for SF.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-13:
Nu kunne jeg sådan forstå lidt på hovedindholdet i ordførerens tale, at hvis det stod til SF, ville man prøve at samle alle kræfterne omkring det offentlige sygehusvæsen, og at alt omkring den private hjælp til at prøve at løse de her mange udfordringer sådan set var af det onde.
Man bekendte sig ligesom fuldstændig til den gode, gamle, kendte SF-melodi.
Fair nok, men så synes det jo at være en lille smule underligt, når man så kan konstatere, at SF jo selv tidligere - dengang SF var parlamentarisk grundlag for SR-regeringen - har været med til at beslutte, at der skulle være skattefrihed for arbejdsgiverbetalte ydelser i forbindelse med f.eks. alkoholafvænning.
Så vil ordføreren ikke ligesom bekræfte, at det virker lidt som en slingrekurs, at man prøver sådan at se på, hvor vejrhanen peger hen i dag, og at man så prøver at fange nogle nye stemninger ud fra det i stedet for at prøve at fokusere på, at der er folk, der har problemer og trænger til behandling, og at vi så selvfølgelig skal være parate med et tilbud, uanset om det så måtte være fra det offentlige eller det private?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Jeg vil absolut ikke sige, at SF har en slingrekurs på det her område.
SF har en meget lige kurs på det her område, og den går ud på at sikre, at befolkningen får den rigtige behandling hurtigst muligt.
Så vil jeg også gerne pointere i tilknytning, at det, vi er imod i forbindelse med det private, er, at man har et ideologisk korstog i gang fra den borgerlige regerings side, hvor man helt bevidst forsøger at kanalisere penge fra det offentlige system over i det private.
Der er det så, at vi fra SF's side siger: Vi synes, at det kan være o.k., at der er et privat sundhedsvæsen, men det skal i hvert fald konkurrere på lige vilkår.
Der var det gode eksempel med de her fedmeoperationer, hvor man overfinansierer den private sundhedssektor med op mod 50 pct..
Det synes vi at vi skal have kigget på.
Det skal være sådan, at der er en lige konkurrence mellem de to sektorer, både den private og den offentlige.
Så vil vi sådan set
gerne acceptere den private.
Men det er et problem, når man skaber en fuldstændig skæv konkurrencefordel, som kun tilgodeser den private sektor, og det er det, vi har imod det nuværende system.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-13:
Nu er det jo fint nok, at ordføreren også prøver at gøre tingene sådan lidt klare og stille dem lidt forenklet op, men det synes jo at være noget virkelighedsfjernt, når man ved, at det offentlige sygehusvæsen fylder langt, langt det meste, og den private sygehussektor fylder ganske lidt, men trods dette lige præcis har været i stand til at få meget for pengene og sikre, at ventelisterne jo rent faktisk er blevet forkortet ganske, ganske betragteligt i den her regerings tid.
Så er det jo sådan, at det kan undre lidt, når man så ser tilbage på, hvad det var, SF selv var med til at indføre under SR-regeringen.
Der erkendte man jo faktisk de problemer, som man selv stod med også dengang, nemlig at der f.eks. var nogle borgere, der havde brug for alkoholafvænning, og så sagde man: Fint, vi er med til så også at give skattefrihed, hvis nogen har behov for at blive afvænnet for alkohol, sådan at de ikke skal beskattes af behandlingen, hvis de gennem deres arbejdsgiver har fået stillet en sådan i udsigt.
Så det virker jo fuldstændig slingreagtigt, hvad SF står med nu og her.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det, og at man som ny ordfører ligesom skulle prøve at få lidt styr på det?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
SF's holdning har været helt klar, når det kommer til de her sundhedsforsikringer.
Vi har sådan set stemt nej.
Det gjorde vi tidligere, og det vil vi gøre igen, for vi synes, det er urimeligt, at man giver en skattefrihed for sundhedsforsikringerne, som tilgodeser en A-gruppe, som således også får en lettere adgang til sundhedsvæsenet, men ikke en B-gruppe, som derfor ikke får adgang til de her sundhedsforsikringer.
Det synes vi er bundhamrende urimeligt, det har vi sådan set ikke noget problem med at erkende, og det er sådan set udtryk for en lige linje i SF's politik.
Nu kommer hr. Erling Bonnesen så også ind på ventelisterne, men der er det jo også sådan - og det kunne man også høre tidligere i dagens debat - at ventelisterne er fra 2004-2007, og de er sådan set fuldstændig de samme.
Så det er altså ikke sådan, at den borgerlige regering, der nu har siddet i 6 år, har formået at nedbringe ventelisterne.
Det skal vi også lige huske på.
Så selv om man har bildt befolkningen ind, at den nu har fået den her behandlingsgaranti, så er det jo faktisk ikke blevet bedre, og der er ikke kommet kortere ventelister for borgerne.
Det skal man jo også huske på.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-11-13:
Jeg vil gerne kvittere for et nogenlunde udogmatisk indlæg fra SF's nye ordfører.
Det synes jeg var dejligt og befriende.
Jeg vil gerne følge op: Kan SF's ordfører bekræfte, at anerkendelsen af private sygehuse kombineret med behandlingsgarantien, altså det, der formelt hedder det udvidede frie sygehusvalg, har ført til en udvidelse af den samlede kapacitet på sygehusområdet i Danmark?
Kan vi få en klar anerkendelse af det som en kendsgerning?
Det var svært at få ud af den socialdemokratiske ordfører, men kan vi få det fra SF's ordfører, så synes jeg, vi har et grundlag at bevæge os videre på.
Jeg vil følge op med et spørgsmål efterfølgende, hvis vi bare kan få en bekræftelse af de virkelige kendsgerninger.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Hvis det så skal ske med et lille supplement fra det private sundhedsvæsen, må vi også acceptere det.
Vi er godt klar over, at vi befinder os i en situation, hvor vi mangler arbejdskraft, og vi er også godt klar over, at der desværre også er en række af de medarbejdere, der nu er på privathospitalerne, som tidligere har været i det offentlige sundhedsvæsen.
De medarbejdere bliver vi selvfølgelig nødt til udnytte endnu.
Vi så helst, at alle medarbejdere var ansat i det offentlige, men vi accepterer den situation, der er nu, og derfor accepterer vi også, at de private spiller en rolle i det danske sundhedsvæsen.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Nu har vi jo brugt formiddagen på at debattere det danske sundhedsvæsen og er lidt uenige om, hvorvidt det nu er godt eller skidt, og derfor var det jo rart at have en frokostpause, hvori der poppede en nyhedsartikel op fra Politiken med overskriften »Det danske sundhedsvæsen er det næstbedste i Europa«.
Men det, jeg gerne vil prøve at spørge SF's ordfører om, er, at jeg kan forstå, at SF er uenige i det udvidede frie valg, og man er også uenige i, at der skal være et privat supplement.
Men den tidligere hovedordfører for SF har indtil flere gange både her og ude på konferencer sagt, at SF går ind for et privat supplement i det danske sundhedsvæsen.
Så der vil jeg gerne høre, om det også gælder med den nye ordfører.
Vivi Kier (KF), 2008-11-13:
Nu var der jo flere ting i det, hr. Jens Peter Vernersen spurgte om.
Hr. Jens Peter Vernersen slog igen på den her overpris for eksempelvis fedmeoperationer.
Som konservativ synes jeg da aldrig, at vi skal betale mere for en vare, end den koster, og derfor hilser vi jo også velkommen, at vi nu får den udredning.
Set med mine konservative briller venter jeg hellere en måned eller to ekstra for at være sikker på, at det grundlag, der så kommer, er velbelyst.
For der er jo mange andre indviklede faktorer i det her spil end bare lige at kigge på, hvad en operation i det offentlige koster, og hvad den koster i det private.
Men jeg er helt åben over for, at vi én gang for alle skal have afsluttet den debat med, at vi går og tror noget, at det er en mavefornemmelse, og at man nu kan påvise, at fedmeoperationer bliver der taget en vild overpris for.
Derfor pågår det arbejde, og jeg forventer da, at ministeren, lige så snart arbejdet er færdigt og sagen undersøgt til bunds, kommer og fremlægger det for os alle sammen.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Seks kommuner er jo ikke en så stor procentdel, hvis man ser på det samlede antal kommuner; i hvert fald er det, hvis det ikke er regnet helt skævt ud, og det er det nok ikke, ca. 6 pct. Pensionister har jo heller ikke mulighed for at få det skattefradrag, fordi det er virksomhederne, der trækker det fra.
Har Dansk Folkeparti nogen overvejelser om, hvordan man sikrer, at pensionisterne kan få de sundhedsforsikringer?
Det, som fru Liselott Blixt lægger til grund, er jo, at sundhedsforsikringer åbenbart skal udbredes til hele befolkningen, men nu er det jo kun nogle grupper af mennesker, der kan trække dem fra, og har Dansk Folkeparti gjort sig nogen overvejelser i forhold til at gøre forsikringerne fradragsberettigede for andre grupper af den danske befolkning?
Og når man nu kan se, at det beløb, statskassen går glip af, sådan set er lodret stigende i disse år, har Dansk Folkeparti så gjort sig nogen overvejelser om, at man måske i stedet for kunne kanalisere de penge, som går statskassen forbi, ind i sundhedsvæsenet?
Man har sagt, at man vil styrke det offentlige sundhedsvæsen, så har Dansk Folkeparti overvejet det?
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Til det første spørgsmål: Jamen der var 6 kommuner på det tidspunkt, men der var 20, der var ved at overveje, om de skulle indføre dem, og det kan være, at halvdelen af dem allerede har tegnet dem.
Det kan vi jo ikke stå her og sige noget om, når vi ikke har nogen nye tal, men der kommer nok flere til.
Med hensyn til, hvor mange der skal have en sundhedsforsikring, er det da noget, vi hele tiden må tage under overvejelse.
I øjeblikket kan vi se, at der mangler hænder ude på arbejdsmarkedet, og derfor er det optimalt, at man som arbejdende har en sundhedsforsikring.
Vi så da gerne, at alle andre også havde en, men det er noget, man skal tage op, for hvad er den økonomiske side af det?
Og med hensyn til, hvad det koster staten, bør vi også tage med i beregningerne, hvad det giver staten, fordi folk ikke går på sygedagpenge, der ikke bliver kaldt vikarer ind osv.
Karen J. Klint (S), 2008-11-13:
Jeg synes også, det er lidt interessant at følge op på, hvad der er sandhed og virkelighed i forbindelse med effekten af sygeforsikringer, hvor meget antallet af sygedage er faldet i de firmaer, som har totaldækket deres ansatte med en sygeforsikring.
For hvis ikke det falder, er det jo noget andet, der er i gang.
Mens vi er lidt ved tallene, vil jeg sige, at jeg også synes, det er lidt interessant at se på det forslag til vedtagelse fra regeringspartiernes inklusive Dansk Folkepartis side, vi nu har fået omdelt.
Her gentager man jo det store beløb, 18 mia. kr. over 7 år, der er givet til det offentlige sygehusvæsen.
Sådan står der.
Det er i snit 2,5 mia. kr. om året.
Og hvis man så går tilbage i det regnestykke, kan man jo lige så godt påstå, at en tredjedel af det, som regeringen og Dansk Folkeparti har givet til det offentlige sygehusvæsen, er kanaliseret over i det private.
Så jeg vil spørge, om ordføreren er enig i, at sådan kan regnestykket også stilles op.
Jeg vil igen starte med at tale om effekten af sundhedsforsikringerne.
For det er vigtigt, at vi forholder os til, at de statistikker jo så skal laves og opstilles, mens tid er, for ellers har vi ikke noget grundlag at sammenligne på.
Men sygedage bliver jo talt, og når man allerede praler med, at det hjælper noget, troede jeg faktisk, at man så også havde et regnestykke, der kunne bruges til sammenligning.
Tilbage til det andet med pengene, altså de 18 mia. kr. til det offentlige sundhedsvæsen, hvorfra måske en tredjedel så er gået til det private.
Det er jo derfor, vi forfølger prisdannelsen på det private.
Det ville jo være nemt at forfølge dette, så jeg vil spørge, om Dansk Folkeparti er med på det.
Det sidste spørgsmål, jeg kan nå at stille, er, om Dansk Folkeparti vil være med til at se på pligten til at modtage patienter, for det offentlige kan jo ikke sige nej til en patient, der står i køen, men det kan privathospitalerne.
De kan jo grovsortere og endog også fintsortere i patienterne.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at pligten til at modtage patienter ville da være interessant at kigge på.
Jeg vil da godt være med til, at vi ser på, hvordan man kunne lave de ordninger.
Ja, nu er jeg nok lige hoppet af pinden, var det noget med prisdannelsen?
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Med hensyn til effekten af sundhedsforsikringer vil jeg sige, at jeg da helt bestemt synes, at vi skal se på, hvilken effekt der er, og lave de undersøgelser, men det forudsætter, at de har eksisteret i et stykke tid, for at vi kan se, om de har en virkning.
Man kan sige, at det er gået meget hurtigt med at få sundhedsforsikringer i år, så når der er gået et års tid, er jeg da sikker på, at man bør gå ind og se på, hvor meget det har hjulpet, og om det har hjulpet.
For jeg er da heller ikke bleg for at sige, at vi skal have evalueret nogle af de ting, vi sætter i gang.
Vi skal heller ikke være blege for at indrømme det, hvis vi mener, at der er noget, der har bevæget sig en anden vej end forudsat.
Det er helt sikkert.
Med hensyn til de penge, der går fra det offentlige til det private, vil jeg sige, som jeg sagde i min ordførertale, at det ikke er betingelsesløst, at det er det offentlige.
Det, der er betingelsesløst, er, at vi har patienterne i centrum, og at det er dem, der bliver behandlet.
Det vil sige, at hvis ikke det offentlige har kapacitet, køber vi den hos det private.
Sophie Løhde (V), 2008-11-13:
Nu er det jo en velkendt sag, at SF ønsker at gøre op med hele det her udvidede frie sygehusvalg og i stedet ønsker at erstatte det med, at det skal være SF og andre gode politikere, der tager stilling til, hvilke patienter der er mest syge, og hvornår de skal have lov at komme til, og hvem der skal have lov at være nederst i køen osv.
Det er jo klar tale, at man på den måde ønsker at gøre op med de grundlæggende patientrettigheder, som vi har i dag.
Det, jeg så bare undrer mig over, er, at SF jo lige her for nylig har været med til at indgå et satspuljeforlig, som betyder, at de psykiatriske patienter får ret til behandling i det private, hvis ikke det offentlige kan levere behandling inden for 2 måneder.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor man ønsker én ting inden for det somatiske sundhedsvæsen og så er af en helt anden opfattelse, når vi snakker psykiatriske patienter?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Med hensyn til det psykiatriske område skyldes det jo netop, at vi faktisk anerkender, at der også inden for psykiatrien er et behandlingsproblem, en behandlingspukkel, som den her regering heller ikke har fået gjort noget ved.
Derfor bliver vi nu nødt til at se på, om der er nogle andre ting, vi kan gøre, og derfor har man så lavet en midlertidig aftale, hvor man siger: Godt, så må vi jo se på, hvordan vi kan finde nogle fælles løsninger om det.
Det er jo også et spørgsmål om at indgå nogle kompromiser.
Det tror jeg også fru Sophie Løhde er fuldstændig klar over; det er jo det, man gør, når alle partierne skal samles om satspuljeforhandlingerne.
Med hensyn til det her med patientrettigheder synes jeg, det er rigtig interessant, at vi skal diskutere patientrettigheder, for når vi nu snakker behandlingsgaranti osv., har det jo vist sig, at man ikke har nogen chance for at leve op til den behandlingsgaranti, som regeringen prøver at bilde befolkningen ind at den har.
Det er jo ikke sådan i dag, at man bliver behandlet inden for 1 måned.
Det er jo en illusion, som man prøver at bilde befolkningen ind - at man gør det åh så godt i forhold til at leve op til den her 1-måneds-behandlingsgaranti.
Men det lykkes jo desværre alt for sjældent.
Det er i den forbindelse, vi så siger fra oppositionens side, at det skal være et lægeligt skøn, så vi sikrer os, at de mennesker, der har det største behov, kommer til hurtigst muligt.
Det skal være det lægelige skøn; det synes jeg netop meget klart er fremgået fra oppositionens side, hvorimod regeringen siger, at det er ligegyldigt, om det er en springfinger eller en kræftoperation.
Sophie Løhde (V), 2008-11-13:
Jeg vil da først og fremmest som en serviceoplysning til SF's ordfører fortælle, at satspuljeaftalen jo altså ikke er nogen midlertidig aftale om, at de psykiatriske patienter midlertidigt skal have et udvidet frit sygehusvalg.
Det er en aftale, men jeg synes da, det er interessant, hvis SF her i Folketingssalen i dag kan fortælle os andre, at den aftale, man faktisk lige har indgået, kun er noget, man vil for en kortere periode.
Når SF om nogen tid kommer eller åbenbart allerede er kommet på andre tanker, er man parat til at tage den rettighed fra de psykiatriske patienter, så hvis det offentlige ikke kan levere behandling inden for 2 måneder, jamen så har de ikke andet valg end at få lov at stå på den venteliste.
I den sammenhæng noterer jeg mig jo så også, at SF her i dag siger, at det er en illusion, at man skal have ret til og mulighed for at komme i behandling inden for 1 måned.
Det er da uambitiøst af SF, al ære og respekt.
Men betyder det så bare, at SF ikke har nogen ambitioner på sundhedsvæsenets vegne og derfor bare ønsker, at det skal hedde 2, 3, 4, 5 måneders ventetid?
Hvor lang tid mener SF at patienterne skal have lov at vente, uden at det er en illusion?
Giv mig nogle eksempler på det.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Jeg vil gerne slå fast - og det tror jeg også fru Sophie Løhde udmærket godt ved - at jeg ikke har deltaget i satspuljeforhandlingerne.
Men sådan som jeg har forstået det, er det, man har lavet, en aftale, der går til 2012, hvis jeg ikke tager helt fejl.
Jeg vil gerne korrigeres, hvis jeg tager fejl.
Med hensyn til at sige, at det her er en illusion: Nej, det, der er det vigtige, er sådan set, at vi får en behandlingsgaranti, således at befolkningen har en sikkerhed for, at det mest akutte bliver behandlet først.
Det skal altså være sådan i det danske samfund, at hvis man har en meget alvorlig lidelse, en akut lidelse, så skal man opereres med det samme, behandles med det samme, og så kan det altså godt være, at der er nogle andre operationer, som måske skal vente lidt længere.
Vivi Kier (KF), 2008-11-13:
Enhedslisten stiller i den her forespørgsel tre konkrete spørgsmål.
Det næste lyder: Hvordan vil regeringen sikre fri, lige og gratis adgang til sygehusbehandling, når sygehusene er blevet privatiseret?
Og så kunne jeg jo egentlig stoppe her.
Men jeg vil godt slå fast, at for os Konservative har et stærkt offentligt sundhedsvæsen altid været og vil altid vedblive at være kernen i vores sundhedssystem.
Den fri, lige og gratis adgang til vederlagsfri sygehusbehandling er sikret via et skattefinansieret sundhedsvæsen.
De private sygehuse er inddraget som en del af det offentlige tilbud via det udvidede frie sygehusvalg, men inddragelse af private leverandører i offentlige opgaver medfører jo ikke, at opgaven dermed privatiseres.
For os Konservative er det patienten, der skal være i fokus.
Det er den enkelte patient, vi skal sikre et offentligt betalt tilbud, så patienten kan føle den tryghed, det er, at der gives den rette behandling på det rette tidspunkt.
Og derfor skal vi som politikere til stadighed rette fokus på og optimere, modernisere, digitalisere og indrette vores sundhedsvæsen med patienten i fokus.
Denne regering har derfor også tilført det offentlige sundhedsvæsen mere end 18 milliarder siden 2001.
Derfor har denne regering også afsat 25 milliarder til investering i offentlige og moderne sygehuse.
Og når jeg nævner alt det her, er det for at sætte fokus på, at vi vil et stærkt offentligt sundhedsvæsen.
Så vil jeg godt lige runde spørgsmålet om DRG-taksterne, som har kørt i debatten hele dagen: Fra konservativ side er vi meget optaget af, at det, vi betaler for vores behandlinger og for vores sundhedsvæsen, skal være en rimelig og fair pris.
Og vi har hele tiden sagt, at vi skal gå ind og kigge nærmere på de DRG-takster, der ligger, om de er fair, gennemskuelige og forståelige.
Til allersidst vil jeg sige, at jeg har læst den her sidste nye mail, der er tikket ind, og som jeg glæder mig over, om, at det går bedre og bedre for Danmarks sundhedsvæsen.
Danmark ligger på en andenplads blandt de europæiske lande.
Så jeg vil sige, at så skidt, som nogle synes det ser ud, er det jo faktisk ikke, heller ikke set med konservative briller.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Når man nu her afslutningsvis i ordførertalen henviser til, hvad der ligger på Politikens netavis i dag, er det jo altid klogt, at man læser det hele omhyggeligt i stedet for bare sådan at løbe igennem, hvad der tidligere er blevet sagt af fru Birgitte Josefsen.
Der står, at danskerne modtager en fremragende primær sundhedspleje, altså hos de almindelige praktiserende læger, men at der er et problem.
Danmark skal gøre noget ved ventelisterne, og der skal være direkte adgang til speciallæger.
Derudover er det et problem, at der i Danmark er så stor modvilje mod at give patienter mulighed for at vælge sundhedsydelser i andre lande.
Netop det problem, som her beskrives på Politiken netavis, er det, som vi har diskuteret i formiddags, nemlig at vi altså har ventelister, der er helt uacceptable, og at der overhovedet ikke er sket en nedgang.
Det er gang på gang blevet fremført, og det er jo ikke bare noget, der fremføres, det dokumenteres af Sundhedsstyrelsen i deres egne ventetidsoversigter.
Vivi Kier (KF), 2008-11-13:
Jamen at der er ventelister er altid rigtig, rigtig træls for den enkelte patient.
Uanset hvad man måtte fejle, vil man altid meget gerne hurtigt til.
Det er dog et faktum, at vi får opereret og behandlet flere og flere patienter.
Ja, vi har stadig væk ventelister, og det er ærgerligt.
Kan vi ikke lige få et par dage, det går godt nok hurtigt, siger de.
Så svaret er, at vi til stadighed skal arbejde på at nedbringe ventelisterne, men først og fremmest skal vi arbejde på at få gjort en forebyggende indsats, så vi undgår, at så mange mennesker skal igennem hospitalsvæsenet.