Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Tak for det.
Internettet kom til allerede i 1960'erne til brug i det amerikanske forsvar.
Det var dog først op igennem 1980'erne og 1990'erne, at internettet mere og mere blev en del af almindelige borgeres liv.
I dag kan de færreste vel nærmest undvære internettet.
Danskerne er blevet meget aktive brugere; ni ud af ti danskere har internet i hjemmet, de fleste bruger nettet dagligt eller næsten dagligt.
I gennemsnit bruger danskerne 1½ time om dagen på internettet, og det øges endda til 2 timer dagligt hos den yngre del af befolkningen.
Derudover har 98 pct. af virksomhederne i Danmark adgang til internettet.
Internettet er vækstlokomotiv, og det er umuligt at stoppe, vi kan derfor lige så godt indløse vores billet og hoppe ombord.
Her handler det om at finde den bedst mulige udsigt og måske endda være med til at bestemme, hvor toget kører hen.
Digitaliseringen skaber vækst og innovation, både i den private og i den offentlige sektor.
Danmark har brug for at få sat gang i økonomien.
Vi har i år haft en lav produktivitet, men den digitale vækst kan være med til at sætte produktiviteten op i et højere gear.
En undersøgelse fra konsulenthuset Boston Consulting Group viser, at internetøkonomiens bidrag til dansk økonomi vil stige fra 5,8 pct. af bruttonationalproduktet i 2010 til 7,3 pct. af bruttonationalproduktet i 2015.
Fundamentet bag digital vækst er en god bredbåndsforbindelse.
Det virker derfor umiddelbart, som om vi har fundet en god udsigt i toget, hvor vi kan få lov til at bestemme destinationen.
Men det er desværre ikke helt tilfældet, hvis vi kigger nærmere på det.
Den danske bredbåndsudbredelse er delvis gået i stå på et helt afgørende punkt, nemlig i forhold til at uploade data.
Vi har brug for, at regeringen sætter nogle højere ambitioner for det danske digitale samfund, ellers risikerer vores bredbåndsplan at blive overhalet af virkeligheden.
Downloadhastighederne er steget støt gennem årene, hvilket betyder, at hastigheden for at modtage digitalt indhold er i top, men desværre er uploadhastighederne ikke fulgt med i samme tempo, og resultatet er, at danskerne ikke kan sende digitalt indhold i samme hastighed, som de kan modtage.
En undersøgelse fra Dansk Energi viser, at to ud af tre danskere mener, at en høj uploadhastighed er vigtig for dem.
Den aktive deltagelse forudsætter dog ikke bare, at danskerne kan downloade filer, men også i høj grad, at de kan uploade filer.
Det handler om at kunne sende data lige hurtigt i begge retninger frem for kun at være begrænset af at kunne modtage data.
Vi ved, vi mangler og kommer til at mangle personale på velfærds- og sundhedsområdet, og en løsning her er bl.a. videokonsultationer.
Det virker måske en smule upersonligt, men hvis vi har en høj uploadhastighed, kan man faktisk have oplevelsen af, at man befinder sig i samme rum.
Tal fra Danmarks Statistik viser også, at brugen af videomøder inden for det offentlige er stigende.
I 2011 brugte 64 pct. af offentlige myndigheder videomøder, hvorimod det i 2010 kun var 44 pct.
Fremover vil der også være flere, som anvender cloud computing, dvs. et abonnement på en it-service, som leveres og benyttes via internettet.
Det kræver på sigt meget højere bredbåndsforbindelser end regeringens målsætninger på 100 Mb.
Det nytter heller ikke, at regeringen forholder sig neutral til, om vi skal have fiber- eller kobberforbindelse.
Hvis vi skal kunne følge med den teknologiske udvikling, f.eks. cloud computing, kan vi være nødt til at omlægge bredbåndsforbindelsen til fiberkabler over hele Danmark.
Kobberforbindelsen har snart nået sin grænse for datatrafik, og vi bliver derfor nødt til at undersøge alternativerne, f.eks. i form af fiberforbindelse.
Vi skal have bredbåndsforbindelser, der også kan rumme virksomheder med avancerede it-teknologier.
Selv om vi i dag befinder os i en situation, hvor der er et større udbud af højhastighedsbredbånd, end der efterspørges, skal vi selvfølgelig også gøre os klar til fremtiden.
Som før nævnt har Boston Consulting Group vurderet, at internetøkonomiens bidrag til dansk økonomi kan stige fra 5,8 pct. i 2010 til 7,3 pct. i 2015.
De vurderer yderligere, at tallet, hvis vi får et bredt internet ud til hele landet, kan stige til 10 pct. af bruttonationalproduktet i 2015 svarende til 200 mia. kr. Som det ser ud lige nu, har vi nemlig skabt et A- og et B-Danmark, og mange vil tro, at det er hovedstaden og kommunerne omkring, som er på A-holdet, men nej, det er faktisk mange vestjyske kommuner, som kan tilbyde en høj internetforbindelse.
Det betyder, at it-tunge virksomheder har bedre vilkår i f.eks. Limfjordskommunerne end i København.
Det er selvfølgelig positivt for at skabe arbejdspladser i de mere tyndtbefolkede egne af Danmark, men en ringe bredbåndshastighed i København fører til, at den generelle vækst i internetøkonomien bliver holdt tilbage.
Et eksempel på en kommune, som har valgt at tage kampen op i håb om at trække arbejde til byen, er Varde.
Lokale erhvervsdrivende har indgået et samarbejde med et elselskab, hvor de har gravet fiberkabler ned i jorden.
Formålet er selvfølgelig at trække it-tunge virksomheder til Varde.
Men det er dog et forsøg på at skabe arbejdspladser i yderområderne, hvilket er meget positivt i forhold til at skabe vækst i dansk økonomi.
McKinsey Global Institute vurderer, at internettet genererer ekstra arbejdspladser svarende til 2,6 stillinger for hver stilling, der bliver nedlagt som følge af effektiviseringer.
Hvis vi vil opnå sådanne gevinster, bliver vi dog nødt til at sætte barrieren højere, end hvad regeringen har sat som mål i 2020.
For det første satser regeringen ifølge sin strategi kun på højere hastigheder for at downloade filer, men for at vi skal kunne følge med den globale digitale udvikling, er det helt essentielt, at vi også får højere hastigheder for upload af filer.
For det andet skal vi undersøge muligheden for at omlægge kobberkabler til fiberkabler.
For det tredje skal vi sikre, at den hurtige bredbåndsforbindelse dækker hele Danmark.
Lad mig runde af med at nævne mobildækningen i Danmark.
Vi ser jo en masse grafer og tal på, at vi er det land i verden med den bedste mobildækning, men det hjælper bare ikke dem, man lytter til, når man er ude i landet uden for Christiansborgs mure, og som gang på gang nævner problemerne med dårlig mobildækning.
Så en bøn til, at vi kan arbejde for også at udbrede mobildækningen, så den kommer helt ud til vandkanten i alle egne af Danmark.
Lige præcis ændringer er netop nøgleordet, når vi taler om digital udvikling.
Det går utrolig stærkt, specielt på det her område.
Cloud computing, som hr. Dennis Flydtkjær også er inde på, kommer til at betyde mere og mere, ikke kun for private forbrugere, som har mailtjenester, billeder og alt muligt andet, men simpelt hen også for private firmaer og offentlige institutioner, der tager det, man tidligere har haft liggende in-house, og smækker op i skyen for at udnytte gevinsterne.
Så det er jo noget, vi er nødt til at tage bestik af fremadrettet, og der er oploadhastigheden helt essentiel for netop at få cloud computing til at fungere.