runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-19:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her forespørgselsdebat, for det er et vigtigt, og det er et meget væsentligt emne.
Det, at vi alle sammen er enige om den tekst, vi nu står med, synes jeg er meget positivt, og det er også noget, der virkelig peger fremad i forhold til at kunne udøve en bedre indsats for de mennesker, den her forespørgselsdebat drejer sig om.
Vi er enige – det var vi også forleden dag med hensyn til at styrke indsatsen for veteranerne – om, at vi helt generelt skal styrke indsatsen for dem, som lider af posttraumatisk stress-syndrom.
Sundhedsministeren siger, at vi skal blive bedre, jeg er meget enig, og socialministeren taler om, at der skal være et bedre samarbejde, en bedre sammenhæng mellem tilbuddene.
Der er nok at tage fat på, og jeg venter med spænding på at se, hvad der kommer fra det her psykiatriudvalg, som skal komme med en lang række anbefalinger.
Jeg håber rigtig meget, at de anbefalinger, som kommer fra udvalget, vil være med til at binde alle tilbud langt bedre sammen, ikke kun inden for sundhedsvæsenet, men også de tilbud, der er i kommunerne, for det vil helt klart betyde alverden for mange af de mennesker, som lider af PTSD.
Vi har en tekst, som vi alle sammen er enige om.
Der er kommet mange gode ting frem i forespørgselsdebatten, og jeg glæder mig ved, at vi er enige på det her område.
Liselott Blixt (DF), 2013-04-19:
Altså, vi kan jo sige, at debat har der ikke været så meget af.
Hvis der er nogen, der lytter til det, kan de også høre, at det jo ikke er, fordi vi er uenige om, at der skal ske noget på området.
Jeg synes, det er rigtig rart, at vi har to ministre, som brænder for det her område, og som måske også vil være med til at sikre, at vi kommer ud i yderste led, så vi ikke hører historier som dem, fru Karen J. Klint fortalte, hvor man går med det i flere år.
Det koster utrolig megen livskvalitet, men det koster også en masse samfundsressourcer, også økonomiske ressourcer, hvis ikke vi behandler folk ordentligt.
Det skal vi selvfølgelig på alle områder, men jeg synes netop, at det her område har været vigtigt, fordi det har været lidt glemt.
Det har været noget, man ikke talte om, medmindre man enten var veteran eller flygtning.
Og der synes jeg, at vi skylder mange af de mennesker, der udfører et stort stykke arbejde i Danmark, eller som vokser op med vold og ikke får den hjælp i det danske samfund, som de burde, at gøre noget.
Men jeg takker meget for, at alle er sluttet op om det, og jeg synes, det bliver spændende at arbejde videre med.
Desværre betyder det også for en masse mennesker, at de nu skal til at lide af deres allergier.
Høfeber og astma er de to former for allergi, der langt overvejende fylder allergibilledet.
Når man begynder at få nogle symptomer, så gælder det om at blive udredt.
Praktiserende læger kan tage sig af en stor del af de almindelige allergisymptomer, men vi kan se flere steder i det ganske land, at der er store problemer med at få en ordentlig udredning, der sikrer den rigtige behandling, der betyder, at man kan få en bedre livskvalitet, og som sikrer, at man ikke har de mange dage med nedsat energi til arbejdet samt de mange sygedage, som man bliver nødt til at afholde på grund af allergien.
I dag er man heldig, hvis man bor i Region Syddanmark, for der er den maksimale ventetid 20 uger, men hvis man bor i Region Nordjylland, skal man vente 100 uger længere; de har nemlig 120 ugers ventetid.
I Dansk Folkeparti er vi bekymrede, når vi ser, at flere og flere får allergi, færre og færre læger får et speciale, der gør, at de har en viden til at udrede patienterne ordentligt, og det koster for såvel livskvaliteten som for samfundsøkonomien.
Derfor har vi stillet denne forespørgsel.
Vi mener, det er vigtigt, at vi tager det alvorligt, og at vi sikrer borgerne en hurtig udredning og en bedre behandling, sikrer, at alle regioner ser det som en forpligtelse at uddanne læger og dele viden, så alle, uanset hvor de bor, kan få en hurtig udredning samt en professionel behandling.
Stine Brix (EL), 2013-04-19:
Så kan jeg jo bekræfte, at vi gerne bakker op om teksten.
Jeg skrev mig egentlig på til en kort bemærkning, fordi ordføreren tidligere efterlyste lidt debat, og det vil jeg gerne være med til.
Jeg bemærkede, at ordføreren talte om den viden, vi har, om, hvordan vi kan forebygge allergi.
En af de ting, jeg har bidt mærke i, og som vi faktisk ved at man kan gøre for at forebygge især astma, er med hensyn til passiv rygning.
Vi ved, at de børn, der bliver udsat for passiv rygning, har dobbelt så stor risiko for at få astma som de børn, der ikke gør.
Hvordan kan det være?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat, og tak til sundhedsministeren for hendes redegørelse.
Flere ordførere har peget på de initiativer, som allerede er sat i gang, og der er ikke nogen tvivl om, at allergi er et problem for rigtig mange danskere – op imod 1 mio. danskere har allergi.
Men heldigvis sker der også medicinske fremskridt på det her område.
F.eks. har det danske medicinfirma, ALK, udviklet en pille, som for øjeblikket bliver testet i seks europæiske lande.
Den her pille betyder, at allergikere ikke behøver at tage fri fra arbejde længere.
Mange allergikere tager i dag fri hver sjette uge for at tage til en læge eller en speciallæge for at få en indsprøjtning.
Pointen er altså, at der sker medicinske fremskridt, og at det her problem nok ikke vil blive løst herindefra, men vil blive løst ude i civilsamfundet.
Det er jo glædeligt, at rigtig mange mennesker – millioner af mennesker verden over – i de her år langsomt, men sikkert, bliver løftet ud af fattigdom.
Det betyder, at markedet for allergimedicin bliver større, at der vil blive investeret mere, og jeg tror sådan set, at løsningen vil komme derfra og måske i mindre grad fra, hvad vi vedtager og beslutter herinde.
Men til trods for det er det selvfølgelig vigtigt, at vi har fokus på det her område – tak.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-19:
Det er ved at blive en vane, at hver gang vi går på talerstolen i dag, skal vi lige sige tak til Dansk Folkeparti, og jeg vil også som den næste her i rækken sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat om allergi.
Allergi er jo sådan set en folkesygdom; hver femte dansker lider af en eller anden form for allergi.
Og vi kan også godt se, at det er i kraftig stigning verden over, ikke kun i Danmark, men verden over.
Men vi må bare erkende, at vi begynder nu at kunne se resultaterne af den måde, vi lever på, for allergi er jo meget hæmmende for den enkelte person; ja, fødevareallergi kan jo faktisk være direkte livstruende for den enkelte.
Men også hudallergi kan jo være meget irriterende og også faktisk være en faktor, som gør, at man føler sig lidt marginaliseret, fordi man ikke har lyst til at komme ud og vise nogle bare arme eller noget andet i den stil.
Også parfumeallergi kan i den grad genere, når man er sammen med andre mennesker.
I det hele taget er rækken af allergiformer og det, man nu bliver påvirket af, meget, meget lang, men det er også vigtigt at holde sig for øje, at allergi og allergiske sygdomme jo ikke kun er noget, som er et problem for dem, det rammer; det er også i høj grad et samfundsproblem, vi har at gøre med, bl.a. fordi de allergiske sygdomme er livslange, og også fordi vi simpelt hen kan se, at det er med til at give rigtig meget fravær.
Når ca. 1 mio. danskere lider af allergi – Astma-Allergi Danmark har jo været ude at sige, at allergi kan give 1-2 ekstra sygedage pr. person om året – så har vi faktisk at gøre med 1-2 mio. ekstra årlige sygedage.
Det siger jo sig selv, at det er rigtig mange penge, vi har at gøre med her.
Der er brug for en styrket indsats, og der er brug for, at den nyeste viden kommer i spil.
Der er også brug for et bedre samarbejde mellem de forskellige aktører inden for sundhedsområdet, ligesom der er brug for – uanset hvor man bor i landet – at der også er adgang til den bedst mulige viden inden for området.
Det er nogle af de ting, som står i den her tekst til forslag til vedtagelse, som er blevet læst op af ordføreren for Dansk Folkeparti.
Det er en god tekst, og vi kan med glæde støtte den.
Stine Brix (EL), 2013-04-19:
Ordføreren refererer til udtrykket sådan er det jo, og det blev ganske rigtigt brugt i en helt anden sammenhæng.
Det handlede om de mange tusinde danskere, som mister deres dagpenge.
Det kan de jo takke Dansk Folkeparti for.
Enhedslisten er jo ikke et af de partier, som gladelig springer til, hver gang EU siger, at vi skal slå hælene sammen og implementere præcis den lovgivning, som EU dikterer.
Vi kigger altid på, om en lovgivning er fornuftig, om den fremmer beskyttelsen af naturen, om den fremmer beskyttelsen af forbrugerne, eller om den fremmer arbejdstagernes rettigheder, før vi stemmer for.
Så det var mere en kommentar til Venstre, som jo står bag de her beslutningsforslag, eller man kan sige, at det var et spørgsmål: Når man ønsker et regelstop i 3 år, hvordan forholder man sig så til, at EU kommer med rigtig meget lovgivning på det her område?
Så vil jeg også sige, at et regelstop på 3 år eller en udskydelse af implementering af regler jo sådan set også forhindrer, at man kan indføre forbedringer for erhvervslivet, hvis man skal tage det bogstaveligt.
For ikke så længe siden var Enhedslisten med til at afskaffe fedtafgiften, som den tidligere regering indførte.
Skulle man så også vente med det, til man kom til den dato, hvor man måtte lade ny lovgivning gælde fra, eller skulle man lade være med det, fordi der var 3 år til, at man måtte indføre nye regler?
Altså, jeg synes, at det er en meget, meget firkantet tilgang til regulering, og jeg tror faktisk, at det er til alles fordel, at vi kan agere fleksibelt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Nu har ordføreren flere gange nævnt noget med 3 år.
Altså, det handler om et andet beslutningsforslag, vil jeg bare lige sige til ordføreren.
Det er B 46, som handler om noget med 3 års implementering.
Det her er B 45, kan jeg sige, hvis ordføreren skulle være i tvivl.
Vi er ikke kommet til det andet punkt endnu.
Så vil jeg gerne sige noget til det, ordføreren siger om dagpengene, nemlig at det er Dansk Folkepartis skyld, at folk har mistet deres dagpenge.
Der håber jeg bare at ordføreren trods alt har lidt hukommelse tilbage, med hensyn til hvad der egentlig var fremme i finanslovsdebatten i 2013, hvor vi jo netop foreslog en forlængelse af dagpengeperioden for de her personer.
Men det kunne Enhedslisten ikke få med i den finanslovsaftale, man lavede med regeringen.
Det er jo den skinbarlige sandhed.
Det er jo sandheden.
Vi rakte faktisk hånden frem og sagde, at vi gerne ville være med til en forlængelse af dagpengeperioden, fordi vi kunne se, at tallene ikke var gået i den retning, man forventede, med hensyn til antallet af ledige i Danmark.
Det synes jeg måske lige at ordføreren skulle have med i sin erindring.
Stine Brix (EL), 2013-04-19:
Altså, sandheden er jo den, at det var Dansk Folkeparti, som fandt på at forringe dagpengesystemet, og at det var Dansk Folkeparti, som lagde de afgørende stemmer til, at vi i dag har et markant forringet dagpengesystem og dermed faktisk svækker noget af det, som har været en af Danmarks konkurrencefordele, nemlig at vi har haft et fleksibelt arbejdsmarked, hvor der også var en vis sikkerhed.
Det bliver så endnu mere absurd , når man tænker på, hvad det var, Dansk Folkeparti fik for at forringe dagpengeperioden og i øvrigt også efterlønnen.
Det var en grænsebom.
Jeg synes godt nok, at det at tale om, at jeg skulle lide af hukommelsestab, er lidt langt ude i den her sammenhæng.
Jeg må så sige, at ordføreren jo har ret i, at jeg også henviser til nogle af de beslutningsforslag, som er på senere.
Som jeg startede med at sige, ville jeg kommentere den samlet.
Jeg synes, at der ligger den samme tankegang i dem, nemlig at regulering som sådan skulle være noget dårligt, og det er jeg ikke enig i.
Tværtimod kan regulering være til fordel ikke alene for samfundet, men sådan set også for erhvervslivet, når det er noget, der skaber nogle vilkår for erhvervslivet, som fremmer deres konkurrenceevne.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
Jeg tror, at de fleste vil anerkende, at Danmark er udfordret, når det kommer til økonomisk vækst.
Vi har udsigt til en meget, meget lav økonomisk vækst frem mod 2030 – en lavere økonomisk vækst end i de lande, der omgiver os.
Det giver jo nogle konkrete udfordringer for mennesker i det her land.
For det første vil danskere ikke i lige så høj grad få del i den velstandsforøgelse, som borgere får i andre lande.
For det andet svækkes det offentliges mulighed for at levere service af høj kvalitet og give behandling af høj kvalitet, hvis vi ikke får del i den velstandsudvikling, som andre lande får del i.
Anerkender ordføreren og Enhedslisten ikke det simple faktum, som er velbelyst, at reformer af arbejdsmarkedet, som øger arbejdsstyrken, altså reformer, som øger arbejdsudbuddet – f.eks. ved at mindske dagpengeperioden, med reformer af efterlønnen og sygedagpengene – er med til at skabe økonomisk vækst, fordi det faktisk øger beskæftigelsen?
Stine Brix (EL), 2013-04-19:
Jeg mener, at det, der er fuldstændig afgørende for de mange mennesker, som lige nu dratter ud af dagpengesystemet – altså de mennesker, der er arbejdsløse – er, at vi her i Folketinget, men også i kommuner og regioner, hvor man har mulighed for at agere, er med til at skabe arbejdspladser, så de får en chance for at vise, hvad de duer til, så de får en chance for at bidrage til samfundet.
Den tankegang, der ligger i regeringens reformer og i de reformer, som Liberal Alliance også taler for, kunne vi senest se i går med kontanthjælpsreformen, hvor der nærmest ordret står, at når vi tager penge fra kontanthjælpsmodtagerne, mindsker vi automatisk ungdomsarbejdsløsheden.
Hvordan i alverden kan det være, at når man tager penge fra kontanthjælpsmodtagerne, kommer der automatisk nye job?
Jeg deler ikke den opfattelse, og jeg tror sådan set på, at vi kunne hjælpe nogle af de mennesker, der rigtig gerne vil have et job, langt mere ved f.eks. at give kommunerne mulighed for at bruge de penge, som de har på kistebunden, til at sætte gang i nye byggerier.
Det ville da med det samme skabe nye job f.eks. for de håndværkerfirmaer, som vi har rundtomkring i landet.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
Men det vil sige, at Enhedslistens idé om økonomisk vækst er, at det er staten, der skal bruge penge.
Og hvis man har en tro på, at vi politikere herinde skulle være bedre til at bruge pengene på en måde, så de skaber økonomisk vækst, end de mennesker ude i samfundet, der gennem de mange valg, de tager hver eneste dag, er med til at skabe arbejdspladser og er med til at sikre, at de ressourcer, der er i samfundet, bliver brugt mest effektivt, kan man måske godt følge Enhedslistens tankegang.
Jeg har bare meget svært ved at se nogen som helst historisk dokumentation for, at økonomisk vækst skabes ved at have en meget stor offentlig sektor og et meget højt skattetryk.
Der er en helt, helt klar sammenhæng mellem den offentlige sektors størrelse både i Danmark og i andre lande og den økonomiske vækst: Jo større den offentlige sektor er blevet, jo mere staten fylder i den samlede økonomi, jo mindre bliver den økonomiske vækst i samfundet.
Det er uden for enhver tvivl, og det er vist empirisk.
Så hvis man ønsker at skabe økonomisk vækst, så kommer man ikke uden om at se på den offentlige sektors størrelse og på, hvor mange mennesker der er på overførselsindkomst.
Der har vi en rekord, og det er derfor, at vi har udsigt til så lav økonomisk vækst i det danske samfund.
Stine Brix (EL), 2013-04-19:
Det var utrolig mange ting på en gang.
Jeg tror ikke, at jeg kan nå at kommentere det hele.
Jeg er simpelt hen ikke enig med ordføreren i, at den offentlige sektor, stat, kommuner og regioner, ikke har en positiv rolle at spille.
Hvis vi kigger på et samfund som det danske eller på vores nordiske naboer, er det, man kan se, jo fuldstændig det modsatte af, hvad ordføreren siger.
Det er lande, der har en stor stat, altså en stor velfærdsstat, men som alligevel har en af verdens højeste beskæftigelsesfrekvenser, og det er nogle af verdens rigeste lande.
Så jeg kan ikke følge det, ordføreren siger.
Det er også det, vi går ud og køber, der er med til at skabe en efterspørgsel.
Men den offentlige sektor – altså indkøb i kommuner, regioner og stat – er jo samlet set blandt de absolut største efterspørgere i Danmark, og når man fra regeringens og højrefløjens side går ind og lægger en så kraftig dæmper på væksten i det offentlige forbrug, kommer det selvfølgelig også til at påvirke alle de private virksomheder, som afsætter varer til den offentlige sektor.
Der er et kompliceret samspil mellem den offentlige sektor og den private sektor i Danmark og en gensidig afhængighed.
Jeg kan simpelt hen ikke følge, at vi, hvis man skærer kraftigt ned på den offentlige sektor, kommer til at se en kraftig opblomstring i den private sektor.
Tværtimod kan en kraftig nedskæring i den offentlige sektor også hæmme væksten i den private sektor.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
Tusind tak.
Jeg kan nok ikke lade være med lige at komme med en kommentar til Enhedslisten.
Danmark har været et rigt land i mange årtier.
Faktisk er vi blevet relativt fattigere, i takt med at vi har opbygget en meget stor offentlig sektor.
I 1960 var Danmark verdens femte rigeste land, nu er vi ude af topti.
Det er jo godt, at vi stadig væk er et rigt land, det er bare forkert at komme til den konklusion, at det er den store offentlige sektor, der har gjort Danmark rigere.
Det er der simpelt hen ikke belæg for at sige.
Det var det, jeg lige skulle af med.
Så vil jeg gerne holde en tale på vegne af vores ordfører, fru Mette Bock, som desværre ikke kunne være her i dag.
Forslaget her vil sikre, at vi ikke indfører lovgivning, der er overdreven restriktiv og hæmmer dansk konkurrenceevne unødigt.
Danske virksomheders mulighed for at konkurrere på rimelige vilkår bør have en meget central plads i dansk politik i disse år, da dansk økonomi på mange måder er presset.
Danmark har den lidet flatterende ære at indtage en suveræn førsteplads, hvad angår skatte- og afgiftstryk i EU.
Derfor er det helt på sin plads at sætte fokus på de vilkår, vi tilbyder danske virksomheder, for dermed at sikre, at vi ikke falder længere tilbage i konkurrencen om vækst og arbejdspladser.
Det er altid en forbedring, når Folketinget kan tage stilling på et mere oplyst grundlag, og de oplysninger, man ønsker i dette forslag, er helt essentielle.
Derfor kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Jeg kom til at tænke lidt på økonomi- og indenrigsministerens kommentar tidligere på året om, at sådan er det jo.
Det var så vedrørende en helt anden sag; det var en anden sag, hvor folk blev ramt på pengepungen herhjemme.
Men jeg synes også, at ordføreren i sin tale var lidt inde på, at sådan er det jo; der kommer nye regler og forordninger, og det med EU kan man jo nok ikke gøre så meget ved.
Der var sådan lidt en trækken på skuldrene over det, man sagde, at det var der ikke så meget at gøre ved.
Men anerkender Enhedslisten ikke, at der faktisk er noget at gøre ved det her?
For mange steder har man jo kunnet se, at Danmark overimplementerer, og at vi er dem i EU, som er allerlængst fremme i skoene med hensyn til at implementere ny EU-lovgivning.
Alene i 2012 blev der vedtaget nye love og bekendtgørelser på det her område i 1.278 tilfælde her i Danmark.
Det er jo så noget, som gør, at erhvervslivets ledere, virksomhedsejere osv. skal ind at se på, hvad de her nye bekendtgørelser, de her nye lovkrav osv. betyder for deres virksomhed og for deres branche.
I England har man valgt at sige: One in, one out.
Det betyder jo, at hver gang der kommer en ny administrativ byrde på erhvervslivet, så skal der også fjernes en, og det har faktisk betydet, at man i Storbritannien har lavet administrative lettelser for det, der svarer til 26 mia. kr. om året.
Det er ifølge deres egne nøgletal, man er kommet frem til det.
Hvis man konverterede det til danske standarder, ville det betyde, at vi kunne spare omkring 3 mia. kr. i administrative byrder, hvis vi havde den samme interesse i ikke at overimplementere, ikke at overregulere og ikke hele tiden at komme med nye bekendtgørelser og ikke altid at gå forrest, når det gælder om at være duks i EU.
Anerkender ordføreren ikke, at der kunne være en idé i at se på det her til gavn for konkurrenceevnen og til gavn for de danske arbejdspladser?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-19:
Jeg skal beklage, at jeg ikke var her til tiden, og så skal jeg huske at sige, at jeg er her i stedet for SF's erhvervsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, og skal holde talen på vegne af hende.
Jeg vil gerne sige, at man må kvittere for, at Venstre og Konservative med det her forslag trods alt er begyndt at ville tage bedre vare på Danmarks konkurrenceevne, for som bekendt blev konkurrenceevnen kun dårligere og dårligere under den tidligere regering.
Det er en udvikling, som den nuværende regering kæmper for at få vendt, så vi kan få skaffet flere job i den private sektor.
Der skal derfor ikke herske tvivl om, at regeringen er meget optaget af at få styrket konkurrenceevnen, så vi kan sikre en ordentlig velfærd også på lang sigt.
Når det er sagt, så er det her ikke et forslag, som er vejen frem.
For det første er det vanskeligt at opgøre, hvad en specifik regel betyder for konkurrenceevnen, og for det andet er det meget svært at sammenligne betydningen af specifik regulering direkte på tværs af forskellige lande, som kan have indrettet deres samfund på forskellige måder.
Hertil kommer, at det vil være ressourcekrævende at foretage nabotjek på den måde, som der er lagt op til i forslaget.
Derudover tager vi allerede højde for problemstillingen i dag, idet myndighederne som et generelt princip forud for udarbejdelsen af en ny lovgivning eller anden regulering bør undersøge, om der er relevante erfaringer fra andre lande, som man med fordel kan lade sig inspirere af.
I stedet er vejen frem
en tæt dialog mellem de danske myndigheder og erhvervsdrivende.
Det er de danske virksomheder, som ved, hvad der har betydning for konkurrenceevnen og dermed muligheden for at afsætte deres produkter.
Det har hverken de svenske eller tyske myndigheder en bedre viden om.
Regeringen har bl.a. nedsat et virksomhedsforum for enklere regler.
Vi skal afdække nye områder, der kan afbureaukratiseres for at gøre det enklere at drive virksomhed.
Virksomhederne skal bruge deres tid på at drive forretning og ikke på unødvendigt administrativt arbejde.
Derfor tager vi bl.a. dialogen med erhvervslivet i Virksomhedsforum, hvor problematikken også har været vendt i forhold til implementeringen af EU-reguleringer.
Omkostningerne ved at gennemføre forslaget står samlet set ikke mål med resultaterne, og SF kan derfor ikke støtte forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2013-04-19:
Det var lige det, jeg regnede med, og når nu alle andre siger tak, vil jeg da også skynde mig at sige tak, for der er kommet rigtig mange gode taler frem i dag – først og fremmest om, hvad det er, vi gør, og at vi har fokus på det.
Har vi brug for et i hver region, eller hvordan kunne man gøre det?
Det kunne da være vigtigt at se på som sundhedsminister.
Jeg synes også, det var rigtig spændende at høre det, som fru Sophie Hæstorp Andersen sagde om den hurtige adgang til ambulatorier, altså at man kunne komme og blive testet med det samme.
Det var ønskværdigt, at man kunne det, i stedet for at man hver gang skal tage fri en dag fra arbejde og bruge noget tid på det, køre langt, eller hvad man nu gør.
Vi hørte også SF's ordfører fortælle om netop det her med at have prøvet det selv, altså den manglende koordination, og der vil jeg sige, at noget af det, vi hørte, slog hovedet på sømmet i forhold til de problemstillinger, vi ser, og det er jo de ting, vi skal have rettet op på.
Så jeg synes, der er kommet rigtig mange gode ting frem om, at vi skal have mere forskning og viden; vi skal sikre, at vi ved, hvad det er, vi foretager os, og hvilken livsstil, man skal have, for det er i bund og grund meget af det, det handler om.
Jeg takker mange gange for debatten og for, at alle slutter op om forslaget.