runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2014-11-12:
Jeg synes, det er fremragende, at der er elever, der vælger at lave andre typer af dagsværk.
For det viser jo netop, at de også går ind og tager ansvar og altså ser sig selv i forhold til en global omverden.
Men jeg vil godt understrege, at der er ingen elever, ingen elever, der kan tvinges til at deltage i Operation Dagsværk.
Det sidste, jeg bare vil informere om, er, at de dagsværksprojekter, der kan få støtte, skal være nogle, som lever op til de regler, der gælder for at kunne ansøge om ulandsmidler – altså for at man overhovedet kan have dem med.
Så man kan ikke lave Operation Dagsværk for hvad som helst.
Det er noget, der kører efter de officielle retningslinjer for organisationer, som også kan søge midler i forhold til ulande.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-12:
Nu er det jo sådan, at jeg generelt ikke forholder mig til konkrete sager, men jeg ved udmærket godt, at hr. Claus Hjort Frederiksen meget gerne vil forholde sig til en konkret sag, som der bl.a. har været foretaget hasteforespørgsel om her i Folketingssalen i 2013 – der har været afholdt samråd, og efterfølgende er der blevet svaret på 28 spørgsmål.
Og for alle de tings vedkommende må man bare konstatere, at den præmis, som hr. Claus Hjort Frederiksen lægger til grund for den pågældende sag, jo grundlæggende er en forkert præmis.
Jeg anbefaler ham at gå ind på vores hjemmeside og læse det grundigt igennem.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-12:
Jamen jeg må udtrykke mig meget dårligt.
Jeg udtaler mig ikke om en konkret sag.
Det kan være, at skatteministerens tanker opererer på en anden måde.
Men jeg udtrykker mig åbenbart uklart.
Er det efter ministerens mening i orden at ændre praksis i forhold til ligningsvejledningen, belægge beslutningen med tavshedspligt, så resultatet bliver forskellig behandling af skatteydere i samme situation?
Det kan vel for pokker besvares med et ja eller et nej.
Og hvis svaret er, at borgerne i ens situationer skal behandles ens, hvad vil ministeren så gøre for at sikre, at det lige behandles lige?
Hvordan vil ministeren sikre det?
Peter Skaarup (DF), 2014-11-12:
Tak for svarene.
Det er altså over et år, der er tale om at der i gennemsnit går, fra der finder en kriminel handling sted og den bliver anmeldt, til en afsoning kan begynde.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Det var noget, der blev diskuteret i sidste uge i den offentlige debat.
Statsrevisorerne har lavet en rapport, der viser den her meget lange ventetid.
Men sagen er jo, at det er et gammelt problem, der har eksisteret i meget lang tid.
Jeg tog bare lige forud for den her spørgetid et kig tilbage på, hvad der tidligere har været givet af oplysninger til Folketinget om sagsbehandlingstider, og det er desværre beskæmmende at se, hvor lang tid der går, fra en sag bliver anmeldt over for retssystemet, altså til politiet, til afsoning kan finde sted.
Når vi nu er enige om, at det er et problem, og at afsoning, straf og domstolshandling skal ske prompte, efter en kriminel handling er blevet begået og man har fundet ud af, hvem man anser for at være den skyldige, vil jeg spørge ministeren, om ministeren så har en vision om at nedbringe den gennemsnitlige sagsbehandlingstid.
Findes der i ministeriet handlingsplaner for, hvordan ministeriet kommer i mål med en hurtigere sagsbehandlingstid?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-12:
Derfor vil jeg sådan set også gerne fremhæve nogle af de tiltag, som vi har lavet.
Et af tiltagene, nemlig NemVirksomhed, er blevet til på baggrund af en bred politisk aftale, som også partiet Venstre jo har del i, og som netop skal gøre det meget lettere at starte og drive virksomhed, fordi kommunikationen bliver langt lettere.
Et andet tiltag, som SKAT har på tegnebrættet i øjeblikket, er en mulig mobilløsning til indberetning af moms, sådan at virksomhederne nemt og hurtigt kan indberette moms via deres smartphone.
Så på den måde er vi altså i gang med forskellige tiltag. Jeg har allerede nu nået at få talt med iværksættere, og de har nævnt eksempler og peget på forskellige funktionaliteter på SKATs hjemmeside, som de mener også kan gøre deres liv lettere.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-12:
Det tager jeg som en positiv tilkendegivelse fra ministeren, og jeg håber selvfølgelig, at ministeren møder rigtig mange gode eksempler på sin tur rundt i det danske iværksættermiljø.
Jeg har et helt katalog liggende over mindre virksomheder, hvis oplevelser af servicen hos SKAT jo nærmest kan sidestilles med en tur igennem rædslernes hus i en forlystelsespark.
Det er ikke køn læsning, man bliver udsat for.
Min opfordring til ministeren skal være for en gangs skyld som politiker at stille sig på kundens side, altså stille sig på virksomhedens side og udfordre systemets måde at tænke service på, og også tænke over, hvordan man behandler de nye virksomheder.
Det er ikke, fordi jeg politisk er ude efter ministeren.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-12:
Det, jeg selv gør, er at indlede en dialog.
Jeg starter en iværksættertur, hvor jeg har tænkt mig at tage rundt og lytte til, hvad der er af konkrete udfordringer.
Bl.a. tager jeg selv med til nogle af de opstartsmøder, som SKAT holder, og der vil jeg gerne understrege, at det altså ikke er for at stille mig foran og komme med de gode råd.
Det er derimod for at sætte mig ned på bageste række og lytte til, hvad der rent faktisk sker på de her informationsmøder, og bagefter også lytte til de konkrete iværksættere, der så er til stede, for at fornemme, om de har fået den nødvendige information, og om der er andre ting.
For jeg er meget optaget af, at der er et behov for, at vi bliver bedre til den her kommunikation.
Det er jeg for så vidt også enig med spørgeren i.
Er der så nogle konkrete initiativer, som vi kan tage bagefter, så er jeg meget lyttende i forhold til ideer, der kommer ind.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-12:
Jamen ministeren og jeg kan hurtigt blive enige om, at mennesker af Stein Baggers støbning selvfølgelig ikke har noget at gøre i dansk erhvervsliv, og at de skal straffes og slås ned på, hvor man finder dem.
Men jeg kunne nu alligevel godt tænke mig, at ministeren svarede på i hvert fald de to spørgsmål, vi så ikke nåede at komme ind på i taletiden.
Kunne ministeren ikke forestille sig at stille sig på borgernes side i stedet for på systemets side, og som noget af det første pålægge sit system at fjerne rykkergebyrer på meget små sager til de mindste virksomheder, i anerkendelse af at de har færre ressourcer til rådighed, og så i øvrigt måske også tage en generel snak med sit system om den tone og den måde, man behandler de mindste dele af dansk erhvervsliv på?
Når vi spørger vismændene, siger de jo trods alt, det er der, en væsentlig del af de nye jobs kommer fra.
Marie Krarup (DF), 2014-11-12:
Jeg synes, det er en undervisningsministers ansvar at sørge for, at eleverne i Danmark får mest mulig undervisning.
Og derfor synes jeg helt klart, at undervisningsministeren burde tage affære og ikke lade det være op til et lokalt valg, om man har lyst til at undervise eller ej.
Det fører jo netop ikke til en reflekterende eller ansvarlig stillingtagen, når man tvinger børn til at deltage i ét bestemt politisk projekt.
Det er da lige præcis det modsatte, og derfor er jeg meget glad for, at der er faldende deltagelse i Operation Dagsværk, og at der er nogle, der er begyndt at lave alternative Operation Dagsværk.
Så der er nogle få elever – og der bliver heldigvis stadig flere – der kan tænke selvstændigt og kan gå imod strømmen.
Det synes jeg er flot.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-12:
Tak til ministeren.
Det lyder jo, som om vi kan finde noget fælles fodslag i dialogen.
Man skulle jo ellers tro, at det var hård konkurrence fra udlandet, lønpres, problemer med at skaffe likviditet, som er nogle af de ting, vi normalt hører.
Men en af de største udfordringer er simpelt hen, at man i huset SKAT driver et regime, hvor man pålægger folk rykkergebyrer, første gang man mener at de har gjort noget forkert – ens nidkærhed over for petitesser er stor.
Fra politisk hold er der fra regeringens side jo blevet sagt, i hvert fald før valgkampen var overstået, at man ville gå på jagt efter de multinationale skatteål.
Nu er hr. Benny Engelbrecht blevet skatteminister, og det første, jeg hører skatteministeren sige, er, at vi skal ramme de små iværksættere med den store skattehammer.
Jeg kan egentlig godt forstå, hvis der sidder rigtig mange iværksættere, som føler, at de bliver behandlet mindre godt, end man kunne forvente af SKAT.
Ministeren og jeg har jo begge en fortid som ansvarlige i mindre virksomheder, og jeg har også oplevet direkte uforskammet, ubehagelig og meget lidt konstruktiv dialog med SKAT i de virksomheder, jeg har været involveret i.
Mener ministeren, at SKAT er serviceminded nok over for landets iværksættere?
Mener ministeren, det er rimeligt, at man pålægger opstartsvirksomheder rykkergebyrer for endog meget små sager på et tidspunkt, hvor en sådan virksomheds likviditet og administrative overskud ofte er markant mindre end de store selskabers?
Og mener ministeren ikke, det er overraskende, at der er så mange, der angiver, at SKAT er den største udfordring for vækst?
Det er tre klare spørgsmål til ministeren.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-12:
Først og fremmest vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Ligesom spørgeren er jeg selvfølgelig meget optaget af og interesseret i netop iværksætterområdet, hvilket jeg også tror at spørgeren er bekendt med.
Mig bekendt er det 41,82 pct., som svarer det pågældende.
Det gør ikke sagen mindre afgørende, men ikke desto mindre vil jeg gerne slå fast, at jeg selvfølgelig er glad for og stolt over, at Danmark – netop fordi vi er meget optaget af, hvordan vi forbedrer forholdene for iværksættere – er førende i EU i Verdensbankens Ease of Doing Business-undersøgelse.
Jeg er allerede bekendt med problemstillingen og undersøgelsen, og netop derfor og med afsæt i det har jeg valgt at starte en debat op om det at være iværksætter og det at betale skat i Danmark og ikke mindst om, hvordan vi kan sikre, at skatten bliver noget, der er til at forstå for alle, høj som lav og altså også for iværksætterne.
For en del af udfordringen kan selvfølgelig også bestå i at forstå og sætte sig ind i de regelsæt, som nu engang er på området – det er jeg udmærket klar over.
Så vi skal se indad, og det er nok ikke helt tilfældet i dag, for at sige det, som det er.
Skat kan nemlig være kompliceret, og vi skal hele tiden finde på nye måder at være opmærksomme på at give iværksætterne en hjælpende hånd.
Jeg har dog noteret mig, at iværksætterne udtrykker tilfredshed med SKAT's informationsmøder.
Det tyder på, at vi allerede er på vej i den rigtige retning, og at det er et spor, som vi skal fortsætte ad.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-12:
Tak for det.
Jeg har glædet mig til at spørge ministeren om følgende:
I en undersøgelse fra Dansk Iværksætter Forening angiver 40 pct. af de adspurgte, at deres største daglige udfordring er spørgsmålet om skat og moms.
Mener ministeren, at det er acceptabelt, at en så stor andel af de nystartede virksomheder oplever, at SKAT står i vejen for vækst og jobskabelse?
I en undersøgelse fra Dansk Iværksætter Forening angiver 40 pct. af de adspurgte, at deres største daglige udfordring er spørgsmålet om skat og moms – mener ministeren, at det er acceptabelt, at en så stor andel af nystartede virksomheder oplever, at SKAT står i vejen for vækst og jobskabelse?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-12:
Jeg gennemgik jo allerede indledningsvis, hvordan det er sådan, at hvis der er afgørelser, som ændres, skal der udstedes nye styringssignaler.
Jeg ved jo udmærket godt, at hr. Claus Hjort Frederiksen tænker på en bestemt sag, hvor jeg også udmærket godt er klar over, at der er en forskellig opfattelse af, hvad der er sagens rette fremgang.
Og derfor anmoder jeg sådan set blot om, at man kigger på de tidligere gennemgange, der har været af sagen, hvor man har fået en klar fremlæggelse af den, og ikke mindst på den gennemgang, som findes på Skatteministeriets hjemmeside, og som bl.a. er inspireret af en artikel, som hr. Claus Hjort Frederiksen tog del i sidste uge.
Jeg vil da godt lige indlede med at rette en misforståelse.
Jeg kan godt forstå, at spørgeren kommer ind på det, for
mange af dem, der har læst Berlingskes artikel, er blevet forledt til at tro, at jeg ligesom skulle gå specielt efter iværksættere, og det er ikke tilfældet.
Tværtimod er hele min mission netop at sørge for at gøre det så let som muligt og at undgå, at der sker fejl.
Derimod spurgte Berlingskes journalister meget ind til, hvad der så sker med de få, der bevidst snyder – og der var det ikke dem, der sagde det med de få; det gjorde jeg.
Og der skal der ikke være nogen tvivl om – det tror jeg heller ikke spørgeren er uenig med mig i – at hvis der er nogle få, som bevidst starter virksomhed op alene med det formål at snyde, så kan vi heller ikke acceptere det.
Det er klart.
Men for den meget store og brede del af nye iværksættere handler det derimod mere om dialogen, og der er min tilgang altså, at vi skal have en så god dialog med iværksætterne som muligt.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-12:
Mit udgangspunkt er altså meget, meget klart.
Jeg synes, det er en ualmindelig væsentlig del af det at lade sig integrere i Danmark, at man kan det danske sprog, at man finder sig til rette i det, og at man kan bruge det.
Det gør jeg af mange årsager, om ikke andet af den helt praktiske, at det faktisk er rigtig svært at udøve et medborgerskab i Danmark, hvis ikke man taler dansk, fordi vi er så lille en sprogstamme, som vi er, og fordi det er dansk, der så helt suverænt er det fælles sprog, vi bruger.
Så det er meget svært at deltage i forældremøder, det er svært at skrive læserbreve, det er svært at være en del af det offentlige rum, hvis ikke man taler dansk.
Så det synes jeg klart man har en forpligtelse til at gøre alt, hvad man kan, for at lære, når man kommer hertil.
Christian Langballe (DF), 2014-11-12:
Det var et meget kort svar, kan man sige.
Grunden til, at jeg spørger, er egentlig, at jeg håber, at ministeren er enig med mig i, at den væsentligste måde at blive integreret på er, at man kan sproget, at man sætter sig ind i landets kultur – men i hvert fald, at man kan tale sproget.
Jeg synes, det er meget alarmerende, at vi i Indfødsretsudvalget får parkeret en papkasse hver eneste uge fuld af dispensationssager, hvor man så dispenserer fra sprogkravene, hvilket vil sige, at de mennesker, der er tale om, jo aldrig kommer til at lære det danske sprog.
Jeg synes, det er problematisk i forhold til de her ansøgere, og jeg synes også, det er problematisk i forhold til fremtiden.
Grunden til, at jeg spørger, er også, at jeg har en fornemmelse af, at det, når der gives dispensation, så normalt sker ud fra diagnosen ptsd, altså posttraumatisk stresssyndrom, og jeg føler mig for det første ikke overbevist om, at man ikke kan lære sprog, hvis man har den diagnose, og for det andet synes jeg, det virker påfaldende, at fordi der gives dispensationsmulighed i forhold til den diagnose, er antallet af dispensationsansøgninger eksploderet.
Jeg vil sådan set
bare anmode ministeren om at tage fat på det her problem, for jeg synes, at der foreligger et alvorligt problem, hvis det er sådan, at de folk, der bliver statsborgere i Danmark, ikke kan det danske sprog.
Folk, der er syge, skal vi selvfølgelig hjælpe, men vi skal da ikke nødvendigvis give dem et statsborgerskab.
Så det er selve den principielle problemstilling, jeg beder ministeren om at forholde sig til.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-12:
Man kan jo spørge sig selv, om jeg er den rette at stille det spørgsmål, for som spørgeren ved, er det jo alene op til Indfødsretsudvalget i Folketinget at beslutte, om en ansøgning om dispensation kan imødekommes på det her område.
Og hvordan udvalgets medlemmer forholder sig til hver enkelt af de forelagte sager, hverken kan eller skal jeg som justitsminister have en holdning til, og det tror jeg egentlig godt spørgeren ved.
Christian Langballe (DF), 2014-11-12:
Tak til formanden.
Mit spørgsmål er som følger: Hvad er ministerens holdning til, at der i øjeblikket om måneden er over 300 dispensationsansøgninger med hensyn til statsborgerskaber, hvor der hovedsagelig anmodes om dispensation fra sprogkravene, og at næsten alle dispensationer bliver givet?
Ja, det er jeg med på, og jeg kan så sige, at de dispensationer, der bliver givet, ikke er givet med vores gode vilje, men ved det flertal, som regeringen har
Jeg beder bare ministeren om at forholde sig til det principielle problem, der ligger i, at folk med ptsd, eller som i hvert fald har fået stillet diagnosen ptsd, åbenbart lige i øjeblikket uden videre får statsborgerskab.
Det synes jeg er dybt problematisk.
Jeg siger ikke, at man ikke skal hjælpe de her personer.
Jeg siger bare, at et statsborgerskab skal man jo ikke bare dele ud, og jeg mener også, at det er helt afgørende, hvis statsborgerskabet overhovedet skal give mening, at folk kan sproget, og det er det, jeg beder ministeren om at forholde sig til.
Hvad er ministerens holdning til, at der i øjeblikket om måneden er over 300 dispensationsansøgninger med hensyn til statsborgerskaber, hvor der hovedsagelig anmodes om dispensation fra sprogkravene, og at næsten alle dispensationer bliver givet?
Peter Skaarup (DF), 2014-11-12:
Der er vel også en linje – forhåbentlig – i det, som et ministerium foretager sig med hensyn til disse ting, hvor man forhåbentlig også presser på for at få kortere sagsbehandlingstider.
Så jeg håber, ministeren vil give tilsagn om, at man vil lave en plan for det her til gavn for borgerne, så vi undgår de her meget, meget lange sagsbehandlingstider.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-12:
Altså, jeg må jo sige, at jeg selv har behov for som – endnu – relativt ny justitsminister at grave ned i, hvad det er, der præcis forsinker, og på hvilke områder.
Der er forbrydelser, der tager længere tid at efterforske end andre, og det kommer vi nok ikke til at kunne gøre så meget ved.
Men omvendt kan der være andre elementer, hvor vi kan få tilrettelagt arbejdet på en klogere måde.
Så jeg har behov for at dykke ned i, hvad det er, der præcis forsinker, og på hvilke områder.
Så tager jeg meget gerne en diskussion med Folketingets partier om, hvordan vi politisk kan understøtte, at den her sagsbehandlingstid bliver nedbragt.
For selvfølgelig betyder det noget for ofrene ikke mindst for personfarlig kriminalitet, eller hvor der er krænkelser, om gerningsmanden bliver holdt op på sit ansvar og efterfølgende sanktioneret, og hvor lang tid det tager.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-12:
Jeg er selvfølgelig helt enig i, at der er forskelle på de her sager.
Men man må også sige, at hvis man kigger ned igennem sagerne, kan man jo f.eks. kigge på våbensagerne og voldssagerne, og her er det jo også sådan, at tallet gennemsnitligt ligger på et meget højt niveau.
Det ligger på mellem 287 dage og 388 dage, afhængigt af hvad for nogle sager man kigger på.
Det er så lang tid for ofrene at gå og vente på, at sagerne bliver afklaret, hvor de bliver mindet om de ting, de har været udsat for, at det kræver handling.
Det var derfor, jeg spurgte, og jeg håber, at ministeren vil svare på det, om der er en vision i ministeriet for, hvor langt ned man kan komme i sagsbehandlingstid, og om man også vil kigge på de enkelte dele af det her, altså henholdsvis politiet, domstolene og Kriminalforsorgen, for det er der brug for.
Christine Antorini (S), 2014-11-12:
Det er jo fair nok, at Dansk Folkeparti altid har været modstander af Operation Dagsværk.
Der er mange mål for, hvad eleverne skal have med sig, når de er færdige med en gymnasial uddannelse.
Men noget af det er, at eleverne skal lære at forholde sig reflekterende og ansvarligt til den omverden, de er en del af, og derfor er det helt i tråd med det at give et dagsværk til de projekter.
Det er lige præcis derfor, at det er lagt op som en valgmulighed, hvordan de enkelte skoler vil gribe det an, og derfor vil jeg også foreslå, at fru Marie Krarup kan tage diskussionen med de enkelte skoler.
Men det er faktisk vigtigt at decentralisere muligheden med den klare retningslinje, at det skal leve op til undervisningens mål, såfremt det er en del af undervisningstiden.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-12:
Jeg tror, det er vigtigt, inden vi når så langt, at få nogle flere nuancer på sagen, for hvis man kigger på de områder, der har den længste gennemsnitlige sagsbehandlingstid, vedrører det sagstyper, der ofte er meget komplicerede.
Der er jo nogle af de sager, som kommer til at tage lang tid, fordi man ikke umiddelbart kan afdække, hvad det er, der egentlig er foregået.
Man kan sige, at hele efterforskningspørgsmålet bliver man nødt til at tage højde for.
Jeg vil også sige, at da Domstolsstyrelsen lavede den årlige voldsredegørelse for 2012, ansloges det, at valg af forsvarer er den hyppigste årsag til, at sagsbehandlingstiderne i byretterne trækker ud, fordi der i hvert fald er en del anklagede ved domstolene, som ønsker, at det er nogle bestemte forsvarere, der skal repræsentere dem.
Så jeg tror, det er nødvendigt, at vi får nogle af de her oplysninger frem og får nuancerne frem.
Sigtet skal selvfølgelig være så kort en sagsbehandlingstid som overhovedet muligt, men det er nok vigtigt, at vi får alle de forskellige elementer på bordet, så vi kan se, hvor det er, vi kan gøre en forskel.
Men som spørgeren sagde før i et af sine spørgsmål
, er det desværre ikke nogen ny problemstilling.
Den er velkendt over en længere periode.
Men det skal jo ikke afholde os fra at afdække, om ikke vi kan gøre det bedre og klogere ikke mindst af hensyn til ofrene for kriminalitet i Danmark.
Jeg har behov for at stykke de forskellige elementer sammen og danne mig et overblik over det, og så diskuterer jeg det meget gerne med Folketingets partier, for jeg mener sådan set, at vi bør have en fælles interesse – ikke mindst af hensyn til ofrene – i at få nedbragt den lange sagsbehandlingstid.
Marie Krarup (DF), 2014-11-12:
Vi stod her også for 1 år siden, og hvis jeg bliver genvalgt og ministeren fortsætter som undervisningsminister, står vi her også til næste år, indtil Operation Dagsværk er væk.
Jeg synes, det er fint, at unge mennesker gerne vil bruge energi på at lave politiske og velgørende aktiviteter, men de skal bare bruge deres fritid på det.
Voksne eller lærere eller skoleledere eller undervisningsministre eller ordførere bør være så ansvarlige, at de kan sige til eleverne: Brug jeres fritid på det her, og lad være med at forstyrre undervisningen.
Der bør simpelt hen ikke afsættes tid i undervisningen til den slags projekter.
Der er i forvejen alt for lidt tid til undervisning, især den særfaglige undervisning er meget svær at nå, og derfor er det selvfølgelig en frækhed uden lige, at man vil acceptere, at nogle af eleverne forlader undervisningen for at gå ud og lave frivillige projekter i skoletiden, således at det bliver vanskeligt at gennemføre en undervisning for hele klassen.
For selv om man siger, at det er frivilligt og der gives undervisning på et andet tidspunkt, så er det bare sådan ude i virkeligheden, at når halvdelen af klassen er væk den ene dag, så er det meget svært at få det indhentet på en anden måde .
Det er da klart, at det er forstyrrende i undervisningen.
Derudover er det også et politisk projekt, der tilgodeser visse politiske holdninger.
Hvis det var sådan, at man gav plads til alle politiske projekter, som man havde lyst til i skolen, så ville der jo simpelt hen ikke være tid til nogen som helst form for undervisning.
Men det er selvfølgelig nødvendigt, at man vælger ud, når man vil give plads til politiske projekter, og så bliver det da selvfølgelig i nogle bestemte retninger.
Vi skal ikke diskutere, om det er venstreorienterede eller højreorienterede, eller hvad det nu er.
Jeg synes, at selve princippet med, at man lader velgørenhedsarbejde eller politisk arbejde være en del af undervisningstiden, ganske enkelt er forkert, som sagt især på et tidspunkt, hvor det er så svært at nå de faglige læseplaner.