runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-15:
Det er klart, at jeg som boligpolitisk ordfører – og sådan har vi det sådan set også i Radikale Venstre – er interesseret i at høre organisationerne på det her område.
Og det er vi såmænd også på alle andre områder.
Der er jo heller ikke nogen, der siger, at vi er færdige på det her område, men det er bare meget svært, fordi organisationerne vil mange forskellige ting.
Nu sad jeg lige og læste en pressemeddelelse fra Lejernes Landsorganisation, og der siger man jo, at den her aftale er to skridt frem og ét tilbage.
Og det er jo, fordi man er rigtig glad for nogle af aftalens ting, men er utilfreds med nogle andre.
Og det tror jeg egentlig er gældende i langt størstedelen af organisationerne.
Nu ved jeg godt, at det ikke er mit privilegium at stille spørgsmål heroppefra, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om det monstro er de samme ting, man finder bliver mere komplekse.
For jeg synes, det er indlysende – og det tror jeg også mange af organisationerne mener, hvis man trykker dem lidt på maven – at der bestemt er ting, der bliver mindre komplekse.
Men så kan det jo også godt være, at man synes, at de ting, som man ikke bryder sig særlig meget om, gør livet rigtig træls for en, og derfor siger man, som man gør.
Jeg har selvfølgelig stor respekt for, at man, hvad kan man sige, varetager sine interesser, men det betyder altså bare ikke, at vi så ikke kan lave politiske aftaler på det her område.
Det tror jeg heller ikke den konservative ordfører mener.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Den radikale ordfører prøvede at få det til at lyde, som om det bare er, fordi lejere og udlejere er uenige om nogle forskellige ting.
Men sagen er jo den, at både Danmarks Lejerforeninger og BOSAM mener, at den her lovgivning kommer til at blive yderligere kompliceret.
Altså, noget af Danmarks mest komplicerede lovgivning bliver mere kompliceret.
Det er vel grundlæggende et problem, og giver det slet ikke anledning til selvransagelse, at man både på den ene side og på den anden side siger: Det kan godt være, at der er nogle detaljer, vi ikke er enige om, og at der er nogle ting, vi gerne ville have trukket i forskellige retninger, men vi er enige om én ting, og det er, at det her bliver langt mere kompliceret, og at det kommer til at koste tid, penge, blod, sved og tårer, både på lejernes og udlejernes side, og derfor skal I lade være med det?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-15:
Hr. Eigil Andersen ved da ikke, hvad andre mennesker har behov for.
Hr. Eigil Andersen har sine behov, og dem skal han have lov til at have, men andre mennesker har jo andre behov.
Og der er nogle, der har det behov eller i hvert fald det ønske, at de gerne vil flytte ind i en nyistandsat lejlighed.
De synes, det er mere værdifuldt end at flytte ind i en lejlighed, der blev en nyistandsat for et år siden.
Derfor er der nogle udlejere, der gerne vil tilbyde nyistandsatte lejligheder, og når man så flytter ind i den, så kan man i dag, inden den her lov bliver vedtaget, lave en aftale med udlejeren om, at den skal afleveres nyistandsat.
Det kan da godt være, at hr. Eigil Andersen synes, det er spild af penge, men der er også mange ting, som hr. Eigil Andersen gør, som jeg synes er spild af penge.
Det er jeg helt sikker på.
Men hvorfor skal hr. Eigil Andersen gøre sig til dommer over det?
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-15:
Nu roste ordføreren meget, at der var de her § 3-arealer, som blev gødnings- og pesticidfri, og derfor vil jeg lige læse op af forslaget.
Der står her: I lovforslaget undtages arealer, der anvendes til afgræsning for økologiske husdyr, fra forbuddet mod gødskning.
Så helt gødnings- og pesticidfri bliver de næppe.
Man skal bare have et økologisk opdrættet dyr.
Så må man nemlig godt sprøjte.
Tusind tak for det meget klare svar, at det netop er et politisk valg, og at det intet har at gøre med bedre natur.
Det er jeg meget glad for.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-15:
Det gør man jo ikke nødvendigvis.
Vi har en målsætning, som vi i øvrigt har overtaget fra den tidligere regering, om at øge produktionen af økologiske fødevarer, og det er jo et ekstra incitament til det område, der i forvejen har været taget ud af helt almindelig drift.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Jeg er da rigtig glad for, at Venstre støtter det her lovforslag, og at de dermed også trodser den negative indstilling, der kommer fra Dansk Arbejdsgiverforening, hvor man synes, at det er en dårlig idé.
Jeg er også meget enig med ordføreren i, at det er fint, at vi sætter bødestraffen i vejret, men det er jo nok så vigtigt, at vi kan effektuere den og sørge for, at i de bøder, der bliver idømt, rent faktisk også bliver betalt.
Så er der jo bare den vanskelighed, at vi har at gøre med virksomheder, som er udstationeret, og som har det med at forsvinde ud af landet, inden de får betalt bøden.
Der har det jo vist sig, at det indtil nu ikke er lykkedes at finde nogle effektive instrumenter til, hvordan pokker vi får de bøder hjem.
Derfor vil jeg spørge ordføreren: Var det derfor ikke en god idé at følge Enhedslistens forslag om, at vi laver en lovgivning om kædeansvar for hovedentreprenøren, sådan at denne også kan blive gjort økonomisk ansvarlig for, at der eventuelt ikke er blevet betalt en bod af en underentreprenør?
Det var da et rigtig effektivt redskab
, så hvis vi skal den vej, som ordføreren gerne vil, og det vil vi jo alle sammen gerne, så synes jeg da, at Venstre skulle være positive over for de tanker om kædeansvar.
Hans Andersen (V), 2015-01-15:
Tak for det.
Lovforslaget her drejer sig om en skærpelse af bødeniveauet i forbindelse med en overtrædelse af anmeldelsespligten til RUT af grovere karakter.
Det helt overordnede formål med lovforslaget er at modvirke social dumping samt bidrage til en mere effektiv efterlevelse af gældende regler for udenlandske virksomheders anmeldelsespligt til Register for Udenlandske Tjenesteydere.
Med lovforslaget foreslås en ændring af § 10 a, stk. 3, således at en overtrædelse af grovere karakter kommer til udtryk i straffens udmåling og dermed anses som en skærpende omstændighed.
Når der tales om en omstændighed af grovere karakter, refereres der eksempelvis til gentagne overtrædelser og omfattende fejlinformation.
Ved omstændigheder af grovere karakter foreslås det, at normalbøden som udgangspunkt forhøjes med 100 pct.
Hertil skal det nævnes, at bødeniveauet i normale tilfælde for manglende overholdelse af anmeldelsespligten til RUT i dag er 10.000 kr.
Det vil i sidste ende være domstolen, som skal afgøre bødeniveauet i den enkelte sag.
Lovforslaget vil, hvis Folketinget vedtager det, træde i kraft den 1. marts 2015.
I Venstre ser vi meget positivt på arbejdskraftens fri bevægelighed, men samtidig er det også nødvendigt, at vi sætter konsekvent ind mod det mindretal, der udnytter systemet.
Vi skal bekæmpe social dumping, og derfor skal vi løbende foretage de nødvendige justeringer i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, for det er med til at sikre en overholdelse af løn- og arbejdsvilkår for lønmodtagere og en fair konkurrence for arbejdsgivere.
Venstre støtter det her lovforslag om en skærpelse af bødeniveauet i forbindelse med overholdelse af anmeldelsespligten til RUT, men vi mener for det første, at man skal sikre, at de nuværende regler i RUT overholdes, og at det har konsekvenser i form af bøder, hvis det ikke sker.
For det andet skal bøderne selvfølgelig inddrives, og heri ligger nok det største problem.
For hvis vi alene tager ubetalte bøder på grund af overtrædelse af udstationeringsloven for året 2013, kan vi se, at det kun er lykkedes SKAT at inddrive omkring 45 pct. af de ubetalte bøder.
Så vi mener, at lovforslaget om hævelse af bødeniveauet først og fremmest er et spørgsmål om at sende et signal, og først når bøderne reelt bliver inddrevet, vil virksomheder, der ikke overholder lovgivningen, kunne mærke det.
Men på den baggrund vil vi gerne støtte lovforslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Det er lige præcis derfor, jeg er lidt tilbageholdende i mit svar.
Det, jeg bare ikke vil være med til, er at overbureaukratisere det her.
Jeg kan jo se på de lokale plejehjem, som jeg har haft lejlighed til at besøge, at der foregår det her stille og roligt og er med til at give bedre indhold i tilværelsen for de mennesker, som det handler om.
Jeg vil ikke være med til at lave noget overbureaukratisering på det her område.
Men på den anden side vil jeg også gerne tage diskussionen om fortrængning alvorligt, og derfor vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, som jeg har sagt til andre ordførere, at jeg meget gerne undervejs i udvalgets arbejde også deltager i præcis den her debat.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Men det er der, hvor vi er et par ordførere og partier, som kan se, at tingene hænger sammen, og at det forhold, at man øger antallet af timer, hvor folk kan udføre frivilligt arbejde, i sig selv vil være en stærk fristelse for de kommuner, der har skåret voldsomt ned på f.eks. ældreområdet, til i langt højere grad at bruge frivillige.
Det er jo ikke sikkert, at alle dem, der gerne vil lave et stykke frivilligt arbejde – og det tror jeg vi skal anerkende og være meget glade for at der er mange borgere der gerne vil – nødvendigvis er informeret om reglerne og om, hvad de må, og hvad de ikke må, og hvad der er fornuftigt.
Og det er jo der, det bliver vigtigt, at kommunerne får nogle klare forpligtelser til at træffe aftaler om brug af frivillige med de frivilliges egne organisationer.
Det kan så være organisationer – og det er derfor, jeg bruger formuleringen – de frivillige selv har oprettet til løsning af en speciel opgave.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg vil bare sige, at det, jeg oplever i den hverdag, jeg også selv har haft, er nogle plejehjem, hvor der er frivillige organisationer, som jeg også selv har deltaget i, og der er ikke nogen, som bliver tvunget til et eller andet, men de er med til at give en ekstra dimension på lige præcis det plejehjem, så der er indhold i tilværelsen for de ældre, som er der.
Og den ville ikke blive givet, hvis de frivillige råd, der er på lige præcis det plejehjem, ikke var der. Så må jeg vende tilbage til at sige, at det er helt klart, at når det gælder den primære drift og vedligeholdelse, er der fradrag fra dag et.
Mit tredje svar, hvis det er et svar, er, at de kommuner, som på den måde prøver, som hr. Finn Sørensen beskriver det, at udnytte de frivillige, tror jeg kommer til at slippe rigtig dårligt af sted med det.
Men jeg har før givet tilsagn til både hr. Eigil Andersen og hr. Christian Juhl om, at jeg gerne vil være med til diskutere de her ting, men det primære for mig er at sige, at det, vi gør, er, at vi øger antallet af timer.
De regler, der i øvrigt er, bliver ikke ændret i forhold til det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Som hr. Christian Juhl påpegede, kan man sige, at de eksisterende regler ligefrem inviterer til, at frivillig arbejdskraft overtager opgaver, som helt klart skal bestrides af faguddannet personale, f.eks. omsorgs- og plejepersonale.
Så det er da en yderst relevant problemstilling at få beskæftiget sig med det her og få nogle klare afgrænsninger i forbindelse med sådan et lovforslag.
Deres anbefaling er, at der kommer nogle klare regler om, at når kommunerne skal bruge frivillige, skal de ikke selv kunne hyre dem.
De skal træffe aftaler med de frivilliges egne organisationer, så der kommer nogle klare retningslinjer, så man ikke risikerer, at de frivillige bliver misbrugt for at sige det ligeud, men også for at sikre, at de frivillige ikke kommer i situationer, hvor de selv kan komme i klemme, f.eks. i forsikringsspørgsmål.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Er det noget, ministeren vil arbejde videre med i den her forbindelse?
Altså, vil han arbejde videre med, at der kommer nogle klare regler om, at kommunerne skal træffe aftaler om brug af frivillige med de frivilliges egne organisationer?
Hans Andersen (V), 2015-01-15:
Nu er målet jo at få inddrevet bøderne, og jeg har et svar her tilbage fra september måned fra den tidligere beskæftigelsesminister, der redegjorde for, at det var overordentlig vanskeligt bare i vores eget system i Danmark.
SKAT holder ikke styr på, hvor meget vi får inddrevet i forhold til udstationeringslovgivningen og overtrædelse af den her lovgivning.
Det er der nu ved at komme styr på, men alligevel.
Det var sådan set et nedslående svar at få, at under halvdelen af de ubetalte bøder faktisk bliver inddrevet.
Så jeg mener sådan set, at det er det, vi skal koncentrere os om.
Vi er sådan set ikke optaget af at begrænse konkurrencen og den frie bevægelighed i øvrigt ved at lave nogle særlige regler i Danmark, der gør, at vi begrænser konkurrencen og dermed gør det dyrere for offentlige myndigheder at få bygget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg vil sørge for, at der bliver svaret hurtigt og præcist på spørgsmålet.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Nu siger ministeren godt nok, at det ikke har noget med det her lovforslag at gøre, men arbejder man som frivillig, kan man jo også komme galt af sted.
Så er det jo, i forbindelse med at man giver flere timer, hvor folk kan komme til skade som frivillige, fordi det er 15 timer i stedet for 4 timer.
Det vil sige, at risikoen alt andet lige må blive forøget, fordi man er der mere, så det har jo noget med det at gøre.
Og der er jo stor forvirring ude i kommunerne over, hvem der nu dækker skaden, der er sket.
Men jeg sørger for, at der bliver sendt et spørgsmål til ministeren, og jeg forventer helt klart ikke, at man kan svare på sådan et forsikringsspørgsmål for dem, der arbejder frivilligt, her og nu, men vi sørger for, at der bliver sendt et spørgsmål over til ministeren.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Generelt vil jeg sige, at det, man skal huske på, er, at i de regler, vi har i dag med 4 timer, sker der ikke nogle ændringer med de 15 timer ud over, hvad der selvfølgelig også er væsentligt, antallet af timer.
Det andet, der er at sige,
er, at jeg noterede mig spørgsmålet fra hr. Bent Bøgsted om forsikringer.
Jeg kan ikke svare på her fra talerstolen, om det er fritids- og ulykkesforsikringen, som man selv har, eller det er kommunens eller foreningens forsikring, men jeg synes, det er en relevant diskussion, som heller ikke, kan man sige, decideret vedrører det her lovforslag, men det er da en relevant diskussion i det hele taget, så lad os da bruge udvalgsarbejdet til at få det præciseret og undersøgt mere præcist og også få undersøgt, hvilke forpligtelser der påhviler foreningerne over for de frivillige.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Det er egentlig godt, at ministeren siger, at primær drift og vedligeholdelse fradrages time for time, for jeg tror, at foreningerne er forvirrede på et højere plan, når de begynder at se på, hvad de kan bruge de her 15 timers frivillighed til rundtomkring.
Som fru Charlotte Dyremose sagde, kan de tage op og lave mad til de ældre.
Derfor er det vigtigt, som hr. Christian Juhl siger, at man får en vejledning, der ikke er til at misforstå for foreningerne, for ellers kan de nemt komme galt af sted.
Men jeg går ud fra, at ministeren kommer med en ordentlig vejledning, så det ikke er til at misforstå.
Det andet, jeg rejste, var det her med forsikringsspørgsmålet.
Der er der altså også meget forvirring.
Hvem dækker forsikringsmæssigt, hvis der er nogle, der kommer til skade?
Jeg forventer ikke, at ministeren kan svare på det her og nu.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg er ikke kun 100, men 120 pct. enig med hr. Eigil Andersen i, at reglerne er indviklede.
Det finder man fandeme om ikke andet ud af, når man bliver minister, vil jeg gerne sige.
Og dem skulle vi også gerne få gjort mere overskuelige.
Til spørgsmålet vil jeg selvfølgelig sige, at jo, man skal jo ikke komme galt af sted her, fordi man gerne vil være frivillig og ikke helt har forstået reglerne, og derfor er det her jo en kombination og inddrager, hvad man selv må påtage sig af sin rolle.
De foreninger har pligt til at oplyse, og vi har også i forslaget noget om den oplysningspligt, som foreningerne har via hjemmesider osv.
Men igen, jeg vil gerne tilbage til det helt overordnede.
Jeg synes, vi giver nogle mennesker nogle ekstra muligheder for at deltage i at få det her samfund til at hænge bedre sammen – også til glæde for dem selv i deres hverdag.
Og så er der nogle ting, som jeg ikke negligerer, men som vi så meget gerne undervejs i udvalgsarbejdet kan drøfte nærmere og måske blive endnu mere præcise på, som det er nu her.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Jeg er meget enig i, at reglen om, at primær drift og vedligeholdelse fører til fradrag i dagpengene fra time et, giver nogen sikkerhed på det her område.
Men jeg mener ikke, at diskussionen dermed er forbi, for i de eksempler, jeg nævnte, om en socialrådgiver, der medvirker i en rådgivningstjeneste, eller en jurist, der medvirker i en retshjælp, er der stadig væk en problematik med, at ordinære job kunne forsvinde på den her baggrund.
Nuvel.
Det, jeg vil spørge om, vedrører, at det her jo er meget indviklede regler.
Vi har inddelt arbejdets art i tre kategorier, og det er i sig selv indviklet, og i en af kategorierne er der oven i købet en undtagelse.
Er der nogle overvejelser om, hvordan man kan styrke oplysningsindsatsen angående det her?
For reglerne vil også være indviklede med det her lovforslag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg tror faktisk, jeg to-tre gange i den her runde har præciseret, at det skal vi gøre, og jeg starter så hver gang – og det vil jeg så også gøre i svaret her – med at sige: Arbejde, der vedrører primært drift og vedligeholdelse, giver fradrag fra første time.
Så det, der bare er min pointe her, er, at her giver vi nogle nye store muligheder, både for de enkelte mennesker, som gerne vil være frivillige, og for det her samfund og sammenhængskraften.
Så kan der være nogle hjørner, som LO og andre har peget på – jamen så lad os følge det.
Vi har derfor også en 2-årsregel her, hvor vi så skal have det evalueret.
Så jeg er også med på at lede efter nålen i høstakken, men jeg er meget mere optaget af de nye og gode muligheder, som det her rent faktisk giver, også til de mennesker, som i en periode f.eks. er arbejdsløse og gerne vil sørge for at have meget indhold i tilværelsen, som hr. Christian Juhl jo i øvrigt meget præcist udtrykte i sin ordførertale.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Jamen vi er nødt til at tage det mere alvorligt.
Nu er jeg heller ikke specialist i statsskovene, men jeg har dog trods alt arbejdet der, og om sommeren, hvor man ikke kan skove, lavede vi stierne og al publikumarbejdet, naturvejledningen, viste folk rundt og alle de der ting, og det var ordinært arbejde, da jeg var i skoven.
I dag er det sådan, at man først fyrer skovarbejderne, og så siger man til publikum: I kan ikke få den samme service, I kan ikke få naturvejledning, I kan ikke få vedligeholdt de cykelstier.
Og så siger de frivillige, naturligvis, når en vil BMX-klub gerne vil cykle i skoven: Jamen så gør vi det selv.
Det vil sige, at så er processen jo glidende, ved at man netop fjerner ordinære, gode faste stillinger med spændende arbejde og lader dem blive overtaget af frivilligt arbejde.
Det er derfor, jeg anmoder om, at vi er meget, meget alvorlige i den her situation.
Hele plejesektoren er ekstremt presset, mindst lige så presset som den, så kan man sige lille del, som statsskovene er.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg skal selvfølgelig ikke gøre mig til ekspert på statsskovene, men må dog sige så meget, i forhold til det, hr. Christian Juhl spørger om, at jeg da ikke er sikker på, at BMX-klubben fik sin øvelsesmulighed, hvis der ikke var nogen, der udførte det, også frivilligt.
Men principielt synes jeg selvfølgelig, vi skal være opmærksomme på, at frivillige ikke skal blive tvunget til at fortrænge almindelige job.
Det er også derfor, jeg siger det meget præcist
: Opgaver, der vedrører primært drift og vedligeholdelse, giver fradrag fra første time.
Det andet, jeg så siger, er, at vi har lavet en 2-årig ordning her, fordi vi selvfølgelig vil sikre, at det her foregår på en ordentlig måde.
Men for mig er det helt afgørende, at vi giver nogle bedre muligheder for, at mennesker kan deltage i, at det frivillige arbejde fungerer, at det her samfund får nogle helt ekstra kvaliteter.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Mange tak.
Med det her lovforslag skærper regeringen bøden ved overtrædelse af anmeldelsespligten til RUT-registeret.
Med lovforslaget hæves bøden med 100 pct., hvis reglerne overtrædes anden gang.
Lad mig starte med at sige, at vi ikke kan støtte det her lovforslag.
Det kan vi ikke, fordi vi først og fremmest synes, at det er udtryk for symbolpolitik.
Så man kunne jo starte med at sørge for, at de bøder, der bliver udstedt, rent faktisk bliver betalt, før man begynder at hæve bøderne.
For det andet – og det synes jeg man skal være opmærksom på – er det, at ikke en virksomhed ikke har anmeldt sig i RUT-registeret, jo ikke ensbetydende med, at de ikke har betalt den rigtige løn, at de ikke har betalt skat eller alle mulige andre ting.
Det bliver udlagt, som om der her er tale om nogle forbrydere og nogle, der ikke overholder overenskomster eller øvrig dansk lovgivning, men det er jo ikke sikkert, det er tilfældet.
Her er der jo bare tale om, at de ikke har anmeldt sig i det her register, som man skal tilmelde sig, når man skal udføre en opgave på det danske marked.
Det synes jeg det er vigtigt at hæfte sig ved.
Derudover er vi også af retssikkerhedsmæssige årsager meget betænkelige ved, at Arbejdstilsynet har den her mulighed for administrative bødepålæg.
Det er ikke noget, vi bryder os om helt generelt set.
Men først og fremmest synes vi, at det her er et udtryk for signallovgivning, det er klassisk politik; politikerne skal virke stærke, og som om de prøver at gøre noget ved noget, de anser som et problem, og derfor hæver de bøderne.
Men vi kan ikke støtte det her lovforslag.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Det har jo eksisteret i en del år nu, men alligevel er der jo nogle ting, vi så kan gøre bedre, og det gør vi så nu med det her forslag om forhøjelse af bødestørrelsen.
Det er bare et eksempel på, at det jo også handler om at følge op på nogle af de initiativer, vi allerede har vedtaget.
Det andet er, at jeg vil jo ikke ødelægge spændingen i forhold til de møder, der skal være mellem Enhedslisten og Radikale Venstre fremadrettet i forhold til social dumping, så for at holde spændingskurven lidt intakt synes jeg faktisk, at vi skal tage det på et senere tidspunkt.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Ja, det var jo ikke meget oplysende og måske ikke udtryk for den helt store kreativitet hos ordføreren; men jeg spurgte jo, fordi ordføreren erkendte, at det her er et fint skridt, men det er ikke tilstrækkeligt.
For ellers kan man jo ikke lægge så meget vægt på en erkendelse af, at det ikke er tilstrækkeligt.
Så jeg vil gerne endnu en gang efterlyse, hvilke konkrete ideer ordføreren har til at gøre noget, der virker endnu bedre end det, vi vedtager her i dag.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Altså, en ting er de faglige ideer, tiltag og visioner vedrørende social dumping; noget andet er jo også at kunne effektuere dem politisk i forskellige forhandlinger.