runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2016-05-03:
Jeg er altid klar til at overveje, om vi kan gøre yderligere for at understrege vores politik, for vores politik er den, at de ressourcer, vi bruger til at støtte en genopbygning af Gaza, naturligvis skal gå til det.
De projekter, som vi understøtter, er vurderet og kontrolleret på forhånd til at være af en sådan karakter, at der ikke burde konfiskeres noget af det materiale, vi understøtter.
Så hvis vi kan finde en måde at tydeliggøre det yderligere på, er jeg altid klar til at overveje det.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Jeg siger særlig tak for svaret på de to sidste spørgsmål.
Til det første, som handlede om Socialdemokraternes forslag, kan jeg sige, at jeg er med på, at bonussen til erhvervsgrunduddannelsen selvfølgelig ikke fremgår af det lovforslag, der er fremsat, fordi det jo er et nyt lovforslag, der handler om integrationsgrunduddannelsen.
Men det, vi er interesseret i at finde ud af, er, om regeringen kan bakke op om det socialdemokratiske forslag om at ændre erhvervsgrunduddannelsesloven, eller er det noget, som ministeren ikke har mulighed for at svare på, fordi det ligger uden for ministerens ressort?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-03:
Jeg tror ikke, jeg kommer det meget nærmere i det her spørgsmål.
Der er jo aldrig sådan én løsning, der passer til alle de forskellige former for konflikter, og indtil nu har der jo desværre ikke været nogen løsning, der har passet til den her konflikt, og som har kunnet løse den.
Men jeg er nok af den overbevisning, at hvis der i den her konflikt skal leveres det pres på parterne, der er nødvendigt, så kræver det, at der er flere lande, der gør det på en gang.
Jeg er heller ikke sikker på, at EU kan løse det alene, men hvis der skal tales med en tilpas stærk stemme, bør det være en fælles EU-stemme.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Ja, det er jeg enig i, men tingene starter jo et sted.
Når der er 135 lande, der unilateralt har anerkendt Palæstina, er det jo startet med en beslutning i et land, hvor man har sagt, at man tager et ansvar, og at man så anerkender.
Og det har vi også gjort i Danmark.
Under hr. Villy Søvndals ministertid tog vi nogle initiativer – det var i øvrigt sanktioneret af Radikale Venstre i regeringen – om, at vi gik så tæt på at anerkende dem, som vi kunne, inden for den ramme, man nu syntes var legal på det tidspunkt.
Hvis ikke de 135 lande havde gjort noget, var det jo næsten umuligt at få EU til at overveje det.
Hvis ikke nogen f.eks. sanktionerer Rusland, fordi man ikke kan lide deres handlinger, så er der jo ikke nogen, der kommer i gang med det.
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Nu er det ikke nødvendigvis sådan, at bare fordi der er et flertal, der synes noget, at det så er rigtigt. Jeg tror i øvrigt, at Enhedslisten ofte oplever her i Folketinget at sidde med den fornemmelse af, at det ikke er sikkert, at det er tilfældet.
Jeg vil sige, at illusionen er skabt af, at der skulle være en lov, der forbyder det, der foregår på Vestbredden, men FN er ikke en lovgivende forsamling, og uanset om der er aldrig så mange lande, der hævder det, er det ikke sikkert, at det er rigtigt. Der er store og dygtige jurister, også på den israelske side og i USA, der ikke er enige i den udlægning.
Så nej, FN's Generalforsamling har ingen lovgivende myndighed og magt, og derfor er det ikke nødvendigvis noget, der er ulovligt.
Altså, for at noget skal være ulovligt, skal der være en lov, der er overtrådt, og den lov findes ikke.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Nu plejer jeg i stedet for at sige lovlig eller ulovlig at sige, at det er i strid med den humanitære folkeret, for folkeretten er vel noget, vi synes er en god ting eksisterer – altså det med, at der er visse grænser for, hvor bestialsk man kan være i krig osv.
Jeg mener: Er det, når det passer os, at det er okay at have nogle regler og reguleringer, og når det ikke passer os – hvis det ikke passer hr. Søren Espersen og Israel – skal man ikke regne med, at det duer til noget?
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Vi er nu igen i gang med en diskussion om det juridiske, og det er der, at jeg mener, at vi går afgørende forkert.
Det her er en politisk diskussion.
Det er en politisk sag at få de to parter til at finde sammen.
Vi kan godt slå hinanden i hovedet med alle mulige konventioner, Balfourdeklarationen, og hvad der kom efter 1947, 1949, 1967 og 1973, men det fører bare ingen vegne hen.
Hvis der ikke er politisk vilje til det her mellem de to parter, så bliver det ikke til noget, og så kan vi sidde her i Folketinget også om 10 år og have præcis den samme diskussion.
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Det er, fordi jeg lige vil tale om det, der bliver sagt fra ordførerens side, nemlig at Israel isolerer sig.
Det er ikke helt korrekt.
Israel har vel aldrig været så engageret i at engagere sig udadtil; Israel har fantastiske nye forbindelser nu med Egypten, med Jordan, selv med Saudi-Arabien, med Rusland, de østeuropæiske lande, Tyrkiet og Indien.
Altså, Israel er i den grad ved at åbne sig for omverdenen minus Vesteuropa.
Det er jo sådan, sagen i virkeligheden er.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Jeg kan ikke genkende hr. Søren Espersens forklaringer.
Når jeg ser på generalforsamlingen i FN, er Israel og USA totalt – totalt – isoleret i det her spørgsmål.
Det er et problem for Israel, at man har bragt sig i den her situation.
Det største problem for Israel, når eftertænksomme israelere diskuterer med en, er besættelsen, det er bosætterne på Vestbredden.
Og alle erkender, at det er den store hjørnesten i problemet, som vi er nødt til at få løst.
Jeg kan ikke genkende hr. Søren Espersens billede af et Israel, der allierer sig med andre.
Israel har skabt en konfrontationskurs og giver intet håb til palæstinenserne med den måde, de fører politik på i øjeblikket.
Israelerne har en regering, som i den grad er sekterisk.
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Men det er jo ikke det, vi snakker om nu.
Altså, min pointe er, at Israel, i kraft af de sanktioner, som bl.a. Europa har været med til at lave, ser sig om efter andre markeder, og der er man i fuld gang med at knytte kontakter i stor stil.
Altså, jeg vil bede ordføreren om at gå hjem at læse på det og så se, hvad der egentlig er blevet åbnet af nye forbindelser – også i forhold til Israel og de omkringliggende arabiske lande.
Jeg har nævnt nogle af dem, jeg kunne også nævne flere.
Det er det, der er sandheden.
Når vi indfører sanktioner, rammer det kun os selv.
Israel skal nok finde andre markeder, og det er de i fuld gang med.
Så det er en illusion at tro, at Israel er ved at isolere sig.
Israel har ikke siden 1960'erne, hvor man var meget engageret på det afrikanske fastland, været så åben over for omverdenen, som man er nu.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Der er en verden til forskel på at være isoleret politisk og handle.
Det er muligt, at Israel handler med mange andre end Europa, det skal jeg ikke afvise, men jeg vil dog sige, at den bevægelse, der hedder BDS-bevægelsen, jo vokser i ret mange lande, også uden for Europa, fordi alle kan se politisk, at det her er en vanvittig situation, hvor der er en part, en part, der har hovedinitiativpligten, og det er Israel.
Om man vil komme uden om det ved at snakke om noget andet, er helt okay, men det er det, der er hovedproblemet, altså at vi skal have Israel til at reagere, og at vi skal have Israel til at forstå, at de har hovedansvaret.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
For jeg undrer mig over, at det i nogle spørgsmål er helt vildt nødvendigt, at vi går alene og ikke venter på EU og ikke venter på andre.
Når USA f.eks. spørger, om vi vil gå med i krig og sådan nogle ting, så skal det være bilateralt, eller det er en gruppe af villige lande osv., men i det her spørgsmål får man næsten altid det svar fra en række partier herinde, at vi næsten ingenting kan gøre.
Det samme gælder ikke, når vi kigger på vores naboer.
I øjeblikket sidder de og knokler – og det gør de på andet og tredje år – i Colombia, og er faktisk lige ved at lykkes med at være med til at finde en fredsløsning.
Der er også andre lande, hvor man prøver at gå på begge ben.
Hvad er grunden til, at vi skal spille den passive rolle i forhold til at være med til at være konfliktløsere, og at man siger, at det må andre lande gøre?
Jeg forstår det ikke helt.
Er det, fordi vi ikke har kapaciteten eller evnen eller ikke har forstand på det?
Eller hvorfor?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-03:
Med al den respekt, jeg overhovedet kan mønstre for Norges bestræbelser på at facilitere en fredsproces i Mellemøsten, må man jo desværre sige, at det heller ikke går så godt med den norske indsats.
Det er heller ikke gået godt med den amerikanske indsats eller, kan man sige, med nogen af de indsatser, der har været, desværre.
Når vi lægger vægt på, at EU optræder samlet, er det jo, fordi der er 135 lande, der, så vidt jeg husker, har anerkendt Palæstina sådan helt unilateralt, og det heller ikke rigtig har flyttet noget.
Så jeg tror på, at hvis man skal spille det kort, skal det være med en vis vægt, og den vægt tror jeg kun at et samlet EU kan mønstre.
Så det er begrundelsen for det.
Så tror jeg i øvrigt – og det kunne være spændende, hvis udenrigsministeren også kunne kommentere det – at de initiativer, EU har taget med mærkningsordninger, og som man også overvejer at gå videre med, i forhold til de ulovlige bosættelser, altså ikke mod Israel som land, men mod bosættelserne, er noget af det, der faktisk virker.
Inger Støjberg (V), 2016-05-03:
Til det første om egu kan jeg sige, at det kommer til at indgå i lovforslaget.
Til Liberal Alliances forslag kan jeg sige, at jeg ikke er enig, og det vil man også kunne se, hvis man kigger i det oplæg, som Venstre lagde frem før valget.
Til det sidste om integration af syriske flygtninge kan jeg sige, at jeg jo netop mener, at de flygtninge, der har fået asyl i Danmark, og som skal være her, skal ud på det danske arbejdsmarked.
De skal bidrage, og jeg mener også, at de skal lære dansk.
Det er derfor, vi har indgået en trepartsaftale med arbejdsgiverne og med arbejdstagerne.
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Man forstår på Alternativet, at alle mennesker, der kommer, er en ressource.
Og det er egentlig et ganske kort spørgsmål: Betragter Alternativets ordfører Hizb ut-Tahrir og imamerne i Grimhøjmoskeen som en ressource?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Mig bekendt er Hizb ut-Tahrir ikke en person.
Men ja, vi betragter alle personer som ressourcer, vi skal finde ud af hvordan vi kan få integreret bedst muligt i vores samfund, og vi mener, at vi skal arbejde for at have et godt og sammenhængende samfund.
Mener jeg så, at imamer, der står og prædiker lettere uhyrlige ting i vores samfund, er en ressource?
Jeg er sikker på, at de har ressourcer, og dem skal vi nok hjælpe med at finde frem til sammen i Danmark – netop fordi vi har en stærk sammenhængskraft.
Søren Espersen (DF), 2016-05-03:
Jamen jeg glæder mig til, at hr. Rasmus Nordqvist tager over til Grimhøjmoskeen og får en lille dialog med dem.
Det kunne være, det kunne hjælpe, selv om jeg har mine tvivl.
Men er de en ressource?
Nu vil ordføreren så ikke acceptere det her begreb i forbindelse med Hizb ut-Tahrir, fordi det ikke er enkelte mennesker, men en sammenslutning, der arrangerer møder, hvor kvinder sådan er stuvet ind ved siden af og helst ikke må sige noget; som går rundt i gaderne og agiterer for, at man ikke skal stemme til folketingsvalget; og som chikanerer ordentlige borgere af muslimsk orientering, som måske gerne ville det.
Er det en ressource?
Og er det en ressource, når imamerne i Grimhøjmoskeen opfordrer til at banke konen på steder, hvor det ikke kan ses?
Hvad er ressourcen ved de mennesker?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Med hensyn til om det er en ressource, hvad de mennesker, som spørgeren omtaler, gør der, vil jeg sige: Nej, det er ikke en ressource, de har, når de gør de ting.
Nej, jeg tror på, at alle mennesker har ressourcer.
Men selvfølgelig er det, som hr. Søren Espersen står og remser op her, ikke en ressource.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Vi skelner skam mellem flygtninge og indvandrere i Dansk Folkeparti.
Problemet er, at det er vi det eneste parti i Folketinget, der gør.
Og derfor er det jo sådan, at flygtninge ender med at blive til indvandrere.
Det er jo sådan set det, vi problematiserer fra Dansk Folkepartis side.
Men jeg fik jo ikke svar på spørgsmålet.
Altså, mener Det Radikale Venstre, at en indvandring på 80.000 mennesker om året – det er jo både folk, der får flygtningestatus, udenlandsk arbejdskraft, studerende, familiesammenførte osv. – er et fornuftigt niveau for et land af Danmarks størrelse med den befolkningsstørrelse, som vi nu engang har, eller er det for voldsomt?
Vi mener fra Dansk Folkeparti side, at det er for voldsomt, at det er for mange mennesker.
Og når vi så kan se, hvis man kigger på befolkningsfremskrivningen, at over en million mennesker i Danmark, når vi når frem til 2050, vil have indvandrerbaggrund eller være efterkommere af indvandrere, synes vi også det er for voldsomt.
Men hvad mener Det Radikale Venstre?
Er det en indvandring, som Danmark godt kan absorbere, eller er det ganske enkelt for meget?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-03:
Jeg synes, det er alt for mange flygtninge, og jeg håber, vi kan hjælpe langt, langt mere i nærområderne, så flere får mulighed for at blive dér, og har mulighed for at vende tilbage til dér, hvor de kommer fra, når der bliver fred.
Ordføreren ved lige så godt som jeg, at man ikke kan sætte tal på, hvor mange flygtninge der kommer.
Ordførerens partiformand, som jeg igen må henvise til her, sagde så klogt på det radikale møde her i januar, vores nytårsstævne, at det at sætte et tal på, hvor mange flygtninge der kan modtages i Danmark, var noget, han aldrig ville gøre.
Det synes jeg er klogt.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Mange tak.
Ordføreren lægger ofte meget stor vægt på størrelsen af den danske udviklingsbistand.
Det er et faktum, at vores regering bruger mere på udviklingsbistanden i nærområderne, end da ordførerens eget parti sad på regeringsmagten.
Mener ordføreren, at vores regering fører den rigtige udviklingspolitik, eller at ordførerens regering gjorde det dengang?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-03:
Man skal lige trække luft ind.
Jeg mener, at hvis ordførerens parti vil være med til at hjælpe yderligere i nærområderne og generelt med udviklingsbistanden, sådan at yderligere flygtningestrømme ikke skabes ved at skære i udviklingsbistanden, kan jeg love ordføreren for, at så er Radikale Venstre med.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Men kan ordføreren forklare, hvorfor ordføreren er så kritisk over for vores regering, når nu vores regeringen bruger mere udviklingsbistand i nærområderne end dengang, I sad på regeringsmagten?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-03:
Det er, fordi regeringen og ordførerens parti har skåret i udviklingsbistanden og dermed bidrager til at skabe færre muligheder for genopbygning, og det bidrager til, at der kan komme nye flygtningestrømme rundtomkring i verden.
Jeg og Radikale Venstre bidrager meget, meget gerne til både at sætte udviklingsbistanden op og hjælpe yderligere i nærområderne.
Det håber jeg rigtig meget at ordførerens parti og regeringen vil efterkomme.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Tak for det.
Jeg er helt enig med hr. Jacob Mark i, at vi skal bekæmpe parallelsamfund, og den bedste måde at gøre det på er ved at reducere tilstrømningen og antallet, der kommer til Danmark.
Jeg prøvede før at få et svar ud af den radikale ordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, men kunne ikke rigtig få det, og det kan være, at hr. Jacob Mark kan svare på vegne af Socialistisk Folkeparti.
Sidste år var der ca. 80.000 mennesker, der fik en opholdstilladelse i Danmark, og det synes vi i Dansk Folkeparti er et meget stort tal.
Det er jo både flygtninge, det er familiesammenførte, det er udenlandsk arbejdskraft osv., det er altså det hele.
Er det efter hr. Jacob Marks opfattelse et for stort tal, eller ligger det på et passende niveau?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jamen jeg er helt enig i, at der er så mange redskaber, vi kan arbejde med, som ikke handler om kvoter.
Det, jeg sådan set sagde, var, at jeg sagtens kan forstå, at man på et tidspunkt – specielt når vi snakker flygtningesituationen i Europa – bliver nødt til at bruge kvoter som redskab, da det åbenbart ikke fungerer på andre måder.
Men vi har talt meget om – og vi mener – at man skal bruge alle mulige andre incitamenter end kvoter til at få folk til at ønske at bo alle steder i Danmark.
Og vi tror på, at der er stærke værdier, og at der er smukke steder at bo i hele Danmark, hvor også nye borgere har lyst til at bo.
I forhold til om folk skal kunne komme hertil og få et arbejde, hvis de har en kontrakt med en dansk virksomhed, kan jeg ikke se, at der på nogen måde skulle være noget i vejen for det, nej.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
Mange tak.
For jeg har en antagelse om, at Alternativet mener, at det betyder noget, mener, at det er vigtigt at forsvare de værdier, og hvis vi så antager – og det behøver man ikke at være enig i – at en øget tilstrømning og en væsentlig øget befolkning med ikkevestlige baggrund sætter de værdier under pres, ville det så få Alternativet til at stemme for love, der ville begrænse indvandring?
Ville det få Alternativet til at begynde at kigge på, hvordan vi kunne sørge for, at der kom færre til Danmark, end der gør i dag?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jeg skal åbenbart lige præcisere min tale.
Jeg siger, at det ikke er særlige værdier.
Jeg ser heller ikke ligestilling som en særlig dansk værdi.
Jeg ser det som en værdi, vi også bygger vores danske samfund på, men det gør den ikke til unik dansk.
Der er også andre samfund, andre nationer, der også bygger deres sammenhængskraft i deres samfund på de ting.
Jeg kan ikke se, at det nødvendigvis skulle være de her hvis'er og hvis'er.
Altså, de her værdier er universelle, som jeg siger.
Vi bygger på dem, men jeg kender altså også både japanere, kinesere, jeg kender palæstinensere, og jeg kender kenyanere, der også bygger på de her værdier, og som gerne vil være en del af et dansk samfund med de værdier, som vi mener at samfundet bygger på, og det gør jo ikke, at de ikke kan leve op til de her værdier, bare fordi de kommer fra et andet sted.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
Det er jo sådan set fint nok, at ordføreren mener, at det kan lade sig gøre at tilpasse sig danske værdier eller vestlige værdier, eller hvad man vil kalde dem.
Men det ændrer jo ikke ved, at spørgsmålet var, om ordføreren mener, at det er et problem, hvis der er nogle, som ikke vælger at gøre det, altså hvis der er nogle, som kommer fra udlandet til Danmark, og som vælger at sige, at de ikke er interesseret i ligestilling, at de ikke er interesseret i ytringsfrihed, at de ikke er interesseret i, at man skal kunne gøre op med sine forældres normer.
Hvis det er tilfældet – og jeg har en antagelse om, at det nogle steder er tilfældet – vil Alternativet så gå med til at sætte ind over for det, sådan at vi kan stoppe det?
For det er jo de værdier, som vi deler, hvad vi så end kalder dem.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Så jeg synes virkelig, at det er en meget, meget underlig præmis for den her diskussion at tro, at det er et ejerskab, vi lige har i Danmark eller i Vesten.
Som jeg sagde i talen, mener vi i den grad, at hvis folk kommer hertil og ønsker at være en del af det danske samfund, skal vi integrere dem, og det gælder også at lære dem om de værdier, som vi bygger vores samfund på – ikke danske værdier, men universelle værdier.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-03:
Jeg vil gerne spørge Alternativet, hvordan de ser på de sidste 30 års indvandring af ikkevestlige indvandrere til Danmark.
Har det helt overordnet været en fordel for Danmark, eller har det været en ulempe for Danmark?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Der er kommet folk fra alle mulige andre steder i verden, som vi i dag kalder vores venner og kollegaer.
Så den store udfordring, vi står med, det store problem, vi har, er, at vi skal have fundet ud af, hvordan vi får skabt en ordentlig integration, hvordan vi får involveret alle parter i samfundet, og det er både arbejdsmarkedets parter og i allerhøjeste grad også i civilsamfundet.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-03:
Det var jo så ikke helt svar på spørgsmålet, men okay, så vil jeg spørge ind til det, jeg fik svar på.
Jeg forstår det på den måde, at hr. Rasmus Nordqvist mener, at hvis bare der er en god integration, vil indvandring af den type, som vi har haft og har til Danmark fra ikkevestlige lande, være en gevinst for Danmark.
Og hvis det er det, vil jeg spørge, om hr. Rasmus Nordqvist har nogle eksempler på lande, hvor integrationen er lykkedes, således at den type af indvandring er blevet en gevinst for et europæisk værtsland.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jeg vil ikke generelt se på den indvandring, der har været i Danmark, og sige, at det alt sammen er en fiasko, eller at det alt sammen er en succes.
Der er selvfølgelig mange nuancer – der er noget, der er virkelig succesfuldt, og der er andet, hvor det virkelig lader noget tilbage at ønske for integrationen.
Jeg synes, at det, der er værd at se på, er, hvordan vi faktisk i vores samfund i dag kan få skabt en ordentlig integration.
Forhåbentlig bliver vi klogere af alt, hvad vi har gjort.
Hver gang vi laver en fejl, lærer vi, hver gang vi laver noget godt, får vi nogle gode erfaringer med os.
Derfor synes jeg, man skulle sætte sig ned og se lidt mere udogmatisk på, hvordan vi skaber en ordentlig integration, hvor vi kan byde nye borgere velkommen i vores samfund og gøre dem til værdifulde personer for vores samfund.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-03:
Tak for det.
Jeg studsede bare noget over ordførerens svar til min kollega, hr. Lars Aslan Rasmussen, vedrørende kandidaten og den tidligere talsmand for Grimhøjmoskeen.
Der sagde ordføreren så: Jamen det er en moské, som man kan have alle mulige holdninger til.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Alternativets holdning til Grimhøjmoskeen og til de diskussioner, der har været om Grimhøjmoskeen, er.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jamen da jeg selv stod her i en debat om danske værdier, som jeg faktisk mener var rejst af de samme forespørgselsstillere, diskuterede vi netop også Grimhøjmoskeen, og der tog jeg selvfølgelig klart afstand fra den måde, som de her imamer omtalte man skulle leve på i et samfund, hvilket blev vist i de klip i TV 2, hvor vi lærte om Grimhøjmoskeen.
Nej, det gør det ikke.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-03:
Ja, nu spurgte jeg ikke specifikt til kandidaten, men til Grimhøjmoskeen.
Men ordføreren fremhæver selv kandidaten og forsvarer ham igen, og det er den samme kandidat, som ordføreren siger »i 3 dage« om, men det var for 2 år siden, og i mellemtiden har den samme person jo taget afstand fra TV 2-udsendelsen og sagt, at TV 2 har manipuleret klippet.
Men nu hører jeg Alternativet.
Det var sådan set også det, jeg var interesseret i.
Vi kan jo se, hvad der sker i Sverige, hvor Miljöpartiet i godhed har haft meget svært ved lige at håndtere kandidater, som er meget kontroversielle i deres holdninger, og som jo også udfordrer den måde, vi i virkeligheden opfatter det danske demokrati på.
Derfor er det da interessant at høre, når vi nu har et eksempel, som jeg kan høre også fylder meget hos ordføreren.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jeg ved ikke helt, hvor spørgsmålet lå.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Ja, jeg skal lige tænke mig om, for det handler om kvoter.
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Nordqvist: Hvis man nu indførte kvoter for kommunerne, kunne man jo godt få dem flyttet ud nogle steder – det gjorde vi, da vi havde flygtningecentre førhen – men man kan vel ikke forestille sig, at vi skulle have nogle regler, der stavnsbandt folk, som når de så boede der, ikke måtte flytte til nabokommunen?
Og dermed ville det jo alligevel, forhåbentlig, være frit.
Jeg vil personlig gerne anbefale, at man i stedet for sørger for, at der er arbejde eller uddannelsespladser og boliger til alle i alle kommuner, og at det var en pligt for kommunerne, for så var der meget, meget større chance for, at der var frit valg for mennesker til at bosætte sig dér, hvor de havde lyst til at bo.