runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Fru Karen Klint omtalte en smukt beliggende moské for mandlige konvertitter.
Jeg vil godt lige høre, om fru Karen Klint kan bekræfte, at den moské er rejst af Ahmadiyyabevægelsen, som er en gennemeuropæiseret udgave af islam, hvorfor den hades og foragtes af det genuine, det rigtige islam.
Det er i øvrigt den bevægelse, som står for den indtil for nylig eneste koranoversættelse, vi havde til dansk, forfattet af Abdel S. Madsen.
Den er jo kendt for at være propfyldt af fejl, fordi man har villet tillempe den til vestlige værdier.
Der er altså tale om noget, som i og for sig slet ikke kan henregnes til islam, og specielt ikke med hele den militante, krigeriske ånd, der normalt gennemsyrer islams stormoskeer.
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Jeg synes nu, at man skal være fair over for dem, der sidder i satspuljen og forhandler, og over for de mange borgere, som givetvis følger den her debat.
Man sidder jo ikke og krydser af og siger: Vi godkender det der møde tirsdag den 5. februar på en eller anden københavnsk skole.
Man får præsenteret et projekt og får en indstilling, og så fordeler man pengene.
Det er det koncept, der er omkring satspuljeforhandlinger.
Det synes jeg også man må respektere.
Så kan jeg bare sige til hr. Kamal Qureshi, at det, som han anklager Dansk Folkeparti for at gøre, har hr. Kamal Qureshis egen partiformand, hr. Villy Søvndal, jo gjort sig skyldig i.
Det, man kan lære af den diskussion, er måske i virkeligheden det, at når man bliver præsenteret for noget, skal man lige sørge for at tjekke op på de fakta, der nu er, nemlig om det er et eller andet tilfældigt bydelsmøde, eller det er en forældresamtale, så det bliver fuldstændig korrekt.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Nogle gange kan tingene jo få deres egen dynamik i pressen, hvilket jeg tror alle os, der er herinde, kender til.
Men jeg er i hvert fald glad for, at vi endnu en gang kan få fremstillet Dansk Folkepartis måde at lave politik på, altså at man laver et forlig, som afsætter penge til nogle møder, og når de møder så efterfølgende bliver sat i værk med de selv samme penge, man selv har været med til at give, så truer man med at gå ud og fyre den pågældende skoleleder, som er med til at gennemføre de her møder.
Så jeg er glad for, at Venstres ordfører, hr. Karsten Lauritzen, kan bekræfte mig i det.
SF er jo en del af forligspartierne, så vi har også været med til at lave det pågældende forlig med afsætning af penge til integrationsfremmende møder i nærområderne, bl.a. de her mødrecafeer og andre aktiviteter.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre, Enhedslisten, Liberal Alliance og så de to uafhængige folketingsmedlemmer, er jo et forslag til vedtagelse, som man ikke kan stemme imod.
Det, der står der, er hentet – noget af det – fra grundloven, og resten er hentet fra integrationsministerens forskellige kronikker, så det vil være svært at stemme imod, så det regner jeg med at vi stemmer for.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Jeg kan da bekræfte, at mennesker er forskellige, og det tror jeg vi er, uanset om vi er i samme parti, eller om vi tilhører den samme religion.
Jeg tror, der findes muslimske socialdemokrater, og der findes sikkert også muslimske medlemmer af Dansk Folkeparti, selv om det sidste måske kan undre mere end det første.
Og sådan er vi jo forskellige.
Det er også derfor, det er meget vigtigt for mig at understrege, at religion netop er religion, det er ikke politik, og det er heller ikke noget, som vi skal bruge til at styre vores lovgivning med.
Religion må meget gerne for mig være synlig i det åbne og det offentlige samfund, men det må ikke styre det.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Tak for det.
Det var en interessant udveksling af spørgsmål og svar, der var mellem SF og S, hvor vi fik konstateret, at mennesker er forskellige.
Så har vi også fået det åbenbaret i dag, og det er jo alle tiders.
Jeg vil gerne spørge ind til det med den moské, som fru Karen Klint fremhævede, nemlig ahmadiyyamoskeen.
Nu har jeg selv haft lejlighed til at have et debatmøde i den pågældende moské for lang, lang tid siden, men det er jo altså en afart af islam – og det er sådan lidt pudsigt, at man fremhæver det som et eksempel på, at islam så godt kan fungere i det danske samfund – for de har jo f.eks. opfundet en profet efter profeten Muhammed, og det er bl.a. årsagen til, at alle andre islamiske retninger for at sige det mildt ser lidt ned på dem og faktisk betragter dem som vantro.
Så kan fru Karen Klint ikke se, at det måske er lidt underligt at fremhæve dem som et eksempel på, at islam godt kan fungere på en fornuftig vis i det danske samfund, når de på alle måder er frastødt af alle andre muslimske retninger?
Astrid Krag (SF), 2010-02-05:
Vi har jo været igennem det her et par gange, og jeg tror bare snart, jeg må konstatere, at jeg ikke når helt igennem til hr. Martin Henriksen.
Altså, det er jo fuldstændig klart, hvad hr. Villy Søvndal sagde i går, og det står sådan set også fast, at når det handler om officielle forældremøder i den danske folkeskole, skal alle forældre have mulighed for at komme.
Det ligger fuldstændig fast.
Men sagen er, at der jo ikke var tale om et officielt forældremøde på den her folkeskole.
Der var tale om et cafémøde for nogle mødre under projektet »Bydelsmødre«, som Dansk Folkeparti selv har været med til at bevilge penge til.
Det er jo lige præcis dem, vi skal have fat i, og dem, vi skal have på banen i forhold til deres børns skolegang og deres børns velfærd, og det får vi altså ikke ved at stå og råbe og skrige herinde i Folketinget om moskeer og forbud mod at snakke arabisk i frikvartererne og sådan noget.
Det får vi ved at lave helt konkrete projekter, hvor vi kommer hjem og får fat i dem, får dem på banen og f.eks. får dem til at komme til cafémøder på skolerne.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Det skal jeg bestræbe mig på.
Jeg forstår det stadig væk ikke helt, for så sent som i går og op til flere andre gange har Socialistisk Folkepartis formand, hr. Villy Søvndal, været ude at tale dunder imod den udvikling, som er på institutioner forskellige steder i samfundet.
Og så forstår jeg bare ikke, hvordan man fra fru Astrid Krags side kan sige, at der ikke er en islamisering af samfundet, for hvem er det så, hr. Villy Søvndal opponerer imod?
Hvem er det, han kritiserer?
Hvilken udvikling er det, han går op imod, hvis ikke det er den udvikling, som vi betegner som en islamisering af samfundet?
Altså, hvem er det, man kritiserer?
Det har jeg ikke helt forstået.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Nu ligger der to forslag til vedtagelse på bordet, og Venstre var på talerstolen, før vi fremsatte vores forslag til vedtagelse, så det er jo lidt fristende nu at spørge et af regeringspartierne, hvordan regeringspartierne forholder sig til de to forslag til vedtagelse.
Jeg vil gerne kvittere for en meget afdæmpet og velgørende ordførertale.
Jeg kan forstå, at hr. Naser Khader jo også synes, at noget af den debat, som vi i dag har hørt, kammer over.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Naser Khader om, er, om ikke vi lige kan få gentaget, hvordan det er, at vi kan være bedre til at opspore begyndende, spirende islamisme, politisk islam, som hr. Naser Khader kalder det, så vi kan få fat i integrationen, i stedet for at folk føler sig så isoleret, at de går ud og bliver radikaliserede i stedet for at gå ind og blive aktive medborgere.
Det er jo, fordi vi også taler om bygninger.
Det kan man så ikke påstå at den smukke hvide moské ude i Hvidovre er.
Det er jo ikke nogen specielt stor bygning, det er en pæn bygning, der passer fint ind i bybilledet.
Det er også derfor, jeg understreger, at det jo ikke er bygningen, der styrer indholdet.
Det er meget vigtigt, at vi slås for, at religiøs virksomhed jo også skal optræde demokratisk, og derfor skal vi tage afstand fra ekstremistisk, radikaliseret religiøs virksomhed, uanset hvilken bygning det udleves fra.
Men at påstå, at man ikke kan have en smuk religiøs, muslimsk bygning, en stormoské, uden at der er ekstremisme i den, er virkelig forkert.
Astrid Krag (SF), 2010-02-05:
Jeg slog jo netop fast i min ordførertale, at jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi tager det alvorligt, at der ikke udvikler sig ekstremistiske, voldelige miljøer i Danmark.
Det var også noget af det, jeg spurgte hr. Martin Henriksen om, nemlig om vi skulle tage hele den her debat som udtryk for, at Dansk Folkeparti har en grundlæggende mistillid til det arbejde, som bl.a. Politiets Efterretningstjeneste laver med at holde snor i de her ekstremistiske miljøer.
Så jo, jeg mener afgjort, det er noget, vi skal tage meget alvorligt, og jeg mener, det er der, vi skal sætte ind.
Jeg er glad for at se, at Dansk Folkeparti står alene med den analyse, der siger, at det er murstenene, det her handler om.
Det her er ikke en kamp om mursten, det er en værdikamp, og den pågår i forhold til alle ekstremistiske strømninger, også inden for det muslimske miljø.
Om en moské ligger i en baggård, i et kælderlokale eller i en egentlig moskébygning, er ikke det, der gør forskellen.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Nu forsøgte jeg i min ordførertale at sætte tingene ind i en sammenhæng og forklare, at det ikke kun handler om bygninger – det gør det også – men at det også handler om så mange andre ting.
Så holder den argumentation ikke helt, men fred være med det.
Socialdemokraterne siger i deres forslag til vedtagelse, at det er vigtigt, at man tager afstand fra ekstremisme og radikalisering.
Er det ikke et uheldigt signal at sende, når man tager i betragtning, at de fleste vel mener, at det, det iranske præstestyre står for, er radikalisering og ekstremisme?
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Jamen jeg formoder, at hvis det er penge fra kriminalitet, der kommer ind i landet, bliver de opfanget et andet sted.
Jeg formoder også, at der er demokrater i det pågældende land, og de demokrater må for min skyld gerne have lov til at være med til at finansiere en moské i Danmark.
Så jeg mener ikke, at vi skal lave en politisk kontrol af pengestrømmene; det har vi et efterretningsvæsen der skal lave kontrol af.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Igen føler jeg det – som jeg også sagde, da jeg stod oppe på talerstolen og fik stillet spørgsmål, jeg tror, det var af fru Astrid Krag – som om det burde være hr. Villy Søvndal, der stod hernede og førte en diskussion med sin ordfører.
Men fred være med det.
Når man spørger ind til den her diskussion, der er om islamisering af samfundet, siger fru Astrid Krag, at det ikke er et problem, at det ikke er noget, der fylder noget.
Hvordan hænger det sammen med, at hr. Villy Søvndal så sent som i går var ude at sige, at vi nu skal passe lidt på?
Når der f.eks. er nogle mænd, der mener, at deres koner ikke må deltage i møder med andre mænd, så skal vi passe lidt på med at indrette – jeg forstod det faktisk sådan, at det skulle vi slet ikke gøre – vores folkeskole efter de her mænds tanker om kvinder, og hvordan de der ting hænger sammen.
Så jeg vil bare høre, om hr. Villy Søvndal mener, at der er en islamisering af samfundet, eller hvordan?
Erling Bonnesen (V), 2010-02-09:
Retssikkerheden skal man altid iagttage med største agtpågivenhed, ingen som helst tvivl om det.
Men hele forslaget med alt, hvad det rummer, tager jo også sigte på at prøve at skabe den størst mulige tryghed omkring personen og som følge deraf selvfølgelig også i forhold til de pårørende.
Der er det da vigtigt også at markere, at selv om der i forslaget ligger, at det bliver tidsubegrænset i beslutningen, så er det jo ikke sådan, at man bare siger, at så er den situation løst, og så er det en sag, man lægger på plads.
Nej, så er der nogle muligheder, man har, og man kan så selvfølgelig fortsat følge udviklingen.
Vi kan da godt være enige om, at en demenssygdom ikke er statisk, den udvikler sig jo hele tiden, og mange gange – kan man sige – desværre til det værre.
Så kan der ligge nogle tekniske ting i det, så lad os prøve at få set på det i udvalgsbehandlingen.
Det er vigtigt at få det præciseret nøje, men for mig og for Venstre handler det netop også om præcist at give den største tryghed omkring borgeren, i den her situation den demente.
Lise von Seelen (S), 2010-02-09:
Vi er helt enige om, at det her handler om borgeren.
Jeg forstår også, at vi er enige om, at det handler om en høj grad af retssikkerhed over for den enkelte.
Jeg tænker på et andet sted i lovforslaget, og der opererer man jo netop med en værge i forbindelse med tvangsflytninger.
Man kan sige, at det jo er et forholdsvis lille indgreb, for det er jo ikke et spørgsmål om at umyndiggøre personen fuldstændig – kun i det her spørgsmål og imens den her beslutning pågår – og så vil personen have sin fulde myndighed igen.
Så det glæder mig meget, at ordføreren er åben over for at drøfte spørgsmålet.
Men det der med, at man vedtager en plan eller et tilbud, som er tidsubegrænset, gør man vel, fordi man betragter lidelsen som kronisk eller stationær, ellers er der jo ingen grund til at gøre den tidsubegrænset.
Erling Bonnesen (V), 2010-02-09:
Den behøver ikke at være kronisk, men mange gange udvikler den sig jo desværre i negativ retning.
Så er det også vigtigt lige at markere, at mange ældre, som kommer i en demenssituation, jo også har pårørende, som de har tæt kontakt til.
Det er vigtigt også for mig at markere, at vi har udvalgsbehandlingen til at få afdækket de bekymringer, der kunne ligge i det her, sådan at vi er sikre på, at vi lever op til det, der er intentionen i lovforslaget.
Jeg er sikker på, at vi også vil slutte med, at det her handler om at forbedre den samlede tryghed omkring den demente og selvfølgelig også afledt i forhold til de pårørende.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-09:
Det er da alle tiders, at Socialdemokraterne synes, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag er overfladisk – fred være med det.
Fordi vi jo fra Dansk Folkepartis side har fremsat et beslutningsforslag om det her før, har man fra socialdemokratisk side haft lejlighed til tænke lidt over, hvad man mener om det tidsubegrænsede aspekt i det.
Skal jeg bare forstå det sådan, at det, Socialdemokraterne siger, er, at hvis ikke der kan udpeges en værge, vil man stemme imod lovforslaget?
Hvis man vil det, synes jeg da, det er dybt problematisk, for det her lovforslag – og sådan set også Dansk Folkepartis beslutningsforslag – er jo noget, der kan være med til at skabe tryghed for den enkelte demente.
Det er noget, der kan være med til at skabe tryghed for de pårørende, for familien og også for plejepersonalet, og er også noget, der kan være med til at sikre, at den demente eksempelvis kan være mere aktiv, for hvis den demente lige pludselig kommer på afveje, kan man forholdsvis hurtigt, hvis der er mulighed for at aktivere et pejlet alarmsystem, finde den pågældende igen.
Hvis vi kunne få et svar på det, ville det være glimrende.
Lise von Seelen (S), 2010-02-09:
Debatten her i salen ville jo glide noget lettere, hvis vi hørte efter, hvad hinanden sagde.
Det gør jo en lille forskel.
For det andet: Hvis hr. Martin Henriksen havde lyttet til min ordførertale, havde han fattet, hvad det var, jeg opfattede var vigtigt i forhold til at tilskikke en værge i det spørgsmål, der handler om tidsubegrænsede planer.
Vi opfatter det sådan, at de tidsubegrænsede planer kun kan komme på tale der, hvor der er tale om en tilstand i sygdommen, som man betegner som kronisk eller som en varig nedsættelse af funktionsevnen.
Og der bliver vi jo igen ramt af, at den udredning ikke er fuldstændig.
Det er et svært vilkår for os, det medgiver jeg gerne, men vi kan ikke forestille os, at man vil bruge tidsubegrænsede planer i et forløb, hvor sygdommen stadig væk er i udvikling.
Det kan vi ikke forestille os.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-09:
Fru Lise von Seelen svarede ikke på spørgsmålet om, hvorvidt det så, hvis ikke man får en værge, indebærer, at Socialdemokraterne vil stemme imod et forslag, som jo alt andet lige indebærer, at der bliver skabt større tryghed for den demente selv, for den ældre selv og for de pårørende.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvordan Socialdemokraterne stiller sig til, at det jo er sådan, både i forbindelse med lovforslaget og med Dansk Folkepartis beslutningsforslag, at de pårørende skal inddrages.
Ifølge regeringens forslag bliver det jo sådan, at det præciseres i forhold til den nuværende lovgivning, at de pårørende skal inddrages, og at de pårørende også har mulighed for at anke den beslutning, altså klage over den beslutning, som måtte blive truffet ude på det enkelte plejecenter.
Derfor er der jo lagt nogle retssikkerhedsmæssige aspekter ind i det, og man har forsøgt at tage de nødvendige hensyn.
Mener Socialdemokraterne ikke, at det er tilstrækkeligt til at sikre, at man både ser på, hvad der er bedst for den demente, og hvad der er bedst for de pårørende, og på, hvad de pårørende mener er bedst for den demente?
Og så skal vi vel også i sidste ende have lidt tillid til, at plejepersonalet også formår at inddrage de pårørende og træffe de beslutninger, som er de bedste for den ældre.
Lise von Seelen (S), 2010-02-09:
Jeg vil som svar på det første repetere, hvad jeg sagde i min ordførertale: Vi er positive over for forslaget, og vi håber, man kan tale noget mere om den retssikkerhed for den enkelte, som vi er så optagede af.
Som svar på spørgsmålet om de pårørende nævnte jeg jo netop, at vi anser det for at være en god ting, at det er nævnt i lovforslaget.
Det er vores opfattelse, at de steder, hvor de her ting fungerer rigtig godt, er de pårørende også i dag inddraget i de planer og dispositioner, der træffes i familier, hvor der er et dement medlem, som ikke kan tage vare på sig selv.
Men det flytter jo ikke ved det vilkår, at retssikkerheden altså sikres ved, at man har en værge, der skal tage vare på den enkelte.
Det vil jo være sådan, at statsforvaltningen vil kunne beskikke et familiemedlem som værge i det her spørgsmål – det er jo helt legitimt.
Men det, vi på den måde kunne sikre, er bare, at der er retssikkerhed for den demente, som ikke kan tage vare på sig selv.
Det er vi noget optaget af, og vi tror sagtens, det kan lade sig gøre.
Og på den måde vil man sagtens kunne integrere arbejdet med de pårørende med det med at sikre retssikkerheden.
Og det synes vi er et godt formål.
Lise von Seelen (S), 2010-02-09:
Jeg noterede mig med glæde, at hr. Martin Henriksen også er optaget af borgerens retssikkerhed i det her tilfælde, og jeg tillader mig at være så optimistisk at tro, at det er et signal om, at vi i udvalget kan få en rigtig konstruktiv snak om det her, og at det ikke bliver til noget spilfægteri om, hvem der nu kan overgå hinanden i at ville den bedste retssikkerhed.
Kan jeg have tillid til det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-09:
Fra Liberal Alliances side er vi sådan set glade for det forslag, som er fremsat.
Vi synes, det er godt, at man kan øge det frie valg for folk med handicap i forhold til valg af hjælpemidler og boligindretning.
Der burde vel også være enighed i Folketinget om formålet i forbindelse med lige præcis den sag.
Det er klart, at det selvfølgelig også for vores vedkommende gør indtryk, når bl.a. Kommunernes Landsforening nævner, at der kan være problemer i forhold til administration og bureaukrati, og det må vi selvfølgelig spørge ind til under den udvalgsbehandling, der nu må blive, sådan at vi kan få afklaret, om der er et problem dér eller der ikke er.
Nogle gange er det jo også sådan, at der skal følge en eller anden form for bureaukrati med, når man skal lave ny lovgivning.
Men vi må se, hvordan det skal vægtes i forhold til hinanden.
Derudover er der også nogle indsigelser fra en række af handicaporganisationerne, som vi også skal være opmærksom på, sådan at vi sikrer det bedst mulige udgangspunkt for dem, det handler om, nemlig de handicappede.
Det er jo sådan set det, der gerne skulle være i fokus i det her lovforslag.
Det er vigtigt for os i Liberal Alliance sådan på det helt principielle område også at sige, at folk, der har et handicap skal kompenseres af det offentlige, sådan at de i så vidt muligt omfang får de samme muligheder som alle os andre.
Det er sådan set det, der gerne skulle være det fælles formål bredt her i Folketinget i forhold til politikken vedrørende handicappede.
I forhold til SF's tale vedrørende teknisk gennemgang og høringer i forbindelse med spørgsmålet er vi altid åbne over for, at man kan blive klogere, at man kan få mere viden om tingene.
Så det vil vi selvfølgelig gerne bakke op om, hvis der skulle være brug for at øge vidensniveauet.
Vi vil selvfølgelig gerne lige se, hvad det er, man mere konkret ønsker sig, men det bliver vi vel præsenteret for i Socialudvalget efter den her førstebehandling.
Men under alle omstændigheder skulle det da gå meget galt, hvis ikke Liberal Alliance skulle stemme for det her lovforslag.
Det er i hvert fald vores udgangspunkt.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-09:
Det er jo, ligesom når fru Anne Baastrup går herop under det tidligere lovforslag og beder om at få en garanti for, at der kommer en udvalgsbehandling.
Der kommer altid en udvalgsbehandling af lovforslagene, og der kommer også en udvalgsbehandling at det her lovforslag, og vi vil fra Dansk Folkepartis side deltage i den udvalgsbehandling af det her lovforslag, ligesom vi vil med hensyn til det tidligere lovforslag.
Det er da Socialdemokraterne, der, hver gang vi har behandlet det her og, så vidt jeg ved, også i medierne har givet indtryk af, at det her skulle være sådan et forslag, der går på, at man ikke vil det bedste for de demente, som det vedrører. Og det synes jeg altså bare er en underlig måde at føre debatten på.
Altså, det her handler jo om, at plejepersonalet sammen med familien, når der er nogle folk, som desværre er blevet ramt af demens og ikke længere er i stand til at ytre, hvad de gerne vil, eksempelvis så skal have mulighed for at gå ind og sige: Her kommer der er et pejle- og alarmsystem, så vi har styr på vedkommende, og så vi kan finde vedkommende til gavn for vedkommende selv.
Karen Ellemann (V), 2010-02-09:
Lad mig da starte med at sige tak for partiernes bemærkninger til lovforslaget.
Hvad angår kommentarerne fra Socialistisk Folkeparti, er der absolut imødekommenhed over for at foretage en teknisk gennemgang.
Det er klart, og jeg er ret overbevist om, at alle partierne netop deler en interesse i, at det nu også lykkes at få det her implementeret ordentligt ude i kommunerne.
Til, hvorvidt man får hak eller flueben i bogen, vil jeg bare vælge at sige, at jeg synes, at det her er et umådelig vigtigt lovforslag, og at det er et lovforslag, som lige præcis gør, at borgerne vil opleve, at de får forbedrede livsvilkår, når de selv får mulighed for at træffe en række valg, som rækker vidt ind i dagligdagen.
Så sådan et hak tager jeg gerne imod, hvis det er det, man tror skulle være det eneste argument for at gøre det.
Jeg er også fuldstændig opmærksom på, at indførelsen af frit valg på hjælpemiddelområdet kan få betydning for kommunernes mulighed for at genanvende hjælpemidler, og det er også noget, der blev påpeget i høringsrunden ved VAKS-analysen af lovforslaget.
Det er jo også noget, vi har set kommentarer til, i hvert fald i høringssvarene.
Så vil jeg også i det hele taget gøre det fuldstændig klart, at indførelsen af frit valg jo ikke vil ændre på kommunalbestyrelsens ansvar for at træde til med handicapkompenserende hjælp til den enkelte.
Kommunalbestyrelsen skal fortsat sørge for at bevilge de hjælpemidler og den boligindretning, som borgerne efter loven har krav på, uden at det får økonomiske konsekvenser for den enkelte.
Så vil jeg igen også fremhæve, og det er også blevet fremhævet af flere af ordførerne, at borgerne, når de benytter sig af retten til frit valg, kun skal betale de merudgifter, der er forbundet med det frie valg.
Kommunens andel af udgifterne afregnes direkte mellem leverandøren og kommunen, uden at det belaster den enkelte borgers økonomi.
Så bare med de her ganske korte bemærkninger vil jeg sige, at jeg selvfølgelig ser frem til behandlingen i udvalget, og ministeriet stiller naturligvis op, i så fald man måtte ønske en teknisk gennemgang.
Men det hører vi nærmere om fra udvalget.