Ole Hækkerup (S), 2013-03-14:
Tak, hr. formand.
Jeg skulle blot lige have ordførertalen med herop.
Socialdemokraterne kan støtte de her lovforslag.
Lovforslagene bygger jo på et kommissionsarbejde, der har stået på længe, og lovforslagene betyder i første række, at Politiets Efterretningstjenestes opgave og virkemidler bliver reguleret i lovform og ikke i administrative bestemmelser.
Det har taget så lang tid, fordi der så at sige er kommet andre arbejdsopgaver ned i kommissionen i løbet af de 14 år.
Men kigger vi på de 14 år, hvor kommissionen har siddet og set på, hvordan man laver et ordentligt lovgrundlag for Politiets Efterretningstjeneste,
hvad er så i virkeligheden det væsentligste, der er sket i løbet af de 14 år?
Jo, det væsentligste, der er sket i løbet af de 14 år, er, at Danmark er rykket markant op på terroristernes liste over lande, som de gerne vil gå imod, i hvert fald lande, de har i kikkerten.
Det ved vi positivt fra nogle af de sager, vi har haft, og som også har ført til dom ved danske domstole.
Med det nye lovgrundlag skal vi selvfølgelig sørge for, at den lovgivende magt kan udøve kontrol af den udøvende magt, og samtidig skal vi så sørge for, at det arbejde, den udøvende magt laver – her Politiets Efterretningstjeneste – bliver så effektiv som muligt.
Vi har brug for en effektiv efterretningstjeneste, fordi de trusler, vi står over for, er reelle, og vi har brug for en effektiv parlamentarisk kontrol, fordi den udøvende magt skal kontrolleres, for at vi kan beskytte borgerne mod magtmisbrug og for at sikre, at det i sidste ende er folkevalgte, der har ansvaret – folkevalgte, der kan udskiftes af vælgerne.
Særlig når det så gælder det her med at sikre borgernes rettigheder, bliver der med det her forslag etableret et nyt tilsyn med efterretningstjenesterne, som bliver mere uafhængigt og får flere ressourcer end det nuværende tilsyn, som ligger hos noget, der hedder Wambergudvalget.
Tilsynet laver så en årlig redegørelse, og den bliver også offentligt tilgængelig.
For så vidt angår den øvrige kontrol med efterretningstjenesterne, ligger den i det, der hedder kontroludvalget.
Det bliver med vedtagelsen af de lovforslag, vi behandler her i dag, også muligt, at kontroludvalget laver en årlig redegørelse, og hvis der skulle opstå en uenighed i forbindelse med det nye tilsyn af efterretningstjenesterne – en uenighed mellem tilsynet og efterretningstjenesterne – skal udvalget også inddrages i behandlingen heraf.
Ligeledes skal udvalget inddrages, når man finder medlemmerne af det nye tilsyn.
Det er en fornuftig ordning, at sikringen af borgernes rettigheder ligger hos et uafhængigt tilsyn, men hvad tjenesterne foretager sig inden for lovens rammer og på regeringens ansvar, er ikke noget, der kontrolleres af tilsynet.
Det er noget, som Folketingets kontroludvalg har indsigt i.
Det følger opfattelsen af kontroludvalget som, kan man sige, erstatningen for Folketinget i forhold til kontrol af den udøvende magt.
Så skal jeg sige, at det nogle gange i den offentlige debat bliver fremstillet, som om der er to modstridende hensyn, nemlig dels ønsket om demokratisk legitimitet – altså det her med, at den lovgivende magt skal kunne kontrollere den udøvende magt – dels ønsket om en effektiv efterretningstjeneste.
Sådan synes jeg ikke at man kan se på det.
Begge hensyn handler i virkeligheden om demokratisk legitimitet, for i et velfungerende demokrati bliver det jo nødt til at være sådan, at vi hver især har vores individuelle frihedsrettigheder, som vi frit kan udøve uden at være bekymrede eller frygtsomme for, at der sker noget med os, når vi udøver dem, og at vi samtidig frit kan vælge nogle politikere, der så kan styre embedsmænd og efterretningstjeneste og alt det her, og hvis vi så er utilfredse, kan vi skifte de politikere ud.
Begge dele skal være opfyldt, for at man er et ordentligt demokrati.
Derfor handler det også om, om man har et legitimt demokrati, og derfor synes jeg, at de to hensyn, der bliver diskuteret i den offentlige debat, nemlig hensynet til effektiviteten hos efterretningstjenesten og hensynet til, at man skal kunne kontrollere efterretningstjenesten, i virkeligheden begge to handler om noget, som er nødvendigt at have i et demokrati.
Med de to lovforslag, vi så behandler i dag, kan man spørge sig selv: Styrker de den demokratiske legitimitet, når det angår effektiviteten, altså hensyn til, at vi hver især skal kunne udleve vores individuelle frihedsrettigheder frit?
Ja, det mener jeg at de gør, fordi tilsynet bliver stærkere, først og fremmest fordi det får sit eget sekretariat og på den måde bliver mere uafhængigt af efterretningstjenesten.
Styrker lovforslagene den parlamentariske kontrol?
Ja, jeg mener, at kontroludvalget bliver lidt stærkere stillet med det her lovforslag.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig anbefale lovforslaget til Folketingets vedtagelse.