runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2008-05-13:
Det her lovforslag er lige præcis ikke ligegyldigt; det hænger lige præcis sammen med serviceniveauet i Post Danmark, fordi man har solgt til en kapitalfond, der nødvendigvis skal have et overskud ud.
Sidste år var overskuddet 713 mio. kr.
Hvis det er så stort et problem at skaffe nok postmedarbejdere, så kunne man jo hæve grundlønnen for nogle af alle de der 713 mio. kr., sådan at danskerne kan regne med, at deres post når frem dagen efter, at de har sendt den, sådan at de kan regne med, at de får post 6 dage om ugen, og sådan at de kan regne med, at prisniveauet ikke bliver ved med at eksplodere, som det er sket over de sidste år.
Jeg synes, ministeren taler udenom.
I forhold til det med prisen bliver ministeren ved med at henholde sig til, at vi har lovet, at vi skal sælge flere aktier senest i 2010.
Men jeg må bede ministeren om det ret simple, nemlig at bekræfte, at 2008 ikke er 2010, altså at vi sådan set godt kunne vente to år længere med at sælge de her aktier, hvis vi ellers ville.
At det ikke er nødvendigt at sælge, og at 2008 ikke er 2010, må jeg bede om en bekræftelse af.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Den ligger jo lidt ved siden af det her lovforslag.
Jeg vil ikke afvise, at der kan være problemer med serviceniveauet for Post Danmark, problemer med at levere den service, som de meget gerne selv vil, og som de også er forpligtet til ifølge de indgåede konditionsaftaler.
Der kan være mange årsager til det, bl.a. fordi vi har en lav arbejdsløshed i Danmark og det er svært at få nok medarbejdere til Post Danmark.
Det her handler om, hvordan vi bedst muligt vil ruste Post Danmark til i fremtiden at sikre, at de også fremover vil kunne levere en optimal postservice til alle os danskere, og det mener jeg rent faktisk at den her fusion vil være med til at sikre.
Og jeg synes, at de erfaringer, vi har haft med samarbejdet med CVC, har været gode og positive, og de har i hvert fald givet et positivt resultat for Post Danmark i de sidst par år.
Jesper Petersen (SF), 2008-05-13:
Selv om ministeren siger, at det jo går meget godt med Post Danmark, vil jeg sige, at det jo ikke engang er en uge siden, at Post Danmark selv måtte erkende, at de ikke levede op til den service, de gerne ville kunne leve op til på nuværende tidspunkt.
Vi har det sidste år set, at servicen er blevet ringere og priserne er steget, men overskuddet var alligevel 713 mio. kr. sidste år.
Vil ministeren fuldstændig benægte, at der er nogen som helst sammenhæng mellem ringere service og det store overskud?
Man har solgt en stor del af aktiebeholdningen til en kapitalfond i England, der altså ikke er under statens indflydelse, men som er en kapitalfond under Englands indflydelse i stedet for, og som altså kræver et stort overskud, så vi til gengæld har fået forringelser og højere priser.
Post Danmark var selv ude at sige i sidste uge, at de erkendte, at de ikke leverede, hvad de gerne ville for tiden.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Post Danmark er presset i de her år, det er sådan set kendt af enhver.
Hr. Frank Aaen har så den opfattelse, at vi skal lade alting være status quo, vi skal købe aktierne tilbage, og så skal vi gøre alt som i gamle dage, hvor vi ikke lod Post Danmark deltage på markedsvilkår under nogen form.
Jeg har en helt anden holdning.
Jeg tror, det er det helt rigtige, vi gør med fusionen her.
Det vil styrke virksomheden, det vil skabe stor synergi, og vi vil dermed på bedst mulig vis ruste Post Danmark til den fremtid, som de står over for.
Der er vi så uenige.
Men jeg glæder mig over, at høringssvarene så bredt bakker op omkring fusionen, og jeg glæder mig også over, at det jo er en fusion, som ikke er opfundet her af os politikere, men at det rent faktisk er virksomhederne selv, der har ønsket at gå videre med den her proces.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Tak for anerkendelsen af, at når man har privatiseret en del af Post Danmark og Post Danmark kun får 50 pct. af det nye selskab, så har vi allerede, hvis det her lovforslag vedtages, sagt farvel til den bestemmende indflydelse.
Det synes jeg da var en erkendelse - der så er i modstrid med, hvad ministeren tidligere har sagt.
Det var den ene ting.
det skal jeg ikke blande mig i, men der er ikke mange - bortset fra regeringen - der har talt for, at det er en god idé at sælge ud af aktierne.
Vil ministeren erkende, at hvis vi undlader at sælge flere aktier i Post Danmark, har vi mulighed for at overtage Post Danmarks aktier fuldt ud og dermed få mulighed for igen at kunne styre Post Danmark ud fra, hvad der er flertal for her i det danske Folketing, i stedet for at privatisere det, så der er nogle aktionærer, der kommer til at tjene penge?
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Nu synes jeg sådan set, at udgangspunktet for den hensigtserklæring, som foreligger, og som er underskrevet sammen med svenskerne, meget tydeligt viser, hvordan fordelingen er, når det gælder indflydelse i det kommende selskab.
Og det, jeg glæder mig over, er, at selv om Post Danmark er et relativt mindre selskab i forhold til Posten AB, er det lykkedes os at opnå 50 pct. indflydelse i bestyrelsen.
Det synes jeg faktisk er en utrolig god aftale, som vi skal glæde os over på Danmarks vegne.
Det er selvfølgelig korrekt - nu synes jeg, det måske blev sat lidt polemisk op af hr. Frank Aaen - at det så er inden for vores part og den bestemmelse, vi har i den fælles bestyrelse, at vi ønsker at fastholde vores bestemmende indflydelse.
Det er jo sådan, det er, når man indgår i en fusion.
Så har jeg hørt hr. Frank Aaen sige flere gange i dag, at det er helt forfærdeligt med den danske postservice osv.
Jeg vil ikke afvise, at der er problemer, men jeg synes, vi skal anerkende, at medarbejderne generelt hilser det her store projekt velkommen; de glæder sig over den fusion, der er på vej.
Det må da vel også tælle med selv for hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Den sidste del af ministerens svar er jo noget vrøvl, for bestemmende indflydelse betyder, at man har mindst 50 pct. af aktierne, men det her lovforslag går jo ud på, at den danske stat skal have 75 pct. af 50 pct. i det nye selskab, og 75 pct. af 50 pct. er som bekendt mindre end 50 pct. Så allerede når det her lovforslag vedtages, er den bestemmende indflydelse i postvæsenet fjernet.
Kan vi ikke få det bekræftet?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-05-13:
Det er jo også godt, når taletiden er ophørt.
Det Radikale Venstre ser positivt på skatteministerens forslag.
Hovedsigtet er, som det er blevet fremhævet, at lukke nogle huller i skattelovgivningen, og det har vores fulde sympati.
Vi har også sympati for, at reglerne foreslås sat i kraft fra fremsættelsestidspunktet.
Det er klogt set i lyset af hele formålet med lovgivningen.
Der forelå jo ikke ved lovforslagets fremsættelse høringssvar.
De høringssvar, som vi får, skal vi selvfølgelig vurdere nøje i udvalget.
Det står også for mig som lidt af en gåde, at man overhovedet ikke er i stand til at give noget skøn over eventuelle provenutab, som jo for skatteborgerne opleves som skattestramninger.
Så det er lidt påfaldende, at der slet ikke er gjort et forsøg på at skønne over provenuvirkningerne af lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Jeg tror egentlig, at jeg fik svar på det.
Det var specielt det sidste, der vedrørte det, at den danske stat ønsker at bevare en bestemmende indflydelse, men da havde jeg allerede markeret, så jeg fik svar på mit spørgsmål.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Jeg skal ikke forlænge debatten meget, men blot lige kort kommentere hr. Frank Aaens udsagn her.
Det fremgår sådan set også meget tydeligt af den hensigtserklæring, der fornuftigt og dygtigt er blevet skrevet af den danske og den svenske virksomhed.
Det, som jeg også har understreget i dag, er, at den danske stat fortsat ønsker at fastholde bestemmende indflydelse også i et fusioneret selskab.
Så kommer vi altså ikke uden om, må jeg sige til hr. Frank Aaen, at brevmarkedet er presset i de her år.
Post Danmark står altså i en markedssituation, som er uhyre vanskelig, bl.a. fordi flere af os ikke sender breve mere og måske ikke sender så mange pakker heller, som vi gjorde før i tiden.
Men i hvert fald er brevposten i tilbagegang, fordi vi bruger elektronisk kommunikation i stedet for.
Og det betyder altså, at det er vanskeligt for Post Danmark at opretholde en sund og fornuftig virksomhed, og derfor er de nødt til at tænke i nye måder at agere på på markedet.
Jeg tror, der er betydelige fordele at hente ved en fusion med Posten AB i Sverige - betydelige synergieffekter og en hel masse andre fordele, som jeg er sikker på at virksomheden selv vil kunne fortælle om i timevis.
Det, man skal huske på, er, at den her plan om en fusion af de to postvæsener jo ikke er noget, der har groet her på Christiansborg eller her i Folketinget; det er sådan set noget, virksomhederne selv har ønsket.
Det er dem, der er kommet til os og har sagt: Grundet den markedssituation, vi står i, ønsker vi at gå et skridt videre, og vi ønsker altså at fusionere de to selskaber.
Og det synes jeg altså vi skal hilse velkommen.
Der har siddet nogle dygtige ledelser i de to selskaber, der har tænkt visionært og set fremad.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-13:
Det ligger jo i selve karakteren af ordet skøn, at man ikke kan ramme det med stor akkuratesse, men det er klart, at når vi på det seneste har haft andre skattelovforslag igennem, hvor man også har vurderet hvad provenuvirkningerne skønsmæssigt er, kunne jeg tænke mig at høre, om ordføreren ikke mener, at det, i det omfang det overhovedet er muligt at give et skøn, vil være bedre at have et skøn, som bare har den karakter, som et skøn har, end det er at stå i en situation, hvor vi ikke ved hvad virkningen er af den lovgivning, som vi gennemfører her i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Det lyder, som om ministeren slet ikke kan høre debatten.
Vi har ikke diskuteret fusion eller ikkefusion; vi har talt for eller imod aktiesalg.
Ministeren kom åbenbart til igen at sige, at vi ønsker at give den danske stat bestemmende indflydelse i det fusionerede selskab.
Jeg troede, vi før var blevet enige om, at Danmark ikke har nogen bestemmende indflydelse i det fusionerede selskab.
Kan vi ikke fastholde den enighed?
Så vil jeg bare til sidst sige, at lige så snart, man har solgt én aktie, hvad man desværre har gjort, kan posten kun styres ud fra ét princip, nemlig hvad der giver det størst mulige overskud for aktionærerne.
Sådan er aktieselskabsloven, kan jeg oplyse, hvis ikke ministeren er klar over det.
Og når det kun skal styres ud fra, hvad der er bedst for aktionærerne, så går det ud over de ansatte, så går det ud over den postservice, vi får, og det har vi allerede set i praksis siden 2002.
Det er det, vi debatterer.
Pia Adelsteen (DF), 2008-05-13:
Der ønskes indført skattepligt ved afståelse af konvertible obligationer efter en ejertid på 3 år eller mere.
Der ønskes endvidere en ændring af beskatningen for kommanditselskaber og andre transparente enheder, således at de anses for selvstændige skattesubjekter og beskattes på samme måde som aktieselskaber.
Denne ændring vil være gældende, når mere end 50 pct. af ejerforholdet er hjemmehørende i andre lande, der enten anser kommanditselskaber m.v. for selvstændige skattesubjekter eller ikke skal udveksle oplysninger med de danske myndigheder.
Som en tredje del af lovforslaget ønskes en definitionsændring af koncernforbundne selskaber, således at definitionen ændres til skattekontrollovens, der forhindrer, at samme udgift kan trækkes fra i både Danmark og andre lande.
Til sidst foreslås en ændring af virksomhedsskatteloven.
Ændringen drejer sig om leasede biler, hvor det foreslås, at der ved overførsel fra virksomhedsordningen til den skattepligtige tillægges virksomheden i skattepligtig indkomst det beløb, som udgør forskellen mellem bilens handelsværdi ved indgåelse af leasingaftalen og handelsværdien ved overførslen.
Det var en lang og kompliceret sætning.
Jeg kan bare sige, at vi i Dansk Folkeparti er positive over for forslaget.
Vi har nogle spørgsmål til de konvertible obligationer, men det er det.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-13:
Det lovforslag, som vi står med, indeholder fire dele, som alle har til formål at sikre, at skattereglerne ikke bruges, som det hedder, uhensigtsmæssigt.
I virkeligheden er der, som det også er blevet sagt tidligere, lige før, slet og ret tale om at lukke nogle skattehuller.
Det første er muligheden for at få fradrag for en renteudgift uden samtidig at blive beskattet af den gevinst, man måtte få ved at benytte såkaldte konvertible obligationer, der sælges efter en ejertid på mindst 3 år.
Det andet skattehul handler i praksis om, at kommanditselskaber, hvis direkte ejere er hjemmehørende i USA, kan vælge, at selskabet skal være et selvstændigt skattesubjekt og dermed ikke beskattes i USA, fordi det er et dansk selskab, og samtidig fordi vi har reglerne om, at den transparente enhed kan undgå at betale skat i Danmark.
Det tredje skattehul handler om at opnå fradrag for de samme udgifter to gange, både i udlandet og herhjemme.
Endelig er der det fjerde skattehul, som handler om leasingbiler.
For at benytte et af de fire skattehuller er der tale om nogle øvelser, som er komplicerede, og ganske ofte er det også grænseoverskridende øvelser, som ligger langt uden for de muligheder, som almindelige danskere har.
Det er øvelser, som i øvrigt i vidt omfang udtænkes, gennemføres og hjælpes på vej af revisorer, advokater og andre professionelle rådgivere, som alene har det mål med det, de gør, at sikre, at man unddrages skattebetaling i de her tilfælde - ikke på en måde, som nødvendigvis er i strid med skattelovgivningens ord, men som helt utvivlsomt ligger uden for de intentioner, som skattelovgivningen har.
Socialdemokratiet har som en af grundpillerne i vores skattepolitik, at vi vil have fairness frem for fusk, altså at folk skal betale det, de skal, i skat - hverken mere eller mindre.
Det er finansieringen af den her grundlæggende velfærd, som de, der udnytter huller i skattesystemet, unddrager sig.
Det er en grundlæggende forudsætning for vores alle sammens vilje til at betale den skat, vi skal, at vi kan regne med, at det gør de andre også, altså at vi løfter i fællesskab, og at vi gør det solidarisk.
Det er de principper, vores skattesystem hviler på.
Det er nogle, som Socialdemokratiet selv har født, havde jeg nær sagt; det er i hvert fald nogle, som vi støtter meget kraftigt.
Vi er selvfølgelig helt og fuldt indstillet på at medvirke til at lukke de skattehuller, der er tale om her, så samfundets elite til trods for hjælp fra dyre advokater og andre rådgivere kommer til at betale den skat, de faktisk skal.
Socialdemokratiet kan således støtte forslaget.
Jeg har bare det enkle spørgsmål, nemlig om Det Konservative Folkeparti i lighed med Venstre mener, at det er helt i orden, at der ikke er foretaget noget skøn over provenuvirkningen af at lukke de her skattehuller.
Jacob Jensen (V), 2008-05-13:
I går var jeg inde i PARKEN og se en fodboldkamp, og det ved jeg der var flere her i salen der også var, og der kan man jo bruge eksemplet fra Aalborg, og at de måske skulle kigge lidt på det her forslag, som jo netop drejer sig om at få lukket nogle af de huller, godt nok ikke i et forsvar på en fodboldbane, men i den skattemæssige sammenhæng.
Hvis man nu forestillede sig skatteministeren som målmand for sådan et fodboldhold - eller et skattehold, kan vi jo kalde det - tror jeg også, at han ville sætte stor pris på, at man faktisk fik lukket hullerne i ordentlig tid, inden bolden susede ind om ørerne på ham, som vi jo så det i går.
Det er sådan set det, som forslaget her i al sin enkelhed går ud på, netop at få lukket nogle uhensigtsmæssigheder i skattelovgivningen, som ellers kunne medføre et uhensigtsmæssigt provenutab. Vi har jo, som formanden også lige gjorde rede for her, at gøre med tre hovedelementer i forslaget, hvor man skal prøve at lukke nogle huller.
Det gælder bl.a. anvendelsen af konvertible obligationer, hvor man kunne forestille sig, man kunne anmelde det som et lån internt i en koncern, som også havde aktiviteter andre steder end lige i Danmark, og det kunne altså få den konsekvens, at en skattepligtig renteindtægt kunne konverteres til en skattefri kursgevinst, uden at det udenlandske selskab mistede sin fradragsret, og dermed kunne man opnå et dobbelt fradrag.
Det er selvfølgelig ikke særlig hensigtsmæssigt, og det var i hvert fald ikke det, der var tanken bag det oprindelige forslag, så derfor tager man nu hånd om det som det ene element.
Det andet element er så reglerne om anvendelsen af kommanditselskaber, hvor der også er nogle uhensigtsmæssigheder, som kunne give en skævvridning i den beskatning, som kunne foregå. Det tredje element er reglerne om anvendelse af leasingaftaler, når man overfører en leaset bil fra et selskabs virksomhedsordning til anvendelse i privat øjemed.
Det kunne også medføre nogle uhensigtsmæssigheder i forhold til periodisering, som vi heller ikke synes fra Venstres side er særlig hensigtsmæssige.
Vi har jo et skattestop, det giver tryghed, men vi skal også have tryghed for, at man også betaler den skat, man skal - hverken mere eller mindre - og når vi nu opdager, at der er nogle huller, er vi også parat til at lukke dem, og det er det, som forslaget her lægger op til, og det er vi tilfredse med.
Så på den baggrund, at det også for os er vigtigt, at skattesystemet selvfølgelig er troværdigt, kan Venstre støtte forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-13:
Det var fodboldreferencen, der kaldte mig frem på banen.
Jeg er jo enig i, at det er interessant at vide, hvor målmanden står i forhold til målet.
Jeg synes også, det er interessant at vide, hvor mange mål der egentlig går ind, og det leder mig frem til spørgsmålet, om det ikke efter ordførerens mening ville være tilfredsstillende, hvis vi kunne få en provenuvurdering af forslaget, som dog ikke foreligger, sådan som forslaget er nu.
Jacob Jensen (V), 2008-05-13:
Det er selvfølgelig altid godt at få nogle konsekvensvurderinger, hvis de i øvrigt er valide og relevante.
Jeg noterer mig også, at Skatteministeriet ikke mener, at det er tilfældet her.
Altså, man vurderer, at der ikke er mange steder, hvor de her regler i dag har været misbrugt, og man har i hvert fald ikke kunnet se konsekvenserne af dem.
Men jeg synes faktisk, at det er udtryk for rettidig omhu, at man, selv om konsekvensen ikke viser sig allerede i starten, der går ind og siger, at man godt kan se, at der er en potentiel risiko for, at noget kan gå galt, og at man på det tidspunkt tager fat om sagerne og ikke bare venter på, at det skrider.
Så jeg synes faktisk, at det er ganske fornuftigt, at vi tager hånd om det allerede nu, på trods af at man ikke kan komme med en mere præcis vurdering af konsekvenserne.
Nick Hækkerup (S), 2008-05-13:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Selvfølgelig skal man gribe ind over for sådan et hul så hurtigt som muligt.
Det, der er min pointe i den her sammenhæng, er, at det selvfølgelig er interessant, om det, vi er ude i her, er at lukke huller, der alt andet lige har kostet statskassen 5 mio. kr. eller 25 mio. kr. eller 125 mio. kr.
Hvad er i virkeligheden størrelsen af det, som vi har at gøre med her, for som ordføreren jo også selv sagde, er det her jo et spørgsmål om at sikre, at folk betaler den skat, de skal, hverken mere eller mindre, og samtidig jo også at sikre, at det merprovenu, der måtte komme ind, kan tilbageføres i et omfang, så vi sikrer, at skattestoppet er overholdt.
Derfor synes jeg, det er meget relevant, at vi får oplyst, så langt som det kan lade sig gøre, bedste bud i hvert fald her i salen, hvad provenugevinsten er ved det her.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Hr. Frank Aaen får det fremstillet, som om vi ikke har nogen indflydelse på serviceniveauet for den postbetjening, der skal være her i Danmark.
Men det har vi jo via befordringspligten.
Det er en myndighedsopgave, og det er noget, vi tager stilling til herinde på Christiansborg, og der bliver vi i fællesskab enige om, hvad postens serviceniveau skal være her i Danmark generelt.
Så selvfølgelig har vi indflydelse.
Her kan vi bare konstatere, at Post Danmark er kommet til os sammen med Posten AB, og i fællesskab har de sagt, at hvis de fortsat skal kunne levere en rigtig god postbetjening i Danmark til danskerne generelt, har de brug for at være en stærkere virksomhed, og det er det, de kan opnå med den her fusion.
Men selvfølgelig vil det stadig væk være sådan, at vi herinde fra centralt hold skal fastlægge befordringspligten.
Jacob Jensen (V), 2008-05-13:
Jeg går ud fra, at Socialdemokraterne også er klar til at lukke skattehuller, uanset om det potentielle tab kunne være 5 mio. kr. eller 125 mio. kr.
Så jeg synes egentlig, at diskussionen er sådan lidt, jeg vil næsten sige irrelevant, men i hvert fald sådan lidt hypotetisk, for det vigtige for mig og for Venstre er faktisk, at vi får lukket det her hul, inden man kommer til at se nogle rigtig store konsekvenser af det.
Jeg noterer mig så som sagt, at Skatteministeriet har vurderet, at der ikke er mærkbare konsekvenser i dag, men at man forventer, at det kunne ske, og derfor tager man fat om det allerede nu, og det synes jeg faktisk er positivt.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Jeg må bare sige til hr. Per Clausen, at det er helt forkert forstået, hvis man tror, at ved at have bibeholdt status quo havde man fået meget mere natur og miljø.
Nu har vi sagt: Nu er området blevet nationalpark, det er I blevet enige om og har selv besluttet, og nu kan I også selv bestemme, om I vil gå ind i dialogen om, at her i dette område skal der f.eks. drives økologisk produktion.
I kan måske markedsføre jer på, at området her er nationalpark, hvor der måske bliver taget særlige hensyn til klokkeblomsten, eller hvad ved jeg.
Jeg synes, det er utrolig godt, at vi på den måde ad frivillighedens vej får det her ud til borgerne.
Men det sker uden tvang, og jeg må bare erkende, at det synes jeg er den rigtige måde at gøre det på, i stedet for, som hr. Per Clausen lægger op til, bare at indføre det ved tvang.
Jeg forstår godt, at de, som før i tiden protesterede mod nationalparker, protesterede højlydt, fordi de følte, at sådan nogle som hr. Per Clausen er kommet fra København og har bestemt, at nu skal vi have nationalparker, men det skal selvfølgelig helst ikke være i vores egen baghave.
Jeg er helt sikker på, at frivillighedens vej er den rigtige vej at gå.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Det var jo en lang og meget interessant udredning, der kom fra hr. Dohrmann.
Skulle der så være mulighed for at gøre noget af hensyn til naturen og miljøet, er det jo fint nok, men udgangspunktet er altså, at landmændene ikke på nogen måde må udsættes for ekstra restriktioner.
Er det ikke kernen i det her?