runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Altså, som spørgeren ved, er vi i regeringen af den klare overbevisning, at Danmark skal være fuldt og helt med i Europols arbejde.
Det er selvfølgelig noget, jeg som justitsministeren lægger utrolig meget vægt på, for der er behov for, at dansk politi har adgang til alle de oplysninger og til det samarbejde, der kan etableres på europæisk plan.
Spørgeren ved nok også godt, at der er lavet en politisk aftale med spørgerens eget parti, nemlig Venstre, om, hvordan vi fra politisk hold kan sikre den bedste proces, sådan at Danmark kan være en fuld og integreret del af Europol-samarbejdet, herunder at vi ønsker – og det fremgår eksplicit af aftalen – at der skal afholdes en folkeafstemning om omdannelse af retsforholdet senest i første kvartal 2016.
Så det er ikke en beslutning, regeringen har truffet.
Det er en beslutning, regeringen har truffet sammen med partierne Venstre, Det Konservative Folkeparti og SF.
Når det handler om Europol-samarbejdet, er det svært at sige meget præcist, hvornår Danmark kan risikere – og jeg siger risikere, for jeg ønsker, vi skal være der – at udtræde af det Europol-samarbejde, vi kender i dag, for det forslag, der ligger om Europol, er ikke færdigbehandlet endnu.
Der er trilogforhandlinger med Parlamentet, og der mangler noget fremdrift i de forhandlinger, som vi også oplever det på andre områder.
Det er derfor svært for mig at sige, hvornår der er et endeligt resultat.
Når der er et resultat, vil der givet være en overgangsperiode, og som det ser ud nu, er det vores forventning, at det nye Europol ikke er kommet op at køre inden folkeafstemningen om retsforbeholdet.
Det er vores klare mål, at vi kan opretholde vores medlemskab.
Så vil jeg også sige, at hele det strafferetlige samarbejde og politisamarbejdet er meget, meget væsentligt både for Danmark og Europa, når det handler om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet, og det har vi alt for meget af, ikke mindst på terrorområdet.
Vi har behov for fælles databaser, f.eks. omkring foreign fighters, og vi ønsker også et fælles europæisk passagerregister.
Det er også vigtigt for mig at sige, at når vi taler om Europol, taler vi om et samarbejde mellem det politi, vi kalder det åbne politi, altså det almindelige, traditionelle politi.
Det er ikke et forum for vores efterretningstjenester, og dermed siger jeg også, at når det handler om PET's mulighed for at udveksle oplysninger og erfaringer med andre efterretningstjenester, foregår det ikke snævert i Europol.
Det foregår i de fora, som vores efterretningstjenester har, der ligger andetsteds.
Det er i øvrigt et samarbejde, vi ved virker ikke kun på europæisk plan, men også med andre efterretningstjenester, eksempelvis den amerikanske.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Det her spørgsmål er stillet på baggrund af de frygtelige terrorsager, vi har set på det seneste, og jeg spørger justitsministeren: Hvilken betydning får det for PET's mulighed for at bekæmpe terrorisme, at Danmark udtræder af Europol-samarbejdet, fordi regeringen først vil gennemføre en folkeafstemning om retsforbeholdet efter næste folketingsvalg?
Hvilken betydning får det for PET's mulighed for at bekæmpe terrorisme, at Danmark udtræder af Europol-samarbejdet, fordi regeringen først vil gennemføre en folkeafstemning om retsforbeholdet efter næste folketingsvalg?
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Det sikreste er jo at sige, hvad man mener, og hvis man mener det samme, når han bliver spurgt om det samme, så skal man jo svare det samme.
Ellers ville man jo sige noget andet end det, man mente, og det er sædvanligvis en dårlig idé.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Det er rigtigt, at der lige nu pågår et større analysearbejde om de samlede retsakter, men hvad angår Europol er regeringens holdning jo fuldstændig klar: Der skal Danmark være.
Det er fuldstændig nødvendigt for vores politi.
Det er altså også vigtigt at sige, at vores efterretningstjenester arbejder sammen.
Det er fuldstændig afgørende for vores mulighed for at kunne bedrive den tilstrækkelige indsats imod terror, at der er det integrerede samarbejde, men det hænger altså ikke snævert sammen med Europol, fordi vores efterretningstjenester arbejder sammen et helt andet sted.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Tilsagnet om dialog er givet, og det står ved magt, og ved siden af det står jo det med en udtømmende redegørelse for det, synes jeg, logiske ræsonnement, der ligger bag ved, at reglerne er, som de er, og de er vedtaget, som de er, af et bredt flertal i Folketinget.
For der er forskel på at have pligt til at modtage al sin post fra det offentlige digitalt på den ene side og på den anden side at være forpligtet til at betjene sig af digitale selvbetjeningsløsninger, når man i øvrigt er i stand til det, vel vidende at de er af forskellig karakter.
Per Clausen (EL), 2015-01-21:
Nu skal jeg nok passe på med at drage for vidtrækkende konklusioner, men vil jo bare sige, at jeg, som finansministeren enten allerede har opdaget eller vil opdage, i dette konkrete spørgsmål så faktisk deler opfattelse med hele magistraten i Aalborg Byråd, hvor der kun sidder én fra Enhedslisten, mens de andre er fra andre partier, hvoraf i hvert fald et par stykker eller tre i princippet er meget venligsindede over for finansministeren.
Men jeg vil bare have bekræftet, at det er sådan, at finansministeren faktisk ikke synes, at vi skal opretholde de her regler, hvis det er sådan, at kommunerne og KL kan påvise, at det sådan set er til skade for borgerne, og det er til skade for kommunerne, og at det gør livet mere besværligt.
Hvis bare vi kunne få det tilsagn fra ministeren, ville det være godt.
Så skal vi bare have afklaret, om det er mig og Magistraten i Aalborg, der har ret, eller det er reglerne, der har ret.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Det er jo ikke en dårlig dag, hvor Folketingets fungerende formand bekræfter, at man kan regne, og Enhedslisten bekræfter, at man er et rationelt tænkende menneske.
Det er da på en eller anden måde nærmest enestående, så det tager jeg med mig hjem.
Svaret er jo så et ja, delvis bekræftende, og det her ser vi selvfølgelig åbent på.
Det er så ikke for sådan at ødelægge den gode stemning, men jeg må jo også bare minde om, at det her er noget, som regeringen og et bredt flertal i Folketinget på den ene side og Enhedslisten på den anden har været uenige om hele vejen igennem.
Altså, Enhedslisten har jo vendt sig imod både den digitale post og den digitale selvbetjening, og endda i flere omgange.
Per Clausen (EL), 2015-01-21:
Det er rigtigt, som ministeren afslørede, at der er en sammenhæng mellem de to spørgsmål.
Desværre var ministerens første svar ikke så positivt, at det kunne lade sig gøre, men vi bevæger os alligevel en lille smule fremad.
Jeg forstår det på den måde, at det, ministeren siger, er, at han i dag ikke er klar til at love noget som helst, andet end at han vil lytte til de synspunkter, der kommer fra kommunerne og fra KL's side.
Jeg må vel også forstå det på den måde, at der her ikke er noget princip, der forhindrer ministeren i at ændre praksis, hvis det viser sig, at den praksis og det regelsæt, man har vedtaget, er uhensigtsmæssigt.
Det vil sige, at hvis kommunerne faktisk er i stand til at sandsynliggøre, at det, man nu gør, og den måde, man nu gør det på, sådan set udelukkende fører til øget besvær for borgerne og for kommunerne, så vil ministeren, der jo er et rationelt tænkende menneske, der går ind for, at vi altid skal vælge den billigste løsning, selvfølgelig ændre de her regler.
Finansministeren skal jo ikke kritiseres for, at han i stor udstrækning gentager de samme formuleringer gang på gang; det har jo, når det gælder mange ministre, vist sig at være klogere end at begive sig ud i alt for meget kreativ tænkning.
Men jeg vil bare konstatere, at ministeren er indstillet på den her drøftelse med KL og med kommunerne, og så må vi jo se, hvad der kommer ud af det – ellers kan der jo også vise sig at være brede flertal for nye og spændende ting.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Vil statsministeren, da regeringens modsatrettede meldinger om dansk anerkendelse af Palæstina forståeligt nok har skabt en del forvirring, klart orientere Folketinget om, hvad der præcis er regeringens politik på dette område?
Skriftlig begrundelse
I Folketingets spørgetime den 4. november 2014, udtalte statsministeren bl.a. i sit svar til SF's formand om dansk anerkendelse af Palæstina: »Vi ønsker en tostatsløsning, og vi ønsker en forhandlet løsning på konflikten.
Og så snart der foreligger en tostatsløsning, er vi selvfølgelig parate til at anerkende Palæstina.«
Også i andre offentlige sammenhænge har statsministeren udtalt noget sådant.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Tak for spørgsmålet.
I lovgivningen om digital selvbetjening er der taget højde for, at nogle borgere ikke kan anvende digital selvbetjening.
Den enkelte myndighed skal derfor i de tilfælde tilbyde hjælp til de borgere, som har svært ved at bruge digital kommunikation, og der skal tilbydes en alternativ kommunikationskanal, f.eks. en papirblanket, til dem, som slet ikke kan bruge de digitale løsninger. En borger kan fritages generelt fra digital post, fordi det jo er sådan med digital post, at borgeren uopfordret kan modtage breve fra det offentlige, og derfor er det vigtigt at sikre sig, at borgerne er i stand til at anvende digital post.
Ved digital selvbetjening er det jo så borgeren, der omvendt skal kontakte det offentlige, og kan borgeren ikke anvende digital selvbetjening, skal borgeren derfor henvende sig i kommunens borgerservice.
Her skal man foretage en vurdering af, hvorvidt borgeren skal undtages fra kravet om digital selvbetjening under hensyntagen til borgerens evne og situation fra sag til sag.
Det er ikke sådan, at borgeren skal udfylde en ansøgning om at blive undtaget; den borger, der ikke kan anvende den digitale selvbetjeningsløsning, skal således henvende sig til f.eks. den kommunale borgerservice for at få udleveret en papirblanket, som det typisk også var tilfældet, før man indførte digital selvbetjening, når man skulle ansøge om noget i sin kommune.
Det betyder, at en borger, som f.eks. ikke er i stand til at anvende en kompleks selvbetjeningsløsning, ikke dermed pr. automatik kan udelukkes fra at anvende en mere simpel løsning på et andet område.
Dermed undgår vi at udelukke folk fra at bruge den digitale kommunikation med det offentlige til at lette deres hverdag, hvor de godt kan, og det er baggrunden for, at reglerne er, som de er.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne understrege, at der løbende bliver fulgt op på brugen af digital selvbetjening, af digital post, og som situationen er nu, mener jeg ikke at borgere, som er fritaget for digital post, også automatisk bør være fritaget for at anvende de obligatoriske digitale selvbetjeningsløsninger.
Men skulle der vise sig at opstå problemer med håndteringen af fritagelser og undtagelser, skal vi selvfølgelig overveje, om reglerne er skruet sammen på den mest hensigtsmæssige måde.
Derfor vil jeg bede Digitaliseringsstyrelsen om at tage en dialog med kommunerne og med KL, så vi kan få et samlet overblik over, om der er et generelt problem med reglerne, som de er vedtaget.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Jeg skal starte med at læse spørgsmålet op: Vil statsministeren, da regeringens modsatrettede meldinger om dansk anerkendelse af Palæstina forståeligt nok har skabt en del forvirring, klart orientere Folketinget om, hvad der præcis er regeringens politik på dette område?
Og så er der en begrundelse, som også er oversendt til statsministeren.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-21:
Hr. Finn Sørensen, det tror jeg ikke jeg kan svare tydeligere på, end udenrigsministeren faktisk har gjort det.
For det er jo her, at vi skal have respekten for, at der rent faktisk i øjeblikket er en domstol, der kigger på, om kontrakten er overholdt.
Det er jo rent faktisk derfor, at både udenrigsministeren og statsministeren taler på højeste niveau med amerikanerne om den her sag.
Altså, her skal vi måske nok styre vores utålmodighed en lillebitte smule, til vi har hørt en afgørelse fra den amerikanske domstol.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Mange tak, og tak for ordførerens tale.
Mit spørgsmål er sådan set meget kort og enkelt: Mener ordføreren, at den aftale, som er indgået med amerikanerne, om certificeringen er blevet overholdt gennem den udbudsrunde, der har fundet sted, og i det resultat, der kom, hvor Exelis Services A/S fik opgaven, eller er aftalen med amerikanerne ikke blevet overholdt?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-21:
Jeg tolker rent faktisk det, at man fra såvel dansk side som fra grønlandsk side ikke har meldt det ud til en politisk debat, som værende beroende på, at vores forventning er, at aftalen er den samme, Det er de samme kriterier, uanset om det er en dansk certificering eller en amerikansk certificering.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Der er ikke mange i Grønland, der vil være enige med Socialdemokratiets ordfører om, at den udvikling, der er sket omkring Thulebasen, ikke er dramatisk.
Det tror jeg at man kan forsikre sig om, hvis man læser de grønlandske aviser.
Der er man fuldstændig klar over, at det her er meget, meget dramatisk.
Jeg ved godt, at ordføreren ikke taler på vegne af regeringen, men han kan dog så tale på vegne af Socialdemokratiet.
Burde man ikke have diskuteret sådan en sag i offentligheden?
Burde man ikke i 2013 have lagt det frem og sagt: EU har muligvis et eller andet her, som gør, at vi ikke kan fortsætte, som vi plejer, og gøre det, som vi har gjort til alles tilfredshed i 52 år?
Skulle det bare sådan komme listende som en tyv om natten?
Ville det ikke også have været i Socialdemokratiets interesse, at der kom en offentlig debat om det både i Danmark og Grønland?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-21:
Jeg kan ikke svare på regeringens vegne, men jeg kan svare på Socialdemokraternes vegne.
Hvad angår, om der var tale om en dramatisk udvikling, så har vi i Socialdemokraterne, nu hvor vi kender sagen i sine detaljer, egentlig ikke tænkt på det på den måde.
Og det er netop, som jeg giver udtryk for, fordi det er vores mening, at det, der var forudsætningen for servicekontraktens udbud tidligere, stadig væk gør sig gældende.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Jeg er enig med Socialdemokraternes ordfører i, at Thule er af enorm interesse.
Altså, Thule Air Base er et navn, der virkelig betyder noget, selvfølgelig specielt i Grønland, men også i Danmark, fordi der har været så mange – også ofte uheldige – omstændigheder omkring den base.
Derfor vil jeg spørge: Når regeringen, dengang sagen opstod i 2013, vidste, at der var en ny dramatisk udvikling i gang omkring forholdene på Thule Air Base, hvorfor indviede man så ikke offentligheden i det?
Hvorfor skulle der gå næsten halvandet år, inden Folketingets medlemmer, men også, som jeg har forstået, Landstingets medlemmer i Grønland blev orienteret om det her?
Hvorfor var ingen offentlig debat om det, når det er så utrolig vigtigt?
Johan Lund Olsen (IA), 2015-01-21:
Tak, hr. formand.
Den 21. januar 1968 blev Pituffik Airport/Thulebasen med et slag verdenskendt og kom på forsiden af alverdens førende nyhedsmedier.
Det skete, da et amerikansk B 52-bombefly lastet med fire brintbomber styrtede ned netop ud for Pituffik/Thule Air Base.
Ved Folketingets åbningsdebat i 1956 spurgte Grønlands første folketingsmand efter grundlovsændringen i 1953, hr. Augo Lynge, om det ikke var på tide og muligt at få en afgift af de amerikanske baser på Grønland.
Pengene var hårdt tiltrængt, eksempelvis til investering i fiskerierhvervet.
Den daværende statsminister mente ikke, at det var heldigt, at man betragtede forsvaret af dansk område ud fra et forretningsmæssigt synspunkt.
I dag, den 21. januar 2015, er Pituffik igen på dagsordenen her i Folketinget som mange gange tidligere.
Spørgsmålet er i dag, om der fortsat er tale om forretningsmæssige hensyn, hensynet til danske særinteresser imod hensynet til Grønland og dets befolkning.
Grønland har også meldt sig ud af daværende EF og nuværende EU for længst.
Som udgangspunkt gælder EU-retten derfor heller ikke for Grønland og dets borgere.
Jeg fra IA og Nick Nielsen fra Siumut har derfor taget initiativ til den her forespørgselsdebat, og vi beder udenrigsministeren om at svare på følgende: Hvad kan udenrigsministeren oplyse om processen op til og udfaldet af det seneste udbud af servicekontrakten for Thule Air Base, herunder om, hvad ministeren vil gøre for at sikre de nuværende løn- og ansættelsesvilkår?
Og hvad agter regeringen at foretage sig over for de amerikanske myndigheder med henblik på at sikre, at Thulebasen også fremover bidrager med indtægter til Grønlands landskasse som hidtil?
Og hvordan vil ministeren sikre en bevarelse af de nuværende lærlinge- og arbejdspladser til grønlændere og danskere, jævnfør vigtigheden af, at Thulebasen bidrager til det grønlandske samfund som beskrevet i brevet af 9. december 2013 fra Udenrigsministeriet til den amerikanske ambassade?
Besvarelse
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Nu er det jo sådan, at udenrigsministeren ikke vil svare på det spørgsmål, hvilket ordføreren kan forvisse sig om ved at kigge på de fire-fem spørgsmål, jeg har stillet, der alle sammen kredser om det ret centrale spørgsmål: Er aftalen mellem USA og Danmark blevet overholdt gennem den her udbudsrunde og i det resultat, den fik, eller er den ikke blevet overholdt?
Det er jo ikke det, den amerikanske klageret skal tage stilling til.
Vi skal vel ikke have en amerikansk klageret til at tage stilling til, om vi mener, at de aftaler, vi indgår med amerikanerne, bliver overholdt; det skal vi vel selv tage stilling til.
Så jeg vil gerne høre ordførerens personlige mening om det.
Det må ordføreren da have en mening om: Er aftalen med amerikanerne blevet overholdt gennem den her udbudsrunde, eller er den ikke?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-21:
Der kan jo være rigtig, rigtig mange elementer, man skal kigge på, med hensyn til om det her modsvarer det, man tidligere har tolket i forbindelse med tidligere udbud.
Noget af det, jeg synes er centralt, og noget af det, jeg glæder mig meget til bliver afklaret, er, hvordan tolkningen af, om et firma er et grønlandsk-dansk firma, er.
Det har jeg faktisk ikke lyst til.
Jeg føler mig faktisk helt sikker på, at de oplysninger, jeg har fået, er korrekte.
Og så må det være regeringen – enten udenrigsministeren eller statsministeren – som svarer på detaljerne om, hvor, hvornår og med hvem den her sag er blevet drøftet.
Men det er klart, at jeg tager det til mig, når det er blevet sagt, at det her er blevet drøftet på højeste niveau.
Jeg vil give det samme svar til hr. Per Stig Møller, at det må være et anliggende for regeringen at svare på.
Det er klart, at jeg som Socialdemokraternes ordfører er orienteret om, hvad det er, der er sket i grove træk, men de detaljer, som hr. Per Stig Møller spørger til, kan jeg ikke svare på.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-21:
Det lød jo så utrolig flot og overbevisende, da ordføreren stod og sagde, at både statsministeren og udenrigsministeren havde taget det op.
Det viser sig, at det har de ikke.
Der har været en amerikansk ambassadør.
Kan ordføreren, der med så stor sikkerhed sagde, at statsministeren og udenrigsministeren havde taget det op, så fortælle os: Mødte ambassadøren statsministeren og udenrigsministeren?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-21:
Jeg kan i hvert fald ikke svare på det som Socialdemokraternes grønlandsordfører, men jeg kan se, at udenrigsministeren noterer det, så det er muligt, der kommer et svar.
Det bliver der nikket til.
Mit svar til Venstres ordfører er fuldstændig det samme.
Det er et regeringsanliggende.
Det, jeg har hørt udenrigsministeren give udtryk for, men som jeg også har hørt statsministeren give udtryk for, er, at det her er blevet drøftet tidligere, det bliver drøftet, og det vil blive drøftet med amerikanerne.
Men det er jo klart, at en af de centrale personer, som amerikanerne har sendt her til vores lille land, er den amerikanske ambassadør, så der er for mig at se ingen tvivl om, at den amerikanske ambassadør – og det ved jeg også – har været draget ind i den her diskussion og drøftelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-21:
Men det forstår jeg slet ikke, for hvis man står og underholder med noget og siger, at man ved en masse, men når man så bliver spurgt om det konkrete, er man ikke i stand til at svare på det, så giver det da absolut ingen mening at bruge det som et argument.
Men er ordføreren så i stand til at give navnene på dem, der måtte have haft dialogen med amerikanerne?
Er det både statsministeren og udenrigsministeren?
Hvem er det, der har haft den her dialog?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-21:
Det kan jeg ikke, og det synes jeg skal adresseres til ministeren enten skriftligt eller mundtligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører har nu flere gange nævnt, at der har været en dialog både fra statsministerens side og fra udenrigsministerens på meget højt niveau med amerikanerne, og det har indtil videre ikke været muligt i hvert fald for mig at få oplyst, hvad den dialog er gået ud på, men det ved den socialdemokratiske ordfører åbenbart.
Kan ordføreren så ikke forklare, hvad det er, som dialogen med amerikanerne har gået på, når statsministeren og udenrigsministeren har talt med amerikanerne, og på hvor højt et niveau det har været?
Johan Lund Olsen (IA), 2015-01-21:
Jeg vil godt blive inden for samme emne, for det er ret vigtigt.
Vi hørte jo fra både ordføreren og udenrigsministeren, at det har været drøftet på meget højt politisk niveau.
Men hvornår?
Vi har hidtil og endnu ikke fået oplysninger om, hvornår det er taget op på højt politisk niveau, som man siger.
Vi har tidligere spurgt om det, men vi har ikke kunnet få et svar endnu.
Måske vi kunne få et præcist og eksakt svar, måske også fra udenrigsministeren?
Hvornår har der været den her dialog på meget højt politisk niveau?
Det kunne være interessant.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-21:
Så havde det måske været en god idé, at ordføreren ikke sagde det, for ordføreren ved åbenbart ikke, om statsministeren og udenrigsministeren har talt med nogen på politisk niveau.
Ordføreren ved åbenbart kun, at der har været en ambassadør, der har gået rundt ovre i Udenrigsministeriet.
Så man skal måske sige, at det er den slags, der nok hellere skal slettes med tilbagevirkende kraft.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-01-21:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren arbejde for, at Qatar mister værtskabet i verdensmesterskabet i fodbold, henset til at Qatar systematisk undertrykker grundlæggende menneskerettigheder og lader gæstearbejdere arbejde under slavelignende forhold?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-21:
Jeg må sige til hr. Søren Espersen, at jeg ikke er bekendt med en sådan proklamation fra udenrigsministerens side.
Jeg er fuldt ud bekendt med, hvad udenrigsministeren har sagt til spørgsmålet, om vi skal anerkende Palæstina nu, og det er meget tydeligt: Nej, det skal vi ikke.
Tiden er slet ikke til at anerkende Palæstina, og det er ikke et mål i sig selv.
Vi tager bestik af den situation, der måtte være på jorden, og vi kan jo ikke udelukke, at der engang i et fremtidigt scenarie vil være en situation, hvor vi sammen med andre EU-lande, som vi diskuterer det her spørgsmål meget med, vil finde det formålstjenligt for at skabe en levedygtig palæstinensisk stat, at det kan indgå som et led i, at der snarligt kommer en tostatsløsning.
Jeg vil ikke stå og udelukke scenarier, men jeg synes jo, at det vigtigste for hr. Søren Espersen og det danske Folketing er, hvor vi står her og nu.
Og vi er ikke i en situation, hvor vi ønsker at anerkende Palæstina nu.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Men hvorfor skulle det så fra udenrigsministerens side proklameres for al offentlighed, at der nu var sket et virkelig nybrud?
Jeg bad om en liste fra udenrigsministeren, som jeg også har fået, over de lande, som venter på en forhandlet løsning, og pludselig var Danmark altså flyttet fra den ene gruppe over til den anden.
Hvis ikke det var noget, og hvis det er regeringens linje, der ligger fast, som statsministeren siger, og det tror jeg da på, når hun siger det, hvorfor skulle det så lige pludselig udbasuneres i hele pressen og også i forbindelse med B 21, hvis ikke der var noget?