runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Jeg vil gerne understrege, at det her lovforslag til fulde lever op til de forventninger, som vi havde.
Det er inden for de internationale konventioner, og det bryder ikke med vores grundlov.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Men det er selvfølgelig bedre end det modsatte, kan man sige.
Det, jeg gerne vil spørge til, er: Den her tuneser var jo ligesom udgangspunktet for det hele, men hvis nu vi ser på de andre, der er på tålt ophold - og der kan vi jo så tage kineseren, som altså er flygtet fra at udføre forbrydelser mod menneskeheden i Kina, og som i dag har familie i Danmark, men er her på tålt ophold på grund af undtagelserne i flygtningekonventionen - synes fru Helle Sjelle og Det Konservative Folkeparti så, at det er rimeligt, at der for en sådan person fastsættes et krav om, at man opholder sig i Center Sandholm, at man melder sig dagligt til politiet, og at man skal søge om lov til at tage på weekendophold med sin familie?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Nu har jeg ikke noget ønske om at stå her på talerstolen og foretage en individuel sagsbehandling.
Men jeg vil da gerne understrege, at det her forslag netop som udgangspunkt er et forslag, som gælder alle på tålt ophold.
Det er altså ikke en lex tuneser, om man så må sige, for så havde lovforslaget naturligvis set anderledes ud.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-16:
Er det ikke korrekt, at man i forvejen i den nuværende lovgivning har muligheden for at pålægge folk daglig meldepligt?
I forvejen er det sådan, at hvis man synes, det er vigtigt, at tuneseren er i Sandholm hver dag, så kan man bare sige: Det skal du være.
Forskellen på den nuværende lovgivning og den, man med konservativ støtte gerne vil vedtage, er jo, at nu skal alle de personer, der er på tålt ophold, som udgangspunkt melde sig dagligt i Sandholm.
Det betyder, at bl.a. Elias, der har fået en dom for at have stået vagt for pusherne på Christiania og har siddet 1½ år i fængsel for den forbrydelse, han begik, dagligt skal melde sig i Sandholm.
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Jamen vi er jo blevet opmærksomme på, at der er en situation, hvor der er nogle mennesker på tålt ophold, som har haft nogle temmelig frie rammer, og det er de rammer, som vi har ønsket at stramme op på.
Og så er der naturligvis mulighed for - inden for de rammer - at foretage nogle bedømmelser af, om der er nogle, der skal have en anden behandling.
Men jeg vil gerne her slå fuldstændig fast, at der jo er en grund til, at vi fremsætter det her lovforslag.
Det går jo netop ud på at sørge for, at der er den her meldepligt, og at der også en hård straf for at overtræde meldepligten, hvis den bliver overtrådt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-16:
Jeg vil sige til fru Helle Sjelle: Er vi ikke helt enige om, at man i forvejen har muligheden for at vurdere, om det er vigtigt, at den pågældende person melder sig dagligt?
Hvis man vurderer det, kan man bare gøre det - det er der absolut ikke noget nyt i.
Altså, det er den ene del: Der er intet nyt i at kunne pålægge daglig meldepligt, hvis man mener det er relevant og vigtigt.
Den anden del er: Er det ikke fuldstændig korrekt, at intet i de her regler gør, at den tuneser, som der bliver talt usandsynlig meget om, ikke kan tage til Århus og sige hej til Kurt Westergaard?
Altså, det kan han gøre, lige så tosset han vil.
Hvis man er sådan en god konservativ, der står for retsstaten - det har jeg i hvert fald hørt at de gjorde en gang - burde De Konservative så ikke sige, at de kræver, at den pågældende tuneser kommer for en dommer?
Hvis der er sådan nogle alvorlige mistanker imod ham, skal vi da have ham for en dommer og have ham dømt.
Hvorfor skal de ikke for en dommer, så vi kan sørge for, at de kommer i fængsel, hvis de er så farlige, som PET skriver?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Nu er det jo altså lidt underligt at høre fra netop Enhedslistens ordfører, at vi burde gøre noget mere på de her områder.
Vi har netop følt, at det var naturligt, at vi gjorde noget mere, og det er jo netop derfor, vi laver de her opstramninger.
Og det er opstramninger, for udgangspunktet er, at man nu skal melde sig i Sandholmlejren hver dag, og at man skal overnatte i Sandholmlejren - det er det, der er udgangspunktet for det her lovforslag.
Og det vil jeg gerne slå fast.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi naturligvis gerne vil have de mennesker, som har begået forbrydelser, dømt her i vores samfund.
Det er der selvfølgelig ikke nogen tvivl om.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
Hvis man gerne vil have de mennesker dømt, der har begået noget, eller som man har mistanke om har begået noget, så bør man jo stille dem for en dommer, så man kan få dem dømt.
Så vil jeg bare minde fru Helle Sjelle om, at da vi havde sagen med den irakiske hærchef, var Enhedslisten nogle af dem, der var længst fremme i skoene for at sige, at det var fuldstændig uacceptabelt, at vi havde en mand, der var mistænkt for at stå bag drab på 80.000 mennesker, som fik lov til bare at flygte ud af landet - formentlig med hjælp fra en supermagt, der ønskede at bruge ham i det spil, der var omkring i Irak.
Men det, jeg gerne ville høre fra fru Helle Sjelle - for det er lidt afgørende i forhold til De Konservative - er jo, hvordan de har det med de borgerlige frihedsrettigheder.
Jeg vil gerne høre, om fru Helle Sjelle kan pege på en eneste statsretsekspert, der har været fremme at sige, at vedkommende er uenig med Henning Koch.
Det, jeg har forstået, er, at alle statsretseksperter siden højesteretsdommen i 1959 er enige.
Og endelig vil jeg høre, om Det Konservative Folkeparti mener, at det er et grundlæggende retsprincip for de borgerlige frihedsrettigheder, at man kun kan gøre indgreb i et menneskes frihed, hvis man har en konkret begrundelse?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Jamen der skal naturligvis ikke være nogen tvivl om, at vi naturligvis støtter frihedsrettighederne - selvfølgelig gør vi det.
Men jeg vil også gerne i den forbindelse slå fast, at vi jo netop har hørt, at der blev rejst tvivl om det her forslag - om det stred mod konventioner, om det stred mod grundloven - og det har bl.a. hr. Henning Koch været fremme at sige at det gjorde.
Men det har vi jo med meget klar og tydelig røst fået tilbagevist fra regeringen.
Dem vælger jeg at have tillid til, dem vælger jeg at tro på.
Når de analyserer forslaget igennem og siger, at vi ikke bryder konventionerne, at vi ikke bryder grundloven - og det vil jeg indrømme at jeg synes er meget vigtigt jamen så synes jeg også, at det er i orden, at man fremsætter et lovforslag som det her.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
Jeg kan forstå, at fru Helle Sjelle ikke kan henvise til en eneste højesteretsdom, der tilsidesætter den fra 1959, og at fru Helle Sjelle ikke kan henvise til en eneste statsretsekspert, der er uenig med professor Henning Koch.
Det, fru Helle Sjelle henviser til, er Justitsministeriets jurister, og selvfølgelig siger de, at et lovforslag ikke er i strid med grundloven.
Det gjorde de også med Tvindloven, og det gjorde de også i forhold til tamilsagen.
Det er det, de normalt vil komme med.
Men i forhold til de grundlæggende borgerlige frihedsrettigheder mangler jeg at få svar på, om De Konservative virkelig mener det, der står i det her lovforslag, altså at man ændrer det grundlæggende retsprincip fra, at det kræver en konkret begrundelse i hvert eneste tilfælde, hvis man skal gå ind og lave et indgreb i folks frihed, og over til det, som vi normalt regner med er i en politistat, nemlig at en gruppe mennesker får frataget deres frihed, og hvis de skal undtages for frihedsberøvelsen, så kræver det en konkret begrundelse.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jeg kan bare sige, at i det omfang tuneseren ikke opholder sig i Center Sandholm, fordi han måske vil hjem på familiebesøg, som man har fundet ud af at der altså skal være mulighed for, så koster det politiressourcer.
Det er klart.
I det omfang vedkommende bevæger sig uden for Center Sandholm, må man nødvendigvis med den situation, der har været, holde øje med den pågældende.
Der kan det godt være, at fru Astrid Krag synes, det er o.k.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det er sådan, og derfor er vores bedste løsning nu det her, men på lang sigt er vores løsning jo, at han bliver udvist.
Vores løsning er, at han skal udvises til Tunesien, og med det gode forhold, som jeg har fortalt om tidligere der er mellem Danmark og Tunesien - det tror jeg egentlig der er - så må man sige til de tunesiske myndigheder: Den her person skal I altså sørge for - hvis I måtte have anden praksis i forhold til andre - ikke bliver tortureret eller på lignende måde udsat for noget, som vi ikke kan acceptere.
Det er løsningen, og det har SF jo ingen holdning til, det kan vi jo høre.
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Det her forslag handler om mennesker på tålt ophold, og udgangspunktet har selvfølgelig været, at der var en situation, som man ikke syntes var acceptabel.
Men som jeg sagde før, er det på ingen måde en konkret lov, der omhandler en vis person og denne persons forhold til Kurt Westergaard.
Det er ikke det, der er tale om her.
Der er tale om en lov, der tager hånd om de mennesker, som er på tålt ophold i vores samfund.
Jeg synes, at der er sket nogle ganske udmærkede stramninger i forhold til den lov, som lå tidligere, og det er det, som jeg synes er relevant at hæfte sig ved i denne sammenhæng.
Vi ser dog også frem til, at man netop kommer med det her udredningsarbejde fra den berømte arbejdsgruppe, som meget gerne skulle blive færdige i løbet af det nye år.
Og så må vi jo se, om der skal tages yderligere tiltag, og det vil jeg slet ikke afvise på nuværende tidspunkt.
Astrid Krag (SF), 2008-12-16:
Jeg bliver nødt til at spørge lidt ind til noget af det, hr. Peter Skaarup har snakket om tidligere, nemlig praksis.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag og har krævet det her lovforslag lavet, fordi Dansk Folkeparti har været uenige i praksis, nemlig at man ikke i højere grad har benyttet den daglige meldepligt, man har haft mulighed for at pålægge, og ikke i højere grad har straffet folk.
Derfor er det jo lidt interessant at høre, hvad Dansk Folkepartis holdning så er til praksis i forbindelse med det her lovforslag.
Derfor vil jeg helt konkret spørge hr. Peter Skaarup, om Dansk Folkeparti er enige i den praksis, som vi hørte fremlagt af ministrene på samrådet, og som vi kan læse i nogle af de mange svar, der er givet.
Det drejer sig altså om en praksis, der også med det her lovforslag vil give mulighed for weekendture, bodegabesøg med tilhørende branderter og i øvrigt alle muligheder for at rejse til Århus med intercitytog inden for den gældende meldepligt.
Opfylder loven, som den ser ud i praksis, og som vi har hørt det nu, Dansk Folkepartis ønsker, eller har Dansk Folkeparti nogle tilføjelser eller nogle ændrede krav til den måde, vi har set praksis beskrevet, før de kan støtte det her lovforslag?
Det vil være lidt interessant at høre.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg medgiver fru Line Barfod, at det ikke har været et smukt lovgivningsarbejde.
En række af de bestemmelser, der er for god kvalitet i lovgivningsarbejdet, er rent faktisk blevet overtrådt undervejs.
Der er masser af ting at kritisere.
Jeg siger bare, at jeg også synes, at det er fuldstændig afgørende, at vi fastholder regeringen i forbindelse med det ansvar, som regeringen har.
Jeg synes, at det er forkert, hvis det er sådan, at vi som opposition vælger i realiteten at påtage os det ansvar, og det er måske lidt det, jeg synes nogle oppositionspolitikere argumenterer en lillebitte smule for.
For vi har jo som udvalg præcis fået svar på de to vigtige ting, som handler om grundloven og internationale konventioner, og vi har fået et svar fra justitsministeren i udvalget.
Derfor er Justitsministeriets ansvar nu at leve op til det svar, som man har givet.
Ellers har justitsministeren på længere sigt et voldsomt problem.
Så det, jeg gerne vil sige til fru Line Barfod, er: Vi medvirker gerne til alt muligt, men vi vil gerne fastholde den politiske diskussion, og vi vil også meget gerne fastholde det politiske ansvar, som regeringen har, bl.a. om, hvorvidt tingene er i orden rent lovgivningsmæssigt i forbindelse med grundloven.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
Der ingen tvivl om, at når Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti stemmer det her lovforslag igennem med det snævrest mulige flertal på 1 mandat, er det dem, der har ansvaret.
Når vi har mindretalsbeskyttelsen i grundloven, er det jo ikke, fordi man dermed flytter ansvaret over på mindretallet, så er det, fordi mindretallet har mulighed for at få udsat tredjebehandlingen, så man kan få de nødvendige oplysninger og kan gøre det krystalklart for regeringspartierne og for flertallet, hvad det er, de stemmer for.
Hvis man havde tid til at gå ud og spørge alle de øvrige statsretsprofessorer, havde tid til at spørge om, hvem det er, der ellers har kigget på det her, kunne det jo være, at de støtter Henning Koch.
Jeg har i hvert fald endnu ikke hørt en eneste statsretsprofessor, der er i modstrid med Henning Koch.
Og jeg har forstået, at det står i samtlige værker om statsret, der har været indtil nu.
Det kunne vi få belyst, og så kunne det jo være, at der var en enkelt eller to i Venstre eller i De Konservative - det kunne sågar være, at der var en i Dansk Folkeparti - der ikke ville være med til at bryde grundloven.
Det synes jeg dog er værd at få sagen udsat på.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg vil bare sige til fru Line Barfod, at det - punkt 1 - ikke har været nogen hemmelighed, at der har været diskussion om grundloven.
Det har ikke været nogen hemmelighed, hvilken anklage det præcis var, Henning Koch kom med.
Vi har så efterfølgende haft justitsministeren i samråd for lige præcis at svare på det.
Jeg konstaterer også bare - punkt 2 - at der altså ikke er andre fra det juridiske miljø, som kunne have blandet sig i det her, og som har gjort det.
Det er der ikke.
Jeg konstaterer også - punkt 3 - at der var nogle af de juridiske eksperter på høringen, som ikke var helt enige med professor Henning Koch.
Derfor vil jeg sige til fru Line Barfod: Det er måske der, vores vurderinger skilles.
Jeg siger: O.k., nu har justitsministeren under hele det ansvar, som man har som justitsminister, været i samråd, og vi har talepapirer, som vi kan optrykke i betænkningen og alt mulig andet, hvor justitsministeren påtager sig det klare ansvar: Der er ikke grundlovsmæssige problemer eller problemer med internationale konventioner i forbindelse med den lovgivning i L 59, som vi vedtager her.
Så er det deres ansvar, og så siger jeg bare: Jeg synes ikke, at oppositionen skal påtage sig det ansvar.
Det er Justitsministeriet, som har det ansvar.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-16:
Tak, formand.
Det er sjovt, at hr. Henrik Dam Kristensen gør så meget ud af begrebet ansvar, for hvis bare Socialdemokratiet ville være ansvarligt over for den linje, det nu vælger at lægge, tror jeg, vi var mange, der ville være glade.
Først tager man Henning Koch til indtægt for, at grundloven og menneskerettighederne og andre ting er blevet brudt, og derfra kommer man så frem til, at man i øvrigt har tillid til justitsministeren.
Derpå skriver man i sit høringsbidrag, at man alligevel har problemer med grundloven og internationale konventioner, og nu mener hr. Henrik Dam Kristensen altså, at det i sidste ende alligevel må være regeringens ansvar.
Efter sådan en gang flikflak frem og tilbage en seks-syv gange er vi altså kommet frem til, at regeringen har ansvaret for såvel grundlovens overholdelse som menneskerettighedskonventionens overholdelse - fint!
Samtidig har vi hørt, at Socialdemokraterne har tillid til regeringen, men når man både har tillid til dem, der har ansvaret, og har fundet ud af, hvor ansvaret ligger, hvorfor stemmer man så nej?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Det giver netop meget mening, må jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, for det er jo sådan set Dansk Folkeparti, der foretager flikflakkene.
Man starter med at ville have styr på en tuneser i forbindelse med nogle finanslovforhandlinger og gør et stort nummer ud af det, og det, Dansk Folkeparti har fået ud af det hele, er, at den pågældende tuneser nu har justitsministerens ord for, at en tredjedel af tiden kan han være i Århus, tæt på Kurt Westergaard, som PET mistænker ham for at ville have dræbt.
Det er det, Dansk Folkeparti har fået ud af det, og det siger jeg sådan set bare tillykke med.
Så vil jeg bare sige, at vi ikke synes, forslaget har haft en smuk gang gennem Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-16:
Men hvem er det, der retter den kritik, vil jeg spørge hr. Henrik Dam Kristensen.
Det er professor Henning Koch, og hvis hr. Henrik Dam Kristensen bare havde gjort sig den ulejlighed at google lidt - det jo den enkleste vej at skaffe sig informationer om andre mennesker på ville han jo hurtigt have fundet ud af, at Henning Koch har en stærkt tvivlsom fortid, når det handler om at råbe om overtrædelser af grundloven.
Han har ligefrem været ude at sige, at ytringer, der er fremsat her fra Folketingets talerstol, i sig selv var grundlovsstridige, han har haft et meget, meget tvivlsomt forhold til foreningsfriheden og forsamlingsfriheden og har direkte medvirket til, hvad hr. Henrik Dam Kristensen kan konstatere, hvis han gider åbne dagbladene fra i dag, at få lukket lovlige forsamlinger og lovlige møder.
Det er altså den professor, som Socialdemokratiet, der i øvrigt påstår, at det gerne vil have en stram udlændingepolitik, i dag læner hele sin retorik opad, samtidig med at man erklærer, at man skam har en stor og varm tillid til justitsministeren.
Hvis man har en sådan tillid til justitsministeren, hvorfor i alverden skal man så lytte til en forvrøvlet professor som hr. professor Henning Koch?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Tak, hr. formand.
Det betyder så, at jeg ikke behøver at sige, at et så usmageligt angreb, som vi her hørte fra Folketingets talerstol, ønsker jeg ikke at deltage i.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-16:
Et er, at man ikke kan regne med Socialdemokratiet i udlændingepolitikken, præcis som fru Pia Kjærsgaard har sagt det tidligere i dag.
Noget andet er, at man nu heller ikke kan regne med Socialdemokratiet, når det drejer sig om lovkvalitet og retssikkerhed.
Kan nogen ved deres fulde fem her i salen forestille sig en justitsminister, et justitsministerium, komme og sige, at deres eget lovforslag er grundlovsstridigt?
Kan man forestille sig det?
Næppe.
Derfor er det, vi ser i øjeblikket, ren rygcrawl fra Socialdemokratiets side, og det er pinagtigt at opleve det.
Jeg vil gerne minde Socialdemokratiet om, at det ikke kun var Henning Koch, som var kritisk på høringen - eller i det hele taget.
Mange, mange, faktisk alle jurister, som ikke lige nøjagtig har deres arbejdsplads i Justitsministeriet, har været dybt bekymrede over det her lovforslags mange elementer, ikke kun elementerne vedrørende grundloven og konventioner, men rigtig mange andre elementer.
Der er, fuldstændig som fru Line Barfod sagde, i Folketingets forretningsorden indlagt nogle mindretalsbeskyttelsebestemmelser, som netop tager sigte på, at man kan vurdere lovarbejdet grundigt, også selv om der er et flertal, der politisk vil noget andet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Socialdemokratiet ikke vil leve op til det, de startede med at sige, nemlig at der her er behov for en nærmere granskning.
Hvad er det, der gør, at vi ikke kan have glæde af de næste 12-14 dages arbejde med det her lovforslag, hvad er det, der gør, at Socialdemokratiet nu pludselig henholder sig til, at regeringens lovforslag er regeringens ansvar?
Det har det jo hele tiden været.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Fra starten af har vi været meget skeptiske i forhold til det her lovforslag.
Efterhånden som det er blevet afdækket, har vi været særdeles kritiske, vi har deltaget aktivt i udvalgsarbejdet for at få udredt, hvad det her betyder.
Jeg synes, der har været en dårlig kvalitet i en hel række af svarene.
Jeg synes, der er meget at kritisere, og jeg synes også, det er lidt forunderligt, at den minister, som jo som folketingsmedlem havde ansvar for lovkvaliteten, i realiteten vil stå bag det her.
Så jeg synes, der er en masse at kritisere.
Jeg sagde fra starten af, da diskussionen om to femtedele kom op, at der er to præmisser, som jeg synes er vigtige.
Den ene er, at der skal være væsentlige, faktuelle spørgsmål, som der ikke er givet svar på.
Det andet er, at man skal mene, at det nytter noget at udsætte det i 12 dage.
Der kan vi så - og sådan er det jo - komme til forskellige konklusioner en gang imellem, men det betyder ikke andet, end at vi er særdeles kritiske over for det her lovforslag, for det er der god grund til at være.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-16:
Man kommer altså ikke uden om, at det er Socialdemokratiets ansvar, at vi ikke får yderligere 12 arbejdsdage til at behandle det her lovforslag, som i øvrigt er virkningsløst, når det drejer sig om at beskytte Kurt Westergaard, som det hele drejer sig om.
Det er Socialdemokratiets ansvar, for hvis Socialdemokratiet ville være med til at udnytte forretningsordenens mindretalsbeskyttelse, så kunne vi have fået flere dage og flere timer til at arbejde med dette forslag.
Forslaget har i sin virkning ikke det store at skulle have sagt i forhold til de konkrete personer, men er på det principielle niveau virkelig dybt kompliceret, og man er i hele den juridiske verden enige om, at det i den grad er ugennemarbejdet.
Derfor kunne man jo godt stole på argumentets styrke og måske vække regeringen, så den kunne indse, at der kunne rettes i forslaget.
I hvert fald kunne vi i den offentlige debat få vendt de mange sten, som trænger til at blive vendt.
Vi har aldrig set så stærke ord anvendt i et høringssvar - og det er entydigt - som i dette forslag.
Derfor jo, det er Socialdemokratiets ansvar, at det nu bliver jappet igennem i strid med regeringens egen vejledning.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
Det er meget svært at forestille sig, både menneskeligt og med det, jeg ved om, hvordan Justitsministeriet plejer at agere.
Det er jo også derfor, at vi har prøvet at spørge til og gerne har villet have Justitsministeriets første reaktion på lovforslaget, men det har integrationsministeren desværre afvist at sende os.
Jeg tror, at det kunne være interessant at se, hvad Justitsministeriets første vurdering af lovforslaget var.
Det, der er det afgørende, er jo, hvad vi ville kunne få ud af at få udsat tredjebehandlingen.
Jeg tror, at vi ville kunne få ganske meget gennemgang, både os selv og en række eksperter ville kunne få ordentlig tid til at se på de mange, mange papirer, der er i den her sag.
Mange af papirerne er jo desværre indholdsløse, vi har jo ikke rigtig kunnet få svar på vores spørgsmål, men det vil vi så kunne se på.
Og jeg kan ikke forstå, at Socialdemokraterne ikke gerne vil have tingene ordentlig belyst, inden flertallet så måtte vedtage lovforslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg må igen sige til fru Pernille Frahm, at det jo er regeringens ansvar.
Folketingets udvalg har bidraget til virkelig at få sat fokus på det her, bl.a. gennem en høring, hvor vi indkaldte juridisk ekspertise.
Der blev rejst en række spørgsmål, og der blev rejst kritik.
Lige præcis på baggrund af den kritik, der blev rejst af bl.a. Henning Koch, kaldte vi som udvalg justitsministeren i samråd, hvor han skulle svare på præcis det spørgsmål
Derfor må jeg sige til Pernille Frahm: Det er regeringens ansvar, og det ansvar kan jeg altså ikke se mig i stand til at påtage mig, nemlig at være dommer imellem en professor på den ene side og landets justitsminister på den anden side.
Og der er det sådan, at så må justitsministeren altså stå til ansvar - sådan vil det jo selvfølgelig altid være.