runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-15:
Jamen jeg synes egentlig, vi har den proces på en dansk måde, nemlig her i Folketingssalen.
For mange af de spørgsmål, vi diskuterer, er jo politiske spørgsmål, som vi kan være enige om eller uenige om, afhængigt af hvor vi er henne på den politiske scene.
Og på den måde synes jeg egentlig at det, briterne gør, gør vi på vores egen måde.
Vi tager diskussionen, vi diskuterer velfærdsydelser, vi diskuterer fri bevægelighed.
Vi har faktisk, og det synes jeg er rigtig godt, en god og grundig EU-debat herhjemme.
Og vi vil gerne have mere af det.
Så ser vi forskelligt på – det kan man jo høre i vores debatter – om der skal udbetales børnecheck til børn, der ikke bor i Danmark, om der skal udbetales SU til EU-borgere osv.
Og derfor er det jo en politisk diskussion, som hører hjemme i Folketingssalen.
For man kan ikke sætte en tyk streg under svaret på, hvad EU skal blande sig i – for at bruge en frase, som DF har brugt.
Altså, det er jo politiske spørgsmål, og dem synes jeg vi skal tage i Europaudvalget og også rigtig gerne her i salen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Problemet er jo, at det altid bliver på bagkant.
Altså, f.eks. når EU-Domstolen har besluttet, at nu er det fremadrettet et krav, at man næsten fra dag et skal have mulighed for at sende børnecheck til børn, der ikke bor i Danmark, eller det med SU'en, som jeg sagde før, bliver det jo tit på bagkant.
Når først reglerne er blevet besluttet og tolket af EU-Domstolen, får vi at vide, at sådan er reglerne, og så må vi bare rette ind.
Så har vi en stor debat på det tidspunkt, men får at vide, at vi ikke kan gøre noget ved det, fordi sådan er EU-reglerne.
Det, der er ideen med den britiske proces, og det, vi i Dansk Folkeparti gerne vil kopiere her i Danmark, er jo at tage tingene, før det bliver et problem, og diskutere grundlæggende: Jamen er der steder, hvor vi kan se at tingene udvikler sig, så vi mister suverænitet, og som ikke er hensigtsmæssigt for Danmark med den danske model, den samfundsmodel, vi nu har valgt, som i høj grad er skattefinansieret over et fællesskab, og hvor vi har nogle særlige udfordringer?
Hvordan kan vi ruste os i forhold til det?
Det er da at gøre det med rettidig omhu, og det er der, jeg synes det kikser, når man fuldstændig afviser, at vi i Danmark skal have en proces som den, den britiske premierminister ønsker for England.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-15:
Og det er rigtigt, at nogle ting bliver diskuteret på bagkant, fordi der opstår en ny situation, en dom eller et eller andet.
Men der er også rigtig mange gange, hvor vi diskuterer ting på forkant, bl.a. da vi havde formandskabet, hvor statsministeren lagde rigtig meget vægt på, at det er et kæmpe problem for Europa, at der er en så massiv ungdomsarbejdsløshed.
Den dagsorden forfulgte man, og nu bliver der diskuteret ungegaranti, og hvordan den kan udfoldes i Europa.
Så der er jo også rigtig mange – hvad skal man sige – løsninger eller dagsordener, negative såvel som positive, som også bliver diskuteret på forkant, fordi det jo er politik, og fordi vi ønsker at fremme nogle ting.
Og det er forskelligt, alt afhængigt af hvilket politisk parti vi tilhører.
Fra SF's side kan vi ikke sige, om vi ønsker mere eller mindre – på nogle områder ønsker vi mere regulering, bedre regulering, f.eks. inden for finanssektoren, i forbindelse med klimaforandringer osv., og på andre områder siger vi, f.eks. i forbindelse med den danske model, at der ikke skal være en Monti II-forordning, som går ind og piller ved strejkeretten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Tak til SF's ordfører.
Jeg vil bare understrege, at Storbritannien jo har den diskussion, de ønsker at have, og vi har den diskussion, vi ønsker at have.
Men det, vi stiller forslag om, er jo, at vi i forhold til den proces, som man har igangsat i Storbritannien, laver en lignende proces i Danmark, hvor vi får undersøgt fordele og ulemper og muligheden for at fastholde dansk suverænitet de steder, hvor Danmark har en interesse i det.
I forhold til SF's EU-historie kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er det egentlig, der ville være problematisk ved, at man har sådan en proces i Danmark og på den måde får kulegravet fordele og ulemper og muligheder for at holde fast i dansk suverænitet,
så nogle af de eksempler, vi har set – altså, hvor danskerne er blevet bekymrede over samarbejdet, og om vi skal sende børnecheck til børn, der ikke bor i Danmark, eller om vi skal betale SU til folk, der kommer hertil, har et studiejob osv., og som kan tage SU'en med til udlandet bagefter – kan gøres til skamme, fordi vi rent faktisk kan gøre noget ved det? Så hvad er det egentlig grundlæggende, SF kunne have imod sådan en proces, som vi har lagt op til i dag?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Tak til ordføreren.
Altså, nu har Enhedslisten en opfattelse af, at den her diskussion om konsekvenserne af al den suverænitetsafgivelse først og fremmest hører hjemme ude i befolkningen; den skal vi da ikke isolere til Europaudvalget eller til den her sal.
Det er derfor, jeg gerne vil høre ordførerens argument for, at man afviser at iværksætte en sådan kulegravning, hvor formålet jo angives klart at være, at den skal danne grundlag for en bred folkelig debat om konsekvenserne af suverænitetsafgivelsen.
Hvorfor afviser ordføreren det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-15:
Jamen jeg ønsker, som jeg tror de fleste andre herinde, at EU bliver debatteret meget mere i den brede offentlighed.
Det tror jeg kun kan være godt, uanset hvad man har af holdninger til det.
Men jeg kan ikke se, at en sådan løsning skulle løfte den offentlige debat.
Altså, det er jo vores ansvar som politikere at prøve at løfte debatten.
Vi har forskellige holdninger til nogle ting; man har jo ikke en facitliste til politiske holdninger.
På den måde kan man sige, at vi har behandlet et forslag, hvor DF og Enhedslisten var enige på nogle punkter og fuldstændig uenige på andre punkter, nemlig om børn skulle bo i Danmark eller ej, eller hvad optjeningsprincippet skulle være.
Hvordan vil man sætte sådan en uenighed i system?
Altså, hvordan vil man få en proces, hvor man kan sige, hvad konsekvenserne er af det, fordi man jo er uenig?
Altså, DF og Enhedslisten har på nogle områder den samme tilgang til EU, men f.eks. på børnechecksområdet har de fuldstændig modsatrettede holdninger til, hvor børn skal bo, og hvordan optjeningsprincippet skal være.
Det er da en politisk diskussion.
Det er jo et politisk spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er et politisk spørgsmål, og derfor kan man da sige, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten foregår visse andre partier med et godt eksempel, fordi vi godt kan finde ud af at sige, at selv om vi er uenige på en lang række punkter i forhold til EU, er vi altså enige om, at det ville være en god idé at få en kulegravning af, i hvilket omfang Danmark har afgivet suverænitet på de forskellige områder, og hvad konsekvenserne har været – selvfølgelig konsekvensen for det danske demokrati og det danske folks indflydelse på den politik, som skal føres.
Det undrer mig bare rigtig meget, at SF, som ellers går for at være et demokratisk parti, afviser en sådan undersøgelse og en bred folkelig debat.
Jeg synes, at når forskellige målinger af debatterne ude omkring på valgmøderne viser, at der er en meget stærkt voksende skepsis i befolkningen over for EU's indblanding, så ville det da være rigtig godt – også som ja-parti – hvis man selv var med til at iværksætte nogle gode rammer for en bred folkelig debat om det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-15:
Men igen: Jeg vil gerne støtte op om ethvert initiativ, som kan sikre, at der kommer mere oplyst EU-debat i Danmark, at flere mennesker bliver interesseret i det, og at der i mindre grad er den følelse af, at EU er et tungt, støvet bureaukratisk apparat, som man er fremmedgjort over for.
Det ville jeg synes var rigtig godt.
Jeg er bare ikke enig i, at briternes eksempel er den rigtige måde at gøre det på.
Vi har jo diskussioner, f.eks. om den efterhånden berømte forordning og hvad der lå inden for den.
Så er der kommet en række EU-domme; nogle af dem har man en bestemt holdning til.
På et andet område som f.eks. dagpenge har vi sagt, at der vil vi gå ind og tale finnernes sag, fordi vi har en politisk holdning til det.
På den måde mener jeg ikke, at man kan sætte politiske enigheder og uenigheder ind i sådan et kassesystem.
Altså, der er steder, hvor vi har afgivet suverænitet, og det har vi gjort med åbne øjne, altså os, der har sagt ja til det.
Så er der nogle, der er uenige, og det er jo helt fair, men jeg tror ikke, det er det, der er DF's og Enhedslistens pointe her.
Mette Bock (LA), 2014-05-15:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, det er rigtig ærgerligt, at Det Radikale Venstres ordfører gør den her debat til en debat om: Skal vi være med i EU, eller skal vi ikke være med i EU?
Jeg har rigtig mange gange gennem årene hørt repræsentanter for Det Radikale Venstre sige, at det er utrolig vigtigt, at man netop gør det til en substantiel debat om indhold og ikke altid reducerer debatterne til spørgsmålet, om vi er for EU eller imod EU.
Så det synes jeg er rigtig ærgerligt, og jeg vil derfor høre, om det er den ny linje i Det Radikale Venstre, når vi skal have de her debatter, at det handler om, om vi er for eller imod – ja eller nej, og at det er det, det hele skal handle om.
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Nu ved jeg ikke, om fru Mette Bock har læst Dansk Folkepartis forespørgselstekst, for det er faktisk en gentagelse af den debat, vi havde om et forslag, Liberal Alliance havde for 3 uger siden.
Så den debat har vi jo haft meget, meget grundigt, altså om vi skal lave noget ligesom England.
Så pegede hr. Kristian Thulesen Dahl på, at vi står ved en skillevej.
Så det er jo den debat, Dansk Folkeparti har ønsket i dag, og derfor synes Det Radikale Venstre, at tiden er inde til lige at minde os selv om, hvor meget vi får ud af at være med i det her fælles arbejde.
Så ja, jeg synes, det må være rigtigt, at vi minder os selv om det i de her tider, hvor der virkelig er nogle, der rokker båden og får det til at se ud, som om EU er en stor ond bureaukrat, der bare kommer med lakridspiber og nedrivning af asfalt efter Grand Prix.
Det synes jeg faktisk er på tide, ikke mindst så tæt på et europaparlamentsvalg, hvor danskerne skal ud at bestemme, om vi vil være med, om vi vil være med til at bestemme, om vi vil have alle fordelene, og om vi skal være en god kammerat, der ikke kommer til sammenskudsgildet uden nogen retter, fordi vi kun vil passe på vores eget, men gerne have fordelene.
Mette Bock (LA), 2014-05-15:
Jeg synes faktisk, det her er mere alvorligt end at tale om gode og dårlige kammerater, og derfor vil jeg bede ordføreren om at forholde sig til det, som vi faktisk diskuterer her i dag, nemlig en kompetencekortlægning.
Er det, fordi ordføreren eller Det Radikale Venstre opfatter, at en sådan kompetencekortlægning vil skræmme borgerne i Danmark, eller hvad er det, der er så forfærdeligt ved det?
Hvorfor er det, vi ikke kan gennemføre sådan en?
Er det, fordi vi så vil komme til at skræmme nogen væk fra noget, eller hvad er det, det handler om?
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Nu er meget af det her jo et spørgsmål om timing, og vi har den timing lige nu, at David Cameron i England har åbnet for en helt tilbundsgående debat i forhold til det engelske medlemskab af EU, og der lægges en hel del spændende synspunkter på bordet.
Vi i Dansk Folkeparti synes i hvert fald, at det ser rigtig interessant ud, for han vil gerne føre noget magt tilbage til englænderne.
Det vindue, der åbner sig der, skal vi bruge til noget, synes vi i Dansk Folkeparti.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre fru Ida Auken: Er der ikke ting, vi kunne smide ind ad det vindue fra dansk side?
Jeg tænker f.eks. på læresætningen i formålsparagraffen, nemlig at EU skal udvikle sig til en stadig snævrere union – er det virkelig også De Radikales opfattelse, altså at det skal EU, eller kunne man på det område foreslå en justering?
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for lige at gøre det klart over for både Enhedslisten og Liberal Alliance, at det, man gerne vil have, er en stor principiel debat om medlemskabet – for eller imod.
Så det, at jeg skulle korrigeres af to ordførere fra to nejpartier, eller et bobbobparti og et nejparti, var jo lidt upassende, når dem, der har stillet forslaget, faktisk vil have en tilbundsgående debat om medlemskabet.
Og så forbeholder Radikale Venstre sig bare ret til i al stilfærdighed at minde om de fordele, der er ved Det Europæiske Fællesskab, og lige minde os om, hvorfor vi gør det her.
For det hører jo med til den debat.
Det synes vi måske ikke er det bedste for et fællesskab eller et samarbejde, altså at hvert land sidder og ikke vil dele med hinanden og tænker på: Hvad kan vi trække ud til vores egen fordel?
I stedet for bør vi spørge: Hvad kan vi lægge i puljen?
Og hvordan kan vi sikre, at vi får et stærkere Europa, et Europa, der kan forsvare sig; der kan være med; der kan sige til Rusland, at de går for vidt i Ukraine; der kan handle med resten af verden?
Det vil vi gerne bruge det vindue til, og derfor er svaret i den her store tilbundsgående debat om medlemskabet, som man ønskede sig fra DF's side, at vi simpelt hen peger på de fordele, som i øvrigt ikke altid bliver nævnt – og slet ikke af Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Jeg stillede jo et spørgsmål, som jeg ikke rigtig synes ordføreren svarede på.
For jeg spurgte Det Radikale Venstre, om Det Radikale Venstre ikke også godt kunne se det problem eller den udfordring, der er for mange danskere.
Kan fru Ida Auken ikke se det problem, at mange danskere i hvert fald kan se, at man i EU opererer med den formålsparagraf, at man skal arbejde i retning af en stadig snævrere union?
Kunne det trods alt ikke være en mulighed at ændre det?
For det er jo det, der er dirigerende for bl.a. Domstolens virke, som er meget aggressivt.
Det er et meget aggressivt virke, Domstolen har.
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Sagen er jo, at vi tager danskerne alvorligt.
Det er derfor, vi lytter til, at 70 pct. af danskerne synes, at EU er en fordel, og at vi får meget ud af det.
Så det er jo lige præcis det, vi gør.
Derfor synes jeg, at den her debat er vigtig.
Derfor synes jeg, det er vigtigt lige at minde os selv om, ikke mindst op til et europaparlamentsvalg, hvorfor vi har det her fællesskab.
Så ja, jeg tager lige præcis danskerne alvorligt.
Når der kommer et vindue fra England, er det jo et vindue, som kræfter i England vil bruge til at splitte EU til atomer.
Det vindue synes vi ikke skal bruges.
Vi synes, det skal bruges til at rykke tættere sammen mod det, der er derude: et Rusland, der sætter foden ned i Ukraine, og økonomier, der buldrer af sted.
Og hvis vi vil handle med dem, og hvis vi vil konkurrere med dem, bliver vi nødt til at stå sammen, for vi er 5 millioner mennesker, og der er 5-7 milliarder derude.
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Jamen fru Mette Bock stillede selv forslaget om kompetencekortlægning for en måned siden.
Så kan vi selvfølgelig gentage den samme debat ord til andet her, eller vi kan gør det, som hr. Kristian Thulesen Dahl ønskede i sin ordførertale: snakke om, at Danmark står ved en skillevej.
Det var jo faktisk den skillevej, jeg skitserede og tydeligt fik sagt hvad er.
Og jeg kan se, at det kan man ikke lide fra nejpartiernes side, nemlig at vi lige bliver mindet om, hvorfor det nu er, at EU er en meget god idé.
Jeg vil sige om kompetencekortlægning, at for det første har England gjort det og er kommet frem til, at det egentlig ser meget rigtigt ud.
Så laver vi et grund- og nærhedsnotat, hvor vi går ind i de konkrete sager.
Så hvis ikke det er nok at gå ind i de konkrete sager, må det være den store principielle debat, om vi skal være med eller ej, om vi skal gå ind og tage ansvar, blive respekteret, få indflydelse, eller om vi skal stille os på sidelinjen og sige: Vi holder på vores.
Jeg synes, det er en afgørende debat, og jeg kan ikke forstå, at Liberal Alliance ikke respekterer, at det også er en vigtig debat at inddrage danskerne i.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Jeg synes, det er fint, hvis det er udtryk for, at De Konservative ser fordomsfrit på, hvad vi skal med EU fremadrettet.
Jeg synes også, det selvfølgelig er glimrende, når Angela Merkel taler om, at EU ikke skal være en social union.
Men man kan så sige, at det fordrer, hvis man skal honorere det positivt, at der gøres noget ved det.
Virkeligheden er jo lige nu, og regeringen har ikke fundet nogen løsning, at vi sidder og diskuterer børnecheck, og at det er forbudt for Danmark at lave et ganske sundt optjeningsprincip.
I den forbindelse spørger jeg igen De Konservative: Vil De Konservative modarbejde EU's formål om, at EU skal være en stadig snævrere union?
Lene Espersen (KF), 2014-05-15:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg mener, at man skal engagere sig.
Vi har fra starten af, allerede da de lande, der ønskede at gøre Kommissionen opmærksom på, at der var et problem på det her område, faktisk ønsket, at Danmark skulle være medunderskriver på det brev, der var til Kommissionen.
Man kan sige, at man kan vælge modellen med bare at stå og kritisere tingene.
Det forandrer bare ikke forholdene, og det forandrer ikke lovgivningen.
Man skal ind og være med til at ændre lovgivningen, og det mener jeg bestemt at vi skal.
Så vil jeg sige, at man skal lære af udviklingen.
Det har Dansk Folkeparti jo også gjort.
Dansk Folkeparti var modstander af den europæiske arrestordre, der gør, at man kan udlevere folk til strafforfølgning i andre lande, hvis de begår kriminalitet.
Det stemte Dansk Folkeparti imod, da det første gang blev diskuteret her i salen.
Men Dansk Folkeparti blev klogere og ændrede mening og syntes lige pludselig, det var en god idé, og stemte så for det de efterfølgende gange.
Det synes jeg er helt fint, men at stå her og sige, at man ikke vil udvikle EU til at være endnu stærkere på et område, vil jeg da ikke.
Det er jo det, hr. Peter Skaarup spørger til med formålsparagraffen.
Jeg vil meget gerne have, at man bliver bedre til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, og vi vil meget gerne have ændret EU-reglerne, så det bliver nemmere at hjemsende udenlandske kriminelle, der bryder et indrejseforbud, og det kræver altså, at EU bliver stærkere og ikke svagere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Der var mange ting i den tale, man har lyst til at gå i clinch med statsministeren om, men jeg vil egentlig bare bede statsministeren om at forholde sig til en enkelt ting.
Nu vedtager de genforenede Europa-partier, kan vi forstå det er, jo et forslag til vedtagelse, hvor det fremgår, at Danmark skal være så tæt på kernen af EU som muligt – så tæt på kernen af EU som muligt, det er formuleringen.
Og hvis det er statsministerens opfattelse – og det har hun jo også sagt ved tidligere lejligheder – at vi skal være så tæt på kernen som muligt, hvorfor kan statsministeren så ikke fortælle Folketinget, om hun mener, at Danmark skal være med i bankunionen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Bankunionen er en vældig god ting for Europa, for det er rigtigt at indrette vores banksystemer på en måde, så vi ikke en gang til kommer i en situation, hvor det er skatteborgerne, som bliver bedt om at betale, når det går dårligt for en bank.
Derfor er det rigtig godt, at der nu på europæisk plan er taget adskillige skridt til at sikre, at bankerne opfører sig mere ansvarligt.
Det gør vi f.eks. med kapitalkravsdirektivet, ved at der er grænser for bonusser til bankdirektørerne; nu kommer der altså også de her stresstest af alle banker og også noget om ansvar, i forhold til hvordan man skal agere, hvis det går dårligt for et finansielt institut.
Så det er altså rigtig godt, at man har taget beslutning om, at man gerne vil have en bankunion.
På et tidspunkt skal Danmark jo finde ud af, om vi ønsker at være en del af det, og det vil vi selvfølgelig tage stilling til, når alt er på plads, bl.a. når hele den her stresstest har været gennemgået af de banker, det er relevant for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Det forstod jeg altså ikke.
Beklager, vil jeg sige til statsministeren.
Statsministerens parti fremsætter et forslag til vedtagelse, der handler om, at det er i Danmarks interesse at være så tæt på kernen af EU som muligt.
Det fremgår jo direkte af det forslag til vedtagelse, som jeg står med her: Så tæt på kernen af EU som muligt.
Hvis man mener, at Danmarks interesser varetages ved at være så tæt på kernen af EU som muligt, må det jo betyde at være med i så meget som overhovedet muligt.
Bankunionen er jo lavet på den måde, at det ikke kun er for eurolande – de skal være med – mens ikkeeurolande kan være med.
Så spørger jeg bare igen: Hvordan kan det være, at statsministeren på en og samme tid vil vedtage en tekst her i Folketinget, hvor det fremgår, at hun mener, at vi på den ene side skal være så tæt på kernen af EU som muligt, men på den anden side ved statsministeren ikke lige helt, om vi skal være med i bankunionen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-15:
Hvis det var sådan, at det i Danmark væltede ind med borgere, som bare kom for at udnytte vores velfærdssystemer i stedet for at komme her for at arbejde, syntes jeg bestemt også, der var grund til alvorlig bekymring.
For som jeg ser det, har vi et EU, hvor vi har fri bevægelighed for arbejdskraft, men det skal jo være sådan, at borgerne rejser for at arbejde, og at de ikke rejser derhen, hvor de kan få de bedste velfærdsydelser.
Jeg synes, det må være oplagt, at det er sådan, det forholder sig, ligesom jeg også mener, at man ikke i EU skal være én stor velfærdsstat eller én stor social union.
Det har vi sagt meget tydeligt i rigtig lang tid – at selvfølgelig skal vi ikke det – og regeringens politik er jo egentlig ganske klar på det her område: Vi synes stadig, at det skal være sådan, at medlemslandene er ansvarlige for, hvordan vi indretter vores velfærdssystemer.
Sådan skal det også være fremadrettet.
Det er jo også derfor, vi har sagt til Kommissionen, at når man skal i gang med at ændre den forordning, som regulerer hele det her spørgsmål, så ønsker vi egentlig at diskutere, hvorvidt man kan have et nationalt værn, der kan træde i kraft, hvis EU-reglerne fører til betydeligt økonomisk pres på nogle af vores velfærdsydelser.
Så det er jo et godt eksempel på, at vi selvfølgelig skal diskutere de her ting, og selvfølgelig skal vi også påvirke reglerne der, hvor vi kan, og at det er meget klogere at være en del af de diskussioner og påvirke tingene end det, som visse partier ønsker, der bare vil melde os længere og længere ud af EU.
Jeg synes, at det rigtigste i dette som i så mange andre tilfælde er at vente med at sige ja eller nej, til vi kender den samlede pakke.
Og det er jo sådan, at vi ikke endnu kender den samlede pakke, for der er stadig en del banker, som skal igennem den her stresstest, hvor man simpelt hen tester, hvor sunde de er – altså, man tager temperaturen på bankerne.
Ud over det skal det jo også vurderes, om Danmark i givet fald afgiver suverænitet, og det skal vi selvfølgelig også vurdere i forhold til bankpakken.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Tak til statsministeren.
Jeg deler sådan set statsministerens opfattelse af, at det ikke ændrer noget som helst at fjerne den der præambel, hvis alle de andre regler i traktaten, der giver os problemerne, står uændret.
Men den debat kan vi jo tage videre frem med Dansk Folkeparti.
Jeg savner altså en reaktion fra statsministeren på borgernes bekymringer om, at EU blander sig alt for meget.
Man skal vel være tonedøv for ikke at kunne se, at der er en stigende bekymring i den danske befolkning for, at EU i højere og højere grad blander sig i vores regler om velfærd og arbejdsmarked.
Hvad er statsministerens svar til disse borgere?
Det andet, jeg også gerne vil have statsministerens reaktion på, er: Det har jo vist sig, at alle japartiernes, herunder ministerens eget partis, løfter om, at medlemskabet af EU aldrig ville få konsekvenser for vores indflydelse på reglerne om velfærd og arbejdsmarked, ikke holder vand.
Hvad er statsministerens svar på det?