runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2010-02-25:
I første omgang skal man jo sikre sig, at skolerne får lavet den undervisningsmiljøvurdering, der er tale om, og offentliggør den på hjemmesiden.
Dermed jo ikke sagt, at de skal gennemføre en gennemgribende renovering af skolen.
Det er jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at der bare i første omgang skal finde en miljøvurdering sted, så man har overblik over, hvad det egentlig er, der er brug for på skolerne.
Det skulle ikke være så voldsomt eller så dyrt.
Derfor synes jeg alligevel, at det ville være rart at vide, hvor langt Dansk Folkepartis tålmodighed rækker.
Loven har eksisteret i 10 år nu.
Skal vi vente 10 år mere?
Et eller andet sted må Dansk Folkeparti have en fornemmelse.
Tina Nedergaard (V), 2010-02-25:
Jeg kan deraf slutte, at Enhedslisten er fuldstændig enig i, at det så også er undervisningsministerens ansvar i enhver detalje at sikre, hvordan vi får den højeste faglige kvalitet på den enkelte skole.
Så kan vi jo på den måde begynde at nærme os hinanden.
Det er jo klart, at jeg som minister er nødt til at respektere den ansvars- og kompetencefordeling, der er mellem kommunalbestyrelserne og det, jeg er, nemlig den øverste ansvarlige myndighed.
Jeg undrer mig faktisk lidt over det Folketing, som jeg lige nu oplever, for jeg lægger som minister op til at gå i dialog med de aktører, som har ansvaret på området, nemlig tage en snak med KL og tage en snak med bestyrelserne om, hvordan vi i dialog og samarbejde kan løse det her.
Det er så pludselig et problem, at jeg ikke fra dag to i mit job vil nakke dem.
Det bliver faktisk bare ikke tilfældet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-25:
Det er det, vi kommer med her.
Til den anden del, hvor ministeren siger, at så skal undervisningsministeren regulere hver eneste lille del i folkeskolen: Nej, det skal ministeren ikke, for det får man dårlige folkeskoler ud af.
Men hvis man som ansvarlig minister kan konstatere, at der er massive problemer med undervisningsmiljøet, har man selvfølgelig et ansvar for at gøre noget ved det.
Derfor er det som sagt også positivt, at ministeren vil gå i dialog.
Men det er vigtigt, at ministeren anerkender, at det altså i sidste ende er ministerens ansvar, at vores skoleelever kan gå i skole og indånde en luft, som de f.eks. ikke bliver syge af.
Tina Nedergaard (V), 2010-02-25:
Jeg er bare nødt til at sige, at det ikke er specifikt.
Lovgivningsmæssigt er det ikke mig, der kan pålægge en skole at gøre en aktiv indsats for undervisningsmiljøet.
Det er altså kommunalbestyrelsen, der har det myndighedsansvar.
Det politiske ansvar påtager jeg mig gerne, for det politiske ansvar består i, at jeg som minister tager en diskussion med de involverede aktører om, hvordan vi sikrer, at vores børn og unge, lærere og medarbejdere har det bedste miljø på uddannelsesinstitutionerne.
Det er det politiske ansvar, og det er jeg sådan set rigtig glad for at være blevet pålagt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Det kunne blive en lang og interessant diskussion om, hvorfor kommunerne ikke selv må bestemme, om de vil udbyde hjemmeplejen under frit valg, hvorfor kommunerne ikke selv må bestemme, hvordan de prioriterer kommuneskatten, hvorfor kommunerne ikke i lange perioder under den her regering selv har måttet bestemme, hvilke anlægsudgifter de ville prioritere.
Men det er jo ikke det, vi snakker om.
Jeg kan forstå, at vi lige pludselig snakker om bureaukrati.
Nu er der jo ikke nogen regering, der har indført så meget bureaukrati, som denne regering har.
Derfor er jeg simpelt hen nødt til at spørge ordføreren: Hvad er det bureaukratiske i at give DCUM, Dansk Center for Undervisningsmiljø, mulighed for i dialog med skolerne at fortælle dem, hvordan de bedst følger loven?
Hvori består det bureaukratiske?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Dansk Center for Undervisningsmiljø har fra oprettelsen haft en vejledende og en rådgivende funktion i forbindelse med udarbejdelsen af undervisningsmiljøvurderingerne, og det er der rigtig, rigtig mange ledere og rigtig, rigtig mange skoler, der har haft stor gavn af.
Med den foreslåede styrkelse af Dansk Center for Undervisningsmiljøs kompetenceområde, der er nu, skal man altså, kan jeg forstå på oppositionen, gå fra at være et rådgivende organ eller fra at være rådgivende personer til at være nogle, der gennemfører uanmeldte besøg, kontrol, og som kommer rundt på uddannelsesstederne som den store stygge ulv.
Det er absolut modsat det, som Venstre står for.
Vi ønsker ikke øget centralisering, og vi ser, at det vil medføre en øget centralisering, at ansvaret bliver flyttet, og at man går over til at føre tilsyn, og at man går over til at kunne pålægge påbud på uddannelsesstederne.
Så er det bare, at jeg bliver nødt til at spørge: Hvorhenne er respekten for det kommunale selvstyre?
Vi har valgt at sige, at der er kommunalt selvstyre i Danmark, og gudskelov for det.
Det må også betyde, at det har et ejerskab, at det har et ansvar på sig, og at det har en opgave, som siger, at man altså lokalt kender sine egne institutioner, at man i bestyrelsen kender sin egen bygningsmasse, og at det er den, man tager hånd om.
Undervisningsmiljø kan være både fysisk og psykisk, men for os er det altså helt essentielt, at vi sikrer den lokale forankring, og at vi ikke går ind og griber ind ovenfra, men at vi derimod bibeholder ansvaret ude, hvor det hører til, nemlig i kommunerne.
Allerede nu arbejdes der i stigende omfang med udarbejdelsen af undervisningsmiljøvurderinger på flere af vores uddannelsessteder.
Og i Venstre mener vi altså, at vi bør fastholde, at det er hos uddannelsesstedernes ledelse, at ansvaret og forpligtelsen til at udarbejde og udføre undervisningsmiljøvurderingerne ligger, og at det jo naturligvis også indebærer, at man laver en kortlægning, en vurdering og en handlingsplan og laver nogle retningslinjer, som man følger op på efterfølgende, for, hvordan vi så handler, efter at vi har afdækket vores skolebygningsmasse eller vores undervisningsmiljø.
I Venstre fastholder vi altså, at mennesket kommer før systemet, og vi har det altså også sådan, at vi gør, hvad vi kan for at få mindre bureaukrati og mindre bøvl.
Undervisningsmiljøvurderingerne har hele tiden været baseret på en meget høj grad af metodefrihed, og det har netop sikret den forankring og individuelle tilpasning, som jo vil blive svækket, hvis vi, som oppositionen ønsker det, går ind og ændrer til at lade Dansk Center for Undervisningsmiljø føre meget mere udbredt tilsyn og pålægge påbud ude på uddannelsesstederne.
Det er altså sådan, at vi i Venstre prioriterer arbejdet lokalt.
Vi ønsker mindre bureaukratisk bøvl, og vi har stor tillid til det kommunale selvstyre, og ordet tillid synes jeg burde føre dette beslutningsforslag et andet sted hen, end hvor det er nu.
Under alle omstændigheder kan Venstre ikke støtte det.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-25:
Jeg er helt sikker på, at den tale, ordføreren fra Venstre lige har holdt, vil jeg tage med mig rundt i landet, og så vil jeg sætte nogle andre ord ind nogle steder.
Jeg spørger: Hvor er respekten for det kommunale selvstyre, hvor er tilliden til det kommunale selvstyre, når man i Folketinget med et flertal laver nationale test, som gøres obligatoriske fra centralt hold?
Hvor er tilliden til det kommunale selvstyre, når man vil offentliggøre de test og rangordne skolerne?
Hvordan hænger hele den tale sammen med spørgsmålet om undervisningsmiljø?
Loven skal bare holdes af 100 pct. af skolerne.
Det er sådan set det, vi beder om.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Bortset fra at det er Dansk Center for Undervisningsmiljø, vi skal diskutere, og det ikke er nationale test, vil jeg sige, at tilliden også ligger hos forældrene.
Det er den tillid, der går ud på, at forældrene kan få mulighed for at få deres børn hjulpet
allerbedst muligt igennem folkeskolen, og det kan de, ved at de ved, hvor de står, så de dermed kan lave et samarbejde med læreren om, hvordan de laver arbejdet hjemme, og hvordan børnene laver arbejdet i skolen.
Men det her handler jo om noget andet.
Og nej, vi har tillid til det kommunale selvstyre, og vi ved, at de gør, hvad de kan, og at de gerne vil, og derfor skal vi ikke fratage dem det selvstyre.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-25:
Hvor er forældrenes mulighed for at få noget at vide om undervisningsmiljøet på deres barns skole, når skolerne ikke opfylder den forpligtelse, som står i loven, nemlig at de hvert tredje år skal foretage en undervisningsmiljøvurdering og lægge resultatet ud på deres hjemmeside?
Hvordan kan man så have tillid til det?
Hvad vil Venstre gøre for at rette op på det undervisningsmiljø, der gør, at børnene p.t. lider overlast i skolerne?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-02-25:
Venstre synes, ministeren havde et ganske udmærket forslag, som netop byggede på åbenhed, dialog, tillid, bestyrelsesdrøftelser og KL-drøftelser.
Der er ikke noget, der er fjernet, så muligheden for dialog og demokrati ikke er der.
Så der er ikke noget, der gør, at det ikke kan lade sig gøre at få drøftet det her.
Der sidder forældrebestyrelser på alle skoler, så det er såmænd bare at spørge en af dem, og de kommer jo typisk ud til møderne i klasserne og orienterer lidt om, hvordan arbejdet går i bestyrelsen.
Jeg ser ikke, at der ikke er tillid.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-02-25:
Selvfølgelig burde det ikke være så svært at foretage de her undervisningsmiljøvurderinger.
Det behøver heller ikke være så svært at gøre dem tilgængelige ved f.eks. at lægge dem på skolens hjemmeside.
Det mener jeg ikke kunne være så svært.
Det er også derfor, at sagen burde være enkel, i hvert fald i forhold til det her, sådan at det er noget, som undervisningsministeren tager op med Kommunernes Landsforening, med henblik på at man så også får gjort denne, som jeg ser det, lille ting, nemlig at man får offentliggjort det på en skoles hjemmeside.
Det burde man kunne indgå i dialog med Kommunernes Landsforening om, så vi sikrer, at det går den rigtige vej, ikke med tvang, men ved at indgå i en dialog med Kommunernes Landsforening.
Når Enhedslistens ordfører citerer mig for at sige, at det går meget godt, synes jeg egentlig, at Enhedslistens ordfører prøver at lægge mig noget helt forkert i munden.
For lige pludselig begynder man at gå over til at diskutere, hvor godt det går i forhold til at overholde undervisningsmiljøloven, og der er det rigtigt at det ikke går særlig godt.
Men jeg henviste til Dansk Folkepartis arbejde, og der synes jeg i hvert fald langt hen ad vejen at det går rigtig godt.
Så vil jeg også gerne igen pointere, at jeg også synes, at man skal have respekt for det kommunale selvstyre, at man skal have respekt for de lokale bestyrelser og deres ansvar ude på de forskellige uddannelsesinstitutioner.
Det kan jeg så høre at ikke alle her i salen har i dag, men det har vi i Dansk Folkeparti, og det vil vi sådan set fortsætte med.
Undervisningsmiljø er vigtigt, som ordføreren også selv er inde på, af hensyn til at eleverne rent faktisk lærer noget.
Man lærer meget bedre – det ved vi jo sådan set også selv – hvis man har et ordentligt miljø omkring sig, hvis der er ordentlig udluftning og frisk luft, som et eksempel.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-25:
Det er selvfølgelig ikke, fordi vi ikke gerne vil styrke undervisningsmiljøet, men fordi vi ikke mener, at undervisningsmiljøet nødvendigvis bliver bedre af, at vi umyndiggør de lokale myndigheder i forhold til at stå for opgaven.
Der er ikke noget, der er så skidt, at det ikke kan blive værre, og man skal passe på med den her Christiansborglogik: at fordi der er noget, der står dårligt til, skal man gribe ind med centralisering, statslig styring og lovgivning.
Det mener vi ikke er rigtigt, og vi mener, at det vil være skadeligt at tage det her skridt.
Det er særlig relevant i øjeblikket, hvor den økonomiske situation er sådan, at kommunerne for første gang i umindelige tider ikke kan få forøget deres budgetter, men bliver fastholdt på det nuværende niveau.
Udviklingen af velfærdssamfundets kerneydelser skal selvfølgelig ikke gå i stå af den grund.
Kommunerne skal blive bedre og mere effektive, og det er ikke os på Christiansborg, der sørger for det, men vi kan sørge for at løsne rammerne, så kommunerne får mere frihed og manøvrerum til at træffe de rigtige beslutninger og prioritere ressourcerne.
Forslaget her går i den stik modsatte retning.
Det vil styrke den statslige kontrol, indsnævre kommunernes muligheder og stå for en centralisering i modsætning til en decentralisering.
Det strider imod kommunernes behov og deres frihedskamp, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-25:
For en gangs skyld kan jeg virkelig blive ophidset over at høre på den argumentation og de ræsonnementer, der kommer fra de borgerlige ordførere, og jeg ville ønske, at man tog konsekvensen af det, man stod og sagde her fra Folketingets talerstol på andre områder end lige netop det her.
Aldrig har der været så stor en centralisering i Danmark som siden 2001, aldrig har der været så meget detailstyring og regulering af uddannelsesstederne som siden 2001, og så skal vi stå her og høre, at det her spage forslag om bare at sikre, at loven holdes, er kontrol og centralisering ud over alle grænser, og nu skal kommunerne have frihedsgrader.
Det er interessant, det er virkelig interessant.
Der er lavet en lov, fordi vi konstaterede for mange år siden, at undervisningsmiljøet ikke er godt, mange steder er det ikke godt.
Loven foreskriver nogle ganske enkle ting, som ikke koster ret meget.
Man skal lave en vurdering af undervisningsmiljøet, og så skal man offentliggøre det på hjemmesiden.
Det er alt, hvad den lov foreskriver.
Der er ingen konsekvens, og det er jo det, der gør det ualvorligt.
Skolerne har jo ikke nogen som helst idé i eller interesse i at overholde det her, for der sker ingenting.
Derfor kan de vise den totale mangel på respekt over for lovgivningen, over for undervisningsmiljøet, men bevilge flere timer til fagene, lave test og stort bureaukrati og offentliggørelse og kontrol og reguleringer af alle mulige ting, kan man finde midler til, og det kan man finde ud af at gøre. Det ærgerlige er, at undervisningsmiljøet faktisk påvirker indlæringen, og derfor er det dybt uansvarligt, at vi nu på tiende år stadig væk ikke er nået til, at skolerne opfylder den her lov.
Ministeren er ligeglad, ordførerne er ligeglade.
Jeg kan stå her på talerstolen og se, at de hygger sig rigtig henne i deres krog, og så kan det være ligegyldigt, hvad der bliver sagt her fra Folketingets talerstol.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-25:
I forlængelse af, hvad fru Marianne Jelved sagde, vil jeg sige: Tænk at høre VKO-flertallet tale om frihed, det samme flertal, som afskaffede gruppeeksamen, fordi man mente, at man herinde på Christiansborg vidste mere om, hvordan eksamen skulle foregå ude på de enkelte institutioner, end underviserne og eleverne og de studerende gjorde.
Det handler om farlige fysiklokaler, dårligt indeklima og toiletter, der er så beskidte, at eleverne holder sig hele dagen.
I efteråret viste en større undersøgelse, at 56 pct. af landets skoleelever sidder i klasselokaler med et kritisabelt indeklima, og de her problemer bliver selvfølgelig værre af, at klassekvotienterne i de sidste år er steget kraftigt.
På mange gymnasier og handelsskoler sidder der over 30 elever i lokaler, der er bygget til 24 elever.
Tal fra Gymnasieskolernes Lærerforening viser f.eks., at der den 1. oktober 2008 i gennemsnit var 29,7 elever i de nye klasser på hhx.
Spørgsmålet om undervisningsmiljø har store konsekvenser for indlæringen.
Undersøgelser fra DTU viser, at indlæringsevnen stiger med 15 pct., hvis der kommer ordentlig udluftning.
Dermed er der tale om, at man kunne få et års ekstra effektiv indlæring, hvis man sørgede for et ordentligt indeklima.
Det kunne jo være, at statsministeren skulle lytte lidt og følge lidt med i den undersøgelse, når nu vi endnu en gang har hørt ministeren tale om, at eleverne skal være dygtigere.
Det er altså et års indlæring, man går glip af på grund af dårligt indeklima.
For at sikre undervisningsmiljøet slår den nuværende lov om undervisningsmiljø ikke til.
I hvert fald kan man sige, at arbejdet ikke slår til, for loven har eksisteret i mange år, og der er ikke noget, der tyder på, at undervisningsmiljøet på vores uddannelsesinstitutioner er blevet bedre.
Jeg synes, denne lov på mange områder minder om en hensigtserklæring.
Der er behov for, at vi giver eleverne nogle rettigheder, der minder om dem, de voksne har, og der er behov for, at vi giver Dansk Center for Undervisningsmiljø nogle muligheder, så vi kan sikre os, at undervisningsmiljøet er i orden.
Det her er en meget, meget lille lovændring, men det er en lovændring, der kan være med til at sikre, at færre børn og unge udsættes for dårligt undervisningsmiljø.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-25:
Jeg vil godt lige replicere – i virkeligheden også til de to foregående talere.
Selvfølgelig anerkender vi intentionerne, og vi synes, det er udmærket, at der her kommer nogle forslag til, hvordan man kan forbedre undervisningsmiljøet.
Jeg må også bare sige, at man ikke kan argumentere for et konkret forslags fordelagtighed ved at henvise til alle mulige andre eksempler på, at man synes, regeringen har gjort noget forkert med hensyn til spørgsmålet om decentralisering.
Ej heller kan man argumentere for et forslag med, at det blot er en lille ændring.
Hvis den lille ændring er i den forkerte retning, er vi selvfølgelig imod forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Det er ganske enkelt ikke rigtigt, at man er imod forslaget, fordi det er i en forkert retning; man er imod forslaget, fordi det sidder på rygmarven, at alt, hvad der kommer af fornuft fra oppositionen, er man nødt til at skyde ned – uanset indhold.
Per Clausen (EL), 2010-02-25:
Jeg er slet ikke tvivl om, hvad ministeren synes.
Hun synes nemlig, at det er rigtig godt.
Jeg spørger bare: Hvorfor er det sådan, at det for at få kommunerne og sagsbehandlerne til at gøre en indsats er nødvendigt, at de ved, at den syge ryger ned i et økonomisk hul, hvis vedkommende ikke kommer i arbejde?
Eller er det sådan, at beskæftigelsesministeren i virkeligheden mener, at de syge, der er på sygedagpenge, mangler en økonomisk motivation til at gøre en indsats for at blive raske?
Er det i virkeligheden det, der ligger bag?
Det, som jeg gerne vil vide, er ikke, hvad ministeren synes, for det er meget enkelt og meget banalt, men hvorfor ministeren synes det, hun synes.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-25:
Børn, der trives, lærer bedre.
Det er ikke noget reklameslogan, og det er ikke en eller anden løsrevet påstand.
Problemer med fysisk nedslidning af lokaler, problemer med dårligt indeklima, alt for mange elever i alt for små lokaler osv., mobning, you name it – der er desværre tale om noget, der er hverdagskost på rigtig mange skoler og på rigtig mange uddannelsessteder.
Og det er altså meget vigtigt, at vi indretter vores uddannelsesinstitutioner efter de elever, der skal være der, og ikke presser dem ind i dårlige, konforme rammer, der, som det så tydeligt er blevet sagt af de to tidligere ordførere fra De Radikale og Enhedslisten, hæmmer deres indlæring.
Når vi i oppositionen ønsker at udvide beføjelserne for Dansk Center for Undervisningsmiljø, er det jo ikke, fordi vi vil straffe og sanktionere skoler og institutioner, der ikke overholder lovgivningen om godt undervisningsmiljø.
Så er det, fordi vi ønsker at hjælpe skoler og institutioner til at bringe forholdene i orden til gavn for alle, både ansatte, ledelser og i særdeleshed de elever og studerende, der er på landets uddannelsesinstitutioner.
Jeg er nødt til at gentage, at det altså derfor også er beskæmmende, at vi her skal lytte til desperate argumenter som, at dette forslag skulle føre til et helt enormt bureaukrati, og at det vil være en underminering af Dansk Center for Undervisningsmiljøs rolle at give dem mulighed for at påtale mangler og gå i dialog – og jeg gentager gerne, at det, forslaget går ud på, er, at de skal kunne påtale mangler og gå i dialog.
Altså, hvor farligt kan det være?
Når man nu – som det lyder fra VKO – egentlig ønsker at gøre noget ved det her, hvor farligt kan det så være at give DCUM lov til at påtale mangler og gå i dialog?
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for hendes velvilje til at ville gå i dialog med nogle derude, om det så er KL eller de enkelte bestyrelser på de selvejende ungdomsuddannelsesinstitutioner.
Det havde måske været rarere også for ministeren, hvis DCUM kunne påtage sig den rolle, så ministeren ikke skulle ud i det.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti vil følge meget nøje, at ministeren gør det.
Der har jeg næsten ondt af ministeren.
Jeg synes, det er helt utroligt at høre Dansk Folkeparti og De Konservative tale om frihed, når vi ved, at bureaukratiet, reglerne og den statslige styring er haglet ned over vores uddannelsesinstitutioner og vores folkeskoler i deres tid ved magten.
Jeg synes så, at det er meget sjovt at høre De Konservatives tale om statslig indgriben, når Dansk Center for Undervisningsmiljø altså ikke er en statslig institution, men en selvejende institution.
Men lad det nu være.
Kendsgerninger er ikke så velkomne i den her debat, kan jeg forstå.
Jeg må sige tak for behandlingen, tak til ministeren for trods alt at udvise forståelse for problemet, men ingen tak til V's og K's og O's ordførere, som overhovedet ikke anerkender, at det her forslag faktisk kunne være en hjælp for landets skoler og daginstitutioner.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-25:
Det sidste tror jeg bestemt heller ikke der er nogen der er i tvivl om.
Fru Marlene Harpsøe siger: Jeg synes faktisk, at det går meget godt.
Undskyld, 56 pct. af landets skoleelever sidder i klasselokaler med kritisabelt indeklima.
Der er massive problemer med dårligt arbejdsmiljø på vores skoler både i folkeskolerne og på ungdomsuddannelserne.
Resultatet er dårlig indlæring.
Så siger Dansk Folkepartis ordfører, fru Marlene Harpsøe, fra Folketingets talerstol: Jeg synes faktisk, det går rigtig godt.
Mener ordføreren ikke, at vi her fra Christiansborgs side har et ansvar for at sikre, at vores børn og unge kan være en del af et uddannelsessystem med et undervisningsmiljø, der er så godt som overhovedet muligt?
I virkeligheden synes jeg, det er underligt.
Man har jo en lang række forpligtelser over for voksnes arbejdsmiljø.
Hvad med børnene?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-02-25:
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk, at det går rigtig godt.
Vi har sådan set en respekt for, at vi i Danmark har fordelt arbejdsopgaverne og har fordelt ansvaret rundtomkring.
Der er det altså ikke Folketinget i udgangspunktet, der i det daglige har ansvaret for at sikre, at lovgivningen bliver overholdt.
Det er altså kommunerne.
Så vil jeg også gerne bekræfte, som fru Johanne Schmidt-Nielsen var inde på, at Dansk Folkeparti også går meget op i udlændingepolitikken.
Det kan jeg helt klart bekræfte, og den vil vi også fortsat gå meget op i i fremtiden.
Christine Antorini (S), 2010-02-25:
Jeg må jo desværre sige, at jeg blev dækket ind af fru Marianne Jelveds spørgsmål.
Min nysgerrighed gik også på, hvor langmodig Dansk Folkeparti var, for den undersøgelse om den manglende opfølgning ude i kommunerne, vi refererer til i vores beslutningsforslag, er desværre flere år gammel.
Vi har haft ministeren i samråd om det, så der har været rig mulighed, også for Dansk Folkeparti, til at tage det op.
Derfor må jeg jo bare konstatere, at Dansk Folkeparti egentlig ikke har tænkt sig at gøre så meget ved det, på trods af at det har været et tydeligt og synligt problem længe, herunder også i diskussioner med undervisningsministeren.
Men Dansk Folkeparti har ikke et bud, andet end at man vil vente og se, hvad ministeren vil gøre ved det.