runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Snowden er jo ikke en hr. hvem som helst.
Det kan vi også se af, at vi mange gange har behandlet sager – lex Snowden-sager – her i Folketinget.
Det kan selvfølgelig virke lidt usædvanligt, men det er jo også, fordi han er blevet et symbol på en af de store globale udfordringer, som vi har, og som vi også har herhjemme, nemlig det overvågningssamfund, der breder sig.
En ting er, hvad der bliver besluttet demokratisk, f.eks. her i Folketinget, en anden ting er jo, at han har afsløret den globale, ulovlige masseovervågning af borgere rundtomkring i verden, herunder danske statsborgere.
Det kan vi ikke takke ham og folk som ham nok for.
Derfor ville SF rigtig gerne støtte det her beslutningsforslag, men vi har nogle betænkeligheder ved det, som flere ordførere også har været inde på, og som jeg synes fru Josephine Fock beskrev meget rammende, nemlig at vi jo helst laver lovgivning, der har en generel værdi, og som kan bruges af de whistleblowere, der højst sandsynligt også kommer efter Snowden, og som vi allerede har set nogle af.
Det er et kæmpe frihedsprojekt, og vi bør sige tak til dem, der risikerer så meget for at bringe de her oplysninger frem i lyset.
Jeg tror, at det var Liberal Alliances ordfører, der sagde, at de eneste, der har sat sig selv i den her situation, er USA selv, og det har de gjort med ulovlig masseovervågning.
Jeg synes, det er beskæmmende at høre en dansk justitsminister nærmest sige, at manden er en gemen forbryder, når det i det selv samme land, som han er fra, USA, har ført til utallige høringer, selvransagelse, granskninger, kongresafhøringer, politikeres afgang osv. – og så skal vi høre fra en dansk justitsminister, at han nærmest bare er en almindelig gemen kriminel.
Det synes jeg er beskæmmende.
Det her er et af de største globale problemer, vi står over for.
Og de eneste, der har gjort noget galt i den her sag, er de amerikanske myndigheder og personer, der har sat det her i værk.
Derfor vil vi fra SF's side rigtig gerne støtte intentionen med det her beslutningsforslag, nemlig at sige, at vi selvfølgelig giver dem, der sætter så meget på spil, og det får vi indgrænset på en ordentlig måde juridisk osv., den beskyttelse, der skal til.
Vi kan ikke få nogen garanti, med hensyn til hvordan Snowden vil blive behandlet i USA, heller ikke fra den danske justitsminister.
Der har været masser af ting i den her diskussion, senest oplysninger om det fly, der holdt i Kastrup, hvor vi jo egentlig kun, fordi justitsministeren talte over sig eller i hvert fald kom til at give forkerte oplysninger – det var ikke med vilje – fik sandheden om det fly.
Så SF vil rigtig gerne give opbakning til intentionen i forslaget, ved at vi generaliserer det og gør det mere bredt, så vi ikke kommer i klemme i forhold til magtens tredeling, ved at støtte op om intentionen i det ændringsforslag, som Alternativet er kommet med.
Nu skal vi selvfølgelig lige se det på skrift, men jeg er sikker på, at vi kan finde hinanden i et rigtig godt stykke lovgivning, som indkapsler intentionen med Enhedslistens forslag, og som gør det bredt, så det også kommer fremtidige whistleblowere til gode.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-24:
Tak for det.
Først en lidt spøjs observation: Nu har bl.a. Enhedslisten brugt en stor del af debatten på at kritisere den her aftalekreds bag »SKAT ud af krisen«, og så slutter man af med til sidst at sige, at nu vil man rigtig gerne være med i aftalekredsen bag »SKAT ud af krisen«.
Altså, det er da et lidt spøjst udkomme af den her debat.
Jeg vil egentlig gerne ind på noget andet, og det er, at jeg sådan set er meget enig med Enhedslisten i, at SKAT er utrolig presset, og jeg tror også, det ender med, at der skal flere ressourcer til SKAT, f.eks. på momsområdet, men det kan også være andre områder.
Jeg vil egentlig bare spørge Enhedslisten, om man ikke er enig i, at det mest saglige er, at vi trods alt venter på det, som skatteministeren meldte ud, nemlig at man kommer med en redegørelse til Folketingets skattepolitikere, hvor man redegør for, hvad det egentlig er, der er behov for, og vi så der tager stilling til det.
For jeg går ikke ud fra, at hr. Rune Lund mener, at han selv er den, der bedst kan sige, om det er i regnskabafdelingen, den juridiske afdelingen, HR-afdelingen, eller hvor det er, der er behov for nye medarbejdere i SKAT.
Er der ikke hos Enhedslisten forståelse for, at vi lige venter på at få den her redegørelse fra skatteministeren?
For beslutningsforslaget går ud på, at det skal træde i kraft fra den 1. januar 2017, og det er der jo sådan set god tid til, hvis vi får redegørelsen fra ministeren i efteråret.
Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Hvad angår »SKAT ud af krisen«, så er det en lang række gode initiativer
– det siger jeg her, og det sagde vi i september, da det blev fremlagt.
Det, der jo er med borgfredspartierne, og det, der er grundlaget for borgfredspartierne, er sådan en lille halv A4-side med et stykke tekst, hvor der står det, som jeg har refereret tidligere, nemlig at medierne har snakket om, at der er noget negativ omtale af SKAT, og at nogle embedsmænd bliver kritiseret, og hvor man i øvrigt ikke forholder sig til, at de partier, som skriver det lille stykke tekst, sådan set har det politiske ansvar for, at SKAT er blevet ødelagt igennem mere end 10 år.
Det var den tekst, man skulle nikke ja til, hvis man ville være med som en del af borgfreds-/forligs-/forståelseskredsen, og den tekst er jo et gedigent stykke historieforfalskning, og derfor sagde vi fra Enhedslistens side, at det kunne vi ikke være med til.
Men enhver styrkelse af SKAT vil vi selvfølgelig være med til.
I forhold til hvor de nye medarbejdere skal ansættes henne, så ved man helt sikkert det bedre i SKAT, end man ved her fra Folketingets talerstol, men det, som jeg synes er problemet, og som jeg oplever som problemet, er, at man har en viden i SKAT om, at det vil kunne betale sig at ansætte flere medarbejdere, men det er ikke en viden, som man ønsker at gå ud med, bl.a. fordi det fra politisk hold i årevis er blevet signaleret, at der ikke er flere penge på vej til SKAT, og den forståelse ønsker vi at bryde, og det er også i den sammenhæng, man skal se det her beslutningsforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-24:
Det er lidt spøjst, at man først i debatten kritiserer, at den her aftale, man indgik, var for tynd og for lille, og at den kun fyldte en halv side, og nu kritiserer man den igen, for det var også ærgerligt, at den ikke fyldte mere, så den kunne man ikke tilslutte sig, fordi man skulle bruge en større pakke.
Grunden til, at der ikke er måske flere hundrede siders dokumenter i forbindelse med den her aftale, er, at det er en løbende proces.
Der er jo ikke nogen, der prøver at foregøgle danskerne, at vi nu har fået det løst med »SKAT ud af krisen«.
Det er jo noget, der sker løbende.
Vi holder møde mindst en gang hvert kvartal, og der kommer løbende initiativer her i Folketinget, som skal få SKAT ud af krisen, og der er det lidt ærgerligt, at Enhedslisten ikke vil være med i det.
Så vil jeg egentlig bare lige kvittere for, at Enhedslisten sådan set giver mig ret i, at det mest saglige er at vente på, at det er Skatteministeriet, der siger, hvor mange medarbejdere der skal være, selv om man i beslutningsforslaget siger, at det skal være 1.000.
Det er måske lidt selvmodsigende.
Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Jeg bliver nødt til lige at sige noget.
Der er to dokumenter, vi taler om, når vi snakker september sidste år.
Der er en halv A4-side, som er borgfredsgrundlaget, og så er der det udspil, som er noget længere, og som kom i en glittet brochure, som hedder »SKAT ud af krisen«.
»SKAT ud af krisen« består bl.a. i at tilføre flere ressourcer til SKAT, som betyder, at SKATs budget i 2016, da finansloven blev indgået, var næsten lige så stort, som det var i 2015.
Det handler om en tilførsel af ressourcer til SKAT, og det går Enhedslisten ind for, og det mener jeg alle fornuftige mennesker bør gøre.
Men den der lille halve A4-side er der ikke meget musik i.
I forhold til hvor og hvor mange folk der skal ansættes, vil jeg sige, at de faglige organisationer f.eks. siger, at der er akut brug for mindst 1.000 ansatte, og det er f.eks. noget af det, jeg lytter til.
Men det er klart, at den præcise fordeling af de ansatte er jo ikke noget, man kan stå her og beslutte fra Folketingets talerstol.
Det siger sig selv.
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-24:
Ja, jeg er fuldstændig enig i, hvad min kollega hr. Dennis Flydtkjær siger, men derudover synes jeg jo, det er pudsigt at høre den her forklaring om, at der i årevis er blevet sparet for meget i SKAT, og at der i årevis skulle have været ansat flere i SKAT.
Når man nu tænker tilbage, er det jo ikke ret lang tid siden, der sad en anden regering end Venstreregeringen, og den regering havde et andet parlamentarisk grundlag.
Det var det parlamentariske grundlag, der dannede grundlaget for langt de fleste finanslove, der blev vedtaget i den tid.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre – hvis Enhedslisten længe har ment, at der skulle flere ansatte til i SKAT – hvorfor Enhedslisten så ikke tog det med som et punkt i deres finanslovsforhandlinger, da Enhedslisten var med til finanslovsforhandlingerne under den tidligere regering.
Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Det kan jeg forsikre ordføreren om at vi gjorde hvert eneste år.
Hvert eneste år havde vi det krav med til finanslovsforhandlingerne.
Nu er der blevet læst nogle citater op om, hvad en tidligere minister har ment om den slags forslag, da de blev fremsat dengang.
Og jeg vil sige, at det også var de holdninger, vi blev mødt med i forhandlingslokalet.
Jeg kan også konstatere, at der er en ændret holdning på det punkt, og det vil jeg meget gerne kvittere for.
Jeg synes ikke, man skal gå og drille folk eller mobbe mennesker, som indser, at det var forkert at spare på SKAT.
Jeg synes, det er et langt større problem, at der er politikere, der som spørgeren ikke tager det alvorligt nok, at der akut mangler ressourcer i SKAT, og at der er et akut behov for at tilføre flere ressourcer til SKAT.
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-24:
Kan hr. Rune Lund så bekræfte, at i de finanslove, som hr. Rune Lund har stemt for, har der været sparet på SKAT, og at der her de sidste par år rent faktisk ikke har været sparet på SKAT?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Den borgfredsaftale blev faktisk kritiseret af flere, bl.a. af en forvaltningsekspert, for at lukke ned for den selvransagelsesproces, der burde have været.
Men nok om det.
Vi vil gerne være med til at finde ekstra penge.
Det behøver ikke være sodavandsafgiften.
Det kan være den jordskattelettelse på 0,5 mia. kr. om året, som bl.a. Venstre stod bag.
Det er også et finansieringsforslag.
Vi kan finde rigtig mange andre.
Hvis vi alle er enige om, at SKAT har brug for ekstra midler, så lad os da finde den finansiering i fællesskab.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Den er af helt særlig karakter.
Jeg glemte at sige, at jeg også taler på Det Konservative Folkepartis vegne og henviser til min ordførertale.
Den gælder også De Konservative.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Vi vil meget gerne hjælpe med at finde flere ressourcer til SKAT.
Jeg sagde også direkte til skatteministeren, dengang vi ikke gik med, at det ikke var en kritik af den pågældende skatteminister, men vi syntes bare, at de penge, der var sat af fra regeringens side, ikke var nok – det var alt, alt for lidt.
Da hr. Jesper Petersen var finansordfører for SF, før vi kom i regering i 2011, var hr. Jesper Petersen ude på vegne af SF og sige, at SKAT havde brug for 300 mio. kr. ekstra.
Og det var jo i en tid, hvor vi ikke engang havde alle de her sager endnu med svindel, med EFI osv.
Så allerede på det tidspunkt før valget, da hr. Jesper Petersen var ordfører for SF, sagde han, at SKAT havde brug for flere midler.
Så vi gik ikke med i den kreds – nu kan hr. Jesper Petersen ikke lide ordet borgfred, men det var altså den italesatte ramme, som skatteministeren kom med, og så er jeg enig med hr. Jesper Petersen i, at den har man ikke overholdt, hvis det var det, der var meningen med det.
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Jamen spørgsmålet står egentlig tilbage, altså hvorfor man ikke er med til at løfte det ansvar.
For det er man ikke, når man ikke, når muligheden byder sig, er med i de aftaler, der faktisk giver nogle fremskridt, og i det konkrete arbejde med at tage ansvar for situationen oven på EFI's kollaps.
Jeg vil sige, at hvis det med den måde, man har kunnet se at det udvikler sig på, har skiftet mening, i forhold til om man vil være med i den kreds, så skal jeg være den første til at bakke op om, at den bliver åbnet på en måde, så også SF og for min skyld også gerne andre af de forslagsstillerpartier, der er her i dag, kan medvirke i den og altså løbende følge med i, hvad der sker i SKAT, og hvor man bør sætte mere ind.
Det er jo en mulighed, man har, og den kan man vælge frem for at fremsætte paradeforslag i Folketinget, som man godt ved ikke bliver gennemført.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Men med al respekt vil jeg sige til hr. Jesper Petersen, at i forbindelse med det udspil, der kom fra skatteministeren dengang, om at tilføre ekstra midler til SKAT, var det jo ikke sådan, at det lykkedes Socialdemokraterne at presse det antal op, og at få flere midler til det.
Det var jo det, der lå på bordet.
Men hvis skatteministeren siger, at man gerne vil have os med i kredsen, og at man annullerer besparelserne eller på anden måde finder en løsning, så der ikke konstant skal være de her diskussioner, så går vi gerne med.
Altså, jeg vil gøre alt for at hjælpe skatteministeren i den her situation, og det gør jeg på min egen særlige måde ved at blive ved med at presse på for ekstra midler til SKAT.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-24:
Tak for det.
Jeg føler mig jo rullet 5 år tilbage.
Den her debat er jo en gentagelse af, hvad SF sagde sidste gang, man var i opposition.
Da var det 900 årsværk, man ville tilføre SKAT.
Så fik man ansvaret.
Så sad man i regering, og det var nogle fornøjelige samråd, vi havde med SF's skatteministre.
Der blev lovet så meget forud for valget, og det tog man ikke så nøje, og så er der flere af mine gode kollegaer, der har refereret, hvad den daværende SF-skatteminister sagde om, hvor uansvarligt det vil være at bruge flere penge.
Kan SF ikke godt forstå, hvis der er nogen, der tænker, at de har hørt det her før?
Altså, når man er i opposition, så lover man, at man vil tilføre ressourcer.
Så får man nøglerne til ministerierne, og man får regeringsmagten, og så gør man ingenting.
Så er man tryg og glad ved det hele, og ligesom Socialdemokratiets ordfører vil jeg også bare undre mig over, at der nu bredt i Folketinget er igangsat et arbejde for at finde en løsning, og der vil SF så ikke være med.
Det er altså en gang oppositionsgejl, vi hører her.
Når man er i opposition, kan man løse problemerne, når man har muligheden, svigter man.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Det generer ikke mig.
Om det her med at bruge så mange penge, fra før vi kom i regering sidste gang, må ordføreren tage den med hr. Jesper Petersen, for det var ham, der var ordfører på det tidspunkt.
Der er ikke nogen SF-ministre, der har sagt, at det vil være uansvarligt at bruge flere penge på SKAT.
Men det er rigtigt, at der har været en række samråd og diskussioner osv., da EFI skulle til at indføres.
Da havde man en overoptimistisk tro på, at det her nok skulle kunne løse en del af det.
Men igen vil jeg sige, at vi påtager os det ansvar, der er vores.
Jeg ligger jo ikke og roder med, at det er Venstres overordnede ansvar i første omgang at ændre på hele skattesystemet.
Så kan vi ikke holde os til, hvad vi gør fremover?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-24:
Men det er bare ufattelig let at stå som opposition og sige, at nu kan vi alting.
Det var præcis som i optakten til valget i 2011: 900 årsværk.
Det var meldingen fra SF, og det må SF da stå ved, uanset om man så har skiftet ordfører eller ej.
Når man sidder i regering og har muligheden, ser man lige pludselig lyset.
Alt er godt.
Det vil nærmest være uansvarligt at bruge flere penge på SKAT, var meldingen fra SF's daværende skatteminister.
Nu skal vi så høre det igen.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg har forstået Socialdemokratiets holdning korrekt.
Er det korrekt forstået, at der i forbindelse med disse civile krav, som vi taler om her, mod kommuner for manglende tilsyn slet ikke skal gælde nogen forældelsesregler?
Er partiet så indstillet på, at der i det tilfælde skal gælde en 15-årig forældelsesfrist?
Jeg kan bare ikke lade være med at tænke på, at vi vel også har et ansvar for, at folk ikke ofrer sagsomkostninger på søgsmål, der er åbenbart håbløse, 40-50 år senere, hvor man ikke på nogen måde kan løfte bevisbyrden.
Men det spiller åbenbart ikke nogen rolle.
Man mener, at forældelsesfristerne skal ophæves, så folk kan sagsøge kommunerne – med stor risiko for ikke at løfte bevisbyrden efter så mange år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-05-24:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, og det er også fuldstændig rigtigt, at den akilleshæl findes her.
Det er jo ikke uden dilemmaer, når man bevæger sig ned ad den her vej, og dette er et af de åbenlyse dilemmaer.
Det er derfor også meget klogt, at man i forbindelse med det her beslutningsforslag har foreslået et stop for den automatiske makulering af børnesager.
For det betyder, at i hvert fald en del af bevismaterialet i højere grad vil være der i fremtiden.
Men ja, selvfølgelig vil det være sådan, at nogle børn har været udsat for overgreb og ikke kan bevise det, fordi det er utrolig lang tid siden.
Og spørger man dem, der stadig lever i dag, er det en risiko, de i hvert fald er villige til at tage, og derfor synes jeg sådan set, at vi skal lade dem kunne gå videre med det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-05-24:
Det er jo selvfølgelig et utrolig relevant spørgsmål, og det skal også bringes op, men det mener jeg at man skal – der er jo på det her område en eller anden underlig sammenblanding af social- og justitsområdet – overlade til dem, der sidder med det.
Til den første del kan jeg bare sige klart ja.
Det er vel det simple svar på det.
Anders Johansson (KF), 2016-05-24:
Beslutningsforslag B 143 handler om at forenkle hjælp til børn med handicap, således at hjælp til forældre, der har et barn med handicap, bevilges efter en samlet vurdering.
Og det er et forslag, som Det Konservative Folkeparti sådan set langt hen ad vejen er enige i.
For os Konservative
handler det om, at det offentlige system skal være til for borgeren og ikke omvendt.
Familier med børn med handicap er i forvejen udsat for et stort pres i dagligdagen, og jeg har sådan set stor forståelse for, at familien kan opfatte det som et ekstra pres at skulle forholde sig til flere forskellige forvaltninger, flere forskellige bevillinger, forskellige sektorer og forskellige sagsbehandlere.
I bund og grund er borgeren jo ligeglad med, hvor i forvaltningen bevillingen kommer fra.
Det vigtigste må være, at hjælpen er den rigtige, og at systemet opleves tilgængeligt for borgeren.
Dansk Handicap Forbund påpeger ligeledes problemet.
De skriver, at forældre må løbe spidsrod mellem mange forskellige forvaltninger, når de søger hjælp til deres børn.
Det er jo selvsagt dybt uhensigtsmæssigt, og det er noget, vi har et fælles ansvar for at forbedre.
Derfor bakker vi også op om, at vi skal have forenklet systemet, som borgeren møder, så det ikke er det offentliges organisering, som er i centrum, men i stedet for den hjælp, som borgeren har behov for.
Carl Holst (V), 2016-05-24:
Tak for det.
Vi nærer dels en frygt for, at en ny og uhensigtsmæssig opgavedeling kan svække kvaliteten, ved at indsatsen spredes, dels mener vi, at et opgør med sektoransvaret, som beslutningsforslaget jo også er et udtryk for, kan medføre, at mennesker ikke har samme muligheder inden for de forskellige ansvarsområder.
Endelig ønsker vi ikke at ændre på princippet om, at offentlig hjælp skal dække et konkret behov for hjælp og støtte.
Når det så er sagt, har Venstre også den opfattelse, at det offentlige skal tænke på tværs, både på tværs af sektorer, men også på tværs af forvaltninger, når det gælder om at yde en god og sammenhængende hjælp.
Det ansvar tror jeg også at kommunerne et langt stykke hen ad vejen ønsker at påtage sig.
Allerede i dag er der kommuner, der har koordinerende sagsbehandler til familier med børn med handicap.
Når jeg nævner det her eksempel, er det, fordi Venstre kan støtte ministerens forslag om nedsættelse af en arbejdsgruppe, som kan se på problemet, afdække gode erfaringer som det, jeg lige nævnte, og på den baggrund komme med forslag til løsninger på de udfordringer og problemer, som jeg startede med at sige at beslutningsforslaget ønsker at løse – alt sammen med det formål at skabe bedre sammenhæng i den fælles indsats over for handicappede.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-24:
Et flertal bestående af Enhedslisten, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Alternativet og SF har fremsat beslutningsforslag om en forenkling af hjælp til børn med handicap.
Intentionen bag forslaget er, at det skal gøres nemt og ubureaukratisk for forældre til børn med funktionsnedsættelser at få den hjælp, de har krav på, også selv om hjælpen har hjemmel i flere forskellige love og bestemmelser.
Konkret forstår jeg, at familien skal have tildelt én samlet bevilling, som de kan anvende frit ud fra familiens egen vurdering af, hvad der er bedst i forhold til familiens dagligdag.
I Liberal Alliance deler vi intentionen om at gøre det nemmere at tilgå myndigheder og at få den hjælp, som man har krav på, og som jo er det sikkerhedsnet, der er hele eksistensgrundlaget for vores velfærdssamfund.
Sådan burde det jo i virkeligheden ikke kun være for familier, der har børn med funktionsnedsættelser.
Sådan burde det jo være for alle borgere, der har brug for hjælp.
I Liberal Alliance mener vi, at det offentlige er blevet alt for komplekst.
Det kræver nærmest en akademisk uddannelse at finde ud af, hvor og hvordan man fornyer sit pas.
Det er så uhensigtsmæssigt, og det må også koste alt for mange skattekroner.
Man har lappet på love, hvor man burde have taget grundlæggende fat, og det har man gjort i rigtig mange år.
Resultatet er blevet, at det er bøvlet i det offentlige.
Ingen kan rigtig finde ud af, hvem der har hvilken bold, og det mærker borgerne ved at blive kastet rundt i systemet.
Men det skal selvfølgelig gøres klogt, og jeg har på stående fod og ud fra det beslutningsforslag, der ligger, svært ved præcis at se, hvordan det her skal gøres i praksis.
Derfor synes jeg, det er positivt at høre, at ministeren gerne vil arbejde for det her og nedsætte en arbejdsgruppe, som på tværs af relevante ministerier, KL og Danske Regioner kan kigge på, hvordan man kan gøre det her, så man som familie, når man henvender sig og har brug for hjælp på tværs af love og bestemmelser, får én indgang og en koordineret indsats.
Jeg mener også, at vi politisk skal deltage i sådan en arbejdsgruppe, for som jeg læser det her beslutningsforslag, er det en politisk vision på det her område, og det mener jeg er rigtig vigtigt at inddrage i det fortsatte arbejde, så det ikke bare bliver embedsfolk, der sidder og udformer et forslag, men så vi politisk sidder med ved bordet.
Så for at opsummere synes vi i Liberal Alliance, at det er et rigtig godt initiativ.
Vi synes, det er nogle gode overordnede visioner, der er.
Dem støtter vi op om, og vi glæder os til det fortsatte arbejde, så vi kan gøre det nemmere for familier at få den hjælp, som de har krav på og behov for.