runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-01-10:
Hvis det er en bureaukratisering at sætte et loft over antallet af elever pr. klasse i de gymnasiale uddannelser, må det jo være den samme bureaukratisering, vi i rigtig, rigtig mange år har haft med det loft, der har været over antallet af elever pr. klasse i folkeskolen.
Jeg går ud fra, at i og med at vi alle sammen - tror jeg - synes, at det er en god idé, at der er et loft over antallet af elever pr. klasse i folkeskolen, er det, fordi vi har en forestilling om, at et vist maksimalt antal elever betyder noget for, om der er et godt undervisningsmiljø eller ej.
Selv om man lavede et loft over klassekvotienten, ville der jo stadig væk være fuld fleksibilitet, men det er bare inden for nogle klassestørrelser, der er til at håndtere.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Jeg skal ikke bestride, at der de fleste steder har været et de facto-loft i folkeskolen på 28 elever pr. klasse.
En af grundene til, at det er en ørkesløs diskussion, er jo, at når gennemsnittet er 20, er det noget pjat at føre en debat, som om det er almindeligt, at der er så mange elever i klassen.
Men jeg vil godt føje til, at jeg da levende kan forestille mig, hvordan der i fremtiden kan være skoler, hvor man prøver at tilrettelægge tingene på nye måder og f.eks. har store klasser i sang og idræt og mindre klasser i andre fag eller i andre dele af fag.
Hvorfor skal vi dog plages af et forbud mod, at der er mere end 28 elever i det samme lokale?
De festligste timer, jeg har været med til, var sangtimerne i gymnasiet, hvor vi var to klasser sammen.
Det var der noget ved.
Hvis der var en skole, hvor man har nogle fortælletimer, og hvor der er to klasser, som får fortalt samtidig, ville jeg altså ikke dø af skræk over det.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Så vil jeg bare spørge ministeren, set i lyset af det høje frafald, der er på ungdomsuddannelserne: Mener ministeren ikke, at det er et stort problem, at klassekvotienterne på ungdomsuddannelserne stiger så meget, som de gør, for
flere elever i klassen giver vel, uanset hvordan man vender og drejer det, mindre tid til den enkelte elev med den enkelte lærer og ikke mindst, når der jo ikke kommer flere lærere af, at der kommer flere elever i klasserne?
Så vil jeg også bare pointere, at det jo ikke kun er i sangtimerne, man sidder 36 elever i klasserne.
Det er jo på grundholdene, og det vil sige, at det i udgangspunktet er i alle timerne i gymnasiet og på alle ungdomsuddannelserne, og det giver jo mindre tid lærer og elev imellem.
Det må jo svække fagligheden og øge frafaldet.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Det ændrer jo ikke ved, at en vedtagelse af forslaget vil indebære et forbud mod, at man synger med to klasser sammen eller fortæller for to klasser samtidig.
Svaret på spørgsmålet er: Jeg tror ikke, at der er en entydig sammenhæng mellem klassestørrelser - eller rettere sagt klassemaksimum - og så omsorg for den enkelte elev.
Det, der betyder noget, er selvfølgelig, hvor store lærerressourcer man har pr. elev.
Hvordan man organiserer undervisningen, tror jeg ikke nødvendigvis har en direkte betydning for frafaldet.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Ministeren vil altså afvise, at flere elever om én lærer giver mindre tid til den enkelte elev.
Jeg kan ikke helt forstå, hvordan det kan hænge sammen.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Ja, jeg vil afvise, at et maksimum for klassestørrelser nødvendigvis har nogen som helst virkning på frafaldet.
Det er de ressourcer, der er omkring den enkelte elev, der betyder noget, og ikke, om man i kortere eller længere tid sidder flere end 24 elever i klassen.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Mange af dem sagde, at de havde klasseværelser, der er bygget til 22-24 elever pr. klasse, og nu er man helt oppe på 28-30 elever pr. klasse.
Vil ministeren hermed påstå, at de her elever, der går der til daglig, egentlig ikke har forstand på disse ting?
Hvis ministeren ikke vil påstå det, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministeren har at sige til de bemærkninger, som de her unge mennesker kommer med.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Så er der nogle steder, hvor man har for dårlige lokaler.
Jeg har set en opgørelse, der antyder, at det måske er 15-20 pct. af skolerne, som med rette kan kaldes nedslidte.
Jeg har selv set nogle af dem, og jeg har også i valgkampen besøgt Parkskolen i Taastrup og set toiletterne, og de var ikke ret godt vedligeholdt.
Det er en temmelig dyr skole, så det er ikke, fordi den ikke har ressourcer nok, men den har altså prioriteret på den måde, som den har, og det synes jeg skal være en kommunal sag.
Men der er nogle skoler, der er nedslidte, og det har regeringen jo også taget med i sin investeringsplan; det er jo med i de 50 mia. kr., vi gerne vil bruge til at samfinansiere forbedringer af både skoler, sygehuse og plejehjem.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Jeg må beklage meget over for ministeren og resten af forsamlingen, at jeg er ny.
Ministeren siger, at det er op til kommunerne, og at de er finansieret af kommunerne, men tager jeg så fejl i, at gymnasierne er finansieret af staten, og er det så ikke op til staten og til ministeren?
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Den sidste bemærkning synes jeg var positiv, men jeg kunne godt tænke mig at få opklaret: Når fru Karin Nødgaard siger, at det kan være godt med brugerbetaling på dette område, fordi det måske får folk til at passe bedre på det, de har betalt for, skal det så forstås på den måde, at Dansk Folkeparti mener, at det kan udvides til andre områder inden for sundhedssektoren, at der skal være brugerbetaling?
Det må jo være den logiske konsekvens, for jeg synes ikke helt, jeg kan begribe, at der skulle være en særlig grund til, at når det drejer sig om tænder, er det godt med brugerbetaling, mens det ikke er godt, når det drejer sig om andre dele af legemet, om man så må sige.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Det trigger mig altid en lille smule, når vi diskuterer EU med Enhedslisten.
Men det, jeg sådan set bare vil appellere til, er, at Enhedslisten går aktivt ind i diskussionen med EU, når det drejer sig om udviklingspolitikken, for EU er jo den største donor.
Jeg siger ikke, at EU altid gør noget godt for udviklingslandene.
Jeg kender godt diskussionerne om EPA'erne og alt det der; dem har vi været igennem.
Men der er altså også et bistandselement et sted, og her kunne man jo godt gå aktivt ind og få klarlagt, hvad der egentlig sker på det område: Hvad gør EU, hvad kan vi gøre, hvilke diskussioner er der i de enkelte lande, og hvad gør EU samlet set?
Jeg vil altså bare appellere til, at Enhedslisten arbejder med.
Jeg kender jo deres gode talenter, og dem kan der jo være brug for i enhver fornuftig sammenhæng.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg kan da godt love, at Enhedslisten selvfølgelig gerne indgår i drøftelser og arbejde med hensyn til EU’s og EU-landenes indsats på dette område, og hvordan man kan medvirke til at sikre, at EU-landene og EU også spiller en positiv rolle i de drøftelser, der foregår i WHO.
Men det er jo desværre bare sådan, at her i Danmark har man indrettet de politiske diskussioner om EU sådan, at stort set alle afgørelser om, hvad der skal være Danmarks politiske linje over for EU, træffes i den lukkede klub af EU-begejstrede partier.
Derimod holder man for det meste Dansk Folkeparti uden for, indimellem lukker regeringen dem ind, når den har brug for deres stemmer, og jeg vil altså bare appellere til, at de partier, der i denne sag måske ligger tættere på os, viser åbenhed over for, at den debat, der skal være om Danmarks politik i EU, også inddrager politiske partier, der måske som udgangspunkt er mere negative over for EU end Det Radikale Venstre.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Jeg synes nu nok, vi har nogle ganske interessante og åbne diskussioner i Europaudvalget.
Jeg føler i hvert fald, at jeg tilbringer noget mere tid med åbne diskussioner i Europaudvalget end i lukkede fora af en eller anden art.
Det er klart nok, at når vi diskuterer en traktat og en ramme for en traktat, er der nogle japartiforhandlinger.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at det daglige arbejde foregår i lukkethed, så derfor synes jeg bare, vi skal appellere til, at vi får stillet de rigtige spørgsmål i denne sammenhæng og måske også i Europaudvalget, så vi kan komme videre.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Nu er det jo altid vanskeligt at vide, hvad der foregår i lukkede rum, som man ikke har adgang til, og det kan godt være, det er derfor, at det antager gigantiske dimensioner i min bevidsthed; man kan jo ikke udelukke, at proportionssansen kan smutte en lille smule.
Det vil jeg slet ikke afvise, selv om jeg med jævne mellemrum har indtryk af, at det, der foregår i Europaudvalget, er aftalt forinden.
Men lad det nu være.
Fru Lone Dybkjærs opfordring til Enhedslisten om også at indgå i arbejdet i Folketingets Europaudvalg om denne problemstilling for at få belyst EU’s indsats og muligheden for, at der kan gøres en indsats gennem EU, tager jeg selvfølgelig imod, og det vil vi gøre.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
To bemærkninger:
Den første er, at jeg ikke synes, jeg hørte ministeren forklare, hvad der i grunden er den saglige eller for den sags skyld politiske begrundelse for, at sygdomme i tænder behandles anderledes end sygdomme alle mulige andre steder.
Der må jo være en grund til, at det lige præcis er de her 5 mia. kr., som regeringen ikke kan finde.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille ministeren, er: Er det rigtigt forstået, at regeringen har valgt at prioritere, at de indtægter, som man har på grund af stigninger i værdien på jord og fast ejendom, ikke skal beskattes, altså at det at lade nogle af de rigeste menneskers arbejdsfri indkomster i Danmark blive fri for beskatning er vigtigere for regeringen end at løse det problem, der handler om, at vi i dag ikke har gratis tandbehandling i modsætning til en række andre områder inden for sundhedsområdet, hvor der er gratis behandling?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Lad mig tage det sidste først.
Regeringen har et skattestop, som utrolig mange danskere glæder sig over, og det er en forkert polemisk retorik, når man siger, at det er de absolut rigeste.
Det er utrolig mange ganske almindelige danskere, der har en fast ejendom, som er glade for skattestoppet, og som ved, at de med skattestoppet altså ikke bliver mødt med unødige overraskelser.
Det nyder en opbakning i befolkningen, og mere kan jeg ikke sige om det spørgsmål.
Med hensyn til grunden til, at det ikke betragtes som sygdom - tror jeg hr. Per Clausen sagde det var - kan man sige, at det er historisk begrundet i, at tandpleje er et delvis personligt ansvar, og jeg skal da gerne indrømme, at der kan være visse ting, som man ikke kan forklare på anden måde, end at det er ud fra en historisk betragtning.
Jeg startede jo også min tale med at sige, at der var forhold i Enhedslistens forslag, der var sympatiske, men finansieringen skal findes.
Regeringen har haft et udredningsarbejde for at se, om vi kunne finde pengene andre steder i sundhedsvæsenet, og der er jo altså som sagt ikke 4-5 mia. kr., vi bruger på tomgang.
Spørgsmålet blev stillet lidt retorisk heroppefra, og jeg skal også selv svare: Der er ikke 4-5 mia. kr., der bruges på tomgang.
Så pengene skal findes et sted, og de er altså ikke fundet.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at der sådan set ikke er nogen fornuftig begrundelse for, at tandbehandling ikke betragtes som alle mulige andre sygdomme, for det der med det personlige ansvar kunne Det Konservative Folkeparti, hvis det var det, man ønskede, jo udbrede til at gælde alle sygdomme, hvor man kunne hævde, at folk havde et medansvar selv, og jeg tror ikke, at det er det, der ligger i den konservative ministers synspunkt her.
Men så vil jeg bare afslutningsvis sige - og det bekræftede ministeren jo også - at man synes, det er vigtigere at undgå, at arbejdsfri indkomster, som mennesker, der har jord og fast ejendom, opnår, beskattes, end det er at sikre, at tandbehandlingen bliver gratis.
Og det er en politisk prioritering.
Regeringen har sin, og Enhedslisten har sin, og det må folk jo tage stilling til.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Nu skal vi ikke gøre debatten her til en stor skattepolitisk/økonomisk udredning, når regeringen rent faktisk har den opfattelse, at skattestoppet har bidraget til en utrolig vækst i det danske samfund og en utrolig initiativlyst, som har gjort, at der i øvrigt er kommet et meget stort beskatningsgrundlag, som vi bruger til finansiering af bl.a. vores sundhedssektor.
Det ville være et postulat, men for pædagogikkens skyld og for at skære det ud i pap vil jeg sige, at uden et skattestop havde vi haft et mindre skattegrundlag og dermed færre penge til alle de mange fornuftige ting, vi gerne vil bruge i vores sundhedsvæsen.
Så det er en forkert polemisk reaktion fra hr. Per Clausens side, når han siger, at det er udtryk for en politisk prioritering.
Naser Khader (NY), 2008-01-10:
Det giver problemer for udviklingslandene, når man dræner dem for veluddannet arbejdskraft, det såkaldte brain drain.
Vi mener dog, at Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning er alt for kategorisk.
Vi går ikke ind for et totalt stop for aktiv rekruttering af sundhedspersonale, da vi mener, at det strider imod den globalisering og internationalisering, som vi alle taler så meget om.
Vi mener også, at en internationale aftale på området er urealistisk og ikke er den rigtige måde at tackle problematikken på.
Der er i stedet behov for en sammenhængende indsats, som er flerstrenget.
Den skal gå på flere uddannelsespladser i udviklingslandene og reelle muligheder for interessant arbejde, som kan fastholde de unge, efter at de har færdiggjort deres studier.
Det kræver, at hospitalssektoren udvikles og tilføres flere midler.
Samtidig skal man overveje, hvordan man kan motivere udenlandsk sundhedspersonale til at tage hjem igen, efter at de har været i f.eks. Danmark i en årrække.
Det vil være en gevinst for udviklingslandene at få sundhedspersonale hjem, som har opkvalificeret sig og fået gode erfaringer fra f.eks. Danmark.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Som jeg sagde i min ordførertale, er der jo sådan set sat en proces i gang, så det er jo ikke sådan, at vi er imod de fire punkter, der står i det beslutningsforslag, imod de ord, der står deri.
Jeg vil gerne se det her i en bredere sammenhæng, så derfor er det et arbejde, vi skal prøve at få over i WHO- og EU-regi.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Nu vil vi jo i løbet af det kommende udvalgsarbejde finde ud af, hvad det er for en indsats, den danske regering har gjort i den her sag.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Jeg kan lige så godt sige nu og her, at jeg ikke tror, at regeringen lever op til hvert eneste ord, der står i de fire punkter.
Men regeringen sidder med i et arbejde, som foregår i EU- og i WHO-regi.
Jeg håber, at regeringen fortsætter det samarbejde, der er i det regi, og at der kommer en etisk kodeks ud af det arbejde.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
I Dansk Folkeparti synes vi også, det er nogle gode forslag, og der er nogle gode ting i indholdet, men Dansk Folkeparti mener også som udgangspunkt, at dansk arbejdskraft til enhver tid er at foretrække i sygehusvæsenet.
De enkelte regioner og sygehuse har et stort ansvar for at gøre det attraktivt for deres ansatte at forblive på det danske arbejdsmarked.
Men dertil skal også siges, at kommer man fra et andet land og tager sin uddannelse i Danmark, bør vi forlange, at man fortsætter sit arbejde for en vis periode i Danmark.
I forhold til import af udenlandsk arbejdskraft fra den tredje verden må det gælde, at de udenlandske læger, der kommer hertil, fordi det ellers ikke er til at rekruttere på det danske arbejdsmarked og heller ikke inden for EU, har tilegnet sig dansk.
Det er for mig og Dansk Folkeparti afgørende.
Det er ganske enkelt ikke tilrådeligt at benytte en læge, der ikke forstår patienterne og derfor ikke kan yde den optimale behandling.
Kommer de hertil på baggrund af eksempelvis en sygehusregions rekruttering, må vi forvente, at gældende regler og overenskomster respekteres, således at der ikke bliver tale om lønpresseri eller pres på de arbejdsmiljøregler, som gælder i Danmark.
Vi skal også se på andre løsninger.
Man er allerede godt i gang med nogle alternative løsninger for røntgenbilleder, der skal ses af læger, hvor man på nogle sygehuse sender dem til et andet land, hvor der er tid til at se på dem, eventuelt fordi de har dag, når vi har nat.
Vedrørende tredjeverdenslandenes forhold til afgivelse af læger til udlandet finder jeg, at det må være en sag for de enkelte lande og deres lovgivende forsamling.
Et udlandsophold for en læge kan givetvis være fagligt udviklende, og det skal i udgangspunktet ikke ses som en permanent foranstaltning.
Skulle det alligevel vise sig, at læger fra den tredje verden kommer til Danmark for at blive, skal de naturligvis lære dansk og forstå og respektere danske love og regler.
Jeg antager sluttelig, at danske regioner har så meget moral, at de ikke decideret rekrutterer udenlandsk arbejdskraft i områder, der er hårdt ramt af lægemangel.
Vigtigst af alt er det at sørge for, at de danske sygehuse bliver attraktive arbejdspladser også for seniorer.
Mange udfordringer kan vi klare internt via bedre arbejdsmiljøpolitikker, seniorordninger og en løbende forbedring af forholdene for de ansatte i den offentlige sektor.
Vivi Kier (KF), 2008-01-10:
De første fire punkter omhandler rekruttering af sundhedspersonale fra udviklingslande, og der ønskes internationale aftaler og aftaler, der sikrer, at der er mere sundhedspersonale, der bliver i udviklingslandene.
Det er væsentlige punkter, der rejses i den her debat, men som måske må siges at være en postgang for sent ude.
Der er jo netop en masse arbejde i gang med at lave internationale aftaler.
Vi synes, at internationale aftaler er rigtig vigtige, og i øjeblikket arbejder WHO på et globalt adfærdskodeks for etisk rekruttering af sundhedspersonale, et kodeks, der skal medvirke til, at vi undgår at dræne udviklingslandene for deres sundhedspersonale.
Danmark samarbejder også med de andre nordiske lande, hvor der bidrages med en generel styrkelse af udviklingslandenes sundhedssystemer, bl.a. i form af hjælp til uddannelsesfaciliteter til sygeplejersker og jordemødre, scholarshipprogrammer til læger og støtte til nationale sundhedsministeriers opbygning af hele sundhedsområdet.
Det er vigtigt, at vi ikke bare tænker nationalt, men at vi også tænker internationalt, og at vi også tager EU med i det her arbejde.
Så der arbejdes altså allerede, der er arbejde i gang både på nationalt og internationalt plan.
Det sidste punkt i Enhedslistens forslag omhandler, at Danmark skal uddanne det sundhedspersonale, som vi selv har brug for.
Jeg må sige, at det er jeg helt enig i, men også på det punkt er regeringen trukket i arbejdstøjet.
Optaget på de forskellige uddannelser er øget, men det er ikke nok bare at se på øgningen af uddannelseskapaciteten.
Vi er også nødt til at se på de forhold, der skal gøre det attraktivt at være ansat i det offentlige danske sundhedsvæsen.
Det brugte vi rigtig meget tid på at snakke om i den forrige debat.
I det offentlige skal de både kunne fastholde medarbejdere og tiltrække nye medarbejdere, og det skal de gøre ved en lang, lang række initiativer.
Nogle af dem er sat i gang via trepartsaftalen og handler om at forbedre rammerne for medarbejdere og ledere i den offentlige sektor, men det er også noget med at opfordre det offentlige til at gå forrest med hensyn til at tænke i nye baner og ny måder at lede og fordele arbejdet på i den offentlige sektor.
Det er klart, at det øgede uddannelsesoptag, der er besluttet, jo ikke hjælper her og nu og i morgen, så derfor har vi selvfølgelig brug for at kunne rekruttere personale uden for Danmarks grænser, hvis vi fortsat skal kunne sikre fremgang i kvaliteten i det danske sundhedsvæsen.
Og vi Konservative ønsker at have kvalitet i det danske sundhedsvæsen, og det vil vi holde fokus på.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg skal sige til fru Lone Dybkjær, at vi i Enhedslisten selvfølgelig ser frem til et arbejde med udgangspunkt i det, som Lone Dybkjær fra Det Radikale Venstre sagde, og også med udgangspunkt i fru Sophie Hæstorp Andersens synspunkt om en høring.
Vi tror, at det er rigtigt, at det her godt kunne trænge til lidt yderligere belysning.
Så skal jeg bare for en god ordens skyld sige, at det jo ikke er sådan, at Enhedslisten forestiller sig, at det internationale samarbejde, der skal etableres i forbindelse med det her, kun skal være et nordisk samarbejde.
Vi forestiller os sådan set, at et WHO-regi måske endda er bedre end et EU-regi med hensyn til det her.
Men vi ser gerne, at de nordiske lande går i spidsen og tager nogle initiativer.
Og med baggrund i ministerens tale i dag er jeg også sikker på, at det vil vise sig, at det har den danske regering gjort - godt nok lidt skjult og hemmeligt, men alligevel.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Jeg synes sådan set, at det er en udmærket kommentar, og den kalder i virkeligheden ikke på yderligere kommentarer fra mig - i hvert fald ikke i første omgang.
Karen J. Klint (S), 2008-01-10:
Nu var ministeren så venlig selv at nævne den rapport, som jo også blev omtalt for knap et år siden, da vi sidst havde debatten, og et af mine spørgsmål er så: Agter ministeren at indkalde til en drøftelse om den rapport og de konklusioner, der ligger i rapporten?
Så kunne jeg også godt tænke mig at få af- eller bekræftet ministerens holdning, når ministeren nævner den gode, forebyggende børnetandpleje.
Men en god børnetandpleje forebygger jo ikke, at der senere hen opstår en social og økonomisk ulighed blandt de samme børn, når de nu bliver voksne.
Kan ministeren bekræfte det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
På stående fod har jeg ikke nogen planer om at indkalde sundhedsordførerne til en drøftelse af den konkrete rapport, men hvis der er et udtalt ønske om det, så er jeg da selvfølgelig åben over for det.
Så var der spørgsmålet om social ulighed.
Det bliver jeg nødt til at få en gang til, jeg forstod ikke spørgsmålet.