runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Edmund Joensen (SP), 2014-12-02:
Kort til sidst
Jeg nævnte i mit første indlæg, at det er en grundlæggende idé med hjemmestyreordningen at opretholde nogenlunde ens velfærdsniveau i hele rigsfællesskabet.
Vi er fælles om at finansiere det færøske sundhedsvæsen, altså socialvæsen og pensioner og andet, men i stedet for at tale om overtagelse af disse sagsområder, kan vi gøre noget andet.
Vi kan udvikle velfærdsprojektet sammen, og mit spørgsmål er: Hvorfor ikke sikre, at Færøernes sundheds- og socialvæsen kommer op på niveau med det danske, hvilket det ikke er i dag?
Johan Lund Olsen (IA), 2014-12-02:
Jeg synes også, det er på tide, at de nordatlantiske medlemmer får denne mulighed.
Statsministeren er jo ikke bare statsminister, men også minister for rigsfællesskabet, og det er naturligt, at det er i den egenskab, statsministeren og jeg nu skal drøfte nogle for Grønland meget vigtige spørgsmål.
Som det vil være statsministeren og altså ministeren for rigsfællesskabet bekendt, er der for nylig indgået en ny aftale, en ny såkaldt servicekontrakt, med USA om betjeningen af Thulebasen.
Det er en aftale, som betyder, at både Grønland og Danmark taber penge og arbejdspladser, og det kan godt være, at det er en pris, man er villig til at betale i Danmark for sit forhold til USA, men for Grønland er der tale om meget, meget store beløb.
Alt sammen er det til gavn for Grønlands økonomi og derfor også til gavn for borgerne i Grønland og den slunkne landskasse i Grønland.
Alt i alt er der således tale om minimum 200 mio. kr., som Grønland nu risikerer at miste.
Som det vil være ministeren for rigsfællesskabet, statsministeren, bekendt, er det ikke ligefrem, fordi pengene vokser på indlandsisen i Grønland.
Som grønlandsk medlem af det danske Folketing er det så, at jeg spørger: Hvad er statsministerens holdning til den kedelige konsekvens, at den grønlandske landskasse vil tabe minimum 200 mio. kr. årligt, også når man medtænker, at vores økonomi i forvejen har det virkelig skidt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
Jeg kan sagtens forstå, at det spørgsmål optager spørgeren.
Jeg vil gerne slå fast...
Jeg vil gerne slå fast, at det er min klare holdning, at Thulebasen fortsat i videst muligt omfang skal komme grønlænderne og det grønlandske samfund
til gode
Det er også derfor, vi fra regeringens side har en klar forventning om, at USA efterlever de fælles aftaler, der er indgået med Thulebasen, om den her serviceordning.
Jeg har nu forstået, at der allerede er gjort indsigelse fra de virksomheder, som har givet bud på kontrakten om Thulebasen, men som ikke vandt udbuddet, og at der i den forbindelse er en appelproces, der skal afsluttes.
Men jeg vil gerne gentage, at Thulebasen i videst muligt omfang skal komme grønlænderne og det grønlandske samfund til gode.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-12-02:
Tak for det.
Jeg kan huske, at statsministeren i sin sidste tale nævnte, at Vækstfonden også skal kunne bruges af de grønlandske virksomheder.
Jeg synes også, det er en god idé.
Jeg kan også huske, at et af ministerierne kom med en anbefaling i forhold til Den Nordiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsbank, og vi håber også, at man fra dansk side vil se det som en fordel, hvis der fremover kommer helt anderledes gang i de grønlandske erhverv og den grønlandske økonomi.
I den sammenhæng vil jeg gerne høre, om regeringen virkelig mener, at sagen om servicekontrakten på Thulebasen er færdigdebatteret – selv om statsministeren nævnte, at vi kommer til at debattere det med udenrigsministeren.
Det danske firma, som kommer til at tabe mange penge på denne sag, har rejst en klage i USA over, at kontrakten er givet til et firma, der her i Danmark må betegnes som et skuffeselskab.
Det er ifølge mine oplysninger i strid med aftalerne om Thulebasens brug af danske og grønlandske firmaer på alle områder, hvor det er muligt.
Altså, spørgsmålet går på: Hvordan har Danmark tænkt sig at støtte det danske firma i deres kamp for retfærdighed i USA?
Eller skal rigsfællesskabet bare forvente, at regeringen sidder med hænderne i lommen i denne sag?
Johan Lund Olsen (IA), 2014-12-02:
Men den her proces startede for længe siden, allerede sidste år, og så ender det op med det her.
Hvad har den danske regering gjort for at forsvare dansk-grønlandske interesser i processen?
Vi taler jo om et rigsfællesskab, og I taler meget om sammenhængskraften i rigsfællesskabet.
Hvad har Danmark gjort for at forsvare dansk-grønlandske interesser igennem hele den her proces?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
USA er ikke i tvivl om den
...[Lydudfald]
... og fra grønlandsk side
, og Udenrigsministeriet har over for USA understreget, at hvis der er begået fejl i forbindelse med udbuddet, skal de selvfølgelig rettes.
Så på den måde tror jeg ikke, amerikanerne er i tvivl om vores holdning til, at der kan være fejl i udbuddet.
Som spørgeren er bekendt med, er udenrigsministeren jo kaldt i samråd om dette spørgsmål i Grønlandsudvalget på fredag, den 5. december, og der vil dér være mulighed for at stille uddybende spørgsmål til den mere konkrete del af, hvad Udenrigsministeriet har gjort i den her sammenhæng.
Johan Lund Olsen (IA), 2014-12-02:
Tak for svaret.
Men fakta er stadig væk, at det er gået til et amerikansk skuffeselskab.
Det er et amerikansk skuffeselskab, der har fået kontrakten, og et amerikansk selskab er ikke forpligtet til at betale personskatter til Grønland, og et amerikanske selskab er ikke forpligtet til at betale selskabsskatter til det grønlandske samfund og ej heller til Danmark.
Processen startede allerede sidste år, og statsministeren og Statsministeriet ved jo godt, at Grønlands økonomi halter.
Oven i det får vi så den her sag, som forværrer hele situationen i Grønland.
Hvad agter statsministeren at gøre i den her sag?
Agter statsministeren at gå ind i sagen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
Jamen som jeg startede med at sige, mener jeg, at Thulebasen fortsat i videst muligt omfang skal komme det grønlandske folk og det grønlandske samfund til gode.
Og det er også derfor, at amerikanerne ikke er tvivl om, at hvis der er begået fejl i det her udbud, skal det selvfølgelig rettes.
Jeg går også ud fra, at for de virksomheder, som ikke har vundet det her udbud, og som nu har klaget i sagen, bliver appelsagen håndteret korrekt, og der må vi jo vente på, at appelsagen bliver afsluttet, før vi kan gå videre.
Men som jeg også har sagt tidligere, er udenrigsministeren kaldt i samråd på fredag, og der bliver lejlighed til at stille yderligere spørgsmål til den her sag.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-12-02:
Som statsministeren ved, har der været valg i Grønland, som mit parti, Siumut, har vundet.
Vores formand, Kim Kielsen, er nu i gang med at undersøge mulighederne for et nyt bredt samarbejde i det grønlandske folketing, Inatsisartut.
Det største problem i Grønland er den manglende økonomiske udvikling og det stigende pres på økonomien.
Samtidig har USA netop fravalgt Greenland Contractors som serviceselskab på Thulebasen.
Grønland ejer en tredjedel af det selskab sammen med det danske firma MT Højgaard.
Det er en beslutning, der koster Grønland mange millioner kroner.
I Grønland har vi ellers set det som en klar betingelse for Thulebasens brug af vores land, at vi i det mindste fik noget ud af servicering af basen.
Men det er Danmark, der fører den udenrigspolitik og forsvarspolitik, vi skal følge, og Danmark, der har ansvar for forhandlingerne om Thulebasen.
På grund af denne situation og den økonomiske situation i Grønland er mit spørgsmål til statsministeren, hvad regeringen har af planer for at sikre støtte til mulige danske investeringer i den grønlandske økonomi.
Ser regeringen det nu som en mulighed, at der direkte fra statens side investeres i erhvervsudvikling og udviklende aktiviteter i Grønland?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
Jeg tror, at det bliver – og længe har været – en diskussion om, hvorvidt den danske stat skal engagere sig i ... [Lydudfald]
... Det har været de to sidste landsstyrers politik, at råstofudvikling i Grønland og også andre engagementer skal ske på kommercielle vilkår.
Jeg må også sige, at jeg er enig i den holdning.
Det betyder selvfølgelig ikke, at danske virksomheder ikke kan spille en rolle i erhvervsudviklingen i Grønland.
Det er også derfor, regeringen sammen med det nu afgående landsstyre – og forhåbentlig også med det nye – har nedsat en fælles arbejdsgruppe, som skal kigge på og komme med forslag til, hvordan man positivt kan bidrage til erhvervsudviklingen i Grønland på kommercielle vilkår.
For som vi også har diskuteret mange gange, tror jeg ikke, at der fra Grønlands side eller fra dansk side for den sags skyld er opbakning til en statslig deltagelse i udviklingen af forskellige infrastrukturprojekter eller råstofudvinding, eller hvad det måtte være.
Det har jo været sådan i den henseende, at der er pensionsselskaber, som har udtrykt interesse for at medfinansiere projekter i Grønland, og det er rigtig fint.
Det håber vi de vil gøre, og det regner vi med de vil gøre på kommercielle vilkår.
Men statslige penge ind i råstofudvikling eller lignende engagementer er ikke regeringens politik, og jeg har faktisk også forstået efter grundige diskussioner med de to sidste landsstyrer, at det heller ikke har været deres ønske.
Når der er situationer, hvor Danmark indgår i væbnede konflikter, så er det sådan, at det skal behandles i Folketinget.
Jeg tror, det er vigtigt, at man er meget tydelig og klar på, hvad de juridiske rammer er for en sådan deltagelse.
Det er alvorlige sager, og derfor skal man selvfølgelig holde sig til juraen.
Men samtidig er det også sådan, at før vi tager den slags beslutninger, så drøfter vi det; der er en debat i Nævnet, og der er også mulighed for en debat her i Folketingssalen.
Og det er selvfølgelig også sådan, at vi giver Grønlands hjemmestyre og Færøernes landsstyre en orientering.
Jeg mener, det er en ordentlig måde at gøre det på, og det holder sig inden for de juridiske rammer.
Ordføreren må tilgive mig, at jeg ikke lige har 2005-aftalen med mig her i dag og kan kommentere direkte på den, men jeg mener faktisk, at den måde, vi håndterer det her spørgsmål på, også giver de færøske og grønlandske medlemmer af Folketinget mulighed for at diskutere de her spørgsmål, eftersom der som regel altid er en debat i Nævnet og også her i Folketingssalen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-02:
Tak for det, formand.
Det er jo rigtigt, som hr. Lars Løkke Rasmussen var inde på, at der er en del herinde, der søger andet arbejde.
Der har været nogle, også før vi fik at vide, at Folketingets formand nu skifter arbejdsplads, men også herfra skal der lyde et tillykke med det.
Det, jeg gerne vil bruge spørgetimen til her i dag at diskutere med statsministeren, tror jeg ikke kommer som nogen overraskelse for statsministeren.
Det er selvfølgelig noget, der relaterer sig til EU.
Der er jo forhandlinger for tiden mellem de partier i Folketinget, som forlods ønsker, at EU skal bestemme mere, og de partier, der er skeptiske over for den linje, er ikke med til at fastlægge Danmarks EU-politik ifølge statsministeren.
Sådan er det jo, havde jeg nær sagt med et velkendt fru Margrethe Vestager-citat.
Det må vi tage til efterretning.
Det, vi så kan bruge bl.a. spørgetimen til, er jo at afæske statsministeren nogle ting om EU.
Os, der synes, at det er en god idé, at Storbritannien er med i EU, lytter jo godt efter, når den britiske premierminister taler.
Han kom ind på nogle af de ting, som vi også har diskuteret i en dansk sammenhæng, altså bl.a. det her med, om man som vandrende arbejdstager som eksempelvis østeuropæer i et andet EU-land skal have ret til – for bare at tage det som eksempel – at få børnecheck sendt tilbage til sit hjemland til børn, der altså er i det oprindelige hjemland osv.
Han vil have nogle begrænsninger på rettighederne for vandrende arbejdstagere, så man i højere grad har nogle regler, der afspejler det, den britiske befolkning ser ud til at ønske sig.
Derfor synes jeg jo, det er interessant at høre statsministerens svar på én klar ting, nemlig: Vil Danmark være et land, der er Storbritannien behjælpelig med at nå den her nye ordning, som premierminister David Cameron taler om, og som er det foreløbige krav fra britisk side for at kunne holde landet inden for EU?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
Jeg opfatter det faktisk snarere sådan, at med de diskussioner, som Cameron så tydeligt har rejst – og jeg kan ikke gå ind i alle detaljer af hans forslag og vurdere, om jeg er enig eller uenig– bliver briterne en medspiller for Danmark i det, som Danmark gerne vil i EU.
Og det, Danmark gerne vil i EU, er jo, at vi har fri bevægelighed – det tror jeg der er rigtig mange danskere der går ind for – men EU skal ikke udvikle sig til at blive én stor velfærdsstat.
Det vil sige, at de velfærdsydelser, som vi har i hvert enkelt medlemsland, skal vi have mulighed for at opretholde, også med de nationale karakteristika, der nu engang er.
Det tror jeg de allerfleste danskere gerne vil have.
Vi skal have vores egen velfærdsstat, vi skal selv bestemme over den, vi skal ikke være én stor velfærdsstat, men vi skal selvfølgelig også have den fri bevægelighed.
Det er en diskussion, som vi også har rejst i forskellige EU-sammenhænge, og som jeg selvfølgelig også har drøftet med den britiske premierminister.
Jeg tror, at når briterne nu har bragt det her på banen, bliver det endnu nemmere for Danmark også at få rejst den her diskussion i EU-sammenhæng.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-02:
Det, der er spændende her, er jo, at der ingen tvivl er om, at det, briterne kræver, kræver traktatændring.
Det er jo krav, der bl.a. handler om, at man i visse situationer sætter den fri bevægelighed ud af kraft.
Der skal være en 4-årig karensperiode for nogle af de rettigheder, der gælder i dag – man kan også sige et optjeningsprincip, som vi jo har kendt i Danmark.
Men det er altså en karensperiode, der handler om, at de sociale ydelser, man har ret til at få sendt hjem, skal der ikke være ret til længere. Der er ikke umiddelbart noget, der tyder på, at hele EU kan blive enig om, at det er en supergod idé at begrænse den fri bevægelighed på den her måde.
Det, der så er det afgørende spørgsmål, er jo, at hvis der ikke i EU-kredsen er enighed om det, vil Danmark så hjælpe med til, at Storbritannien får en særlig ordning, hvor de regler så gælder for Storbritannien?
Vil Danmark være positiv over for, at EU-traktaten skrives om, så den også rummer muligheden for, at briterne kan få en særordning, hvis det er det, der skal til for at imødekomme de krav, som den britiske premierminister her har oplistet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
Noget af det, jeg har noteret mig allerede siden i fredags, er, at Kommissionen allerede har været ude at sige, at man er villig til at drøfte de her ting stille og roligt.
Det har vi jo også hele tiden lagt op til, nemlig at Danmark ikke skal melde sig ud af EU, sådan som Dansk Folkeparti lægger op til, for det vil det jo de facto være.
Hvis der er store dele af EU-samarbejdet, man ikke er med i, vil man være længere væk fra EU, end Norge er.
Det gælder f.eks. det velfærdsforbehold, som Dansk Folkeparti har foreslået.
Det vil betyde, at Danmark er længere væk fra EU, end Norge er.
Det tror jeg ikke der er så mange danskere der ønsker.
Så vi er hele tiden gået konstruktivt ind i den her diskussion.
Jeg tror ikke, at der er nogen af dem, som jeg eller udenrigsministeren eller andre ministre har talt med over den seneste tid, som er i tvivl om, at det her er en diskussion, som optager os i Danmark.
Som jeg hører den britiske diskussion, vil den bidrage til, at vi får et rygstød til diskussionen.
Når vi skal ind at diskutere den forordning, den lovgivning, som regulerer det her spørgsmål, vil vi have en bedre mulighed for at få reguleringen, lovgivningen ændret på en måde, så det også passer ind i de danske holdninger, som jo altså er, at vi gerne vil have den fri bevægelighed, men vi skal ikke være én stor velfærdsstat, hvor man ikke selv kan bestemme over sin velfærdsstat herhjemme i Danmark.
Jeg er nødt til at vende tilbage til det her spørgsmål om, hvad Venstre egentlig har af konkrete bud.
Regeringens bud er jo ganske enkelt: Vi har gennemført en skattereform, som gør det mere attraktivt at være på arbejdsmarkedet, særlig for dem med helt almindelige lønindkomster.
Det er regeringens svar.
Den er ikke engang indfaset fuldstændig endnu, men det bliver faktisk en pæn gevinst for den enkelte, når den er fuldt indfaset.
Hvad er reelt Venstres svar?
Det bliver sagt, at Venstre vil indføre et nyt kontanthjælpsloft.
Vi kan jo ikke få at vide, hvad det er for noget.
Det bliver kaldt et moderne kontanthjælpsloft.
Så bliver det ikke mere fluffy end det.
Et moderne kontanthjælpsloft.
Hvad giver sådan et kontanthjælpsloft?
Hvis vi kigger på det gamle, ser vi, at det giver under 100 mio. kr., nemlig 80 mio. kr.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Lars Løkke Rasmussen: Der er søreme langt.
Der er søreme langt fra 80 mio. kr. op til 20 mia. kr., som det vil koste at halvere det antal mennesker, som har mindre end 2.000 kr. ved at tage et lønnet arbejde.
Jeg vil sige til Venstre, at svarene svæver i vinden.
Kom med nogle udspil, kom med nogle svar, for der loves en hel masse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-02:
Nu kom vi jo rigtig langt omkring alle mulige andre ting end det, jeg spurgte om, og det er selvfølgelig statsministerens ret.
Det gjorde mig ikke klogere på det spørgsmål, jeg stillede.
Det spørgsmål, jeg stillede, var jo, om Danmark, hvis man i EU ikke kan blive enige om at imødekomme den britiske premierministers krav, så vil være indstillet på, at briterne får en særordning, der gør, at den britiske premierministers oplistede krav imødekommes.
Det er helt klart, at det kræver en traktatændring at kunne begrænse arbejdskraftens frie bevægelighed på den måde, som den britiske premierminister er inde på, altså sådan at man begrænser de rettigheder, som i dag følger med.
Det lægger briterne ikke selv skjul på.
Og så er spørgsmålet jo: Vil den danske regering være aktiv medspiller sammen med briterne i forhold til så i givet fald at få en særordning, som dermed jo også holder briterne inde i EU, i stedet for at være med til at give dem en kold skulder, så de tages ud?
Det afgørende her er jo ikke, om man samlet i EU kan blive enige om noget.
Det vil jo være fint, hvis man kan det.
Det afgørende her er jo: Hvis ikke EU samlet kan blive enige om de ændringer, som altså gør, at vi ikke behøver at betale børnecheck til børn, der bor i et andet land end Danmark eller Storbritannien osv., er man så fra dansk side indstillet på at sige ja til en særordning for Storbritannien, som imødekommer de britiske ønsker?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
Som jeg ser det, er hr. Kristian Thulesen Dahl altså lige lidt for langt fremme, for det, som briterne har lagt op til, er en drøftelse med Kommissionen.
Det ved hr. Kristian Thulesen Dahl åbenbart mere om, end jeg gør.
Jeg kan ikke gå ind i de detaljerede ønsker fra briterne i det her spørgsmål.
Det tror jeg er et godt rygstød til den diskussion, som vi fra dansk side har rejst igennem længere tid.
Det er også ganske klart, at vi i Danmark har en stor interesse i, at briterne fortsat er medlem af EU, og derfor mener jeg simpelt hen, det er en postgang for tidligt at gå ind i flere hypoteser om, hvad der vil ske, hvis briterne kommer med det ene eller andet, eller hvis briterne skal have en særordning, og vurdere, hvad vi så vil gøre i den henseende.
Vi har vores holdninger i Danmark, vi har vores interesser at varetage, og jeg tror, at det, som briterne nu har gjort, godt kan være rygstød til, at vi kan varetage vores interesser bedst muligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-02:
Statsministeren har jo ved flere lejligheder slået fast, at hun ikke bryder sig om dagpengereformen – sidst, men ikke mindst, i hendes svar til hr. Lars Løkke Rasmussen, hvor statsministeren understregede, at der jo er over 40.000 mennesker, der nu er faldet ud af dagpengesystemet.
Jeg tror faktisk, at vi ifølge den sidste optælling har rundet de 50.000 mennesker, der har mistet deres dagpenge, og derfor synes jeg, at der er 50.000 gode grunde til at handle.
Men jeg tager statsministerens udsagn for pålydende, nemlig at Socialdemokratiet i hvert fald gerne vil gøre noget, men ikke kan før et valg.
Så lad os kigge på situationen efter et valg.
Her siger den radikale formand og vicestatsminister, hr. Morten Østergaard, til Politiken i lørdags, at han ikke mener, at der er behov for lempelser af dagpengereformen.
Jeg vil derfor gerne spørge statsministeren, om Socialdemokraterne vil arbejde for en forbedring af den dagpengereform, hvorom statsministeren på kongressen sagde – og jeg citerer: »Vores modstand mod dagpengereformen er dybfølt.« Så vil jeg bare spørge statsministeren, om statsministeren vil arbejde for en forbedring af dagpengereformen i forbindelse med det arbejde, der skal ske efter et folketingsvalg, eller om statsministeren deler vicestatsministerens holdning om, at der overhovedet ikke skal være en lempelse på det her område.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-02:
Når vi har nedsat en Dagpengekommission, er det jo for at blive klogere på, hvordan vi kan lave et bedre dagpengesystem.
Så kunne vi bare konstatere, at vi har verdens bedste dagpengesystem, så det fortsætter vi bare med i al evighed.
Det mener vi ikke, og derfor har vi nedsat en Dagpengekommission.
Den arbejder inden for nogle meget konkrete rammer, nogle rigtig udmærkede rammer, og jeg ser virkelig frem til, at vi på en systematisk måde får et overblik over vores dagpengesystem.
Hvor kan det forbedres, og hvordan kan det løse de udfordringer, der jo er i det?
En af udfordringerne er, at der ikke altid synes at være et match mellem de ledige og de ledige stillinger.
En anden udfordring er det her med, at der er for mange mennesker, som falder ud af dagpengesystemet
Der er en række udfordringer.
Derfor er jeg utrolig tilfreds med, at vi har bedt en kommission om at kigge på det her, for det sidste, de arbejdsløse har brug for, er en ny dagpengereform, som kommer som en tyv om natten a la det, som hr. Kristian Thulesen Dahl gjorde sidste gang, hvor konsekvenserne ikke var tænkt nøje igennem.
Det sidste, Danmark har brug for, er en dagpengereform, som vi ikke kan blive enige om bredt her i Folketinget. Så mit håb er, at partierne frem mod valget, som jo først kommer om meget lang tid, ikke arbejder sig op i nogle hjørner, men tværtimod kigger mod Dagpengekommissionen og så efter valget ordentligt og på en god baggrund finder et dagpengesystem, som kan være her i mange år, og som vi kan vedtage i Folketinget med et bredt flertal.
Det er det, som vil skabe tryghed hos danskerne, ikke mindst de arbejdsløse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-02:
Jeg er meget enig med statsministeren i, at vi skal have løst dagpengeproblemet, og derfor forstår jeg også godt opfordringen til, at man ikke skal male sig op i et hjørne i forhold til at lave løsninger, og derfor kan jeg jo ikke forstå, at vicestatsministeren på forhånd afviste at lave lempelser af en dagpengereform, som jeg har hørt Socialdemokraternes formand og statsministeren adskillige gange har sagt er problematisk.
Det synes jeg måske er at male sig selv op i et hjørne.
Men vi er jo nødt til at vide, hvad der kommer til at ske efter et valg.
Jeg har stor forståelse for, at man gerne vil have en kommission, der gennemarbejder det, at man gerne vil have en stor diskussion i Folketinget, og at vi skal nærme os hinanden, men det kan vel ikke være en hemmelighed for vælgerne, hvad Socialdemokraterne vil efter et valg.
Vil statsministeren igen indgå et regeringssamarbejde med Det Radikale Venstre, uden at reglerne for dagpengeområdet bliver forbedret – ja eller nej?