runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2008-04-16:
Det går rimelig fornuftigt med økonomien, har finansministeren sagt, og det er også det skønmaleri, som regeringspartiernes ordførere har malet tematisk hen over.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at AE Bladet, der udkom her i april måned, har en række overskrifter, som bl.a. hedder »Uligheden i Danmark er steget markant under VK-regeringen« og »Fattigdom er nu ikke kun et problem i København«, og det vil bl.a. sige, at 32.000 flere personer i Danmark er blevet omfattet af fattigdomsbegrebet, og at 50.000-60.000 børn lever i fattigdom i Danmark.
Finder finansministeren, at den retning, som det her er et udtryk for, lever op til det skønmaleri, som bliver tegnet af regeringens politik?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Jeg tegner ikke noget skønmaleri.
Altså, jeg må sige, at jeg i virkeligheden bliver noget overrasket, når man bruger udtrykket skønmaleri om et udsagn om, at det går rimelig fornuftigt, og vi har en arbejdsløshed på 2 pct.; man skal jo 30 år tilbage for at finde så lav en arbejdsløshed.
Vi har en historisk høj beskæftigelse.
Hvis man så ikke må sige, at det er et udtryk for, at det går rimelig fornuftigt, uden at man bliver anklaget for, at man tegner et skønmaleri, så lever vi i hvert fald i to forskellige verdener.
Så hører jeg altså til dem, der gerne indrømmer, at der også er nogle dilemmaer i vores samfund - paradokser, om man vil - og det er et dilemma og et paradoks, at vi, samtidig med at det går rimelig fornuftigt og danskerne har en god økonomi og flere forbrugsmuligheder, også oplever et problem med udstødning, som jo ikke kan hænges op på det, man kunne kalde materiel fattigdom, men som handler om, at nogle mennesker har svært ved at hænge på i det her samfund.
Det er da en udfordring, vi alle sammen skal tage alvorligt.
Orla Hav (S), 2008-04-16:
Jeg vil bare bekræfte, at vi fra socialdemokratisk side gerne vil have lov til at udtrykke vores store glæde over, at det går godt med økonomien.
Vi synes bare, at den burde have været anvendt til at investere i, at vi ikke fik de udstødningsproblemer, som finansministeren bekræfter her, og ikke ville opleve, at flere og flere mennesker kommer til at leve i fattigdom.
En af forklaringerne på de her skævheder er jo, som der står skrevet her, at »VK-regeringen har i alt gennemført skattelettelser, der årligt svarer til 36 mia. kr.
Skattelettelserne giver den største gevinst til de rigeste.
Mens de rigeste 10 pct. får en årlig gevinst på over 20.000 kr., må de fattigste 10 pct. nøjes med 1.400 kr. om året.«
Det er jo det skønmaleri, som regeringen ikke retter op på med denne finanslov.
Det er derfor, vi er en reel opposition, selv om finansministeren manglede den i dag, kunne jeg høre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Skattestoppet og skattelettelserne er da en af forklaringerne på, at det går rimelig godt, og at det går rimelig fornuftigt, og at det for stadig flere danskere kan betale sig at gøre en forskel og gøre en indsats, tage et initiativ, starte selvstændig virksomhed, tage noget mere beskæftigelse, trække udviklingen frem i det her samfund.
Det er da en af årsagerne til, at det går godt.
Og inden vi nu forfalder til den her fuldstændig fundamentalistiske opfattelse af lighed, så tror jeg altså og det kan man nok ikke håndtere på et par korte bemærkninger - at vi bliver nødt til at have en lidt anden tilgang til det.
Der er jo ikke mennesker i det her samfund, der lider økonomisk nød, og som behøver at lide egentlig økonomisk nød.
Der er det problem, at vi har at gøre med nogle mennesker, som falder igennem, fordi de ikke har de personlige ressourcer, eller fordi der er nogle uheldige omstændigheder omkring deres opvækst eller deres sociale liv, og det skal vi tage vare om.
Men at det skulle knytte sig op på, at vi fører en ordentlig økonomisk politik, der gør Danmark rigere og dermed også danskerne rigere, kan jeg simpelt hen ikke anerkende, fordi den politik, vi har ført, er sådan set en af forklaringerne på, at vi har så lav en arbejdsløshed og så høj en beskæftigelse.
Christine Antorini (S), 2008-04-16:
Jeg har med interesse lyttet til, hvad finansministeren egentlig sagde om uddannelse, og det, jeg kunne høre, var, at den eneste ting, finansministeren fik sagt, var, at der var blevet givet nogle trepartsmidler til uddannelserne.
Så vil jeg spørge finansministeren, om han også vil være parat til at gå ud til sygeplejerskerne, der strejker, eller til lærerne eller til pædagogerne eller til ingeniørerne eller alle de andre fra professionsuddannelserne, der strejker i øjeblikket, og sige: Ja, det er rigtigt, vi har fundet nogle trepartsmidler, men I skal bare lige vide, at vi har taget dem fra jeres egne uddannelser, fordi vi har skåret fra alle professionsuddannelserne: 133 mio. kr., vi har skåret fra alle erhvervsakademierne: 54 mio. kr.
Så den gave, vi har givet jer, har vi altså finansieret for midler til jeres egne uddannelser.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-16:
Jeg vil gerne have finansministeren til her at redegøre for holdningen til og årsagen til den reduktion, som finansloven rummer i forhold til EU's oplysningsmidler for årene 2009 og 2010.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Det er skam ikke nogen teknisk detalje, om Socialdemokratiet historisk har foreslået, at der skulle være et bevillingsløft til sygehusvæsenet; det har Socialdemokratiet altså ikke.
Og det er heller ikke nogen teknisk detalje, om vi lever op til vores forpligtelser.
Altså, vi fremsætter et finanslovforslag, som rummer en betydelig realvækst på sundhedsområdet, og når der er aktivitetspenge ude på sygehusene - og det er altså et milliardløft - så står der jo ikke noget om hjerter og knæ og kræft eller andet.
Fru Sophie Hæstorp Andersen ved jo også godt, at hvis der laves mere aktivitet, mere sygehusbehandling, flere kræftforløb, så udløser det også mere betaling, og pengene er sat af på årets finanslov.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-16:
Jeg har forstået det sådan på regeringens politik, at man ikke vil skære i dagpengene.
Jeg har også forstået, at det forslag, der var i 2003, blev trukket af samme årsag, nemlig at statsministeren havde meddelt, at man ikke ville skære i dagpengene.
Det, der er interessant ved det her, er, om ikke det rammer den målgruppe, som det ikke var tiltænkt at ramme.
Det her kommer til at gå ud over de ufaglærte, det kommer til at gå ud over kvinderne, det kommer til at gå ud over arbejderne i fiskeindustrien og løsarbejderne.
Hvorfor er man så forhippet på at borteliminere fiskeindustrien i Danmark?
Der kan man simpelt hen ikke få det til at fungere, men det kan være, at finansministeren kan.
Arbejdsgiveren kan jo ikke styre leverancerne af fisk, det er et spørgsmål om kvoter, det er et spørgsmål om vejrliget, og der har vi altså i dag et meget fleksibelt dagpengesystem.
Hvorfor skal den produktion og den virksomhed ikke opretholdes i Danmark?
Det kan den ikke med det forslag, der ligger her.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Når vi har foreslået justerede regler for supplerende dagpenge - et forslag, der i øvrigt bakkes op af Det Radikale Venstre, og derfor jo er regler, der også kommer til at være i fremtiden, det er jo forligsdækket nu -
så er det simpelt hen, fordi vi er i en situation, hvor vi har knaphed på arbejdskraft.
Derfor skal vi ikke have et dagpengesystem, der er indrettet på en sådan måde, at man permanent indretter sig på at arbejde i en form, hvor man dels modtager arbejdsindkomst, dels er afhængig af dagpengesystemet.
Det er jo ikke en jagt på de deltidsledige, det er simpelt hen et forsøg på at sige, at vi mangler hænder, og derfor skal vi også have nyttiggjort de 1.700 helårsværk, der ligger i, at vi justerer de her regler for supplerende dagpenge.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-16:
Jeg vil spørge finansministeren, om folk skal flytte fra Læsø.
Skal de flytte fra Skagen?
Der er jo ingen fuldtidsjob at få.
Selv Arbejdsgiverforeningen siger, at det her vil føre til, at man er nødt til at lukke ned efter 30 uger, selv om man kun har fået dagpenge i 1 time i hver af de uger inden for 2 år.
Det er slut.
Det er derfor helt utroligt, når man så siger, at De Radikale er med, for både De Radikale og Dansk Folkeparti har jo sagt, at hvis der er nogle uhensigtsmæssigheder i det her forslag, skal det ændres, for det er jo en stramning af reglerne for supplerende dagpenge, fordi man har skrevet, at det gælder for samtlige, også dem i fiskeindustrien, der arbejder 37 timer med ret til at blive sendt hjem, hvis der ingen fisk er.
Hvorfor skal de rammes af det her lovforslag?
Det har overhovedet ikke noget som helst med supplerende dagpenge at gøre.
Det er en ommer, vil jeg sige til ministeren.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Nej, det er ikke en ommer.
Men det er en stramning af de supplerende dagpengeregler.
Ja, det er det, fordi det har det sigte, at vi jo ikke skal bruge dagpengesystemet som erhvervsstøtte.
Vi skal bruge dagpengesystemet til at sikre folk, der kommer ud i lediggang.
Situationen i Danmark i dag er den - vi har i øvrigt stor mobilitet på det danske arbejdsmarked - at vi har tusindvis af ledige, ubesatte stillinger, og derfor skal vi jo ikke permanent indrette os på en måde, hvor man er afhængig af supplerende dagpenge.
Det følger i øvrigt op på det - hvis der bare skal være lidt stringens - hr. Ole Sohn før sagde om brugen af deltidsansatte i den kommunale sektor og for meget udstedelse af frigørelsesattester i den kommunale sektor.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Ministeren siger i sin indledende tale, at der har været mange myter i spørgsmålet om den kommunale økonomi, bl.a. den myte, at der har været tale om et aftalebrud.
Alligevel åbner ministeren i en af besvarelserne op for - jeg tror, det var til hr. Morten Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre - at der vist var noget med, at der ikke var nogen direkte ramme for anlægsbeløbet, dengang man lavede aftalen her i sommer.
Nu vil jeg gerne have det helt på det rene.
Var det sådan i sommer, da man indgik aftalen med landets kommuner, at der var et anlægsloft, eller var der ikke et anlægsloft?
Man har lavet en aftale, hvor der ikke stod noget om et anlægsloft, og nu har man så lavet et loft alligevel.
Hvad er rigtigt?
Hvem er det, der er fuld af myter?
Er det Erik Fabrin, eller er det finansministeren?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Jamen det er selvfølgelig rigtigt, hvad jeg siger.
Altså, det giver jo sig selv, fordi man jo ikke kan fragmentere den aftale, der blev indgået med kommunerne sidste sommer, og sige, at her er der en del, her er der en del, og her er der en del.
Der er indgået en samlet aftale, og det indgår i den aftale, at det eksplicit er aftalt, hvor meget der er plads til i den kommunale driftsøkonomi.
Så er der lavet nogle forudsætninger for, hvilket anlægsbudget der er.
Og hvem har serveretten til at levere det aftaleindhold?
Det har kommunerne i deres budgetlægning.
Hvad sker der, når kommunerne har lagt deres budget?
Der sker det, at de laver et eklatant brud på aftalen - et eklatant brud på aftalen - fordi de overskrider driftsrammen med 1 mia. kr., de overskrider skatteaftalen med 1,5 mia. kr., og så kan det da ikke nytte noget, at man så tager et tredje element frem og siger, at her er der et eller andet, man nok har overholdt.
Altså, det er jo én kommuneøkonomiaftale, og den er skredet med 1 mia. kr. på driftssiden og med 1,5 mia. kr. på skattesiden, og så er det da vores ansvar at sige: Hvad stiller vi nu op med kommuneøkonomien?
Der er altså ikke plads til både at bruge 1 mia. kr. for meget på driften, og så bare lade anlægssiden eksplodere ud over det historisk høje budgetlagte niveau på 17 mia. kr.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Jeg havde alligevel ikke regnet med, at jeg skulle høre finansministeren sige på landets fremmeste talerstol, at det er formanden for Kommunernes Landsforening, der er fuld af myter.
Det er grove sager.
Men jeg kan altså forstå, at det slet ikke gør noget indtryk på finansministeren, at der er tale om en skriftlig aftale.
Så er der tale om et skriftligt svar fra finansministeren, hvor vi i juni måned spurgte, om der var tale om et anlægsloft eller ej.
Det gør heller ikke indtryk.
Så er der tale om en lang række borgerlige borgmestre, herunder Erik Fabrin og masser af andre borgerlige borgmestre, der rejser kritik af det her.
Det gør heller ikke noget indtryk.
Altså, ministeren er fløjtende ligeglad med, at der er rigtig mange, der efterlades med et indtryk af, at der har været et aftalebrud her.
Så vil jeg gerne spørge: Er ministeren slet ikke åben over for, at der skal findes en løsning, hvis man har en kommune, som gerne vil færdiggøre et projekt, der er igangsat, men som bliver forhindret i det på grund af det her anlægsloft?
Skal man så ikke kigge på det, er man ikke nødt til at løse det problem?
Man kan være i gang med et projekt, men man mangler lige lidt, og så er man nødt til at få en mulighed for det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Altså, jeg ved ikke, hvad der gør indtryk.
Der er i hvert fald ikke noget af det, der bliver sagt til hr. Rasmus Prehn i nogen debatter overhovedet, der gør noget indtryk, fordi jeg har altså lige præcis stået her og forklaret, at der er tale om én samlet kommuneøkonomiaftale, der rummer forskellige elementer.
Der er nogle af elementerne, der er eksplicit aftalt, og der er nogle, der er forudsat.
På driften er det meget eksplicit aftalt, og på skattesiden er det meget eksplicit aftalt.
På anlægssiden er det ikke eksplicit aftalt, nej, der er det forudsat i balanceregnestykker og andet, hvilket anlægsniveau alt andet lige der er.
Den bliver jo brudt i samme splitsekund, kommunerne vedtager nogle budgetter, hvor driften skrider med 1 mia. kr., og hvor skattesiden skrider med 1,5 mia. kr.
Der er tale om en samlet situation, og der må regeringen jo gøre op og sige, at er der med de konjunkturer, vi står midt i med en skrigende mangel på arbejdskraft, plads til, at kommunerne både kan køre med en driftsside, der er 1 mia. kr. for høj i forhold til det, der er aftalt og plads til, og så med nogle anlægsbudgetter, der skrider yderligere i forhold til det, man selv har budgetlagt, med 17 mia. kr. Nej, det er der ikke plads til.
Tak for spørgsmålet, for der svigtede jeg jo før.
Jamen er der nogen reduktion?
Altså, det, der bevillingsmæssigt binder, er jo 2008.
Så skal vi i efteråret vedtage en ny finanslov for 2009.
I 2008 er der afsat 20 mio. kr.; de er afsat på kendte vilkår, herunder også kendte fordelingsmæssige vilkår, og det vil sige, at de partier, der har afsat dem og fundet pengene, sådan set ikke har et ejerskab til, hvordan de skal anvendes.
Så er det rigtigt, at vi blev mødt med et ønske om at tage beløbene ud i overslagsårene.
Det er et ønske, som jeg har bøjet mig for i den parlamentariske proces, for sådan er det nu engang; der skal jo et flertal til, for at man kan få vedtaget sin finanslov, og der er det klart, at de partier, der byder sig til for at tage et hovedansvar, får en større indflydelse end dem, der ikke gør det.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
Efter vores opfattelse kan man sagtens lave et aftalesæt, som bygger på det nuværende, og som opnår det, som hr. Thulesen Dahl gerne vil.
Hr. Thulesen Dahl maler et billede, som ganske enkelt ikke er rigtigt.
Kigger man langt tilbage, er det rigtigt, at der har været afvigelser fra år til år, og de fleste år har det været afvigelser - i forhold til det, man har aftalt - på anden decimal efter kommaet.
Man kan jo så vælge at have meget stærk fokus på en detalje, eller man kan vælge at have meget stærk fokus på, at vi over en lang årrække har haft et aftalesystem i Danmark, der til forskel fra de fleste andre lande betyder, at kommuner og dengang amter, nu regioner, spiller aktivt med, når der skal føres en ansvarlig økonomisk politik i det her land, og dermed er med til at sikre, at der rent faktisk kan føres en ansvarlig økonomisk politik.
Det har aftalesystemet sikret, samtidig med at det har givet en principiel frihed og dermed givet rammer til et reelt kommunalt selvstyre.
Men det er jo en kendt sag for dem, der har fulgt debatten, at Dansk Folkeparti igennem flere år har været ude efter det kommunale selvstyre og langt hellere vil styre - reelt jo gennem hr. Kristian Thulesen Dahl, og det kan jeg måske godt forstå at han personligt synes er dejligt den enkelte kommune gennem Christiansborg.
Det ved vi godt, og tillykke med at det er lykkedes.
Det, jeg sagde, var sådan set, at det undrede mig, at Venstre kunne være med til det; jeg forstår sådan set godt, at hr. Thulesen Dahl smiler.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Vil det sige, at hvis man har det grundlæggende synspunkt, at en aftale, der indgås, skal overholdes, så er man ikke tilhænger af det kommunale selvstyre?
Altså, hvis man respekterer modparten, forhandler og når frem til det, der skal være den økonomiske ramme for det efterfølgende år, og man så har det standpunkt, at det må gælde for den aftale, at den skal overholdes, så respekterer man ikke det kommunale selvstyre?
Det er dog den mest forvrøvlede påstand, jeg har hørt længe.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
Jeg har påpeget, at det, at man ikke kan overføre midler fra 2007-2008, driftsmæssigt har nogle meget negative konsekvenser.
Lad mig bare give hr. Peter Christensen et eksempel på, hvor uhensigtsmæssigt det er: De kommuner, som rent faktisk har arbejdet meget seriøst med at lægge meget stramme budgetter, overholde alle aftaler, gennemføre seriøse besparelser og har indlagt det i 2008-budgettet, er dem, der får allerallervanskeligst ved at overholde de bestemmelser, der nu indføres fra VKO's side.
De, der har pustet budgetterne op og været ligeglade, får plads nok, men de, der har været seriøse i deres arbejde, bliver straffet.
Lad os antage, at man f.eks. i en kommune får en højere børnepasningsfrekvens, end man havde forudset, altså at der samlet set er flere børn, der skal passes.
Så får man en ekstraudgift, og den skal man straffes for.
Er det kommunalt selvstyre?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Det er jeg sådan set enig i.
Men med det standpunkt, hr. Johs. Poulsen har, har jeg bare ét spørgsmål tilbage: Hvorfor forhandler KL?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
Jeg synes faktisk, at det er rigtig glædeligt, at vi så sent henne på dagen får den her indrømmelse fra Venstres finanspolitiske ordfører.
Det er dog ikke uden betydning.
Venstres finanspolitiske ordfører siger nu, at de kommuner, der har arbejdet mest seriøst med at overholde alle aftaler, lagt budgetter for 2008, hvor de har opfyldt sparekrav og alt muligt andet, er dem, der bliver straffet allerhårdest af de bestemmelser, VKO nu indfører.
Det synes jeg er en fin indrømmelse at få på bordet.
Det synes jeg er dybt beklageligt.
Selvfølgelig skal man lave aftaler, men det er dog sådan, som i alle aftalesammenhænge i den her verden, at hvis forudsætningerne for de aftaler, man laver, objektivt set er sådan, at man har grund til at vende skråen i munden endnu en gang, så vil de fleste ræsonnable mennesker sige: Så gør vi det.
Stædigheden i VKO er bare af en sådan karakter, at det vil man ikke, man vil hellere straffe folk i stedet for.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-16:
De studerende på pædagoguddannelser landet over fortæller, at de i perioder selv skal undervise deres medstuderende.
Alligevel vil regeringen og Dansk Folkeparti med finansloven fjerne kvalitetspuljer for mere end hundrede millioner kroner på bl.a. pædagogseminarierne.
På de almene gymnasier er klassekvotienten for 1. g-klasser i år for første gang nået op på over 28 elever i gennemsnit.
Det har den meget længe været på handelsgymnasierne og på de tekniske skoler.
Faktisk er klassekvotienten på handelsgymnasierne i år på mere end 33 elever i 1. hhx-klasserne.
Det har man længe haft på de tekniske skoler og på handelsgymnasierne.
På Niels Brock Handelsgymnasiumsnydes nogle hold i dag for op mod 40 pct. af deres undervisning.
Der lader til at være et akut behov for investeringer, og alligevel må ungdomsuddannelserne igen i år spare.
Regeringen lagde ud med, at de skulle spare 1 pct.; det svarer til 84,5 mio. kr.
Det er nu reduceret til 0,5 pct.; nu skal de spare 42 mio. kr.
Der er altså stadig væk tale om en besparelse.
Samtidig har gymnasier og hf fået frataget de 55 mio. kr. i ekstra tilskud, som man gav som erstatning for de administrationsudgifter, man tidligere havde i amterne, nu hvor de er blevet selvejende.
Argumentet var, at det er mere effektivt at have administrationen på de enkelte gymnasier, altså at man kan effektivisere ved at lægge noget ud decentralt.
Sjovt nok har man med samme finanslov nu oprettet 25 nye administrative centre for alle ungdomsuddannelserne.
Det udløser samlet en besparelse på 300 mio. kr.
Jeg synes, alt det her tyder på, at den her finanslov er en spareøvelse for et uddannelsessystem, der i forvejen er udsultet.
Til næste år håber jeg, at vi kan få lavet en finanslov, der ikke har effektiviseringer og besparelser, der reelt udhuler en indsats for at få handelsskolerne ligestillet med det almene gymnasium og for at få frafaldet ned og at få uddannet nogle folk, der kan arbejde i vores velfærdssamfund i fremtiden.
Jeg håber på, at vi kan få lavet en finanslov, der for uddannelsesområdet ikke har et princip om laveste fællesnævner, der hiver uddannelsesinstitutioner ned på naboens niveau, men i stedet investerer i kvalitet og hiver uddannelsesinstitutioner op på naboens niveau.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-16:
Jeg vil gerne kvittere hr. Johs. Poulsen for det indlæg, der kom heroppefra for et øjeblik siden.
Jeg er helt enig i de konklusioner, De Radikale har draget, om det kommunale selvstyre og om økonomien.
Jeg hører finansministeren stå heroppefra og sige, at det jo går ufattelig godt i Danmark.
Ja, det gør det jo da på en række områder heldigvis - men jeg skal blot erindre om, at der altså hver dag er 150.000 mennesker, der melder sig syge.
Det er da godt nok et problem og lidt af en udfordring, ikke alene for regeringen, men for hele Folketinget,
synes jeg nok.
Det er vel også et problem, at vi fortsat må opleve, at der skæres i velfærden, for uanset hvordan man fremstiller det - på den ene eller den anden måde - sker der altså i en lang række kommuner forringelser og nedskæringer i velfærden.
Det, jeg egentlig ville sige heroppefra med mit private indlæg, var, at når jeg hele dagen har hørt på finanslovdebatten, mangler jeg sådan set at høre nogle forslag til løsninger af de virkelig påtrængende problemer, som vi har her i landet.
Jeg synes jo, at Danmark - et lille, dejligt, hyggeligt land - trækkes mere og mere skævt, og at adgangen til velfærden rundtomkring i landet også er utrolig skævt fordelt.
Vi ser, hvordan pendlerne har ekstremt dårlige vilkår: tog, der ikke kommer til tiden; trafik, der propper til.
Vi oplever, at mange har daglig pendling på 4-5 timer.
Det rammer især folk, som er på supplerende dagpenge, og som nu skal tvinges ud af nærområdet og til at pendle i op til 4-5 timer for at skaffe sig et fuldtidsjob.
Det er noget, der vil ske visse steder i landet.
Vi ser, hvordan børnefamilierne ikke kan få tingene til at hænge ordentligt sammen, netop fordi de skal bruge så mange timer på landevejene.
Det er den rene gift for et fornuftigt familieliv.
Jeg synes, at man skal begynde at gøre sig nogle overordnede overvejelser om, hvordan vi kan sprede væksten i vores samfund.
Jeg mener, at der er muligheder for at skabe en væsentlig mere intelligent samfundsindretning, hvis vi alle sammen kunne blive enige om, at det skulle være en af de overordnede dagsordener for de kommende år.
Jeg vil i hvert fald gerne her fra den fornemste talerstol lægge op til, at vi alle sammen begynder at interessere os for de her områder.
Hvad angår konklusionerne på den her regionale udviklingsproblematik, som jeg rejser, kan vi jo ikke tage dem her under en finanslovdebat, men jeg ser frem til, at vi i løbet af en måned eller halvanden får lejlighed til at diskutere regeringens regionalpolitiske redegørelse, og så kan vi tage den videre derfra.