runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2015-04-22:
Jeg er nødt til at pointere, at jeg ikke ved, om det kan bunde i, at der er nogle pædagoger, der har syntes, at det kunne være morsomt at komme på skiferie.
Men så er der jo også ganske udmærkede skisportsteder lige på den anden side af vandet, altså ovre i Sverige, som man ovenikøbet kan sejle til fra Grenaa.
Så det havde måske været nærliggende at holde omkostningerne lidt nede, hvis man død og pine skulle på skiferie.
Regeringen er jo lige kommet med en ny 11-punktsplan mod ungdomskriminalitet til 270 mio. kr. Jeg har kun lige haft tid til at skimme den, men der synes jeg måske ikke det fremgår, at man har særlig meget lyst til at stramme op på lige netop sådan et område her.
Det er den ene ting.
Den anden ting er et spørgsmål, som jeg måske skal stille skriftligt til ministeren, og det handler om, hvad der egentlig talt totalt set bliver brugt på rejser til udlandet, hvor man rejser rundt og belønner kriminelle unge mennesker i stedet for egentlig at behandle dem som det, de er, nemlig kriminelle.
Jacob Jensen (V), 2015-04-22:
Vil ministeren redegøre for regeringens holdning til, hvordan et kommende dagpengesystem skal udformes, herunder hvilke finanspolitiske effekter regeringen forventer fra et ændret dagpengesystem?
Jeg skal i hvert fald gøre mit til det og starte med at læse spørgsmålet op.
Det lyder: Vil ministeren redegøre for regeringens holdning til, hvordan et kommende dagpengesystem skal udformes, herunder hvilke finanspolitiske effekter regeringen forventer fra et ændret dagpengesystem?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Efter denne milde irettesættelse skal jeg forsøge at holde mig inden for mine 2 minutter og igen gøre gældende, at regeringen jo har gennemført en række tiltag for at hjælpe ledige i job.
Først og fremmest har vi jo arbejdet målrettet på en genopretning af dansk økonomi og på at få skabt flere job.
Og jeg vil igen gøre gældende, at det jo er en politik, der virker – altså, vi har i Danmark stigende beskæftigelse, og vi har faldende ledighed.
Vi har så også måttet se i øjnene – og det gør jeg meget gerne ved enhver lejlighed – at indfasningen af dagpengereformen, som vi jo arvede fra den forrige regering og Dansk Folkeparti og dermed også fra spørgeren, var for hurtig.
Og derfor har vi ad en række omgange forlænget indfasningen af reformen; der er afsat et ganske stort milliardbeløb til forsørgelse og til opkvalificering for personer, der har opbrugt eller er tæt på at opbruge deres dagpengeret.
Og ingen kan derfor være seriøst i tvivl om, at regeringen har investeret massivt i at hjælpe ledige i beskæftigelse og er meget optaget af indretningen af dagpengesystemet.
Det siger også sig selv, at når vi har nedsat en Dagpengekommission, er det jo, fordi vi mener, at det nuværende system ikke er godt nok.
Vi skal for fremtiden have et dagpengesystem, der lægger større vægt på tryghed, men vi finder det ikke nyttigt at lægge os specifikt fast på konkrete delelementer.
Vi har netop nedsat kommissionen for – i modsætning til sidste gang – at få et gennembearbejdet grundlag at stå på, når vi skal ændre systemet, i forhåbning om at det går bedre den her gang, end det gjorde, da Venstre stod i spidsen for processen.
Jacob Jensen (V), 2015-04-22:
Systemet er ikke godt nok, vi skal have mere tryghed, men man vil ikke pege på bare et sted, hvor man synes, at man kunne gøre det bedre; ikke engang en retning for, hvad det er, man vil, ud over de her overskriftsord som tryghed og balance; noget, som man jo ikke umiddelbart kan have noget imod.
Men jeg bliver bare nødt til så at spørge i forlængelse af den diskussion, vi havde under det tidligere spørgsmål – ikke så underligt: Hvorfor er det, at når Venstre foreslår – om end det er en retning for det – at vi gerne vil lægge et loft for, hvor meget vi vil mene er rimeligt at man samlet set kan få i offentlig ydelse mod til gengæld at sænke skatten for små indkomster for den vej rundt at gøre det mere attraktivt at komme ind på arbejdsmarkedet og få forskellen mellem at være uden for og inden for gjort større, så bruger statsministeren og nu også finansministeren stort set deres taletid og muligheder for at komme på mediedagsordenen på at skose Venstre for ikke at have en hundrede procent konkret færdig model for, hvordan det skal skrues sammen?
Det bliver vi stillet over for, og nu hører man så fra regeringen, fra finansministeren, at man ikke mener, det er rimeligt at gå ned ad den vej.
Man vil ikke være konkrete, man mener, der skal være lidt bedre balance, lidt bedre tryghed.
men man har ikke selv en selvstændig holdning til, hvad det er, det er ikke er godt nok med det nuværende system.
Kunne finansministeren ikke bare løfte lidt af sløret for, hvad det er, han mener med det, der ikke er godt nok?
Hvad er det, der skal gøres bedre, for at vi kan få bedre balance og mere tryghed ind i dagpengesystemet?
Har man ikke en eneste holdning til det, eller har man parkeret hele sin idéudvikling i en kommission, som så behændigt nok skal komme med et resultat formodentlig på den anden side af et folketingsvalg?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Jo, men der er jo desværre mange ting, som ikke er gode nok ved det dagpengesystem.
Det kunne måske klæde spørgeren at stå lidt ved, at man selv har stået bag det dagpengesystem og måske oven i købet stadig væk støtter det – det ved jeg faktisk ikke en, det henstår i total uklarhed.
Bl.a. er der det problem, at så mange mennesker er faldet ud af det, altså, mange, mange flere tusinde mennesker, end man i sin tid skønnede og gjorde gældende.
Det bliver i givet fald en meget lille skattelettelse.
Jacob Jensen (V), 2015-04-22:
Men lad os bare lige holde fast i det, for vi har jo sagt, at det er en af de finansieringskilder, der kan være til at sænke skatten på de små indkomster.
Det er dog en retning, det er dog et forslag.
Og det er da mere, end man kan få ud af finansministeren, som ikke engang vil sige – når han siger, det ikke er godt nok, og at der er folk, der er faldet ud af dagpengesystemet – hvad han vil gøre.
Han siger ingenting – han venter på en kommission.
Det er muligt, han har den – det tror jeg han har – men han vil ikke ud med den.
Til gengæld bruger regeringen så stort set alle sine kræfter på at skose Venstre for, at den retning, vi peger på med de forslag, vi lægger frem, ikke er helt nede på det sidste komma.
Det synes jeg er en underlig måde at føre politik på.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Når det gælder dagpengene, har vi jo så en anden metode end Venstre og den tidligere regering, og vi kan jo se, at den metode, den tidligere regering og Venstre benyttede sig af, gik det relativt dårligt med.
Vi fik et utilfredsstillende dagpengesystem med nogle ret store negative sociale konsekvenser.
Der synes jeg jo så at det er nyttigt at skifte metode, lade sagkundskaben arbejde og inddrage parterne.
Det kan være, at vi er uenige på det punkt; det har jeg det ganske glimrende med.
Når det gælder Venstres økonomiske politik, er det da et meget stort problem, at man vil love skattelettelser i megamilliardklassen til alle mulige mennesker uden at have konkret finansiering.
Det er da det, vi kalder for god, gammeldags økonomisk uansvarlighed i Finansministeriet.
Jacob Jensen (V), 2015-04-22:
Men jeg forstod på tidligere svar, at så længe man stiller forslag inden for den samme økonomiske ramme, behøver man ikke at være konkret.
Det var det, finansministeren sagde vel nærmest ordret.
Så hvis man stiller forslag om eksempelvis et udgiftsstop inden for den samme økonomiske ramme i den offentlige sektor, og så inden for det møblerer rundt og opprioriterer noget – det kunne være sundhed – og nedprioriterer noget andet, men til gengæld har den samme økonomiske ramme, så er det i orden ikke at være konkret.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår det, som finansministeren her siger.
For mig står det i hvert fald tindrende klart: Venstre lægger en retning frem for, hvad vi gerne vil.
Finansministeren har ikke et forslag – han har en kommission.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Men jeg er meget tryg og tilpas i en debat, hvor Venstre går til valg på, at der skal gennemføres en nulvækst, som man ikke må få at vide hvor rammer, og at der skal gennemføres et kontanthjælpsloft, som man ikke må få at vide hvad går ud på, for at finansiere nogle ganske enorme skattelettelser, som man ikke kan vide hvem går til, på en måde, som Venstre jo ikke kan sige noget nærmere om.
Det er vel en knivskarp opsummering af Venstres økonomiske politik som sådan, og det synes jeg jo efterlader en hel del rum for improvisation bagefter, der vel ikke kan medvirke til at skabe den store tryghed i befolkningen.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Det er jo hævet over enhver tvivl, at vi skal have tingene til at fungere, og der er fortsat massive integrationsudfordringer i det danske samfund.
Det har jeg kunnet se ved selvsyn de år, hvor jeg har været beskæftigelsesminister.
Der er alt for mange med flygtninge-/indvandrerbaggrund, der ikke bidrager aktivt nok, eksempelvis på vores arbejdsmarked.
Og jeg kan se det som justitsminister, hvor vi har for mange med minoritetsbaggrund, der er repræsenteret i de forkerte statistikker.
Det er jo derfor, at vi som regering ikke er tilhængere af fri indvandring.
Og det er også derfor, vi har strammet op på asylområdet.
For vi ved godt, at antallet spiller en rolle i forhold til vores evne til at integrere.
Det ændrer bare ikke på, at der er mennesker i nød, der har behov for vores beskyttelse, og derfor skal man finde den rigtige balance.
Christian Langballe (DF), 2015-04-22:
Hvis de stramninger, der er blevet indført, rammer omkring 4 pct. eller måske lidt over, så vil det betyde, at der ikke vil være ret mange af de her mennesker, der vil blive hjemsendt inden for det første år.
Det vil betyde, at man skal sætte gang i familiesammenføringer.
Det vil betyde, at man skal sætte gang i integrationsforløb, som man vil køre over en 3-årig periode.
Det vil betyde, at de her mennesker bliver integreret.
Det er jo så i år omkring de her 12.000, hvad så næste år?
Det er også 12.000.
Altså, der er sat gang i en mølle lige i øjeblikket, hvor der, mener jeg, sker en dramatisk ændring af den demografiske situation i Danmark såvel som i resten af Europa.
Og det synes jeg er enormt bekymrende, når vi samtidig slås med parallelsamfund og alt muligt andet, der udvikler sig i Danmark.
Og der vil jeg sige, at der er mit hovedansvar, at man passer på Danmark.
Det er vores ansvar som politikere.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Når vi diskuterer asylpolitik, bliver vi nødt til at have hele billedet med, for der er jo en årsag til, at vi lige nu har et historisk højt antal flygtninge på verdensplan.
Vi har en grusom konflikt i Mellemøsten med et Islamisk Stat, som vi i øvrigt bekæmper fra dansk side, som begår enorme forbrydelser mod menneskeheden, og som derfor også sender mange mennesker på flugt.
Samtidig kan vi se et vel de facto kollaps i Libyen, som sender mange mennesker over Middelhavet.
I den situation skal vi jo finde den rette balance mellem at hjælpe mennesker, der er i nød og har behov for beskyttelse, samtidig med at vi kan få tingene til at fungere herhjemme.
Christian Langballe (DF), 2015-04-22:
Altså, grunden til, at jeg spørger, er jo også, at regeringen har slået sig op på, at der er foretaget stramninger, og vi kan da godt blive enige om, at der i hvert fald er tale om en minimal stramning på det her område.
Man tager ikke alvorligt, hvad der ligger i flygtningebegrebet, nemlig det forhold, at folk altså skal tilbage, skal sendes hjem, når det er sådan, at det er muligt.
Derfor spørger jeg bare til de her såkaldte stramninger.
Jeg synes ikke, der er ret mange stramninger, også set i forhold til problemets alvor.
Altså, for mig at se er det afgørende for danske politikere, og det gælder også regeringen, at man værner om Danmark og passer på Danmark.
Det er hovedansvaret.
Og der synes jeg så bare, man kan se, at ligesom i tidligere år sker der nu en stor demografisk ændring af den danske befolkning.
Så det er det, der er mit spørgsmål, og det er det, der ligger i det her spørgsmål.
Jeg synes, at det er meget, meget alvorligt.
Jeg synes, det er faretruende, at den demografiske sammensætning ændrer sig så hastigt, og at de her folk, som kommer, åbenbart så bare bliver integreret i det danske samfund og nok i virkeligheden om føje år ender med at få statsborgerskab.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Stramningen består i, at vi for det første har indført en midlertidig beskyttelsesstatus; for det andet siger vi, at asylansøgere, som får midlertidig beskyttelse, som udgangspunkt må vente 1 år med familiesammenføring; og for det tredje har vi gjort det lettere at inddrage opholdstilladelser, så det sikres, at flygtninge kan vende hjem, når situationen i hjemlandet muliggør det.
Jeg vil gerne have lov at gentage, hvad jeg har sagt tidligere: Jeg tror ikke, man flygter for sjov.
Det er vigtigt, at vi i Danmark lever op til vores forpligtelser, men vi skal gøre det på bedste vis.
Jeg synes derudover også, man skal være opmærksom på, at når man taler om tallet på de 4 pct., drejer det sig om det samlede antal asylansøgere, som er meddelt opholdstilladelse i den omtalte periode fra februar til april 2015.
En del af de asylansøgere har indgivet deres ansøgning om asyl før den 13. november 2014 og er alene af den årsag ikke omfattet af stramningerne.
Derudover skal man altid huske på, at vi med de ændrede asylregler ikke ændrer forholdene for dem, vi kalder konventionsflygtninge, og det ved spørgeren jo alt om.
Tager vi også den gruppe ud af regnskabet, har stramningen faktisk ramt 95 pct.
Det viser jo noget om, at tal kan læses forskelligt, alt afhængigt af hvad det er for grupper, vi tager med.
Uanset hvordan man måtte gøre det op, er der ikke nogen, der kan spå om fremtiden, andet end at det her område er et svært område at håndtere.
Jeg synes, vi er kommet et skridt nærmere den rigtige balance med det lovforslag, som for nylig blev stemt igennem her i Folketinget.
Christian Langballe (DF), 2015-04-22:
Mit spørgsmål er som følger: Hvordan kan man fra regeringens side overhovedet tale om asylstramninger, når de såkaldte stramninger rammer under 4 pct. eller 59 af de 1.606 flygtninge, som har fået opholdstilladelse af myndighederne?
Hvordan kan man fra regeringens side overhovedet tale om asylstramninger, når de såkaldte stramninger rammer under 4 pct. eller 59 af de 1.606 flygtninge, som har fået opholdstilladelse af myndighederne?
Skriftlig begrundelse
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Jeg er helt bekvem ved diskussionen, sådan som den folder sig ud.
Jeg skulle mene, at det også i dag i dagens spørgetime er blevet dokumenteret helt og fuldt for alle, der følger med, at Venstre, når det gælder den økonomiske politik i Danmark, absolut intet konkret har at byde på ud over et par overskrifter.
Det synes jeg jo er en noget usikker vej at gå ned ad i forhold til en regering, der har lagt en fuldstændig konkret og fuldt finansieret 2020-plan frem for, hvad vi har råd til igennem hele næste valgperiode.
Det synes jeg er en markant forskel i den økonomiske politik.
Jeg glæder mig til, at vælgerne får lejlighed til at tage stilling til, om de foretrækker det ene frem for det andet.
Jacob Jensen (V), 2015-04-22:
Så nu er det altså et spørgsmål om, hvor stort et tal vi taler om, altså skalaen: Hvis skalaen er lille, behøver man ikke at være konkret; hvis skalaen er stor, skal man være konkret.
Det var det, jeg hørte fra finansministeren.
Det tager jeg selvfølgelig til mig.
Det undrer mig noget.
Selvfølgelig kan Venstre gøre, hvad vi vil, og det har vi også tænkt os at gøre og fremlægge de forslag, vi nu synes, og udpege de retninger, vi mener er de rigtige.
Men jeg bliver nødt til at anholde, at når man fra regeringens side bruger stort set samtlige kræfter på at skose Venstre for ikke at være præcis i den sidste detalje, så har det altså at gøre med skalaen, mens man selv ikke har nogen forslag, ikke engang har en retning, for dagpengeområdet.
Man har en kommission.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-22:
Næh, jeg tror faktisk, at de dér Kloge Åger, i øvrigt sammen med arbejdsmarkedets parter, kan komme med nogle konkrete anbefalinger til os som politikere, som gør, at vi kan træffe nogle klogere beslutninger end ved den sidste dagpengeomlægning, som jo bestemt ikke var en klog beslutning.
Nu sidder vi ikke og taler om noget, der vil komme til at ske langt, langt ud i fremtiden, vi taler om, at vi har fremrykket kommissionens arbejde til september måned.
Så er der nogle mennesker, som har sat sig ned og grundigt vurderet det her, hvor arbejdsmarkedets parter og hermed også LO-fagbevægelsen er en del af det.
Lad os nu lige give dem god tid til at give os god inspiration til at træffe politiske beslutninger.
Christian Juhl (EL), 2015-04-22:
Vi har endda fulgt forandringerne undervejs, vi har stået og sagt, at vi ville rulle forringelserne tilbage.
At rulle forringelserne tilbage er i hvert fald mindst at gå tilbage til den service og det niveau, der var før 2010.
Ville det så ikke være rimeligt at spille ud og sige: Jo, det er her, vi står?
Behøver vi – nu prøver jeg at sige det lidt forsigtigt, for de kan sikkert godt tåle det i kommissionen – at have nogle højtuddannede Kloge Åger til at sidde og forklare os, hvor vi skal hen med det her?
Kan ministeren forestille sig, at de kunne komme med et forslag, vi ikke før har hørt eller diskuteret i arbejderbevægelsen de sidste 25 år?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-22:
Vi har jo sammen kunnet holde hånden under dem, der er faldet ud fra det system, som var et dårligt system.
Derfor tror jeg måske, det er rigtig vigtigt, at vi nu ikke gentager det, som den sidste regering i samarbejde med Dansk Folkeparti gjorde, de lavede nemlig et system, som viste sig at have så meget utryghed i sig, i forhold til at så mange mennesker er faldet ud.
Derfor synes jeg sådan set, det er en meget fornuftig beslutning, at vi nu skal lave et nyt dagpengesystem, men det skal baseres på et grundigt forarbejde, og det er lige præcis det grundige forarbejde, som kommissionen er i gang med at forberede.
Christian Juhl (EL), 2015-04-22:
Og hvis det er ministerens mening, så vil jeg gerne til allersidst spørge: Har ministeren et trøstende ord eller et godt råd til de folk, som nu uforskyldt ryger ud af dagpengesystemet uden at få noget svar på, hvor vi skal hen?
Jeg vil da ærbødigst gerne have lov til at kalde ham arbejdsministeren, som jeg kunne med den tidligere.
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens plan at rulle forringelserne på dagpengeområdet tilbage, og i givet fald hvornår og hvordan?
Er det ministerens plan at rulle forringelserne på dagpengeområdet tilbage, og i givet fald hvornår og hvordan?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-22:
Jeg er meget glad for, at ministeren tager det med ensomhed op, for det var det sidste, jeg godt ville berøre her.
For undersøgelsen viser også, at der er rigtig mange ældre, der er ensomme, og at den eneste kontakt, de i virkeligheden har af social karakter, er med den hjemmehjælper, der kommer i hjemmet.
Derfor må der jo også her ske en anden og kvalificeret indsats for at sikre, at de ældre i den situation får opbygget nogle sociale kompetencer og nogle sociale relationer osv.
Der er jeg meget glad for at høre, at ministeren tager det op med Ældre Sagen, men kunne ministeren løfte lidt af sløret for, hvad ministeren i øvrigt vil gøre i den sammenhæng, for det er meget vigtigt?
Christian Juhl (EL), 2015-04-22:
Nu afslører jeg jo ikke nogen større hemmelighed, når jeg siger, at mere end 50.000 har mistet retten til dagpenge, siden regeringen trådte til, og at vi faktisk i fællesskab i valgkampen lovede vælgerne, at vi ville rulle dagpengereglerne tilbage.
Jeg tror endda, vi har stået ret tæt ved siden af hinanden, når vi har gentaget det på møde efter møde.
Noget, som det ikke er lykkedes i den her periode, er at finde et nyt robust system.
Skal vi lade en kommission stå i vejen for løsninger, når LO ellers har spillet ud sammen med FTF på ni afgørende områder?
Jeg spørger, for jeg vil gerne vide, hvad det er, vi går til valg på, hvad det er for et Socialdemokratiet, hvad det er for en regering, vi skal bakke op, hvis vi skal det, på det her område?
Det blafrer jo lidt i tågerne i øjeblikket.
SF har spillet ud, LO har spillet ud, FTF har spillet ud, en række Socialdemokrater har spillet ud, Dansk Folkeparti, 3F, FOA, Dansk Arbejdsgiverforening, ja sågar Venstre er begyndt at spille ud nu og åbne lidt op for, at de måske har været for hårde.
Er det ikke nu, vi også skal høre bare en lille smule til, hvad regeringen og især Socialdemokraterne vil?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Altså, Venstre skal jo gøre det, Venstre synes er godt og dejligt og lækkert.
Men jeg vil, hvis man spørger mig – og det gør man jo – pege på en ret væsentlig skalaforskel mellem at tage et område i vores samfundsliv, dagpengeområdet, ud og sørge for at få rettet op på nogle af de ulykker, Venstre har begået sammen med Dansk Folkeparti, og bede en sagkyndig kommission med inddragelse af arbejdsmarkedets parter om at give et godt bud på det, og så simpelt hen at have en økonomisk politik, der gå ud på, at man, for så vidt angår halvdelen af hele BNP, bare har en retning. Altså, al offentlig økonomi i Danmark har Venstre jo alene en retning på; der er ikke noget konkret.
Det må da siges at være et meget, meget løst program, og det tror jeg man kommer til at høre en hel del for, også hen imod en valgkamp.
Jacob Jensen (V), 2015-04-22:
Så må jeg forstå det sådan, at hvis man stiller forslag inden for den samme økonomiske ramme – f.eks. hvis man siger, at den offentlige sektor har en økonomisk ramme, og den sektor ønsker man så inden for den samme ramme at stille forslag om at gøre mere hensigtsmæssig – så må man godt undlade at være fuldstændig og hundrede procent konkret.
Det var det, jeg hørte i svaret.
Regeringen siger: Vi kan godt tillade os ikke at have nogen konkrete svar på dagpengespørgsmålet, fordi det ligger inden for den samme økonomiske ramme.
Når Venstre så foreslår eksempelvis et udgiftsstop – altså en offentlig sektor inden for den samme økonomiske ramme – og inde under det udgiftsstop har forskellige elementer, der handler om, hvordan man kunne udvikle den offentlige sektor, så behøver Venstre altså heller ikke nu, med finansministerens ord, at være hundrede procent konkret.
Var det sådan, jeg skulle forstå svaret?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-22:
Nu forstår jeg så bedre den psykologiske baggrund for spørgsmålet, der åbenbart handler om de problemer, Venstre har med Venstres egen økonomiske politik, og det er da væsentligt at få taget op, også i den her sammenhæng.
Der er jo den afgrundsdybe forskel på de to situationer, spørgeren sigter til, at Venstre synes at have finansieret hele sin økonomiske politik med et kontanthjælpsloft – moderne eller ej – som man så ikke vil sige noget konkret om.
Og det giver jo et forholdsvis enormt matematisk problem for Venstre, nemlig at det, man indtil videre konkret har gjort op til 80 mio. kr., vil man dække regninger for mange, mange milliarder kroner med.
Her beder man inden for den samme økonomiske ramme en kommission om at se på, hvordan man kan få et afgrænset felt til at fungere bedre, end det gør i udgangspunktet, nemlig et udgangspunkt, som spørgerens eget parti fik lavet rav i for hen ved 4-5 år siden, da man lavede en dagpengereform over natten uden forberedelse, uden kommission, og som viste sig ikke at fungere i praksis.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-22:
Jeg tror faktisk, at de 71 pct., som jeg selv tilhører, vil være optaget af, når der nu skal laves om på noget, som har så stor betydning for menneskers hverdag, nemlig den tryghed, det er at kunne være arbejdsløshedsforsikret, at det nu bliver et ordentligt og et robust system og et system, som har mere tryghed i sig end det nuværende.
Og så må jeg bare sige, at det synes jeg sådan set er nogle klare pejlemærker, som vi som regering og Socialdemokrati har sat på det her område.
Vi vil et andet, og vi vil et mere trygt dagpengesystem, men vi vil bare også gerne sikre, at det er noget ordentligt og gennemarbejdet og ikke et system som det, vi kender nu, som jo på mange måder eller på stort set alle områder har spillet fallit.