Bertel Haarder (V), 2008-12-11:
Det er godt, og det er vigtigt, og det takker vi lærerne for.
Men det er ikke sådan, at vi, mens den proces har stået på, har ligget på den lade side med hensyn til de praktiske og musiske fag.
De er nævnt i loven og i allerhøjeste grad også i formålsbestemmelsen, hvor der tales om, at der skal udvikles arbejdsmetoder og skabes rammer for oplevelse, fordybelse og virkelyst, så eleverne udvikler erkendelse og fantasi og får tillid til egne muligheder.
Det omfatter jo i meget høj grad også de praktisk-musiske fag.
Allerede i 2003 blev der ved timefordelingsplanen indført et minimumstimetal, som har sikret de praktisk-musiske fag, at de fik den andel af timerne, som de har krav på, og med indførelsen af bindende mål i 2003 og en igangværende revision af læreplanerne har vi styrket fagligheden, ved at fagenes indhold er tydeliggjort.
Der skal sættes mål og stilles krav i disse fag, de skal være kreative og ikke rekreative.
I globaliseringsrådssammenhæng blev der også skrevet ord - jeg ved det, for jeg skrev dem selv - om de praktisk-musiske fag.
Filosofisk set handler billedkunst jo om, at øjnene skal lære at se, hvad de ikke før kunne se, og musik handler om, at ørerne skal lære at høre, hvad de ikke før kunne høre.
Det drejer sig om helt grundlæggende menneskelige talenter, som skolen naturligvis skal udvikle.
I efteråret 2007 nedsatte jeg en rådgivningsgruppe, som fik til opgave at komme med forslag til initiativer til, hvordan undervisningen kan styrkes i de fem praktisk-musiske fag, og det er som bekendt hjemkundskab, håndarbejde, sløjd, musik og billedkunst.
Rådgivningsgruppen skulle analysere og vurdere fagenes indhold og samspil med hinanden og deres vilkår i skolen, herunder linjefagsdækning, efteruddannelse for lærerne, forskning, undervisningsmidler og det faglige niveau i det hele taget.
Naturligvis var rådgivningsgruppens medlemmer meget ambitiøse på deres fags vegne, det kan jeg godt lide, og selvfølgelig ville det koste ret dyrt, hvis man skulle opfylde alle de ambitiøse ønsker.
Hvis musik skal gøres obligatorisk fra 7. til 9. klasse med en lektion pr. uge, så er det 170 mio. kr. ekstra plus uddannelse af de lærere, der i så fald vil mangle.
Hvis billedkunst skal gøres obligatorisk fra 6. til 9. klasse med en lektion om ugen, så er det 235 mio. kr. plus de lærere, der så vil mangle.
På lignende vis vil anbefalingen om at gøre håndarbejde, sløjd og hjemkundskab obligatorisk på samtlige klassetrin mellem 4. og 9. klasse få alvorlige økonomiske konsekvenser, og man skal også lige tænke på, at der skal være plads til de andre fag, og der skal som nævnt også være lærere.
Regeringen har ikke på den nye finanslov afsat midler til at realisere sådanne ambitiøse ønsker, og ved finanslovafstemningen i går så jeg heller ikke, at der var så mange andre, som havde tænkt sig at sætte sådanne beløb ind på finansloven.
I første omgang gælder det om at sætte fokus på at bruge de ressourcer, vi har, bedre.
Anne Bamford var i øvrigt ret imponeret af de ressourcer, vi har.
Hun synes bare ikke, at vi bruger dem godt nok, og der tænkte hun vistnok både på efteruddannelse og forskning, men også på dette, at man jo kan gøre noget for disse fag også på anden vis end ved at give ekstra timer.
Kulturministeren og jeg har fortsat det intensive samarbejde, der startede under den tidlige kulturminister - en intensiv dialog, lange dagsordener hvert kvartal.
Jeg vil nævne nogle af de ting, der er kommet ud af dette usædvanlige samarbejde, som jeg ikke tror man har haft tilsvarende før.
Rådgivningsgruppen havde et ønske om at indføre obligatorisk morgensang eller fællessang i folkeskolen.
Jeg forstår fuldt ud ønsket.
Jeg tror, det er bedst at lade de enkelte skoler bestemme, hvordan og hvorledes de kan holde morgensamlinger, men der skal ikke være tvivl om, at skolerne ved enhver lejlighed opfordres til, at morgensangen bliver en fast tradition i en eller anden form.
Med støtte fra Undervisningsministeriet blev der i 2007 udgivet to publikationer, som kan inspirere skolerne, når der undervises i dans.
Dans kan jo indgå som en del af undervisningen i idræt.
De publikationer vil jeg gerne følge op på, for det vil jo være herligt, hvis der er flere børn og unge, der bliver vilde med dans.
Under Kulturministeriets ressort har vi huskunstnerordningen, som administreres og finansieres af Kunstrådet.
Det er en ordning, hvor interesserede skoler kan få tilskud til at ansætte kunstnere som gæstelærere i kortere eller længere tid, og det har givet flere spændende resultater.
Kunstrådet finansierer også en skolekoncertordning, som bringer professionel levende musik ud på skolerne, og med finanslovaftalen for 2009 lægges der op til at styrke den ordning.
Forankret i Børnekulturens Netværk gennemføres et modelkommuneforsøg i 14 kommuner, som har til hensigt at bringe kulturen ud til eleverne i skolerne.
Flere kommuner har på nuværende tidspunkt et langsigtet arbejde i gang med at udarbejde en politik for børnekultur.
Modelforsøgene har spillet en vigtig rolle i denne proces.
Kulturministeren og jeg vil tage en række yderligere initiativer for at styrke de praktisk-musiske fag i folkeskolen.
Vi vil bl.a. iværksætte en række forsøg, der udspringer af rådgivningsgruppens anbefalinger.
Vi vil åbne for forsøg med sløjd og håndarbejde.
På læreruddannelsen indførte vi i 2007 et nyt linjefag, materielt design, som erstatning for håndarbejde og sløjd.
De to fag er i dag i læreplanerne ret nært beslægtede.
Men jeg vil gerne understrege, at der ikke er tale om en teoretisering.
Tværtimod er der tale om at understrege, at håndværksfag skal være håndværksfag, for det er en del af deres kvalitet.
Vi vil gøre forsøg med at udstrække de eksisterende timer i billedkunst og musik over flere klassetrin.
I dag slutter den obligatoriske undervisning i billedkunst efter 5. klasse og musik efter 6. klasse.
Ved forsøg vil eleverne kunne få disse fag fra 1. til 7. klassetrin, og derefter vil eleverne jo kunne vælge fagene som valgfag i 8. og 9. klasse.
Det vil sige, at vi ved disse forsøg gør det muligt at lukke det berømte hul mellem henholdsvis 5. og 6. klasse og 8. klasse, hvor fagene genopstår som valgfag.
Vi vil gøre forsøg med at evaluere elevernes udbytte i de praktisk-musiske fag, ved at lærerne udarbejder udtalelser ved afslutningen af den obligatoriske undervisning i musik, billedkunst, håndarbejde, sløjd og hjemkundskab.
Vi vil også lave forsøg, så eleverne kan afslutte valgfagsundervisningen i musik og billedkunst med en afgangsprøve efter 8. eller 9. klasse, på samme måde, som det i dag er tilfældet i håndarbejde, sløjd og hjemkundskab.
Vi vil igangsætte forsøg med en alternativ sundhedsprofil i idræt, så der etableres et samarbejde mellem idræt og hjemkundskab.
Forsøgene løber i årene 2009-2011, hvorefter de evalueres.
Ministeriet vil selvfølgelig afholde de udgifter, der er forbundet med evalueringen.
Syngelystkampagnen følger op på sangens år og har som formål at udbrede og styrke interessen og glæden ved sang.
Målgruppen er børn og unge fra 6. klasse og opefter.
Syngelystkampagnen er et 3-årigt projekt, som skal vare fra 2009 til 2011.
Vi vil fremme de gode eksempler ved at præmiere udstillinger og koncerter ude på skolerne.
Der foregår megen god undervisning på skolerne, og vi har brug for at fremhæve dem, der gør det rigtig godt.
De fortjener, at andre stifter bekendtskab med deres gode ideer.
Gennem et udstrakt samarbejde mellem Kulturministeriets og Undervisningsministeriets institutioner vil vi give skolerne inspiration i deres lokale arbejde.
Vi vil i Undervisningsministeriet gøre alt for at fjerne de barrierer, der i øjeblikket hindrer, at musikskolelærere kan undervise i folkeskolen.
Det er noget, jeg i flere år har haft en god dialog med den tidligere kulturminister om, og den er fortsat under den nuværende kulturminister.
Der er nedsat en arbejdsgruppe, som skal afdække mulige modeller for en styrket musiklæreruddannelse med henblik på folkeskolen.
Modellerne skal basere sig på et samarbejde mellem professionshøjskolerne og konservatorierne og kan også omfatte den ordinære musiklæreruddannelse og -efteruddannelse.
Se, det var jo en interessant måde at genoptage debatten på om samarbejdet mellem professionshøjskoler og videregående uddannelsesinstitutioner med forskning.
Endelig vil vi iværksætte en evaluering af de praktisk-musiske fags status i folkeskolen.
Det gælder timetildelingen for fagene på de forskellige klassetrin, viden om lærernes linjefagsmæssige forudsætninger eller anden relevant faglig baggrund.
Jeg glæder mig til at præsentere Folketinget for resultaterne af denne evaluering.
Det er absolut ikke noget, der nu skal sættes i gang.
Det er noget, der er i fuld gang allerede, som det fremgår af min redegørelse.
Jeg tror, at mange af de initiativer, der er sat i søen, vil få en effekt.
Vi er klar til også at sætte nye skibe i søen.
Samarbejdet mellem de to ministerier fortsætter.
Næste år får vi resultaterne af en evaluering af fagenes status og vilkår i dag, og i 2011 vil vi få en evaluering af de forsøg, vi har iværksat.
Det giver også et godt fundament og et bedre udgangspunkt end før for at styrke fagområdet og fagenes faglige profiler i folkeskolen.
Det kommer der et rigere skoleliv ud af, og eleverne bliver bedre rustet til fremtiden, i øvrigt også til de boglige fag.