runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-31:
Det ligger jo i forlængelse af det her ikkesvar, som vi fik til sidst.
Jeg må konstatere, at regeringen kræver en undersøgelse udarbejdet af Danmarks Radio, men at regeringen ikke vil give de oplysninger videre til Danmarks Radio, som vil være nødvendige for en sådan undersøgelse.
Det fører jo videre til det næste spørgsmål, som det her handler om.
Er det ærlig talt
ikke lidt dobbeltmoralsk, at regeringen stiller krav til Danmarks Radio om at lave en stor kulegravning, en stor undersøgelse af den her tv-film, samtidig med at regeringen selv fuldstændig afviser at få lavet den uvildige undersøgelse, så vi kan se, hvad der er op og ned i den her sag?
Det er jo det, som det her i sidste ende handler om.
»Finder statsministeren det i ramme alvor meningsfuldt at foretage en undersøgelse af DR's kildemateriale til dækningen af Afghanistansagen og Christoffer Guldbrandsens film »Den hemmelige krig« uden en samtidig kulegravning af regeringens materiale i samme sag?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Lad os holde fast i, hvad det her drejer sig om.
Hele udgangspunktet er en stort opreklameret politisk film produceret i tæt samarbejde med hr. Frank Aaen, der i øvrigt undervejs i filmens produktionsperiode har stillet utallige spørgsmål i Folketinget, som har kunnet anvendes i hr. Frank Aaens konsulentarbejde.
Det, det så drejer sig om, er, at regeringen på det grundlag bliver udsat for en række anklager, udokumenterede påstande.
Vi afviser dem i en redegørelse af 13. december – og der er ikke siden kommet noget frem, der ændrer konklusionerne i den redegørelse – og da påstandene fortsætter, tager vi til genmæle fra regeringens side og siger: Det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad der bliver påstået.
Jeg vil bare i al stilfærdighed fastslå: I et frit folkestyre og for at få en ordentlig offentlig debat har ministre såvel som andre både ret og pligt til at påpege, når der bliver givet forkerte oplysninger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-31:
Jeg må bare konstatere, og det synes jeg sådan set er sørgeligt, men jo karakteristisk for hele regeringens stil i den her sag, at man siger, at man vil have DR til at lave undersøgelser.
Det der fra statsministerens side om, at han jo ikke har sagt noget som helst, og at han bare har antydet, er jo ren udenomssnak, og det ved statsministeren udmærket godt.
Han er jo meget mediebevidst og ved godt, hvordan det her vil blive opfattet rundtomkring.
At DR så ikke har givet efter, synes jeg tjener dem til ære, men det var da helt klart meningen, at Danmarks Radio skulle bøje nakken for sådan nogle udtalelser fra statsministeren, på samme måde som BBC blev tvunget i knæ af Tony Blair.
Så siger jeg bare, at det da er dybt, dybt hyklerisk, at regeringen ikke selv vil foranstalte nogen undersøgelse, så befolkningen kan få afklaret, hvad der er op og ned i den her sag.
Frank Aaen (EL), 2007-01-31:
Jamen det er jo forkert.
Nu har jeg faktisk to gange spurgt, hvad kronvidnet har sagt, og statsministerens problem med sin argumentation er, at kronvidnets definition af, hvad der er mishandling af fanger, er forskellig fra konventionernes og er i virkeligheden også forskellig fra statsministerens egen definition af, hvad der er mishandling.
Det er jo derfor, vi ikke kan få noget klart svar på, om det ikke er mishandling af fanger at afhøre dem i 30 timer i træk, om det ikke er mishandling af fanger at true dem med henrettelse.
Det er jo folk, der er i andre menneskers varetægt, og så kan man true dem med mishandling.
Problemet er bare, at statsministeren ikke ønsker at svare og altså derfor bliver ved med at sige, at det, Amnesty International og FN er kommet frem med, tror man ikke på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Som jeg nu i flere omgange har svaret i relation til de papirer og rapporter, som hr. Frank Aaen gang på gang fremdrager, er der ikke, siden regeringen fremlagde sin rapport for Folketinget den 13. december, kommet noget nyt frem, der ændrer konklusionerne i redegørelsen.
Heller ikke det, hr. Frank Aaen rejser rundt med, ændrer konklusionerne i regeringens redegørelse.
Og der er ikke fundet dokumentation for, at tilbageholdte, der er overdraget til amerikanerne, skulle have været udsat for tortur eller mishandling.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Sohn (SF), 2007-01-31:
»Når regeringen har haft flere uheldige episoder med den danske presse efter forsøg på pres, negligering, favorisering med mere, vil statsministeren så redegøre for sit syn på armslængdeprincippet mellem medier og statsmagt, samt redegøre for, hvilke initiativer statsministeren vil tage for i fremtiden at sikre, at danske journalister eller medier ikke forsøges intimideret af statsmagten?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Det, jeg henviser til, er, at oplysninger fra regeringens side om, at der har fundet fangeoverdragelser eller overdragelse af tilbageholdte sted to gange, er baseret på de indberetninger, som vi har fået fra de soldater, der opererede i felten på det tidspunkt.
Og der er det, jeg er nødt til at gentage: Regeringen har videregivet de oplysninger, vi har fået fra de danske soldater, der opererede i felten.
Hvis nogen sætter spørgsmålstegn ved de oplysninger, kritiserer de oplysninger, er det udtryk for mistillid til soldaterne, fordi det er baseret på deres oplysninger.
Og hvilket motiv skulle de dog have til at lyve?
Hvilket motiv skulle de have til at give forkerte oplysninger?
Man kan sige, at de faktisk var sendt derud for at løse en opgave, herunder også at tage nogle til fange, hvis der var baggrund for det, og de oplyser så, at det er sket to gange.
Den oplysning giver vi videre til Folketinget, og enhver form for kritik af det er i virkeligheden mistillid til de danske soldater.
Frank Aaen (EL), 2007-01-31:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke har deltaget i den diskussion om, hvad regeringen må og ikke må i den her sag.
Jeg har bedt den om at forklare sig.
Det er noget andet.
Det er sådan set det.
Men det kan man selvfølgelig også godt kritisere.
Det er jeg med på.
Grunden til, at jeg tog ordet, var i virkeligheden, fordi statsministeren nu henviste til danske soldater.
Er vi ikke enige om, at de danske soldater ikke var i fangelejren i Kandahar og derfor selvfølgelig ikke kan sige, om der foregik fangemishandlinger eller ikke foregik fangemishandlinger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Det er præcis det ærinde, jeg har forsøgt at bringe videre i mine udtalelser i Berlingske Tidende den 25. januar, nemlig at når der nu er viderebragt faktuelt forkerte oplysninger, var det så ikke en god idé med noget selvkritik?
Det er altså tankevækkende, at det virkelig er venstrefløjens position, at der skal ske indskrænkninger i ytringsfriheden for regeringens ministre.
Jeg mener, vi har både ret og pligt til at påpege, når der bliver videregivet forkerte oplysninger.
Jesper Langballe (DF), 2007-01-31:
Men jeg vil så sige, at hele spørgsmålet om det forløb igen rejser det spørgsmål om, hvorfor Danmarks Radio ikke vil forholde sig en lille smule kritisk til sig selv.
Nu er det jo sådan, at begrebet en uvildig undersøgelse efterhånden rider det politiske liv som en mare.
Lige så snart der er sket et eller andet, skal man have en uvildig undersøgelse.
Sagen er vel egentlig den, at en regering altid foretager undersøgelser af sin egen praksis.
Det har man embedsmænd og ministre til, der sidder og gennemgår, om det nu også var rigtigt.
Jeg kan huske, at da jeg i sin tid var journalist på Jyllands-Posten, var det sådan, at vi havde et dagligt redaktionsmøde, hvor vi sad og sagde til hinanden: Hvad gjorde vi fejl?
Det er da egentlig mærkeligt, at Danmarks Radio som redaktionelt medie skulle være hævet over sådan en daglig selvransagelse, hvor man siger: Hvordan kan vi gøre det bedre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Det er jo netop et godt spørgsmål, og det var det, jeg antydede før, nemlig at det måske er problemet, at en række af de udtalelser, der nu kommer frem, ikke fik lov at komme frem eller i hvert fald ikke er kommet frem i filmen.
Men jeg er selvfølgelig afskåret fra at give et klart svar på det, fordi jeg jo ikke har været involveret i processen med at fremstille filmen.
Det har hr. Frank Aaen tilsyneladende, det har han i hvert fald selv bekræftet, så det er selvfølgelig mere nærliggende at stille spørgsmålet til hr. Frank Aaen.
Det forbyder forretningsordenen så, men det kan man gøre i andre sammenhænge.
Men hr. Jesper Langballe har jo fuldstændig ret i, at det startede meget højt oppe med, at der nok havde fundet – det var i hvert fald det, der blev antydet – fangeoverdragelser sted fem, seks gange, og nu er vi så ved at være nede på en påstand om tre gange, og lad mig bare gentage: Regeringen har altså baseret det på oplysninger fået fra de danske soldater, og der må vi sige, at det har fundet sted to gange, som det hele tiden har været oplyst over for Folketinget af forsvarsministeren.
Så hvis man ikke tror på det, er det, fordi man ikke tror på de rapporter, som kommer fra danske soldater.
Jesper Langballe (DF), 2007-01-31:
Statsministeren er lige blevet spurgt, hvad det sådan helt eksakt var, der var kritisabelt ved den film, hvad det var, der var af fejl.
Deler statsministeren ikke min opfattelse af, at man vedrørende den film faktisk må stille spørgsmålet: Hvad er overhovedet rigtigt i den film?
For sagen er jo den, at anklagerne og dermed debatten begyndte med, at der havde været en masse udleveringer af fanger til amerikanerne.
Heroverfor sagde regeringen, at regeringen kun kendte til to udleveringer.
Så slog man lidt af på det fra den anden side og sagde: Jamen lad os så sige tre.
Så var det sådan Hjallerup Marked-princippet, der blev gennemført, og så kom man så vidt, at oppositionen kravlede rundt og talte dannebrogsflag på skuldrene, man var altså helt nede i småtingsafdelingen.
Nu viser det sig så i dag, at Chris Hogan, den amerikanske forhørsleder, siger, at der overhovedet ingen mishandling har fundet sted, og at det havde han fortalt til Guldbrandsen, som ikke bragte det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg forstår hr. Simon Emil Ammitzbølls engagement i sagen, men måske er det netop problemet, at de udtalelser, som Chris Hogan nu kommer med offentligt, ikke er en del af filmen.
Men det kan jeg ikke udtale mig om, fordi jeg jo ikke ved noget om, hvordan filmen er blevet til.
Det skal man altså spørge andre om, som har været tættere på processen, måske hr. Frank Aaen, det ved jeg ikke.
Men må jeg så sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at hele påstanden om, at der skulle være overdraget fanger mere end to gange fra danske soldater, også savner dokumentation.
Det er også en af de falske myter, der har været sat i omløb.
I hvert tilfælde må jeg sige, at de oplysninger, regeringen har videregivet i den sag, jo er baseret på, hvad danske soldater har rapporteret, så kritik af det er jo i virkeligheden en kritik af danske soldater.
Det er en påstand om, at danske soldater skulle have løjet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Det er ærgerligt, at statsministeren ikke lever op til de standarder, som han gerne vil have at andre skal leve op til.
Jeg har faktisk samme forudsætning som statsministeren for at forholde mig til filmen og til det interview, som statsministeren refererede fra Nyhedsavisen.
Jeg har nemlig, ligesom statsministeren formoder jeg, hverken medvirket til udarbejdelsen af filmen eller artiklen.
Det har aldrig været en del af udsendelsen.
Det bliver statsministeren nødt til at forholde sig til.
Jeg går ud fra, at statsministeren har set filmen – det har jeg, det er der mange andre der har – og statsministeren bliver nødt til at forholde sig til, at han har begået en faktuel fejl.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg har slet ikke taget stilling til, i hvilken relation det var, at Chris Hogan optrådte som kronvidne.
Men jeg tror roligt, man kan sige, at han har spillet en ret fremtrædende rolle i hele den offentlige debat, der har været om filmen.
Og der er det blot, jeg nu henviser til de udtalelser, han selv kommer med i en række medier.
Men da jeg jo ikke ved, hvordan filmen er blevet til, herunder ikke ved noget som helst om, hvad han måtte have udtalt sig om, og hvad der er klippet fra osv., kan jeg jo ikke stå og vurdere, om han er retvisende gengivet i filmen.
Jeg forholder mig kun til, hvad han siger nu, nemlig at han afviser meget klart, at der skulle have fundet mishandlinger af fanger sted, og dermed svækkes jo den anklage, som bl.a. hr. Frank Aaen hele tiden kommer med.
Men hvis man skal vide mere om, hvad der klippet fra og til osv., er det muligt, at man snarere skulle spørge en af dem, der har været tætte konsulenter på filmen, nemlig hr. Frank Aaen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Nu begynder det faktisk at blive spændende.
Faktuelle fejl skal man påpege.
Det vil jeg nu gøre over for statsministeren.
For det er nemlig en faktuel fejl, når statsministeren fremfører, at Chris Hogan var kronvidne i forhold til mistanken om, at danske soldater skulle have udleveret fanger til tortur.
Det er faktuelt forkert, og jeg håber, vi får en berigtigelse fra statsministeren, sådan som han forventer af de medier, der påpeger faktuelle fejl.
Og bare lige for at nuancere det lidt: Det er ikke kun venstrefløjen og Det Radikale Venstre, der har den påstand, jeg her kommer med.
Det er også et så lødigt borgerligt medie som Berlingske Tidende, der i går skrev: Chris Hogan blev i filmen brugt som hovedkilde til påstanden om, at de danske soldater indbragte fanger til det amerikanske afhøringscenter i flere end to tilfælde, som regeringen har oplyst.
Det er det, Chris Hogan blev brugt til i filmen.
Og dermed håber jeg, at vi får en berigtigelse fra statsministeren nu.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg har sådan set ikke forholdt mig til den konkrete brug af den pågældende i filmen.
Mit ærinde er sådan set såre enkelt.
Det er blot at fastslå, at når der videregives faktuelt forkerte oplysninger, bør det medium, der viderebringer dem, udøve noget selvkritik.
Det er det, jeg har sagt.
Og jeg kan så også konstatere, at Danmarks Radio altså har fundet anledning til at beklage nogle fejl, der er begået undervejs, og så vidt så godt.
At venstrefløjen så fortsætter, og nu assisteret af hr. Simon Emil Ammitzbøll, er jo mest udtryk for en dyb, dyb skuffelse over, at der altså ikke var mere i Frank Aaen-filmen, end der har vist sig at være.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Nu har vi haft en lang debat, og der er en del ting, som vi har talt om mange gange, og derfor vil jeg måske også lige benytte lejligheden til at præcisere det spørgsmål, jeg har stillet, som handlede om: Præcis hvilke fejl mener statsministeren at der er grund til at undersøge i filmen »Den hemmelige krig«?
Vi har jo været inde på en del ting, men det er faktisk lidt interessant, det, som statsministeren talte om med hensyn til forhørslederen Chris Hogan.
Hvad er det for en kritik, statsministeren har af DR's brug af ham?
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet, for jeg tror faktisk, at der ligger noget ret spændende i det.
»Præcis hvilke fejl mener statsministeren at der er grund til at undersøge i filmen »Den hemmelige krig«?«
Ole Sohn (SF), 2007-01-31:
»Da statsministeren, med sit angreb på Danmarks Radios samlede troværdighed og med kravet om en undersøgelse af Afghanistandækningen må mene, at DR burde være fejlfri, hvilken proportionalitet synes statsministeren så, DR's fodfejl har i forhold til regeringens egen håndtering af Afghanistansagen, både mens fangeudleveringen pågik og i de efterfølgende redegørelser over for Folketing og offentlighed, og burde statsministeren ikke i lyset af de høje krav til DR få lavet den tilbundsgående redegørelse om fangeudleveringer én gang for alle, eller har statsministeren dobbelte standarder for fejl?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Ja, regeringen har undersøgt den sag ad de kanaler, som regeringen bruger til at undersøger den slags sager, nemlig ved at spørge de kompetente myndigheder.
Vi har selvfølgelig tillid til, at officielle og kompetente amerikanske myndigheder videregiver korrekte oplysninger.
Men i tillæg til det har forhørsleder Chris Hogan, som i øvrigt er brugt som kronvidne i den omtalte film, nu offentligt udtalt sig meget stærkt om, at der ikke fandt fangemishandlinger sted.
Og det lader hr. Frank Aaen bare som om Chris Hogan ikke har sagt, det vil hr. Frank Aaen hverken høre eller se.
Og det er jo det, der er hr. Frank Aaens problem.
Derfor er jeg nødt til at gentage: Der er ikke dokumentation for påstandene om, at der skulle have fundet fangemishandlinger sted.
Høgni Hoydal (T), 2007-01-31:
Uden at prøve at nedgøre de her såkaldte rigsmøder vil jeg sige, at mit spørgsmål ikke går på, hvad statsministeren og de to regeringsledere i Grønland og på Færøerne snakker om over en kop kaffe.
Jeg spørger, om de er inddraget, som der står i de vedtagelser, man har foretaget, hvor der står, at man skal ægte medinddrages, der er er tale om ægte medinddragelse og ægte indflydelse på alle spørgsmål.
Er der tale om det her?
Man har sagt det her med, at der eksisterer tre ligeværdige parter i et fællesskab.
Hvis vi accepterer det synspunkt, har vi her en sag, hvor der er tre parter; de to parter er imod krigen, men den ene part går i krig.
Jeg kan derfor for det tredje spørge her til sidst: Er det et ligeværdigt fællesskab, og er det demokratisk?
Det er det, spørgsmålet handler om.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-31:
Det må jeg forstå på den måde, at hvem som helst kan komme ind i de statslige virksomheder, fordi der er ikke nogen kontrol med, om der bliver fulgt op på det, og om det bliver efterlevet, for i den konkrete sag har vi oplevet, at man har fået lov til at arbejde i 3 uger.
Det er jo derfor, at der er tale om, at vi her har en undergravning.
Det principielle her er spørgsmålet: Har staten ikke noget ansvar for, at der er arbejdet illegalt i skoven i 3 uger, og dermed også ikke bare et ansvar over for både de private skovejere, som er blevet undergravet, men også over for lønmodtagerne?
Helge Sander (V), 2007-01-31:
Det giver mig anledning til endnu en gang at slå en tyk streg under ytringsfriheden, som jo også er enhver forskers ret.
Men i øvrigt tror jeg ikke, at det tilkommer ministeren at kommentere hverken eventuelle retssager eller indgåede forlig.
Søren Krarup (DF), 2007-01-31:
Jeg vil også gerne lige stille et spørgsmål angående den retssag, som hr. Rasmus Prehn omtalte.
Det blev sagt, at Jørgen Dragsdahl blev frikendt, det blev han ikke.
Der blev indgået et forlig, og det var udelukkende, fordi PET dengang forbød, at Jakob Andersen, journalist på Ekstra Bladet, brugte de oplysninger, han havde fundet i PET's arkiver.
Fordi han ikke måtte bruge dem i retssagen, kunne han ikke bevise sine påstande, og derfor måtte han indgå et forlig, som så ud, som om Jørgen Dragsdahl var frikendt.
Det var han aldeles ikke.
Så jeg synes, der i allerhøjeste grad er grund til at sige, at det simpelt hen er en sandhedsgerning, Bent Jensen har gjort.
Jeg vil spørge: Hvad er en historikers opgave, hvis det ikke er at trække en fortrængt sandhed frem i lyset?
Det er jo ikke nogen personforfølgelse.
Det er en beskrivelse af miljøet og atmosfæren under den kolde krig, hvor altså en journalist på Dagbladet Information var, som KGB kaldte ham, nummer et.
Det er da i allerhøjeste grad en forskningsopgave.
Helge Sander (V), 2007-01-31:
Selvfølgelig skal Bent Jensen både have ret til og mulighed for at publicere de ting, han beskæftiger sig med, det giver sig selv.
Jeg er helt enig i hr. Søren Krarups betragtninger om Bent Jensens kvalifikationer, og derfor har jeg i og for sig også glædet mig over, at selv de, der har været kritikere af centeret, jo for fleres vedkommende klart har sagt, at der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved Bent Jensens kvaliteter.
Så er det også rigtigt, hvad hr. Søren Krarup siger, at vi jo har en helt klar model, som vi følger i de situationer, hvor der bevilges penge til specielle formål uden for det forskningsrådgivende system.
Søren Krarup (DF), 2007-01-31:
Jeg har først tre spørgsmål til ministeren.
Vil ministeren ikke for det første give mig ret i, at Bent Jensen er en højt kvalificeret historiker, samtidig med at han er en karakterfuld deltager i den offentlige debat på antitotalitarismens og frihedens linje?
Og er ministeren for det tredje ikke enig i, at det er en del af Bent Jensens opgaveudpegning, at han løbende skal offentliggøre og publicere resultater, og dermed artikler fra sin forskning?
Det er det sidste, han her har gjort, og han har dermed rettet op på en højst ufuldstændig DIISrapport, som jo har set de samme PET-papirer, men omhyggeligt fortiet navnene på dem, der stod.
I al sandheds tjeneste nævner Bent Jensen navnene.
Det er ikke propaganda, men historikerforskning, og det er højst fortjenstfuldt.
Helge Sander (V), 2007-01-31:
Hr. Rasmus Prehn, forskerne og Bent Jensen har minsandten også ytringsfrihed i det her land.
Så enkelt og præcist kan jeg svare.
Elisabeth Arnold (RV), 2007-01-31:
Jeg vil dreje lidt over i en anden del af problematikken, nemlig hvordan den enkelte borger er stillet i forhold til de arkiver, som er hemmeligholdte.
Jeg vil gerne spørge først: På hvilke betingelser får forskere som Bent Jensen eller andre forskere, som måtte være interesserede i at forske i disse ting, adgang til de hemmelige arkiver?
Og hvilke muligheder har den enkelte borger for at få adgang til de pågældende arkiver for at se, om der står noget om vedkommende?
Rasmus Prehn (S), 2007-01-31:
Hvis det, vi kritiserede her, var, at forskningsresultater blev lagt frem, så var det jo dybt problematisk, men det er slet ikke det, der er tilfældet.
Det, der er tilfældet her, er, at vi noterer os, at en offentligt betalt forsker bruger sin status som forsker, ikke til at lægge forskningsresultater frem, nej, til simpelt hen at prædike politisk propaganda og en hel masse fordomme om, hvordan han oplever, at det her er, og i øvrigt bruger han det efter al sandsynlighed til at føre et personligt hævntogt mod en tidligere personlig fjende.
Det er det, der er betænkeligt.
Hvis der var tale om reel forskning, som blev lagt frem, så ville vi til hver en tid forsvare professorens mulighed for at lægge det frem, også selv om vi var stik imod det.
Men det er jo ikke et forskningsresultat, der bliver lagt frem her.
Der er tale om, at man bruger en platform som forsker til at propagandere betalt af finansloven, betalt af skatteyderne i Danmark, fordi Dansk Folkeparti og regeringen har rottet sig sammen og har budgetteret de her penge uden om det ellers etablerede forskningsrådgivningssystem.
Det er dybt bekymrende.
Der er ingen tvivl om, at forsknings- og ytringsfriheden er noget, vi fra socialdemokratisk side lægger utrolig stor vægt på.
Men det, der gør sig gældende i den her situation, er jo noget helt særegent, nemlig at det er lykkedes Dansk Folkeparti at presse regeringen til at sætte penge af til et forskningsprojekt på finansloven.
De penge er ikke blevet sat af, som man plejer at gøre, nemlig gennem det forskningsrådgivende system, så man er sikker på uvildighed.
Nej, man har direkte dikteret, hvordan det skulle være, og det er derfor, det bliver bekymrende, at man i den grad har styret, hvem der skal forske i det her, hvordan rammen skal være for det.
Det er det, jeg gerne vi have ministerens kommentar til.
Det synes jeg ikke ministeren har svaret på endnu.
Kan ministeren acceptere, at man for offentlige penge bruger sin platform som forsker til at lave propaganda frem for forskning?