runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-02:
Jeg er sikker på, at finansministerens udtalelser er helt dækkende for, hvad regeringen mener i den her situation, nemlig at den her aftale er fuldt og helt dækkende med hensyn til at tage hånd om dem, der i første halvår af 2013 er udfaldstruede, altså de 20.000, hvoraf der så er nogle, der selv finder arbejde.
Det, vi taler om her i salen, er de 12.500, som skal have et akutjob i enten en offentlig eller privat virksomhed.
Det er jeg fuldstændig sikker på at vi når med den her aftale.
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Ordføreren siger, at den her akutpakke kan komme til at virke.
Finansministeren brugte ord om den her akutpakke som fuldt og helt og dækkende; jeg tror, det var det, han sagde om den her løsning, man nu var nået frem til her for 9 dage siden.
Der er så nogle yderligere tiltag for den her gruppe mennesker.
Så vil jeg bare spørge, om ordføreren er enig i, at den her akutpakke er fuld, hel og dækkende, eller om der sådan set er tale om, at regeringen allerede er på vej med det næste skridt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-02:
Nu er det jo ikke sådan, at jeg er professor.
Men jeg tror, jeg har min sunde fornuft, og så er jeg også vant til, at det ude i samfundet er sådan, at når man har lavet en aftale med hinanden og har givet hinanden håndslag, er det en aftale, man holder.
Så jeg tror faktisk på, at det her kan virke, hvis det er, at dem, der har lavet aftalen, også vil leve op til den, og hvis de mennesker, der hører under organisationerne, også vil leve op til det.
Så kan man som professor mene, hvad man vil.
Men jeg hørte jo vismændene i går, og de talte meget om, hvordan det nu er med økonomien, og de sagde jo også selv, at det, de lavede, var gætværk, og at de da heller ikke lige hver gang ramte plet, men i gennemsnit nåede de det nok.
Det siger for mig at se i hvert fald noget om, at man kan være så meget professor, man vil, og mene, hvad man vil, men ude i virkeligheden handler det om, at man følger op på det håndslag, man har givet hinanden.
Det tror jeg.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Vi er vel enige om, at ledelsesretten trods alt udøves i et samarbejde med den anden part.
Sådan har jeg trods alt oplevet det der, hvor jeg kommer fra, nemlig Esbjerg Havn.
Vi er vel også enige om, at det her jo først og fremmest handler om LO's medlemmer, også andre forbunds og andre hovedorganisationers medlemmer, men det er i høj grad LO's medlemmer, der er truet af at falde ud af dagpengesystemet.
Det undrer mig, for praktisk taget samtidig – jeg tror, det var dagen inden, man lavede aftalen med arbejdsgiverparten – spillede LO ud med deres bud på, hvordan de, der står til at falde ud af dagpengesystemet, kan reddes, og det var med nogle meget kontante krav om genoptjeningsretten, som skal halveres, om jobrotationsordninger, hvor man skal kunne optjene timer i forhold til genoptjeningskravet, om seniorjob, om uddannelse på dagpenge, om lempelser i reglerne for at få supplerende dagpenge ved eventuelt at føre dem tilbage til de gamle regler.
Det var meget, meget kontante krav fra netop LO, som ikke var med i forhandlingerne.
Til gengæld fik man jo altså en hensigtserklæring fra arbejdsgiverne.
Kan ordføreren forklare mig det skisma, som jeg mener er der, og forklare mig, hvorfor man har parkeret LO og deres meget kontante krav og bud på det her på sidelinjen?
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Jeg vil gerne høre, om hr. Bent Bøgsted ikke er en lillebitte smule flov over at have været hovedansvarlig for den misere, vi har her.
Han var selv med til, stolt og glad, at stemme for den forringelse af dagpengereglerne, som har bragt os ud i det her morads.
Der er intet ændret siden; konjunkturerne er præcis, som de var dengang, og det vil sige, at man jo selvfølgelig kunne have forudset det.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke er bare lidt flov over at have været med til at ødelægge den ordning, som kunne have været med til at sikre de arbejdsløse.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Nej, Dansk Folkeparti er ikke flov over at have medvirket til, at en lov er blevet vedtaget herinde i Folketinget.
Vi står stadig væk ved i Dansk Folkeparti, at vi har indgået en aftale om en dagpengeperiode på 2 år.
Og vi kan også se, at selv om vi ikke havde gjort det, kunne den krisepakke, vi har nu, stadig væk have været aktuel.
For så havde vi i stedet for nogle, der falder ud af efter 2 år, haft en stor gruppe, der var faldet ud efter 4 år med dagpenge.
Så det ville have haft den samme virkning.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jeg holder også meget af hr. Nadeem Farooq, og det er også helt o.k., at hr. Nadeem Farooq ikke tror på mig.
Men hvis man nu bare tager et par eksperter, så har vi eksempelvis en økonomiprofessor fra Aarhus Universitet og en arbejdsmarkedsprofessor fra Aalborg Universitet, og jeg vil bare komme med et par citater, først et af professor Henning Jørgensen fra Aalborg: »Vi har to store problemer på arbejdsmarkedet lige nu.
Det er ungdomsarbejdsløsheden og de langtidsledige.
Nu gør man så kun noget for de langtidsledige, og det betyder jo, at de arbejdsløse unge rykker om i køen.
Man rører bare rundt i gryden, hvor man så gavner nogle bestemte ledige på bekostning af andre«.
Den anden, økonomiprofessor ved Aarhus Universitet Michael Svarer, siger. »Det er svært for unge at komme ind på arbejdsmarkedet, og nu bliver det ikke nemmere«.
Det er helt o.k. ikke at tage mine ord for gode varer – vi oplever jo nogle gange her i Folketingssalen, at det ikke nødvendigvis sker.
Men jeg mener dog, at når to professorer, som er nationalt anerkendte, og som begge går ud og siger det her, så er det altså et kæmpeproblem.
Den akutpakke, som regeringen nu fremsætter, er med til at forøge arbejdsløsheden og sørge for, at færre nu vil få fodfæste.
Hvis vi tænker tilbage på 80'erne, så vi det samme.
Vi så en stor gruppe af unge, som ikke kunne komme ind på arbejdsmarkedet, og ungdomsarbejdsløsheden var rigtig stor.
Hvad skete der da?
Jamen de, som ikke fik fodfæste på arbejdsmarkedet, fik så løs en tilknytning, at en del af dem siden hen blev førtidspensioneret.
Jeg synes egentlig, at regeringen skylder nogle svar på det.
Hvad med de unge arbejdsløse?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-02:
Jeg holder jo meget af fru Mai Henriksen, og fru Mai Henriksen har stor viden om arbejdsmarkedspolitik.
Det ved jeg.
Derfor ved jeg også godt, at fru Mai Henriksen ved, at vi fra regeringens side har en lang række initiativer, der skal hjælpe dimittenderne, de nyuddannede.
Jeg mener ikke, det er et korrekt billede, når det bliver stillet op, som om nogle bliver sat bag i køen.
Det, vi gør, er, at vi spiller på flere tangenter og sætter ind med hjælp på flere fronter samtidig for at få den største effekt.
Der håber jeg lidt, at De Konservative vil medvirke til i stedet for bare at skyde det ned.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jeg kunne ikke undgå at hæfte mig ved, at De Radikale siger, at jobskabelse er krumtappen i De Radikales beskæftigelsespolitik.
Men noget af det, som overhovedet ikke er blevet adresseret i den her debat, og som udgør et kæmpestort problem – det håber jeg De Radikale vil anerkende – er situationen for de arbejdsløse nyuddannede.
Altså, det, der er hele ideen med akutpakken, er jo, at man rører rundt i gryden og laver noget omfordeling, sådan at er nogle, der kommer foran i køen.
Det er bl. a. de nyuddannede ledige.
Det er dem, som enten har gået på lærerseminariet, pædagogseminariet eller har læst til mekaniker, fysioterapeut eller gået på en af de mange andre uddannelser.
De glæder sig til at komme ud og prøve deres nye evner af, og står nu i den situation, at de i forvejen, altså så at sige i går, havde svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet, men hvad så med i morgen?
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Det kan man jo undre sig over, så aktiv som Enhedslisten er med hensyn til dagpengeperioden.
Så skulle det jo være lige til, at Enhedslisten havde stillet det krav til regeringen: Hvis I skal sidde i regering, skal dagpengeperioden op på 4 år igen; ellers sidder I ikke i regering.
Men det gør Enhedslisten jo ikke, og dermed støtter Enhedslisten en regering, der fastholder, at dagpengeperioden skal være 2 år, som det ligger i aftalen.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at krisen var en kendsgerning, da man lavede de her opstramninger.
Så kan man selvfølgelig begynde at diskutere, om man kunne forudse, hvor længe den ville vare.
Nu tror jeg nok, at vi i Enhedslisten faktisk havde forudset, at det kunne man da i hvert fald ikke sige noget om.
Der var et andet politisk flertal dengang, og Dansk Folkeparti havde jo en voldsom indflydelse på det.
Man indgik vel egentlig bare dengang en handel.
Man fik nogle grænsebomme, og så ødelagde man, om jeg så må sige, dagpengesystemet; så forkortede man dagpengeperioden og fordoblede genoptjeningkravet.
Men det er jo ikke der, vi er i dag.
Hr. Bent Bøgsted siger, at man er åben over for alt.
Det holder man fast i.
Nu har vi så lige en krise, men det her drejer sig jo om grundlæggende problemer i dagpengesystemet, og de vil, om jeg så må sige, komme igen og igen, i og med at et kapitalistisk samfund som vores trods alt går fra krise til krise.
Dem, der betaler, er jo så de arbejdsløse, som nu er truet af at falde ud af systemet.
Der synes jeg ikke rigtig at jeg kan høre, at Dansk Folkeparti har noget bud på at sætte permanent ind over for det problem.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Jamen der er mange ting, man kan se på.
Hvis man skal lave hele systemet om, er der mange ting, man kan se på.
Man kan vel også se på, om det er rimeligt, at folk forbruger af dagpengeperioden, hvis de er i løntilskudsjob.
Der er så mange ting, man kunne se på der.
Så i bund og grund er Dansk Folkeparti åben over for alt, hvis vi kan se, at det er fornuftigt.
Men lige nu og her har vi indgået en aftale om en dagpengeperiode på 2 år, og det holder vi fast ved.
Det mener vi er det rigtige.
Vi har stadig væk en af verdens længste dagpengeperioder, og det er ret og rimeligt.
At vi så fik en krise, der slog benene væk under det hele, var der ikke nogen, der forudså.
Heller ikke Enhedslistens folk forudså, at der ville komme den krise.
Det er hundrede procent sikkert.
Det var der altså bare ikke nogen der gjorde alligevel.
Der var ikke nogen, der kunne forudse, at Grækenland var ved at kollapse.
Der var ikke nogen, der kunne forudse, at Spanien og Portugal fik store problemer.
EU reddede jo det hele.
Bare man var med i EU, var der styring på det hele, men det er der jo ikke, når det kommer til stykket.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-02:
Jeg kan da godt forstå, at et angreb er det bedste forsvar, og det er vel nærmest det, hr. Bent Bøgsted er ude i nu.
Det, der er sagen, er jo, at vi er ude i et gigantisk oprydningsarbejde efter den misere, som Dansk Folkeparti har været med til at skabe, og som min kollega, hr. Christian Juhl, også omtalte.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Bent Bøgsted om noget.
Nu har man i Dansk Folkeparti slået sig vældigt op på, at vi skal have forlænget dagpengeperioden.
Det har jeg såmænd vældig sympati for, det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Men er der andre ting, som Dansk Folkeparti, nu hvor Dansk Folkeparti har set lyset, kunne være med til at ændre i det system?
Der har været fremført ganske mange andre ting i debatten, f.eks. en halvering af perioden for genoptjeningsret, som man jo også var med til at fordoble, og som i virkeligheden er et stort problem, måske endda et større problem end dagpengeperiodens længde, eller at give folk, hvis de er i jobrotation, mulighed for at genoptjene timer til dagpengeretten.
Var det nogle ting, som Dansk Folkeparti måske kunne gå ind for?
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Jamen det er sådan lidt mærkværdigt, for vi skal altså lige huske på, at hr. Christian Juhl egentlig støtter en regering, der ikke vil være med til det, som Enhedslisten vil.
Enhedslisten kunne jo så let som ingenting sige til statsministeren: Ved du hvad, du er færdig som statsminister, hvis ikke du forlænger den her dagpengeperiode.
Men det gør Enhedslisten jo ikke.
Enhedslisten kryber jo i skjul og siger: Nej, nej, så må vi hellere lade være, for tænk, hvis nu vi går hen og vælter en socialdemokratisk regering; hvad får vi så i stedet for?
Ja, det bliver jo så en blå regering.
Så vil Enhedslisten godt nok hellere lide de nederlag, som man kommer til at lide nu.
Efter det, man har sagt, kan jeg da godt se, at det også er lidt træls at stå der og indrømme, at man må sluge den ene kamel efter den anden.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Alt tyder på, at ... [Lydudfald]
... vi til næste år, den 1. juli næste år, når den så helt uantastet står tilbage, har 8.000, der falder ud om året fremover.
Hvis vi havde beholdt de gamle regler, havde vi højst haft 1.000.
Synes hr. Bent Bøgsted ikke i dag, der er en lille smule forskel på de to tal, 1.000, der falder ud, eller 8.000, der falder ud?
Jeg ville da være ret flov, hvis det var mig, der havde lavet den slags miskmask.
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Tak for det.
En professor ved Aalborg Universitet, Per Kongshøj Madsen, er i forhold til denne akutpakke blevet citeret for at sige: »Det er sympatisk, at alle er gået sammen i en øvelse og tager det alvorligt. Men redskabet er ikke voldsomt stærkt.
Men der er ikke noget stærkt empirisk belæg for, at det skulle gå sådan«.
Det er altså sagt til det med, at de reelt ledige kommer i arbejde.
Ordføreren kan måske uddybe det.
Det kan være, at ordføreren er vidende om, at der er et empirisk belæg for, at det her faktisk virker.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Vi tager udgangspunkt i det faglige.
Der blev skabt arbejdspladser, som de ledige kunne søge.
Vi kan se, at den tid, hvori man gik ledig, ikke var så lang, som den er i dag.
Det er forskellen.
I dag er der nok nogle virksomheder, der skaber arbejdspladser, men der er ikke den stigning i antal nyskabte arbejdspladser, som der var i 00'erne og frem til, at krisen startede.
Det var der, hvor man kunne se, at der var en efterspørgsel på arbejdskraft.
Vi snakkede om, at der var mangel på arbejdskraft.
Det gør vi jo ikke lige nu.
Nu snakker man ikke om, at der er mangel på arbejdskraft.
Det er der, forskellen er.
Man kan se på, hvor lang tid folk nu går ledige, inden de kan få et job.
Man kan se på 2004 og 2005 kontra 2012 og 2013.
Derfor mener vi, at der er behov for at give en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Nu er der bare det ved det, at der altså også er en række socialdemokratiske borgmestre, som har sagt nøjagtig det samme som de blå borgmestre, som ordføreren lige har skældt så meget ud på.
Så jeg antager, at det må gå den samme vej, også når det gælder de røde borgmestre.
Eksempelvis har en kreds af socialdemokratiske borgmestre på Fyn sagt, at de ikke ser sig i stand til at garantere de her akutjob, og at de ikke kan arbejde for det, fordi de ikke mener, det ligger inden for deres rammer.
Så her oplever vi jo altså socialdemokratiske borgmestre, som med ordførerens egne ord ikke vil række hånden ud, og hvor det er ærgerligt, at de netop ikke vil være en del af fællesskabet.
Jeg kan bare læse lidt op, et meget kort citat: Det er jo ikke sovjetiske tilstande, siger borgmesteren i Nyborg Kommune, Erik Christensen.
Så vidt jeg ved, er han stadig socialdemokrat.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-02:
Som jeg sagde i min ordførertale før, handler den her plan jo om, at vi rækker ud, giver hinanden hånden og i fællesskab løfter den opgave, som det er at få de 12.500 personer i akutjob.
Så synes jeg jo, at det er rigtig ærgerligt, at der er mennesker derude, også borgerlige borgmestre, som af uransagelige årsager vælger ikke at være en del af det her, vælger ikke at være en del af fællesskabet, vælger ikke at tage kampen op.
Helt reelt vælger de ikke at give en hånd til de borgere, de har i deres egen kommune, og som står over for at miste dagpengene i første halvår af 2013.
Jeg synes ærlig talt, at de bør tænke sig om en ekstra gang.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jeg vil egentlig bare stille det samme spørgsmål, som hr. Simon Kollerup stillede for lidt siden.
Og det er: Hvordan har ordføreren det med, at der er blå borgmestre, som har sagt, at de ikke vil oprette akutjob?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-02:
For nøjagtig 9 dage siden blev der indgået en enestående aftale mellem regeringen og arbejdsgiverrepræsentanter i den private og offentlige sektor.
Med aftalen er arbejdsgiverne gået sammen om en indsats for de arbejdsløse, der står til at falde ud af dagpengesystemet i første halvår af 2013.
Den aftale er Socialdemokraterne gået med i, fordi vi befinder os i den vanskelige situation, at overgangen til den vedtagne dagpengereform kombineret med de svage konjunkturer betyder, at der i første halvår af 2013 er ekstraordinært mange, der risikerer at miste dagpengeretten.
Det kræver en ekstraordinær indsats.
Det er en indsats, som arbejdsgiverorganisationerne har givet håndslag på og forpligtet sig til at være med til at løfte.
Det er at vise samfundssind, og det er der al mulig grund til at rose.
Landet over arbejdes der nu på at finde jobåbninger til de mennesker og familier, som det her handler om; i ministerier, på sygehuse, i folkeskoler, i hjemmeplejen, i daginstitutioner, på produktionsvirksomheder, i detailhandel og i serviceerhverv.
Fra Aalborg til Ærøskøbing og fra København til Kruså, overalt er opgaven den samme på tværs af landsdele og brancher, nemlig at løfte i flok og række ud og hjælpe de arbejdsløse, der er blevet hårdest ramt af krisen, så de kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er en fælles indsats, vi kan være stolte af.
Det er Danmark, når det er bedst.
Det er bestyrkende, når det lykkes at bygge bro mellem Christiansborg og de arbejdspladser, der holder Danmark i gang, når vi tager en vanskelig opgave på os, ansvarliggør hinanden og lægger politiske trakasserier til side.
Og det er på en eller anden måde uendelig dansk.
Målet er at tilvejebringe 12.500 akutjob til de udfaldstruede dagpengemodtagere.
Vi skal anvise jobåbninger til de tusinder af mennesker, der har allermest brug for at veksle dagpenge til et rigtigt arbejde.
For at bidrage til at betale de udgifter, som arbejdsgiverne har i forbindelse med indkøring og oplæring af de arbejdsløse i de nye stillinger, indføres der en præmieringsordning, som gør, at virksomhederne kan få op til 25.000 kr.
Regeringen har altid set det som sin vigtigste opgave at skabe arbejdspladser og hjælpe arbejdsløse i job eller uddannelse.
Aftalen og lovforslaget om akutjob bygger videre på de tidligere initiativer.
Vi har gennemført en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden, vi har lavet en akutpakke til 332 mio. kr., og vi har gjort op med mange års blokpolitik og gennemført reformer hen over midten af dansk politik.
Det er reformer, der skaber arbejdspladser.
Lovforslaget om akutjob ligger i direkte forlængelse af regeringens fokus på at få alle med, og Socialdemokraterne støtter derfor helhjertet forslaget.
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Jeg synes hverken, det er tåbeligt eller dumt, hvis man kan hjælpe en gruppe mennesker, der står til at falde ud af dagpengesystemet.
Jeg synes bare, at vi må se på, om det er det rigtige værktøj, vi bruger.
Det er sådan set den drøftelse, vi gerne vil have.
Er det det rigtige værktøj?
Jeg synes hverken, det er dumt eller tåbeligt, for der er nogle mennesker her, som er i en meget, meget svær situation, og som står til at miste deres forsørgelsesgrundlag.
Dem skal vi da se hvordan vi kan hjælpe bedst muligt.
Det er sådan set mit svar.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-02:
Nogle gange er noget jo også så åbenlyst tåbeligt, at der egentlig ikke bør være noget behov for at få tingene belyst.
Det er simpelt hen bare så indlysende dumt, hvis man er borgerlig, og hvis man er liberal, at det kan man simpelt hen ikke stemme for.
For som ordføreren selv så rigtigt siger, er der diskrimination i det.
Der er også noget helt fundamentalt galt i, når vi har et arbejdsmarked, der er baseret på konkurrence, at man fra statens side går ind og giver visse personer en pose penge med, hvis de bliver ansat i det private eller i det offentlige.
Det strider altså imod al borgerligt og liberalt tankegods.
Det er fair nok, at man ikke vil melde helt klart ud.
Det må vi jo så tage til efterretning.
Men så kan jeg spørge sådan mere ideologisk: Hvordan har Venstre det med, at man indfører en ordning, hvor man med skatteborgernes penge betaler arbejdsgivere for at ansætte bestemte personer?
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Dagpengereformen, som Socialdemokraterne jo selv stemte for og har accepteret – måske lidt nødtvungent – at arbejde loyalt for at gennemføre, får jo ros.
Vismændene siger oven i købet, at vi ikke skal øge dagpengeperioden, men det er måske det, som den politiske ordfører for Socialdemokraterne ønsker, altså at vi skal spole tiden tilbage til, da dagpengeperioden var 4 år.
Dem skal vi da hjælpe, helt sikkert.
Den bedste hjælp ville jo være, at der var nogle nye job, så de ikke skulle slås med nogle andre om de eksisterende job –
det ville da være den bedste hjælp.
Så vi vil da bare gerne stille og roligt vurdere, om vi skal ende med at stemme ja til det her forslag på tirsdag.
Det vil vi se på.
Og så må det afhænge af, om der er nogle rigtig gode svar på, om det her er rigtig effektfuldt.
Magnus Heunicke (S), 2012-11-02:
Det er Venstres egen skyld, at vi overhovedet står her, for det var jo Venstre selv, da Venstre var i regering, som indførte dagpengereformen, som altså halverede dagpengeperioden og fordoblede genoptjeningskravet.
Det var noget, Venstre fandt på.
Det kan man roligt sige!
Hele Europa er stadig væk lammet af krisen.
er ikke blevet til virkelighed i nogen lande i hele Europa.
Det tror jeg godt man i ro og mag kan sige.
Så når det ikke passede, hvad Venstre sagde, da man indførte dagpengereformen, så siger vi: Her har vi så en løsning.
Det er bare sådan, at vi skal være helt sikre på, at den melding, vi har fået fra Venstre nu i dag – på dag 9 siden aftalen med arbejdsgiverne, KL og Danske Regioner blev præsenteret – går ud på, at Venstre synes, at det er ubekvemt; Venstre vil ikke gå ind og tage del i debatten og sige, hvad man egentlig mener fra partiet Venstres side.
Jeg synes, det er sørgeligt.
Jeg synes faktisk, at det nærmer sig foragt for demokratiet, at vi her i Folketinget ikke kan få et svar fra partiet Venstre på, hvad det synes om et konkret lovforslag.
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Nu tror jeg sådan set, at den største udfordring overhovedet er, at der ikke bliver skabt vækst i Danmark.
Det tror jeg sådan set er den største udfordring.
Der har regeringspartierne jo lagt en finanslovaftale frem, hvor man afvikler boligjobordningen.
Det mister vi job på.
Der er mennesker, der mister deres arbejde næste år, hvis det forslag til aftale, der ligger lige nu, bliver kørt igennem sammen med Enhedslisten.
Det er jo ikke at se fremad, det er jo ikke positivt, det skaber jo ikke mere vækst.
I forhold til det her konkrete vil jeg sige: Vi synes da, at man skal gøre alt, hvad man kan, for at hjælpe mennesker, der er ledige.
Vi skal bruge vores ressourcer mest mulig effektivt.
Jobcentrene er rigtig godt i gang.
Og så stiller vi en række spørgsmål om, om det nu er den bedste måde at gøre det på.
Og dem vil vi da gerne have svar på, inden vi tager stilling til, om vi vil støtte det her eller ej.
Så er der nogle andre, der ikke bliver ansat i de pågældende jobåbninger og ledige job.
Det er kontanthjælpsmodtagerne, det er de nyuddannede, og det er de personer, der har været på dagpenge i 18 måneder og ikke i 22 måneder.
Det er jo situationen med det forslag, der ligger nu.
Det er da et dilemma og en problemstilling, vi skal drøfte, og det er også derfor, at vi stiller spørgsmålene.