runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2014-05-07:
Jamen jeg er jo glad for, at vi er enige, for det her bliver så egentlig bare en øvelse i at stille nogle uddybende spørgsmål.
Altså, der er bl.a. et eksempel i Ahmed Akkaris bog på, hvordan man i skolesammenhæng – men det kunne sådan set også gælde i enhver anden sammenhæng – plastrer passager over, som man ikke må læse, i de skolebøger, man har, og så tager man tildækningen af, når tilsynet kommer.
Kan man måske forestille sig en lovgivning, der skærper tilsynet i begge forhold, altså både med hensyn til nogle bestemte trossamfund, der modtager midler fra det offentlige, og så et generelt tilsyn, som folk jo selvfølgelig ikke skal vide hvornår kommer.
Det er jo altså meget afgørende, at man ikke er klar over, hvornår tilsynsfolkene kommer, for så kan man træffe de foranstaltninger, der skal til for at sløre det hele.
Jamen jeg siger mange tak for det imødekommende svar.
Jeg fornemmer jo klart, at ministeren tager det her lige så alvorligt, som jeg gør, og det er jeg glad for.
Jeg sad jo her i påsken og læste Ahmed Akkaris nye bog, og jeg vil sige, at den bekræfter ens værste anelser med hensyn til de celler, der sidder og jo simpelt hen modtager penge fra skatteyderne i kraft af nogle fiktive foreninger, man opretter, der egentlig bare har til formål at suge penge ud af skatteyderne til finansiering af den her islamisme.
Jeg vil så egentlig høre ministeren, om der foreligger nogle undersøgelser om, hvor stor en del af den finansiering, der foregår i de her foreninger, som udgøres af det, for man kunne jo godt stille sig selv det spørgsmål, om det værste problem er præstestyret i Iran, der måske donerer penge til de her trossamfund, eller om det i virkeligheden er, at vi har en alt for lemfældig lovgivning på det her område, der gør, at det faktisk er de danske skatteydere, der finansierer islamismen i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren har gjort sig nogle overvejelser, hvad angår det.
Tak, formand.
Mit spørgsmål lyder: Hvad vil ministeren gøre for at undgå, at moskeer som den på Grimhøjvej i Aarhus opretter skoler og foreninger, der bruges som skalkeskjul for den værste form for ekstremisme, der finansieres for skatteydernes penge, og hvor der udklækkes og rekrutteres jihadkrigere, der er blevet indoktrineret til at hade alt, hvad Danmark står for, og som drager i hellig krig i Syrien?
Hvad vil ministeren gøre for at undgå, at moskeer som den på Grimhøjvej i Aarhus opretter skoler og foreninger, der bruges som skalkeskjul for den værste form for ekstremisme, der finansieres for skatteydernes penge, og hvor der udklækkes og rekrutteres jihadkrigere, der er blevet indoktrineret til at hade alt, hvad Danmark står for, og som drager i hellig krig i Syrien?
Marianne Jelved (RV), 2014-05-07:
Det hørte spørgeren ikke ministeren sige.
Jeg sagde, at der foregår med mellemrum en revision af, hvordan prisstrukturen udvikler sig på sådan et område som det, vi taler om, men også på andre områder, og jeg ved ikke, hvilket resultat der kommer ud af den revision, som er i gang på nuværende tidspunkt.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-05-07:
Nu skal man jo høre godt og grundigt efter.
Hørte jeg ministeren sige, at det godt kan være, at man kommer til at sætte de her priser lidt vel højt, og at man anerkender, at der er en grænse for, hvor meget man kan tillade sig at kræve i husleje for en græsplæne, og at det dermed kan være, at gebyret bliver sat ned, og måske også, at deltagergrænsen på 60 bliver sat op til noget mere fornuftigt?
Carsten Hansen (S), 2014-05-07:
Jeg vil godt sige, at vi forhandler en aftale på plads.
Enhedslisten og de borgerlige partier er alle med sammen med regeringen.
Da kunne vi have sagt, at nu var det sprængt i luften.
Det gjorde vi ikke.
Enhedslisten havde stillet ti ændringsforslag, som efter deres opfattelse skulle bringe balancen i bedre orden.
Så gennemfører vi et forløb, hvor jeg forhandler parallelt, samtidig med at jeg gør opmærksom på, at Enhedslisten er ude under den sidste del.
Vi laver et lovforslag, og vi laver en aftale.
Jeg mener, at undervejs var der ingen som helst tvivl om, at Enhedslisten ikke var med, og man gjorde først opmærksom på det ved tredje behandling.
Jeg tror, Venstre pønser på noget helt andet i forhold til aftalen, for det er den store aftale, man vil ud at lege med.
Jeg forstår ikke, at man vil skabe usikkerhed om hele energiaftalen, men det har været klart undervejs for alle, at Enhedslisten ikke var med til sidst, da vi udmøntede det anden gang.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-07:
Der er altid nogle, der vil og måske kan bryde loven og udnytte data.
Men når man ser på den her sag med Se og Hør og sagen med RKI i dag, hvor der er hacket, og den sag, der tidligere har været med CSC – og der har været flere forskellige sager med hackere – så synes jeg i hvert fald, det er åbenlyst, at man kan konkludere, at kontrolforanstaltningerne ikke er gode nok, og at sikkerheden ikke er god nok.
Og det skaber jo naturligt nok en utryghed i befolkningen, hvor man kan se, at vi bliver mere og mere digitale.
Nu har vi f.eks. den digitale postkasse, hvor der er rigtig mange fortrolige oplysninger, og det er jo også Nets, der sidder og administrerer den.
Jeg kan godt forstå, hvis der er mange, der er bekymret for, om sikkerheden nu er i orden, og derfor synes jeg, vi lige så godt kan konkludere, at vi er nødt til at gøre noget mere for at skabe tryghed, for vi får ikke de naturligt gode ting ud af digitaliseringen, hvis man ikke kan være tryg ved, at man også kan bruge det ret sikkert.
Jeg kunne godt tænke mig også at høre om regeringens holdning til den anden del af spørgsmålet, nemlig om man kunne få nedsat et udvalg af uafhængige it-eksperter, for uden at forklejne ministerens viden og min egen viden om det er det jo ikke os, der er hverdagens eksperter i, hvordan man så kan sikre en bedre it-sikkerhed.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi måske fik nedsat et udvalg af eksterne eksperter, der kunne komme med nogle anbefalinger til os politikere, så vi kan bruge dem som en ledestjerne, kan man kalde det, til at få implementeret nogle gode datasikkerhedsforhold.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg vil sådan set ikke afvise noget som helst.
Det sted, vi står lige nu, hvor der bliver rullet en hel masse ting frem, understreger jo bare, at vi bliver nødt til at komme til bunds i, hvad der egentlig er sket, så vi bliver også nødt til at få afdækket, hvilke regler vi har, hvordan de lapper ind over hinanden, hvordan vi udfører kontrollen, og om vi kan have tillid til, at det er godt nok.
Det er derfor, at jeg sammen med erhvervs- og vækstministeren har bedt om, at vi nu får kortlagt alt det her, så vi på en eller anden måde kan komme et skridt nærmere at begynde at tale om, hvad vi skal gøre.
Samtidig med det ligger der også et arbejde i EU, som handler om en dataforordning, så der er også et EU-spor i det her.
Så der er mange ting, vi kan gøre og skal gøre.
For der er ikke nogen tvivl om, at det her er en sag, som vi bliver nødt til at få håndteret, så der kan være sikkerhed for de her data.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-07:
Tak til justitsministeren for svaret.
Jeg er selvfølgelig glad for, at man ikke afviser noget.
Det er altid positivt, at man kan lytte til og få undersøgt tingene.
Men jeg fik ikke så meget svar på, om man egentlig er med på, at det kunne være en god idé med en national handlingsplan om datasikkerhed.
Jeg er helt med på, at området for cybersikkerhed ligger i Forsvarsministeriet, men jeg mangler at få at vide, om man som regering grundlæggende synes – man kan jo kun stille spørgsmål til én minister ad gangen hernede – det kunne være en god idé med en national handlingsplan, for lige nu er det Se og Hør-skandalen, der er meget fokus på, men jeg synes, man skulle brede det ud og se mere generelt på det.
Tidligere i dag var det et spørgsmål om CSC-lækket, i dag er det om RKI, hvor man har hacket nogle cpr-oplysninger, så det er jo en bredere problemstilling, og derfor synes jeg, man kunne have brug for en national handlingsplan, som man har i andre lande, for at kigge mere generelt på datasikkerhed.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis regeringen kunne kigge mere i den retning, for der er jo åbenlyst et behov for det.
Noget af det, man kunne kigge på, er jo bl.a. at koordinere indsatsen mellem forskellige ministre.
Nu kunne man se, at forsvarsministeren har noget, justitsministeren har nogle andre ting med Datatilsynet, finansministeren har Digitaliseringsstyrelsen.
De forskellige styrelser ligger meget spredt, og jeg kunne godt tænke mig, at man måske kunne se på, om man kunne samle noget af det, så man fik en mere koncentreret indsats i stedet for.
Men ministeren var ikke så meget inde på, om man nu synes, det kunne være en god idé med en handlingsplan.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Tak for det.
Jeg overværede jo lige for et øjeblik siden besvarelsen af spørgsmålet, som var stillet til økonomi- og indenrigsministeren, og som handler om nogle af de samme ting.
Det er jo selvfølgelig også oppe i tiden lige nu, fordi der er mange skandaler og sager, der ruller, og nye ting bliver hele tiden afdækket.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt at finde ud af, hvad vi gør, hvad vi kan, og hvad vi har tænkt os at gøre.
Der vil jeg bare sige at jeg afviser ingenting.
Jeg synes, vi skal finde ud af, hvad vi kan gøre, og vi skal gøre det i fællesskab i Folketinget.
Jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen, der ikke har en interesse i, at vi finder hinanden i en form, hvor vi drøfter, hvordan data og personlige oplysninger kan blive beskyttet endnu bedre.
Jeg bliver også i spørgsmålet her spurgt til cybersikkerhed.
Det gør der hos politiet, det gør der hos Datatilsynet, det gør der hos Finanstilsynet – det er måske ikke efterforskninger, men man arbejder med sager, og jeg ved ikke, hvilken betegnelse de anvender.
Men samtidig med det er det også vigtigt at understrege, at jeg allerede for nogle dage siden meldte ud, at jeg synes, det er vigtigt, at vi mødes, at vi forbereder, hvilke eventuelle forandringer vi allerede nu kan imødese der kommer til at være, og derfor har jeg bedt mine embedsmænd om sammen med Erhvervs- og Vækstministeriet at kortlægge den beskyttelse, der er af oplysninger om borgernes elektroniske betalinger m.v. Viser det sig herefter, når vi er kommet nærmere, at der er ting, vi kan gøre, så synes jeg, vi skal gøre det, og det skal vi gøre i fællesskab.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-07:
Hvad er ministerens holdning til at få udarbejdet en national handlingsplan for cybersikkerhed og datasikkerhed, ligesom man bl.a. har i Sverige, Tyskland, Norge og andre lande, og vil ministeren nedsætte et udvalg bestående af it-eksperter, som kan komme med anbefalinger til, hvordan vi kan styrke datasikkerheden?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg er sådan set enig i, at det skal straffes hårdt, og det bliver det også, og det er også en skærpende omstændighed, hvis forskellige kriminalitetsformer er kommet til udtryk, fordi en offentlig person er kommet med nogle offentlige ytringer, som man ikke har brudt sig om.
Jeg synes, det er usandsynlig vigtigt, at vi alle sammen gør, hvad vi kan, for at undgå, at der er mennesker, som bliver så tossede i deres hoveder, at de er villige til at lave sådan nogle ting som det her.
Derfor tror jeg på, at forebyggelse er et rigtig vigtigt element, det med, at politiet er meget, meget dygtige til at gå ud og finde ud af, om der er nogle mennesker, der bevæger sig i en forkert retning, om der er nogle advarselstegn, vi kan se, og hvordan vi i det hele taget kan forhindre, at det her sker.
Det synes jeg er et vigtigt element, men det synes jeg også at straffen er, og der er ikke to meninger om, at det selvfølgelig er en skærpende omstændighed, hvis man forsøger at ramme en politiker eller en, som ytrer sig på baggrund af sine holdninger.
Økonomi- og indenrigsministeren svarede for et kort øjeblik siden på, hvilke initiativer der er blevet taget, og det handlede bl.a. om bedre mulighed for kryptering og en automatisk kontrol.
Jeg hørte det sådan, at økonomi- og indenrigsministeren sagde, at der var en rapport på vej ganske snart.
Vi har nu også igangsat det her udvalgsarbejde, og mange af de her ting lapper ind over hinanden.
For det er jo korrekt, når det bliver sagt, at der ligger oplysninger både i Datatilsynet, i Finanstilsynet, i det ene ministerium og i det andet ministerium, og derfor skal vi selvfølgelig tale sammen og koordinere.
Ja, det kan selvfølgelig også være relevant, at man inddrager nogle it-eksperter, for man bliver nødt til at få talt med nogle af dem, som er de dygtigste til det her, og det er jo ikke sikkert, at den kompetence er at finde i de forskellige ministerier.
Så igen vil jeg sige, at jeg ikke afviser noget.
Jeg er enig med spørgeren i, at det er en vigtig problemstilling, og at vi skal håndtere den så håndfast og så kraftfuldt, som vi overhovedet kan, for der må ikke være usikkerhed ved borgernes data.
Christian Langballe (DF), 2014-05-07:
Altså, jeg spørger
, fordi jeg ikke er så meget i tvivl om, at hvis man satte hårdere ind mod den slags trusler og også mordforsøg, ville der heller ikke være et incitament til at gøre det, for det er klart nok, at hvis folk frygter den danske stat, i og med at den har en lovgivning, der konkret slår ned på det her, vil folk også i stigende grad holde sig væk.
Og så mener jeg i øvrigt, at hvis folk er i spjældet, kan de i hvert fald ikke forsøge at begå mord i den tid, de sidder der.
Så det handler egentlig ikke kun om den hemmelige indsats og PET's indsats, som jeg er helt med på skal finde sted, men jeg tænker på, at man som regering kan gå ind og sige, at det her ikke må finde sted, at man vedtager en konkret lovgivning, der virkelig slår ned, hver eneste gang ytringsfriheden er truet, især i forhold til mordtrusler og deciderede mordforsøg.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jamen der er jo ikke nogen tvivl om, at vi vil ikke være med til det her.
Som folkevalgte og som demokrater skal vi beskytte alles ret til at ville sige det, vi mener, og der er ikke nogen, der her er bedre end andre.
Vi har et fælles ansvar for at passe på hinanden, så der ikke er nogen, der kommer efter os for vores legitime ret til at sige, hvad det er, vi mener.
Nu bliver jeg spurgt, om Lars Hedegaard skal grave sig ned, og det synes jeg ikke at han skal.
Det er jo sådan, at politiet har forskellige værktøjer, de kan bruge, hvis der er folk, som er udsat for trusler.
Det ligger jo altid som baggrund, at der er en konkret vurdering af truslerne.
Det ligger hos PET, hvorefter man så finder ud af, hvilken form for beskyttelse man skal sætte ind med.
Men vi har jo mulighed for, at politiet kan være til stede, hvis der er folk, som skal ud at have offentlige fremtrædener, man kan få navne- eller adressebeskyttelse, man kan få ændret sin bopæl, man kan få en alarmordning, eller man kan få personbeskyttelse.
Hele det her register bruger politiet, når de vurderer, at det er nødvendigt.
Christian Langballe (DF), 2014-05-07:
Jeg er helt med på præmissen, og det tror jeg ikke at der er nogen der er uenige om.
Når jeg spørger til det her tilfælde, er det jo, fordi det i stigende grad har været det, der har været problemet.
Det håber jeg justitsministeren er enig med mig i.
For nu at tage et eksempel som Lars Hedegaard
, bor han lige i øjeblikket på hemmelig adresse, men han er ikke politimæssigt beskyttet, til trods for at han har været udsat for et mordforsøg.
Det synes jeg da er meget bekymrende, og man kan se det net, der tegner sig, gerningsmanden, der ikke er dømt endnu, men hvor jeg synes der tegner sig et klart billede af, hvad det er for nogle folk, man har med at gøre.
Jeg spørger bare: Skal folk som Lars Hedegaard grave sig ned i et hul i jorden ude i skoven, eller hvad skal de gøre?
Hvad har regeringen helt konkret tænkt sig at gøre for også at markere, at det her vil man ikke være med til?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Nu spørger du ikke kun en justitsminister, du spørger også en socialdemokrat.
Og som medlem af et parti, som betragter sig som en del af en international bevægelse, har jeg også følt mig forbundet og føler mig forbundet til socialdemokrater i andre lande, og der er jo ikke nogen tvivl om, at også her er der blevet betalt med blod for, at man har stået fast på sine holdninger.
Nu nævner spørgeren, at der har været forskellige angreb, men jeg vil gerne nævne, at det da også nogle gange går ud over andre end folk, der kritiserer islam.
Der er mennesker, som er vanvittige, og som derfor beslutter sig for at gå efter andre folk på grund af deres ytringer, og det er lige ubehageligt, uanset hvad bevæggrunden er.
Og derfor er der ikke forskel på, hvilken beskyttelse man skal have.
Jeg beklager selvfølgelig, at Olof Palme blev myrdet, og jeg er utrolig ulykkelig over, at Anna Lindh led samme skæbne.
Derfor gør vi også alt, hvad vi kan, i det retlige system.
Og politiet gør alt, hvad de kan.
Og vi skeler ikke til, hvad der er folks farve eller politiske observans.
Hvis de er udsat for trusler, får de hjælp og beskyttelse, uanset om det er, fordi de har kritiseret islam, fordi de er socialdemokrater, eller fordi de er noget andet.
Christian Langballe (DF), 2014-05-07:
Grunden til, at jeg spørger, er egentlig også, at der jo har været attentatforsøg på både Kurt Westergaard og Lars Hedegaard, og hvis man tager udlandet med, kan man jo tage Theo van Gogh, som døde af det – som blev likvideret i et rituelt mord.
Og det, jeg så bare spørger om, er: Hvad vil man gøre for at styrke folks mod til at komme med sådan nogle ytringer uden at få sådan nogle trusler, som i to tilfælde herhjemme har manifesteret sig i mordforsøg?
Hvad har regeringen egentlig tænkt sig at gøre?
For jeg synes ikke, der bliver gjort nok.
Jeg synes sagtens, man kunne gøre meget mere.
Og jeg vil meget nødig have, at Danmark er et land, hvor man dukker nakken i forhold til at sige noget, f.eks. at kritisere islam og islamismen, fordi man ved, at man så kan få trusler og i sidste instans blive udsat for mordforsøg. Så jeg vil egentlig godt spørge regeringen mere konkret om, hvad man har tænkt sig at gøre for at beskytte de her mennesker eller i fremtiden de folk, der eventuelt fremsætter kritik af islam.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg bliver spurgt, hvad vi vil gøre for at beskytte mennesker, som bliver udsat for trusler.
Jeg vil sige, at det jo der sådan set er underordnet, hvad det er, der ligger bag, at man bliver udsat for trusler eller mordforsøg.
Hvis man gør det, er det noget, som er strafbart, og så hjælper politiet.
Hvis man henvender sig til dem og vil have dem til at gå ind i sagen, er det selvfølgelig sådan, at det sker.
Det er jo sådan allerede nu, at både drabsforsøg og trusler er strafbare forhold, og det kan selvfølgelig også derfor straffes i forhold til straffeloven.
Derudover er det jo også sådan, at det er en skærpende omstændighed, hvis de trusler bliver fremsat på baggrund af, at der er nogle, som har haft en ytring i den offentlige debat.
Jeg vil gerne starte med at slå fuldstændig fast, at der jo ikke må være nogen tvivl om, at angreb på ytringsfriheden er meget alvorlige, og derfor er det også noget, som politiet håndterer og tager alvorligt.
Og når der er kunstnere, eller når der er andre, som har været ude at kritisere nogle ting – det kan godt være folk, som har været ude at kritisere islam eller islamismen, og som derfor bliver udsat for trusler – har politiet forskellige muligheder for at gå ind og hjælpe.
Det sker også i de konkrete sager, at der bliver ydet forskellige former for beskyttelse.
Det er så det, vi kan gøre.
Og hvis der er nogle at komme efter, har vi så også straffelovens bestemmelser, som gør, er det selvfølgelig er strafbart at true nogen, og det er strafbart, hvis man laver et mordforsøg.
Det er i øvrigt en skærpende omstændighed, hvis det er på baggrund af nogle menneskers lovlige ytringer.
Sådan skal det også være, for vi skal selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at beskytte vores alle sammens ret til at sige, hvad vi mener.
Det kan der ikke være to meninger om.
Christian Langballe (DF), 2014-05-07:
Tak til formanden.
Og mit spørgsmål lyder: Hvad vil ministeren gøre for retligt at beskytte de mennesker, der kritiserer islam og islamismen, og som derfor udsættes for trusler og som den yderste konsekvens mordforsøg?
Hvad vil ministeren gøre for retligt at beskytte de mennesker, der kritiserer islam og islamismen, og som derfor udsættes for trusler og som den yderste konsekvens mordforsøg?
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-05-07:
Ikke at afvise
det er jo bedre end ingenting, og jeg opfatter det selvfølgelig positivt.
Men jeg vil bare stadig lidt anholde det der med, at vi ikke rigtig har en konkret tidsplan endnu, for jeg tror, jeg deler et ønske blandt et stort flertal i Folketinget, som ønsker, at det her skal gøres rigtig, rigtig hurtigt, og det har jeg også hørt ministeren sige, så det er positivt.
Men jeg har alligevel heller ikke hørt ministeren sige, at i næste uge tager vi initiativ til en drøftelse af det her med Folketingets partier; man siger, man venter på den her undersøgelse, som man vil have hurtigt.
Deler ministeren ikke ønsket om, at vi politisk allerede nu går i gang med en diskussion omkring mulige tiltag, sideløbende med at vi får en klarhed over, hvor stort omfanget egentlig er?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg vil gerne sådan lige på falderebet sige, at det her jo er noget, vi har arbejdet med i ganske lang tid, også hos politiet.
Der åbnede for en uges tid siden en ny stor afdeling i Ejby, som hedder NC3, og som er et nationalt center for cyberkriminalitet, hvor politiet altså også forsøger og nu har samlet kompetencerne, har ansat nye folk til at blive endnu dygtigere til at hjælpe, når borgere har været udsat for kriminalitet på nettet.
Så det er jo en dagsorden, som vi har handlet på igennem lang tid, og jeg synes, det er vigtigt, at vi bliver ved med at handle på den, fordi der er så mange af vores handlinger, der flytter sig til nettet.
Så selvfølgelig skal vi også udvikle os der, med hensyn til hvor dygtige vi er til at opdage, hvis der sker ting, som er ulovlige.
Så vil jeg bare sige afslutningsvis, at nu fik jeg henvist til, at cybersikkerhed ligger hos forsvarsministeren.
Der arbejder man med en national strategi for cybersikkerhed, og det arbejde har stået på i længere tid.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-07:
Jeg mener igen, at det ikke var klart under forhandlingerne, men nu var det slet ikke det, jeg spurgte ministeren om.
Jeg spurgte ministeren, om ministeren kunne bekræfte, at ifølge betænkningsbidraget til L 129, som er det lovforslag, vi har vedtaget, er det det totaløkonomiske princip, som Enhedslisten er imod.
Nu håber jeg, ministeren vil svare på det denne gang.
Og så kunne ministeren måske lige svare på to ting og tage det med oveni, nu ministeren ikke svarede på det sidste gang, at der i energiaftalen fra 2012 allerede på side 2 står: »Som opfølgning på energiaftalen i 2008 og strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger er parterne enige om at gennemføre en energisparepakke, der skal fremme energibesparelser i private lejeboliger.
Energisparepakken indeholder bl.a. følgende initiativer inden for By-, Bolig- og Landdistriktsministeriets område
som det første – »Mulighed for ved energirenovering at kunne opkræve en større lejeforhøjelse end efter de gældende regler, forudsat at kravet om totaløkonomisk rentabilitet er opfyldt.«
Er det ikke præcis det, som Enhedslisten siger de er imod?