runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Med hensyn til den der fodboldkamp og det hjørnespark: Hvad nu, hvis man er kommet for sent i gang med kampen?
Kampen skulle jo være startet meget, meget tidligere i forhold til »Grøn Vækst«.
Jeg ved godt, at hr. René Christensen og Dansk Folkeparti ikke respekterer EU særlig meget, men det bør regeringen jo gøre.
Det er klart, at hvis man har nogle vandplaner og nogle terminer for, hvornår man skal melde ind, og hvornår man vil gøre det ene og det andet og det tredje, så blander EU sig jo ikke særlig meget i, om det er på den ene måde eller på den anden måde, man skal bare melde, at man har gjort det, og der er regeringen jo med Dansk Folkepartis støtte kommet i den situation, at man er kommet for sent af sted.
Man har slet ikke fået fløjtet kampen i gang.
Derfor har man så fået et gult kort af Kommissionen, der siger, at det her ikke er godt nok, og derfor står der nogle ting tilbage med hensyn til, hvad vi kan nå inden 2015.
Men hvis nu hr. René Christensen lyttede og kunne bakke op om det forslag, der ligger her i dag, kunne det jo godt være, at vi kunne finde ud af nogle ting.
Sådan er det da, hvis man vil arbejde på det.
Det er også derfor, jeg har sagt, at hverken Venstre eller Konservative efter et valg, hvor jeg tror at regeringsflertallet vil skifte, vil sidde på hænderne eller på skødet af nogle andre, men tværtimod vil byde ind og arbejde konstruktivt for de ting, selv om de har været med til at vedtage noget andet på et andet tidspunkt.
Sådan er det i politik, og derfor tror jeg, at konstruktionen med en landbrugskommission, hvor vi får alle op af hullerne, kunne være ganske udmærket. Jeg er helt enig med ordføreren i, at landbruget skal være natur- og miljøforvalter, og så kan vi se, hvad vi kan lave i forhold til grøn energi og en lang række forskellige andre ting.
På den måde kan vi få et landbrug, der kommer i en god gænge, der kan høvle noget af den der gæld, som også er et problem for landbruget.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Nu kan man tale om, hvem der har fløjtet kampen for sent i gang, eller hvem der har gjort hvad.
Jeg må bare sige, at da kampen blev fløjtet i gang, havde Socialdemokratiet jo altså en helt anden filosofi om det her.
Der snakkede man jo om 33.000 t kvælstof.
Der snakkede man ikke om værktøjer til, hvordan man i samarbejde med landbruget kunne løse det her.
Der snakkede man kun om kvælstof og om, at udledningen bare skulle bringes ned, koste, hvad det koste ville, og at det måtte landbruget bare levere.
Så gik der nogle politiske forhandlinger i gang, og ordføreren har jo i billeder fortalt, hvordan politiske forhandlinger foregår, og så ender man på et tal på 19.000 t, og det er så det, man arbejder efter.
Så er der nemlig blevet lyttet til landbruget og til den situation, som landbruget er i.
Her har man set på, hvad landbruget kan levere inden for de rammer, der er til stede i dag.
Der holder man fast i de 9.000 t og siger, at de skal leveres.
Man har så udskudt de 10.000 t til et senere tidspunkt.
Her må ordføreren da erkende, at det ønsker Socialdemokratiet ikke.
Socialdemokratiet ønsker ikke en dialog med landbruget om, hvordan de kan levere på miljøområdet.
Der siger man: Det har vi bestemt fra Christiansborg, og det skal bare være på 15.000 t. Man vil ikke engang lytte til, at landbruget siger, at de har brug for mere tid for at kunne levere det, der politisk er besluttet.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jeg vil gerne her en torsdag aften have lov til at løfte sløret for – med en aftale mellem undertegnede og hr. René Christensen om ikke at sige det til nogen – at der var en meget lille afstand mellem rød og blå blok, da vi forhandlede om det her.
Det drejede sig i tusind ton om en forskel på under det antal fingre, som jeg har på min ene hånd; det var forskellen mellem de tal, vi snakkede om.
Jeg tror, at hvis det ikke var, fordi regeringen havde smidt os ud og havde givet Dansk Folkeparti et ekstra kram, kunne vi sagtens være blevet enige om, hvordan »Grøn Vækst« skulle gennemføres.
Det er bare den skinbarlige sandhed om det.
Dansk Folkeparti kan godt bruge alle de der tal på 33.000 t og 30.000 t, men det holder ingen steder.
Det, der er tilbage, er, at det, man er kommet frem til er vigtigt for at opfylde vandrammedirektivet minimalt, er 19.000 t.
Jeg har ikke noget forslag til, om det skal være et højere eller lavere tal.
Det har jeg ingen intentioner om at komme med.
Men jeg tror bare, at vi kan gøre det på en mere intelligent måde, hvis vi sætter os sammen og snakker om det og bruger de ressourcer.
Det er det, vi gerne vil, og det håber vi at vi kan.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jeg har deltaget i rigtig mange møder, også med ordførerens kollegaer, og det har virkelig været svært – altså, jeg tager gerne imod skældud for mange ting, men dem, der har lavet det, vil ikke tage ansvaret for det.
Jeg kan godt forstå, at de ikke tager æren for det, men de vil ikke tage ansvaret for det, de løber så stærkt, at man ikke kan se deres bagdel.
Derfor er det jo klart, at Socialdemokratiet, som er et grønt parti, ikke vil være mere sorte end de sorte, og vi foreslår da ikke et reduktionsmål, der er lavere end det, man har fundet frem til i sin visdom, og som er 19.000 t. Og det var jo også planen, at det skulle være gennemført inden 2015.
Det er da noget, man har fundet på af valgtekniske årsager, det er ikke noget, der bunder særlig dybt.
Man havde jo sendt to forslag ud i høring inden.
Så det var jo meningen, at alt det der skulle laves, og så siger vi bare: Hvis det er det, som I i jeres visdom har fundet frem til, accepterer vi de 19.000 t. Og så siger vi bare: Kunne vi så ikke lytte lidt til landbruget selv og måske også stille spørgsmål til, om ikke det var muligt at finde nogle mere intelligente løsninger end at give sig til at flytte bygninger og rundkørsler og alt muligt andet for at grave nogle rør op, som har ligget der i rigtig, rigtig lang tid, og som I ikke har taget med, inden I sendte lovforslagene i høring?
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Nu er vi jo ikke gået ind for »Grøn Vækst«, fordi vi ville please EU, i forhold til hvad EU gerne ville have, vi skulle levere på grøn vækst-området.
Vi er jo også gået ind for »Grøn Vækst«, fordi vi kunne se, at der var nogle udfordringer i forhold til miljøbelastning, vi kunne se, der var nogle udfordringer i forhold til natur.
Vi kan også se nu, at der er nogle store udfordringer, i forhold til om erhvervet kan levere det, som den politiske aftale lægger op til, til 2015.
Derfor har vi sagt, at vi rigtig gerne vil bidrage til de her grønne mål omkring natur og miljø, men vi vil gerne udskyde det, så vi får det, der netop er igangsat, gjort færdigt med de værktøjer, som jeg omtalte. Så svaret på spørgsmålet, om vi stadig væk skal levere, er: Ja, vi skal i hvert fald levere så meget, at vi får højnet kvaliteten af vores vandmiljø.
Det kan godt være, det ikke lige behøver at ske på den måde, men der er ingen tvivl om, at vandmiljøet skal forandres, også i fremtiden.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Det synes jeg selvfølgelig lyder positivt, selv om jeg jo er så gammel, at 2027 næsten lyder, som om det er hinsides det aktuelle.
Men lad det nu være.
Jeg vil godt spørge hr. René Christensen om noget andet.
Mener hr. René Christensen virkelig, at dansk landbrugs enorme gældsproblemer – 350 mia. kr. – bliver løst ved, at man udsætter nogle miljøkrav og letter på jordskatterne?
Realiteten er jo, at dansk landbrug står over for den ene udfordring, at man har en kæmpe stor gæld – en del af det er selvforskyldt, men det ændrer ikke noget ved, at det er en stor udfordring – og den anden udfordring, at man skal gennemføre en lang række omlægninger.
Hr. René Christensen sagde selv, at man måske skulle fokusere mere på at producere færre enheder med større værditilvækst, men det kræver jo givetvis i en overgangsperiode investeringer, og er hr. René Christensen ikke enig i, at vi faktisk mangler det rigtig gode svar på, hvordan vi løser den udfordring i landbruget?
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jeg vil gerne anerkende Liberal Alliances synspunkt om, at der er behov for en kommission, og så kan man altid diskutere, hvad der skal være i den.
Jeg tror også, man skal passe på med at være for snæver, med hensyn til hvad man kan putte i den, og det har vi jo netop ikke været, fordi vi gerne vil diskutere, hvordan vi kommer videre med landbruget i fremtiden.
Men det, jeg gerne vil spørge om – og det har jeg faktisk spurgt lidt til i en anden sammenhæng, så det kommer sikkert ikke som nogen overraskelse – er det hamskifte, der er sket i Liberal Alliance.
Jeg vil gerne spørge, for jeg er lidt usikker: Er den miljøpolitik, den landbrugspolitik, som Liberal Alliance har nu, den samme politik, som Ny Alliance blev valgt på?
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Når vi bedømmer landbrugets fremtid, er vi af den overbevisning, at danske landmænd sagtens kan klare sig i konkurrencen, såfremt de får samme vilkår som alle andre i EU.
Lige netop denne vedhæftede betingelse er jo på en eller enden måde omdrejningspunktet for debatten her.
Jeg tror også, at ministeren udtrykte det på den måde, at fødevareklyngen skal producere på de betingelser, som samfundet kræver.
Sådan noterede jeg det i hvert fald fra indledningstalen.
Danmark er jo verdensberømt for kvaliteten af sine landbrugsvarer, fordi vores landmænd er dygtige, effektive og meget hårdtarbejdende. Det danske samfund, og her mener jeg i virkeligheden Folketinget, er desværre også verdensmestre i at lægge begrænsninger ned over det frie erhverv.
Omkostningerne til kontrollen med landbruget beløber sig til 750 mio. kr., hvilket bare er for Plantedirektoratet og FAO, og så tør jeg slet ikke tænke på de kommunale myndigheder, miljømyndigheder m.v.
Det er så den vinkel, der handler om, hvad det koster skatteborgerne, men det er formentlig intet at regne i forhold til den forvoldte skade, som erhvervets indtjening vil blive belastet med.
Fjenderne er med andre ord ikke at finde i det store udland, men desværre hos os selv.
Vi synes, det er absurd, at vi lægger begrænsninger ned over erhvervet, når vi ikke har sikkerhed for, at initiativerne virker.
Eksemplerne er talrige.
Jeg har allerede været inde på nogle af dem.
Man kan efter vores mening ikke lægge standardiserede løsninger ned over et erhverv ved f.eks. at kræve etablering af de 10 m randzoner, når vilkårene i vores natur er så mangfoldige, som de er.
Det burde være sund fornuft.
Vi synes i langt højere grad, at der skal arbejdes med individuelle løsninger, og at der skal tages udgangspunkt i den private ejendomsret, naturligvis, så berørte landmænd kan vælge mellem erstatning eller erstatningsjord.
For alt i verden skal de miljøløsninger, som man skruer sammen, naturligvis udarbejdes i samarbejde med dem, det går ud over.
Og det har jo ikke helt været tilfældet.
Den kommission skal udarbejde en plan, hvor rent miljø og et levedygtigt erhverv ikke er hinandens modsætninger.
Det skal være en plan, der bygger på en antagelse om, at landbruget er en del af naturen.
Og det skal være en antagelse, der bygger på, at fagligheden er styrende, og at man betaler erstatning, når man fratager erhvervet produktionsmuligheder.
Som sagt er vi ikke spor i tvivl om, at erhvervet kan overleve.
Ingen har bedre historiske, faglige eller dyrkningsmæssige forudsætninger, men Folketinget skal besinde sig i sin lyst til at regulere erhvervet, og hermed mener vi faktisk regulering i meget bred forstand.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Det ærgerlige består jo i, at hr. Erling Bonnesen mener, at det, at jorden var fælles eje eller offentligt eje, skulle føre til, at landmanden ikke kunne være en selvstændig erhvervsdrivende, der på jord, som staten ejer, kunne drive sit landbrug, præcis som vedkommende ønsker, inden for de rammer, som lovgivningen sætter.
Det er i hvert fald sådan, Enhedslisten forestiller sig det skal være.
Så til tanken om, at vi skulle have lange debatter her i Folketingssalen om, hvordan Jens Pedersen ovre i Nordjylland skal drive sin produktion, vil jeg konkret sige nej.
Jeg kan også love, at den kommende fødevareminister heller ikke vil blive kaldt i samråd for at redegøre for, hvorfor den enkelte landmand nu såede det ene og ikke det andet.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Hvordan vil man håndtere det, hvis der var et enkelt broddent kar derude, for det vil jo eksempelvis være en statsansat fodermester, som f.eks. kom til at overmedicinere?
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Det er fuldstændig rigtigt, at de tanker i forbindelse med den diskussion, der har været om jordrentelandbrug og andre ting tidligere, hvor der er lavet kommissionsarbejde osv., synes Enhedslisten er fornuftige og rigtige, og jeg synes ærlig talt, at Venstre skulle tænke over, om det nu er så meget værre end en tanke om, at det er udenlandske kapitalfonde, der skal overtage dansk landbrug med den konsekvens, at man i dansk landbrug skal tjene penge ind, så de investeringer, en udenlandsk kapitalfond foretager, kan forrente sig.
Jeg tror, at hr. Erling Bonnesen vil opleve, at det kan blive en værre herre end en eventuel offentlig ejendomsret i forhold til jorden.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Jeg vil godt lige hæfte mig ved en ting, som Enhedslistens ordfører havde fat i sådan cirka midt i sin tale.
Ordføreren siger »eller statsligt opkøb«.
Er det Enhedslistens holdning, at såfremt, i fald der havde været flertal for den foreslåede landbrugskommission – nu er der noget, der tyder på, at der ikke er det – så ville Enhedslisten i det arbejde der, hvor der skulle konkluderes på det efterfølgende, presse på for, at det var staten, der skulle gå ind at overtage dansk landbrug – vi har jo også tidligere hørt om statsbanker osv.
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Jeg tror, at jeg meget klart sagde, at jeg snakker om en omlægning af landbrugsstøtten, så den kan gøre mere gavn, end den gør i øjeblikket.
Jeg tror også, at jeg gjorde klart i min ordførertale, at landbrugsstøtten har været et element, der har bidraget stort til at bringe landbruget i den håbløse situation, det er i i dag.
Det har nemlig givet så stor en prisstigning, at det ikke i sig selv er en god idé, at jo større landbrugsstøtte, vi opretholder, jo bedre.
Det er ikke i sig selv en god idé, men vi har muligheden for at omlægge en del af landbrugsstøtten, sådan at den kan blive mere til gavn for hele landdistriktsområdet.
Det er vores politik, at man skal det, for det andet er faktisk ikke holdbart i længden, det vil affolke landet.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Jamen så lad os prøve at blive lidt i sporet her til sidst, for med den begejstring, der blev lagt for dagen fra SF's ordførers side, var det jo tydeligt, at man nu stort set siger: Ja, lad os bare i Danmark få landbrugsstøtten cuttet ned, uanset hvad de gør i andre lande.
Sådan må jeg næsten forstå det.
Og der er jo nok ikke det parti og den politiker, der ikke gerne vil være med til at gøre et eller andet for landdistrikterne.
Problemet i det, kan man sige, er jo så bare, at hvis man får taget så meget landbrugsstøtte væk fra primærproduktionen, at vi ikke kan opretholde en primærproduktion i Danmark, så er det, at kæden ryger af.
Det er derfor, jeg godt lige ville prøve at bruge de her to spørgsmål til at kredse lidt om det, for konklusionen på det, som SF's ordfører nu siger, er, at man i SF er klar til at reducere landbrugsstøtten så meget, uanset at det vil gå ud over primærproduktionen.
Og så vil det jo resultere i tab af eksport og tab af arbejdspladser.
Det synes jeg er noget skidt.
Men ingen kan være i tvivl om, at det er fint nok at gøre noget for landdistrikterne.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Jo, det kan man godt sige at vi mangler det gode svar på.
Men det er jo derfor, at vi i samarbejde med regeringen har igangsat alle de her ting og har afsat alle de her midler; det er netop for at afprøve disse ting, med hensyn til hvordan vi skaber denne merværdi for den enkelte landmand.
Så spørger ordføreren: Mener Dansk Folkeparti, at lidt jordskatter her og lidt udskydelse dér gør, at dansk landbrug bare kan køre videre ad den vej, man har kørt ad?
Nej, det tror vi faktisk ikke.
Jeg kan huske, at en ordfører, hr. Bjarne Laustsen, engang i et andet forum nævnte noget med en brandbil – det var under et samråd, som vi var til.
Og jeg må sige, at jeg også opfatter det her, som om man måske har været lidt ude med brandbilen og har sagt, at her er der noget, der ulmer, det skal vi have slået ned.
Og det har vi gjort.
Vi har gjort det, så dansk landbrug kan fortsætte også i nedgangstider, men på sigt er det fuldstændig korrekt forstået, at der bliver dansk landbrug nødt til at kigge fremad og spørge: Hvordan skaber vi den her merværdi?
Hvordan skaber vi merværdi i dansk landbrug?
En del af løsningen kan jo være mere økologi.
Derfor har vi også sagt i »Grøn Vækst«, at vi gerne vil have det øget til det dobbelte.
Det er en af mulighederne.
Vi mener ikke, at hele den danske produktion skal være økologisk, der er også plads til det andet.
Hvordan skaber vi merværdi der?
Vi har netop i går været på tur med Fødevareudvalget, hvor vi så, at man kan skabe meget stor merværdi uden at være økologisk landmand.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Ja, så har man også et generationsskifte, hvor det eneste, man indtil nu kan byde på, er at afskaffe den støtteordning, der eksisterer for unge landmænd.
Jeg synes bare, at hr. René Christensen skulle erkende, at det godt kan være, at hr. René Christensen mener, at Dansk Folkeparti og Venstre og Konservative har aftalt rigtig, rigtig mange ting på landbrugsområdet, ting, som nogle ude på landet også er glade for, i hvert fald nogle, men pointen er, at hr. René Christensen bliver nødt til at forholde sig til den meget alvorlige krise, som dansk landbrug står i, nemlig at man har et miljømæssigt problem, fordi man forurener mere, end hvad der er holdbart, at man stort set ingen penge tjener, og at man har en kæmpe gæld.
Og så skal man omlægge det hele.
Det er der ingen der tror på at de gør, for dansk landbrugsjord er i dag så dyr, at der ikke er nogen fornuftig kapitalist, der kaster alle sine penge ind i det.
Derfor vil jeg bare sige til hr. René Christensen – og det synes jeg at hr. René Christensen skulle overveje, når vi kommer til de mere grundlæggende problemer i dansk landbrug – at der faktisk er meget fornuft i hr. Bjarne Laustsens forslag om sådan en landbrugskommission; og man vil vide, at jeg ikke benytter enhver lejlighed til at rose hr. Bjarne Laustsen.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Nej, det er vi nogle der ikke benytter enhver lejlighed til, det er korrekt.
Jeg vil sige, at i forhold til hvor dansk landbrug er nu, synes jeg egentlig, det er et fint billede, der bliver tegnet nu af Enhedslisten af, hvor dansk landbrug egentlig står, for det er korrekt, at vi står i en brydningstid, hvor dansk landbrug virkelig har udfordringer.
Men der er jo rigtig mange steder, hvor der er udfordringer.
Det er der jo i hele verden.
Vi har haft en periode, hvor det har været meget stille; der har været nedgangstider alle steder.
Og selvfølgelig er landbruget, som jeg tidligere har sagt, en stor faktor; det er et erhverv, som genererer utrolig mange penge, og derfor må man sige, at det også er et erhverv, som bliver ramt utrolig hårdt, og at gælden hurtigt bliver til et stort beløb.
Det er også derfor, vi har sagt, at vi bliver nødt til at skyde det her med de sidste kvælstofreduktioner til 2027, for vi kan godt se, at dansk landbrug er en supertanker.
Det er sådan, at når en supertanker skal dreje til højre, begynder man at tænke sig om i god tid, før man begynder at dreje.
Og det tager lang tid at dreje en supertanker.
Derfor er det et rigtig fint billede.
Selv om det godt kan være, at ordføreren synes, at der er langt til 2027, tror jeg faktisk godt, at det kan tage en del år, før vi får drejet dansk landbrug i den retning.
Og med hensyn til at kapitalisere dansk landbrug, til at få kapital udefra er jeg helt sikker på, at der vil være risikovillig kapital, som man godt vil investere i højkvalitetsfødevareprodukter.
Det bliver et kæmpe emne og et stort produkt i fremtiden.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Det skal så vise sig.
Men jeg vil godt tage fat i noget af det, som ordføreren selv var inde på.
Så kan ordføreren jo få lov til at uddybe det.
For SF's ordfører berørte jo selv det om landbrugsstøtten og afviklingen af den, som jo også er en del af den debat, der kører fra tid til anden.
Og vi kan sige, sådan overordnet og generelt om afvikling af støtte, at vi jo alle sammen kender den historiske baggrund, nemlig at støtten stammer fra den tid, hvor man havde stor mangel på fødevarer i Europa som sådan.
Man kunne sige om afvikling af støtte, at det jo nødvendigvis må forudsætte, at alle lande, i hvert fald i Europa, afvikler den.
Så spørgsmålet er, om det er SF's holdning og plan, at man her i Danmark, uanset hvad de gør i de andre lande i Europa, også selv om de ingenting gør, alligevel vil afvikle landbrugsstøtten eller reducere den kraftigt.
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Jeg har forstået, at vi principielt er enige om – også med Venstre – at vi skal have afviklet landbrugsstøtten.
Det har jeg forstået.
Jeg er så realpolitisk indstillet, at jeg ved, at vi ikke de første mange år får afviklet landbrugsstøtten, bl.a. fordi der er nogle store lande i Europa, der vil modsætte sig det.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke kan omlægge landbrugsstøtten, og det er vi meget store tilhængere af.
Vi er meget store tilhængere af, at vi sikrer, at noget af den milliard i tilskud, der nu går direkte til de enkelte landmænd, kan omlægges, sådan at pengene kan komme til at være til gavn for landdistrikterne generelt.
Så nåede jeg lige at få sagt noget af det sidste, jeg gerne ville sige, nemlig at landbrugsstøtten kan bruges bredere og bedre, end den bliver brugt i dag.
Den kan nemlig bruges til de 800.000 mennesker, der bor i landdistrikterne, men som i øvrigt ikke har noget med landbrug at gøre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-28:
Det, jeg ser som processen i det her, er, at statsministeren sammen med sin regering har skrevet i regeringsgrundlaget, hvad det er, man agter at gøre for Udkantsdanmark, og der er man nok desværre kommet til at skrive det alt for detaljeret, og det betyder, at man ikke rigtig kan løbe fra det.
Jeg må spørge ministeren: Ville ministeren ikke have ønsket, at en ændring af planloven hvilede på et bredt flertal?
Hvordan reagerer ministeren, når ministeren hører fra en samlet opposition, at kommer vi i regering, ønsker vi at ændre de ting, som regeringen nu fremlægger som forslag til ændringer af planloven vedrørende landzone og kystnærhedszone?
Og kunne det ikke også få ministeren til at tænke over, om ministeren har understøttet processen for et eventuelt bredt flertal på den rigtige måde eller på den forkerte måde?
Karen Ellemann (V), 2011-04-28:
Jeg mener jo på ingen måde, at man kan tale om, at noget bare er blevet hevet op af en hat, når man har ført en dialog med de kommuner, det handler om.
Vi taler om de 16 kommuner, som jo netop får de her muligheder i deres kystnærhedszone, altså 300 m ind i landet.
Det synes jeg er faglighed, det synes jeg er fornuft, altså at vi har dialogen med kommunerne.
Og mon ikke man skulle tænke lidt over, i hvilken egenskab KL skal give et høringssvar; KL skal give et høringssvar som landsforening for kommunerne, altså for samtlige 98 kommuner i Danmark, og det, at vi nu skaber den her differentierede planlægning, er jo ikke noget, samtlige 98 kommuner klapper over.
Jeg tror i virkeligheden gerne, at samtlige 98 kommuner ville have de her muligheder, men der er det altså, vi går specifikt ind i yderområderne i de 29 kommuner, vi har defineret.
Men at begynde at kalde det noget, man bare hiver op af en høj hat, og at man i øvrigt meget hellere så, at det hele lå i en lang udvalgsdiskussion, synes jeg ganske enkelt er en noget pudsig kritik i forhold til at være i tæt dialog med kommunerne om ændringerne.