runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2013-12-18:
Jeg er nysgerrig efter at høre, om det er vigtigt for Venstre, at man ender på de her 21,8 mia. kr., for det kræver jo, at der sådan set bliver indført nulvækst allerede fra 2014.
Det bliver der jo som bekendt ikke, og derfor vil jeg gerne vide, om det er Venstres politik, at man sådan set uanset hvad gerne vil nå de her 21,8 mia. kr. i mindre offentligt forbrug, eller om det er Venstres politik, at man vil indføre en nulvækst fra 2015, eller hvornår man nu får chancen for det.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Ja, altså vi har jo ikke nogen forventning om at komme igennem med det, før den dag vi måtte have vundet valget.
Det siger sig selv, at hvis De Radikale har fået et svar, der indeholder en beregning af, hvad et udgiftsstop vil give nu og frem til 2020, og valget først måtte komme om 2 år, og vi skal trækkes med en regering, der sådan set har et mål, nemlig at gøre verdens største offentlige sektor endnu større, ja, så bliver tallet jo sådan set mindre.
Det er matematik.
Det bliver nok ikke med den her regering.
Lotte Rod (RV), 2013-12-18:
Dermed kan Venstres ordfører jo så også bekræfte, at man ikke har 22 mia. kr. til at lette byrderne for virksomhederne med.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Ja, det her er jo dybest set en meget mærkelig diskussion.
Det, vi har sagt, er, at vi går til valg på at holde et udgiftsstop.
Per Clausen (EL), 2013-12-18:
Jeg forstod af hr. Peter Christensens indledning, at Venstre var stolte over, at der var en milliard ekstra til pensionisterne i finanslovsaftalen.
Det er jeg sådan set også, for det er jo bemærkelsesværdigt, at regeringen laver en aftale med to partier, hvor hverken regeringen eller de to partier på noget tidspunkt ønskede, at der skulle afsættes flere penge til pensionisterne.
Alligevel endte det med en milliard kroner, som Venstre så accepterede kommer oveni, kan man sige, i forhold til den nulvækst, som de alligevel ikke var i nærheden af.
Men jeg vil spørge hr. Peter Christensen om noget andet, som jeg ved, Venstre er rigtig stolte af.
Venstre er rigtig stolte af kontanthjælpsreformen.
Er Venstre også stolte af de titusindvis af familier, der næste år bliver fattige?
De titusindvis af børn, der næste år skal leve i fattigdom, fordi Venstre er kommet igennem med at gennemføre en forringelse af kontanthjælpen?
Og hvad vil Venstre gøre for at sikre, at de børn ikke bliver fattige i det kommende år?
Mogens Jensen (S), 2013-12-18:
Jeg hører Dansk Folkepartis ordfører stå her og sige, at man vil stemme for finansloven, og det synes jeg da er en positiv udvikling, sådan at de ældre kan få den her ekstra milliard, som regeringen har aftalt.
Det synes jeg er et meget positivt tilsagn, men det er måske lidt overraskende.
Men må jeg spørge ordføreren, for ordføreren sagde lige før, at vi nu også skal have lidt tillid til dem ude i kommunerne: Skal vi så ikke også have tillid til, at kommunerne godt kan finde ud af at bruge den her milliard kroner på de ældre?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Uha, nu er det, man kan blive sådan lidt forvirret, for det er jo også det svar, der kommer fra finansministeren: Nu kommer der en milliard ud, kommunerne skal søge om dem, og så skal de sige, at de skal gå til ældreområdet.
Men er det nu sådan en øvelse igen, hvor kommunen får 10 eller 15 mio. kr., og dem putter de ind i den ene ende, og så trækker de 10 eller 15 mio. kr. ud i den anden ende?
For så har vi jo ikke fået et løft på ældreområdet.
Derfor var det rigtig godt, hvis man havde sat nogle fingeraftryk på her og havde sagt: Det her skal gå til ældreområdet.
Vi frygter, at når Moderniseringsstyrelsen kommer ud til kommunerne med de her 12 mia. kr. eller nogle af de her 12 mia. kr. – vi kan jo heller ikke få at vide, om det hele går til kommunerne, og hvor meget der går til regionerne, og hvor meget der går til staten – bliver man jo nødt til at finde dem på nogle af de områder, man kan finde dem på.
Og der ved ordføreren jo godt hvad det er for nogle områder kommunerne kan finde noget på: Det er børneområdet, og det er ældreområdet, for alt det andet er jo lovbundet.
Og det er jo desværre det, kommunerne har at arbejde med i dag.
Christian Juhl (EL), 2013-12-18:
Tak for det.
Jeg blev ikke helt klogt på det svar, der blev givet på spørgsmålet om dagpengeforringelser, så jeg er nødt til at prøve på at bede om et uddybende svar.
Forstod jeg rigtigt, at ordføreren mente, at regelændringen i 2010, hvor man forringede perioden og gjorde det meget svært at genoptjene dagpengeretten, var en udmærket aftale, og at Dansk Folkeparti ikke har tænkt sig at gøre mere ved det på nuværende tidspunkt, selv om krisen jo er blevet væsentlig dybere siden 2010?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jeg er helt enig i, at på daværende tidspunkt, da man halverede dagpengeperioden, syntes vi, det var en god idé, og som udgangspunkt, når konjunkturerne er der, synes vi stadig væk, det er en god idé at have en dagpengeperiode på 2 år.
Det vil jeg gerne sige til spørgeren heroppefra i dag.
Det synes vi sådan set stadig væk.
Så er jeg enig med ordføreren i, at de konjunkturer jo ikke er til stede nu.
Og det er også derfor, at vi har været med til at stemme for de forbedringer, der er kommet, for at holde hånden under de borgere, der står i den situation, at deres dagpengeperiode udløber nu, for der har jo reelt ikke været et job til dem ude på den anden side.
Christian Juhl (EL), 2013-12-18:
Det vil sige, at Dansk Folkeparti synes, at det er o.k. med en 2-årig periode og en 1-årig genoptjeningsperiode, selv om vi nu i mindst 5 år har haft en krise, som banker tusindvis af mennesker ud af dagpengesystemet?
Jeg kunne jo også se, at det blev bekræftet af forårets forslag.
Vi havde 13 forslag til bl.a forbedringer af forholdene for de arbejdsløse i foråret, hvor Dansk Folkeparti ikke stemte for et eneste af dem, uanset om vi snakkede genoptjening, uddannelse, dagpengeperiodens længde eller de timer, der tæller.
Jeg forstår det ikke.
Hvornår bliver det så galt, at man vil være med til at lave nogle reelle forbedringer for de arbejdsløse?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jeg tror ikke, at hr. Mogens Jensen har fået kigget på, hvad det er, vi skal stemme om her senere på dagen.
Det kan jeg garantere for.
Der bliver trykket på de grønne knapper, når vi øger rammen med 1 mia. kr.
Det, vi egentlig frygter mest med den her milliard, er, om den reelt kommer til at gå til ældreområdet.
Jeg spurgte jo også den socialdemokratiske finansordfører, hvordan man vil finde de her 12 mia. kr. over en 6-årig periode, men det kunne jeg ikke rigtig få noget svar på.
Vi har også spurgt finansministeren, om han kan give et svar på, hvordan vi lige finder de her 12 mia. kr. over en 6-årig periode, og her kan vi heller ikke få svar.
Derfor ville vi gerne have haft, at vi kunne være sikre på, at den her milliard gik til ældreområdet.
Der er en enkelt, som i dag ligesom har sagt, at det kommer den til, og det vil jeg da sige at Dansk Folkeparti kommer til at følge meget nøje om den også gør.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Tak for det.
En del af det, som jeg glæder mig over ved finansaftalen, er jo, at vi får fremrykket nogle af det her skatte- og afgiftslettelser, for det er også en lille brik i, at det hele tiden bedre skal kunne betale sig at skabe arbejdspladser og være i beskæftigelse.
Så kom regeringen med en økonomisk redegørelse for en lille uge siden, og det interessante er jo, at man går ind og kigger på Sverige og fra regeringens side aktivt peger på, at væksten er langt højere i Sverige.
Man ved fra tidligere, at økonomi- og erhvervsministeren har været ude at pege på, at en af de gode effekter, der kan ses i Sverige, er, at de nemlig har sænket skatterne markant derovre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Radikale Venstre: Hvordan kommer vi op på vækstrater a la de svenske, når man nu selv hele tiden refererer til dem?
Er det ved at bruge samme værktøj, nemlig skatteværktøjet?
Støtter Radikale Venstre, at man gør det?
Hvorfor er det ellers, at man skal lære af Sverige?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Jeg er også glad for, at det lykkedes os at indgå en aftale sammen, og jeg er da godt tilfreds med, at vi har fremrykket de skatte- og afgiftslettelser, som vi i forvejen var enige om.
Så spørger hr. Peter Christensen om det med Sverige , og jeg tror, vi kan lære meget af svenskerne, når det gælder produktivitetsforbedringer.
Det er jo noget af det, som økonomi- og indenrigsministeren lægger op til i Økonomisk Redegørelse, og de anbefalinger kommer jo samlet her til foråret.
Det skal vi da bruge til at se på, hvordan vi kan forbedre produktiviteten både i den offentlige og i den private sektor i Danmark.
Vi har jo netop også med fremrykningen aftalt en række skatte- og afgiftslettelser, og dem er jeg rigtig godt tilfreds med, så jeg synes allerede, at vi er inspireret af det svenske.
Men jeg tror ikke, man bare kan kopiere modellerne fra det ene land til det andet.
Vi har også en anden arbejdsmarkedsmodel.
Peter Christensen (V), 2013-12-18:
Når vi nu er enige om, at det er godt for dansk økonomi, at vi får sat nogle af de her skatter og afgifter ned, hvad er så grunden til, at Radikale Venstre afviser, at man kan gå længere ad den vej?
Jeg taler ikke om, at det skal være i dag eller i morgen, men hvorfor afviser Radikale Venstre yderligere skatte- og afgiftslettelser, når man selv tror på, at det har en effekt?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Jeg har ingen erindring om, at vi har afvist skatte- og afgiftslettelser til evig tid.
Men vi har lige aftalt en fremrykning af en skatteaftale, som nu bliver implementeret og går i gang her efter nytår.
Det synes jeg er rigtig godt.
Der er jo det med skatte- og afgiftslettelser, at de skal finansieres.
Det er rigtig vigtigt for den her regering, at vi ikke bruger penge, som vi ikke har, at vi ikke bruger penge, som vi regner med at kunne finde i effektiviseringer og modernisering, før vi har dem i hånden.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Det, der er udfordringen her, er jo tit og ofte at få gjort dem, der står uden for arbejdsmarkedet, parate til at blive en del af arbejdsmarkedet.
Vi må altså erkende i dag, at det at komme på en arbejdsplads og sige, at man har 2 års anciennitet på dagpenge eller på kontanthjælp, ikke er det, der bringer en tilbage på arbejdsmarkedet. Det, jeg tror er rigtig vigtigt, og det er det, jeg tror bliver lidt interessant med Carsten Koch-udvalget, er, hvordan vi får brugt den her tid i samarbejde med både a-kasserne og jobcentrene på at få gjort de her borgere parate til at komme ud at tage kampen om de arbejdspladser, som kommer om lidt.
Jeg tror også, at Enhedslisten tror på, at når alle de her store anlægsprojekter kommer i gang lige om lidt – supersygehuse, Femernforbindelsen, infrastrukturprojekter – så kommer der arbejdspladser nu.
Der er det altså vigtigt, at man får lavet et stykke arbejde, der gør, at de her mennesker faktisk også er klar til at komme ud og konkurrere med billig østeuropæisk arbejdskraft.
Mogens Jensen (S), 2013-12-18:
Jeg sidder og tænker lidt over, hvad fru Olsen på 70 år, der måtte sidde og følge med i den her debat, kan få ud af de svar, der kommer her fra Dansk Folkepartis ordfører i dag.
Altså, vi får jo at vide, at man vil så meget – bad til de ældre hver dag, gratis transport til de ældre, større ældrecheck – men vi får intet at vide om, hvor pengene skal komme fra, og hvornår det skal gennemføres.
Så vidt vi kan forstå på ordføreren, er beskeden til fru Olsen: De kan komme om 5 år, om 10 år, om 20 år, om 30 år eller om 50 år.
Det er jo godt at vide for de ældre, at der ingen som helst garanti er for, at tingene bliver gennemført, og at pengene er der, men det er selvfølgelig rart, at Dansk Folkeparti har visionerne.
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører: I finansloven for næste år, som er den, vi diskuterer her i dag, er der 1 mia. kr. ekstra til de ældre og til at forbedre ældreplejen – hvorfor stemmer Dansk Folkeparti så ikke for finansloven og det lillebitte skridt og det helt konkrete beløb, der er til de ældre rundtomkring i Danmark?
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-18:
Det er meget interessant, at når det er Dansk Folkeparti, der rigtig gerne vil love nogle ting, så er det jo for at sætte nogle dagsordener, men når det er regeringen eller regeringspartierne, der gerne vil nogle ting, så er det løftebrud.
Det er meget interessant.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at stille Dansk Folkepartis ordfører et spørgsmål om deres arbejdsprogram.
Der siger man jo, at borgere med handicap også efter folkepensionsalderen skal have de samme kompenserende ydelser i forhold til deres handicap.
Så kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre: Hvor kommer finansieringen fra?
Jeg synes jo, det er et helt naturligt og legitimt spørgsmål under en finanslovsforhandling, om man har styr på, hvor pengene kommer fra.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
1 mia. kr. har vi sat af til området.
Men det, der er interessant i den her debat, er jo, hvad det er, der sker med de her mennesker.
Det vil sige, at man i går var syg og dårlig og havde et handicap.
Så bliver man 65 år gammel, og så er man ikke mere syg og dårlig og har et handicap på grund af en dato.
Der må fru Özlem Sara Cekic da formodentlig, det håber jeg i hvert fald, som socialordfører give Dansk Folkeparti ret i, at her har vi faktisk en udfordring rent lovgivningsmæssigt, nemlig at de her mennesker går fra at have haft brug for hjælp i en lang periode af deres liv til, at de på grund af en fødselsdag så ikke har behov for det mere – siger lovgivningen.
Er fru Özlem Sara Cekic ikke enig i det?
Nu må man ikke stille spørgsmål, undskyld.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-18:
Jeg er ikke socialordfører længere, det tror jeg er gået op for alle og enhver i Danmark undtagen ordføreren.
Ordføreren siger, at der jo er blevet sat 1 mia. kr. af.
Altså, mine børn har også rigtig mange penge, når de leger, og dem deler de også ud til deres venner og til alle mulige, men det gør jo ikke pengene mere rigtige.
Derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre: Hvor kommer den ene milliard fra?
Det synes jeg er naturligt, når man går rundt og lover alle mulige ting til vores ældre borgere, som har det rigtig svært.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at når man bliver 65 år, bliver man nærmest helbredt for alle sine handicap, og det er da dybt urimeligt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor kommer finansieringen fra?
For hvis man ikke kan fortælle, hvor pengene kommer fra, så vil jeg jo godt gå skridtet videre og sige, at så står man også og lover noget, som ikke er rigtigt, og det synes jeg faktisk ikke er i orden over for ældre borgere.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Noget af vores finansiering kommer fra ulandsbistanden, som sænkes til 0,7 pct., som den har været tidligere.
Og der vil vi stadig væk ligge utrolig flot på verdensplan, i forhold til hvordan vi hjælper udviklingslandene.
Vi vil også gerne tilbage til, at man får kigget på vores udlændingeområde: Hvordan går det med vores integration?
Der ligger faktisk mindst 1 mia. kr. på det område, hvis man får normaliseret det.
Der har vi jo fået svar, og det er i milliardklassen, som vi bruger til at købe konsulenter for at kunne svare på alle mulige og umulige spørgsmål.
Man kunne nemt spare 0,5 mia. kr. på det område.
Og sådan kunne jeg faktisk blive ved med at komme med mindre og større beløb til, hvordan man kan finansiere nogle af de her ting.
Og den dagsorden er der jo faktisk behov for.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-12-18:
Tak for det.
Noget af det, der står i Dansk Folkepartis ældrepjece – nu er det ikke for at blive ved med at tale om den her pjece, men jeg synes faktisk, at det her rent substantielt er ret interessant – har jo været for ukonkret til, at selv Finansministeriet ligesom kunne regne på det; det gælder bl.a. et forslag i forhold til de her minimumsrettigheder på det sociale område.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om han kan give nogen sådan konkrete bud på, hvordan sådan nogle minimumsrettigheder skulle udmøntes.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jamen i forhold til sådan en pjece – det er jo sådan et lidt slidt udtryk –
kan man spørge: Hvad er det egentlig for et syn, vi har på vores ældre medborgere?
Og der vil jeg bare sige, at vi mener faktisk, at de borgere, som kommer i en alder, hvor de desværre ikke kan klare sig selv, selvfølgelig skal have en værdig alderdom.
I forhold til en værdig alderdom er der bl.a. også et minimumskrav om, at man kan have en personlig hygiejne, man føler sig godt tilpas med.
Så det er et minimumskrav, som der også var fremlagt her i forbindelse med finansloven, og som en rød regering ikke kunne honorere, for det ville man ikke – man ville da ikke give de ældre krav på to bad om ugen.
Det mener Dansk Folkeparti faktisk ikke.
Vi mener faktisk, at ældre har krav på at have en værdig alderdom, også selv om de ikke kan passe sig selv, også i forhold til at have en personlig hygiejne.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-12-18:
Det er vi jo helt enige i, og vi er også enige i, at ældre selvfølgelig skal have en værdig alderdom.
Jeg synes ikke, der kommer så meget konkret, i forhold til hvordan det her skulle udmøntes, og jeg synes også, at der fra ordførerens side har været total mangel på, hvordan de her ting skal finansieres.
Derimod har der været en masse opremsninger af, hvad der ellers skal finansieres, og der kommer heller ikke rigtig noget tidsperspektiv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren og Dansk Folkeparti i øvrigt som vælgere ville tage mest seriøst: en regering, der rent faktisk finansierer ældreområdet med et løft på 1 mia. kr., eller sådan et stort DF-katalog med en masse fugle på taget, hvor der hverken er prioriteringer eller finansiering eller tidsperspektiv?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jeg vil starte med at rette en misforståelse: Vi er bestemt ikke helt enige.
For regeringen – sammen med De Radikale – er jo ikke enige i, at man skal have krav på at have et bad, når man er ældre.
Så vi er bestemt ikke enige om, hvad det er for en service, der skal være for de ældre – bestemt ikke enige.
Og der vil jeg bare sige, at vi kan ikke forstå, at den her regering ikke ville tage imod det forslag, der lå fra Enhedslisten, om, at de her penge bl.a. skulle bruges til det, at man kunne få en garanti for, at man også kunne have en god personlig hygiejne, hvis man som ældre ønskede det.
Vi mener faktisk, at det med minimumsstandarder, også i forhold til den personlige pleje, burde vi også have med på det område, altså i forhold til de ældre.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Tak for at formanden er nådig og ikke straffer mig, fordi jeg ikke er på min plads, ved at fratage mig ordet.
Til ordføreren vil jeg sige, at jeg synes, at ordføreren har fået rigelig med god reklame for ordførerens partis ældrepolitik.
Det behøver jeg ikke bidrage til.
Jeg vil gerne stille nogle spørgsmål til kontanthjælpsreformen.
Det var en usympatisk spareøvelse.
Betyder det, at det nu pludselig er sympatisk, at tusindvis af unge mennesker fra 1. januar skal leve for ydelser, der er under den officielle fattigdomsgrænse?
Er det sympatisk, at øvrige forsørgere mister 8.200 kr. om måneden og fremover skal leve for 5.700 kr. om måneden før skat?
Er det sympatisk, at tusindvis af samlevende kontanthjælpsmodtagere stilles over for valget mellem at miste op til 10.500 kr. om måneden eller at afbryde et forhold og flytte fra hinanden?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Som jeg sagde før til en tidligere spørger, så var der jo ting i kontanthjælpsreformen, som vi stadig synes ikke er gode.
Vi kan bl.a. tage gensidig forsørgelse.
Der mente vi jo faktisk, og det kæmpede vi for, men fik det desværre ikke igennem, at når man nu sidestiller det at bo sammen med at være gift, så har vi sådan set ikke noget imod det.
Det synes vi egentlig er fint nok.
Man lever sådan set på samme måde, den eneste forskel er, at man ikke er blevet lovformeligt gift.
Men når man gør det, så spiller man på hele pladen.
Så skal det også omhandle fradraget.
Så skulle man nemlig sidestille ens, og det gør man desværre ikke her.
Det var en af de ting, som vi i hvert fald kæmpede meget for.
Før lod man folk være, man lod folk være på kontanthjælp, og så kunne de egentlig passe sig selv.
Det værste, man kan gøre ved folk, er sådan set at være ligeglade med dem, være ligeglad med, hvad der sker med deres liv.
Det, man gør nu og her omkring uddannelse, er, at man sætter massivt ind og spørger: Hvad er det for nogle udfordringer, du har som ung under 30 år, som ikke er i beskæftigelse og ikke har fået taget en uddannelse?
Så der er altså også ting i det her, som vi synes er rigtig positivt, i forhold til at vende den udvikling, som nogle af de her mennesker står i.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Jeg synes, at ordføreren svarer i øst, når jeg spørger i vest.
Jeg spurgte, om det var sympatisk med disse drastiske nedsættelser af unge menneskers indtægtsgrundlag, herunder ikke mindst forsørgeres indtægtsgrundlag, hvilket jo ikke kan undgå at medføre, at vi får mange flere tusinde fattige børn i det her land.
Er det sympatisk, når Dansk Folkeparti selv meldte ud, at det var en usympatisk spareøvelse, for
alle de her ting lå jo i beskæftigelsesministerens oplæg?
Ikke desto mindre har man stemt for det.
Hvad er det, der gør, at det pludselig er sympatisk at straffe folk økonomisk?
Så en sidste lille ting, hvis jeg må for formanden: Er det sympatisk, at kontanthjælpsmodtagere kan blive sendt ud i såkaldte nyttejob for en timeløn på 28 kr.?
Er det ikke det, vi plejer at kalde social dumping?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Med hensyn til nyttejob står der faktisk ikke nogen steder, hvor mange timer de skal være på.
Op til 37, det er nemlig rigtigt.
Nogle gange skal man også vise en lille smule tillid herinde.
Der vil være rigtig mange kontanthjælpsmodtagere, som vil tage imod det her og sige: Tak, fordi jeg bliver en del af fællesskabet, tak, fordi jeg også godt kan bidrage til min kommune, selv om jeg ikke er på arbejdsmarkedet.
Og så er jeg helt overbevist om, at der er masser af kommuner, der vil lave nyttejob, som ikke er på 37 timer, for jeg er faktisk enig med ordføreren i, at hvis vi oplever, at der er rigtig mange kommuner, der begynder at opfatte de her nyttejob som sådan en billig måde at få udført nogle opgaver på, så har vi i hvert fald en udfordring.
Men det følger vi nøje.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Fru Sofie Carsten Nielsen sagde to gange, at Radikale Venstre samarbejder med dem, der vil, og det kan jeg jo ikke tage som meget andet end et udsagn om, at Enhedslisten ikke vil samarbejde, og derfor kunne jeg jo godt tænke mig at få at vide, hvad det er, Radikale Venstre mener Enhedslisten ikke kunne samarbejde om.
Hvad var det, der var til hinder for, at man havde lavet en aftale med Enhedslisten?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Jamen det må hr. Frank Aaen jo selv bedst vide, for det var jo Enhedslisten, der ønskede de her særlige rettigheder skrevet ind i loven.
Det var vel der, vi ikke kunne mødes, og Enhedslisten ikke ønskede at indgå et kompromis og slå til i forhold til en, synes jeg, rigtig, rigtig glimrende finanslovsaftale, som ellers også lå klar dér.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Man havde nu, og jeg citerer igen, »trukket en streg i sandet« .
Økonomi- og indenrigsministeren lægger ikke skjul på, at vi skal have færre, ikke flere velfærdsrettigheder.
Hun vil bl.a. have afskaffet de lediges ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Hun vil have afskaffet pensionisters rabatter på busbilletter og pas.
Så kommer der nogle spørgsmål: Er det ikke topmålet af arrogance, at en person, der selv har udnyttet sin ret til mange års selvvalgt, gratis universitetsuddannelse, ikke under en arbejdsløs retten til sølle 6 uger?
Vil man f.eks. afskaffe eller begrænse retten til folkepension, der jo åbenbart har den ulempe, at den er begrundet i en bestemt alder?
Vil man afskaffe handicappedes ret til gratis hjælpemidler?
Vil man afskaffe retten til gratis skolegang, gratis lægehjælp osv.?
Det vil jeg gerne have nogle svar på.