runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2012-12-18:
Nu bad jeg ikke om servicemeddelelser, men om svar på nogle meget konkrete spørgsmål.
Tyder de sidste 3 år, hvor der i hvert fald har været nulvækst i det seneste af årene, i 2011, på, at man kan opnå nulvækst uden at fyre en hel masse offentligt ansatte?
Hvor mange tusinde offentligt ansatte vurderer Venstre der skal fyres i 2013 for at opnå den nulvækst, som Venstre nu går ind for?
Hvor mange tusinde offentligt ansatte skal der fyres for at opfylde Venstres målsætning om at sænke skatten med 65 mia. kr.?
Kunne man få et svar?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Altså, når jeg siger, at det offentlige forbrug i fremtiden skal have lov at stige med lønudviklingen, betyder det, at den lønstigning, som gennemsnitligt er til medarbejderne, stiger budgetterne med.
Det betyder oversat til dansk, at hvis man vil, kan man holde det samme antal offentligt ansatte år efter år.
Det er jo sådan set vel at mærke med udgangspunkt i en af verdens største offentlige sektorer.
Min holdning til sådan nogle spørgsmål er, at selvfølgelig skal pengene være der.
Jeg ville da være lidt ked af, hvis enhver retspolitisk diskussion fremover ikke starter med udgangspunkt i, hvad der er behov for af strafferegler i det her land, men starter med at være en diskussion af, om vi har råd til at have folk i fængsel, for det tror jeg kunne ende et lidt løssluppent sted.
Så jeg har sådan set den holdning: Lad os føre en konsekvent stram og hård retspolitik, og så må vi også, synes jeg, udsætte Kriminalforsorgen for de samme krav til effektivitet og produktivitet, som vi stiller til andre, altså, få mere ud af de penge, vi bruger der.
Det kunne også ligefrem være, at vi skulle prøve at spørge nogle private, om de kunne være med til at løse nogle af opgaverne.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-12-18:
Jeg ved ikke, om det lyder som nulvækst i hr. Peter Christensens ører.
Nu er det jo snart jul, og jeg vil gerne give hr. Peter Christensen en tidlig julegave: Kan man finde bare halvdelen af de penge, det faktisk koster, kan vi sige, at resten er fundet i effektivisering osv.
Det vil sige, at hr. Peter Christensen og Venstre bare skal finde 5 mia. kr. her og nu og ca. 900 mio. kr. årligt fremadrettet.
Er det muligt for Venstre at finansiere bare halvdelen af dette forslag inden for et konkret område?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Jeg står altså ikke og tryller regnestykker frem.
Jeg synes som sagt, at det afgørende er, at enhver retspolitisk diskussion ikke handler om, hvorvidt vi vil prioritere fængselspladser eller ej.
Det handler om, at vi starter med at have en diskussion med hinanden om, hvad det er for regler, der skal til, for at vi får kriminaliteten ned i Danmark.
Og min erfaring er så bare, at når man skal have pengene til at række længere, fordi der ikke hele tiden bliver sendt flere og nye penge, sker det helt af sig selv, at man i alle grene af det offentlige faktisk kan gøre det billigere.
Eigil Andersen (SF), 2012-12-18:
Det er jo meget tydeligt, at Venstre er et planløst parti.
Danmarks største parti mangler simpelt hen en økonomisk helhedsplan.
Som det er fremgået, har Venstre jo hidtil ment, at der skulle være en vækst på 0,8 pct. om året for at lave en afbalanceret økonomi i det offentlige, og nu mener man så nulvækst.
Der er ingen, der vil tro på – det passer også, at det ikke er sådan – at man kan effektivisere så meget, at det kan kompensere så store nedskæringer.
Og den forskel, der er på 0,0 pct. og 0,8 pct. i vækst er 48.000 offentligt ansatte.
Derfor vil jeg gerne vende tilbage til spørgsmålet: Er det Venstres mening, at der skal skæres ned på ældreområdet, eller er det Venstres mening, at der eksempelvis skæres ned på sundhedsområdet?
48.000 job.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det er jo en besynderlig debat, for det er, som om den fremtidige virkelighed ikke har noget at gøre med den nuværende virkelighed.
Enhedslisten har lige indgået en finanslovaftale for 2013 med regeringen, og den er tæt på nulvækst.
Og det kan ikke lade sig gøre, siger SF så, uden at det medfører voldsomme nedskæringer.
Men hvad er det for voldsomme nedskæringer, der er i den her finanslov, vi er ved at behandle lige nu?
Jeg beder bare om, at der også måske er en lille sammenhæng mellem det, der sker lige nu, og så den debat, der åbenbart pågår.
Men jeg vil så sige, at grunden til, at det er vigtigt, at vi ikke bare holder krampagtigt fast i 0,8 pct. – og det tør regeringen jo ikke engang – er, at vi har behov for at gøre noget for at få den private beskæftigelse op.
Det er den, vi skal leve af.
Det er i øvrigt også den, den offentlige sektor skal leve af.
Kristian Jensen (V), 2012-12-18:
Hr. Dyrby Paulsen er både i sit ordførerindlæg og i sine spørgsmål til Venstres ordfører fokuseret rigtig meget på, hvor stor væksten i den offentlige sektor skal være.
Forudsætningen er, at danske virksomheder er under et enormt pres i øjeblikket: Beskæftigelsen er faldet, og væksten er forsvundet.
Vi havde vækst i Danmark i 2010, vi havde vækst i 2011, men i 2012 har vi negativ vækst.
Kigger vi på regeringens egne forudsætninger for næste år, ser vi, at beskæftigelsen falder.
Og jeg spørger bare: Hvorfor er det, Socialdemokraterne fravalgte det tilbud, Venstre gav, om at lave en finanslovaftale, der kunne mindske byrderne, gøre det billigere at drive virksomhed i Danmark, skabe optimisme og få gang i økonomien igen og skabe vækst i beskæftigelsen, og i stedet valgte at lave en finanslovaftale, der tilsyneladende fører til, at vi bliver et fattigere land med færre i beskæftigelse?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-12-18:
Tilbage i 2010 fortalte hr. Lars Løkke Rasmussen på Venstres landsmøde, at man ønskede at tage et opgør med strafrabatten, og for en måneds tid siden bekræftede Venstre, at det stadig er partiets politik.
VK-regeringen satte i 2010 Straffelovrådet til at beregne, hvad det her ville koste.
Nu er tallet så kommet, og det vil koste 3.000 ekstra fængselspladser.
Vi har omkring 4.100 i dag.
Det vil altså betyde, at man skal ud at bruge en engangsudgift på – og nu håber jeg, at hr. Peter Christensen holder godt fast i talerstolen deroppe – 9-10 mia. kr. her og nu og derefter 1,8 mia. kr. årligt fremadrettet i driftsudgifter.
Det er mange penge, og Venstre har endnu ikke peget på, hvor man vil finde de her penge henne, og jeg vil da gerne give hr. Peter Christensen mulighed for at gøre det nu.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg er ikke enig i, at vi bliver et fattigere land.
Så på den måde kan man sige at vi bliver rigere.
Vi lavede ikke en finanslovaftale med Venstre, men vi gjorde det, som enhver mindretalsregering skal gøre, nemlig at forhandle åbent og ærligt med henblik på at nå frem til en aftale, og da vi fik regnet Venstres eget udspil til en finanslov igennem, ja, så kunne vi se, at det ganske enkelt ikke hang sammen, altså finansieringen passede ikke.
Der var ikke en finansiering krone til krone.
Der var et ret stort hul i finansieringen.
Det gjorde jo, at vi blev nødt til sætte os ned og spørge: Hvor finder vi så de penge henne?
For vi havde jo en bunden opgave med, at vi skulle leve op til de EU-målsætninger, der var.
Vi havde en bunden opgave med, at underskuddet skulle være maks. en vis størrelse, for hvis vi kom over den størrelse, så ville udlandets tillid til Danmark lide skade, og renten i Danmark ville stige.
Derfor var det en bunden opgave, og den bundne opgave løste Venstres udspil ikke.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Regeringen har sat en række initiativer i værk, mange af den træder i kraft her fra den 1. januar.
Og sådan noget med, at EU derude siger et eller andet, og at andre lande gør noget andet, har en betydning.
Vi lever ikke i en lille gopleverden, hvor vi ikke skal forholde os til, hvad EU siger, og hvad der sker i andre lande.
Det er de samme prognoser, vi bruger, som alle andre, og de er blevet lavet om.
Det er de alle steder, det er de sådan set også i de lande, der ligger omkring os, og hvor man har været nødt til at ændre på de her forhold.
Det gælder både Sverige, Storbritannien og Tyskland, de lande, der er omkring os, fordi gældskrisen i Europa desværre har været langt mere alvorlig, end vi forventede, og end vores naboer forventede.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-18:
Tillykke med formandskabet i Finansudvalget.
Jeg er glad for, at den nye formand for udvalget gerne vil holde hånden under beskæftigelsen.
Det er der også nogle gode tiltag til i finansloven, og det er jo en af grundene til, at vi laver finanslov sammen.
Men jeg synes, der mangler noget, så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren har en plan for, hvordan regeringen vil skabe arbejdspladser til ca. 35.000 mennesker i løbet af 2013.
Og når jeg spørger, er det jo, fordi det p.t. er det antal ledige a-kassemedlemmer, der risikerer at falde ud af dagpengesystemet, fordi regeringen holder fast i de forringelser, som VK-regeringen gennemførte med De Radikales støtte.
Så er der en plan for at skabe 35.000 nye, rigtige, levende arbejdspladser til de mennesker?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jamen hr. Finn Sørensen kender jo de initiativer, som regeringen har sat i værk.
Nogle af dem er lavet i samarbejde med Enhedslisten, og det er vi rigtig glade for.
Der er stadig væk – og jeg er ked af at gentage mig selv – to spor, vi er nødt til at følge i den her økonomiske debat.
Vi er nødt til at føre en ansvarlig økonomisk politik, så der er tillid til dansk økonomi, for det er alfa og omega for, at vi overhovedet kan få et råderum til at holde hånden under og skubbe på dansk økonomi, investere i velfærd, som er de ting, vi gør på det her års finanslov inden for den meget begrænsede ramme, vi har.
Hvis tilliden til dansk økonomi forsvinder, forsvinder der langt, langt flere job ud af Danmark, og det kan gå rigtig hurtigt.
Derfor er vi nødt til at holde en meget ansvarlig linje, og det står jeg fuldt og helt bag.
Så har vi sat gang i de økonomiske initiativer, der gør, at vi skaber 20.000 job i 2013, og vi har en akutpakke, som gør, at vi sætter målrettet ind over for de ledige, der er ledige nu, og dem, som står til at falde ud af dagpengesystemet, og som er dem, hr. Finn Sørensen hentyder til.
Det er i gang.
Det arbejde skal følges tæt, og det skal udvikle sig, men det er i fuld gang.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-18:
Jeg kan forstå, at ordføreren ikke har nogen konkret plan for, hvordan man skaber arbejdspladser til dem.
Men var det så ikke rimeligt, at hvis vi ikke kan skaffe job, så holder vi hånden under dem, som ordføreren selv sagde tidligere, nemlig ved at sikre, at de kan få dagpenge, hvis vi ikke kan skaffe dem et job?
Og er det noget, ordføreren vil arbejde videre på sammen med Enhedslisten?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Dagpengereformen står ved magt, og den er jeg glad for og tilfreds med.
Det er også den, der sikrer, at vi har og fører en ansvarlig økonomisk politik i Danmark, og at der er tillid til dansk økonomi.
Og nej, jeg går ikke ind for borgerløn i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Den radikale ordfører nævner jo ganske korrekt, at der er et forventet underskud på de offentlige finanser i 2013 på 46 mia. kr.
Nu er det jo sådan, at hvis man gerne vil gøre noget ved, at der er underskud på de offentlige finanser, skal man lade være med at bruge så mange penge.
I 2012, altså i år, forventes det, at kommunerne bruger 8 mia. kr. mindre, end de ellers har gjort, og det er jo sådan set positivt – jeg tror måske, at ordføreren nikker.
Men man kan forstå på ordførerens partileder, at det faktisk er et meget stort problem, at kommunerne i 2012 har brugt færre penge, end regeringen havde håbet på, selv om det jo betyder, at underskuddet på de offentlige finanser i 2012 er mindre, end det ellers ville have været.
Der taler vi om et underskud på over 70 mia. kr., som altså bliver mindre, fordi kommunerne bruger færre penge.
Hvorfor problematiserer De Radikale det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Regeringen har lagt en plan for at nedbringe underskuddet, sådan at vi rammer en balance i 2013.
Når kommunerne nu har brugt 8 mia. kr. mindre end budgetteret, er der jo noget velfærd, som vi ikke har været i stand til at løfte.
Der er også nogle job, som skulle kunne være skabt derude.
Derfor havde vi da gerne set, at de overholdt budgetterne.
Det har de gjort, det er rigtig fint, men vi havde også gerne set, at de ikke havde været helt så forsigtige, fordi der også er mange job, der er gået tabt på den konto.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Jeg har altså ikke lagt mærke til, at der er store demonstrationer ude foran vinduerne af folk, der kræver mere velfærd, i de her år.
Det virker, som om folk er udmærket tilfredse med det, de får fra det offentlige.
Og hvis det handler om at skabe job, er det så De Radikales opfattelse, at man skaber job i Danmark ved at øge de offentlige udgifter?
Det må det jo være, siden man beklager, at der er færre offentlige udgifter, og hævder, at det er årsagen til, at man ikke skaber job nok.
Så lad os dog øge de offentlige udgifter med 100 mia. kr., hvis vi skal følge De Radikales recept, men kan det virkelig være rigtigt?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg tror trods alt, at ordføreren kender radikal økonomisk politik godt nok til at vide, at det ikke er den vej, som vi ønsker at gå.
Der er to ting, vi skal opfylde.
Vi skal føre en ansvarlig økonomisk politik, og vi skal skubbe på dansk økonomi, sådan at vi får skabt nogle flere job, meget gerne i den private sektor.
Men vi har også et ønske om at holde et velfærdsniveau, vi har et ønske om, at vores skoler har ordentlige lærere og det fungerer, at vores børnehaver har nok pædagoger.
Det har vi også et ønske om i Det Radikale Venstre.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Ordføreren taler om ansvarlighed, og ordføreren taler om, at Det Radikale Venstre har påtaget sig et ansvar ved at sidde med i den her regering.
Må jeg henlede opmærksomheden på, at da vi talte om konsekvenserne ved at indtræde i en regering efter et valg, bad vi her i salen om nogle forudsætninger fra Det Radikale Venstres side, og da fik vi en klar tilkendegivelse om, at man ikke ville medvirke til noget, der hævede skatter og afgifter for erhvervslivet, og at man ikke ville være med til at hæve omkostningerne for virksomhederne.
Nu har man altså lavet en finanslov, hvor man er afhængig af Enhedslisten – Enhedslisten, der vil statsliggøre samtlige virksomheder og vil omdanne os andre til at skulle modtage en borgerløn, der hviler på et kommunistisk grundlag.
Synes man, at det er ansvarlighed?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg mindes, at da hr. Mike Legarth spurgte den socialdemokratiske ordfører om det samme, fik han også det svar – bare for nu lige at minde om det – at 65 pct. af de skatter og afgifter, der er gældende fra 2010 til 2014, er indført af VK.
Jeg glæder mig i øvrigt over, at vi, regeringen sammen med V og K, har gennemført en skattereform, der letter skatten på arbejde markant for alle danskere.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Så fik jeg ikke noget svar på spørgsmålet, men sådan er retorikken jo desværre ofte her i Folketingssalen.
Med hensyn til skattepolitik vil jeg sige, at jeg håber, at ordføreren og jeg er fuldstændig enige om, at der er ét parti i det her Folketing, der kan defineres som skattelettelsesparti nr. 1, og at det er Det Konservative Folkeparti.
Den dagsorden har vi forfulgt fra dag et.
Er der flertal, slår vi til, og så skaber vi det.
Så har vi lavet nogle samarbejdsaftaler, hvor der er nogle andre konsekvenser.
Men nu diskuterer vi jo finansloven, og hvad står der i den?
Først laver man skattestigninger med Enhedslisten, så laver man en fornuftig skattereform med os, og så laver man skattestigninger med Enhedslisten igen.
Det er et brud på det, man havde lovet.
Og er det ansvarlighed?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Jamen jeg forstår godt alt det der med, at hvis ikke man gør noget, går det meget værre.
Men nu er vi en økonomi i tilbagegang.
Danmark er en økonomi i tilbagegang, der er minusvækst.
Finansloven er lavet med den formodning, regeringen havde på det tidspunkt, nemlig at vi faktisk var en økonomi i vækst.
Så nu går det ned ad bakke i stedet for at gå op ad bakke, som regeringen troede, og så spørger jeg: Giver det anledning til nogle nye initiativer?
Giver det anledning til noget som helst?
Og svaret er vel rigtigt forstået, at det gør det ikke.
Så kommer der en masse forklaringer om, at man i forvejen har gjort noget, at hvis ikke vi havde gjort det, var det meget værre, og at EU siger et eller andet og sådan noget.
Men er det så ikke rigtigt forstået, at det korte svar på mit spørgsmål i virkeligheden er: Nej, det giver ikke anledning til nye initiativer, at vi nu er en økonomi i tilbagegang?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Regeringen har to opgaver.
Den ene er at føre en ansvarlig økonomisk politik, så der er tillid til dansk økonomi.
Det er rigtig godt for danske boligejere og danske virksomheder, at den internationale kapital søger hertil, fordi Danmark betragtes som en sikker havn.
Den anden opgave er at skubbe på på økonomien inden for den ramme, som vi har.
Den er meget begrænset, for vi skal efterleve henstillingen i 2013.
Derfor har vi taget en række initiativer, og det var nogle af dem, jeg nævnte i min ordførertale: et investeringsvindue, at fremskynde offentlige investeringer, så vi renoverer boliger, alle de her ting.
Det gør, at vi skubber på økonomien, skaber 20.000 job i 2013 og 10.000 job her i 2012.
Det er de to spor, vi skal følge, for ellers kan det gå meget værre.
Ole Hækkerup (S), 2012-12-18:
Altså, hvis man grundlæggende ikke kan støtte Venstres politik, når det gælder pengene til velfærden, hvorfor støtter man dem så?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Det er da ret åbenbart.
Det drejer sig om vores mulighed for at få indflydelse.
Hvis man bare ser fra september sidste år og til nu, så var vores mulighed for at få indflydelse på den førte politik da langt større, da vi havde en Venstreledet regering end nu under en socialdemokratisk ledet regering. Hold nu op.
I realiteten har den her regering inviteret til nogle pseudoforhandlinger, hvor vi har kunnet møde op.
Vi har ikke kunnet få svar på vores spørgsmål.
Jeg har i forbindelse med to finanslove – både i forbindelse med forhandlingerne om finansloven for 2012 og 2013 – været inviteret til møder ovre hos finansministeren.
Jeg stiller en lang række spørgsmål for at finde ud af, om der er steder, hvor vi kan finde hinanden.
Jeg får ikke svar på et eneste af mine spørgsmål.
Så tror man minsandten her i salen i dag, at det er relevant at spørge: Hvorfor vil I støtte nogle andre, for man kunne da måske snakke om tingene?
Jamen så lad os da snakke om tingene.
Men det er jo ikke det, der har været udtrykt, når vi har været inviteret.
Lad os nu se, hvordan det går.
Man kan invitere os, og så kan vi se, om vi kan få indflydelse på tingene.
Det glæder vi os til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-18:
Nu synes jeg, at hr. Kristian Thulesen Dahl begynder at blive lidt længere i spyttet, når det kommer til, om man støtter Venstres økonomiske politik eller ej.
Jeg synes egentlig, at vi stadig væk mangler at få styr på det.
Hvis man grundlæggende ikke er enig med Venstre om den økonomiske politik med en nulvækst, som de lægger frem, mangler vi svar på, hvorfor man bliver ved med at støtte op om det.
Er det alene, fordi man ikke synes, at man har indflydelse på den her regerings udlændingepolitik, eller er det, fordi Dansk Folkepartis interessefællesskab med Venstre i virkeligheden rækker langt ind i også den økonomiske politik, og at man i virkeligheden godt kan leve med nulvækst, når det kommer til stykket?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
I en tid, hvor regeringen siger, at der ikke er råd til nødvendige forbedringer for danskerne, i en tid, hvor der er behov for – siger regeringen – større brugerbetaling på sundhedsområdet, f.eks. i form af større brugerbetaling på høreapparater, i en tid, hvor regeringen siger, at det er nødvendigt at skære i tilskuddet til tandrensning, den forebyggende tandbehandling, samtidig med at man har råd til at øge udviklingsbistanden, samtidig med at man har råd til at bruge mange flere millioner kroner på indvandrere og på asylansøgere i det danske samfund, giver det jo sig selv, at Dansk Folkeparti godt kunne tænke sig en anden prioritering i den økonomiske politik.
Det har jeg ikke lagt skjul på.
Det her er ting, som jeg sagde helt tilbage i mit ordførerindlæg.
Så jeg har i den grad sagt, at der er mange ting, vi godt kunne tænke os at prioritere økonomisk anderledes.
Dem, der vil tale med os om det, skal bare ringe, så kommer vi, og så ser vi, om vi kan få indflydelse.
Og hvis Socialdemokraternes interesse i dag er udtryk for, at Socialdemokraterne godt kunne tænke sig et samarbejde med Dansk Folkeparti, så skal man bare ringe, så kommer vi. Lad os så se, om vi kan blive enige om ting og sager.
Det tror jeg ville tjene danskernes interesser.
Spørgsmålet er jo, om man har modet til det, når det kommer til stykket, men vi er klar.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-18:
Jeg vælger at tolke det derhen, at Dansk Folkeparti stadig står præcis det samme sted, som man gjorde, da man underskrev genopretningspakken, hvor man jo selv var med til at indføre brugerbetaling for 200 mio. kr. i det danske sundhedsvæsen, hvor man lavede en meget, meget kraftig opbremsning på hele sundhedsområdet, så vi faktisk gik baglæns i forhold til, hvor meget sundhedsområdet blev tilført.
Der blev fyret tusindvis af social- og sundhedsassistenter og sygeplejersker i foråret 2010, fordi opbremsningen i de offentlige udgifter til sundhedsområdet var så heftig, at mange tusinde stillinger blev nedlagt.
Jeg lytter mig til, at det stadig væk er der, Dansk Folkeparti står, uanset hvad man siger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Som jeg har sagt tidligere under debatten, tager vi ansvar for det, vi har lavet.
Vi tager ansvar for de aftaler, vi har indgået.
Dem står vi gerne til ansvar for både her i Folketingssalen og andre steder.
Det må vi jo bare notere os.
Sådan er det bare.
Det er jo bare en konstatering.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg konstaterer alene, at ét måske nok er, hvad man siger og står for, noget andet er, at jeg da også kender Det Konservative Folkeparti som et parti, der ofte og tit taler om lavere skatter og måske i ringere grad taler om, hvordan de skal finansieres.
Faktum er, at fra 2010 til 2014 kommer 65 pct. af de skatter, vi indfører, fra VK-regeringen.
Og jeg er en stærk tilhænger af at lette skatten på arbejde, sådan som vi har gjort det sammen med V og K.
Det er jeg godt tilfreds med.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-12-18:
Der er ikke flere meddelelser, så vi fortsætter punktet om tredje behandling af lovforslag nr. L 1, som er forslag til finanslov for finansåret 2013.
Den næste ordfører er fru Sofie Carsten Nielsen, Det Radikale Venstre.
Inden ordføreren går i gang, skal jeg lige repetere, at vi jo har reduceret spørgetiden i dag.
I første omgang er der 1 minut og derefter ½ minut.
Man er frit stillet med hensyn til, om det er spørgsmål eller bemærkninger, for det hedder jo principielt korte bemærkninger.
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
Det overrasker mig nok, at jeg ville få ordet som den første, men det takker jeg for.
Så vil jeg sige, at jeg lagde mærke til, at ordføreren i sin tale sagde – nu citerer jeg efter hukommelsen – at VK-regeringen ikke turde gennemføre de nødvendige reformer.
Det er måske en sandhed med nogle modifikationer, i og med vi jo faktisk gennemførte en del reformer, også sammen med De Radikale, bl.a. dagpengereformen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jamen reformen står ved magt.
Reformen holder hele vejen igennem, og den kommer til at blive indfaset og få den virkning, som hr. Jacob Jensen selv refererede til.
Det er jeg stolt af, og jeg står fuldt ved den reform, som vi har været med til at gennemføre sammen – tak for det; det var jo på falderebet for Venstre.
Det, jeg hentydede til i min tale, var de 10 år, hvor Venstre havde magten, de havde magten i gode år og gennemførte ikke de nødvendige reformer; tværtimod var de med til at overophede økonomien og skabe en boligboble.
Men reformen står ved magt.