runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Kiel (EL), 2016-01-19:
Jeg synes, at ordføreren krøb lidt udenom.
Hvis det skal være en succes og man skal kunne tillade sig at kalde det en grøn boligjobordning, skal det vel være hovedparten, der går til de grønne ting og ikke til vinduespudsning og maling af vinduer og til bredbånd og sådan noget.
Så vil jeg igen høre ordføreren om noget: Nu nævner man landdistrikter i forhold til bredbånd.
Hvis man prøver at gå ind på sin lokale bredbåndsleverandørs hjemmeside og så vælger et eller andet sted – det kan være, man kender nogle ude i landet, der bor langt væk fra alfarvej – vælger en adresse der og spørger, hvad det koster at få bredbånd der, så siger de: Jamen det kan du ikke få.
Det vil sige, at nogle af dem, som vi taler om, slet ikke kan få bredbånd, og derved kan de slet ikke opnå det her tilskud, for så skal de i hvert fald have hele landsbyen til at enes om at henvende sig for overhovedet at komme igennem med at få den her skatterabat.
Derfor er det jo igen tit dem, som alligevel skulle have haft bredbånd, der nu får rabatten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
Man skal altid passe på skatteydernes penge, også når det handler om grøn omstilling.
Uagtet at man laver en grøn boligjobordning, at man prøver at fremme solceller, eller hvad det er, så skal man være meget opmærksom på, hvordan man bruger skatteydernes penge.
Det har vi også været fra SF's side, og vi synes, det er rimeligt, at vi bruger 400 mio. kr. på det her område.
En del af aftalen blev jo også den orange byfornyelsesordning, hvor lejere og ejere kan gå ind i en fælles aftale om, at hvis ejeren af en udlejningslejlighed siger o.k. til det her, kan man også bruge fradraget der.
Så vi har afvejet alle delene, og vi synes, at det her trækker i den rigtige retning – og derfor støtter vi det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-19:
Jeg kan ikke forstå, at SF ikke kan se, at finansieringen af den her aftale er dybt asocial, når den bliver finansieret over den finanslov, som SF ikke er med i.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Jeg kan sådan set godt forstå den her argumentation om, at Alternativet jo fik noget ved at gå ind i den her aftale.
Altså, man kunne ikke bare have brugt pengene til noget andet på det grønne område, for det havde man ikke flertal for.
Det synes jeg er fair nok.
Det, jeg bare har tænkt lidt over, er: Var det en god byttehandel, man lavede?
Altså, var det en god aftale, man lavede?
Og der undrer det mig bare lidt, at når jeg ser på, hvad udgiften har været til at gennemføre boligjobordningen eller fastholde den sorte boligjobordning, den rigtige asociale boligjobordning fra 2015, så er den jo betydelig større, når vi ser på beløbet, end det, som Alternativet fik sikret over 2 år, hvor en del går til noget grønt og en god del også – som vi hørte fru Louise Schack Elholm sige – til at få pudset nogle vinduer oppe i Rudersdal og Lyngy-Tårbæk og andre steder.
Nu har vi så oven i købet hørt om den her bedstemorfinte, altså familier, som kan hyre bedstemor til at passe børnene og så kan få et arveforskud bagefter.
Så har man flyttet pengene rundt på den måde og undgået skat – eller rettere sagt bare hevet et fradrag ned i lommen.
Så mener ordføreren, at det er en god aftale, man har lavet, eller har man måske betalt en lidt for høj pris og fået lidt for lidt den anden vej?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-19:
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvor spørgeren vil hen, for de forbedringer, du – undskyld spørgeren – kan få lavet gennem den her ordning, er noget, som er med til at forbedre miljøet og klimaet.
Vi har jo brugt rigtig, rigtig lang tid på at diskutere det i forligskredsen, for der har vi ikke helt haft de samme holdninger.
Der er det Alternativet, som bl.a. sammen med SF har været med til at trække den i den grønne retning.
Det kunne vi også høre nogle af de tidligere ordførere bekræfte.
Vi synes i Alternativet, at det er en god aftale.
Det har været enormt vigtigt for os at være med til at trække den her regering i en grøn retning.
Og så er det fuldstændig rigtigt, som spørgeren siger, nemlig: Kunne den have set anderledes ud?
Kunne der have været andre dele i den?
Men sådan er det jo at lave en aftale, og der synes vi, at vi er landet på en rigtig god aftale, som i virkeligheden har givet alle forligsparterne det, de hver især er kommet efter, og det er klart, at så lægger vi hver især vægt på det, der har været vigtigt for os.
Der har den grønne del været vigtig for os i Alternativet, og så er der nogle andre partier, herunder Venstre, der har lagt vægt på nogle andre ting.
Og sådan er det jo at være en forligskreds og indgå en aftale.
Men vi synes i Alternativet, at vi har indgået et godt forlig, ja, det synes vi.
Det er jo svært at vide, hvad der var sket, hvis Alternativet ikke havde lavet den her ordning, men man kan jo så tænke lidt over, om hr. Lars Løkke Rasmussen så var gået til nogle andre partier her i salen og havde lavet nogle andre løsninger, som i hvert fald ikke havde været med til at fremme den grønne ordning eller måske havde styrket ligheden i samfundet.
Det kunne godt være, at han havde henvendt sig til nogle andre partier og lavet nogle andre løsninger.
Det er svært at vide.
Vi gik ind i den her grønne boligjobordning, fordi vi i en del af den grønne boligjobordning har sikret os et klimafradrag på 12.000 kr., som fremmer miljø- og klimavenlige forbedringer i ejendommene.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at alle kan se sig selv i den.
Det, jeg bare tænker, er, at hr. Lars Løkke Rasmussen jo havde lovet vælgerne det her håndværkerfradrag, og Alternativet gik ind umiddelbart efter valget, meget hurtigt vil jeg sige, det var vist et møde på et par timer, og reddede en vis kropsdel på den nye statsminister.
Jeg kan bare godt undre mig lidt over, at man kunne komme ud med et resultat, hvor det, man, om jeg så må sige, betalte i den situation, var betydelig mere end det, som man fik ud til det, som Alternativet gerne ville have.
Så jeg forstår tankegangen, men min opfattelse er nok, at man har tjent hr. Lars Løkke Rasmussen lidt mere, end man har tjent det grønne hensyn med den her aftale.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-19:
Men er det ikke korrekt, at hvis man tog 400 mio. kr. og sagde, at man ville bruge dem på energiforbedringer de steder i samfundet, hvor CO2-udslippet ville blive mest reduceret, kunne man få meget mere for pengene, end ved bare at bruge dem der, hvor der tilfældigvis er nogle, der har råd til selv at finansiere at opsætte solceller på deres eget tag eller til at udskifte deres vinduer – altså hvis man prøvede at se samfundsmæssigt på det for at se, hvor vi kan spare mest CO2, og så brugte pengene der i stedet for at bruge halvdelen af pengene på rengøring, vinduespudsning, maling af vinduer og udskiftning af gamle kloakrør?
Er det ikke korrekt?
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Man kan roligt sige, at det ikke er første gang, vi diskuterer den her såkaldt grønne bolig-, såkaldte -jobordning .
Det er der jo en god grund til, og den er, at ordningen jo intet har at gøre med hverken beskæftigelsesfremme eller fremme af den grønne omstilling, selv om titlen siger det.
Men grunden til, at vi diskuterer den meget, er også, at det stadig væk er et lille politisk mysterium for mange af os, hvordan både Alternativet og SF kunne finde på at hoppe om bord i det her og dermed, kan man sige, redde Løkkeregeringen med hensyn til et af de valgløfter, som den ellers ikke ville have flertal for.
Det var der en rigtig god grund til at man ikke ville have flertal for, nemlig at ordningen hverken gavner beskæftigelsen, den grønne omstilling eller kampen mod det sorte arbejde.
Det siger jeg, ikke fordi jeg ønsker at genere SF og Alternativet, men fordi vi er i en situation, hvor der jo i den grad er brug for at holde hånden under beskæftigelsen og i den grad er brug for at finde en modgift til de mange besparelser, som denne regering har gennemført på det grønne område, og som jeg ved gør lige så ondt på SF og Alternativet, som det gør på Radikale Venstre og mange andre partier i Folketinget.
Derfor ville det bare have været utrolig sjovt, hvis vi kunne have stået sammen om at bruge de mange hundrede millioner af kroner til noget, der rent faktisk gavnede både beskæftigelsen, miljøet og klimaet og måske endda også landdistrikterne.
Et af de steder, hvor regeringen har skåret allerhårdest ned, er på grønne private projekter ude i landdistrikterne, hvilket jo skader den private beskæftigelse derude – ud over den grønne omstilling og den folkelige forankring.
Det er næsten overflødigt, når jeg så nu tilkendegiver, at det her lovforslag ikke nyder Radikale Venstres opbakning.
Det kommer det ikke til, for vi går ind for, at skatteborgernes penge skal bruges der, hvor de gavner – ikke der, hvor man kan føre tom værdi- og symbolpolitik, uden at det fører nogen som helst andre steder hen, end at man klatter pengene væk.
Til højrefløjen vil jeg sige: Tænk, hvis man brugte de samme penge til skattelettelser.
Til SF og Alternativet vil jeg sige: Tænk, hvis vi havde de penge til at lappe på den nye regerings besparelser på hele det grønne område.
Radikale Venstre stemmer med meget, meget fast overbevisning rødt til det her forslag.
Vi er inderligt imod det.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Lad mig starte med en indrømmelse: Jeg er faktisk meget enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, at hvis man synes, man har en god sag, og hvis man kan lave en aftale om den med en hvilken som helst regering, så skal man gøre det.
Sådan har vi det også i Det Radikale Venstre.
Hvis vi kan gøre noget bedre, så hellere gøre det, end at nogle andre gør det.
Jeg synes bare ikke helt, den holder i det her tilfælde, for – så vidt jeg kan tælle mandaterne i Folketinget – der var ikke kommet nogen aftale om det her, hvis ikke SF havde reddet regeringen på det.
Der var jo ikke nogen andre partier, der ønskede at gå ind at lave en såkaldt, om jeg så må sige, sort boligjobordning.
Hvorfor?
Fordi det er en forkert måde at bruge pengene på, også hvis man tænker på beskæftigelse, sort arbejde osv.
Jeg tror nemlig, at de beregninger, der har været foretaget, er rigtige, når det fremgår, at den er meget tæt på nul, fordi det såkaldte dødvægtstab, som man kalder det, er meget stort, altså folk ville alligevel have gjort det her.
Et hurtigt eksempel: Jeg er ved at skulle skifte mit tag derhjemme.
Det koster mellem 200.000 og 400.000 kr., alt efter hvor meget jeg isolerer, og der er det her jo en dråbe i havet.
Det er jo slet ikke det, der afgør, om jeg skifter mit tag, eller om jeg laver en varmepumpe.
Og derfor må SF da også have en fornemmelse af, at det her altså ikke er den mest effektive måde at lave grøn omstilling på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
Det er rigtigt nok, at hvis man skal ud at bruge 100.000 kr. eller mere på et stort projekt, er det ikke det her, der gør, om man vælger det til eller fra. Men der er rigtig mange mindre projekter, som folk ikke nødvendigvis får gjort, fordi de tænker, at det gør de næste år, eller når de nu engang får råd.
Når man kan få det her fradrag i en husstand med en voksen person, kan det være det, der lige gør, at man alligevel får de forsatsvinduer sat op, at man alligevel får gjort nogle af de mindre ting, som i det store regnskab samlet sammen giver noget.
Nu var der Paristopmøde i efteråret, og vi var alle sammen enige om – i hvert fald spørgerens parti og SF – at det her er så vigtigt, at enhver politisk retning, vi kan tage, som er med til at sænke energiniveauet, som er med til at gøre en forskel, skal vi understøtte.
Så er der også det, som man kalder selvfinansieringsgraden eller adfærdseffekten, og den er jo på henholdsvis 12 og 20 pct.
Det er selvfølgelig ikke alverden, men for i hvert fald nogle af de partier, der går op i sort arbejde, er det jo alligevel noget.
Så må jeg igen sige, at jeg synes, at det er en god aftale, og vi står inde for den i SF.
Og nej, vi havde ikke haft en anden statsminister, hvis vi ikke havde lavet den her aftale.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Det sidste tror jeg nu heller ikke, og det har jeg vist heller ikke påstået, desværre, altså at regeringen skulle stå og falde med det, men jeg forstår bare ikke, at man sådan vil gøre en tjeneste, når man ikke får noget for den.
Hvis der var en stor grøn effekt, hvis man havde trukket det i en rigtig retning, kunne jeg forstå det, men det er ikke tilfældet.
Jeg tror, vi må konkludere, at det, der er forskellen på SF og Radikale Venstre her, er, at vi ikke er ligeglade med, til hvilken pris man laver den grønne omstilling.
Vi tror faktisk, at hvis man skal nå det ambitionsniveau, som vi gerne vil nå, så bliver man nødt til at bruge hver en eneste krone, man bruger på den grønne omstilling, på noget, der batter.
Det gør det her ikke, og fordi det på den måde indirekte skader den grønne omstilling, synes vi, det er et dårligt forslag.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Nu hæftede ordføreren sig jo ved det, som ikke stod i vores forslag til vedtagelse, nemlig ordet flygtningelandsbyer.
Og så vil jeg bare sige, at der ikke står noget [i jeres forslag] om, hvordan man løser problemet for kommunerne.
Kommunerne har jo fået flygtningene ud i kommunerne, og der bliver familiesammenføringer.
Det løser nogle flygtningelandsbyer, som kan stå klar om et års tid, eller hvornår de overhovedet bliver klar, jo ikke.
Det der med, hvordan vi løser problemerne her og nu, indgår jo ikke i jeres forslag til vedtagelse.
Så hvad er ordførerens bud på det?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Der er vi måske inde på en grundlæggende forskel på hr. Jesper Kiels parti og mit eget parti.
Vi kunne selvfølgelig godt have lavet et forslag til vedtagelse, der indeholdt alt det, vi gerne ville, og så ikke få det vedtaget.
Vi ville sådan set hellere lave et forslag til vedtagelse sammen med nogle partier, der giver os flertal, sådan at det bliver til virkelighed, også ude i den virkelige verden.
Det tror vi er bedst for kommunerne, og det tror vi sådan set også er bedst for flygtningene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-01-20:
Jeg bliver dog lidt i tvivl om, hvad Socialdemokraterne egentlig vil.
Socialdemokraternes formand, fru Mette Frederiksen, holdt en tale til sine nordiske partikolleger for nylig, og der fortalte hun jo ganske åbent, bl.a. henvendt til svenskerne, at en åben flygtningepolitik ødelægger den nordiske velfærdsdagsorden, ødelægger de nordiske velfærdssamfund.
Hvorfor i alverden vil I så integrere de flygtninge, når de har været i en flygtningelandsby?
Hvorfor vil I integrere de mennesker, der kommer, i en flygtningelandsby, og så skal de bagefter ud i lokalsamfundet – de skal arbejde, de skal i skole, de skal lære dansk?
Så er der jo ingen forskel i forhold til Socialdemokraternes tidligere politik.
Den eneste forskel er, at de skal en omvej i flygtningelandsbyerne af hensyn til kommunerne.
Endemålet er stadig væk det samme, og dermed er det en åben flygtningepolitik og dermed også en underminering af det nordiske velfærdssamfund, sådan som fru Mette Frederiksen har sagt det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Tak for det, formand.
Og tak til Socialdemokraternes ordfører for den uddybning.
Jeg vil egentlig gerne fortsætte der, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl slap.
Der er jo tilsyneladende enighed mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne om at bruge ordet flygtningelandsby, men det er lidt min oplevelse, at enigheden stopper der.
Det svarer til at sige, at man taler om en bil, og den ene part mener, det er en Mercedes, og den anden part mener, det er en smartcar.
Så må jeg så spørge ind til Socialdemokraternes oplevelse af det her.
Hvem er det, der skal bygge de her landsbyer?
Hvor skal de landsbyer ligge henne?
Hvem skal drive dem?
Skal der være skoler?
Hvem skal drive skolerne?
Skal der være sygehuse, lægehuse?
Hvem skal drive dem?
Skal man kunne arbejde?
Skal der være hegn om?
Skal man kunne færdes ud og ind?
Jeg er med på, at ordføreren ikke kan huske alle de her spørgsmål.
Det var blot for at give lidt inspiration til, hvordan Socialdemokraterne forestiller sig, at sådan en landsby ser ud.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Jeg er glad for, der også er mere garvede folketingsmedlemmer end mig selv, der laver den slags fejl.
Det trøster mig i hvert fald.
Tak til ordføreren for at referere en tale fra min formand, som jeg ikke selv har haft lejlighed til at høre eller læse, men det lyder som noget, hun kunne have sagt.
Og jeg vil erklære mig fuldstændig enig, vi kan ikke bare have åbne grænser her i vores land.
Det er jo også derfor, vi anerkender højt og tydeligt, at antallet betyder noget.
Vi skal begrænse antallet af udlændinge, der kommer til vores land, ellers kan vi ikke opretholde vores velfærdsstat, som den er nu,
og ellers kan vi heller ikke tage os ordentligt af de mennesker, der kommer, så det er også for deres skyld.
Men der, hvor kæden hopper af, synes jeg, for Dansk Folkeparti, er, når de så argumenterer for, at man så ikke skal forsøge at integrere.
Jo, man skal da sandelig forsøge at integrere dem, der så er her.
Det er rigtigt, at vi kan være enige om, at det vil være godt, hvis antallet kunne blive bragt ned, men jo ikke til nul, som Dansk Folkeparti ønsker, for vi mener faktisk, man skal hjælpe i Danmark og tage imod flygtninge.
Men det, man jo bliver nødt til at have fokus på, er: Hvad så med dem, der er her?
De skal da ikke være passive og på overførsler og isoleres.
De skal da tværtimod have et arbejde, både for deres egen skyld og for samfundets skyld.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-01-20:
Det er jo egentlig meget enkelt: Hvis man ikke vil have åbne grænser og en åben flygtningepolitik
, bliver man nødt til at have en lukket flygtningepolitik.
Det betyder, at de mennesker, man placerer i en flygtningelandsby, selvfølgelig skal tilbage, når der er sikkerhed derhjemme.
De skal ikke blive integreret.
Så hvordan hænger det sammen: På den ene side siger fru Mette Frederiksen, at vi ikke skal have en åben flygtningepolitik, vi skal ikke gøre det, fordi det underminerer velfærdssamfundet, og på den anden side står hr. Dan Jørgensen på talerstolen og siger, at vi skal integrere?
Det hænger da ikke sammen.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Jeg ved ikke, om jeg kan forklare det mere tydeligt, end jeg egentlig gjorde første gang, hr. Alex Ahrendtsen spurgte.
Det hænger sådan sammen, at selvfølgelig betyder antallet noget for vores evne til at opretholde vores velfærd her i landet og for vores evne til at integrere mennesker, der kommer.
Men det er da ikke det samme, som at de mennesker, der så er her, ikke også skal integreres.
Man kunne jo omvendt sige, at det er klart, at hvis man fulgte den strategi, som Dansk Folkeparti gerne vil have at man skulle følge, så ville udgifterne til det danske samfund jo være langt, langt større.
For uagtet at der ikke er nok af den gruppe udlændinge, der er i Danmark nu, som er i arbejde, så er der da trods alt en del af dem, der er i arbejde, og de bidrager til samfundet og betaler skat og er ikke en udgift.
Den udgift ville jo være til stede, hvis Dansk Folkeparti fik magt, som de har agt.
Det har hr. Jesper Kiel jo fuldstændig ret i, nemlig at det her med flygtningelandsbyer jo kun adresserer en del af problemet.
Det er da klart, at den finanslov, der er vedtaget, ikke er noget, vi har støttet.
Vi synes, at de skattelettelser, der blev givet der, at man nu f.eks. skal kunne købe langt billigere biler i Danmark – nu nævnte hr. Jakob Ellemann-Jensen tidligere en meget dyr bilmodel, som vil blive markant billigere; jeg ved ikke, om det var derfor, den lige var på nethinden – og den slags ting er vi selvfølgelig imod.
Den minusvækst, der er nu, er selvfølgelig ikke vores kop te.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Jeg synes jo, at når Socialdemokratiet bidrager til det her forslag om flygtningelandsbyer, lykkes det faktisk regeringen at undslippe det spørgsmål – og det lykkes også Socialdemokratiet at undslippe det spørgsmål.
For selv om det er staten, der køber nogle pavilloner og stiller dem op ude på en mark og lader folk flytte ind, så koster det vel det samme, som hvis kommunerne skulle gøre det samme.
Og så kan man sige, at enten skal staten betale for det i statslige flygtningelandsbyer, eller også skal man give penge til kommunerne.
Derfor skal ordføreren jo stadig væk svare på – og regeringen skal svare på det – hvor man vil tage pengene.
Vi har foreslået at udskyde selskabsskattelettelserne.
Så derfor kan man sige, at finansieringen sådan set er væsentlig, uanset om det er kommunerne eller regeringen, der skal løse opgaven.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Jeg har ikke nogen problemer med at huske hr. Jakob Ellemann-Jensens spørgsmål.
Når jeg ikke kan svare på dem, skyldes det ikke min dårlige hukommelse.
Så skyldes det, at regeringen ikke har været sin opgave voksen.
Hvis regeringen, da vi for flere måneder tilbage påpegede det her behov, havde taget sin opgave alvorligt og var gået i gang med at tilvejebringe et beslutningsgrundlag, så kunne vi jo have substansbehandlet sagen nu, så kunne vi have været i gang med at behandle et lovforslag i stedet for nu via en hasteforespørgsel at skulle tvinge regeringen til bare at tilvejebringe de mest elementære data, som selvfølgelig er nødvendige for at kunne svare på de ellers udmærkede spørgsmål, som hr. Jakob Ellemann-Jensen fremhæver her.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-01-20:
Man har med andre ord ikke rigtig gjort sig nogen tanker om, hvad det egentlig er, man vil, eller hvad man forestiller sig.
Altså, jeg synes, at det her er en meget, meget alvorlig situation.
Så skal jeg tage det som udtryk for, at det bare er sådan lidt drilleri fra ordførerens side mod regeringen, eller har man nogen som helst substans i sin forestilling om, hvad en flygtningelandsby er – hvad som helst, bare en lille flig?
Hvad forestiller hr. Dan Jørgensen sig?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Jeg må sige, at det klinger en anelse hult, når hr. Jakob Ellemann-Jensen ligesom prøver på at give indtryk af, at det her skulle handle om drilleri.
Altså, det er jo hr. Jakob Ellemann-Jensen, som i dagens aviser fremturer med, at det sandelig var deres idé først, og nej, det var min idé, og nej, du er dum, og nej, du er dum.
Prøv at høre: Vi har fremhævet det her behov i månedsvis, men i stedet for at have meget bastante holdninger og ultimative krav til, præcis hvor store de her landsbyer skal være; præcis hvordan det skal foregå med skoler og muligheder for at samarbejde med kommunerne – i stedet for at lukke debatten der, har vi sagt til regeringen: Kom nu med på banen.
Det er jer, der har regeringsmagten.
Hvis ikke I vil have den længere, så overgiv den til os.
Vi vil gerne have den.
Vi skal nok fremsætte sådan et forslag.
Det er da nødvendigt at have et beslutningsgrundlag, så vi ved noget om, hvad økonomien er, og så vi kan forhandle med kommunerne om at gøre det ordentligt.
Og det er det, vi i dag nu tvinger jer til at fremlægge.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-20:
Tak for det.
Sammen med Enhedslisten, Alternativet og SF har vi fremsat et forslag til vedtagelse, der lyder:
Forslag til vedtagelse »Folketinget finder, at integrationsopgaven løses bedst i kommunerne.
Kommunernes krav om øgede bevillinger i lyset af flere flygtninge skal imødekommes.
Regeringen bør hurtigt sikre en fælles plan med kommunerne, som giver tryghed om finansieringen.
Vellykket integration kræver samspil med lokalsamfund, skoler, uddannelsessteder og arbejdspladser.
Derfor skal flygtningene sikres boliger lokalt.«
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Jeg tror ikke, jeg er uenig i noget af det, der står i det forslag til vedtagelse.
Jeg er uenig i noget af det, der ikke står der.
Jeg er uenig i noget, der mangler.
Det var måske lidt knudret udtrykt: Jeg mener, at der mangler noget, for at vi ville kunne støtte det, nemlig flygtningelandsbyer, der, så vidt vi kan se, vil være det eneste middel til her og nu at hjælpe kommunerne.
Alt det andet, som fru Sofie Carsten Nielsen fremhæver, er jo rigtigt.
Finansministeren kalder det jammer, når kommunerne ganske retfærdigt, synes vi jo, påpeger, at de står med nogle alvorlige udfordringer.
Men der, hvor vi mener at der altså er behov for yderligere ting end det, der står i jeres forslag til vedtagelse, er simpelt hen i forhold til den umiddelbare situation her og nu, hvor vi mener, at de flygtningelandsbyer, som vi har foreslået, kan være en god idé.