runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Jeg er glad for, at man også i Venstre er kommet så langt i erkendelsen af, at konjunkturerne går op og ned, for så er vi da i hvert fald blevet enige om så meget.
Man kan så sige, at det godt kan være, det kommer til at tage noget tid, før vi når til enighed om resten af det, man gerne vil spørge ind til.
Jeg synes, jeg har sagt meget klart, det gjorde jeg også indledningsvis, at regeringens plan er – det fremgår også af regeringsgrundlaget – at gennemføre en provenuneutral omlægning af afgifterne på personbiler, som skal gøre energirigtige biler billigere, og som understøtter, at der købes mindre forurenende biler.
Det er sådan set det, der er et led i regeringsgrundlaget, og det er fortsat regeringens intention.
Jeg forventer også på et tidspunkt at kunne invitere Folketingets partier til drøftelser af det, når regeringen er klar med et udspil.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er, fordi spørgeren er decideret uforberedt, eller hvad baggrunden er, men det virker påfaldende, at man først påstår, at der er en højkonjunktur, og så siger, at det siger man ikke, og så gentager man i øvrigt, at der er en højkonjunktur.
Det virker ærlig talt ikke, som om man helt har forberedt sig på, hvad det er, man gerne vil spørge om.
Jeg vil gerne svare på spørgsmål i forhold til provenuerne, og jeg vil gerne svare i forhold til, hvor mange biler der bliver solgt, men at påstå, at det er en generel højkonjunktur, vi ser i Danmark, er jeg noget forundret over, og det håber jeg sådan set at Venstre også vil være i stand til at uddybe.
Det er fuldstændig korrekt, at der bliver solgt flere energirigtige biler, flere biler, der kører længere på literen.
Det er nogle billigere biler at købe, og det betyder, at der over de senere år, hvis vi tager højdepunktet i 2007, er en lavere indtægt i år.
I 2007 var det 24 mia. kr., i år skønner man, at det bliver ca. 16 mia. kr., men i 2009 var det nede på 12 mia. kr. Det vil sige, at jeg tror, at vi sådan helt fair kan konkludere, at det bevæger sig op og ned.
Højkonjunkturerne spiller en rolle.
Det spiller en rolle, at nogle borgere vælger at udskyde en del af registreringsafgiften, fordi man leaser en bil, og endelig er der en lavere afgift, når man køber en mindre bil, kontra man køber en større bil.
Det betyder i sidste ende, at der i hvert fald i nogle år vil være en lavere indtægt til statskassen og nogle år en højere indtægt til statskassen.
Mads Rørvig (V), 2014-01-29:
Nu slog ministeren automatpiloten til og kom med papegøjesnak igen.
Det tyder jo på, at der er et eller andet at komme efter her, fordi jeg har ikke talt om højkonjunktur.
Jeg har talt om højkonjunktur i forhold til antallet af solgte personbiler, og hvis man kigger på tallene, altså tallene, som ministeren selv har sendt over i Folketinget, så kan man se, at her sidste år satte vi rekord i forhold til antallet af solgte biler i Danmark.
Det må man da betragte som nogenlunde højkonjunktur.
Det går godt med bilsalget.
Hvis man kigger lidt længere over i kolonnen, kan man se, at provenuet pr. solgt bil, altså det, staten får ind, er faldet fra omkring 111.000 kr. til 70.000 kr. Så må alle alarmer da stå og blinke.
Jeg må bare minde ministeren om sit ministeransvar i forhold til at foretage sig noget, når ministeren kan se, at pengene fosser ud af statskassen og vi ikke får det ind, som vi regner med.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Jeg synes ærlig talt, at vi er kommet en anelse langt ud, når Venstre begynder at konstatere, at der er en højkonjunktur i gang.
Mig bekendt må man leve i en klokke, og jeg skal ikke kunne sige, hvad det er for en klokke, man lever i i Venstre, for hvis man sådan med sine sansers fulde brug kan stå og påstå, at der er en højkonjunktur, der i øvrigt er helt grundlæggende, i Danmark, så synes jeg ærlig talt, at det er en mærkværdig planet, vi befinder os på.
Det er fuldstændig rigtigt, at der bliver solgt flere mindre biler, som er mere økonomiske, men at udvide det til, at det er en generel højkonjunktur, vi har i Danmark, synes jeg ærlig talt er fuldstændig mærkværdigt.
Hvis det er Venstres konstatering, må jeg bare sige, at så tror jeg, at vi bevæger os på to meget, meget forskellige planeter.
Jeg tror, at de mange arbejdsløse, vi i øvrigt har i det her land, ville undre sig meget, meget voldsomt, hvis Venstre nu gik ud og fuldt ud bekræftede, at de åbenbart mener, at der er en højkonjunktur i Danmark.
Det er mig bekendt ikke sandt.
Mads Rørvig (V), 2014-01-29:
Jeg er ked af at sige det, men ministeren står og vrøvler.
Hvad jeg er mere bekymret for er, om ministeren er klar over, at han står og vrøvler, fordi det er jo sådan, at det er klart, at provenuet svinger år for år.
Vi kan godt acceptere et lavere provenu for registreringsafgiften, hvis der er en lavkonjunktur, fordi vi jo så forventer at få et højere provenu, når der er højkonjunktur.
Men det, der er specielt lige nu, er jo, at vi får meget færre penge ind, end vi havde regnet med, og at man samtidig har en højkonjunktur, altså at vi sætter rekord med hensyn til antallet af solgte biler.
Det står på ministerens bord hver eneste morgen, han træder ind i Skatteministeriet.
Der er en alarm, der blinker, og der står: Vi mangler 7 mia. kr. om året.
Har ministeren tænkt sig at foretage sig noget som helst for at sikre, at der kommer balance mellem det, man regner med at få ind, og det, man rent faktisk får ind?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Provenuet fra registreringsafgiften har en tendens til at variere en del over tid.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det har vi jo også fået bekræftet nu i de tal, som spørgerens parti har været inde over, men under VK-regeringen voksede provenuet fra knap 15 mia. kr. i 2002 til over 24 mia. kr. i 2007 for derefter igen at falde til ca. 12 mia. kr. i 2009.
Så også under VK-regeringen var provenuet fra registreringsafgiften faktisk i perioder væsentligt under det, man kan kalde det strukturelle niveau.
I 2014 forventes provenuet for registreringsafgiften at være på knap 16 mia. kr. Provenuet har således været svagt stigende de seneste år og været mere stabilt.
Udgangspunktet er ikke, at det faktiske provenu for registreringsafgiften skal ramme skønnet for det strukturelle provenu år for år.
Det ville indebære, at registreringsafgiften skulle sættes op under lavkonjunktur, hvor indtægterne fra registreringsafgiften typisk vil ligge under det skønnede strukturelle niveau, og omvendt at afgiften skulle sættes ned under en højkonjunktur.
Det svarer til at føre en økonomisk politik, der forstærker konjunkturerne, og det er for mig at se ikke specielt hensigtsmæssigt.
Det er i hvert fald ikke noget, vi som regering går ind for.
Jeg skal ikke kunne svare på, om det er noget, man ønsker i Venstre, nemlig at lade registreringsafgiften bevæge sig, afhængigt af om man har en høj- eller lavkonjunktur, men det er heller ikke min forventning.
Det er klart, at høj- og lavkonjunktur har en indvirkning på registreringsafgiften.
Det tror jeg ikke at der er nogen der kan være i tvivl om.
Mads Rørvig (V), 2014-01-29:
Vil ministeren forholde sig til, at det faktiske provenu fra bilsalget i 2014 afviger negativt med ca. 7 mia. kr. fra det strukturelle niveau på ca. 21 mia. kr., på trods af at bilsalget er rekordhøjt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-29:
Jeg synes jo først og fremmest, at det ville være rimelig klædeligt, hvis ministeren udlagde det, som hr. Mads Rørvig sagde, på den korrekte måde, nemlig at det var bilsalget, der var højt.
Jeg tror, at ministerens svar gik på noget helt andet, så lad os nu lige holde os til det, vi taler om.
Når der er sket en forskydning i bilsalget i retning af flere små biler, giver det så slet ikke ministeren anledning til at overveje, om de prognoser, man har lagt, holder vand?
Man er fuldt ud klar over, at det forholder sig anderledes med de biler, som danskerne køber, end det gjorde for år tilbage.
Mange af de små biler var slet ikke på markedet.
Men det giver slet ikke ministeren anledning til på nogen måde at overveje, om det provenuskøn, man lægger ind, holder vand?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Når vi snakker om en provenuneutral omlægning af registreringsafgiften, ligger det ligesom i ordet, at der samlet set ikke skal ske en forøgelse af bilbeskatningen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-01-29:
Det er klart, at når vi spørger meget ind til det her, er det jo, fordi det er velkendt, at regeringspartierne og vel i særdeleshed SF har en eller anden drøm om at beskatte bilismen hårdere, end den bliver i dag, selv om vi har verdens højeste bilskatter.
Vi så det med betalingsmuren i København, og vi ved, at SF også har kæmpet for en tilsvarende betalingsmur omkring Århus.
Derfor er vi nødt til at komme tættere ind til det her, og jeg vil bare gentage mit spørgsmål fra før: Skal danske bilister samlet set betale mere i registreringsafgift, end de gør i dag, når nu regeringen har lavet den der provenuneutrale omlægning?
Og til slut vil jeg spørge: Tror ministeren, at det bilkøbsmønster, vi ser nu, med, at danskerne køber de små brændstoføkonomiske og billige biler i meget stort tal, ændrer sig, således at man går over til at købe de mellemstore og store biler igen?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Helt grundlæggende er jeg sådan set optaget af – og det har jeg sagt nogle gange nu – at få lavet en provenuneutral omlægning af registreringsafgiften, således at vi rent faktisk sikrer os, at vi får understøttet, både at energirigtige biler bliver billigere, men også at vi i sidste ende får biler på vejene, som forurener mindre.
Det synes jeg er helt afgørende, også i forhold til vores miljø, og det tror jeg i sidste ende er det, vi alle sammen er optaget af.
Men det er klart, at der sker en forskydning i de her år, hvor jeg tror der er flere der netop køber en billigere og mere brændstoføkonomisk bil, og det betyder altså, at indtægten til statskassen bliver en anelse mindre, end hvis folk havde købt en markant større bil.
Det er jo også derfor, vi ser den nedgang, der har været.
Nu havde vi et højdepunkt i 2007 med over 24 mia. kr., men 2 år efter kom der kun 12 mia. kr. i statskassen.
Det fortæller også, at når man på 2 år kan bevæge sig fra det ene til det andet, så kan det også være, at der er andre ting, der betyder noget.
Konjunkturerne betyder noget, det er den ene del, men jeg tror også, det betyder noget, at man nu med leasingbiler sådan set kan betale registreringsafgiften over flere år.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-01-29:
Jeg forstår simpelt hen ikke det her svar, for det er jo i hvert fald et svar, der overhovedet ikke reflekterer det, der blev spurgt om.
Nu kan jeg forstå, at leasingspørgsmålet også bliver draget ind, nemlig det, at dem, der har en leasingbil, betaler mere løbende end dem, der køber en bil.
Men det får jo mig til at spørge ministeren: Er det slet ikke noget, ministeren er urolig over, når der bliver solgt rekordmange biler og der ikke rigtig kommer ret mange penge ind?
Hvad har ministeren tænkt sig gøre ved det meget, meget store økonomiske problem, som hermed bliver skabt, og som ministeren sidder og ser på, hver eneste dag han møder på arbejde i Skatteministeriet?
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Nu skal jeg bare indledningsvis gøre opmærksom på, at det i hvert fald er første gang, jeg er i spørgetimen, men jeg går ud fra, at det er min forgænger, der henvises til.
Jeg tror, at der er tre ting, som er vigtige at holde sig for øje, når man diskuterer registreringsafgiften og det provenu, der er.
For det første er der konjunkturerne.
Der er vi kommet så langt, at vi nu er enige om, at de går op og ned.
Det synes jeg er glædeligt.
For det andet er udskydelsen af provenuet noget af det, vi har set, bl.a. fordi man i højere grad nu benytter sig af leasingbiler.
Når man benytter sig af leasingbiler, betyder det, at man kan udskyde en del af registreringsafgiften, og det vil sige, at den bliver forskubbet til kommende år og ikke nødvendigvis falder det enkelte år.
Endelig og for det tredje er der altså også en tendens til, at danskerne køber billigere biler og også mere brændstoføkonomiske biler, hvor der alt andet lige vil være en lavere indtægt pr. bil, end der vil være på meget større og mere, hvad skal man sige, benzinslugende biler.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Jeg tror, vi bliver nødt til at spole tiden tilbage til det, som hr. Kristian Pihl Lorentzen meget rigtigt konstaterede, og det vil jeg gerne høre ministerens kommentar til, nemlig om han er i besiddelse af andre tal, end Folketinget er.
Det kan jo godt være.
Men det går jo sådan set på, hvorvidt ministeren kan bekræfte, at vi har et rekordhøjt salg af biler og varebiler i øjeblikket, altså bl.a. i 2013.
Og er der noget som helst – altså ting, ministeren må være klar over – der indikerer for ministeren, at der er noget, der tyder på, at bilsalget vil blive endnu højere, og at man så skulle komme i en situation, hvor der vil blive solgt endnu flere biler og dermed også blive solgt biler af en anden type end de biler, der bliver solgt i dag?
For ministeren har jo tidligere her i spørgetiden oplyst, at der bliver solgt rigtig mange små biler.
Jo flere små biler der bliver solgt, jo færre penge får man ind i registreringsafgift.
Det er sådan set ikke atomfysik.
Lars Dohn (EL), 2014-01-29:
Jo, men nu er vi jo allerede derhenne, hvor vi taler om resultaterne af de nationale test: om det nu går godt eller ikke går godt
Og så vidt jeg husker, var SF og Enhedslisten jo oprindelig enige om at tage udgangspunkt i, at det vigtigste er det, der ikke kan måles.
Er det ikke stadig væk gældende?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Jeg er i hvert fald meget enig i, at hverken nationale test eller 9.-klasseelevernes afgangskarakter skal bruges til stor offentliggørelse; det er jeg meget, meget enig i.
Det er jo ikke det, der tjener et pædagogisk formål, og de nationale test skal tjene et pædagogisk formål.
Lars Dohn (EL), 2014-01-29:
Tak til ordføreren for et forsøg på at komme med en mere nuanceret vurdering af tingene.
Men jeg må jo sige, at hvis man kigger tilbage til 2006 og ser på SF's udmeldinger dengang i forhold til nu, så er det lidt svært at forstå, at det er det samme parti, der er tale om.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren er opmærksom på, at den fremlægning af karaktergennemsnit sammenholdt med de nationale test jo er en glidebane frem mod en markedsgørelse af folkeskolen, og om ordføreren tilslutter sig den glideproces, der er hen mod et skolevalg og en markedsgørelse af vores folkeskole.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Der står i hvert fald, at elevernes faglige niveau er blevet bedre, men der står ikke, at man fuldstændig entydigt kan sige, at det skyldes indførelsen af nationale test.
Det er jo det, der er pointen.
Lene Espersen (KF), 2014-01-29:
Som jeg forstår det, er SF's ordfører enig i redegørelsen.
Altså, i redegørelsen står der jo ganske klart – og det er korrekt, at man kan lave alle de mange indskudte sætninger, man vil – at man kun kan sammenligne med læsning, fordi det er så forholdsvis kort tid siden, det blev indført.
Men der står dog i redegørelsen, at det har forbedret elevernes faglige niveau.
Jeg vil bare spørge: Er det noget, SF er enig i?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Ja, og redegørelsen siger jo lige præcis, at man må tage den her rapport med forbehold, at man ikke kan se en klar årsagssammenhæng mellem indførelsen af nationale test og øget faglighed.
Det er jo de der forbehold, jeg også nævner i min tale.
Så selvfølgelig er vi enige i regeringens redegørelse – vi har selv været med til at lave den.
Lene Espersen (KF), 2014-01-29:
Det har været en meget underholdende dialog, SF's ordfører har haft med mine to borgerlige kolleger, men jeg bliver bare en lille smule forvirret.
Altså, der er fremlagt en redegørelse, der er regeringens redegørelse.
Er SF enig i de konklusioner, der er i redegørelsen?
Det har jeg bare brug for at få et ja eller nej på.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Jeg tror, vi er nødt til at evaluere det grundigere, end det er gjort indtil videre, men jeg tror, det kan blive godt.
Jeg er ikke helt overbevist om, at de skal være i de her fag, vi har i dag, og at det skal foregå i samme omfang.
Jeg synes, vi skal diskutere det sammen i forligskredsen.
Jeg tror godt, at når nu de nationale test er kommet for blive, kan de blive et rigtig godt redskab, men det kan jeg ikke sige med skråsikkerhed at de er i dag, og jeg kan heller ikke sige, at vi ikke skal lave om på dem.
Jeg tror, at vi hele tiden skal følge med i, hvordan brugen af nationale test går, og så synes jeg, at vi skal passe på med alt for meget offentliggørelse, for så bliver det tit niveauet i de nationale test, folk kigger på, og ikke på alt det andet, som skolen også skal kunne, og det er jo også noget, vi skal have en debat om.
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Det glæder mig.
Jeg vil konkludere ud fra ordførerens svar, at man alt andet lige også anerkender, at indførelsen af nationale test rent faktisk har forbedret evalueringskulturen.
Om det så er debatten, eller om det reelt er det, at man også har en mere systematisk testning af, hvordan det faglige niveau er, kan man formentlig have lange faglige diskussioner om.
Men ikke desto mindre kunne jeg da godt tænke mig afslutningsvis at høre: Hvad mener ordføreren om de nationale test, som de er i dag?
Altså, er det skidt, eller er det godt, at der findes nationale test i den danske folkeskole?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Dengang var der jo rigtig mange debatter om, hvilke evalueringsredskaber der var de bedste, og bl.a. Lærerforeningen gik jo sådan relativt aktivt ind i arbejdet, fordi Lærerforeningen også til sidst anerkendte, at evalueringskulturen i folkeskolen simpelt hen ikke var god nok, og kom også med et bud på, hvilke evalueringsredskaber man kunne bruge.
Jeg synes ikke, de var så tossede.
Det synes folkeskoleforligskredsen at de var, og derfor fik vi de nationale test.
Men vi syntes dengang, der var andre evalueringsredskaber, der også med fordel kunne bruges i folkeskolen, fordi vi også anerkendte, at der var brug for en bedre evalueringskultur.
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Det er jo vanskeligt at tage ordet efter den her fantastiske forbrødring.
Det driver nærmest ned ad væggene herinde i Folketingssalen, kan jeg bekræfte.
Ikke desto mindre hører jeg også ordføreren i ordførertalen bruge et ord som spændetrøje og nævne diskussioner om, at nu må nationale test ikke gå hen og blive en spændetrøje.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at give ordføreren en udfordring i forhold til at tage på en om end kort tankerejse, for så lang tids taletid er der ikke.
Men ifald der ikke var lavet et forlig om nationale test i 2006 og der ikke var noget, der hed nationale test i dag, hvordan skulle den her indsigt i, hvordan skolerne klarer sig, så komme til offentlighedens kendskab i ordførerens optik?
Altså et spørgsmål til SF's dreamteam: Hvordan kunne man få lov at evaluere og se på det faglige niveau i folkeskolerne, hvis ikke der var noget, der hed nationale test?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Jamen så husker hr. Lars Dohn ganske enkelt forkert.
SF har altid været optaget af, at skolen skulle blive bedre.
Enhedslisten har altid været optaget af, at der ikke skulle ske nogen som helst forandringer.
Og det er den store forskel på Enhedslisten og SF.
Jeg har aldrig, og jeg havde nær sagt gudskelov, været udsat for en national test.
Jeg er kommet igennem skolesystemet uden, og jeg er ikke sikker på, at folkeskolen ville være brudt sammen, hvis ikke man havde lavet forliget om de nationale test tilbage i 2006.
Men jeg er også rigtig glad for, at vi kan tale sammen, uanset at jeg kun har bestået
DF's test og ikke de nationale test.
Christine Antorini (S), 2014-01-29:
Vi kigger også særlig på, om de dygtige bliver dygtigere, og på, om dem, der har det svært, bliver løftet.
Det kan vi gøre med de eksisterende redskaber, det kan vi gøre med de nationale test og med andre prøveresultater, som vi har.
Det viser bare, at vi har redskaberne til at kunne følge, om bl.a. folkeskolereformen lykkes, og det har vi jo en interesse i at den gør.
Det skulle jo meget gerne være sådan, at alle elever bliver dygtigere, mere motiverede og gladere for at gå i skole.
Derfor kan vi jo i forligskredsen tage debatten om, hvor det er, Venstre egentlig mener der ikke er gennemsigtighed nok.
For der er rigtig meget gennemsigtighed om det, der er det centrale, nemlig at vi kan følge, om eleverne bliver dygtigere år for år.
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Jeg har meget svært ved at forstå, hvordan åbenheden kan udelukke alt det andet, som ministeren redegør for.
Altså, vi kan have en ideologisk diskussion om, om man decideret skal rangliste, og det er beklageligt, hvis en rangliste bruges til at udråbe nogle som tabere og andre som vindere, hvis man ikke ser på progressionen og ser på, hvordan det så har rykket sig, hvordan det har udviklet sig.
Men har ministeren overhovedet nogen visioner om, hvordan den tilgængelige viden alt andet lige kan skabe en åbenhed om resultaterne og et bedre syn på, hvordan progressionen er, altså om skoler rykker sig, om et klasseniveau forbedrer sig i de forskellige faglige discipliner?
Lad mig starte med at takke ministeren for en ret fyldestgørende gennemgang af alle de elementer, der ikke alene har været drøftet, men som også er en del af redegørelsen og den evaluering, vi har so far.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens tanker om åbenhed om resultater.
Altså, det er jo en kendt sag, at vi ideologisk står hver sit sted, i forhold til hvor meget åbenhed der skal være.
Lad mig starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig med ministeren, når det handler om, om den enkelte elevs resultater skal være offentligt tilgængelige.
Nej, det skal den enkelte elevs resultater ikke.
Så langt så godt, der vil vi være enige.
Lene Espersen (KF), 2014-01-29:
Jeg vil sige til fru Lotte Rod: Læs redegørelsen.
I redegørelsen står der jo meget klart, at man opnår begge ting ved at forberede til en test.
Man oplever altså, at når man bruger testresultaterne fremadrettet, løfter man rent faktisk det faglige niveau – det er jo det, redegørelsen fortæller – men det fortæller selvfølgelig også, at de elever, der bliver testet, bliver bedre til at finde ud af, hvordan man bruger en test.
Det er jo en forudsætning for at blive testet, at man ikke er totalt rundforvirret, når man sidder foran testen, men at man ved, hvordan man skal løse opgaven og er forberedt på det.
Så jeg synes ikke, at det er problematisk, at man bliver dygtig til at finde ud af, hvordan man skal løse en testopgave, eller hvordan man skal angribe den.
Jeg synes nærmere, at den skulle handle om, hvordan vi bedre fremadrettet kan hjælpe den enkelte elev.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Det er jo sådan set lige præcis det sidste her, altså, hvad mener fru Lene Espersen om – hvis det er rigtigt, hvad eleverne siger – at det er, fordi de er blevet trænet lige præcis i den måde, som man nu tester på i testen, at de oplever, at de blevet dygtigere?
Lene Espersen (KF), 2014-01-29:
Jeg tror da, at en af de ting, man skal være endnu bedre til – og det var også det, jeg sagde i min ordførertale – er, at der skal være flere svære opgaver.
Jeg tror, at det særlig er nogle af de elever, som i forvejen måske ikke bliver udfordret nok i folkeskolen, som har udtalt sig.
Nu ved jeg ikke, hvem det er, der har udtalt sig, men jeg tror meget, det handler om, at man skal prøve at se, om man ikke kan få lavet flere svære opgaver.
Så synes jeg for øvrigt, at det er fornuftigt nok, at læreren forbereder eleverne på, at de skal testes.
Det, jeg bare synes er væsentligt at få understreget, og som redegørelsen også siger, er, at der ikke er noget, der tyder på, at man bare bliver bedre til at forberede sig på testen.
Det bliver man også, men man bliver også bedre fagligt, og meningen er jo sådan set, at det faglige niveau skal løftes.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Hvad mener fru Lene Espersen om, at de elever, der er blevet dygtigere som følge af de nationale test, selv siger, og jeg citerer: Vi oplever at blive bedre til udvalgte fagområder i testfag op til en national test, fordi læreren underviser mere intensivt i lige præcis det pågældende område?