runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2008-02-19:
Jeg har lyst til at sige endelig, for her står jeg faktisk med mit første lovforslag, men et endnu mere tydeligt endelig vil jeg sige, fordi vi nu skal i gang med førstebehandlingen af forslag til lov om ændring af udlændingeloven som følge af den reviderede østaftale mellem regeringen, De Konservative, Venstre, Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre fra den 29. juni 2007.
Lad der ikke herske nogen tvivl om, at østaftalen har været en succes.
Vi kan være stolte over, at arbejde i Danmark sker på ordnede løn- og ansættelsesvilkår for alle arbejdstagere, og sådan bør det blive ved med at være.
Men mange både private og offentlige arbejdsgivere mangler hænder og hoveder.
Faktisk mangler hver tredje virksomhed arbejdskraft og har måttet opgive at besætte cirka 58.000 stillinger.
Derfor må og skal vi være åbne over for at modtage kvalificeret arbejdskraft udefra.
Med dette lovforslag reviderer vi overgangsreglerne for EU-10-statsborgere, således at vi foreslår kravet om opholds- og arbejdstilladelse ophævet for det arbejde, der er dækket af en kollektiv overenskomst.
Det samme gælder for specialister, forskere og undervisere, der ansættes på overenskomstdækkede virksomheder.
Det vil helt konkret betyde, at de i stedet skal have udstedt et registreringsbevis, og disse afgørelser træffes for EU-borgere af statsforvaltningerne.
Det er glædeligt, at vi nu for alvor får muligheden for at drage fordel af den arbejdskraftreserve, som findes i de nye EU-lande.
Jeg kan naturligvis kun beklage, at vi er lidt sent ude, og håber ikke, at eksempelvis englænderne allerede har støvsuget markedet for kompetent arbejdskraft.
Der er ingen tvivl om, at de har modtaget mange østarbejdere - og med åbne arme, naturligvis - da man der har haft meget få restriktioner.
Resultatet i England er nemlig, at de har oplevet en vækst på ½-1 pct., efter at de har fået hjælp fra den østeuropæiske arbejdsstyrke, og derfor er den britiske holdning naturligvis også, at det har været en kæmpe fordel for britisk økonomi og en væsentlig forudsætning for, at man stadig har en positiv økonomisk vækst.
Så når vi nu letter adgangen til det danske arbejdsmarked, gør vi det, fordi vi har plads til og brug for dem, som vil og kan.
Det er nemlig kun i Frankrig, at man er bange for den polske blikkenslager.
Det er vi ikke i Venstre, og selvfølgelig skal han ind på ordnede forhold.
Derfor kan vi i Venstre støtte lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-19:
Siden EU-udvidelsen i 2004 har der både inden for og uden for landets grænser vist sig en stigende interesse for en øget fokus på udstationering af arbejdskraft.
Interessen for at komme til at arbejde i Danmark - enten som arbejdstager eller som udstationeret - har været markant.
Det er glædeligt, at det danske arbejdsmarked kan tiltrække arbejdskraft fra de andre EU-lande i en tid, hvor danske arbejdsgivere så massivt efterspørger arbejdskraft.
Og det er jo netop et af formålene med EU-samarbejdet, at arbejdskraften kan bevæge sig derhen, hvor arbejdsopgaverne er.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der blandt de udenlandske virksomheder er brodne kar, som ikke forstår, hvordan vi ønsker at det danske arbejdsmarked fungerer, herunder at vi mener det alvorligt, når vi siger, at vi ønsker at opretholde gode lønog arbejdsvilkår for alle, som befinder sig i Danmark.
Som en del af den brede politiske aftale om EU-udvidelsen og det danske arbejdsmarked fra juni sidste år - indgået mellem regeringen, Venstre, De Konservative, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre - blev det aftalt, at der skal etableres et register over udenlandske tjenesteydere, der udstationerer lønmodtagere i Danmark.
Sammen med integrationsministerens lovforslag nr. L 65 om ændring af udlændingeloven, som også behandles i dag, er dette forslag en udmøntning af aftalen fra sidste sommer.
Efter forslaget skal den udenlandske arbejdsgiver anmelde en række oplysninger til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, hvor det kommende RUT-register skal etableres.
Anmeldelsen af oplysninger skal ske senest, når udstationeringen begynder.
Det kommende register vil for det første give myndighederne og arbejdsmarkedets parter mulighed for at få bedre overblik over omfanget af udenlandske virksomheder og deres ansatte.
For det andet vil myndighederne få mulighed for at føre bedre kontrol med og for at kunne slå ned på de arbejdsgivere, der ikke lever op til de krav, som findes på det danske arbejdsmarked.
Jeg vil afslutningsvis takke de ordførere, der har støttet lovforslaget her i dag.
Skulle der være uafklarede spørgsmål i forbindelse med lovforslaget, er jeg sikker på, at disse vil kunne løses under udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Hvis jeg er kommet til at sige noget, der kunne misforstås, beklager jeg; det var ikke min intention.
Det, jeg siger, er, at der skal være ressourcer til at komme ud.
Og her snakker jeg ikke om det samlede arbejdsmarked; jeg snakker især om byggepladser, som jo er der, hvor vi har de fleste af østarbejderne, men der er også tilfælde i landbruget og andre steder, hvor folk virkelig bliver udnyttet, og der er der virkelig behov for at man gør en indsats.
Hvis man ser nogle af de forhold, der er på de byggepladser, og hvis man ser nogle af de forhold, som folk fra Polen eller de baltiske lande eller andre steder bliver budt at leve under, hvor de bor på byggepladsen, eller hvor de bor seks mand i et lille hummer, og hvor de ikke har noget sted at lave mad eller noget som helst, så mener jeg, det er meget tydeligt, at der er behov for at gøre en ordentlig indsats, hvis vi mener, at mennesker skal behandles ordentligt i det her land.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Jeg synes også, fru Line Barfod var meget negativ i hele det indlæg, som vi hørte her.
Jeg synes, at fru Line Barfod skulle være klar over, at arbejdstilsynet jo rent faktisk er rundt på samtlige virksomheder i dette land netop for at finde ud af, om virksomheden opfylder de krav, der stilles til den enkelte virksomhed.
Det er et ret stort arbejde, der pågår der, det er et ret konstruktivt arbejde, og det er meget perfekt.
Der var også en anden ting, som fru Line Barfod sagde indledningsvis, og det var netop, at man kunne tage ud og kigge på de elendige arbejdsmiljøforhold, der var på det danske arbejdsmarked, og der synes jeg ikke, det er rimeligt, at man maler med så bred en pensel.
Så må man konkretisere de enkelte situationer, for på det danske arbejdsmarked er der reelt ordentlige arbejdsforhold.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Som jeg sagde, støtter vi den lille forbedring, der ligger her, men vi mener, der er brug for at gøre mere.
Jeg synes, det er fint med lange notater, og jeg glæder mig til at se det om, hvor meget der skal gøres, men jeg mener stadig, at det er nødvendigt, at vi også følger op på, om det så rent faktisk bliver gjort.
For min erfaring fra andre områder er, at hvis ikke vi bliver ved med at stille spørgsmål, hvis ikke vi bliver ved med at sikre, at det faktisk også sker, er der så mange andre opgaver, der tager pladsen, og mange offentligt ansatte - herunder både inden for arbejdstilsynet og politiet - har mange forskellige opgaver og mange forskellige steder, hvor der bliver hevet i dem, så hvis vi ønsker en opprioriteret indsats på et område, bliver vi nødt til at holde fast hele tiden.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
For 1½ år siden lavede vi østaftale II, og det, vi implementerer her i dag, er østaftale III.
Dengang udsendte Enhedslisten en pressemeddelelse om, at de syntes, at østaftalen var så god nu, at Enhedslisten opfattede sig som en del af østaftaleforligskredsen.
Og så skal vi alligevel høre i dag, hvor dårligt det står til, hvor ringe den er, og hvor ringe kontrolmuligheder vi har sørget for.
Det er jeg faktisk ikke enig i.
Jeg synes endda, at vi med den aftale, der ligger fra juni måned, forbedrer den - også fordi det nu fremgår klart og tydeligt, hvor mange gange man skal ud og kontrollere.
Der har været et arbejde, som ordføreren naturligvis ikke kan være vidende om, hvor man også har haft parterne til at være med til at drøfte, hvad det så er, man skal kontrollere, og hvordan det skal gøres.
Der ligger et stort og omfattende notat, som vi i forligskredsen har fået, og det synes jeg da vi kunne bede beskæftigelsesministeren om at oversende, så også Arbejdsmarkedsudvalget kunne se det og det kunne indgå som en del af grundlaget for den her lovbehandling.
Jeg vil bare spørge Enhedslistens ordfører, om det ikke sådan kunne formilde hende lidt at tænke på, når man nu engang tidligere har villet være med i østaftaleforligskredsen, at vi så her faktisk gør den endnu bedre.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Nu må jeg indrømme, at jeg synes, det er ude på et groft vildspor, fordi spørgerne - det gælder næsten alle spørgere, der har spurgt - de vil gerne have den her vinkel, at en anerkendt fagforening er en fagforening, der underbetaler, som f.eks. i forbindelse med Vaxholm.
Det er ikke det, vi her i Danmark forstår ved en anerkendt dansk fagforening, der tegner overenskomst.
Det er en, der lever op til de forhold, som vi kender herhjemme.
Og så kan det ikke hjælpe noget, at Kristelig Fagforening, hvis det var dem - det tror jeg så ikke de nogensinde vil gøre - skulle acceptere at komme med sådan nogle underbud.
Det kunne jeg slet ikke forestille mig nogen sinde kunne komme på tale.
Jeg kunne forstå på hr. Thomas Adelskov, at han mener, at det her er et godt redskab for fagforeningerne til at kontrollere, om overenskomster og lønninger overholdes.
Det er jo det, der var lagt op til i østaftalen, nemlig at det var fagforeningerne, der skulle kontrollere, at overenskomsterne blev overholdt, og ikke andre.
De var de eneste, og de har haft stort besvær med at kontrollere, fordi de ikke kunne finde de virksomheder.
Det ved hr. Thomas Adelskov jo alt om.
Men i den forbindelse vil jeg godt spørge: Hvordan kan det være, at virksomheden ifølge lovforslaget først skal registreres efter 8 dage, når den har udstationeret arbejdskraft?
Der kan ske megen underbetaling i løbet af 8 dage på en byggeplads, og så kan man jo sende folk hjem og tage et nyt hold op, og så skal man jo heller ikke registrere dem.
Det synes jeg er mærkværdigt.
Hvorfor gør man ikke ligesom i Tyskland?
Hvis en dansk virksomhed udstationerer medarbejdere i Tyskland, så skal det anmeldes fra dag et.
Det kunne man jo godt gøre her i Danmark, også for at hjælpe fagforeningerne så de nemmere kunne finde ud af, hvor virksomhederne er.
En virksomhed med orden i sine forhold vil jo hellere end gerne have et skilt, hvor der står: Her bygger vi.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Jeg har faktisk ikke hørt fagbevægelsen rejse det krav.
Jeg har hørt, at fagbevægelsen har haft et ønske om, og i dag har jeg for øvrigt også set en henvendelse fra Byggefagenes Samvirke i København om, at de også ønsker i hvert fald at få adgang til at kunne se, hvilke virksomheder der opererer.
Det er den skiltning, jeg omtalte i min ordførertale, som vi faktisk også er optaget af, og som vi gerne vil støtte, og vi har en aftale med regeringen om, at hvis det her ikke virker, gør vi det.
Fru Line Barfod siger, at Arbejdstilsynet og SKAT osv. ikke har ressourcer nok, men vi har som sagt en aftale med regeringen.
Den går ikke ud på, at der skal afsættes ressourcer nok, men at der skal være mindst fire årlige kampagner, hvor skattevæsenet skal ud og kontrollere de virksomheder, og mindst fire årlige kampagner, hvor Arbejdstilsynet skal ud og kontrollere.
Vi var nemlig ligesom fru Line Barfod trætte af at snakke med regeringen om, at der skulle afsættes ressourcer nok, og så opleve, at det ikke skete.
Lad mig også lige sige, at det jo ikke bare handler om, at vi skal ud og kontrollere for at se, om der er nogle derude, der snyder.
Vi ved jo notorisk, at de steder, hvor der er rigtig mange arbejdsulykker, er de steder, hvor der er østeuropæisk arbejdskraft.
Det er der, det går galt, så det handler både om den enkelte østeuropæiske lønmodtagers arbejdsmiljø og sikkerhed og om de danske kolleger, som er på byggepladserne.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Det er jeg helt med på, men nu er det jo næppe sandsynligt - selv om både ordføreren og jeg kunne ønske det - at politiet og Arbejdstilsynet rent faktisk får de fornødne ressourcer til at komme på de mange arbejdspladsbesøg, der er behov for, hvis man virkelig skal sikre, at der er ordentlige forhold, at der f.eks. ikke er elendige sikkerhedsforhold, så folk styrter ned og nogle gange bliver slået ihjel osv. Derfor må vi nok regne med, at der stadig er behov for, at fagbevægelsen kommer ud og ser på nogle af de ting, og derfor vil jeg gerne igen spørge, om Socialdemokraterne vil støtte et ændringsforslag om, at fagbevægelsen skal have ret til at komme på byggepladserne.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Jeg er fuldstændig enig i, og det sagde jeg også i min ordførertale, at det jo er fagbevægelsen, der har været garanten for, at det her rent faktisk har kunnet fungere.
Det er fagbevægelsen, der har været ude og kontrollere, og det er dem, der har startet faglige konflikter dér, hvor udenlandske arbejdsgivere ikke har villet overholde eller ikke har villet indordne sig under danske overenskomstforhold ved at forsøge at køre med lave lønninger osv.
Derfor var det også vigtigt for os, da vi lavede den aftale i juni 2007, som lovforslaget her er udtryk for, at fagbevægelsen var med.
Begge parter, både LO og DA, var med til at forhandle aftalen på plads, fordi det for os handlede om, at vi sikrede, at vi fik de rigtige redskaber, som ikke alene bare skulle forberede os til nu at stå her i 2008, men som vi rent faktisk også har brug for, når hele østaftalen udfases endeligt den 1. maj 2009 og der ikke længere eksisterer overgangsbestemmelser.
Derfor har vi med aftalen og med de lovforslag, der ligger her, sikret, at fagbevægelsen er med, og det er sådan set bl.a. deres mellemkomst og deres bidrag, der er årsagen til, at lovforslaget ser ud, som det gør.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jeg er meget enig med hr. Thomas Adelskov i, at det vil være rigtig godt, hvis Arbejdstilsynet og politiet intensiverer deres kontrol på dette område.
Men det, vi hidtil har set, er jo, at det i høj grad er fagbevægelsen, der har måttet bruge mange ressourcer på at komme ud og prøve at være med til at regulere en lille smule, så de mennesker, der kommer hertil, ikke bliver udnyttet alt, alt for groft og ikke er i al for stor fare på grund af elendig sikkerhed på arbejdspladserne.
Derfor vil jeg høre, om Socialdemokraterne vil støtte et ændringsforslag, som jo er baseret på forslag fra fagbevægelsen, om, at fagforeningerne skal have adgang til byggepladserne for at kunne se, hvem der arbejder her, og hvilke forhold de arbejder under.
Det er jo nok desværre sådan, at vi må regne med, at også i den kommende tid vil det for en stor dels vedkommende være fagbevægelsen, der skal prøve at sikre, at virksomhederne lever op til reglerne på området.
Erling Bonnesen (V), 2008-02-19:
Nøjagtig som jeg redegjorde for i min ordførertale, bliver der nu stillet krav om, at man skal registrere sig som virksomhed med sine lønmodtagere, når man kommer som udenlandsk virksomhed for at udføre opgaver her i landet.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Sådan har jeg i hvert fald forstået retorikken.
For at kunne opretholde den danske arbejdsmarkedsmodel har man også hidtil ment fra regeringens side, at det var nødvendigt at have konfliktretten, så man kan konflikte over for de arbejdsgivere, der ikke lever op til at give lige vilkår og overholde danske overenskomster.
Mener Venstres arbejdsmarkedsordfører, at det er noget, vi fremover skal kæmpe for at holde fast i og dermed sætte os til modstand, hvis EF-Domstolens dom betyder, at vi ikke længere kan opretholde konfliktretten i samme omfang?
Erling Bonnesen (V), 2008-02-19:
Nu kan jeg ikke stå her under behandlingen af dette lovforslag og bevæge mig ind på andre områder.
Jeg forholder mig til det lovforslag, vi behandler under dette punkt, og så må de øvrige forhold tackles og debatteres, når de er på dagsordenen.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jeg kan forstå, at Venstre støtter ønsket om, at der skal være mulighed for at kræve, at de, der kommer hertil, arbejder på danske vilkår, og at vi skal gøre, hvad vi kan, for at opretholde den danske arbejdsmarkedsmodel, hvor fagbevægelsen sikrer lige vilkår, og at man har ordentlige arbejdsvilkår og ordentlige lønvilkår.
Derfor vil jeg spørge Venstres arbejdsmarkedsordfører angående Vaxholmdommen fra EU, som jo undergraver vores muligheder for ved hjælp af konfliktretten at sikre lige vilkår.
Mener Venstres arbejdsmarkedsordfører, det er nødvendigt, at vi sikrer konfliktretten, og at vi eventuelt går til EU, hvis juristerne når frem til, at det er nødvendigt for at fastholde konfliktretten, så man kan leve op til det, partierne har aftalt i østaftalen?
Erling Bonnesen (V), 2008-02-19:
Tak for det.
Angående L 70 skal jeg sige, at vi befinder os i en international verden, hvor arbejdskraften kan bevæge sig frit på tværs af grænserne.
Det er godt, og det er en gevinst, når der er mangel på arbejdskraft, men det medfører også et ansvar for at etablere nogle vilkår for de udstationerede lønmodtagere, der er lige så gode som danskernes.
Formålet med en anmeldelsespligt i forbindelse med udstationering er at sikre et forbedret datagrundlag for de offentlige myndigheder, så de kan føre et effektivt tilsyn med, at udenlandske virksomheder og deres ansatte overholder dansk lovgivning.
Myndigheder kan trække på oplysningerne til brug for eventuel efterfølgende kontrol af f.eks. arbejdsmiljøloven og skattereglerne, og oplysningerne vil også kunne videregives til bl.a. arbejdsmarkedets parter med henblik på at tilgodese parternes muligheder for at sikre de udstationerede lønmodtagere løn- og arbejdsvilkår svarende til forholdene her i Danmark.
Forslaget er en udmøntning af en del af den politiske aftale af 29. juni 2007 mellem regeringen, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre om udvidelsen af EU og det danske arbejdsmarked, hvorefter der skal etableres et register over udenlandske tjenesteydere, der udstationerer lønmodtagere i Danmark.
I en tid, hvor der er efterspørgsel efter arbejdskraft, er det en fordel, at der er interesse i udlandet for at udføre arbejde her i Danmark, og derfor gælder det også om at gøre omfanget af de administrative byrder så lille som muligt, bl.a. ved brug af internet m.v.
Det er dog vigtigt, at de udenlandske firmaer opfylder de samme krav som de danske.
Lovforslaget etablerer et grundlag for ligestilling mellem de udenlandske og de danske virksomheder, og Venstre kan støtte forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-19:
Forslaget ligger i naturlig forlængelse af det, arbejdsmarkedets parter gennem en længere årrække har varetaget, nemlig en betydelig uddannelsesmæssig opgave.
Jeg er glad for, at vi gennem denne mindre ændring af lov om arbejdsmarkedets tillægspension kan yde endnu et bidrag til den fremadrettede indsats for videreudviklingen af et fleksibelt arbejdsmarked med en velkvalificeret arbejdskraft.
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til lovforslaget, og jeg synes, at de spørgsmål, der er blevet rejst - nu senest af fru Line Barfod - kan vi vende tilbage til i udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Enhedslisten kan også støtte forslaget, som jo - som alle andre også har sagt - er fremsat på baggrund af en indstilling fra arbejdsmarkedets parter, så den eneste bemærkning, jeg vil knytte til det, er, at der altså er brug for, at vi også herinde begynder at diskutere, hvad det er for en investeringspolitik, man fører fra ATP.
Jeg er godt klar over, at det nok ikke bliver de store beløb, der investeres fra de her fonde, fordi det er meningen, at de løbende skal udbetales, men der er behov for, at vi får diskuteret, hvad det er, man investerer de penge i, som jo er nogle, vi ved lov har fastlagt, at ATP skal behandle.
Det er et problem, at ATP nogle steder investerer i strid med det, vi ellers går og arbejder for internationalt - man investerer i Burma og andre steder.
Det vil være et problem, hvis man investerer i virksomheder, der benytter børnearbejde, tvangsarbejde og slavearbejde rundtom i verden.
Det vil være et problem, hvis man investerer i våbenproduktion, klyngebomber osv., og derfor bliver vi nødt til at diskutere, hvad det er for nogle etiske regler, der skal gælde i forhold til ATP's og andre af de store fondes investeringer af midler.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Jamen det er da meget godt, hvis en montør er oppe for at reparere et eller andet.
Men der står jo direkte i § 5 b, at hvis udstationering ikke varer over 8 dage, så skal det ikke anmeldes.
Der kommer så en pind nedenunder om, at det er noget særligt med en montør.
Men hvis udstationering ikke varer over 8 dage, så dækker det alt.
Det dækker lige fra en almindelig byggeplads til montering af et eller andet køleaggregat et eller andet sted.
Det er et vidt begreb.
Men de enkelte punkter kan også stå alene.
Karsten Hønge (SF), 2008-02-19:
Jeg skal lige høre hr. Bent Bøgsted, om det for Dansk Folkeparti nu er et kriterium for, om man vil acceptere en overenskomst, at de mennesker, der er ansat, synes, at overenskomsten er god.
Så er det nu nyt kriterium, man lægger ind, at man simpelt hen vil spørge de ansatte, om de synes, den er god?
For så skrider det da vist helt.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Det sjove er, at de medarbejdere, der var ude på den virksomhed, vi snakker om her, faktisk var tilfredse med den overenskomst, de havde.
De havde en overenskomst, der i deres øjne var bedre end den, 3F kunne tilbyde dem.
Jeg vil indrømme, at jeg da skal være den første til at sige, at det er totalt uacceptabelt, hvis en dansk fagforening gik ind og tegnede overenskomst til 40 kr. i timen, hvor den normale overenskomst var 130-140 kr. i timen.
Det er klart, men det er ikke det, vi forstår ved en anerkendt dansk fagforening.
Jeg kunne heller ikke forestille mig i den forbindelse, at fru Line Barfod ville acceptere, hvis Kristelig Fagforening lavede konflikt mod 3F; så tror jeg faktisk, at fru Line Barfod ville være oppe og sige, at det var uacceptabelt.
For så er det jo imod en anerkendt dansk fagforening, der bliver lavet konflikt.
Nu er det lige omvendt, det er 3F imod Kristelig Fagforening, og så er det acceptabelt.
Var det omvendt, så tror jeg ikke, fru Line Barfod ville acceptere det.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Nu er det ikke sådan, at ministeren eller Folketinget godkender fagforeninger og siger: Den her fagforening blåstempler vi, og den her fagforening vil vi ikke acceptere, for den tegner for dårlige overenskomster.
Sådan fungerer det jo ikke.
Nøjagtig som med Kristelig Fagforening, hvor Kristelig Arbejdsgiverforening har en interesse i, at der er nogen, der kan gå ind og tegne overenskomster til nogle dårligere løn- og arbejdsforhold end det, andre fagforeninger tegner, er spørgsmålet jo: Hvis der bliver åbnet for det, hvis man ikke har ret til at konflikte for at få en bedre overenskomst, også selv om den er tegnet med Kristelig Fagforening eller andre fagforeninger, så underminerer man jo lynhurtigt systemet.
Så skal arbejdsgiverne da nok meget hurtigt finde ud af så at få lavet en dansk fagforening, der kan give 40 kr. i timen - eller 60 kr. i timen, hvis det er det, hr. Bent Bøgsted mener er niveauet.
Enten har man ret til at konflikte, på trods af at der er en dårlig overenskomst, eller også har man ikke ret til at konflikte, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.