runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Jeg vil da gerne rose ordføreren for noget, man normalt ikke bør rose for, nemlig at ordførerne læser forslaget og forholder sig til indholdet i det, men da det er den første ordfører, der har gjort det indtil nu, så synes jeg, at der er grund til at rose ordføreren for at gøre det.
Jeg tror ikke, at vi er helt enige om, om det overhovedet er en god idé at udlicitere, men ordføreren har forstået budskabet rigtigt.
Her tages der ikke stilling til, om fritvalgsordningen, som den er nu, er den rigtige, eller om vi skal have en anden.
Der er taget stilling til, at vi har en akut problemstilling med en masse konkurser, der har været til ulempe for en masse mennesker og for nogle kommuner; lad os lige stoppe op og så finde ud af, hvad vi gør ved det.
Så tak for den vinkel.
Så under alle omstændigheder: Tak for et konstruktivt input i debatten.
Vi tager såmænd bare udgangspunkt i den virkelighed, at Folketinget blander sig.
Det har Folketinget jo gjort med den lovgivning, der ligger på det her område, og som tvinger kommunerne til at inddrage de private aktører i ældreplejen.
Og det er jo en stærk medvirkende faktor til, at vi er i den situation, vi er i, også fordi Folketinget, hvis det endelig skulle blande sig, ikke har gjort det på den rigtige måde, altså en måde, som sikrede, at vi ikke kom i alle de her skrækkelige situationer med konkurser.
Så udgangspunktet er, at Folketinget blander sig.
Punkt 1: Er det en god idé?
Punkt 2
: Mener ordføreren, at de anbefalinger, man nu er nået frem til, gennem at nogle store aktører på markedet har sat sig ned og snakket om tingene, er en sikkerhed for, at vi ikke kommer i de kedelige situationer, som vi har været i inden for de sidste 2-3 år?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-11:
Den her debat foregår jo på to niveauer.
Det ene og meget konkrete niveau er beslutningsforslaget, som handler om noget med et midlertidigt stop for de ældres frie valg, fordi nogle plejevirksomheder nogle gange går konkurs.
Men det andet niveau er en større diskussion, som hr. Finn Sørensen jo også selv løfter op på talerstolen: Skal man i det hele taget stoppe, ikke bare midlertidigt, men permanent, med, at kommunerne har pligt til også at medfinansiere private plejetilbud, hvis borgerne ønsker det?
Der vil jeg gerne spørge: Er det et princip, som Enhedslisten har på alle områder?
Mener Enhedslisten f.eks. også, at vi bør gøre op med friskolelovgivningen, som sørger for, at forældre har ret til at vælge en privat eller fri skole med offentlig medfinansiering, hvis de ønsker det?
Altså, skal kommunerne have lov til at sige: Nej, i vores kommune vil vi ikke have fri- og privatskoler?
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Mig bekendt har der kun været ganske få kommuner, der ikke har været i stand til at leve op til det her krav om, at der skal være en valgmulighed for borgeren, og de steder har man jo ikke sagt at det skal der død og pine være.
Der har man respekteret, at med den markedssituation, der var, var der simpelt hen ikke tilstrækkelig opgave i det for de private leverandører.
Så jeg synes ikke, vi på den måde tvinger det igennem.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at der er et valg for den ældre.
Det må være et grundlæggende princip.
Det mener vi i hvert fald hos Konservative, men jeg er klar over, at ordførerens parti har et andet synspunkt.
Når Konservative er indstillet på, at vi her fra Christiansborgs side skal blande os i det, så er det, fordi det bør være en grundlæggende ret for den ældre at have muligheden for at vælge mellem flere gode tilbud, når man skal have en leverandør.
Det synes vi er et vigtigt princip, og vi synes, det er et princip, som alle borgere skal have mulighed for at udleve.
Det er jo ikke sådan, at vi tvinger det her igennem steder, hvor det slet ikke giver mening.
Jeg er ikke fuldstændig sikker på det, jeg siger nu, men jeg mener, at der eksempelvis på Samsø ikke har været nogen private leverandører, der har budt ind, fordi der ikke var et marked for det.
Og de steder kan det jo så ikke lade sig gøre.
Så jeg synes alligevel, at der i dag er en eller anden form for fleksibilitet i ordningen.
Rune Lund (EL), 2016-02-11:
Nu siger ordføreren jo selv, at der er meget stor forskel på de enkelte kommuner.
Er det ikke også derfor, at det egentlig er forkert, at Folketinget går ind og sådan set tvinger kommunerne til at benytte sig af private leverandører i ældreplejen?
Ville man ikke udvise større respekt for det kommunale selvstyre og de forskelle, der er rundtomkring i de enkelte kommuner, hvis man sagde: Det kan godt være, at de kommunerne vil benytte sig af private leverandører, men så skal det udelukkende være en beslutning, der tages i den enkelte kommune, og ikke noget, man fra Christiansborgs side bør blande sig i?
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Jeg synes, at et pålæg bør være den sidste udvej, fordi jeg først og fremmest ønsker, at kommunerne skal have mulighed for at lave deres udbud efter de lokale forhold, der er.
Men jeg vil så også sige, at når jeg har mødtes med nogle af de private leverandører, der er på det her marked, så peger de selv på, at der er ekstremt stor forskel kommunerne imellem på, hvad der skal til, for at man kan blive godkendt som leverandør.
Nogle steder kræver det nærmest kun en underskrift, mens det andre steder kræver, at man skal fremlægge mere dokumentation.
Rune Lund (EL), 2016-02-11:
Men der er jo ikke en fleksibilitet forstået på den måde, at der er mange forskellige kommuner, og der er også mange forskellige markedssituationer i de enkelte kommuner.
Og det er da for mig at se et udtryk for, at man netop ikke respekterer de lokale forhold og den kommunale selvbestemmelse.
For det kan godt være, man vil have en privat leverandør, men så synes jeg da, at kommunalbestyrelsen må beslutte det.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Jeg er da glad for, at ordføreren ikke helt afviser muligheden for, at når vi kommer med et pålæg til kommunerne – ikke bare et pålæg om, at de skal udlicitere og inddrage de private, og det er vi så uenige om, men det vil De Konservative gerne – påtager vi os også ansvaret som lovgivende myndighed og siger: Hvis kommunen gør det, må vi belært af de kedelige erfaringer, vi har her i dag, også stille nogle betingelser til kommunerne om, at de tjekker, at de her firmaers økonomi er i orden, inden de skriver en kontrakt med dem.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-11:
Vi er fra SF's side også klar til at se på, om vi kan lave en beretning.
Jeg er sådan set meget enig i, at der er et helt grundlæggende problem i ældreplejen med, at der er rigtig mange eksempler på firmaer, som egentlig ikke er i stand til at drive det, som de byder ind på, og som dermed også i sidste ende udsætter de ældre for det kæmpemæssige problem og den enorme risiko for, at de pludselig ikke får den ydelse, de rent faktisk havde regnet med i form af hjælp i eget hjem.
Så det synes jeg sådan set er et helt grundlæggende problem, som vi er nødt til at finde løsninger på.
Det er jeg meget enig i.
Jeg er også helt enig i det, der står i forslaget om, at det skal overlades til den enkelte kommune at afgøre det.
Det er måske også derfor, jeg er lidt bekymret for, at vi fra Folketingets side skal ind og sige, at nu vil vi tvinge kommunerne til at gennemføre et midlertidigt stop.
Jeg tror, at man skal finde en anden model og få afdækket det problem, som jeg er enig i der er, og også se på, hvad vi kan gøre for at afhjælpe det.
Det kan være krav i forhold til egenkapital, det kan være krav, i forhold til hvad der skal til, for at man kan løfte den opgave, man rent faktisk byder ind på, og der skal måske også være en konsekvens, hvis man ikke gør det.
Den konsekvens er i dag for begrænset.
Jeg er meget enig i, at vi skal se på lovgivningen i forhold til at skabe en tryghed, så de borgere, som får hjælp, i øvrigt uagtet om det er kommunalt eller privat, selvfølgelig skal have en større sikkerhed for, at de får leveret den ydelse.
Det offentlige har sjovt nok altid en tendens til faktisk at kunne levere den ydelse, i hvert fald langt hen ad vejen.
Der kan selvfølgelig også være udfald på den kommunale side.
Men de private er det store problem i det her, og derfor handler det om at stille nogle strengere krav til de private, så vi sikrer, at de rent faktisk kan levere den ydelse, som de byder ind på.
Så jeg tror sådan set, at vi langt hen ad vejen er enige, og så kan vi være lidt uenige om, hvordan det skal formuleres lige i forbindelse med det her forslag.
Men jeg tror faktisk, at vi kan samles om en beretning, og det vil vi fra SF's side gerne være med til.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Så er vi alligevel ikke helt enige, men det ændrer jo ikke på, at det er en konstruktiv debat.
Skal ordførerens sidste bemærkninger forstås på den måde, at vi så eventuelt kunne rette den lovgivning, som nu gælder på det her område, til, sådan at det blev præciseret, at hvis kommunerne udliciterer, er der nogle bestemte krav, de skal opfylde, hvilket kan give os en lidt større sikkerhed for, at det ikke går galt?
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
I Det Konservative Folkeparti bakker vi ikke op om det her beslutningsforslag, og det gør vi ikke, fordi vi grundlæggende er tilhængere af, at kommunerne bliver pålagt at give mulighed for, at man kan anvende en privat leverandør.
Jeg er også glad for, at hr. Finn Sørensen bekender kulør i bemærkningerne til beslutningsforslaget, hvor det fremgår, at Enhedslisten ikke mener, at det skal være en forpligtelse for kommunerne.
Vi anerkender, at der har været problemer med konkurser, og naturligvis er det noget, vi er nødt til at tage alvorligt.
Det giver en usikkerhed for borgeren.
Jeg har talt med mange forskellige parter i den her sag, og det, jeg hører fra flere steder, er, at man har lært ufattelig meget af de fejl, man har begået.
Man kan ærgre sig over, at der skulle de fejl til, før man fik den indsigt.
Men i forhold til hvilke krav der skal stilles og hvilke kriterier der skal sættes, skal man blive bedre til at gå i dialog med dem, der afgiver urealistisk billige tilbud, som alene er baseret på prisen.
Så jeg synes, det er alle tiders, at man har haft et grundigt evalueringsarbejde og har gjort sig de erfaringer.
Men Det Konservative Folkeparti bakker ikke op om beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-11:
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er: Når nu det er så vigtigt, at vi herindefra pålægger kommunerne det her privatisering, som jeg kalder det, er det så ikke en god idé, at vi også skriver klart og tydeligt i loven, hvilke ting kommunen skal tage hensyn – altså »skal tage hensyn« – til, når den sender ting i udbud?
Er det så sådan, at kommunen skal stille krav om økonomisk soliditet hos det firma, man vil overdrage opgaven til?
Det er bare for at nævne et enkelt eksempel.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg er glad for, at hr. Finn Sørensen synes, at det var en klar og kort tale, og jeg vil sige kort, nok primært fordi jeg vidste, at jeg var den eneste, der stod mellem jer og frokost, og så skal man altid fatte sig i korthed.
Jeg vil sige, at der er meget forskellige situationer ude i kommunerne, i forhold til hvor stor konkurrencen og efterspørgslen i virkeligheden er, når det handler om at få lov til at levere de her ydelser.
Derfor tror jeg også, det kan være svært at lave fuldstændig ensrettede regler, for alt andet lige kan der være forskel på, hvor mange private leverandører der har lyst til at byde ind i Frederikshavn og i København, og det var for blot at komme med to eksempler.
Jeg synes, det er rigtig godt, når man kommer med nogle retningslinjer, nogle anbefalinger, om, hvad det er, kommunerne bør være opmærksomme på.
Det kan være, hvis vi står her om 5 år og stadig væk har en lige så høj frekvens i konkurser, at vi skulle tale om at lave noget her fra Folketingets side, men nu synes jeg, at vi skal give kommunerne en chance.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Hr. Dennis Flydtkjær siger, at de her lister ikke længere har den store betydning.
Så skulle man mene, at vi lige så godt kunne fjerne dem.
Der er jo noget fint og ordentligt i, at når en borgerlig regering overtager efter en rød, sørger vi for at få ryddet op i de erhvervsfjendtlige tiltag, der måtte være vedtaget under en rød regering.
Ordføreren har også tidligere udtalt, at DF ikke føler sig bundet af den aftale, man har indgået om selskabsskattelister – det udtalte han til Politiken tilbage i december 2015 – og det har hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti også.
Der er jo tale om to fornuftige mennesker, der udtaler fornuftige ting.
Hvad er det, der har ændret sig siden dengang?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Det lyder godt.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Ja, hvis vi kan lave dem bedre, bidrager vi selvfølgelig til det.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-12:
Nu bliver det her jo lidt sådan en debat om enten at have åbne skattelister eller ikke have åbne skattelister.
Og jeg må konstatere, at regeringen ikke har flertal for at afskaffe skattelisterne.
Vil Socialdemokraterne være villige til at gå ind i en drøftelse af udformningen af de skattelister, vi har i dag, sådan at nogle af de uhensigtsmæssigheder, der er, kunne blive ryddet af vejen?
Altså, eksempelvis kan man jo ikke ud fra skattelisterne se, hvor meget virksomheden samlet set bidrager med i skattebetalinger via medarbejdere osv.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Det mener jeg sådan set ikke er korrekt.
Hvis man nu går det igennem og kigger på præsentationen af det på det tidspunkt, så kan man se, at det ikke var det, der var argumentet.
Argumentet var faktisk at skabe åbenhed omkring det her, aflive nogle af de myter og sørge for, at alle kan gå ind og se, hvad det er for nogle skattebetalinger, der ligger.
Argumentet var netop ikke at skabe en offentlig gabestok, sådan som de borgerlige forsøger at argumentere for, men netop det modsatte.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Men er det ikke korrekt, at dengang man skabte disse selskabsskattelister, var det netop med det formål at inddrage borgerne som sådan en slags folkedomstol, som så kunne skabe presseomtale og omdømmepres, kan man sige, for på den måde moralsk at presse virksomheder til at betale selskabsskat?
Det er derfor, jeg spørger, for hele opdraget for selskabsskattelisterne er jo at bruge sådan en borgerdomstol i stedet for at give myndighederne ansvar.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Det er jo ikke så svært at svare på.
Det er selvfølgelig myndighedernes ansvar.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Ordføreren for Liberal Alliance siger, at det er fint og ordentligt, at man ruller alt tilbage fra en tidligere regering.
Jeg synes nu, det er mere fint og ordentligt, at man som parti står ved de aftaler, man har lavet.
Jeg må bare sige, at selv om vi godt kan se, at der kan være nogle problemer i den måde, man opgør skattelisterne på – jeg nævnte, at det kan være misvisende – så synes jeg faktisk, det er endnu vigtigere, at man står ved de ting, man er med i.
Og grunden til, at vi gik med i den aftale, var jo sådan set, at vi syntes, der var rigtig mange fine initiativer i den skattelypakke, som vi ikke syntes skulle overskygges af, at man havde de her åbne skattelister, som vi faktisk ser som en lille ting.
Så vi vil egentlig hellere stå ved de aftaler, som vi har indgået, i stedet for at sige, at det kun skal være fint og ordentligt, og så bare sådan principielt rulle ting tilbage
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Hvem mener ordføreren bør sikre, at loven overholdes?
Vi er alle sammen enige om, at loven skal overholdes.
Men er det myndighedernes ansvar at sørge for, at virksomhederne overholder loven, eller er det borgernes ansvar?
Malou Lunderød (S), 2016-02-12:
Jeg vil også godt kvittere for lige at få det slået helt fast, at man selvfølgelig fra ordførerens partis side holder fast i de aftaler, man har indgået.
Og så vil jeg også godt kvittere for, at jeg kan høre på ordføreren, hvilket jeg synes der er bred enighed om her, at det jo selvfølgelig ikke skal være den her offentlige gabestok, og at det sådan set heller ikke er det, der har været tanken med de åbne skattelister. Så vil jeg bare lige have afklaret en enkelt ting.
Ordføreren bliver ved med at henvise til, at man er villig til at kigge på at gøre det mere retvisende.
Skal jeg så forstå det sådan, at det skal være mere retvisende, men fortsat åbent?
Eller skal man forstå det sådan, at det skal være retvisende og måske også lidt mere lukket, end det er i dag?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Nu har vi lige udvidet den til 5 år, og det træder faktisk først fuldbyrdet i kraft i 2017, så vidt jeg husker.
Jeg synes, man først skal kigge på de erfaringer, man får ud af det, men noget, der kunne være interessant, ville f.eks. være at kigge på afgrænsningen mellem store og små selskaber.
Som Enhedslisten også spurgte om tidligere, tror jeg ikke, det her er en udfordring for den lille tømrermester eller den lille bilforhandler.
Tit ligger udfordringen i de helt store multinationale selskaber, som har nogle andre redskaber til at flytte imellem landene.
Man kunne måske kigge på, at der skulle være mere åbenhed ved de store selskaber, mens afgrænsningen skulle gå ved de små selskaber, som måske ikke skulle have den her bureaukratiske ting.
For der også en grænse for, hvor meget bureaukrati man trods alt vil lægge på selskaberne.
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Kunne en måde at udbygge de her skattelister på eller gøre dem mere retvisende f.eks. være at udvide den årrække, der skal være oplysninger om skattebetaling for, fra 5 til f.eks. 10 år?
Ville det være noget, som Dansk Folkeparti f.eks. ville være interesseret i at diskutere i forbindelse med udvalgsbehandlingen?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Det er klart, at man kan undre sig en del, hvis et selskab har fungeret i 20 år og ikke har betalt skat og måske har givet underskud.
Så skulle man synes, det er svært at drive det selskab, medmindre de bliver ved med at udvide aktiekapitalen og får folk til at spytte i kassen.
Så jo, det kan godt give et billede.
Men det ændrer ikke på, at når man har en rimelig kort bane, som man tidligere har haft, hvor det var for en 1-årig periode, så giver det et stærkt misvisende billede, fordi der kan være gode grunde til det.
Det kan være store afskrivninger, det kan være store udviklingsomkostninger, og det kan bare være konjunkturerne, der gør, at man ikke tjener penge det ene år.
Det er egentlig det billede, jeg gerne vil væk fra.
Et godt eksempel, som ministeren nævnte, er teleselskabet 3, som har investeret rigtig mange penge i infrastruktur i Danmark, hvilket vi jo er glade for.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man hænger dem ud for ikke at betale skat det ene år, når der måske kan være en rigtig god grund til det.
Vi vil som sagt rigtig gerne have, at selskaber investerer, og vi vil gerne kigge på, hvordan man kan gøre det mere retvisende på en eller anden måde, så man får det rigtige billede frem.
Merete Riisager (LA), 2016-02-12:
Så i Dansk Folkeparti betragter man skattelisterne som sådan en lille ting.
Vil det sige, at hvis man nu bliver præsenteret for en anden pakke, hvor en afskaffelse af selskabsskattelisterne så er en del af denne interessante pakke, så vil man igen se det som en lille ting og dermed sige, at man så tilslutter sig det flertal og afskaffer selskabsskattelisterne?
Rune Lund (EL), 2016-02-12:
Jeg er glad for, at hr. Dennis Flydtkjær kan bekræfte, at Dansk Folkeparti bakker op om den aftale, der er indgået.
Det er vi selvfølgelig i Enhedslisten meget tilfredse med.
Jeg vil egentlig også gerne kommentere det der med at udstille visse selskabers manglende skattebetaling.
Der er nogle, der siger, at det ikke er nok i sig selv kun at se, hvad skattebetalingen er, og at der er mange flere oplysninger.
Det er jeg for så vidt enig i, jævnfør de kommentarer, jeg havde til skatteministeren, og jeg vil gerne kvittere for det, og jeg synes, at vi skal se på, hvordan vi kan udbygge de her skattelister og gøre dem mere retvisende.
Men selv med tallet, der kun omhandler skattebetaling, kan man jo også se nogle ting.
Det er bemærkelsesværdigt, at der er selskaber, der i årevis har været i Danmark og tjent masser af penge, men som alligevel aldrig, aldrig nogensinde har betalt så meget som en eneste krone i skat.
Man må da sige, at selve oplysningen om skattebetalingen er en oplysning, der i sig selv kan give information i det tilfælde.
Er ordføreren ikke enig i det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Jeg kan ikke afvise, at vi på et eller andet tidspunkt ude i fremtiden kommer til det.
Men det her er trods alt en aftale, der er forholdsvis ny.
Men jeg kan da ikke afvise, at man finder frem til en aftale i 2020.
Det er jo trods alt ikke et forlig, men en aftale, man har indgået.
Men sådan er det jo også på Christiansborg: Når der er tale om aftaler, er det ikke noget, der nødvendigvis binder i 20 eller 30 år.
Men det er ikke Dansk Folkeparti, som vil være med til det lige på den korte bane.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
Så tror jeg, vi har en fælles sag, vi altid kan arbejde sammen om.
Altså, bare for at være helt sikker vil jeg spørge om noget.
Fru Merete Riisager spurgte, om Dansk Folkeparti – hvis nu man indgår en anden aftale, hvoraf det fremgår, at man afskaffer de åbne skattelister – ville kunne stemme for den, og der hørte jeg altså ordføreren sige ja.
Så bare lige for at være helt klar over positionen: Deltager Dansk Folkeparti ikke i en aftale med den borgerlige regering eller de andre borgerlige partier, hvoraf det fremgår, at man afskaffer åbenhed omkring skattelisterne?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Nej, jeg er enig i, at de jo ikke i sig selv på den måde er erhvervsfjendske, men det kan de jo være i den historiefortælling, som man bruger dem til.
Jeg er egentlig mere til, at man i stedet for kan bruge dem positivt til at vise, at der faktisk også er rigtig mange selskaber, som bidrager med rigtig meget godt.
Jeg synes ikke, det er erhvervsfjendsk, at de oplysninger er tilgængelige i forvejen i selskabernes regnskabsoplysninger.
Og man kan faktisk også, som jeg nævnte det, i den henseende gå ind på andre hjemmesider og se tallene.
Så selv om man fjernede den her liste, ville oplysningerne sådan set stadig væk være tilgængelige.
Og derfor kan det også være svært at sige, hvorfor man skal afskaffe dem, for man kan finde dataene andre steder.
Men i forhold til det sidste er vi egentlig positive over for det, hvis man kan gøre det mere retvisende, hvilket vi jo også gjorde i 2014 ved at udvide det fra 1 til 5 år.
Kan man udbygge det eller indramme det på en anden måde, er vi sådan set villige til at kigge på det.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-12:
De borgerlige, altså liberalisterne – for nu tilhører DF selvfølgelig også den borgerlige fløj –
siger, at de her åbne skattelister er erhvervsfjendske.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg sådan set er enig i, at alt, hvad vi kan gøre bedre, skal vi selvfølgelig gøre bedre.
Men det, jeg forstår på ordføreren, og som jeg går ud fra, er, at selv om man så forsøger at indgå en ny aftale eller forsøger at forbedre det her, så er Dansk Folkeparti ikke med til at lave mindre åbenhed omkring skattelisterne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-02-12:
Ja, det vil jeg gerne bekræfte.
Og som jeg hørte Socialdemokraterne og sådan set også skatteministeren, sagde de, at kan man finde en måde at gøre det her mere retvisende på, vil man kigge meget konstruktivt på det.
Malou Lunderød (S), 2016-02-12:
Tak, og tak for svaret.
Jeg har også konstateret, at da vi fik de her åbne skattelister, var der en del virksomheder, som var ude at udtale sig om dem, bl.a. McDonald's, som var ude at sige, at de var rigtig glade for dem, fordi de faktisk i årevis havde forsøgt at forklare, at de faktisk betaler skat, men at der ikke rigtig var nogen, der troede på dem.
Nu kunne alle folk bare gå ind og se det, og man var faktisk også villig til at udvide det yderligere.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren synes, det var en god idé, da den tidligere skatteminister valgte at udvide de åbne skattelister til at vise flere år.