runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2006-12-13:
Når man hører ministeren, er det, ligesom om det bliver udlagt, som om at det, man gør, er, at man harmoniserer.
Jeg kan ikke forstå, at ministeren kun har ét bud på det, nemlig at man i 2008 kan sætte skatten op igen.
Hvis nu det viser sig, at der ikke er nogen kommuner, der sætter skatten ned, er der så nogle kommuner, der får mulighed for at sætte skatten op?
Jeg tror da ikke, at man med det hængende over hovedet, at hvis man sætter skatten ned, får man ikke lov til at sætte den op igen, vil sætte skatten ned.
Vi har jo hørt om Tårnby, som skriftligt fik at vide, at de kunne få lov til at sætte skatten op igen, hvorefter ministeren trak tilsagnet tilbage.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Hr. Arne Toft og Socialdemokratiet må gøre op med sig selv, om de ønsker aftalesystemet som en rammeaftale eller de ønsker detailstyring.
For hvis hr. Arne Toft beder mig forholde mig til, hvad man præcis gør på en bestemt konto i en bestemt kommune, så er det detailstyring.
Kommunernes Landsforening og dermed kommunerne beder om, at vi giver rammer, og så lever man med de vilkår, der er inden for rammerne.
Og det kan i de kommuner, der i virkeligheden så defineres som bedre stillede, opfattes, som om de har mindre end det, de ellers ville have haft.
Men det, vi har sikret i kommuneaftalen, er, at der næste år er flere penge til rådighed totalt set, end der er i år.
Men de beder os selv om at lade være med at blande os i fordelingen.
Hvis hr. Arne Toft mener, at vi skal blande os i det, så stil et forslag her.
Så må vi forholde os til det.
Men i samtlige drøftelser med formandskabet i Kommunernes Landsforening, der både dækker Venstre og Socialdemokratiet, er meldingen hver gang: Giv os rammestyring, lad være at blande jer i, hvordan det udmøntes i de enkelte kommuner.
Man kan altså ikke gøre begge dele.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Sådan en beskrivelse kan også røre mit hjerte.
Og hvis det konkret er tilfældet, så må vi jo, havde jeg nær sagt, naturligvis gøre noget.
Men jeg må bare bestride, at det kun er godsejere.
Der er 70.000 støttemodtagere.
Blandt disse 70.000 selvstændige personer er der jo personer, der har arbejde ved siden af, eller personer, som lever af det, men som har lave indkomster.
Selvstændige er en del af den gruppe, vi kalder for fattige.
Der vil være mange med jordbrugsproduktion, som står og kan være i en dårlig situation, og de får nu nedsat den direkte støtte, og når de får nedsat den direkte støtte, er det aftalt, at man skal kompensere for det – det er i øvrigt en politik, der har været ført over en årrække.
Så når EU nedsætter sin støtte, reduceres grundskylden også.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Jeg mener selv, jeg er ganske godt inde i Ny Løn for det offentlige, da jeg selv har indgået overenskomsterne og forhandlet den.
Jeg vil bare sige, at det, der ligger i det principielle for resultatkontrakter, er, at man normalt honorerer en ledelse.
Direktøren har en resultatkontrakt, hvor det honoreres, at man når nogle særlige mål.
Det, jeg helst så, var, at der var den samme frihed til, at man kunne lave en resultatkontrakt med en hel institutionen, så der også var et skulderklap til alle dem, der bidrog til, at man nåede målet.
Det er det, vi taler om.
Noget kan man lave inden for det etablerede lønsystem, men vi skal bare igennem en mur, hvor man accepterer, at der så kan være forskellige aflønninger i det her system, så en gruppe af medarbejdere direkte får den honorering, som de i givet fald ville kunne opnå i en privat virksomhed, hvor der er en større frihed til at honorere, at nogle gør det godt.
Dorrit Knudsen (S), 2006-12-13:
Jeg må så gøre opmærksom på, at der rent faktisk i Ny Løn ligger en mulighed for resultatløn.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Vi har ikke sagt noget om, at vi skal bevilge en særlig lønforhøjelse til bestemte grupper.
Det har vi gjort i februar 2005, og det skal vi igen i februar 2008.
Næh, det, der har været tale om, og som statsministeren jo også meget klart har sagt, er, at man burde have et lønsystem, hvor der også var en erkendtlighed til offentligt ansatte, hvis de præsterer noget, som ligger ud over det, de umiddelbart kunne forvente.
Jeg synes, det er mærkeligt, at vi på det offentlige har resultatkontrakter for ledere, og hvis institutionen f.eks. når målene, får lederen en honorering.
Jeg mener udmærket, at man kan forestille sig med lidt duelighed, at vi har et system, hvor ikke alene lederen får et skulderklap, men hvor det også gælder personalegrupperne nedenunder.
Det kan være en gruppe af medarbejdere, det kan være en afdeling, og det kan være en hel institution.
Det er ting, vi meget gerne vil diskutere.
Jeg synes, det er mærkeligt, hvis man fastholder, at går det godt i en institution, er det alene ledelsen eller lederen, der i sin lønaftale kan få et skulderklap.
Dorrit Knudsen (S), 2006-12-13:
Regeringen har udlovet lønforhøjelse til plejepersonalet i håbet om at rekruttere flere til området.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvorfra pengene skal komme, og hvornår man har tænkt sig at det skulle være fra.
I øvrigt har jeg en lille bemærkning om det, for jeg vil gerne vide, om finansministeren giver mig ret i, at lønforhøjelser ikke ændrer tidspresset i dagligdagen.
Der skal mere til.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Ifølge de tal, jeg kan huske, er det en meget, meget beskeden – hvis der overhovedet er nogen – gruppe af enlige forsørgere, der overhovedet berøres af kontanthjælpsloftet.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-13:
Hvis vi så f.eks. tager de 1.100 kvinder på barsel, som er ramt af kontanthjælpsloftet, hvad mener finansministeren så, at de skal gøre?
Skal de også bare ud på arbejdsmarkedet?
Hvad med den gruppe af kontanthjælpsmodtagere, som ikke er i stand til at komme ud på arbejdsmarkedet, som bliver ramt af kontanthjælpsloftet, og som derfor bliver marginaliseret yderligere?
Det er jo præcis den gruppe, som vismændene peger på, når de siger, at kontanthjælpsloftet og starthjælpen ikke virker – hvad regeringen ellers bliver ved med at påstå – på den gruppe, som ikke umiddelbart er i stand til at tage et arbejde.
De er udelukkende med til at fattiggøre den gruppe yderligere.
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Det er jo sådan, at så er der fleksjobordninger og andre ydelser, vi er i stand til at kunne tilbyde de pågældende.
Principielt har vi ikke borgerløn i Danmark.
Det er vi bare nødt til at slå fast: Vi har ikke borgerløn.
Og principielt er det sådan, at hvis man er i kontanthjælpssystemet, så er man også til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er jo sådan et principielt synspunkt.
Der er ikke borgerløn i Danmark.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-13:
Jeg var meget glad for, at finansministeren i sit svar til hr. Jan Petersen fik nuanceret det svar, som han gav til fru Line Barfod.
I svaret til fru Line Barfod lød det, som om alle de, som i kontanthjælpssystemet ikke kunne komme i arbejde, bare skulle på førtidspension, og de, der kunne arbejde, skulle bare i arbejde.
Men i svaret til hr. Jan Petersen fremgik det så, at det jo er dem, der aldrig kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, der skal på førtidspension, og det er jo lige præcis der, kernen er.
For er det ikke rigtigt, må jeg spørge finansministeren, at der er en gruppe i kontanthjælpssystemet, som ikke kan komme på førtidspension, men som har andre problemer end ledighed og derfor heller ikke umiddelbart kan komme ud på arbejdsmarkedet?
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Jeg vurderer det ud fra, om de vilkår, vi tilbyder folk, der kommer til Danmark, står mål med det, andre lande tilbyder folk, der kommer til dem.
Der må jeg sige, at der lever vores håndtering i økonomi og i de tilbud, vi har i levefod, og de muligheder, vi har for dygtiggørelse, at blive hjulpet og at komme ind på arbejdsmarkedet, fint op til det, som andre lande kan præstere.
Det er nok det, der er min målestok.
Søren Krarup (DF), 2006-12-13:
Så er der også en anden argumentation, som jeg synes er meget, meget væsentlig.
Starthjælpen er jo simpelt hen udtryk for en retfærdighedshandling over for den danske befolkning.
Selvfølgelig er det fuldstændig urimeligt, uanstændigt og umoralsk, hvis man kommer rejsende ind fra den tredje verden og med det samme er ligestillet med danske borgere, der i et langt liv har betalt skat til Danmark, har bidraget til det danske samfund.
Naturligvis er det uretfærdigt over for den danske befolkning, hvis det ikke er sådan, at der er forskel på den kontantydelse, en dansk borger får, og den, som en, der kommer rejsende fra den tredje verden, med det samme får.
Derfor er der også med starthjælpen tale om en retfærdighedshandling over for den danske befolkning.
Er finansministeren ikke enig med mig i det?
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Jo, det er klart, at det, der har været oppe i debatten hele tiden, jo også er det, som nogle siger er problemet, når folk kommer til Danmark, nemlig at man pakker dem ind og løser alle udfordringerne og etablerer et niveau for levestandard, hvor de, om man så må sige, forankres.
Jeg har også hørt fra forældre, der siger, hvorfor det er så svært også at få unge i job.
Det er, fordi vi i forvejen i vores måde at tænke social sikkerhed på måske fastholder nogle på et forsørgelsesniveau, som de egentlig godt kan leve med.
Det gælder også dem, der kommer hertil og altså får starthjælp, at man i virkeligheden også her motiverer til en aktiv indsats for at blive selvhjulpen, selvforsørgende i størst mulig grad.
Så det er jeg fuldstændig enig i.
Søren Krarup (DF), 2006-12-13:
Der har været diskuteret noget om det begreb, der kaldes starthjælp, og især venstrefløjen har været meget interesseret i at prøve på at problematisere det, for ikke at sige mistænkeliggøre det.
Starthjælp er som bekendt den reducerede kontanthjælpsydelse, der gives til folk, der kommer til landet udefra.
I de første 7 år, hvis de ikke har arbejde, får de altså en reduceret kontanthjælp.
Det, at de ikke får den fulde kontanthjælp, motiverer dem til at finde et arbejde, og mig bekendt har netop også statistiske tal bl.a. fra Dansk Arbejdsgiverforening vist, hvor effektivt det er i retning af at få folk til at arbejde på at finde et job, det vil sige komme ud på arbejdsmarkedet og begynde at blive, som det hedder, integreret.
Er finansministeren ikke enig med mig i, at tallene, i modsætning til det, vismændene siger, netop understreger, at det er motiverende for at komme ud på arbejdsmarkedet, at vi har starthjælp?
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Må jeg lige sige, at den balance i 2040, som jeg talte om, er i forbindelse med vores tilbagetrækningssystem – det er vores velfærdsaftale.
Det har ikke noget med skat at gøre.
Det er ikke finanspolitikkens elementer, men det er det numeriske, nemlig hvordan man sikrer arbejdsstyrke nok over tid og dermed reducerer.
For det kunne misforstås.
Jo, men jeg er bare så glad for, at vismændene ikke er dem, der sidder og bestemmer politisk
Det er jeg bare så glad for.
Og hver gang, jeg læser, hvad de skriver, bliver jeg endnu mere glad for det, for så havde der efter min vurdering ikke været nogen forårspakke og vi havde ikke haft de resultater, som vi har nu.
Selve forårspakken var sådan set det, der satte det hele i gang.
Hvad er det, vi opfatter som retfærdigt?
Sådan er det vel i politik.
Det er vel ikke teoretikere, der bestemmer, om man skal have dødsstraf; det er politikere, der siger: Vi vil ikke have dødsstraf – ud fra nogle ideelle humanistiske synspunkter.
Jeg er bare så glad for, at vi er politikere – det er hr. Morten Østergaard jo også.
Det er derfor, det er os, der diskuterer politik – og så må andre diskutere teori.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-13:
Men det, der jo er den aktuelle udfordring, er jo netop udbuddet af arbejdskraft.
Så beskriver finansministeren en skatteomlægning, og den synes jeg egentlig man måske kunne prøve at få en anmeldelse af fra vismændene, for vismændene skrev jo her i december, og jeg citerer igen: Den beskrevne skatteomlægning, som svarer til den, finansministeren beskrev som den radikale, vil være i klar modstrid med skattestoppet.
Det er imidlertid vanskeligt at finde andre finanspolitiske tiltag, der på samme tid har gunstige struktureffekter, reducerer risikoen for overophedning, og som oven i købet har begrænsede fordelingsmæssige konsekvenser.
Er det ikke korrekt, at den skattereform, som finansministeren lige udlagde på Det Radikale Venstres vegne, faktisk præcis nu er det helt rigtige instrument, ikke bare ifølge vismændene og OECD, men i virkeligheden også ifølge Finansministeriets egne vurderinger, bare ikke finansministeren, for han er blokeret af et skattestop?
Thor Pedersen (V), 2006-12-13:
Det er den ikke i år, og med det, vi ser i den finanslov, vi vedtager nu, og de kommunale budgetter og regionernes budgetter, så er der også dér et aktivitetsniveau, så der ikke er plads til reelle skattelettelser.
Men så kan man lave det nummer, som Det Radikale Venstre jo gerne vil, nemlig at man stikker den ene hånd ned i borgerens lomme, og så giver man nogle mønter med den anden hånd, og så tager man lige så mange penge plus en provision op af lommen for lige at gennemføre den omfordeling.
Så det er rigtigt, at med det aktivitetsniveau, vi har aktuelt, er der ikke plads i konjunkturforløbet til ærlige skattelettelser – dette, at vi yderligere stimulerer økonomien over de offentlige finanser, for det er det, man så er med til.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-13:
Så har vi haft Venstres finansordfører, der ved hjælp af benforlængere og andet udstyr ligesom har forsøgt at skræve over både det synspunkt, som finansministeren har, og statsministerens, der meget klart lyder, at han tror på en arbejdsudbudseffekt, hvis man sænker skatten.
Men det, jeg egentlig er optaget af nu, er at sige, at der jo må være nogle af de skattepolitiske effekter, som man i regeringens top er enige om, og derfor vil jeg høre, om finansministeren er enig med statsministeren, der efter Venstres gruppemøde sagde – og jeg citerer: For at sige det meget ligeud: Der er mangel på arbejdskraft, og det ville være aldeles ryggesløst at give en skattelettelse, som man så bagefter skulle hive ind igen med skatte- og afgiftsforhøjelser, fordi økonomien bliver overophedet.
Er finansministeren enig i det?
For det er jo så en kurv til Det Konservative Folkeparti, som ser disse skattelettelser som den eneste mulighed for at få skatten ned på arbejde.
Line Barfod (EL), 2006-12-13:
Ministeren udelod behændigt emnet omkring ulighed og fattigdom, som vi jo ellers har diskuteret en del både i dag og under første del af finanslovdebatten i sidste uge.
Det kan jeg sådan set godt forstå at ministeren gør, men jeg vil gerne høre, om finansministeren deler den konservative finansordførers opfattelse, at de fattige har fået det bedre, og Venstres finansordførers invitation til, at alle borgere i Danmark skal med til nytårsfest, eller om finansministeren er så ærlig, at han vil indrømme, at der faktisk er en række mennesker i Danmark, der lever i fattigdom på grund af den politik, som regeringen og Dansk Folkeparti fører, hvor man skærer ned på ydelserne til nogle af dem, der i forvejen har mindst, samtidig med at man giver skattelettelser til godsejere og andre store landbrug, fordi de har en mindre stigning i deres indkomst, end de ellers kunne have forventet.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Nu beskæftiger vi os ikke med noget regeringsgrundlag, vi beskæftiger os med at skabe et alternativ til denne regering, men der er sådan set meget oplagte muligheder.
For vores vedkommende vil vi lukke en række skattehuller, og jeg kan jo starte med en af de ting, som vi vil gøre fra dag et, hvis det står til os.
Det er at få genansat de 1.200 medarbejdere, som er blevet afskediget fra SKAT, så vi kan få en effektiv ligning.
Det ville give massive indtægter til staten, og det ville være noget af det første, vi ville sætte gang i.
Jeg har nævnt en række efter vores opfattelse fuldstændig tåbelige skatteregler, som skaber skattehuller.
Jeg nævnte bl.a. reglerne for gule plader og det manglende loft over pensionsindbetalinger, som set med vore øjne er uhensigtsmæssigheder, og som vi vil gøre alt for at ændre.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Selv som liberalist må man altså gerne høre efter, hvad der bliver sagt.
Jeg sagde, at SF overhovedet ikke har diskuteret noget som helst om en regeringsdannelse med nogen som helst, heller ikke Socialdemokraterne, så derfor er spørgsmålet fuldstændig irrelevant.
Men jeg synes, det er mere interessant, at hr. Søren Pind mener, at hvis to naboer lever under de samme forhold, og den ene snyder i skat og den anden betaler, hvad han skal, i skat, vil det være samfundsnedbrydende, hvis samfundet beder den, der snyder i skat, om at betale.
Det synes jeg faktisk.
Søren Pind (V), 2006-12-13:
Det er altid udmærket at få en gammel kommunist til at udlægge teksten for en ung liberalist; det synes jeg er meget fornemt, men det besvarer nu ikke mit spørgsmål.
Hr. Ole Sohn svarede ikke på det, jeg egentlig spurgte om.
Jeg forstår godt, han blev irriteret over, at jeg påpegede den nidkærhed, der ligger i at ville ansætte 1.200 nye medarbejdere i SKAT i en tid, hvor pengene fosser ind i statskassen.
Men han svarede ikke på mit spørgsmål: Hvilke SF-ansigter kan vi forvente at se på hvilke ministerposter i et eventuelt rødt kabinet?
Her burde der da være en indlysende chance for at præsentere det for den danske befolkning.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Jeg vil sige, at det siger meget om en liberalistisk tankegang, at det at ansætte medarbejdere i SKAT for at sikre, at vi får de skatteindtægter ind, som vi skal have på baggrund af den lovgivning, vi har, skulle være at flå penge op af lommerne på folk.
Er det ikke mere urimeligt, at der er nogle, der undslår sig beskatning, mens andre betaler for dem?
Reglerne er de samme, så jeg kan simpelt hen ikke se andet, end at det må være et lidt forkvaklet liberalistisk synspunkt, at hvis nogle snyder i skat, er det en fordel, og det skal de have ret til, hvorimod de, der betaler det, de skal, nærmest er lidt klumpedumpeagtige.
Jeg kan næsten ikke forestille mig, at det var det, liberalisten hr. Søren Pind mente, men det var det tilsyneladende, og det er da rystende, at man kan have et sådant forhold til landets lovgivning.
Søren Pind (V), 2006-12-13:
Man siger jo, at hvad hjertet er fuldt af, løber munden over med, og det synes jeg egentlig skete for hr. Ole Sohn, for det, han kom med, kunne jo godt ligne et lille eksempel på det røde kabinets politik.
Det bedste svar, han har kunnet opbyde på spørgsmål her fra salen, er nemlig, at det første, man vil gøre, er at ansætte 1.200 nye medarbejdere i SKAT.
Så kan de jagte borgerne i en tid, hvor vi aldrig nogen sinde har fået så mange penge ind i skatter, og det er jo kernen i det politiske projekt, der er lagt frem: endnu flere penge op af borgernes lommer.
Det vil sige, at vi i og for sig har fået afklaret det politiske projekt under denne debat.
Så synes jeg i og for sig, det kunne være meget sjovt at gå over til det personlige.
Hvilken ministerpost forestiller hr. Ole Sohn sig egentlig til sig selv i et sådant rødt kabinet, og hvilken ministerpost forestiller han sig til hr. Villy Søvndal?
Jeg synes egentlig, at den måbende danske befolkning fortjener at få sat ansigter på alternativet.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Det er noget, som de borgerlige partier har muntret sig meget med her i den senere tid, men vi går efter at få skabt et andet flertal, og så afgør styrkeforholdene, hvad hver især kan få igennem.
Vi har sagt, at vi er indstillet på både at tage den indflydelse, det giver, og det ansvar, der følger af at sidde i regering, og det er selvfølgelig en ny melding fra SF.
Det er ikke noget, som Socialdemokraterne skal forholde sig til, for det har vi overhovedet ikke bedt dem om.
Vi siger bare, at vi vil gå efter at få den maksimale indflydelse på en kommende regering.
Der er ting, vi går til valg på, som partierne i oppositionen er indbyrdes uenige om, og det tror jeg også er fremgået meget klart.
Den uenighed er der, og så må styrkeforholdet afgøre, hvor meget vi kan komme igennem med.
Men det glæder mig, at Socialdemokraterne har sagt ja til at fjerne kontanthjælpsloftet og har sagt ja til at fjerne starthjælpen.
Det vil sige, at de bevidst fattigdomsskabende instrumenter, som Dansk Folkeparti og regeringen har skabt, kan vi få fjernet, og der er en lang række andre områder, der samler, på trods af at der også er områder, hvor der er uenighed.
Jeg er meget glad for spørgsmålet, for det giver jo også en mulighed for at påpege, at Socialdemokraterne og SF faktisk har flere ting tilfælles end ting, der skiller, og det betyder faktisk temmelig meget for os, at Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og SF har flere ting tilfælles og også i stor udstrækning har ting tilfælles med Enhedslisten end ting, der skiller.
Vi kan bare tage spørgsmålet om Irak, altså udenrigspolitikken, vi kan tage spørgsmålet om udviklingspolitikken, vi kan tage spørgsmålet om erhvervspolitik, spørgsmålet om miljøpolitik og klimapolitik og nogle af politikkerne på det sociale område.
Jeg kunne nævne en lang, lang række områder, også sikring af kommunernes økonomi, så de får et reelt økonomisk råderum til at sikre en ordentlig velfærd.
Der er en lang, lang række områder, som gør, at Socialdemokraterne og SF sammen med de andre partier i oppositionen har mere tilfælles, end der skiller.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-12-13:
Jeg kan berolige hr. Ole Sohn med, at jeg ikke vil stille spørgsmål om skattestoppet, for jeg synes, hr. Ole Sohn trods alt skal have lov til at få lidt ro i sindet.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Jeg har bekræftet, at der skattestoppet til trods gives dækning for løn- og prisudviklingen i kommunerne, men der er diskussioner mellem kommunerne og staten om, hvorvidt kommunerne har fået fuld dækning for den demografiske udvikling, og nu kan vi konstatere, at på ældreområdet, hvor Dansk Folkeparti har brystet sig af at have fået 1 mia. kr. til bedre omsorg for de ældre, viser det sig, at pengene overhovedet ikke går til at forbedre servicen for den enkelte ældre, men bare til at dække omkostningerne på grund af den demografiske udvikling.
Det er en lidt besynderlig måde, Det Konservative Folkeparti diskuterer på, for det er en kendsgerning, at væksten i den offentlige sektor, specielt i kommunerne, aldrig har været lavere, i hvert fald ikke hvis man tager den nyere historie.
Jeg ved ikke, hvor langt vi skal gå tilbage, men det er i hvert fald tilfældet i den nyere historie, som den her kreds af politikere kan forholde sig til.
Jo, men det var jo to forskellige ting, ordføreren for Det Konservative Folkeparti spurgte om.
En ophævelse af skattestoppet vil give det offentlige en bedre økonomi, som gør, at man kan give kommunerne et højere bloktilskud.
Der står jo ingen steder skrevet, at vækstraten kun skal være 0,5 pct., men vækstraten har aldrig været så lav for kommunerne som under denne regering, og det smerter naturligvis ude i skolerne, på ældreområdet og på daginstitutionsområdet.
Til det andet spørgsmål kan jeg svare bekræftende på, at der selvfølgelig gives kompensation for omkostningerne til lønninger og lignende.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Det er jo sjældent, at hr. Ole Sohn begår en fejl, og jeg tror også, hr. Ole Sohn godt selv er klar over, at det er en fejl, men jeg synes lige, vi skal have rettet den.
At en ophævelse af skattestoppet skulle give kommunerne en bedre økonomi, er i hvert fald forkert.
En ophævelse af skattestoppet vil på ingen måde berøre kommunernes økonomi, for kommunerne får jo betalt forskellen via balancetilskud fra staten; staten dækker hele mankoen.
Er det ikke korrekt?
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Jeg sagde det sidste gang, jeg har sagt det tidligere, og jeg gentager det gerne: Jeg mener, det er en mindre klog ting at slynge om sig med ultimative krav.
De partier, der gør det, får ofte nogle problemer med at redde sig ud af vanskeligheder, når virkeligheden forandrer sig, så derfor har jeg altid holdt mig fra at stille ultimative krav, og det gør SF heller ikke.
Vi fremlægger vores politik, så må vælgerne kvittere for det i den udstrækning, de nu støtter den, og så vil vi med den styrke, vores mandater giver, forsøge at få den optimale indflydelse på en kommende regering.