Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Vi skal passe godt på vores fælles klode, og vi skal skridt for skridt sikre, at vi giver en mere bæredygtig klode videre til næste generation.
Gennem de senere år er udviklingen i forbruget af sprøjtemidler og deres belastning på miljøet vokset og atter vokset.
Alene i årene fra 2007 til 2010 er skaden på miljøet steget med 30 pct.
Det har konsekvenser for danskernes helbred og drikkevand, for naturen og dyrelivet og i særdeleshed også for fremtidige generationer.
Med det her lovforslag vender regeringen den negative udvikling.
Lovforslaget sikrer, at Danmark bliver grønnere.
Med det her lovforslag sørger den nye regering for, at pengene passer.
Lovforslaget rummer en væsentlig omlægning af afgifterne på pesticider.
Den nye afgiftsmodel er mængdebaseret og tager både højde for midlets sundhedseffekt, miljøeffekt og miljøadfærd.
Med lovforslaget sikres en favorisering af de sprøjtemidler, der hurtigst bliver nedbrudt, og som dermed belaster miljøet mindst, mens de pesticider, der er mest miljøog sundhedsskadelige, vil blive pålagt en høj afgift.
Efter adfærdsændringer hos danske landmænd, plantageejere og ejere af væksthuse forventes den nye afgiftsmodel at nedbringe sprøjtemidlernes belastning på miljøet med hele 40 pct. i forhold til 2010.
Samtidig sikrer lovforslaget, at afgiften bliver udregnet efter engrosprisen og ikke detailprisen.
Det betyder, at en omkostningstung administrativ byrde forsvinder for virksomhederne, fordi de ikke længere bliver mødt med krav om prismærker.
For Socialdemokraterne er det helt afgørende, at den nye afgiftsmodel hverken får nævneværdige konsekvenser for dansk produktion eller for danske arbejdspladser.
De økonomiske konsekvenser ved omlægningen forventes at være begrænsede, også for special- og højværdiafgrøder såsom kartofler og bær.
Det viser tallene, efter at afgiftsmodellen er blevet opdateret.
Faktisk vil mange landmænd være i stand til at reducere deres omkostninger ved at vælge et mindre miljøbelastende sprøjtemiddel.
Tag eksempelvis en kirsebæravler, hvis omkostninger vil stige fra 5.000 kr. pr. hektar til 5.300 kr. pr. hektar, hvis han ingenting gør, men vælger han i stedet for at bruge mindre belastende sprøjtemidler, kan han reducere sine omkostninger til ca. 4.500 kr. pr. hektar, og det må siges at være en motivationsfaktor, der vil noget.
Men det her lovforslag består ikke alene af et økonomisk incitament til at omlægge produktionen.
Det sikrer samtidig, at virksomhederne får adgang til rådgivning og vejledning om, hvordan de kan bruge mindre mængder af miljø- og sundhedsskadelige sprøjtemidler.
Derudover bliver der lavet et let anvendeligt materiale om den nye afgiftsstruktur, sådan at alle virksomheder let kan beregne størrelsen på de nye afgifter.
Og selve indberetningen til SKAT sker desuden elektronisk.
Omlægningen af afgifterne på pesticider vil øge risikoen for ulovlig import af sprøjtemidler, men er det en grund til, at vi som folkevalgte skal se passivt til, mens naturen og drikkevandet bliver forurenet?
Nej, i stedet effektiviserer og styrker vi samarbejdet mellem SKAT, Miljøstyrelsen og NaturErhvervsstyrelsen, så myndighederne endnu mere målrettet kan gennemføre kontrol af dem, der fragter, sælger og bruger pesticiderne.
Nu skal udenlandske fragtmænd ikke alene kunne dokumentere, hvilke varer de har i lasten; de skal også kunne dokumentere, at varerne sælges til eksport.
Lovforslaget sikrer et grønnere Danmark, mens vi bibeholder produktion og arbejdspladser på dansk jord.
Samtidig samler den nye regering regningen op efter den tidligere regerings jordskatlettelse og betaler den.
Derfor kan jeg kun opfordre til en bred politisk opbakning til det her lovforslag.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget.