runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Jeg mener, at jeg har svaret på spørgsmålet.
Det kan godt være, at fru Marianne Jelved og andre ikke er tilfredse med svaret, men sådan må det jo være.
Jeg synes, det er en mærkelig måde at stille det op på, altså som om man fastsætter nogle udlændingeregler, f.eks. fra Dansk Folkepartis side, og så kører dem igennem og aldrig nogen sinde vil ændre i dem.
Der har vi jo lavet en ny aftale, som forhåbentlig bliver udmøntet i Folketinget inden sommerferien, og som rent faktisk er mere fleksibel, så man tager højde for, at der er nogle, som ikke er fyldt 24 år, men som alligevel godt kan komme til Danmark som familiesammenført og der opnå en fornuftig integration i det danske samfund.
Det beviser jo netop, at vi er villige til at diskutere, hvordan man kan indrette de forskellige systemer, men det system, der ligger her, er grundlæggende fornuftigt, og det er jo grundlæggende mærkværdigt, at vi har en debat, hvor man kan se, hvad vi står for, men ikke kan se, hvad dem, vi diskuterer med, står for.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-29:
Hvorfor vil hr. Martin Henriksen ikke svare på det enkle spørgsmål: Når nu ministeren har tilkendegivet, at der formentlig er nødt til at ske en vis fleksibilitetstilpasning i det system, der blev vedtaget i 2010, hvorfor vil hr. Martin Henriksen så ikke svare på, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil have, at kronisk syge mennesker, som i øvrigt opfylder en lang række af betingelserne, ikke kan få permanent opholdstilladelse, altså fordi de er kronisk syge?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Hvis nu det var, at f.eks. folk med bestemte sygdomme lå Det Radikale Venstre meget på sinde, så havde man vel fremhævet det i sit beslutningsforslag.
Det går jeg ud fra.
Det er vel meget naturligt, at hvis der er noget, der ligger en meget på sinde, fremhæver man det i den politik, som man lægger frem.
Det har man jo så valgt ikke at gøre, og det synes jeg da er bemærkelsesværdigt.
Det vil jo være sådan, at når man vedtager et nyt regelsæt, skal det selvfølgelig køre videre, og så vil man løbende diskutere – og det gør vi hele tiden med regeringen – om der er noget, man skal kigge på.
Det siger jeg fuldstændig uden at give tilsagn om noget som helst.
Men jeg synes ærlig talt, det er useriøst af Det Radikale Venstre, som altid påstår, at det er dem, der er saglige og faglige, at hive et beslutningsforslag ned i Folketingssalen, som baserer sig på en enkeltsag, som er fuldstændig blottet for indhold, og så kritisere regeringen og Dansk Folkeparti for det, de har lagt frem, som trods alt er fyldt med en masse indhold; som er fyldt med noget konkret, man kan gå ind og læse, så man ved, hvad man har at forholde sig til, hvis man ønsker at søge om permanent opholdstilladelse i Danmark.
Jeg synes, det er useriøst.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-29:
Jeg noterede mig, at hr. Martin Henriksen ikke svarede på det spørgsmål, som hr. Henrik Dam Kristensen stillede som sit sidste spørgsmål.
Hvad er Dansk Folkepartis ordførers begrundelse for, at man ikke kan tage hensyn til de borgere, der bor i Danmark, og som i øvrigt har gjort en mægtig stor indsats for at integrere sig, men som ikke kan opfylde alle kravene på grund af kronisk sygdom?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Det blev så straks taget op og brugt af venstrefløjen til, at venstrefløjen hele tiden har advaret mod alt det forfærdelige ved det her pointsystem, og der kan vi bare se.
Hvis oppositionen nu har tænkt det hele så godt igennem – det kan jeg forstå at man har – hvordan kan det så være, at man fremsætter et beslutningsforslag, som er uden indhold?
Det er jo ret bemærkelsesværdigt.
Hvis man virkelig sammen med de andre partier har tænkt det igennem fra Socialistisk Folkepartis side, hvordan kan det så være, at man efter al den tid, man har tænkt, fremsætter et beslutningsforslag uden indhold?
Altså, helt ærligt!
Så vil jeg bare om sagen med tillidsrepræsentanten sige, at jeg kan forstå, at Udlændingeservice har sagt, at de er åbne over for at genoverveje sagen, hvis ansøger kan fremlægge dokumentation for, at hendes tillidsmandsfunktioner foregår uden for arbejdstid.
Det vil jeg så opfordre til at hun overvejer at gøre, men det er igen med det forbehold, at jeg ikke kender den konkrete sag i detaljer, og det gør spørgeren jo altså heller ikke.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Jamen det er jo lige præcis det, hr. Martin Henriksen selv siger, nemlig at det her er et eksempel på noget, som vi bliver nødt til at diskutere, og det er så det, vi gør.
Når vi så skal have så meget skældud af regeringspartierne og Dansk Folkeparti og høre på så meget fornærmelse fra talerstolen over, at vi rejser den her sag, bliver jeg bare forundret, når ordføreren samtidig selv kan stå og sige, at det her er sådan noget, vi må diskutere.
Jeg synes jo, at den her lovgivning – og det advarede vi om allerede for 1 år siden – bærer meget præg af ikke at være ordentligt gennemtænkt, og når det er mennesker, vi har med at gøre, bliver vi også nødt til at tænke de ting igennem.
F.eks. kunne man forestille sig, at der er nogle, der tager på efterskole efter at have afsluttet folkeskolen, og hvad skulle det så betyde for kravet om medborgerskab, når vi samtidig giver point for at være på højskole?
Det havde været snusfornuftigt, hvis man havde tænkt det igennem, inden man lavede loven, men når man åbenbart ikke har det, er det da ikke noget, man bør være bange for at tabe ansigt over at gå i gang med at rette op på nu.
Det, man bør være bange for at tabe ansigt over, er stædigt at fastholde, at man ikke vil ændre et komma i noget, man har lavet, selv om virkeligheden altså viser, at der er nogle problemer.
Så vil jeg bare her til sidst spørge om tillidsrepræsentantarbejdet: Er Dansk Folkepartis ordfører enig med ministeren i, at det ikke er noget, der tæller i forhold til at udvise interesse og forståelse for danske samfundsværdier, -normer og -principper, som jo er det, man får point for som værende aktivt medborgerskab?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-29:
Jeg beklager, men ordføreren har altså ikke svaret på spørgsmålet endnu.
Altså, det er blevet stillet flere gange, så det er sådan lidt underligt at sidde og høre på det her.
Det er et supersimpelt spørgsmål, og det er dybt underligt, at der ikke kommer noget svar.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning?
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Det er da utroligt så mange gange, vi skal høre på den samme sang i den her diskussion.
Det er som sagt for at få en reel diskussion med Dansk Folkeparti og regeringspartierne, at vi ikke har lagt noget færdigt frem.
Vi vil gerne have en reel og åben diskussion om, hvor det er at der har vist sig at være så store uhensigtsmæssigheder.
Vi kan jo også forstå af både aviserne og på hr. Karsten Lauritzen, at der er folk fra regeringspartierne, og hvem ved, måske også folk fra hr. Martin Henriksens eget parti, som kan se det uhensigtsmæssige i det her.
Jeg vil først spørge ind til den sag, som har været oppe i pressen, og som fru Johanne Schmidt-Nielsen også har nævnt, nemlig sagen om en kernedansk pige fra Viborg, som er født og opvokset her i Danmark.
Hun har en mor, der er halvt amerikansk, og det er derfor, at hun har fået problemer, hvad angår det her regelsæt.
Hun lever i øvrigt op til kravene, har været fodboldtræner.
Hendes problem er, at hun har været på efterskole og ikke på højskole.
Er det bare et totalt godt eksempel på, hvad man i Dansk Folkeparti gerne vil med den her lovgivning?
Eller bliver selv Dansk Folkepartis ordfører nødt til at indrømme, at der altså er nogle uhensigtsmæssigheder i det her?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Vi har fra Dansk Folkepartis side indgået en aftale med regeringen for et godt stykke tid siden.
Vi har vedtaget et lovforslag, hvori reglerne for permanent ophold er beskrevet.
Det har vi stået på mål for.
Nu er vi så her i dag indkaldt til en debat, som handler om, at man vil afskaffe reglerne for permanent ophold.
Derfor synes jeg, at det er meget rimeligt, at dem, der nu står på mål for den politik, som de har eller måske ikke har, er dem, der har fremsat det beslutningsforslag, vi debatterer i dag.
Når man fremsætter et beslutningsforslag i Folketingssalen, er det vel sådan, at det er, fordi man vil noget andet.
Jeg kan i det her beslutningsforslag ikke læse, at der står noget om kronikere.
Jeg kan i det her beslutningsforslag ikke læse, at der står noget om, at man skal have været i beskæftigelse.
Jeg kan i det her beslutningsforslag ikke læse, at der står noget om, at man ikke skal have begået kriminalitet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-03-29:
Jamen jeg står slet ikke og taler om internationale forpligtelser.
Jeg står og taler om det forhold, at der her er en person, som lever op til alle regler, passer sit arbejde, betaler sin skat og på alle måder er en del af det danske samfund, men fordi vedkommende er så uheldig at have eksempelvis astma eller sukkersyge og får et medicintilskud i forbindelse med den kroniske sygdom, har man med det her lovforslag besluttet, at vedkommende aldrig kan få permanent ophold.
Det har jo ikke noget med internationale regler at gøre.
Svar nu på spørgsmålet i stedet for at krybe udenom og henvise til internationale regler, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Her handler det om, at der er fremsat et lovforslag af regeringen, som Dansk Folkeparti støtter, og som betyder, at den person ikke kan få permanent ophold.
Hvad er den principielle årsag til at forhindre, at folk med en kronisk sygdom kan få permanent ophold i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Reglerne er jo, som vi har skitseret dem, og så er der nogle muligheder, hvis f.eks. de internationale forpligtelser gør, at Danmark er forpligtet til at agere på en bestemt måde i en given sag.
Men det vil jo være sådan, at man skal fremlægge en ansøgning til Udlændingeservice, og så må man afvente, hvilken afgørelse der kommer fra udlændingemyndighederne.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-03-29:
Jeg er sådan set med på, at man fra Folketingets talerstol ikke skal behandle enkeltsager, men derfor kan man godt bruge enkeltsager som løftestang til at forklare, hvad det her handler om.
Så derfor vil jeg ikke bede hr. Martin Henriksen om at forholde sig til en enkeltsag.
Jeg vil bede hr. Martin Henriksen om at forholde sig til, hvorfor man har lavet et pointsystem, som betyder, at hvis man er kroniker i Danmark og eksempelvis har astma eller en anden kronisk sygdom, der kræver, at man får lidt medicin og dermed får noget tilskud, men ellers lever op til alle de andre ting for at få permanent ophold, så kan man aldrig få permanent ophold i Danmark.
Hvad er den principielle argumentation for det?
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Ja, og der overrasker mit svar jo nok heller ikke ordføreren, når jeg lægger mig i kølvandet på den socialdemokratiske ordfører og siger, at nej, det er heller ikke noget, vi ser for os, men – og nu stiller jeg jo et modspørgsmål, som ordføreren måske kan komme ind på i sin ordførertale – nu bliver jeg bare vældig nysgerrig med hensyn til, om de her konkrete spørgsmål skal betyde, at det er den slags justeringer, man i regeringsblokken har drøftet at man vil lave af det her pointsystem for permanent ophold, for så bliver jeg da måske straks lidt mere bekymret for ministerens opsamling til sidst.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-29:
Jamen så kan fru Astrid Krag måske også regne ud, hvad det andet spørgsmål, jeg vil stille, er, for det drejer sig om, hvorvidt SF kunne forestille sig, at vi kunne stille et krav om, at man skal have betalt skat i sammenlagt 5 år, før man kan få permanent opholdstilladelse.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Jamen jeg har jo svaret, og hvis det er sådan, at man ønsker at få opklaret, hvilke forskellige kriterier man skal leve op til for at få mulighed for at få permanent opholdstilladelse, så kan man gå ind på Integrationsministeriets glimrende hjemmeside, nyidanmark.dk , hvor man kan se, hvilke kriterier man skal leve op til.
Der kan man også se, hvilke undtagelsesmuligheder der er, hvis man ønsker at søge om at få permanent opholdstilladelse.
Men jeg synes ærlig talt, det klinger lidt hult, når spørgsmålet kommer fra den ordfører, som ikke var klar over, om det var reglerne for permanent opholdstilladelse eller reglerne for familiesammenføring, vi diskuterede i dag.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Jeg havde nok lidt på fornemmelsen, at jeg kunne risikere at få det spørgsmål fra Liberal Alliances ordfører, så jeg må, måske ikke til ordførerens store overraskelse, sige, at det altså ikke er noget, jeg ser som en god idé.
Jeg synes faktisk, at vores sundhedsvæsen med fri og lige adgang er noget af det mest værdifulde, vi har her i Danmark, og jeg holder utrolig meget af at leve i et land, hvor man ikke har nogle forældre, der må overveje, om de har råd til at gå til lægen, når f.eks. deres børn bliver syge.
Så brugerbetaling er ikke noget, jeg kunne forestille mig indført i det danske sundhedsvæsen og heller ikke noget, jeg kan se som et incitament i forbindelse med reglerne for permanent ophold.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-29:
Jeg vil også gerne takke SF for at rejse debatten om, hvordan reglerne i Danmark skal være for permanent opholdstilladelse, og så prøve at gå ind i den lidt mere konkrete debat.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Astrid Krag, hvordan SF forholder sig til, at vi kunne stille et krav om 5 års egenbetalte sundhedsydelser, før man kan få permanent opholdstilladelse.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Jeg kan bare konstatere, at ordføreren på lige fod med ordføreren fra det ene af regeringspartierne er svært aggressiv over formen i det her og bruger al sin taletid på at snakke proces, form og lovteknikaliteter i stedet for at forholde sig til det, vi står over for, nemlig nogle konkrete mennesker, som vil integrationen, vil Danmark og faktisk bare ønsker at slå rod her og bidrage til samfundet, men som bliver ramt af et fuldstændig håbløst system, man har fået indrettet.
Jeg kan godt forstå, at man har en dårlig sag fra regeringsblokkens side, men jeg synes da, at det er virkelig trist, at man ikke kan komme dertil, hvor man siger: Så må vi sætte os ned og kigge på det; så må vi finde nogle løsninger; så må vi have et åbent sind og finde de løsninger, der må til.
Det er det, vi har forsøgt med den her debat, men det er ikke blevet vel modtaget fra alle sider; det kan jeg jo konstatere heroppefra.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Jeg synes simpelt hen, det er uden hoved og hale.
Altså, mange af de ting, der er blevet stillet spørgsmål om her i Folketingssalen, er da detaljer, enkeltsager, enkeltområder.
Altså, igen vil jeg sige, at det er sådan en mærkelig og mystisk måde at føre politik på at sige: I skal fremlægge jeres politik, men vi skal ikke fremlægge vores politik, for når vi – underforstået venstrefløjen – ikke fremlægger vores politik, er det udtryk for, at vi er enormt konstruktive i venstrefløjen.
Når man fremsætter et beslutningsforslag i Folketingssalen, er jo, fordi man med selve beslutningsforslaget ønsker at ændre nogle ting, og så skal man jo sige, hvad det er, man ønsker at ændre i beslutningsforslaget, så vi kan tage stilling til det, der står i beslutningsforslaget.
Det eneste, der står i beslutningsforslaget, er jo reelt, at man ønsker at afskaffe pointsystemet og indføre noget, der er mere fleksibelt.
Det er selvfølgelig for meget at forlange, men et eller andet sted må fru Astrid Krag jo kunne se, at det er en mærkværdig måde at føre en politisk debat på.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Jamen SF's politik er ikke hemmelig, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Hr. Martin Henriksen kan kigge i bemærkningerne til det lovforslag, vi behandlede, som indførte det her pointsystem, der kan hr. Martin Henriksen se, hvad SF’s politik er.
Vores politik er ikke hemmelig.
Vi har lavet et beslutningsforslag, der opfordrer til brede forhandlinger, så vi kan få løsninger på de uhensigtsmæssigheder, der har vist sig at være ved lovgivningen.
Det er så konstruktivt, som det kan være, og det er jo lige præcis, for at vi ikke skulle have en debat her i salen, hvor man fra Dansk Folkepartis side eller fra regeringspartiernes side kunne sige, at den og den og den detalje er man uenig i, så derfor afviser man at kigge på det.
Det var lige præcis i et måske ydmygt og naivt håb om, at vi faktisk kunne sætte os ned og kigge på de steder, hvor den her lovgivning rammer fuldstændig håbløst.
Som de tre søskende fra min egen fødeegn, som jeg fremhævede før, som får afslag i dag, fordi de vælger at tage en uddannelse i stedet for at arbejde ufaglært.
Det er det, der er ånden i det her, det er det, der var håbet.
Det var et ydmygt håb, og indtil videre er vi jo desværre ikke kommet så pokkers langt med det her, men jeg ser stadig frem til ministerens opsamling til sidst.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Igen synes jeg, at det er helt legitimt, at man er uenig i det regelsæt, der ligger, og i den politik, der bliver ført, men jeg har svært ved at se, hvordan det kan være udtryk for noget konstruktivt, at man ikke fremlægger sin egen politik.
Det var sådan set det, fru Astrid Krag sagde.
Hvad er det så, vi skal diskutere med fru Astrid Krag, hvis fru Astrid Krag mener, det er konstruktivt, at fru Astrid Krag ikke fremlægger den politik, som hendes parti står for?
Hvordan kan det være konstruktivt?
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-29:
Jeg ved ikke, hvilken ånd oppositionen udarbejder beslutningsforslag i.
Det må de også selv om.
Man kan bare undre sig lidt.
Jeg tror mest af alt, det her beslutningsforslag er udtryk for ikke en ånd, men et kompromis og dækker over, at oppositionen ikke ved, hvad skal man skal sætte i stedet for, fordi man grundlæggende er uenig.
F.eks. står der heri, at man vil indkalde til nogle brede forhandlinger.
Hvorfor ikke bare forhandlinger?
Er det, fordi Enhedslisten og Det Radikale Venstre, som jo vil noget helt andet end Socialdemokraterne og SF, vil være inde over og have indrømmelser, der trækker i en helt anden retning end den udlændinge- og integrationspolitik, som ellers er den, som Socialdemokratiet står for?
Det kan man jo spørge sig selv om.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Nu har jeg jo siddet og lyttet til debatten indtil videre, og jeg må sige, at jeg simpelt hen er kommet grundlæggende i tvivl om, hvorvidt man fra regeringsblokkens side har læst forslaget.
Der står jo: Eksempelvis har der for nylig været rejst en sag.
Der står »eksempelvis«, og jeg vil her som sagt sige, at hvis jeg skulle stå og ridse alle de sager op, jeg har fået i min post, i min indbakke, på min Facebook, og det, der har været omdelt til både hr. Karsten Lauritzen og mig som udvalgspost, og de sager, man har kunnet læse om i aviserne, så blev vi ikke færdige her, inden solen var gået ned, og integrationsministeren ville være trist over at have brugt så lang tid med os her i salen.
Derfor skriver vi »eksempelvis«.
Og jeg kan fortælle, at den ånd, vi har lavet det her i, når vi ikke fremlægger vores eget forslag, men spørger, om vi ikke skal få nogen fornuftige forhandlinger, hvor vi kan finde ud af, hvad det er for nogle justeringer, der må til, så faktisk er den mest konstruktive ånd af alle, så vi lige præcis kan sætte os ned og fordomsfrit finde de løsninger, der må til.
Men jeg må bare konstatere efter debatten, at det her forslag godt nok ikke er blevet modtaget i samme ånd, som det er udarbejdet, og det er da bare ærgerligt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-29:
Fru Astrid Krag remser en lang række enkeltsager op, og vi har jo haft debatten før; vi stillede spørgsmål til hr. Henrik Dam Kristensen.
Jeg vil nu godt stille det samme spørgsmål til fru Astrid Krag.
Nu ved jeg ikke, hvordan processen har været med beslutningsforslaget, men jeg havde egentlig indtryk af, at fru Astrid Krag havde så mange ting, der skulle ændres, at det havde været relativt let at skrive det ned i beslutningsforslaget, så der ligesom var et alternativ og det ikke bare var en indkaldelse til en bred forhandling over en kop kaffe i Integrationsministeriet, der var oppositionens ambition.
Så jeg vil godt spørge fru Astrid Krag, om hun ikke principielt mener, det er et problem at fremsætte et beslutningsforslag, der tager udgangspunkt i en enkeltsag, som vi kun kender fra pressen og ikke kan behandle her i Folketingssalen.
Det er jo sådan, at den politik, der behandles i Folketingssalen, gerne skulle tage udgangspunkt i nogle politiske principper og ikke i nogle enkeltsager.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-29:
Det var ministeren i øvrigt tilsyneladende heller ikke.
Jeg fik i hvert fald et pænt svar.
Men lad nu det ligge.
Vi har stadig væk ikke fået et svar.
Jeg vil gerne vide, hvad Dansk Folkepartis holdning til, at de kronisk syge ikke kan få permanent ophold, er.
Jeg har hørt ordføreren sige mange gange, igen og igen, at ordføreren har svaret.
Hvis det er tilfældet, er der ikke nogen af os, der har hørt det, så vil ordføreren lige gentage svaret?
For der er ikke nogen, der har registreret det der svar.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Jamen svaret er, og det kan man altid læse i referatet, at de regler, som ligger til grund for muligheden for at få permanent opholdstilladelse, kan man gå ind og læse.
Og det vil være sådan, at i forbindelse med den drøftelse, der er af reglerne, og den drøftelse, der løbende er af udlændingepolitikken, går man ind og kigger på, om der er nogle ting, som ikke er indrettet så fleksibelt, som de burde være.
Vi er åbne over for at tage en diskussion om, om der er noget, der skal indrettes på en anden måde. Men det, der bare er pointen, er, at grundlæggende er der et system i dag om permanent opholdstilladelse, hvor der stilles krav om, at man skal have været i beskæftigelse, der stilles krav om, at man ikke må have begået kriminalitet, der stilles krav om, at man ikke må have gæld til det offentlige.
Derudover skal man gå ud og hente nogle supplerende point ved siden af.
Det kan være, at man har deltaget i frivilligt, ulønnet arbejde.
Det kan være, at man er rigtig god til dansk, det kan også være, at man har været i beskæftigelse i mere end de 2½ år.
Det er det regelsæt, der foreligger, og jeg beder bare i al mindelighed om, at man i venstrefløjen tænker på, hvis det er sådan, at man er enig med sig selv i – og det kan jeg forstå at man er – at det, vi andre gør, er dumt, at så kunne det måske være meget klogt, hvis man selv fremlagde sin egen politik, sådan at vi trods alt havde mulighed for at diskutere de forskelle, der er i dansk politik.
Og den mulighed fratager venstrefløjen jo Folketinget, og det er beklageligt.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Jamen du kan jo læse forslaget, og i forslaget står der, at der er en lang række uhensigtsmæssigheder ved det pointsystem, man har lavet, og så har vi én eksemplificering.
Det er altså ikke det samme som, at det er det eneste problem, vi ser der er.
Det har jeg også gjort rede for i mit tidligere svar.
Der er bunker.
Jeg har taget nogle af dem med herop, resten har jeg ladet ligge på mit kontor.
Jeg skal gerne lave en kopi og oversende til dig, og så vil du forstå, hvorfor det ikke er formålstjenligt at skulle optrykke alle dem i et beslutningsforslag.
Jeg kan ikke lade være med lige at notere mig, hvor meget tid ordførerne fra regeringsblokken har brugt på at motivfortolke og forholde sig til proces og form i stedet for indhold, og jeg må så bare herfra kvittere og sige: Når hr. Karsten Lauritzen her i dag i sin egen tale har indrømmet over for os, både at der er blevet begået fejl i implementeringen af det her forslag, og at han bliver presset selv af partifæller, der undrer sig over de her sager, så kan jeg godt forstå, at man har stort behov for at søge tilflugt i den her procesdiskussion og formdiskussion.
Jeg må bare sige, at jeg stadig ved mit bryst nærer det ydmyge håb, at vi måske har en integrationsminister, det så jeg dog tegn til i den indledende tale, som faktisk vil sætte sig ned og kigge på de reelle problemer og uhensigtsmæssigheder, der er i det her lovforslag.