Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-11:
Kan man være fattig i Danmark?
Det spørgsmål stillede Politiken i ugen op til jul.
I hele ugen fremhævede man utallige eksempler på kontanthjælpsmodtagere i det her land – en del af dem ramt af kontanthjælpsloftet, andre af dem ramt af ungeydelsen – som lever et liv i fattigdom i et Danmark, der er rigere end nogen sinde før, i et Danmark, hvor opsvinget har bidt sig fast og også fået mange flere ud på arbejdsmarkedet.
Problemet er, at der er en gruppe tilbage, som af mange forskellige grunde ikke er i stand til at få et arbejde.
Det er den gruppe af mennesker, vi snakker om.
Det er den gruppe af mennesker, som regeringens politik og kontanthjælpsloftet har efterladt i fattigdom.
Da vi forsøgte at få socialministeren til at sige noget om regeringens forhold til ulighed og fattigdom i sidste samling, sagde socialministeren – og jeg citerer: Det er ikke korrekt, at jeg går ind for at øge uligheden som sådan.
Tværtimod handler regeringens politik om at sikre lige muligheder, men også om at have det rigtige incitament, den rigtige incitamentstruktur, sådan at det kan betale sig at arbejde.
Har vi hørt det før?
Har vi hørt det siden?
Virker det?
Socialministeren sagde også under den samme debat her i salen
, at på baggrund af ministeriets beregninger, som jeg vil sige er noget kreative i den retning, som passer socialministeren – selv om vi siger, at hvis man er i arbejde på mindsteløn, så betaler man alligevel til dagpengeforsikring, til efterlønsbidrag osv. – og hendes konklusion var så alligevel, og jeg citerer igen: Kontanthjælpsmodtageren har ca. 400 kr. mindre end rådighedsbeløbet for en enlig forsørger på mindsteløn.
Nu kan man som socialministeren konstatere, at 400 kr. ikke er ret meget, og det er jo fuldstændig rigtigt, hvis man har en ministerløn.
Men for en kontanthjælpsmodtager eller en lavtlønnet er 400 kr. om måneden i rådighedsbeløb faktisk meget, og i hvert fald afslører det en ting.
Det afslører det usigelige hykleri, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti stiller op med, når de siger, at det er uforståeligt for lavtlønnede, at man skal kunne opnå en kontanthjælp, som i dag er på 11.800 kr. for forsørgere.
Det er et hykleri, som ikke bliver mindre af, at de selv samme mennesker jo bare til deres venner i Dansk Industri og i Dansk Handel og Service osv. kunne sige: Sikr dog for pokker folk, der er på mindstelønnen, at de får en ordentlig løn, så det ikke er dem, der sammen med dem, der er på overførselsindkomster, bliver tabere i forhold til den indkomstudvikling.
Hvorfor sikrer man sig ikke bare, at mindstelønningerne har et niveau, vi kan være bekendt i det her land?
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Bare et enkelt eksempel: Dansk Supermarked kunne faktisk forhøje lønnen for hver enkelt medarbejder i Dansk Supermarked med 5.000 kr. om måneden for mindre end halvdelen af det overskud, der er i Dansk Supermarked.
Det viser noget om, hvor ulighederne er i det her land, og det viser noget om, at det er hykleri, når man begynder at snakke om en modsætning mellem dem, der er på overførselsindkomst, og dem, der er lavtlønnede.
Tilbage står, at konsekvensen af kontanthjælpsloftet kun er en ting, og det er øget fattigdom.
Alene i 2004 betød det, at 2.500 flere mennesker blev fattige i det her land direkte på grund af kontanthjælpsloftet.
Det er den politik, som regeringen og Dansk Folkeparti holder ved.
De vil skabe mere fattigdom blandt kontanthjælpsmodtagere.
Jeg forstår ikke, at der findes en eneste kontanthjælpsmodtager i det her land, der kan finde på at stemme på Venstre, De Konservative eller Dansk Folkeparti, for jeg synes, deres politik er en ynk.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er absurd, at vi i et så rigt land har så mange mennesker, som arbejder til så lave lønninger.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er absurd.
Og det var bare det, jeg svarede på, når nu beskæftigelsesministeren spurgte.
Men beskæftigelsesministeren svarer til gengæld ikke på det, jeg spørger om, nemlig om det ikke er rigtigt, at de mennesker, der faktisk er ramt af kontanthjælpsloftet, har fået færre penge mellem hænderne, altså at de er blevet fattige?
Der var i 2004 alene 2.500 mennesker, der blev fattige på baggrund af kontanthjælpsloftet.
Når det så kan betale sig at arbejde, viser kontanthjælpsrapporten jo, at der er en hel del andre barrierer, der skal arbejdes med, og at det, at vi har indført loftet over kontanthjælp, ikke kan stå alene.
Der er misbrugere, der er psykisk syge, der er brudte familier og mange andre ulykkelige ting, som der skal tages hånd om.
Vi har jo slet ikke i debatten i dag været inde på alle de initiativer, regeringen har taget i »Fælles ansvar I« og »Fælles ansvar II«, men hvor der jo er afsat ressourcer til at hjælpe de svage mennesker, støtte dem, så de kan vende tilbage til et liv med arbejde.
For det er jo det, der trods alt er det overordnede formål, nemlig at give folk uafhængighed af de offentlige kasser og ikke lade dem stå med hatten i hånden, således at de kan få et liv med selvforsørgelse.
Det anser jeg som beskæftigelsesminister for min vigtige opgave og mit bidrag til beskæftigelsespolitikken.