runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-04-27:
Jeg kunne i virkeligheden bare svare nej, men jeg vil faktisk gerne uddybe det nej, som jeg svarer, for den foreslåede finansiering af ungeinitiativet vil netop ikke tage penge væk fra voksenlærlingeordningen.
Der er tale om at bruge ubrugte midler fra voksenlærlingeordningen fra 2009, som er blevet til overs, bl.a. fordi den internationale finanskrise jo betød, at virksomhederne skruede ned for optaget af voksenlærlinge.
Regeringen har det princip, at alt skal finansieres krone til krone, så når vi nu ønsker at gøre noget ekstra for netop at hjælpe nogle af de unge arbejdsløse i job, skal pengene jo findes et andet sted, og her har vi så peget på de penge, som var tilovers fra voksenlærlingeordningen i 2009.
Derfor vil jeg også meget gerne fastslå helt klart her i dag, at voksenlærlingeordningen i 2011 og voksenlærlingeordningen fremover, altså i de år, der kommer, jo ikke på nogen måde berøres af det finansieringsforslag, som er blevet lagt frem.
Det vil altså fortsat være muligt at finansiere tilskud til voksenlærlinge med henblik på at imødekomme erhvervslivets efterspørgsel efter faglært arbejdskraft, og regeringen har selvfølgelig fortsat fokus på at få flere ufaglærte til at blive faglærte, så de er bedre rustet til det fremtidige arbejdsmarked.
Og det tror jeg i virkeligheden er en intention og et ønske, som vi deler, ligegyldigt om vi er røde eller blå
sådan rent politisk.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-27:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at udspillet »En styrket indsats over for unge ledige« ikke indeholder initiativer til at løse praktikpladsmangelen, når 8.000 unge i dag mangler en praktikplads og dermed ikke kan færdiggøre deres uddannelse?
Inger Støjberg (V), 2011-04-27:
Altså, jeg vil gerne lige slå fast, at allerede den dag, jeg fremlagde hele det her store ungeinitiativ, som vi i øvrigt meget snart skal til at forhandle om, pegede jeg på, at finansieringen til det her netop kommer fra ubrugte midler, og at der dermed overhovedet ikke er nogen mennesker, der vil blive taget noget som helst fra.
Når det nu er muligt, er det jo, fordi pengene netop ikke er blevet brugt, og derfor er der selvsagt heller ikke lagt op til, at der skal øgede midler ind i de her ordninger.
For vi har faktisk haft problemer med overhovedet at få nok voksenlærlinge i gang, altså simpelt hen nok til at få brugt de penge, som vi havde sat af til det her område.
Så nej, der ligger ikke noget i kortene om, at der skal lægges flere penge i puljen, for problemet har faktisk været, at vi ikke kunne få pengene brugt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-27:
Det er selvfølgelig klart, at når pengene ikke er brugt, er det, fordi der har været færre, der har fået en voksenlærlingeplads.
Så kan man jo godt gå og tænke lidt en gang imellem, det gør jeg i hvert fald, at når man går ned på et jobcenter i dag, kan man se, at der er konsulenter, der rejser rundt til virksomhederne og tilbyder fleksjob, at folk kan komme ud i jobtræning, og der er løntilskudsjob.
Der er alle mulige forskellige tilbud, kan man sige, som bliver sendt ud til arbejdsgiverne.
Eller de bliver i hvert fald konfronteret med dem af forskellige medarbejdere, konsulenter, fra jobcentrene.
Altså, jeg har det sådan lidt en gang imellem, at jeg tænker, at det næsten er ligesom at slå op i ugeavisen, hvor der så er ugens tilbud i den uge; så er der et løntilskud, som man kan få, hvis det er det, man har lyst til som arbejdsgiver.
Er det sådan, at man kunne forestille sig, at der rent faktisk er en gøgeungeeffekt, altså at arbejdsgiverne i stedet for at tage en voksenlærling snupper en gratis person i løntilskud?
Inger Støjberg (V), 2011-04-27:
Det kan ingen af os jo svare på, men jeg vil faktisk ikke tro det, for jeg tror, at når vi har set et mindre optag af voksenlærlinge, er det i høj grad, fordi mange virksomheder for det første selvsagt har haft lidt svært ved at finansiere det, men for det andet også er bange for at tage lærlinge ind, såvel unge lærlinge som voksenlærlinge, i en tid, hvor man kan se, at ordrebogen er tynd, og hvor man kan være i tvivl om, om man kan give den kvalitet i uddannelsen, som man føler sig forpligtet til.
Nu kan vi se, at tingene begynder at lysne.
Vi kan se, at ledighedskurven så småt flader ud, og at der i sidste måned var 3.000 færre arbejdsløse, så der er rigtig mange positive tegn.
Omkring en tredjedel af alle virksomhedsejere forventer at skulle ansætte nu her inden for det næste halve år, og derfor tror jeg også – jeg har også en begrundet tro på det – at flere virksomheder kan tage flere lærlinge ind, såvel unge lærlinge som voksenlærlinge.
Men det er klart, at vi faktisk har en opgave i at få flere ufaglærte gjort til faglærte.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-27:
Ja, det er faktisk rigtigt, og det er der jo indtil flere der har undersøgt.
Jeg har her en artikel, der stod i Lolland-Falster Folketidende den 4. april i år, hvor der fra Beskæftigelsesregionen endnu en gang bliver slået på tromme for, som der står, at anlægstravlhed vil give mangel på folk.
Rigtig mange af os ved jo, det handler om, at der skal bygges en Femernforbindelse, at der skal bygges et statsfængsel på Nordfalster og laves jernbaneforbindelser, alle mulige anlægsarbejder, og der har de så endnu en gang konkluderet, at der søreme kommer til at mangle faglært arbejdskraft.
Jeg vil sige, at det er der masser af undersøgelser der har vist igennem de sidste 10 år, så det er underligt, man kan blive ved med at undersøge det, men lad det nu være.
Når nu vi ved, at der bliver mangel på arbejdskraft, og vi også ved, at der på Lolland faktisk går ledige mennesker fra Vestas, det kender vi jo til, som ikke har fået arbejde endnu, ville det jo give voldsomt god mening, at de mennesker rent faktisk fik en voksenlærlingeplads og så blev uddannet til at arbejde, f.eks. i forbindelse med Femernprojektet.
Sådan som det ser ud lige nu, er der jo ikke noget incitament til, at arbejdsgiverne skal tage nogle af dem her, for de kan jo få dem billigt, som jeg nævnte før, med løntilskud i stedet for.
Inger Støjberg (V), 2011-04-27:
Nu er det, lige før det ender i den helt store forbrødring.
Men inden det gør det, vil jeg dog sige, at jeg ikke er helt enig med hr. Lennart Damsbo-Andersen i det sidste, for jeg mener rent faktisk, at virksomhederne godt kan skelne mellem det f.eks. at ansætte en person med løntilskud eller i virksomhedspraktik og så det at tage en lærling ind, for det er noget helt andet, man søger, når man tager en lærling ind på sin virksomhed.
Så er det selvfølgelig for at være med til at udvide og uddanne arbejdsstyrken, men det er også for selv at få uddannet arbejdskraft ind på virksomheden.
Med hensyn til ufaglærte er det jo sådan, at det netop er de ufaglærte, der har de allerbedste betingelser for at komme i gang med en uddannelse, så i virkelighedens verden tror jeg egentlig at en af vores største udfordringer sammen er at overtale ufaglærte til at blive faglærte.
Der er voksenlærlingeordningen så én model, men der er også andre måder, altså det, at man simpelt hen kan gå i gang med en uddannelse på dagpengeniveau, hvis man er ufaglært.
Deri er jeg helt enig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-27:
Jeg siger tak for svaret.
Jeg er rigtig glad for at høre, at beskæftigelsesministeren kan fortælle mig, at de penge så stadig væk står der i både 2011 og 2012 og årene derudad, og at de ikke bliver berørt.
Jeg skal sige, at jeg stillede et spørgsmål i forrige uge og forsøgte at få beskæftigelsesministeren i tale, men det var så undervisningsministeren, der forsøgte at svare mig den dag, og der kunne jeg ikke få et ordentligt svar på, hvilken tanke der egentlig lå bag alt det her.
Så jeg er rigtig glad for at få det svar nu.
Det, jeg så kunne tænke mig at spørge ind til, er: Når nu vi ved, som ministeren også siger, at der bliver et behov for flere faglærte, er det så sådan, at det faktisk allerede nu ligger i kortene, at der skal øgede midler i den pulje, der hedder voksenlærlinge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-27:
Når mit svar onsdag efter onsdag er det samme, er det, fordi det er svaret, og fordi hr. Rasmus Prehn onsdag efter onsdag gentager de forkerte påstande.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-27:
Den her nyhed, der er i dag med Slagelse Kommune, der føler sig nødsaget til at afskedige hele 55 skolelærere, er jo altså en dagsaktuel sag; det er ikke noget, jeg kunne have spurgt om for uger tilbage.
Når man laver nulvækst, bliver der færre penge til velfærd, der bliver færre penge til folkeskoleundervisning, og der bliver færre penge til offentlige ansatte.
Når der er færre penge til offentlige ansatte, bliver kommunerne tvunget til at afskedige ellers veluddannede og dygtige medarbejdere, og de går fra at være på en almindelig indkomst til at komme ned på dagpenge.
Når man er på dagpenge i stedet for at være på almindelig løn, forbruger man mindre, og det vil sige, at efterspørgslen i samfundet bliver mindre, og det udfordrer de vækstbetingelser, som vi har i det danske samfund.
Kan ministeren ikke bare anerkende den helt simple sammenhæng, at jo flere, der kommer på dagpenge, jo mindre er vækstbetingelserne i det danske samfund?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-27:
Der er intet i regeringens politik, som har betydet, eller som vil betyde, at kommunerne skal fyre medarbejdere.
I 2012 vil de få det samme som i 2011, oven i købet forhøjet med pris- og lønudviklingen.
I 2013 vil de få det samme som i 2012, oven i købet reguleret op med pris- og lønudviklingen.
Så der er intet i regeringens politik, der gør, at det skulle få de konsekvenser, som hr. Rasmus Prehn nævner.
Jeg kan derimod komme i tanker om, at en række kommuner ikke har været særlig gode til at styre økonomien.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-27:
Ja, det er utroligt med regeringens papegøjetale.
Ligegyldigt hvad der kommer frem, er regeringens svar det samme og det samme, og det må jo skyldes, at man ikke har nogen god forklaring, og at man ikke vil stå ved, hvad det er, man har gjort.
Sagen er jo, at tallene taler deres eget tydelige sprog.
I dag kan man se på P 4 Sjællands hjemmeside og i radionyhederne høre, at de i Slagelse føler sig tvunget til at afskedige hele 55 skolelærere.
Og kigger vi på det på landsplan, kan vi se, at antallet af skolelærerstillinger sidste år blev nedbragt med 1.090, og her til august er der udsigt til, at man er helt oppe på, at det er 1.896 færre skolestillinger, man får.
Så der er altså tale om veluddannede mennesker, der har gjort, hvad de kunne for at hjælpe samfundet og for at stille sig til rådighed, og her siger regeringen nu: I skal have en fyreseddel.
Det vil jo have den effekt, at der, når man går fra at være på en almindelig løn til at komme ned på dagpengesats, så er mindre at forbruge med, og når der er mindre at forbruge, bliver omsætningen i samfundet også mindre.
Der må finansministeren da kunne svare på, om det ikke får en negativ konsekvens for vækstbetingelserne i det danske samfund: Når flere går ned i indtægt, bliver der mindre omsætning, og derfor er vækstbetingelserne ringere.
Det er jo en helt simpel, klassisk sammenhæng, som enhver på den første dag på et økonomistudium vil kunne nikke genkendende til at sådan er det.
Er det ikke et problem for vækstbetingelserne i vores samfund, at regeringens nulvækst betyder, at der er mennesker, der bliver sendt over på dagpenge i stedet for at virke ude i samfundet?
Nu beskyldte jeg ministeren og regeringen for papegøjesnak, at man bare hele tiden gentager sig selv, men jeg kan høre, at vi er ovre i en lidt anden fugleart, nemlig strudsen, som simpelt hen stikker hovedet i busken og så tror, at alle problemer bare er forsvundet.
Det er jo det, vi hører fra finansministeren her: I stedet for at tage stilling til problemerne – 55 lærere, der bliver fyret i Slagelse i dag, de voldsomt mange lærerfyringer, der sker på landsplan – i stedet for at forholde sig til virkeligheden, i stedet for at forholde sig til de uhyggelige konsekvenser, der er af regeringens nulvækstpolitik, vælger finansministeren at stikke hovedet i busken og tale om noget andet og spille den samme plade, som han igen og igen har spillet her i Folketingssalen.
Skulle finansministeren ikke tage at droppe strudseattituden, få hovedet ud af busken og tage stilling til virkeligheden?
Det er jo det, vælgerne forventer af en regering, nemlig at man prøver at løse de problemer, der er ude i samfundet.
Problemet er, at man i dag tager veluddannede mennesker og giver dem en fyreseddel med hjem til familien, og det får konsekvenser for den omsætning og efterspørgsel, der er i samfundet, og dermed for de vækstbetingelser, vi har, som bl.a. gør, at virksomheder flytter ud.
Kom ind i kampen og svar på spørgsmålet i stedet for at tale udenom.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-27:
Jeg tror, de fleste borgere kan forstå, at når man har et budget og overskrider det budget, så får det nogle uheldige konsekvenser.
Derfor må man sige, at det er en vigtig ting at overholde de lagte budgetter.
Det er selvfølgelig også en måde at drive politik på, men det er bare ikke en særlig ansvarlig måde.
Derfor håber jeg, at hr. Rasmus Prehn på et eller andet tidspunkt dukker op en onsdag og fortæller mig, hvilken beslutning det er, der gør, at Sorø Kommune skal spare på udgiften til lærerne.
Bertel Haarder (V), 2011-04-27:
Jeg kan forsikre hr. Rasmus Prehn om, at der ikke er nogen undskyldning for ikke at varetage ansvaret for børn, hvis forældre ikke kan passe dem og tage sig af dem, men som i stedet skader dem.
Der er ingen undskyldning.
Der er heller ingen undskyldning for at søge at eksportere sådanne familier til andre kommuner, og der er heller ingen undskyldning for i tilfælde, hvor familien er flyttet, ikke at informere den anden kommune om de problemer, der har været med den pågældende familie, og de risici, der er for de pågældende børn.
Og økonomi kan aldrig undskylde sådanne forsømmelser.
Nu skal hr. Rasmus Prehn jo lige tænke på, at hans eget parti netop har sagt god for, at der skal være udgiftslofter.
Det vil sige, at skulle hr. Rasmus Prehns parti komme til magten i Danmark, er det jo ikke sådan, at der pludselig er et tagselvbord, og at alle udgifter pludselig kan klares ved at skrive veksler på fremtiden.
Dermed er hr. Rasmus Prehn og jeg jo kommet i samme båd, og det synes jeg hr. Rasmus Prehn skal tænke på, før han stiller det spørgsmål.
Sagen er jo, at kommunerne har de penge, de hele tiden har haft, og der er nogle steder, hvor de ikke kan styre udgifterne, men så må de til gengæld spare andre steder.
Og sådan vil det ifølge hr. Rasmus Prehns parti også være i mange år fremover.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-27:
Jeg tror, at spørgsmålet må bero på en misforståelse, for der er intet i regeringens politik, der medfører, at kommunerne er nødt til at afskedige medarbejdere.
Hvis nogen kommuner er nødt til det, skyldes det formentlig, at de har overskredet deres budgetter.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-27:
Mange tak.
Det er i morgen, at retssagen mod det forældrepar, som er tiltalt for misrøgt af deres børn i Brønderslevsagen, skal foregå.
Hele den her sag om den misrøgt, der har fundet sted i familien med de ni børn i Brønderslev, er noget, der har vakt megen opmærksomhed.
Ikke mindst har det vakt opmærksomhed, fordi mange har undret sig over, hvorfor kommunen ikke valgte at skride ind noget tidligere, hvorfor man lod forældrene misrøgte de ni børn over så lang tid og så groft, uden at man tog nogen tiltag.
Vi kan så se i Ritzau i dag, at formanden for Dansk Socialrådgiverforening, Bettina Post, giver udtryk for, at hun er bange for, at det simpelt hen skyldes, at kommunerne er for presset på økonomien; at man simpelt hen har så ringe økonomi i kommunerne, at man ikke prioriterer den her slags sager, og at man i hvert fald prøver at udskyde det længst muligt, fordi man godt kan se, at hvis man skal gribe ind over for en familie med ni børn, hvis man skal fjerne børn og finde alternativer, så bliver det meget, meget dyrt.
I den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at høre indenrigsministerens holdning til kommunernes økonomi.
Det er jo ministeren, der er ansvarlig for de overordnede rammer, der er i kommunerne.
Er man ikke blevet for presset på den kommunale økonomi, når det er sådan, at vi oplever den ene sag efter den anden, hvor der er børn, der i for lang tid lever under helt urimelige vilkår, uden at kommunerne griber ind?
Er det ikke en sag, vi skulle have været foruden, og burde man ikke i kommunerne have bedre rammer til at håndtere en sag som Brønderslevsagen med de ni misrøgtede børn?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-27:
Det er vigtigt igen at understrege, at der intet er i regeringens politik, der betyder, at offentlige ansatte skal fyres.
Hvis kommuner er nødt til at afskedige medarbejdere, skyldes det ene og alene, at de har et overforbrug i forhold til budgetterne.
Alle hr. Rasmus Prehns fine pjecer ændrer ikke ved den kendsgerning, at spørgsmålet må bero på en misforståelse.
Det skyldes ikke nogen beslutning eller noget, regeringen har vedtaget, hvis der er nogen kommuner, der må afskedige medarbejdere.
Det skyldes alene, at kommunerne har haft et overforbrug i de tidligere år.
Ligesom det gælder, vil jeg gætte på, hr. Rasmus Prehns familie, ligesom det gælder min familie: Hvis man har kørt i en årrække med et overforbrug, så indhenter sandheden jo en til sidst, nemlig at man skal få indtægter og udgifter til at hænge sammen.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-27:
Jeg synes, det er meget let, finansministeren tager på den her problemstilling.
Sagen er den, at regeringen selv har udsendt en pjece, hvor den taler om en bedre folkeskole.
Man har også sagt til unge mennesker: Vi har sådan brug for en bedre folkeskole, så tag og uddan dig til lærer.
Det skulle ministeren da hellere tage at tage alvorligt frem for bare sådan at afvise det og sige, at det kun er, fordi man ikke har overholdt sit budget og andet.
Sagen er den, at kommunerne derude føler sig så pressede af nulvæksten, at de tager nogle af de dygtige lærere, som regeringen har opfordret til blev uddannet, og sender dem hjem.
Er det ikke et problem?
Jamen sagen er jo den, at der faktisk lige nu og her er lærere, der får en fyreseddel.
Jeg står her med en udskrift fra P4 Sjælland, som kan nævne, at i Slagelse har man lige præcis i dag prikket hele 55 skolelærere, der altså får at vide, at der er udsigt til, at de ikke kan fortsætte på den skole, de har været ansat på.
De får altså en fyreseddel med hjem til deres familie.
Hvis vi spørger Danmarks Lærerforening, kan de nævne, at sidste år ved skolestart valgte man at nedlægge skolelærerstillinger svarende til 1.090 stillinger, og det, der lægges op til nu her til august, er, at der skal være 1.896 færre lærerstillinger i den danske folkeskole.
Så der bliver altså færre skolelærerstillinger, og det matcher jo ikke rigtig, at man for ganske få år siden opfordrede unge, håbefulde mennesker til at blive skolelærere.
Det er jo det, der er situationen.
Jeg står her med et papir fra regeringen, der hedder »Faglighed og frihed – regeringens udspil til en bedre folkeskole«, og der er det ene reklameindslag efter det andet om, at det er vigtigt at få dygtige skolelærere.
Man ser her et billede af en ung skolelærerinde, Lise Knudsen, der i øvrigt også er tidligere landsholdsspiller i håndbold, som gør reklame her; det skal rigtigt trække unge mennesker til.
Tag en læreruddannelse, siger regeringen, problemet er bare, at når man har lyttet til regeringen, har taget en læreruddannelse og gjort sig umage for at kvalificere sig i den retning, regeringen har sagt man skal, så er regeringens svar, at man får en fyreseddel.
Hvordan kan regeringen være det bekendt – at sige til unge mennesker, at de skal tage en læreruddannelse, og når de så har taget den, er der altså fyresedler i vente?
For det er jo det, der er konsekvensen: flere tusind færre skolelærerstillinger nu, end der var for ganske få år tilbage.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-27:
Genopretningsaftalen betyder, at kommunerne i 2011 har de samme penge til rådighed, som man havde i 2010, oven i købet forhøjet med pris- og lønudviklingen, sådan at man kan have det samme personale i 2011, som man havde i 2010.
For der er ikke den sammenhæng, hr. Rasmus Prehn taler om.
Der er en række kommuner, som jo i 2009 og 2010 groft har overskredet budgetterne, og folk, der ikke kan holde hus med deres penge, bliver selvfølgelig indhentet af sandheden på et tidspunkt.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-27:
Jeg skal læse op: Når tusindvis af kommunalt ansatte sendes hjem med en fyreseddel og i stedet skal leve af den lavere dagpengesats, vil det så ikke skabe mindre efterspørgsel i det danske samfund, og hvilken effekt vurderer ministeren det vil have for vækstbetingelserne i det danske samfund?
Så situationen er altså den, at regeringen har svigtet sit løfte til de unge mennesker, der valgte at gøre, som regeringen sagde, nemlig at tage en uddannelse.
Regeringen har svigtet sit løfte til forældrene og til børnene; man lovede en folkeskole i verdensklasse, nu får vi altså ringere undervisning.
Det, der så er finansministerens attitude, er, at i stedet for at tage ansvaret på sig og sige, at det er en sparetid, vi må skære ned, alle må holde for, så tramper han nedad, sparker nedad og siger til landets kommuner, herunder en række Venstreborgmestre: Det er jeres skyld, det er jer, der ikke har kunnet holde hus med jeres penge.
Jeg synes ikke, det er en værdig attitude.
Jeg synes, at finansministeren skulle stå på mål for, at man har valgt som bevidst politik i regeringen at lave en nulvækst.
Nulvækst betyder ringere undervisning og flere dygtige lærere, der sendes hjem til familien med en fyreseddel.
Det burde finansministeren erkende og stå på mål for, for det er regeringens politik.
Når tusindvis af kommunalt ansatte sendes hjem med en fyreseddel og i stedet skal leve af den lavere dagpengesats, vil det så ikke skabe mindre efterspørgsel i det danske samfund, og hvilken effekt vurderer ministeren det vil have for vækstbetingelserne i det danske samfund?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-27:
Genopretningsaftalens indhold er, at kommunerne i 2011 har det samme beløb til rådighed, som de havde i 2010, dog reguleret op, for så vidt angår priser og lønninger, sådan at man kan have det samme personale i 2011, som man havde i 2010.
Man kan købe de samme varer og tjenesteydelser i 2011, som man kunne i 2010, for beløbet reguleres op med pris- og lønudviklingen.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Det er nemlig fuldstændig korrekt, at dansk landbrug er voldsomt gældsplaget i øjeblikket, og derfor er det jo også utrolig vigtigt, at man ikke lægger alle de byrder ned over landbruget.
Derfor har vi også sagt, at der er nogle miljømål, som vi gerne vil nå.
Det er vi fuldstændig enige om.
Men man har udsat nogle af tingene, simpelt hen fordi landbruget ikke kan magte det rent økonomisk i øjeblikket.
Der er jo ingen tvivl om, at de samarbejdspartnere, som De Radikale har valgt på de områder, ikke ønsker at udsætte noget.
Vi har givet dem, netop for at landbruget kunne overleve i den svære situation, landbruget er i.
Jeg kan godt bekræfte, at jeg ikke er uenig i, at landbruget jo selv har sat sig i den situation, det nu står i.
Men man kan vende det om og sige, at hvis nu landbruget falder sammen, så er der i hvert fald en hel del andre, der kommer til at betale regningen.
Vi skal jo ikke glemme, at dansk landbrug og fødevareproduktion står for 20 pct. af den eksport, som vi har i Danmark, og det bidrager altså væsentligt til kassen.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Ordføreren nævner, at landbruget falder sammen.
Det er jo netop en af grundene til, at vi har rejst den forespørgselsdebat her i dag, altså at vi ikke er interesserede i, at landbruget falder sammen.
Vi er interesserede i at få et bæredygtigt landbrugserhverv.
Derfor er vi nødt til i den her kreds at diskutere, hvordan vi får det.
Det, jeg hører V, K og O vil nu, er mere af samme slags.
Det er sådan små skattelettelser, og det er lidt lettelser vedrørende miljøspørgsmål.
Det er mere af samme slags.
Og det har vist sig med uhyggelig tydelighed, at det ikke fører os de rigtige steder hen.
Så vi skal tænke nyt, og vi skal finde på andre ting at gøre med henblik på at få landbrugserhvervet på fode.