runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Jeg vil minde om, at SF selv har været med til en del af forslagene for 10 dage siden, idet vi gennem satspuljen på regeringens foranledning og i finansloven har afsat penge til Kriminalforsorgen til forskellige mentorprogrammer og forskellige uddannelsesprogrammer.
Vi har også sagt, at Kriminalforsorgen skal involveres mere i SSP-samarbejdet, som jo handler om, at man skal sørge for, at bandemedlemmerne ikke udvikler sig til at blive hårdkogte bandemedlemmer.
Jeg tror, der er en masse myter omkring det her.
Sagen er den, at Kriminalforsorgen fra og med sidste år fik tilført 200 mio. kr. ekstra.
Så er det rigtigt, at de som alle andre offentlige institutioner skal levere effektiviseringer, men alt andet lige har de fået et trecifret millionbeløb netto ekstra til deres aktiviteter.
Så er der også en myte, som jeg har hørt fru Karina Lorentzen Dehnhardt, og så vidt jeg husker også fru Karen Hækkerup nævne, og jeg kunne godt lide at vide, hvor man har det fra, nemlig at Politigårdens Fængsel skulle lukkes.
Nu er jeg jo den ansvarlige minister på området, og jeg kan betro fru Karina Lorentzen, at Politigårdens Fængsel er der ikke nogen planer om at lukke.
Så jeg ved ikke, hvor den myte kommer fra.
Sagt til fru Karen Hækkerup: Jeg synes, man skal være opmærksom på, hvad man siger i Folketinget.
Jeg kunne godt lide at vide, hvorfra man har en oplysning om, at Direktoratet for Kriminalforsorgen vil lukke fængslet på Københavns Politigård.
Det er jo sådan set dem, som står for prioriteringen af ressourcerne inden for kriminalforsorgen.
Det er ikke fagforbundet.
Jeg ved godt, og fagforeningerne rundtomkring er meget tæt knyttet til S og betaler S penge og alle mulige andre ting.
Men jeg har ikke set nogen plan fra Direktoratet for Kriminalforsorgen om, at man vil lukke fængslet på Københavns Politigård.
Jeg ville for øvrigt også være imod det, hvis man ville gøre det.
Men der er altså ikke nogen konkret plan fra den myndighed, som bestyrer fængslerne i Danmark, om, at man skulle lukke fængslet på Københavns Politigård.
Det må jo sådan set være det relevante og ikke, hvad alle mulige mennesker render rundt og siger.
Derfor slår jeg fast, at man bare skal passe på, hvad man siger i debatterne.
Dem, som styrer fængslerne i Danmark, er Direktoratet for Kriminalforsorgen.
Det er ikke Dansk Fængselsforbund eller nogle politikere eller noget i den stil.
Og Direktoratet for Kriminalforsorgen har ikke nogen planer om at lukke fængslet på Københavns Politigård og har for øvrigt ikke haft det.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-12:
Man kan i hvert fald så konstatere, at planen ikke findes længere, og det er jeg glad for.
Vi ved, at planen har været der.
Det ved vi fra dem, der arbejder med det.
Og det er da fint, at det ikke bliver til noget.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men dem, der styrer fængslerne, er, præcis som justitsministeren siger, Direktoratet for Kriminalforsorgen.
De har været ude at sige, at der er behov for flere penge til fængslerne, hvis det skal kunne nytte noget med den indsats, vi har bl.a. mod bandekriminaliteten.
Hvor bliver de penge af? vil jeg spørge ministeren.
Hvorfor skal vi have nogle fængsler, hvor der er en belægning på 100 pct., og hvor man ikke kan tage fanger ind?
Det er ikke rimeligt, at man laver en finanslov, hvor man giver penge til politi, penge til domstole, men ingen penge til kriminalforsorgen, der ikke kan tage imod de fanger, som kommer, og som ikke kan behandle dem på en ordentlig måde, så de altså kan gå ud i samfundet og virke som nyttige borgere, når de har udstået deres straf.
Rent faktisk bruger vi nu vores fængsler til at udklække flere og hårdere kriminelle.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-11-12:
Det her lovforslag er et vigtigt skridt videre i den politiske beslutning om at sikre vores drikkevand.
Vi har jo en helt unik situation i Danmark ved, at vi er et af de få lande i verden, som får langt den overvejende del af vores drikkevand fra urenset grundvand.
Det skal vi jo blive ved med.
Men det, der har været problemet igennem en periode, har været, at der i en række kommuner er sket det, at der er kommet noget forurening i det drikkevand, som er leveret til borgerne, hvilket har betydet, at man ikke har kunnet få rent drikkevand ud af hanerne.
Dermed har kommunerne og vandværkerne måttet have tanke stående, og man har måttet købe vand for at have noget at bruge både til madlavning og til at drikke.
Vi skal simpelt hen have stoppet, at sådan nogle ting kan finde sted.
Derfor tager vi nu første skridt videre til at få dannet nogle ledningssystemer i landets vandsystemer, nogle ledningssystemer, der kan sikre, at man kan være sikker på, at vandet er rent og flot, når det kommer ud af hanerne.
Lovforslaget rummer også, at man forlænger rettighederne, tilladelserne til vandindvinding.
Det skulle egentlig have været noget, som der var taget beslutning om på nuværende tidspunkt, men det forlænges, indtil vandplanerne er færdige, for de to ting hænger sammen.
Det sidste, det her drejer sig om, er, at der også i forslaget her foreslås en forenkling af sagsbehandlingen af ferskvandsdambrugssager samt en helhedsvurdering af miljøpåvirkningen fra dambrug.
Det er jo en god ting.
Dambrug er i forvejen reguleret, men her kommer så en forenkling af sagsbehandlingen og en helhedsvurdering af miljøpåvirkningen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Da Dansk Folkepartis ordfører på det her område ikke kunne være til stede i dag, skal jeg på vegne af Dansk Folkeparti sige følgende om det her lovforslag: Vi kan selvfølgelig godt støtte forslaget, som indeholder tre elementer.
Vi vil gerne gøre noget for at få et godt ledelsessystem indført på vandforsyningerne, og samtidig vil vi også gerne være med til at sikre, at når man behandler vandindvindingstilladelserne i fremtiden, har man også dermed sikret, at der bliver en let sagsbehandling ved kommende sager om dambrug, som også ordførere har været inde på tidligere.
Dansk Folkeparti er meget opsat på, at man kan få en effektivisering på det her område, så folk får så billigt vand som overhovedet muligt, ikke kun så billigt drikkevand som overhovedet muligt, men også så sikkert drikkevand, som det nu kan lade sig gøre.
Det gælder derfor om, at vi får et ledelsessystem, som både tager højde for den miljømæssige og den prismæssige del af hele sagen.
Vi mener, at det her lovforslag har sikret, at man i hvert fald kan få et ledelsessystem, som kan sikre, at der kommer færre mikrobiologiske forureninger.
Og med forslaget her kan man jo samtidig sikre, at de eksisterende vandindvindingstilladelser, som løber til den 1. april 2010, kan forlænges, så de passer ind i det øvrige program.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti støtte det fremsatte forslag, og vi ser frem til at drøfte det i Miljøudvalget.
Ida Auken (SF), 2009-11-12:
Det her lovforslag, vi drøfter i dag, indeholder tre dele: en mulighed for at indføre ledelsessystemer på vandforsyninger, en udskydelse af at udvide tidspunktet for at give en række vandindvindingstilladelser og -rettigheder og en mere enkel og smidig sagsbehandling af dambrugssager.
SF kan støtte forslaget.
Det første element i forslaget er faktisk en direkte følge af et meget fornuftigt forslag, som Socialdemokraterne kom med, og som vi støttede helhjertet.
Derfor støtter vi selvfølgelig også det her helhjertet.
Med hensyn til de to andre elementer i forslaget vil vi under udvalgsbehandlingen sikre, at loven ikke er i strid med miljømålsloven og vandrammedirektivet.
Jeg tænker her på det forhold, at lovforslaget foreslår at undtage tilladelser til vandindvinding og miljøgodkendelse af dambrug, som er i behandling i det administrative system som klagesager.
Lovforslaget bør efter vores opfattelse indeholde hjemmel til at kunne revidere alle vandindvindingstilladelser, så de kan følge de vedtagne vandplaner, også i forbindelse med tilladelser, der er under behandling som anke- eller klagesager.
Det samme gælder dambrugsdrift eller anden igangværende eller foreslået aktivitet, som kræver en miljøgodkendelse.
Her skal produktionen selvfølgelig også kunne inddrages i opfyldelsen af miljømålene i vandplanen, selv om sagerne aktuelt er under behandling.
Det vil efter vores opfattelse være den korrekte måde at gøre det på, hvis vi vil give kommunerne de bedste værktøjer til at nå miljømålene inden 2015.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-12:
Tak for det, hr. formand.
Når man sådan hører, hvad formanden læser op om, hvad det her lovforslag handler om, kan man måske godt tænke, at det lyder forholdsvis kompliceret, og man kan spørge: Hvad har det nu med mig at gøre?
Men jeg tror, at enhver, der f.eks. har prøvet at være sydpå, og som dag ud og dag ind har måttet gå ned og hente vand i flasker på det lokale indkøbssted, er klar over, hvor meget det betyder, at vi i Danmark kan åbne for vandhanen og være sikre på og trygge ved, at det vand, der kommer ud, er rent og også er i en stand, der gør, at vi kan drikke det.
For Det Konservative Folkeparti er det helt centralt, at vi har en vandkvalitet i Danmark, som borgerne kan være trygge ved, så vi ikke skal til at gå til købmanden for at hente vand, men faktisk har den frihed, at vi kan åbne for vandhanen og anvende det vand, der kommer ud af den.
Det er faktisk det, som det her lovforslag i al sin kompleksitet handler om.
Det handler om at give borgerne den tryghed og sikkerhed i deres hverdag.
Det gør vi ved at indføre ledelses-, sikkerheds- og kvalitetssystemer på vandforsyninger med det sigte at reducere forekomsten af mikrobiologiske forureninger.
Det er sådan set det, det i al sin enkelhed drejer sig om, og derfor er det selvfølgelig et vigtigt lovforslag og et lovforslag, som faktisk betyder noget for den enkelte husstand derude.
Samtidig indeholder det her lovforslag også en forlængelse af vandindvindingstilladelser, det giver sig selv, flere af dem udløber her den 1. april 2010, og derfor er det helt centralt, at det selvfølgelig også er taget med i det her lovforslag.
Så er der i forhold til at forenkle og afbureaukratisere det offentlige
også et væsentligt forslag, som går ud på at forenkle og effektivisere selve sagsbehandlingen i kommunerne, når det gælder ferskvandsdambrugssager.
Vi ved, at det f.eks. i forbindelse med miljøgodkendelser osv. har været en tung post at løfte for mange kommuner; der har været en lang sagsbehandlingstid.
Det her forslag, som indgår i lovforslaget, er noget, som er med til at lette den problemstilling.
Så det er faktisk i al sin kompleksitet et rigtig godt lovforslag, som ligger her, og det kan vi helhjertet støtte fra konservativ side.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-12:
Jeg skal gøre det kort, og det er ikke noget, der behøver at afstedkomme, at vi alle sammen tager ordet.
Men jeg føler behov for at gå på talerstolen for at sige tak til ministeren.
Tak for løftet om, at fængslet på Københavns Politigård ikke skal lukkes.
Vi ved, at det er det, man regnede med man skulle ud og lukke for at spare de penge, man skal hente ind i kriminalforsorgen.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren nu har lovet, at det fængsel ikke bliver lukket.
Vi har behov for det fængsel, for at vi ikke skal få de fanger ud i de andre fængsler.
Så tak for løftet om, at man vil spare et andet sted i kriminalforsorgen.
Vi så jo helst, at man slet ikke skulle spare, men det er i hvert fald glædeligt, at man ikke vil lukke fængslet på politigården.
Så vil jeg også gerne sige, at jeg ikke synes, at ministeren fik svaret på spørgsmålet om kriminalforsorgen og om spareplanerne.
Det er ikke mærkeligt, at der ikke blev svaret, når man måske ikke har nogen gode meldinger at give.
Men det er dybt problematisk, at fængslerne står over for at skulle fyre folk, skære ned, og ikke har pladser nok til de kriminelle, der kommer ind, når vi ved, hvor vigtigt det er, at den resocialiserende indsats er i orden.
Men man går altså ud og skal skære ned, og der synes jeg ikke, at regeringen har tænkt sig om i tide.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Regeringen vil ikke lægge sig ned for banderne og rockerne ved at frigive hashen.
Vi vil bekæmpe banderne og rockerne dagligt fuldstændig skånselsløst og så tage dem væk fra gaderne en efter en.
Det gør politiet, og det gør de sådan set effektivt nu.
Jeg tror ikke på, at frigivelse af hashen vil betyde mindre kriminalitet.
Det er min personlige holdning, og der er også den psykologi i det, at vi ikke bare vil sige, at nu overgiver vi os.
Det kan godt være, at der er et stort hashmisbrug i Danmark.
Det afhænger jo også af, hvordan man måler det.
Nu er vi jo meget åbne i Danmark om det.
Det er jo sådan en lyssky forretning mange andre steder.
Det er synd og ærgerligt for de unge mennesker, som kan risikere at tage varig skade af, at nogle samfundsborgere og debattører argumentere for, at man skal have fri hash, fordi det ikke er farligt og ikke er skadeligt og ikke er værre end alkohol.
Det er et problem, at mange sådan gode borgere deltager i den debat og sender det signal.
For det eneste, de gør ved at købe hash, er at understøtte HA, Blågårdsbanden, Mjølnerparkbanden, Sjælørbanden, Den Internationale Klub, Bandidos, AK81.
Det burde de lade være med.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Det er altså ren historieforfalskning, som justitsministeren desværre kommer med, selv om det kun er 1½ år siden, at det her startede.
Situationen var jo, at der blev skudt i gaderne.
Oppositionen indkaldte til samråd, stillede spørgsmål, rejste en forespørgselsdebat, og i flere måneder var svaret fra justitsministeren, at vi måtte vænne os til, at der blev skudt i gaderne.
Først da vi gentagne gange havde sagt, at vi ikke mente, at man skulle vænne sig til det, og at vi mente, man skulle have en holdning om, at man ikke ville finde sig i det, begyndte der at ske noget fra regeringens side.
En række af de tiltag, der er kommet, er nogle af dem, oppositionen har foreslået, men der mangler stadig væk rigtig mange af de tiltag, som vi har foreslået fra oppositionens side.
Med hensyn til Kriminalforsorgen skal der, som vi har diskuteret i dag, en helt anden indsats til.
Der er spørgsmålet om at beskytte dem, der står frem, så de ikke risikerer at blive truet, og så vi viser, at vi faktisk beskytter dem, der tør sige fra.
Der er spørgsmålet om på en helt anden måde at tage fat i de unge, der er problemer med, og som kommer ud i kriminalitet.
Der er spørgsmålet om at gøre noget i forhold til efterspørgsel og marked osv.
Der er masser at tage fat på, hvis regeringen ellers gerne ville lytte til andre og se at komme i gang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-12:
Nu skal jeg jo ikke kunne sige, hvad det er for et citat, hr. Simon Emil Ammitzbøll står med, men jeg er overbevist om, at der også findes en lang række andre citater, hvor jeg siger noget om, at vi har brug for en kommission, og det er jo, fordi vi anerkender, at det her, altså hashen, er et farligt stof.
Og jeg ved godt, at der eksisterer en lang række positive erfaringer bl.a. fra Portugal, som hr. Simon Emil Ammitzbøll selv har nævnt.
Der er også den hollandske model, som ikke har været helt uden problemer.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi får kigget på, hvad man gør i andre lande, og hvilken virkning det har.
Der er ingen tvivl om, at vi i Danmark ikke har opnået det, vi gerne ville.
Hvor Holland har faldende forbrug af både hash og hårde stoffer, så er begge dele på vej op i Danmark.
Det synes jeg er alarmerende, vi gør et eller andet grundlæggende galt.
Lad os dog få undersøgt det og få set på, hvad det er for en vej, vi i fremtiden skal vælge i forhold til at løse den her problemstilling.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Jamen vi vil lytte til alle, for vi sidder ikke med alle svarene selv, og alle de gode forslag, som fru Line Barfod og andre kommer med, lytter vi jo til, og så handler vi på den baggrund.
Derfor synes jeg, at man skal se på den palet af initiativer, som vi har foreslået i forbindelse med bekæmpelse af ungdomskriminalitet, hvor vi jo foreslår en masse nye programmer: Kognitiv behandling i Kriminalforsorgens institutioner; vi laver en helt ny institutionstype; vi tager fat på MultifunC, så vi simpelt hen griber fat i de unges udvikling; vi intensiverer uddannelsesprogrammerne i Kriminalforsorgen; og vi viderefører et af de projekter, der har været, hvor man sætter fokus på praktisk arbejdstræning og på at få de unge i fængslerne til at håndtere en kriminalitetsfri dagligdag, når de er ude af fængslerne.
Så vi har taget fat og er kommet med et væld af initiativer og for øvrigt brugt rigtig mange penge på det.
Så vi er helt enige om det, og hvis der er gode forslag, kan man bare komme med dem, men jeg har bare ikke hørt andre gode forslag end dem, som vi har præsteret.
Hvis man så kommer med nogle gode forslag, lytter vi til dem, og så gennemfører vi dem, for vi har ét formål, og det er at sikre danskerne en tryg og sikker hverdag.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Det hjælper jo ikke meget, at man bevilger penge til nye tiltag i fængslerne, hvis man samtidig skærer ned på basisindsatsen, så der ikke er de mennesker, der skal udføre den ekstra indsats.
Ministeren siger, at han gerne vil lytte.
Betyder det, at den lange række af forslag, som oppositionen er kommet med i det beslutningsforslag, vi skal behandle på et senere tidspunkt i Folketinget, er noget, som regeringen rent faktisk vil lytte til og se på?
Betyder det, at regeringen vil indsamle bidrag fra alle de mange, der arbejder på det her område, både myndigheder, frivillige, organisationer osv., og lytte til de forslag og sætte sig sammen med de folk og se på, hvad det er, man kan gøre?
Så vil jeg helt konkret sige, at jeg mener, der er rigtig meget behov for, at ministeren lytter til, at vi skal beskytte dem, der siger fra, ordentligt, og derfor vil jeg gerne helt konkret høre, om ministeren vil gå i gang med at se på, hvordan vi kan gøre det.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Jamen vi lytter til alle gode forslag, og de forslag, som er nævnt i forslaget til vedtagelse fra oppositionen, er jo ting, som vi har gang i.
Der er en helhedsplan på området.
Vi har leveret et væld af initiativer på det kriminalpræventive område, som ikke er mere end nogle få uger gamle.
Vi har leveret et væld af initiativer i forhold til den konsekvente retspolitik.
Så vi har en fantastisk, endda imponerende, helhedsplan på området, som skal implementeres, og nu skal vi have kommunerne med.
Med hensyn til at beskytte ordentligt vil jeg sige, at det er en benhård prioritering fra min og regeringens side, at vi selvfølgelig beskytter de mennesker, som er udsat for overgreb, vidner osv., ordentligt, og hvis man kan gøre noget mere der, er vi selvfølgelig også villige til det.
Jeg har spurgt politiet, og jeg har spurgt anklagemyndigheden om det, fordi jeg selv personligt er meget involveret i det, og der har ikke været nogen konkrete forslag til, hvad vi kan gøre mere, men hvis der kommer nogle konkrete forslag, vil jeg lytte til dem, og så vil vi også se, om de ikke kan gennemføres inden for de rammer, som lovgivningen tilsiger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-12:
Justitsministeren sagde, at der ikke var mange nye initiativer fra oppositionen, og det kan man sådan set ikke være uenig i.
Men jeg kvitterer også for, at justitsministeren var opmærksom på, at selv om det er et forslag, vi er kommet med før, har Liberal Alliance dog alternative forslag til, hvordan man kunne udvide løsningspaletten i forhold til bandekonflikten.
Med hensyn til det her med at legalisere hash siger ministeren så, at det er regeringen stadig imod, måske ikke så overraskende, men jeg har alligevel et spørgsmål: Når nu vi ved, at det virker, hvorfor er det så lige, at man har sådan en stædig holdning om, at man er imod?
Jeg synes ikke rigtig, at vi hører nogle argumenter for, at man er imod.
Man er imod, man vil ikke fjerne markedet for banderne, man vil ikke bruge erfaringerne fra Portugal, hvor de har fået færre hashbrugere.
Det er da en win-win-situation, hvis man må sige det i Folketinget.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-12:
Vi er imod frigivelse af hash af to meget vigtige, principielle årsager, for det første fordi vi ikke vil lægge os ned for den myte om, at man bare skal lade stå til, fordi det er det nemmeste, altså lade rockerne og bandemedlemmerne få lov til at sælge deres hash, og så forsvinder kriminaliteten.
Det tror vi simpelt hen ikke på, så begynder de at gå i gang med en anden form for kriminalitet.
For det andet er der det rent sundhedsfaglige og den sociale del af det.
Alle undersøgelser viser, at man kan blive meget afhængig af hash, at det er farligt fysisk og psykisk, og der synes jeg, at vi som samfund har en forpligtelse til at værne også unge mennesker og hjælpe dem til ikke at blive misbrugere.
Derfor vil regeringen ikke gå med på den galej, som hedder, at det er nemmere at frigive hashen.
Det synes vi er synd for samfundet, men også ekstremt beklageligt over for de unge mennesker, vi så taber i den proces.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-12:
Jeg håber ikke, at justitsministeren mener, at det amerikanske samfund lagde sig ned for mafiaen, dengang man ophævede spiritusforbuddet, for det vil jo være konsekvensen af det synspunkt, vi lige har hørt.
Der er ikke noget som helst, der tyder på, at en restriktiv politik fører til et mindre forbrug.
Derfor holder det argument ikke.
Så hvis vi legaliserer, fjerner vi markedet fra banderne – det er jo meget positivt, hvis det kunne give mindre kriminalitet, færre skyderier og mere tryghed – samtidig med at der ikke er noget som helst, der tyder på, at det får forbruget til at stige.
Det her er ren trosbekendelse og ideologi.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg har ikke ønske om at skyde nogen som helst, heller ikke køer.
Min erfaring er helt klart, at folk langt bedre kan bidrage til samfundet, hvis de får lov til det, og hvis de har, så de ved, at de kan betale huslejen, og de ved, at de kan købe mad til sig selv og deres børn.
Hvis man hele tiden er bange for, hvor pengene skal komme fra og slet ikke kan få tingene til at hænge sammen, er det svært at bidrage til samfundet.
I forhold til Manchester var det, vi fik oplyst, at det var en samlet indsats, både fra bystyret, fra regionen og fra regeringsmyndighederne.
Det var alle, der sammen havde sat sig ned og fundet ud af, hvad man skulle gøre, og som havde bidraget med penge til det.
Så det var en samlet indsats, man lavede.
Tom Behnke (KF), 2009-11-12:
Det var jo egentlig ikke det, jeg tog ordet for, men jeg bliver bare lige nødt til at tilbagevise fru Line Barfods påstand om, at regeringen ikke ønsker at bekæmpe fattigdom.
Se, hvis man vil bekæmpe tørst, forudsætter det, at man f.eks. har sunde, stærke køer, man kan malke.
Det, som Enhedslisten vil, er simpelt hen at skyde køerne.
Og der har vi bare en forskellig holdning til, om vi skal have et velfærdssamfund, der kan finansiere, at vi løfter alle borgere i dette samfund, eller om vi skal ødelægge samfundet ved simpelt hen at tage al kraft og energi ud af dem, der i dag er i stand til at finansiere samfundet.
Det er jo en helt anden diskussion, men påstanden vil jeg bare lige tilbagevise.
I forhold Manchester: Nu er jeg ikke så stærk i geografi – siger jeg med et lille glimt i øjet – men var det den engelske regering, der havde truffet den her beslutning om, hvad der skulle ske i Manchester?
Var det parlamentet, der havde truffet beslutning om, hvad der skulle ske i Manchester, eller var det det lokale styre, der havde truffet den beslutning?
Regeringen handler og agerer og gør noget, mens andre bare snakker.
Man gør noget ved tingene.
I forhold til Kriminalforsorgen lavede vi jo et stort forlig for en 4-årig periode, hvor vi tilførte Kriminalforsorgen yderligere 200 mio. kr. til netop en styrket indsats i forhold til personalets uddannelse, dets trivsel og dets sikkerhed.
Samtidig med det gav vi allerede med den første rockerpakke, vi lavede, Kriminalforsorgen nogle muligheder og nogle værktøjer.