runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-26:
Regeringen og Dansk Folkeparti har nu indgået en aftale om genopretning af dansk økonomi.
Et led i den aftale er, at der med udgangspunkt i kommunernes kommunale budgetter for 2010 skal være nulvækst i kommunerne 2011-2013.
Kommunerne har i 2009 haft væsentlige budgetoverskridelser på alle de sociale områder.
Merforbruget på ældreområdet ser jeg i den sammenhæng som et tegn på, at kommunernes økonomistyring generelt har været mangelfuld.
Overskridelserne betyder, at nogle kommuner bliver nødt til at foretage opstramninger allerede i år, men det er ikke en konsekvens af regeringens genopretningsplan.
Til gengæld vil jeg gerne pointere, at der ikke er en automatisk sammenhæng mellem den demografiske udvikling og udgiftsbehovet.
Selv om der bliver flere ældre, viser undersøgelser, at de ældre stadig væk får det bedre rent helbredsmæssigt, heldigvis.
De ældre vil således have mindre behov for pleje i fremtiden, og det har en positiv betydning for kommunernes udgifter.
Samtidig er der mulighed for at effektivisere indsatsen på bl.a. ældreområdet ved at organisere sig bedre, digitalisere, arbejde for at mindske sygefraværet og ikke mindst ved at anvende de nye teknologiske hjælpemidler, der bliver udviklet hele tiden.
På disse områder kan kommunerne med fordel lære af hinandens gode eksempler.
Jeg har på ingen måde sagt, at det skulle være en nem øvelse for kommunerne at sikre, at man overholder budgetterne, i forhold til at vi nu har bebudet nulvækst.
I øvrigt med hensyn til nulvækst ved vi jo, at det bliver reguleret med PL.
Det vil sige, at man har det samme antal penge næste år, som man havde året før, hvis man ser det i forhold til at kunne bruge dem på service og velfærdsydelser.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at vi er i en situation i Danmark, hvor det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi har fokus på, hvordan vi kan holde de offentlige udgifter i ro.
Der vil jeg også sige til spørgeren, at det er væsentligt kigge lidt på, hvordan det egentlig går rundtomkring i resten af Europa.
Der kan vi jo så glæde os over, at som følge af den måde, som regeringen har ført sin økonomiske politik på med hjælp fra sit støtteparti, er vi faktisk i en gunstig situation i forhold til de andre europæiske lande, hvilket betyder, at vi slet ikke skal ud at trimme vores offentlige budgetter i samme grad som andre europæiske lande.
Astrid Krag (SF), 2010-05-26:
Jeg må være ærlig og sige, at jeg sådan set synes, ministeren taler lidt udenom her.
Det første spørgsmål, jeg stillede, var: De her budgetoverskridelser, vi ser i kommunerne, skyldes jo i rigtig mange kommuner, at udgifterne til det specialiserede socialområde, f.eks. børn, der bliver anbragt uden for hjemmet, har været umulige at styre, er vokset mellem hænderne på kommunalpolitikerne.
Det er jo altså nogle opgaver, de er forpligtet til at løse i henhold til den sociale servicelov.
Mener ministeren så, at det er rimeligt over for de konkrete kommuner med nogle meget udsatte grupper, som er nødt til at løfte de her opgaver, og hvis budgetter derfor skrider?
Andre steder vælger man, at det må blive på børnepasningsområdet.
Er det sådan en rimelig tilgang at have til vores kernevelfærd?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-26:
Nu kom spørgeren til at pirke lidt til, at vi nu skulle til at tale holdninger.
I forhold til det specialiserede sociale område er det også værd at hæfte sig ved, at selv om man kan se, at der er sket en markant udgiftsvækst, så har vi stort set den samme aktivitet, som vi har haft førhen.
Det er jo også en af grundene til, at vi satspuljepartierne imellem har lavet en rigtig god aftale, Barnets Reform, hvor vi netop går ind og griber fat i nogle af de problemstillinger, som vi kan se er skyld i, at udgifterne til nogle af de her foranstaltninger, man laver, er meget store, og også i forhold til at kunne gribe ind langt tidligere, end man gør i dag og har gjort førhen, fordi vi jo ved, at jo tidligere vi griber ind, jo bedre er det for det enkelte barn, og jo bedre er det for kommunens økonomi.
Og jeg mener da helt klart, at den aftale, som spørgerens parti også er med i, Barnets Reform, virkelig hjælper kommunerne et godt stykke hen ad vejen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-26:
Hvad er ministerens holdning til, at Ældre Sagens administrerende direktør, Bjarne Hastrup, i forbindelse med regeringens spareplan udtaler »Det jeg frygter allermest er, at det vil gå ud over de ældres helbred, fordi mange ældre vil spare på fødevarerne [...]
Cirka 200.000 mennesker lever i dag udelukkende af deres folkepension.
Mener ministeren, det er rimeligt, at det bliver Vestegnens arbejdsløse og pensionister, der skal betale regningen for regeringens skattelettelser i 2004, 2007 og 2010 til de rigeste danskere?
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-26:
Mener ministeren som regeringens sociale ansigt, at det er rimeligt, at de borgere, der har mindst, og som er afhængige af offentlige ydelser, skal betale regningen for regeringens skattelettelser?
Astrid Krag (SF), 2010-05-26:
Vil ministeren forklare, hvordan regeringens genopretningsplan med budskabet om nulvækst i kommunerne hænger sammen, når antallet af ældre stiger langt mere, end antallet af børn falder, og når vi kan se på kommunernes aktuelle budgetoverskridelser, at netop udgifterne til de ældre borgere er en af de poster, der presser kommunernes økonomi allermest?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-26:
Det er jo korrekt, som hr. Høgni Hoydal læser bestemmelsen op, men hr. Høgni Hoydal glemmer blot at læse første del af bestemmelsen op, hvor der netop refereres til Færøernes politikorps.
Det er det, som bestemmelsen drejer sig om, altså Færøernes politikorps.
Så hr. Høgni Hoydal kan godt mene, at reglerne burde være anderledes, det er jo en ærlig sag, men reglerne er nu engang, som de er.
Det var også helt efter den procedure, at man ansatte den tidligere chefpolitiinspektør tilbage i 1997.
Der blev heller ikke indhentet en udtalelse, så det er en fast praksis.
Derfor er der mig bekendt heller ikke indhentet – men det har jeg ikke undersøgt specifikt – en erklæring fra landsfogden i den her sammenhæng.
Jeg har også haft lejlighed til at redegøre skriftligt over for fru Annika Olsen, som havde rettet henvendelse.
Der har jeg ikke efterfølgende fået nogen modreaktion på den redegørelse, jeg har givet fru Annika Olsen.
Per Clausen (EL), 2010-05-26:
Mener statsministeren, det er rimeligt at gennemføre omfattende nedskæringer og fastfryse dagpenge, kontanthjælp, pensioner, SU, boligydelse m.v. med henvisning til EU's konvergenskrav i en situation, hvor det fremgår af regeringens eget konvergensprogram, at man forventer et underskud på 3,1 pct. af BNP på de statslige finanser i 2013 og på 2,3 pct. i 2014?
Høgni Hoydal (T), 2010-05-26:
Jeg må sige, at det jo ikke er noget, hr. Høgni Hoydal rejser her.
Det, jeg refererer til i spørgsmålet, er, at den færøske justitsminister, fru Annika Olsen, har erklæret, både offentligt og over for det færøske parlament og, mener jeg, også over for det danske justitsministerium, at der er foretaget et klokkeklart brud på retsplejeloven for Færøerne, fordi det færøske landsstyre ikke er hørt i forbindelse med ansættelsen af en ledende politiinspektør på Færøerne.
Så lad os lige tage det politiske først: Hvorfor skulle det færøske landsstyre ønske at have en paragraf i sin retsplejelov, der kun skulle give mulighed for at udtale sig, når det gælder Færøernes politikorps, som justitsministeren kalder det, det vil altså sige rengøringspersonale og almindelige betjente, men ikke personale i ledende stillinger?
Det politiske i det er jo fuldstændig absurd.
Det andet absurde er: Vi har altså en sag, hvor den færøske justitsminister siger, at den danske justitsminister og hans ressort har foretaget et klart brud på retsplejeloven for Færøerne.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-26:
Jeg må altså gentage, at jeg over for den færøske justitsminister, fru Annika Olsen, den 13. april i et brev har redegjort for det danske justitsministeriums syn på den sag, og efterfølgende har jeg ikke fået yderligere henvendelser fra den færøske justitsminister.
Det må jeg jo antage er, fordi den færøske justitsminister er enig i den redegørelse, som det danske justitsministerium har givet om, hvordan reglerne forholder sig.
Som sagt var det den samme procedure, der blev anvendt tilbage i 1997, da man sidst ansatte en chefpolitiinspektør.
Ved den lejlighed blev der heller ikke indhentet nogen sådanne udtalelser.
Ja, det bliver jo lidt en gentagelse.
Siden har jeg ikke hørt fra den færøske justitsminister.
Det ville jo have været naturligt, om den færøske justitsminister havde svaret tilbage, hvis det var sådan, at man på Færøerne var uenig.
Så kan hr. Høgni Hoydal mene, at det er absurd, men det er nu engang sådan, at den færøske retsplejelov klart sondrer mellem de politiembedsmand, der er nævnt i § 109, stk. 2, og så det, at politiets virksomhed skal udøves af et særligt politikorps på Færøerne.
Det er altså den sondring, der er lagt ind i retsplejeloven for Færøerne.
Så kan hr. Høgni Hoydal mene, at det er absurd.
Det ville så ikke være første gang, men vi må jo nu engang reagere efter, hvordan reglerne er.
Tina Petersen (DF), 2010-05-26:
Hvilken tanker gør ministeren sig om det nødvendige tilsyn med de individuelle uddannelsesplaner?
Nanna Westerby (SF), 2010-05-26:
Set i lyset af, at SU-modtagere ifølge en undersøgelse blandt elever og studerende mangler 1.011 kr. om måneden for at kunne betale de faste udgifter, mener ministeren så, at det er fornuftigt at skære yderligere ned i SU'en, som regeringens genopretningsplan lægger op til, og gør det indtryk på ministeren, at også formanden for det af regeringen nedsatte SU-råd mener, at SU'en ikke slår til?
Skriftlig begrundelse »Balancen bliver skæv, fordi SU'en ikke er blevet reguleret.
Citat: Formanden for SU-rådet, Per Andersen i Urban den 20. maj 2010.
Høgni Hoydal (T), 2010-05-26:
Nu var jeg ikke i politik i 1997, men hvis det er gjort, kan jeg sige, at en fejl ikke gør en anden fejl god igen.
Altså, det er jo soleklart: Vi har en retsplejelov for Færøerne på et så vigtigt område som hele politiets funktion og struktur, og der står i retsplejeloven fuldstændig ordret, at der skal indhentes erklæring fra landfogeden og fra Færøernes landsstyre, før man ansætter folk i politikorpset.
Nu har man så opfundet en ny definition, der går ud på, at det kun gælder de lavere stillinger, men ikke de ledende stillinger.
Det er jo helt absurd – politisk helt absurd.
Selvfølgelig er denne retsplejelov lavet sådan, fordi man skal have indflydelse på, hvordan politiet administreres, og for at have indflydelse på ledelsen.
Det her lyder næsten, som om vi er en lille kommune og skal have indflydelse på, hvem der går ude på gaderne som almindelige betjente.
Jeg vil igen sige, at den færøske justitsminister har fastholdt – det kan jeg garantere ministeren – at der er foretaget brud på retsplejeloven.
Hvad vil ministeren gøre ved det, hvis den situation opretholdes, at de færøske myndigheder siger, at der er foretaget brud på retsplejeloven, og den danske minister siger nej?
Hvad vil han så gøre ved det?
Vil han bare ignorere det?
Man siger almindeligvis, at den og den lov ikke gælder for Færøerne, men jeg håber ikke, at konklusionen er, at det heller ikke gælder for Færøerne, at retsplejeloven skal opretholdes.
Astrid Krag (SF), 2010-05-26:
Mange tak til ministeren for det svar.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at det her spørgsmål om nulvækst i kommunerne er noget, der har fyldt rigtig meget i debatten.
Vi har i lang tid prøvet at få regeringens bud på, hvad det kommer til at betyde for den borgernære velfærd, for børnepasning, for folkeskole, for ældrepleje, for de socialt udsatte grupper.
En stor del af det her ligger jo på socialministerens område.
Derfor var det jo også med stor spænding, at jeg kiggede den aftale igennem, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, for at konstatere, at den tekst, der står der, på ingen måde løfter sløret mere end det, vi har vidst hidtil, nemlig blot at de 13,5 mia. kr.s nulvækst på det offentlige forbrug fastholdes.
Nu er vi ved at være kommet så langt i det her forløb, nu er regeringen ved at have haft den idé så lang tid, at jeg mener, at vi fra Folketingets side godt kan forvente at få nogle tydeligere svar fra regeringen.
Der skal snart gang i forhandlingerne med kommunerne, og jeg vil spørge socialministeren, om hun kan løfte sløret for, hvad det er, man har tænkt sig at sige til kommunerne, der skal gøre dem i stand til at løfte den her nulvækst.
Jeg kan sige, at nogle af de tal, jeg har fået fra Århus Kommune, viser, at hvis nulvæksten – det er for at gøre det mere håndgribeligt end bare de her 13,5 mia. kr., der svæver rundt i debatten – skal overføres til børneområdet der, så skal man reducere antallet af pædagoger med en pædagog pr. institution, eller man skal reducere antallet af lærere med fem lærere pr. skole, eller man skal reducere antallet af undervisningstimer med mere end fire undervisningstimer på alle klassetrin om ugen.
Det er jo et eksempel på en konkretisering af den her nulvækst i kommunerne.
Hvad kan socialministeren sige om, hvilke krav regeringen vil møde kommunerne med, og hvordan vil regeringen sikre, at det her krav om nulvækst ikke går ud over kernevelfærden, ud over vores børns pasning og vores ældres ret til ældrepleje?
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-26:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til de konsekvenser, som afgiftsstigningen på cider vil have for udflytningen af danske vækstarbejdspladser, og til den stigning i grænsehandelen, som afgiftsstigningen vil medføre?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-26:
Regeringen ønsker, at forbruget af alkohol blandt unge reduceres.
Derfor har regeringen også indgået en aftale med Dansk Folkeparti om, at tillægsafgiften på alkoholsodavand forhøjes.
Samtidig udvides afgiftsgrundlaget til også at omfatte cider og ciderbaserede drikke.
Hermed sikres det, at disse produkter behandles på samme måde som konkurrerende produkter, der produceres på baggrund af andre alkoholtyper.
Det lavere salg vil kunne betyde tab af arbejdspladser hos de berørte virksomheder, men det er jo ikke anderledes end ved afgiftsforhøjelser som f.eks. på tobak.
Indenlandsk og udenlandsk producerede produkter vil blive pålagt samme afgift, og eksporterede produkter vil ikke blive pålagt afgift.
Jeg har derfor svært ved at se, hvordan forslaget skulle medføre, at der udflyttes arbejdspladser relateret til produktion af de pågældende produkter, da udenlandsk producerede produkter afgiftsmæssigt handles på lige fod med de danskproducerede produkter.
For så vidt angår stigningen i grænsehandelen, er det korrekt, at det forventes, at forslaget vil indebære en stigning i grænsehandelen med de pågældende produkter.
Det er imidlertid en stigning, som regeringen er villig til at acceptere, da det er reduktionen i de unges alkoholforbrug, der har den største prioritet for regeringen.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-26:
Og han svarede: Det er jo ganske enkelt, nemlig at købe en flaske vodka og en masse sodavand, og så blander vi det.
Har man så egentlig fået gjort noget ved alkoholforbruget?
Hvad er ministerens kommentar til det?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-26:
Men jeg er helt overbevist om, at vi med det afgiftsforslag, som vi har præsenteret her i Folketinget, får reduceret forbruget af alkohol.
Jeg har meget udførligt givet udtryk for min holdning til det spørgsmål og til en lang række spørgsmål, der er stillet i Skatteudvalget, hvor jeg også ved, at hr. Anders Samuelsen har siddet.
Der har jeg jo meget nøje forklaret, hvad det er, som er regeringens politik.
Men jeg vil ikke lægge skjul på, at det kan betyde, at grænsehandelen vil stige.
Det er jo en ting, vi ser på med åbne øjne, for det afgørende for os er at reducere de unges alkoholforbrug, og det synes jeg er en vigtig prioritet at have.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-26:
Sagen er jo den, at allerede på nuværende tidspunkt tager det omkring 7 minutter, fra man kører en palle med cider ind i en af grænsebutikkerne, til den er tømt af danskere, som så kører den op over grænsen igen.
Så der foregår allerede nu en ret markant grænsehandel.
Vil ministeren ikke godt uddybe, på hvilken måde han mener, at denne virksomhed har en monopolstatus og da bare kan sænke priserne, når vi samtidig tager højde for, at man syd for grænsen kan nøjes med at have én sælger til at dække 54 butikker, hvorimod man for den her virksomheds vedkommende har op mod 5.000 salgssteder i Danmark.
Netop derfor har man brug for rigtig meget arbejdskraft, og dermed er det selvfølgelig også nødvendigt at have nogle andre priser herhjemme.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-26:
Altså, jeg har ikke tænkt mig at gå ind i en lang diskussion om virksomheden CULT.
Det har jeg også svaret på.
CULT har skrevet indtil flere gange både til Folketingets Skatteudvalg og til mig selv, og der er svaret meget udførligt på det.
Men når det så er sagt, må jeg jo bare erkende, at vi ikke er enige om, hvad der skal gøres.
Jeg mener, at det er nødvendigt, at vi gør noget i forhold til de unges alkoholforbrug, og det har Liberal Alliance et andet syn på.
Sådan er det, det er jo politik.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-26:
Da svaret er så kort og der ikke er nogen dokumentation, er det bare en trossag.
Så er vi tilbage til, hvad provenueffekterne af det her så er.
Der kommer til at være en enorm prisforskel.
I forvejen er prisforskellen jo stor på at købe en flaske cider syd for grænsen og så købe den herhjemme.
Nu bliver den der prisforskel markant større.
Hvordan vil ministeren argumentere for, at det ikke medfører en markant større grænsehandel og dermed sådan set ikke skaber nogen nye arbejdspladser i Danmark, bare på andre områder?
Altså, hvis stort set al handel flytter syd for grænsen, skaber det jo da ikke nye arbejdspladser i Danmark, eller hvad?
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-26:
Hvordan vil ministeren sikre, at fastfrysning af offentlige ydelser ikke kommer til forøge fattigdomsproblemerne i Danmark?
Tak for det meget sigende svar.
Jeg kan høre, at ministeren er tilfreds med regeringens genopretningsplan, og at ministeren også synes, at hun har været med til at lave en politik, der inkluderer alle borgerne.
Det er jeg altså ikke helt enig i, overraskende nok, især når man tænker på børnefamilierne.
Regeringens genopretningsplan får jo konsekvenser for knap 400.000 danske børn, som bliver ramt af den her besparelse, bl.a. på grund af børnechecken fordi der er sat et loft over børnechecken.
Det får altså en konsekvens for de familier, som har tre eller flere børn.
Det er lidt interessant at se, når man tænker på, at det faktisk er hvert tredje barn i Danmark ifølge en artikel fra Ritzau.
Det er altså hvert tredje barn i Danmark, der bliver ramt økonomisk, og som sagt rammer det især familier med mange børn og familier, der har lave indkomster.
Det er lidt tankevækkende, at ministeren siger, at hun tænker inkluderende, og at hun gerne vil have alle med.
Og der er altså mange familier, som regner med netop den her børnefamilieydelse som en del af familiebudgettet.
De værdsætter det her beløb, så de kan få dagen og året til at løbe rundt.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-26:
Nu er det jo ikke lige til at skulle finde 24 mia. kr. i den her genopretningspakke, uden at vi alle sammen på den ene eller på den anden måde kommer til at mærke det.
Det var alligevel en vis sum penge, der skulle findes.
Men det er en tvungen opgave.
Det er simpelt hen en nødvendig opgave.
Det er en opgave, som viser, at vi har en regering, der sammen med Dansk Folkeparti er villig til at tage det økonomiske ansvar i forhold til at sikre det danske samfund.
For vi ved jo, at hvis vi ikke sørger for at få styr på de offentlige finanser og sørger for at få styr på gælden, kan vi ende i samme situation som en lang række andre europæiske lande, der virkelig skal gå til den i forhold til de offentlige budgetter.
Så jeg synes, at det at føre en ansvarlig økonomisk politik og sørge for, at der er styr på finanserne, og sørge for, at der er ro i forhold til, hvordan markederne ser på Danmark, og sørge for at holde renten i ro, faktisk også er socialt ansvarligt.
For det er kun på den måde, vi kan sikre og beskytte vores svage borgere i samfundet.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-26:
Nu snakker ministeren meget om ansvarlighed og inklusion, og hun synes, at hun har fået gennemført et godt stykke arbejde.
Men ministeren nævnte så også, at regeringen i samarbejde med Dansk Folkeparti har fået gennemført den her såkaldt meget socialt ansvarlige genopretningspakke.
Man kan så stadig væk sætte spørgsmålstegn ved, om det er socialt ansvarligt, især når man ser på, at det her som sagt er med til at ramme familier, der ikke har det godt i forvejen, de mest udsatte familier.
Jeg vil egentlig gerne prøve at stille et mere konkret spørgsmål til ministeren.
Det er sådan, at Dansk Folkeparti har været ude at sige, at det faktisk er meget bevidst, at loftet over børnefamilieydelsen skulle ramme indvandrerfamilierne hårdest.
Det er da lidt tankevækkende, at det er et bestemt segment i samfundet, man går efter, det er simpelt hen indvandrerfamilierne, der jo gennemsnitligt har flere børn end etnisk danske familier.
Synes ministeren egentlig, at det er en ansvarlig politik at gå efter en bestemt udsat gruppe i samfundet?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-26:
Jeg vil gerne lige begynde med at slå fast, at regeringens skattelettelser og den skattereform, som regeringen står bag, er fuldt finansieret.
Det er altså ikke korrekt, når spørgeren i sit spørgsmål skriver, at skattelettelserne skal finansieres af borgere, der modtager offentlige ydelser.
Samtidig prioriterer regeringen og Dansk Folkeparti de svageste i samfundet højt og afsætter i alt 5 mia. kr. til flere i uddannelse samt til svage og udsatte grupper m.v.
Det er et klart signal om, at vi fremover vil gøre endnu mere for at inkludere udsatte borgere og give dem lige muligheder for at deltage på arbejdsmarkedet og i samfundet.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-26:
Ministeren sagde det ordret: Nogle skal jo mærke det.
De her »nogle« er de mest udsatte familier, vi har i Danmark
Det er både etnisk danske børn, og det er også nydanske børn.
Jeg synes, det er ret tankevækkende, at en socialminister, som burde tænke inkluderende, som hun selv påstår at hun gør, kan rejse sig op og sige: Nogle skal jo mærke det.
Den her genopretningspakke er målrettet til at ramme bestemte grupper i samfundet, de mest udsatte familier og familier med nydansk baggrund.
Det er da hverken ansvarligt eller på nogen som helst måde respektfuldt over for de mennesker, der bor i det her samfund.
Så jeg vil egentlig gerne høre ministeren: Når ministeren bliver ved med at fremhæve, at genopretningspakken er nødvendig, fordi vi skal skabe bedre velfærdsforhold osv. osv., hvorfor er det så lige, at det er børnene, der skal betale denne pris for den forfejlede økonomiske politik, som regeringen har lavet?
Synes ministeren, det er fair, at prisen bliver betalt af børn?