runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-25:
Når man er rundt på uddannelsesinstitutioner, er der jo faktisk mange studerende, der siger, at de gerne vil arbejde mere.
Og når man så spørger dem - hvorfor - siger de, at det er, fordi de ikke kan leve af deres SU.
Derfor bliver jeg nødt til at fastholde, at det her forslag lægger op til, at studerende kommer til at arbejde endnu mere, og det ønsker vi ikke.
Vi ønsker et system, hvor man som studerende kan leve af de penge, man får fra staten, og have et ordentligt livsgrundlag - ikke et system, hvor man er tvunget til at arbejde mange timer ved siden af.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-25:
Altså, fru Sophie Løhde brugte jo selv en stor del af sin taletid på at redegøre for, hvorfor 15 timer var sådan et fornuftigt niveau at lande på.
Ud fra de undersøgelser, der er lavet, viser det sig, at det er et niveau, som sikrer, at der ikke bliver studietidsforlængelse, men at det til gengæld gavner den studerendes studieforløb, at man samtidig har den her erhvervstilknytning.
De undersøgelser, der er lavet, viser også, at hvis man har for meget erhvervsarbejde - der siger man 20 timer og derover - kan det faktisk ses på studiegennemførelsen, så vi mener bestemt, at der er fakta bag de argumenter, og dem har fru Sophie Løhde selv fremført.
Derfor synes vi, at det ville være ganske rimeligt, hvis man fra statens side gik foran og sagde, at 15 timer var et rimeligt niveau i forhold til, hvordan man kunne kombinere studier og erhvervsarbejde, og derfor skulle det være retningslinjen for staten.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-25:
Det var da et besynderligt, retorisk spørgsmål.
Jeg synes, jeg har gjort det helt klart gentagne gange, at vi stemmer imod forslaget.
Jeg har også gjort det klart, at vi synes, der er gode ting i forslaget, som vi er glade for, men at vi ikke bakker op om en retning i vores SU-politik, som betyder, at man nu bevæger sig imod at lægge op til, at studerende skal arbejde endnu mere.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-25:
Det svar gør det altså ikke mindre absurd, tværtimod.
Altså, der er ikke nogen steder i det her lovforslag, hvor man pålægger studerende at arbejde mere - altså, det er der jo ikke.
Jeg ved ikke, om fru Johanne Schmidt-Nielsen på et eller andet tidspunkt har arbejdet ved siden af sit studie - det er måske sådan set også underordnet, for det kan man selv bestemme.
Det er jo sådan set en del af pointen.
Pointen er, at hvis man beslutter sig for, at man vil arbejde lidt mere, kan man gøre det, og hvis man vil arbejde lidt mindre, kan man gøre det.
Jeg vil altså bare have bekræftet - ja eller nej - om det er korrekt forstået, at man stemmer imod et lovforslag, som indeholder de her, trods alt, ret pæne forbedringer, uagtet hvad man så måtte mene om fribeløbet, men der er også mange andre ting i lovforslaget, som vel er forbedringer?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-25:
Det undrer mig meget, at den her holdning kommer bag på hr. Martin Henriksen, for Enhedslisten er faktisk et parti, som helt konsekvent har holdt fast i, at vi ikke mener, man skal hæve fribeløbet.
Vi har hele tiden sagt, at vi ikke mener, det er en god idé, at studerende arbejder mere.
Vi mener, man skal kunne leve af sin SU uden at være tvunget til at arbejde mange timer ved siden af.
Så det undrer mig meget, at det sådan ligefrem skulle fremstå som absurd for hr. Martin Henriksen.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-25:
Det er en af de mest absurde ordførertaler, jeg nogen sinde hørt.
Alt kan lade sig gøre.
Så jeg skal bare lige høre, om jeg har forstået det her korrekt: Enhedslisten vil stemme imod et forslag, som giver en forhøjelse af fribeløbet på 1.500 kr. om måneden for studerende på videregående uddannelser.
Man vil stemme imod et lovforslag, der indebærer en forhøjelse af handicaptillægget med 750 kr., altså at handicaptillægget forhøjes til ca. 7.000 kr. pr. måned.
Man vil stemme imod en forhøjelse af tillægget til SU-modtagende forsørgere, og så vil man stemme imod et lovforslag, der giver SU til en helt ny gruppe af unge mennesker på 18-19 år.
Er det korrekt forstået?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-25:
Jeg er glad for, at fru Sophie Løhde anerkender Enhedslistens store arbejde for vores unge medborgere.
Som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg også, at der ligger forbedringer i det her forslag, men vi kan ikke i Enhedslisten tilslutte os ideen om, at studerende skal ud at arbejde mere.
Jeg vil fastholde, at det at studere er en fuldtidsbeskæftigelse.
Dermed ikke sagt, at det ikke kan være fornuftigt at have noget arbejde ved siden af, men man skal have muligheden for at leve ordentligt på en SU, så vi kan ikke bakke op om, at der skal lægges op til, at man skal arbejde mere ved siden af sit studie.
Sophie Løhde (V), 2008-11-25:
Man har jo lov at blive overrasket en gang imellem, og jeg er sådan set glad for, at Enhedslisten anerkender, at det har vi.
Derfor stiller jeg mig også noget undrende over for, at man er imod det her SU-forlig, som trods alt rummer ekstremt mange forbedringer for de studerende og også for utrolig mange forskellige grupper.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-25:
Jamen jeg sidder her og tænker, om jeg skal spørge, eller om jeg måske bare positivt skal oplyse fru Johanne Schmidt-Nielsen, for sagen er den, at der i det her lovforslag ikke står et eneste ord om, at studerende skal arbejde mere eller bliver tvunget til at arbejde mere.
Til gengæld er der primært to grupper, som i hvert fald bliver hjulpet til at arbejde mindre, hvis det er det, de føler, de har behov for, nemlig de her unge mennesker, som er i almen eller forberedende voksenuddannelse, når de er 18-19 år, for nu kan de få SU, og så er det selvfølgelig forsørgerne, som får et forøget forsørgertillæg og dermed en hjælpende hånd til ikke at skulle arbejde så meget, men derimod kan være noget mere sammen med de børn, som de jo er forsørgere for.
Så med de oplysninger kunne fru Johanne Schmidt-Nielsen så overveje at stemme for forslaget?
Louise Schack Elholm (V), 2008-11-25:
Da Venstres ordfører ikke har mulighed for at være her, holder jeg ordførertalen.
, således at oplysningerne om indkomst, arbejdstid m.v. indberettet til indkomstregisteret kan benyttes i videst muligt omfang.
Hensigten er at lette de administrative byrder og på samme tid at sikre en klar lovhjemmel til, at a-kasserne kan benytte oplysninger i indkomstregisteret til registersamkøring i kontroløjemed.
Også inden for dette område vil der ske en øget anvendelse af elektroniske oplysninger.
E-indkomst-lovgivningen er fortsat relativt ny og vil derfor blive fulgt nøje.
L 74 opfylder også den del af regeringsgrundlaget, der vedrører moderne digitale løsninger og medvirker til at lette de administrative byrder.
Beregnings- og opgørelsesperioden rykkes frem fra første ledighedsdag til seneste indberetningsperiode forud for ledigheden.
Dog kan løntimer, der ligger i den aktuelle indberetningsperiode, medregnes, hvis de har betydning for opfyldelse af beskæftigelseskravet.
Jeg skal hermed på Venstres vegne anbefale lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-25:
Jeg vil gerne takke alle ordførerne, der har støttet lovforslaget i dag.
Skulle der fortsat være nogle uafklarede spørgsmål, jamen så kan vi løse det under udvalgsbehandlingen.
Jeg takker for tilslutningen.
Villum Christensen (LA), 2008-11-25:
Vi har også noteret os, at forslaget er i harmoni med de almindelige ønsker om at udvide arbejdsstyrken i Danmark.
Så vi synes, at det er et rigtig godt forslag.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Uden at jeg har nogen sikkerhed for, at det dækker over nogen stor enighed med Det Radikale Venstres ordfører, hr. Morten Østergaard, om, hvad det er for nogle reformer, der er brug for på arbejdsmarkedet, kan jeg da sige, at jeg er enig med hr. Morten Østergaard i, at det her lovforslag jo ikke modsvarer behovet for forbedringer på området.
Men alligevel synes jeg, at det er værd at bemærke som en positiv ting, at det her er lykkedes beskæftigelsesministeren at skrue et lovforslag sammen, der indeholder tre dele, og at Enhedslisten kan sige, at vi synes, at alle tre dele er rigtig fornuftige.
Med de ord vil jeg bare sige, at vi godt kan støtte det lovforslag, der ligger her.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-25:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget.
Vi ønsker jo at lave mærkbare reformer, der kan føre til, at flere bliver længere på arbejdsmarkedet, også selv om de har opnået en høj alder.
Vi kunne tale om efterlønsordningen og ændringer i den osv., men selv om man har lyst til at tage store skridt, skal man jo ikke være bleg for at medvirke til at tage små skridt, som man må sige at det her forslag er, hvor der altså gives mulighed for, at ansatte fortsat kan indbetale til ATP, selv om de har nået det syvogtresindstyvende år.
Samtidig er vi stærke tilhængere af administrative forenklinger og er derfor glade for, at man imødekommer de 90 pct. af brugerne, som ønsker udbetaling af ATP, når de bliver pensioneret; vi er derfor glade for den forenkling, der også ligger i forslaget.
Endelig synes vi, at det er ganske udmærket, at man via overenskomsterne har opnået en mulighed for at få en øget ensartethed i ATP-opsparingen mellem privat og offentligt ansatte, og vi kan derfor også støtte den del af lovforslaget.
Knud Kristensen (KF), 2008-11-25:
Lovforslaget her har allerede på nuværende tidspunkt fået mange store, gode og velmenende ord med på vejen, og de skal også lyde fra Det Konservative Folkeparti.
Der er jo også taget hensyn til seniorerne her, ved at man som 67-årig på arbejdsmarkedet kan indbetale ATP-bidrag.
Det er rigtig godt, og det er jo noget af det, som vi netop har arbejdet meget for, nemlig at vi skal støtte seniorerne på arbejdsmarkedet.
Det bliver også med det her lovforslag indført E- og F-bidragssatser, og som det blev sagt fra en af de foregående ordførere, er det jo et element i, at man på det offentlige arbejdsmarked får det her indfaset over tid.
Der bliver det så etableret under et og under samme A-bidrag.
Det har hidtil været sådan, når ATP skulle udbetales, at man har skullet indsende en ansøgning om det, når man nærmede sig pensionsalderen, men med lovforslaget her bliver det ganske enkelt sådan, at man helt automatisk får udbetalt sin ATP, når man passerer den aldersgrænse.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget fuldt og helt.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-25:
Dansk Folkeparti kan også støtte forslaget.
Det er et udmærket forslag, der giver mulighed for dem, der vil blive på arbejdsmarkedet, efter at de er fyldt 67 år, til at fortsætte med at opspare i ATP-ordningen indtil den dag, hvor de skal have den udbetalt.
Så det er et rigtig godt tiltag.
Samtidig ændres der også på mulighederne, således at man modsat i dag, hvor man skal søge om at få ATP udbetalt, får den automatisk, og så skal man melde til ATP, at man vil fortsætte med at indbetale efter det fyldte 67. år, hvis man bliver på arbejdsmarkedet.
Det er også en klar forbedring, for der er jo trods alt nogle, der vil komme lidt i klemme, fordi de ikke lige har tænkt over, at de skulle søge ATP.
Så ligger der også det i det, at man vil ændre på satserne, så man skal have ATP bragt op på, at vi kun har én sats, og derfor bliver der lavet to nye satser.
Det skal ses i forbindelse med det, der er sket ved de forskellige forlig på arbejdsmarkedet, nemlig at der kommet en differentieret ATP.
Det er også kun godt, at det bliver rettet op.
Som helhed kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-25:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder som sagt tre ændringer, som jeg ser som yderst positive og yderst fornuftige.
Socialdemokratiet har støttet regeringen i den del af dens seniorpolitik, der handler om, at de, der gerne vil og kan arbejde og blive længere tid på arbejdsmarkedet, også skal have mulighed for det.
Den anden ændring er, at man fremover automatisk vil få udbetalt sin ATP i modsætning til nu, hvor man skal anmode om det.
Det ser vi som en god administrativ lettelse og en afbureaukratisering af området, som Socialdemokraterne selvfølgelig kun kan støtte.
Den sidste ændring synes vi også er utrolig vigtig, og det er naturligt at indføre den, da den er en følge af overenskomstforhandlingerne på det offentlige arbejdsmarked.
Det, man vil med denne ændring, er, at man på sigt vil ligestille de offentligt ansatte med de privatansatte, så alle vil få lige meget ATP.
Jeg synes, at måden, man gør det på, er retfærdig for både de ansatte, der lige nøjagtig ved, hvornår de forskellige ændringer indføres, og hvornår de vil nå den samme bidragssats som på det private arbejdsmarked, og for virksomhederne, da modellen netop er opbygget som en trappemodel og derfor løbende bliver dyrere, men ikke på én gang.
Det er et rigtig godt forslag, som både gør det bedre for de offentligt ansatte og forenkler systemet, og derfor støtter Socialdemokraterne naturligvis forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2008-11-25:
Lovforslag nr. L 73 åbner for, at lønmodtagere over 67 år kan indbetale til ATP, og det ser Venstre som et klart fremskridt.
Vi har brug for at gøre det så lettilgængeligt som muligt at fortsætte arbejdslivet, også efter pensionsalderen.
Et andet aspekt i lovforslaget er den automatiske udbetaling, hvilket er en stor fordel og en klar lettelse for borgerne.
Alt for mange gør ikke krav på udbetaling, men med dette forslag sikrer vi, at alle får deres ATP udbetalt, og Venstre er positivt stemt over for denne forenkling for borgerne.
Det sidste aspekt i lovforslaget er indførelsen af E- og F-bidrag.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-25:
Vi står i samme situation i Socialdemokratiet.
I Socialdemokratiet går vi ind for regelforenklinger, uanset om det kommer arbejdsgiverne, lønmodtagerne eller samfundet til gode.
Dermed er også sagt, at vi går ind for anvendelse af ny teknologi.
Lovforslag nr. L 74 handler om at samkøre og bruge eIndkomstregistret samt indhente andre oplysninger.
Dermed bidrager lovforslaget til at bruge moderne teknologiske løsninger for at lette de administrative byrder i forhold til a-kasserne.
Men den nye teknologi må ikke bruges til at forringe lønmodtagernes vilkår, og det er netop problemet med dette forslag.
Når man skal beregne dagpenge- og efterlønssatser og opgøre beskæftigelseskravet kan det med det nye forslag her ske, at der sker en tidsforskydning, og at enkelte kan få en lavere, men måske også i nogle tilfælde en højere sats.
Dette er ikke rimeligt, og vi vil i udvalgsarbejdet sikre os, at ingen bliver ringere stillet, end tilfældet er i dag.
Et andet element er, at lovforslaget vil stramme de nuværende sanktionsregler.
I dag er der krav om 300 timers beskæftigelse inden for 10 uger.
Det nye forslag her stiller krav om 390 timer for en sammenhængende periode på 3 måneder.
Dette kan vi ikke acceptere.
Vi foreslår i lighed med høringssvaret fra organisationerne, at det nuværende krav om 300 timer opretholdes, men at optjeningsperioden øges til 3 måneder.
Det er også vigtigt at fastslå, at der kan være tale om, at indberetningerne til eIndkomstregistret ikke i alle tilfælde er korrekte.
Derfor skal det enkelte medlem og den enkelte a-kasse have mulighed for i konkrete sager at få oplyst det rent faktiske antal løntimer, således at der ikke på den baggrund bliver tale om, at lønmodtageren bliver ringere stillet ved beregning af dagpenge og efterløn. Så på Socialdemokratiets vegne vil jeg sige ja til positive elementer i lovforslaget, men nej til de stramninger, som i øvrigt ingen relevans har i forhold til det nye eIndkomstregister.
Vi vil derfor i udvalgsarbejdet enten stille konkrete ændringsforslag eller sikre os, at forringelserne bliver taget af bordet.
Vi håber, at et flertal i Folketinget vil afvise disse stramninger.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-25:
Lovforslaget her skulle jo være en regelforenkling, en lettelse for arbejdsgiverne på det administrative område, og det er det også overordnet.
Men som vi også har hørt hr. Leif Lahn Jensen redegøre for, så er der nogle problemer i lovforslaget, som jeg ikke synes er ordentligt belyst.
Der er ikke rigtig nogen klarhed over - i hvert fald som det fremgår af lovforslaget - hvilke konsekvenser det her får for lønmodtagerne.
Det er der så desværre aldrig i lovforslagene.
Når man laver noget herinde, så står der ikke noget om, hvilke konsekvenser det får for lønmodtagerne.
Det er noget, som Dansk Folkeparti vil have undersøgt i forbindelse med udvalgsarbejdet vedrørende beregningsmodellen.
Der er beregninger vedrørende sanktionsmodellen, som jeg synes der er nogen uafklarethed om.
De giver ikke det helt klare indblik i, hvad formålet er med at lave om på det.
Og laver man sådan en omregning, kan der være nogle, der mister retten til dagpenge, fordi de så i det tilfælde ikke har timer nok.
Det er også noget af det, som vi skal have spurgt lidt ind til i udvalgsarbejdet.
Men de overordnede linjer er Dansk Folkeparti helt enig i, og jeg er sikker på, at vi finder en fornuftig løsning eller får nogle gode forklaringer på det i udvalgsarbejdet, også på de andre områder, som der er nogle uklarheder om og nogle spørgsmål til.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-25:
Nu kan man jo ikke referere fra forhandlinger, det er jo noget, der foregår partierne imellem og ordførerne imellem, men det, jeg har fremført i min ordførertale, er, at det har været ganske overordentlig vigtigt for Socialdemokraterne at rejse de her spørgsmål i forhandlingerne, og det resultat, vi står med her i dag om næsten at tredoble tillægget til samboende SU-forældre, vil vi meget gerne tage på vores skuldre og sige, at det er noget, vi har båret ind i forhandlingslokalet, og vi er også glade for, at det er kommet med i den endelige aftale.
Partierne har lagt vægt på forskellige ting i forhandlingsforløbet.
Når vi hører Dansk Folkepartis ordfører, er der måske en anden vægtning, men jeg har bestemt intet problem med at tage kredit for, at vi har fået det her med samboende SU-forældre med i aftalen.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-25:
Det der med barselorloven rejste Dansk Folkeparti jo for lang tid siden, og vi synes, at det er alle tiders, hvis både Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti vil have det som noget, som man gerne vil have gennemført på et senere tidspunkt.
Men det er jo sådan lidt pudsigt, for jeg hører med jævne mellemrum, at det her er man rigtig glade for at vi gennemfører.
Og det synes jeg er alle tiders, og det er vi også glade for i Dansk Folkeparti.
Men var den socialdemokratiske politik i 1990'erne ikke den, at man ønskede at gøre noget for studerende med børn?
Jeg kan godt forstå, at man synes, at det er irriterende, at vi hele tiden henviser til, hvad der skete i 1990'erne, men det var jo lang tid, hvor man havde mulighed for at gøre noget for studerende med børn, men hvor man så af en eller anden årsag undlod at gøre det, måske fordi man internt i Socialdemokratiet havde svært ved at presse det igennem over for socialdemokratiske ministre eller radikale ministre, eller hvad ved jeg.
Så jeg vil bede Socialdemokraterne sådan uddybe, hvilken udvikling fra 1990'erne og til nu der har gjort, at Socialdemokraterne er gået fra at mene, at man ikke skulle gøre meget for studerende med børn, til at mene, at man skal gøre lidt mere for studerende med børn.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-25:
Den første del var vel nærmere en kommentar, og til det vil jeg sige, at vi står bag aftalen.
Men nu viste høringssvarene jo, at der kunne sættes spørgsmålstegn ved de her beregninger, så jeg synes også, at det er på sin plads, at man efter en høringsrunde har lov til at bede ministeren om at præcisere, at de forudsætninger, der ligger til grund for, at vi har indgået aftalen, selvfølgelig skal tages op i forligskredsen, hvis de ændrer sig.
Det har vi jo fået ministerens ord for, så det synes jeg er ganske fint.
I forhold til de forbedringer, der er sket for enlige forsørgere, ja, så er det bestemt noget, som Socialdemokraterne har kæmpet meget for.
Jeg synes, at det der med at blive ved med at henvise til, hvorfor man så ikke har gjort alle de gode ting, som man gerne ville, dengang man selv havde regeringsmagten, kunne man jo gøre med hensyn til mange ting. Vi har vel alle sammen lov til at udvikle vores politik og komme med nye forslag hele tiden; det gør vi i hvert fald hos Socialdemokraterne.
Forbedringer for studerende med børn er noget af det, vi gerne vil sætte på dagsordenen.
Vi har allerede sat mange milepæle, og vi har det her med barselorloven tilbage, som vi gerne vil have rejst.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-25:
Jeg skal lige sige, at Socialdemokraterne - ligesom de øvrige forligspartier - jo er gået ind i finansieringen af det her med åbne øjne.
Jeg går ikke ud fra, at øjnene bliver lukket, bare fordi man har indgået et forlig og der så lige pludselig er nogle, der kritiserer finansieringen.
Sådan er det jo altid: Når man giver nogle penge, tager man pengene et andet sted fra, og så er der jo altid nogle, der bliver lidt kede af det.
Sådan er det.
Men mit spørgsmål er: Hvorfor gennemførte man ikke det her med forbedringer for studerende med børn, som jeg kan forstå at Socialdemokraterne mener det vel sådan set næsten kun var Socialdemokraterne der syntes var en god ide - da man for et stykke tid siden gav bedre økonomisk hjælp dels til enlige forsørgere, dels nu her til samboende forsørgere - i 1990'erne?
Hvorfor ventede man, til VOK fik flertallet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-25:
Jeg vil gerne takke for den behandling, forslaget har fået her i Tinget i dag.
Med forslaget bidrager vi jo til at opfylde målsætningen om indførelse af moderne, digitale løsninger, og forslaget medvirker til at lette arbejdsgivernes administrative byrder.
Formålet er, at der ved administrationen af reglerne om beregning af dagpenge- og efterlønssats og opgørelse af forskellige beskæftigelseskrav i videst muligt omfang anvendes oplysninger om lønindtægt, løntimer m.v., altså de oplysninger, der er indberettet i eIndkomstregistret.
Formålet med lovforslaget er også at sikre en klar lovhjemmel for a-kasserne til i kontroløjemed at sammenkøre oplysninger i eIndkomstregistret med andre oplysninger.
Så lovforslaget er altså et første skridt i retning af øget anvendelse af elektroniske oplysninger i administrationen af arbejdsløshedsforsikringen.
Vi er meget opmærksomme på det potentiale, en øget anvendelse af elektroniske oplysninger kan have for såvel arbejdsgivere som de administrerende myndigheder og a-kasserne.
Erfaringerne med eIndkomstregistret er fortsat relativt nye, og vi er først nu ved at drage nogle erfaringer med registret og med, hvordan det fungerer i relation til bl.a. arbejdsløshedsforsikringen.
Vi vil derfor følge udviklingen nøje og vil på grundlag heraf overveje, hvilke andre tilpasninger der på lidt længere sigt kan være behov for.
Formålet er jo, at der ved administrationen af reglerne i lov om arbejdsløshedsforsikring i videst muligt omfang anvendes oplysninger om borgernes lønindtægt, løntimer m.v., som er indberettet til eIndkomstregistret, og det er altså bl.a. herigennem, at vi kan lette de administrative byrder.
Forslaget går grundlæggende ud på en omlægning eller en periodeforskydning af de opgørelsesperioder, der er grundlaget for administrationen af reglerne om beregning af dagpenge- og efterlønssats og opgørelsen af forskellige beskæftigelseskrav, således at oplysningerne i eIndkomstregistret kan benyttes.
Det kan ikke udelukkes, at de foreslåede regler i enkelte tilfælde kan betyde, at satsen for den enkelte ledige kan blive lidt højere eller lidt lavere, og at opfyldelse af beskæftigelseskravet eventuelt kan forskydes tidsmæssigt.
Jeg vil gerne sige, at som følge af indberetningsterminer og periodiseringer i eIndkomstregistret vil det ikke være muligt at opretholde en opgørelse af beskæftigelseskravet på ugebasis; det er nødvendigt at tilpasse kravet til beskæftigelsesperiodens længde, således at der tages hensyn til månedsvise indberetninger til eIndkomstregistret, og det lovforslag, vi har her foran os, er alene en konsekvens heraf.
Forslaget ændrer ikke det nuværende krav til beskæftigelsens omfang pr. uge, idet kravet fortsat vil svare til optjening af 30 timer pr. uge for fuldtidsforsikrede og 15 timer pr. uge for deltidsforsikrede, men disse ting egner sig jo til, at vi gennemgår dem under udvalgsbehandlingen, så vi kan se, hvordan lovforslaget rammer i forskellige tilfælde.