runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2012-11-16:
Det, som jeg synes er vigtigt for alle uddannelser, og det gælder både grundskole, ungdomsuddannelse og videregående uddannelse, er, at de skal indrettes på en måde, så alle børn og unge udfordres til at blive så dygtige, som de kan, uanset social baggrund.
Og det er hele pakken jeg synes er vigtig.
Det er jo også derfor, at det er interessant, at den undersøgelse, der er lavet, ikke tyder på, at den sociale baggrund betyder noget i forhold til de unge, der vælger ekstra A-niveau-fag.
Det undersøger vi nærmere.
Det kan så have noget betydning, i forhold til at det kan blive lidt mere uigennemskueligt overhovedet at træffe de rigtige valg om, hvordan man sammensætter sin gymnasiale uddannelse, i forhold til hvad man ønsker at tage af videregående uddannelse.
Det synes jeg også er værd at kigge nærmere på.
Men det er lige præcis det, at alle skal blive så dygtige, som de kan, uanset social baggrund, som jeg synes er nøglen til det, vi gerne vil, når vores uddannelser er bedst.
Merete Riisager (LA), 2012-11-16:
Tak, og tak for talen.
Men jeg vil gerne stille ministeren et principielt spørgsmål, for det her er sådan set en meget principiel debat, nemlig om hun mener, at gymnasieskolen skal være lighedsskabende.
Christine Antorini (S), 2012-11-16:
Nu er det jo sådan, at der er et antal videregående uddannelser, hvor der ikke er adgangsbegrænsning, og det skal man lige huske.
Så er der nogle, hvor der er adgangsbegrænsning, fordi der er stor søgning, og så er der endelig nogle, hvor der er en anden slags adgangsbegrænsning, fordi de selv har fastsat nogle specifikke adgangskrav til enkelte fag.
Og faktisk er det sådan for nogle af dem, der tager ekstra A-niveau-fag, at det jo også er, fordi de gerne vil ruste sig bedre til nogle af de steder, hvor der er specifikke adgangskrav, så de kan stå bedre i den situation.
Vi kan ikke se, at der er den sammenhæng, som Enhedslisten frygter.
Altså, jeg synes, det er meget interessant, for jeg kunne måske også selv se det, hvis jeg bare lænede mig op ad det, vi generelt ved, altså at det kan være sværere at opnå lige så gode karakterer, hvis man kommer fra uddannelsesfremmede hjem.
Men så er det jo interessant at se, at der lige præcis i forhold til dem, der vælger ekstra bonus A-fag, ikke er den klare sociale baggrund, altså at det er dem, der kommer fra hjem, hvor mor og far også kan hjælpe, der tager ekstra mange bonus A-fag.
Det ser faktisk ud til at være meget jævnt fordelt.
Men vi vil godt undersøge det nærmere, for det synes vi er værd at gøre.
Men jeg vil godt igen fremhæve, at hvis man kigger på det, kan man se, at dem, der har flest ekstra bonus A-fag, er htx og dernæst hhx.
Og det er faktisk nogle af dem, som er ret gode til at tilbyde gymnasiale uddannelser, hvor man gennemfører, hvis man kommer fra uddannelsesfremmede hjem.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Så jeg vil spørge, om ministeren ikke anerkender, at når bonus A-reglen er med til at presse snittene på de videregående uddannelser – det presser adgangskvotienterne i vejret – så sætter det de elever, som har lavere karakterer, bagest i køen; altså de elever, som kommer fra hjem, hvor forældrene ikke selv har en uddannelse.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren ikke anerkender, at det er et problem, når gennemsnittene på de videregående uddannelser stiger og stiger som følge af bonus A-reglen.
Christine Antorini (S), 2012-11-16:
Vi har jo en diskussion, som regeringen også tager fat på ved i det nye år at fremsætte et forslag til sociale taxametre for ungdomsuddannelserne.
Og det er jo, fordi vi ved, at det gør en positiv forskel – det er fuldstændig rigtigt – for elever, som kommer fra hjem, der er det, man kalder gymnasiefremmede, hvor mor og far ikke nødvendigvis kan hjælpe med de store opgaver og de lidt mere akademiske analyser, som der ligger i det.
Det skal de elever jo ikke have dårligere muligheder på grund af, og et socialt taxameter giver mulighed for, at de gymnasier, som har mange elever fra gymnasiefremmede hjem, kan lave den ekstra indsats.
Det kan være ekstra vejledning, det kan være særlige kursusforløb på forskellige måder, sådan at de elever har lige muligheder.
Men det er jo interessant i forhold til bonus A-ordningen, at det ud fra de tilgængelige tal, vi har kigget på, ikke ser ud, som om det er socialt skævvridende.
Det er meget forskellige unge, der vælger at tage et eller flere ekstra A-niveau-fag.
Og jeg synes også, det er interessant at se, at htx, som er den uddannelse, hvor der er flest, der tager ekstra A-niveau-fag, jo faktisk er en af de gymnasiale uddannelser, som er bedst til at give en gymnasial uddannelse til unge, der kommer fra såkaldt gymnasiefremmede hjem.
Og det er, fordi der ikke er den entydige sammenhæng, at vi har meddelt her fra talerstolen, at det vil vi godt kigge lidt nærmere på, for vi er optaget af den samme problemstilling som Enhedslisten.
Men vi skal bare gøre det på et oplyst grundlag, før vi træffer et valg.
Merete Riisager (LA), 2012-11-16:
Det er der nok ikke nogen af os der kan være uenige i, altså at alle skal blive så dygtige, som de overhovedet kan, med de evner og den motivation, de kommer med.
Men der ligger stadig væk et principielt spørgsmål her, som ministeren elegant lader være med at svare på, nemlig om gymnasiet skal være lighedsskabende.
Og ydermere: Er gymnasieskolen for alle?
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Tak for talen, og ikke mindst tak for anerkendelsen af, at man gerne vil kigge på det her problem.
Men i løbet af ministerens tale rejste der sig alligevel nogle spørgsmål i mit hoved.
For vi ved jo, at de elever, som får de høje karakterer, er de elever, som kommer fra hjem, hvor forældrene har en lang uddannelse og derfor typisk også tjener lidt flere penge.
Så når man bruger karakterer som belønning eller som redskab og det er det, man ganger op, mener ministeren så ikke, at det primært vil hjælpe de elever, der i forvejen har de høje karakterer?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-16:
Tak for debatten, og også tak for tilslutningen til det her lovforslag, og også tak for, at der har været forståelse for, at vi skal hastebehandle det her lovforslag.
Det plejer at være noget af det, som vi i det danske Folketing er gode til at kunne håndtere i det samarbejdende folkestyre, hvis der opstår et sådant problem, som jeg igen skal beklage, så vi kan få det løst på en ordentlig måde.
Der vil blive en behandling i udvalget, og i det omfang, som hr. Frank Aaen siger, at der er nogle hjørner, der skal afdækkes, så gør vi det der.
Men jeg håber på, at vi hurtigt kan få vedtaget det her lovforslag, så det kan træde i kraft 1. januar 2013.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-16:
Beskatning er jo hårdt nok i sig selv.
Dobbeltbeskatning er endnu værre, og derfor støtter vi selvfølgelig en aftale med Kina, som sikrer, at borgere og virksomheder, der handler på tværs af grænserne og bosætter sig på tværs af grænserne, ikke beskattes dobbelt.
I øvrigt tilslutter vi os kritikken af, at regeringen haster det her igennem i sidste øjeblik, når den havde udmærket tid til at gøre det på en ordentlig og tilstrækkelig langsom måde.
Det er noget sjusk, og det bør ikke gentage sig, men vi bakker op om lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-11-16:
Det er jo godt og rigtigt, at vi behandler dobbeltbeskatningsaftaler her i Folketinget.
Det er jo typisk med ført hånd, forstået på den måde, at det er en aftale, der er indgået mellem to stater, og vi kan ikke stille ændringsforslag.
Jeg er helt enig i, at det er noget sjuskeri, som andre har sagt, at den har ligget så lang tid og først kommer på Folketingets bord i dag og skal hastebehandles.
Men da vi jo alligevel ikke kunne have ændret i teksten, men allerhøjest have forkastet den, er vi indstillet på at godkende det med den frist, der er.
Vi vil selvfølgelig også i det udvalgsarbejde, der bliver, høre, om der skulle være nogle hjørner i det, vi ikke har været opmærksomme på, men som udgangspunkt er vi positive over for aftalen.
Den er efter de principper, som vi kender, og de principper, vi synes er i orden, sammenlignet med nogle af de dobbeltbeskatningsaftaler, der ligger tilbage i tiden.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-16:
Også vi synes, at det er vigtigt, at vi får en ny aftale med Kina, og vi er glade for, at det er lykkedes at få lavet en, der jo kunne underskrives i forbindelse med det kinesiske besøg i Danmark i sommer.
Det var vigtigt at få en ny aftale.
Den, vi har nu,
er fra tiden, da landsholdet stadig spillede i de bolsjestribede trøjer i 1986.
Med den her aftale bliver der bedre rammer for at drive virksomhed i et for Danmark og dansk erhvervsliv jo helt afgørende land.
De får nogle vilkår, der ligner dem, som andre lande har opnået med Kina, og jo efter den metode, som vi nu typisk anvender i de dobbeltbeskatningsaftaler, vi har, hvor der bliver givet nedslag i dansk skat med det, der er betalt i Kina.
Men der er også mange andre gode ting.
Jeg synes, at den er ved at være foldet ret grundigt ud, og der er ikke behov for nogen større politisk debat.
Jeg skal bare sige, på vegne af SF og De Radikales ordfører, der ikke kan være til stede her, at vi støtter forslaget og den dispensation, der skal gives, for at vi kan få det behandlet hurtigt, så loven kan træde i kraft den 1. januar 2013 med de bedre vilkår, det giver især danske virksomheder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-16:
Vi skal hastebehandle et forslag om dobbeltbeskatningsaftalen mellem Danmark og Kina.
Aftalen skal afløse den eksisterende aftale, som stammer fra 1986, og som ikke længere afspejler nutidens forhold.
Generelt kan man roligt sige, at dobbeltbeskatningsaftaler ikke handler om at dobbeltbeskatte, men om at undgå at dobbeltbeskatte.
Så aftalerne skaber klarhed og rimelighed mellem landene, hvad angår skattebetaling, og i Venstre betragter vi det som sund fornuft, at vi nu fornyer den aftale, der er fra 1986, som er forældet og ikke lever op til nutidens forhold.
I Venstre bakker vi op om, at forslaget bliver hastebehandlet.
Det er afgørende for både borgere og virksomheder, at der er en opdateret aftale, for det fremmer samhandel og interaktion mellem landene, og særligt for de virksomheder, der har aktiviteter i Kina, jamen så er det vigtigt, at der findes opdaterede dobbeltbeskatningsoverenskomster, som sørger for, at der ikke er nogen, der uforvarende skal døje med skattemyndighederne i begge lande.
Hvis loven ikke er vedtaget inden udgangen af november, ja, så kan dobbeltbeskatningsaftalen ikke træde i kraft pr. 1. januar 2013, men først i 2014, og det vil være til gene for erhvervslivet, og det er bestemt ikke rimeligt.
Jeg må dog sige, at jeg finder det pinligt for regeringen – pinligt, fordi man indgik aftalen tilbage i juni måned – at man kommer her i sidste øjeblik og finder ud af, at hov, hvis ikke den er vedtaget senest med udgangen af november, ja, så kan den først træde i kraft i 2014.
Men vi synes som sagt, det er pinligt, særlig når man tænker på, at det er en regering, der har et regeringsgrundlag med svulstige ord om god regeringsførelse, om god tid til Folketingets arbejde og rimelige frister for lovbehandlingen.
Men det skal som sagt ikke forhindre Venstre i at støtte forslaget og en hurtig behandling.
Vi er optaget af, at der er klare regler for borgere og virksomheder, og det medvirker dobbeltbeskatningsaftalen hermed til.
Så jeg kan på Venstres vegne sige, at vi støtter forslaget, og jeg har lovet at sige, at det samme gælder for Det Konservative Folkeparti.
Lotte Rod (RV), 2012-11-16:
Radikale Venstre og regeringen er optaget af, at 95 pct. af alle unge gennemfører en ungdomsuddannelse, og at 60 pct. gennemfører en videregående uddannelse.
Det er jo, fordi det er helt afgørende, at vi bliver dygtigere, samtidig med at vi får alle med.
På den ene side kan man argumentere for, at bonusordningen får flere til at vælge flere rigtige fag eller flere fag på højt niveau, vi ved det bare ikke.
Dengang jeg gik i gymnasiet, kunne man altså ikke gange sit snit, men det afholdt os altså ikke fra at tage højniveaufag.
På den anden side kan der være en udfordring i, at bonusordningen skævvrider uddannelsessystemet.
Dels er der forskel på, hvor mange højniveaufag man har som udgangspunkt på de forskellige gymnasiale uddannelser, dels kan man godt forestille sig, at nogle af dem, der synes, at det er svært nok at komme igennem gymnasiet med de højniveaufag, der er, kan komme i klemme, når snittet stiger.
Vi var ikke for det, dengang det blev indført.
Jeg mener sådan set også principielt, at det er lidt underligt, at man kan gange sit snit.
For jeg tror, at vi alle sammen herinde er enige om, at vi gerne vil have flere unge til at tage de fag, som de har brug for.
Det kræver, punkt 1, at vi bliver klogere på, hvilke effekter den her bonusordning har, om den får flere unge til at tage de fag, de har brug for; punkt 2, at vi kigger lidt på koordineringen mellem gymnasierne, så vi sikrer os, at de rent faktisk udbyder de studieretninger, som de unge gerne vil have, så vi ikke risikerer, at hvis der er fem, der søger på det ene gymnasium, og fem, der søger på det andet gymnasium, så bliver studieretningen ikke oprettet, når den faktisk kunne blev oprettet, hvis de elever blev samlet på et gymnasium;
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-16:
Tak for det.
I dag hastebehandler vi så en dobbeltbeskatningsaftale med Kina, og jeg må sige – ligesom Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen – at jeg synes, det er lidt sjusket, at man har fundet ud af så sent, at man var nødt til at behandle en aftale med Kina, for at den kunne træde i kraft 1. januar.
Så vidt jeg husker, var det tilbage i juni, at man indgik aftale med Kina, og kineserne har allerede sagt ja til den, så det er lidt mærkværdigt, at man lige pludselig midt i den her uge finder ud af, at der for resten var en dobbeltbeskatningsaftale, som man ikke havde opdaget.
Det synes jeg da er lidt underligt, men vi støtter selvfølgelig gerne og hjælper med at få den igennem, fordi indholdet er ganske fornuftigt, og generelt synes vi, at det er godt, at vi får indgået dobbeltbeskatningsaftaler med vores samarbejdslande, som vi har noget samhandel med, og hvor der er nogle borgere, der flytter den ene og den anden vej.
Det er ganske fornuftigt, at vi laver nogle aftaler, som gør, at man ikke bliver dobbeltbeskattet.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Jeg holder ordførertalen på vegne af Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Enhedslisten foreslår med dette beslutningsforslag at pålægge regeringen at ophæve den regel, der medfører, at studenter kan gange deres karaktergennemsnit med 1,03 for gennemførelsen af et ekstra fag på A-niveau og med 1,06 for gennemførelsen af to eller flere ekstra fag på A-niveau.
Enhedslisten argumenterer for forslaget ved at sige, at reglen favoriserer de unge, der har ekstra ressourcer og/eller kommer fra uddannelsesvante hjem, men at den sætter mere ressourcesvage elever bagest i køen.
Det hedder i forslaget, at den nuværende ordning kun gavner dem, der har haft ressourcer og overskud i deres gymnasietid til at vælge et eller flere ekstra fag på A-niveau.
Venstre er enig med Enhedslisten i, at alle skal have lige mulighed for at tage en uddannelse, men vi skal ikke have et uddannelsessystem, hvor ens baggrund spiller en rolle.
Så hvis der ønskes yderligere tiltag mod den sociale arv, vil Venstre gerne tage kampen op, men det gør vi ikke med det her forslag.
Derfor kan jeg tilslutte mig den fremstrakte hånd, som ministeren er kommet med.
Man kan sige, at der er tale om et overarbejde, og overarbejde skal i Venstres øjne belønnes.
Danmark bliver absolut ikke rigere af, at vi sænker barren.
Tværtimod, vi skal have flere op på et højere niveau, og vi skal have flere unge hurtigere og bedre igennem uddannelsessystemet.
Jeg synes, det er flot, at unge, der enten har valgt et, to eller flere A-niveau-fag, kan gennemføre det, og de fortjener til fulde muligheden for at gange op.
Man har truffet et valg, man har ydet en indsats, og man har gennemført det – det fortjener stor respekt.
Jeg vil dog gerne støtte Enhedslisten i, at kampen mod den sociale arv skal fortsætte, og hvis ikke vi kan blive enige om andet i dag, så kan vi i fællesskab blive enige om at styrke kampen mod denne.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Christine Antorini (S), 2012-11-16:
Det synes jeg er et rigtig fint princip: Man skal kunne det, der skal til, og man skal gøre sig umage med at gennemføre – og gerne med så gode resultater som muligt.
Og så er de snildt i stand til også at få en rigtig god ungdomsuddannelse.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-16:
Socialdemokraterne anerkender fuldt ud, at vi har en social arv i Danmark – at vi også har en negativ social arv – og at ens forældres uddannelsesniveau kan have indflydelse på, hvad ens egne muligheder er.
Vi anerkender fuldt ud, at der er en påvirkning.
Det er også derfor, det er så afgørende for os, at vi får gjort folkeskolen endnu bedre, at vi får sikret uddannelsesgaranti med hjælp fra mange andre gode partier i Folketinget, at vi nu er i gang med at prøve at sikre uddannelsesgaranti for unge på erhvervsskolerne, at vi fjerner den beskæring, som den borgerlige regering har påført de frie fagskoler, og at vi sikrede efterskolerne ved sidste års finanslov.
Så det anerkender vi fuldt ud.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Det er jo sådan set nemt at være enig med ordføreren i, at vi skal uddanne den dygtigste generation nogen sinde.
Det er vi helt enige i i Enhedslisten, men vi synes også, det er vigtigt, at gør vi det, får vi hele generationen med og ikke kun eliten af generationen.
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokraternes ordfører, om ordføreren anerkender de undersøgelser, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet, og som viser, at i karaktersystemet og i de karakterer, man får, gør det en forskel, hvilken uddannelse ens mor og far har.
Anerkender Socialdemokraterne de undersøgelser?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-16:
Socialdemokraterne har sammen med regeringen en ambition om, at vores børn skal blive den bedst uddannede generation nogen sinde.
Det kræver en satsning på uddannelse i hele vores samfund.
Vores folkeskole skal løftes, og vi skal have gode ungdomsuddannelser.
Jeg tror nemlig, at vejen ud af krisen går gennem uddannelse.
Derfor er jeg ligesom Enhedslisten meget optaget af, at alle har lige muligheder – og lige gode muligheder – for at få en uddannelse.
Uanset social baggrund skal man kunne få den uddannelse, man drømmer om.
Vi ved, at uddannelse er med til at skabe mønsterbrydere, og vi ved, at uddannelse er med til at give vores unge muligheden for at vælge det liv, de gerne vil leve.
Socialdemokraterne synes, det er en god løsning, at man kan få en belønning for at gøre en lidt større indsats.
Det er den mulighed, som bonus A-ordningen giver.
Vi har ikke set tegn på, at ordningen skulle betyde en social skævvridning, men vi er åbne over for at se nærmere på, om det skulle være tilfældet.
Derfor støtter vi ikke Enhedslistens forslag i dag om en afskaffelse af ordningen.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
På det her område og på alle andre synes jeg, det måske er meget fornuftigt, at man har den viden og de oplysninger, før man begynder at give nogle håndslag.
Det er i hvert fald den måde, vi laver politik på i Venstre, for der vil vi gerne have al viden på forhånd, inden vi tilslutter os noget som helst.
Ellers kommer man til at love noget, som man måske senere kommer til at fortryde, og det tror jeg ikke gavner nogen.
Hvis den yderligere vidensindsamling på det her område går i den retning, som jeg kan se den gør, så er svaret selvfølgelig ja.
Lotte Rod (RV), 2012-11-16:
Så kan jeg måske også få Venstres ordfører til at bekræfte, at Venstre vil gå ind med åbne øjne og åbent sind, når nu vi får resultaterne af de her undersøgelser?
Det er jo rigtig godt, hvis vi kan træffe nogle beslutninger på baggrund af noget mere viden på det her område.
Betyder bonusordningen rent faktisk, at der er flere elever, der bliver motiveret til at tage fag på højt niveau, og betyder det omvendt også, at det giver en social skævvridning?
Så vil Venstres ordfører bekræfte, at Venstre vil tage den åbne diskussion med os, når vi er blevet lidt klogere?
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Ja, og jeg synes jo faktisk også, at det fremgik af min ordførertale, som jeg citerer fra: Jeg tilslutter mig den fremstrakte hånd, som ministeren her er kommet med i dag.
Så selvfølgelig tilslutter jeg mig, at vi får yderligere viden på det her område.
Det er netop, fordi vi gerne skulle kunne forklare alle de ting, som vi har i vores uddannelsessystem, og vi skulle gerne kunne forklare ordføreren fra Enhedslisten, hvorfor det er så fornuftigt at have den her regel.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Tak, og især tak til ordføreren for, at Venstre nu har meldt sig ind i kampen om at bekæmpe den negative sociale arv.
Det er i hvert fald en kamp, som jeg har savnet at se Venstre i.
Men nu var det noget andet, jeg ville spørge om.
Ordføreren siger, at de elever, der yder en ekstra indsats, også skal have lov til at have den her bonus.
Men mener ordføreren ikke, at de elever, som yder en ekstra indsats, også gør det, fordi de har lyst til det, og fordi de er motiveret for det?
Jeg mener bare, at den her bonusordning jo blev indført i 2009.
Før 2009 – bl.a. da jeg selv gik i gymnasiet – var der da masser, der tog flere højniveau fag, uden at de kunne gange deres bonus op, men de gjorde det, fordi de havde lysten til det, fordi de var motiverede, og fordi de vidste, hvad de ville senere i deres liv.
Anerkender Venstres ordfører ikke det?
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Nu kan jeg ikke lige på stående fod sige, hvor mange der har taget et A-niveau-fag uden at have haft muligheden for at gange op.
Men jeg ved også qua min baggrund, at mange unge mennesker gerne vil have den ekstra gulerod, og at de overvejer det her utrolig nøje.
Mange unge mennesker er igennem hele deres uddannelsesvalg meget bevidste om det her.
Jeg synes faktisk, at vi skal prøve på at gøre Danmark rigere, for uden at vi har også et højt uddannelsesniveau, bliver vi ikke rigere, og så får vi ikke skabt den vækst.
Så vi er også tvunget til at prøve på at motivere unge mennesker til at være mere fremme i skoene og yde en ekstra indsats, for at vi kan blive rigere og for at kunne få skabt de arbejdspladser.
Og der synes jeg faktisk, at den her ordning spiller en stor rolle.
Det kan ikke være så mange år siden, at ordføreren for Enhedslisten gik i gymnasiet, og hvor mange der tog ekstra A-fag af egen fri vilje, tør jeg slet ikke spå om.
Men jeg håber da også, at ordføreren har valgt et ekstra A-niveau-fag.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-16:
Jeg vil ikke gå så langt som at anerkende det sidste, der bliver sagt, men jeg anerkender, at der er et socialt element i vores uddannelsesvalg, og at der er et socialt element i vores karakterer.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det jo er en meget, meget stor og principiel debat, som altid er interessant at tage.
Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
: Mener Venstres ordfører virkelig, at det kun er bonusordninger, der kan motivere gymnasieelever, htx-elever og hhx-elever i dag, eller kunne man forestille sig, at det, der motiverede elever på ungdomsuddannelserne, lige så meget var god undervisning, høj faglighed og målet for, hvad de skal senere hen i livet?
Mener Venstres ordfører virkelig, at det eneste, der motiverer gymnasieelever, htx-elever og hhx-elever i dag, er bonusordninger?
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-16:
Nej, jeg siger, at det motiverer også.
Og forhåbentlig er der både god undervisning, et højt fagligt niveau og fine rammer til at tage sin uddannelse i, så det også er med til at motivere.
Og jo mere viden vi får ind, jo flere A-niveau-fag, som vi får eleverne til at tage, jo større mulighederne er der også for, at man tænker mere tværfagligt.
Det er jo en af de ressourcer, som vi har i Danmark, og som skal udbygges.
Lotte Rod (RV), 2012-11-16:
Jeg hæfter mig ved, at Venstres ordfører i sin ordførertale sagde noget med, at han synes, at bonusordningen er god til at få eleverne til at vælge flere fag på højt niveau.
Men det ville jo være rart, hvis ikke det var noget, vi syntes, men noget, vi rent faktisk vidste.
Så jeg vil høre, om Venstres ordfører bakker op om, at regeringen tager initiativ til at sætte gang i en undersøgelse af både fordele og ulemper ved bonusordningen.