Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Så skal vi til det igen.
Der er jo tale om en delvis genfremsættelse af B 15, som vi behandlede i 2012 og stemte om i 2013.
Dengang stemte regeringen imod forslaget, og det endte jo også med at blive forkastet.
Der er jo ingen tvivl om, at der under krisen er forsvundet mange arbejdspladser i de primære erhverv i vores landdistrikter, hvilket i særlig grad bekymrer vores indbyggere i landdistrikter og yderområder.
Krisen var vel koblet på urbaniseringen, fraflytningen fra land til by, og krisen, som ramte vores yderområder hårdt, er jo noget, som vi i regeringen har taget meget alvorligt.
Derfor har vi som bekendt også taget en lang række initiativer for at forbedre rammevilkårene i landdistrikterne.
Vi har bl.a. med forskellige vækstpakker, som vi har indgået forlig med flere af Folketingets partier om, styrket det private arbejdsmarked og lavet vækstplaner, og derfor er det vigtigt at vide, når man diskuterer de her ting, at det er de private arbejdspladser, der virkelig for alvor betyder noget i landdistrikter og yderområder.
Som jeg redegjorde for i forbindelse med B 15 i sin tid, er vi ikke modstandere af etablering af statslige arbejdspladser i landdistrikterne.
Statslige arbejdspladser kan være med til at stimulere den lokale og regionale udvikling i et givet område.
Inden for mit eget ministerområde har jeg også tidligere på året etableret et sekretariat i Nykøbing Falster for de lokale aktionsgrupper.
Det har indtil videre givet 16 statslige arbejdspladser i Nykøbing Falster, og LAK-sekretariatet blev etableret som led i en omorganisering, hvor vi samlede alle dem, som havde med de her lokale aktionsgrupper at gøre.
Det gav rigtig god mening at se på, hvor arbejdspladserne mest hensigtsmæssigt kunne placeres.
Konkret gav det for mig rigtig god mening at placere LAK-sekretariatet uden for en af de større byer.
Så vi finder i regeringen, at man især bør overveje placeringen af statslige arbejdspladser i forbindelse med omorganiseringer eller i forbindelse med, at opgaver i staten lægges samme for at sikre en mere effektiv varetagelse af opgaverne.
Det er ud fra, når man har omorganiseringerne og omstruktureringerne, at jeg især synes, at man skal vurdere det.
Når man gør det, skal man jo gøre det ud fra bl.a. vækst, udvikling og effektiv opgavevaretagelse.
Økonomien skal give god mening, for det er også vigtigt at placere statslige arbejdspladser i yderområderne, hvis det giver god mening.
Men det betyder ikke, at man for enhver pris skal flytte statslige arbejdspladser til landdistrikterne eller automatisk oprette nye arbejdspladser sådan andre steder.
I dag er over halvdelen, ca. 56 pct. af de statslige arbejdspladser, placeret uden for Region Hovedstaden.
Det er vores holdning, at spørgsmålet om yderligere udflytning af statslige arbejdspladser må bero på en tilbundsgående analyse og en vurdering af de faglige og økonomiske forhold i de konkrete tilfælde, herunder skal der ses på mulighederne for at sikre synergi til det lokale og regionale erhvervsliv i de områder, som man flytter arbejdspladserne ud til.
Jeg vil efterfølgende kort beskrive nogle eksempler på, hvad der kan være relevant at belyse i forhold til en hensigtsmæssig placering af statslige arbejdspladser.
De nedenstående eksempler er ligeledes beskrevet i Regional- og landdistriktspolitisk redegørelse fra 2014, som vi jo skal behandle om lidt.
For det første kan en institutions opgaver og interessenter gøre, at en bestemt lokalisering er hensigtsmæssig.
Eksempelvis kan der være behov for, at statslige institutioner, som varetager minister- og Folketingsbetjening, er placeret på Slotsholmen.
Omvendt kan der også være geografiske hensyn, der gør, at placeringen uden for hovedstadsområdet er hensigtsmæssig.
I andre situationer har placeringen ingen betydning for løsningen af institutionens opgaver, og en institution ville kunne ligge i alle egne af landet, hvor der er tilstrækkelig velkvalificeret arbejdskraft.
For det andet kan der være et vigtigt hensyn at tage i forhold til muligheder for placering, når man kigger på at opnå en højere effektivitet eller kvalitet i institutionens opgaveløsning.
F.eks. kan sammenlægning og udflytning af administrative funktioner medføre økonomiske gevinster i form af lavere husleje, højere produktivitet og et mere professionelt fagligt miljø.
Derfor kan en eventuel udflytning være relevant at indtænke i forbindelse med reorganisering af administrative opgaver.
For det tredje er der et hensyn, som jeg mener man bør tage, når man overvejer en udflytning af statslige arbejdspladser, nemlig at de økonomiske omkostninger skal stå i et rimeligt forhold til de økonomiske gevinster.
Over for omkostninger til flytningen står selvfølgelig muligheden for lavere husleje, mere effektiv og bedre opgavevaretagelse sammen med mulighederne for udvikling af vækst i modtagerområdet.
Men det er vigtigt for regeringen, at økonomien i forbindelse med udflytningen samlet set er sådan, at det sker på et ansvarligt grundlag.
For det fjerde er der selvfølgelig det hensyn at tage at kunne fastholde den specialistviden og de rette kompetencer, der er i forhold til institutionens opgaver.
Der er ingen tvivl om, at der kan være risiko for kompetencetab i forbindelse med udflytning af statslige arbejdspladser.
Såfremt det ikke er muligt at tiltrække de nødvendige specialistkompetencer, kan det jo i yderste konsekvens få en negativ indflydelse i forhold til institutionen og kvaliteten af den opgavevaretagelse, man har.
For det femte er det vel relevant og et relevant hensyn at tage, at der skal være et rigtigt match i lokalområdet, så vi sikrer, at der skabes en øget efterspørgsel efter produkter og serviceydelser og en øget beskæftigelse i nærområdet og en synergi med de lokale aktører.
Derfor er det stort set, når man kigger på udflytningen af statslige arbejdspladser, til Esbjerg, Odense, Aalborg – de større og mellemstore byer.
Det er meget sjældent, at det, jeg har gjort, sker.
Jeg har lagt det i Nykøbing Falster, og man gør det her.
Det er måske nok en saga blot at lægge dem helt uden for et sted, hvor der er et fagligt miljø.
Det skal man bare have med i diskussionen, altså at det ikke er helt ude i det enkelte landdistrikt.
Det er typisk i en større by, hvor man kan sparre med det faglige miljø, og hvor man kan tiltrække kompetencer, der er ordentlige i forhold til den her del af det.
Så der kan være en lang række andre væsentlige forhold, som er relevante at medtage i de konkrete tilfælde, som jeg heller ikke har nævnt her.
Men der kan være et særligt formål med udflytningen, og der kan være andre overvejelser, som vurderes at være væsentlige i det konkrete tilfælde.
Men det er vigtigt her, at der samlet set, når man flytter arbejdspladser ud, er et solidt og et ordentligt fundament for en beslutning om at flytte en konkret statslig institution ud – også for at undgå, at gevinster ved udflytningen går tabt.
Endelig vil jeg henlede Folketingets opmærksomhed på, at der i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslag B 17 om en handleplan for styrkelse af yderområderne er truffet en beslutning om at lave en analyse, hvori vi bl.a. drøfter spørgsmålet om udflytning af statslige arbejdspladser.
Det indgår i denne analyse.
Derfor synes jeg ikke, det er særlig relevant den her gang at foretage en særskilt analyse, for der har vi en bredere analyse, hvor statslige arbejdspladser indgår i den analyse, vi har lavet og vedtaget sammen med et flertal i Folketinget.