Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Lærerne er hjertet i vores folkeskole.
Det er lærerne, som får folkeskolen til at leve, og det er mødet med fagligt stærke og motiverende lærere, der giver vores børn lyst til at lære.
Folkeskolen og dens faglige mål udvikler sig konstant.
Det stiller krav til de lærere, der er kernen i vores folkeskoler, og det stiller helt særlige krav til uddannelsen af vores lærere.
Det kræver en dereguleret uddannelse, der fleksibelt kan forny sig.
Det kræver en uddannelse, der styrker de lærerstuderendes faglige, pædagogiske og professionsrettede kompetencer, og det kræver en uddannelse, der bygger på den nyeste forsknings- og udviklingsbaserede viden om fag, didaktik og pædagogik.
Med aftalen om en ny læreruddannelse hæver vi barren for fremtidens lærere.
Vi sikrer, at færdiguddannede læreres kompetencer til fulde kan stå mål med folkeskolens omskiftelige behov og faglige mål.
Den læreruddannelse baner vi vejen for med det lovforslag, vi behandler her i dag.
Det lovforslag udstikker den overordnede ramme for, at vi kan udmønte den politiske aftale om en ny læreruddannelse fra den 1. juni 2012 mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti.
Aftalen indebærer, at regelstyring af læreruddannelsen foreslås ændret.
Med lovforslaget foreslår vi derfor at ophæve lov om uddannelsen til professionsbachelor som lærer i folkeskolen.
Fremover vil læreruddannelsen i stedet blive reguleret ved en uddannelsesbekendtgørelse med hjemmel i lov om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser på linje med de fleste øvrige professionsbacheloruddannelser, og den politiske aftale vil således blive konkret udmøntet i bekendtgørelsen.
Nogle af de bestemmelser, der i dag er i lov om uddannelse til professionsbachelor som lærer i folkeskolen, vil blive videreført i lov om erhvervsakademiuddannelserne og professionsbacheloruddannelserne.
Det drejer sig om forpligtelsen til at stille egnede praktikpladser til rådighed, og at udgifter i forbindelse med praktikvirksomhed kan blive godtgjort.
For at sikre folkeskolens behov for lærere med de relevante undervisningskompetencer får ministeren med lovforslaget en bemyndigelse til at pålægge professionshøjskolerne at udvikle og implementere konkrete initiativer, der sikrer den nødvendige forsyning af lærere.
Den politiske aftale om en ny læreruddannelse betyder et fagligt løft af læreruddannelsen med højere eksamenskrav og optagelsessamtaler.
Det vil fremover kræve en større arbejdsindsats af de studerende for at blive lærere, og det er nødvendigt, for at vi kan løfte kvaliteten i folkeskolen.
Et af de væsentlige nye elementer i læreruddannelsen bliver de store fag pædagogik og lærerfaglighed, som kommer til at fylde et helt år på uddannelsen.
Socialdemokraterne har lagt særlig vægt på, at brugen af it i undervisningen fremover bliver en integreret del af lærernes uddannelse.
Samtidig skal alle lærerstuderende fremover have kendskab til specialpædagogik og dansk som andetsprog, for når vi skal løfte den store opgave med bedre inklusion i folkeskolen, skal lærerne være bedre rustet til at tackle elever med særlige behov i klasseværelset frem for at sende dem i specialklasser.
Endelig skal alle lærerstuderende fremover have undervisningskompetence i tre fag, tidligere linjefag, heraf enten dansk eller matematik, for i dag kommer alt for mange lærerstuderende ud fra uddannelsen med kun to linjefag.
Det sætter vi ind over for med den nye uddannelse.
Socialdemokraterne glæder sig over aftalen om en ny læreruddannelse, og aftalen sikrer, at der stilles større krav til, hvad fremtidens lærere skal kunne, og at de lærerstuderende bliver bedre rustet til at møde folkeskolens virkelighed.
Vi ser frem til samarbejdet med alle relevante parter.
Socialdemokraterne støtter hermed lovforslaget.