runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg er bekendt med, at der har været ønsker fremme om gratis gods- og varetransport, og det er ikke noget, jeg umiddelbart ser som en farbar vej.
Det, jeg til gengæld ser som en farbar vej, er at skabe vilkår for erhvervsudvikling og turisme, for vi er jo naturligvis alle sammen er optagede af den befolkningsudvikling, som spørgeren også selv sætter fokus på, og som jo ikke er sket siden kommunalreformen, men som er resultatet af 70-80 års udvikling, idet at man rejser fra land til by.
Derfor handler det jo altså om at skabe bedre vilkår for erhvervsudvikling og for turisme på øerne, og der synes jeg vi ser en række glimrende eksempler på, at man simpelt hen får etableret nogle lokale produkter, som er af en sådan kvalitet og har en så høj efterspørgsel, at øerne oplever øget tilgang af turisme og dermed også et meget mere attraktivt erhvervsliv.
Jeg tror, at hvis vi så vidt muligt også kan medvirke til at fremme de kvaliteter, som vores øsamfund har, kan det være med til at hjælpe på, at det er et attraktivt sted både at bo, leve og arbejde.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Det kommer selvfølgelig ikke bag på mig, at regeringen afviser det her forslag, men indenrigsministeren ved eller burde vide, at vi rent faktisk står med nogle massive problemer for cirka en tredjedel af landets kommuner, som har fået en skæv udligning på det sociale område.
Det betyder, at kommuner som Svendborg, Nyborg og Kerteminde bliver nødt til at åbne deres indeværende budget og udsætte deres befolkning for nogle massive nedskæringer på de områder, som vi i øvrigt mener at kommunerne især skal varetage, nemlig ældreområdet og skoleområdet.
Jeg vil høre, om ministeren mener, at det hele er o.k.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg har da naturligvis også hørt de fynske kommuners kritik af udligningen, og deres kritik er for mig at se rettet imod én del af udligningen, men jeg mener altså, at man skal se udligningen som en helhed.
Det er udligningssystemet som helhed, som skal ramme bedst muligt, og hvis der er områder, hvor det kan debatteres, om der er en tendens til, at en kommune underkompenseres, f.eks. med hensyn til de sociale udgifter, så overkompenseres kommunen på en række ikke-sociale udgiftsområder.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Jeg kan forstå, at den nuværende indenrigsminister mener, at den tidligere velfærdsminister, som jo også havde det her område under sig, så har talt usandt.
For Karen Jespersen gjorde det jo helt klart, at det her var en fejl, der skulle rettes, men som desværre ikke kunne blive rettet før 2012.
Så kommer det jo noget bag på mig, at det, blot fordi hun forlader stedet, så ikke længere en fejl, men bare nogle forskellige regnestykker.
Så vil jeg gerne vide, om den samlede regering mener det, fru Karen Jespersens sagde, dengang hun var minister, eller om den samlede regering mener det, som indenrigsministeren siger i dag.
For bottom line af det, vi kan se, er i hvert fald, at der er nogle kommuner, der er i massivt underskud, og når de sammenligner sig med andre kommuner, de i øvrigt burde kunne sammenligne sig med, kan de se, at de ligger i størrelsesordenen 3 procentpoint under i skatteindtægter eller andre former for indtægter.
Så en eller anden må i hvert fald have lavet en fejl.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Ministeren siger, at hun ikke kan genkende billedet af en proces i Finansieringsudvalget, som skulle være foregået problematisk.
Nej, men jeg påstår heller ikke, at Finansieringsudvalget ikke har forsøgt at gøre sit arbejde ordentligt.
Men jeg bliver nødt til at sige, at jeg har en eller anden fornemmelse af, at ministeren kommer fra et område af Danmark, fra en kommune, som absolut ikke har problemer, som andre kommuner har.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål omkring de fynske kommuner, som fru Anne Baastrup lige har været inde på.
Her siger ministeren, at der på nogle områder underkompenseres og der på andre områder overkompenseres.
Sandheden om de seks fynske kommuner, vi taler om, er, at der er ingen sammenhæng imellem skat og service.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg mener sådan set, at jeg har redegjort for kritikken fra de fynske kommuner, netop ved, at de fynske kommuner retter deres kritik mod en del af udligningen, men at udligningen simpelt hen skal ses som en helhed.
Det er altså udligningssystemet som helhed, som jo netop skaber de bedste rammer, og derfor fastholder jeg, at jeg har lyttet mig til, at der er en kritik på nogle områder, og jeg har samtidig også tilkendegivet, at eventuelle behov for justeringer naturligvis vil blive taget med i det vigtige arbejde, som Finansieringsudvalget går i gang med.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Jeg synes, det er en forenklet måde, ministeren svarer på, fordi det forslag, der er fremsat, jo går ud på, at vi skal have en kommission, som sikrer, at der fremover er en større sammenhæng imellem det, en kommune opkræver i skat, og det, som den kan have mulighed for at levere af service.
Tager vi de seks fynske kommuner igen, kan vi jo konstatere, at de seks kommuner i gennemsnit ligger 1,8 procentpoint over landsgennemsnittet i skatteprocent, men deres serviceniveau - igen gennemsnitligt betragtet ligger 8-9 pct. under landsgennemsnittet.
Der er altså et misforhold, som ikke kan forklares ved, at der overreguleres nogle steder og underreguleres andre steder.
Der er decideret tale om, at vi står med et udligningssystem, som ikke fungerer.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg er ganske enkelt ikke enig i forslagsstillerens påstand om, at forskelle i udgifter på de enkelte kommunale serviceområder alene kan ses som udtryk for forskelle i kommunernes økonomiske formåen.
En række faktorer påvirker jo de kommunale udgifter.
Forskellene kan skyldes det politisk valgte serviceniveau.
Det kan skyldes forskelle i den måde, opgaven løses på, forskelle i effektivitet, og det kan også skyldes forskelle i de objektive udgiftsbehov, så f.eks. relativt høje udgifter hos kommuner som Københavns Kommune og Ishøj Kommune jo også kan være et udtryk for et socialt betinget udgiftspres.
Henrik Brodersen (DF), 2009-05-04:
Jamen jeg kan da starte med at bekræfte over for ordføreren, at vi i hvert fald skal gøre vores til en positiv behandling i udvalget.
Så vil jeg også gerne have, at vi lige slår fast, at det hverken er den regering, vi har nu med Dansk Folkeparti som støtteparti, regeringen under Poul Nyrup Rasmussen, kommunalreformen for et par år siden eller den i 1970, som gør, at øerne bliver affolket.
Det er simpelt hen menneskesammensætningen, der gør, at der ikke er arbejde til folk på øerne, og derfor flytter de.
Det er rent faktisk sådan, at den udvikling, der desværre er i gang, jo er både 60 og 80 år gammel.
Før i tiden havde man små færger og mange flere mennesker, i dag har man store færger og få mennesker.
Det er, fordi folk pendler; i gamle dage boede man derovre og passede sit landbrug og sit fiskeri.
I dag er det sådan, at hvis ikke en bonde ejer hele øen, kan han stort set ikke leve af landbruget.
Så jeg vil bare slå fast, at det altså ikke er kommunalreformen, som er skyld i det her.
Så jeg vil spørge - det er bare sådan en strøtanke, jeg har fået - om man så ikke måske kunne vende det helt om, så man i stedet for at sige, at alt skal være gratis med færgen, rent faktisk gav et pendlerfradrag til dem, der brugte færgen, sådan at de, der ikke havde noget at gøre på færgen, blev på land og måske lagde pengene hos den lokale købmand i stedet for.
Var det et forslag, man måske kunne tage med?
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Nu nævnte ordføreren det her forslag.
Jeg kan også se andre forslag for mig - f.eks. at man på en eller anden måde understøtter de mennesker, som vil lave hjemmearbejdspladser, både med at etablere kontorhuse og også via skattebilletten, så man giver skatterabat til de mennesker, der arbejder ude i periferien af Danmark. Vi må jo erkende, at hvis ikke vi gør noget aktivt, vil alting på et eller andet tidspunkt skulle foregå i København, i Århus eller i Odense.
Og den udvikling bliver vi nødt til i fællesskab at tage fat i.
Henrik Brodersen (DF), 2009-05-04:
Nu er ordføreren så inde på, at man måske skulle have skattelettelser, hvis man bosatte sig på en ø.
Det er ikke en tankegang, som jeg synes er særlig fremmende, ej heller at man måske ligefrem skulle betale folk for at blive derovre.
Og som sådan er det her måske lidt overflødigt og går måske en tand længere, end hvad der er godt.
Jeg var selv inde på det her med, at nogle øer er store og nogle er meget små.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Det er jo sådan en lidt pudsig diskussion.
Så har vi også hørt ministeren redegøre for, hvad der rent faktisk er af muligheder, hvor der er en lang række forskellige både økonomiske og praktiske foranstaltninger til at afhjælpe de problemer, der sådan har været rejst igennem årene.
Her og nu er det jo, nogle steder i hvert fald, færgeudskiftninger, der er det helt store emne; også på det område kan vi glæde os over, at der er sat en række puljer af.
Så er der nogle enkelte steder, hvor man måske ikke helt har viljen til det, men hvor vi kan håbe man får det.
Hvorfor er der så egentlig grund til at begynde at bruge flere penge på administration, som vi ser at forslaget også indrømmer?
For der gives jo i forvejen et administrativt tilskud.
Hvorfor flere penge til administration?
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Nej, jeg kan ikke helt bekræfte det, som Dansk Folkepartis ordfører er inde på her.
De lokaludvalg, som der er mulighed for at nedsætte efter den nuværende kommunalstyrelseslov, er ikke så vidtgående, som vi ønsker at et kommende øråd skal være.
Det er ikke en revolution, vi lægger op til, men alligevel nogle større beføjelser, som betyder, at man kan få større beslutningsret over lige netop de ting, som er livsvigtige for de mennesker, der bor på øerne, herunder betingelserne for færgedrift og priserne på færgedrift.
Vi mener ikke, at man skal være afhængig af en kommunalbestyrelses politik på det område.
Der er ikke nødvendigvis tale om flere penge til administration.
Der er måske mere tale om, at man fra den kommunalbestyrelse, der i dag råder over småøer, skal flytte noget administrativ bistand ud til at hjælpe de her øråd.
Så enkelt er det.
Så der er ikke mere administration eller bureaukrati.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige, at øernes situation er helt ekstraordinær vanskelig.
Danmark udvikler sig i øjeblikket sådan, at udkantskommunerne har det skidt, og landdistrikterne i udkantskommunerne har det lidt værre, og småøerne har det rigtig, rigtig slemt.
Jeg håber, at vi kan vende udviklingen til en lidt mere positiv snak, når vi får det ud i udvalgsarbejdet.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jamen det er sådan lidt pudsigt at sidde og lytte lidt til ordførerens argumentation, for i nogle sammenhænge har vi jo i den her debat, ikke bare i dag, men også tidligere, oplevet, at når der virkelig melder sig problemer på banen, går man ind og siger, at staten skal på banen og løse det.
Det har staten så også gjort.
Der har regeringen jo sammen med Dansk Folkeparti netop lige præcis sørget for, at staten kom på banen, og vi var med til at afsætte nogle puljer.
Det er sådan i debatten her i dag, at så vil man faktisk prøve at trække det den anden vej og få flere, om jeg så må sige, engagementer ført over til selvforvaltning m.v. på øerne, hvilket måske nogle steder godt kan lade sig gøre, men andre steder har man ikke styrken til det.
Så alt i alt synes jeg, at det er som at stritte lidt i hver sin retning.
Samlet, når man også tager de erfaringer med på banen, der er, er der så ikke ret gode muligheder for at få indflydelsen allerede, som det er i dag?
Og vil ordføreren ikke også bekræfte, at når vi virkelig har sager på dagsordenen, f.eks. færger, bliver der også taget hånd om det?
Karen J. Klint (S), 2009-05-05:
Nu ved jeg ikke, hvor besindig regeringen var, da den skrev sit regeringsgrundlag.
Det er jo derfra, vi har beskrivelsen af, at man skal gå fra løntilskud til bloktilskud, og at bloktilskuddet skal bruges til kirkegård og til bygninger.
Længere nede i regeringsgrundlaget står der så, at der skal bruges færre penge på kirkegårde og på bygninger.
Det kunne jo være fint, hvis ordføreren så ville love, at vi, når regeringsgrundlaget senere skal udmøntes, får en bred debat, og at vi bliver inviteret med ind i en dialog om, hvordan de to partier, som repræsenterer regeringsgrundlaget, agter at brede den debat ud.
For det er jo i regeringsgrundlaget, vi ser afsættet til, at der kommer en strukturforandring i folkekirken af format.
Er ordføreren slet ikke enig i, at der i regeringsgrundlaget ligger en omstrukturering af den nuværende ordning for folkekirken?
Søren Krarup (DF), 2009-05-05:
Det må være bloktilskuddet, der spøger.
Så jeg giver fru Karen Klint ret i, at talen om bloktilskuddet ligger meget nær hele den opfattelse af kirken, som kommer til orde i et beslutningsforslag som det her.
Karen J. Klint (S), 2009-05-05:
Jeg vil også bede om hjælp til en anden forvirring, for jeg har sådan den holdning, at når man taler om brede debatter, er det, fordi der er ligevægt mellem dem, der debatterer.
Så jeg vil stille et andet spørgsmål til hr. Søren Krarup: Når man nedsætter nogle arbejdsgrupper, at det så af respekt for bredden, at der altid er tre gange så mange gejstlige i en arbejdsgruppe, som der er folkekirkemedlemmer, der betaler, så det sådan set er de ansatte, der altid er i flertal, hvorimod de, der betaler, altid er i mindretal?
Altså, jeg tror ikke, at der var ret mange ude i erhvervslivet, der ville nedsætte sådan nogle arbejdsgrupper.
Søren Krarup (DF), 2009-05-05:
Jeg havde jo lyst til at bande højt og stygt i forbindelse med den tale om arbejdsgrupper.
Det er ikke tilladt, jeg ved det godt, og jeg lader også være.
Der var for 30 år siden en - han var i øvrigt menighedsrådsformand, han hed Vilhelm Lytken - der skrev en pragtfuld komedie, som led »Trivslernes hærgen i de nordlige provinser; Problematernes bekymring for de nordlige provinser«.
Det, vi oplever i hele denne såkaldte kirkelige debat, er jo, at problematerne skal gøre problemer ud af alt og nedsætte udvalg og råd vedrørende alt.
Disse afskyelige problemater bidrager til at ødelægge folkekirken, og jeg synes også, at fru Karen Klint skulle hjælpe os andre med at holde problematerne nede og på afstand, så folkekirken kan få lov til at leve sit eget gode liv, evangeliet blive forkyndt, sognet blive passet og det hele kan fungere, som det gør i folkekirken.
Jeg vil godt lige sige til fru Pernille Vigsø Bagge, at hun skulle sætte sig ind i og lære det stykke at kende, der hedder "Trivslernes hærgen i de nordlige provinser
/Problematernes bekymring for de nordlige provinser"; hun vil finde det utrolig aktuelt.
Når jeg nævnede den sag, vi arbejdede sammen om ved dette års begyndelse, så var det, fordi man her har anskuelsesundervisning.
Det var den sag, der fik fru Pernille Vigsø Bagge til at indkalde til et samråd om det samme her, personaleproblemer, opgavefordeling osv.
Det viste sig jo så, at det var en ganske konkret sag, hvor vi havde kunnet ordne det hele, hvis opgavefordelingen var blevet respekteret, sådan at de kirkelige myndigheder havde været dem, der satte tingene på plads, da sladderen begyndte og alle blandede sig i alt.
Her har man et billede på, at det jo ikke er et spørgsmål om, at man hele tiden skal have nye ordninger, nye klimaer, nye miljøer, og hvad det hedder.
Og det er jo det, der er friheden.
Sådan har det været, og sådan er det, og derfor er der ikke nogen som helst grund til alle disse nye kompetenceopgaver, som er så utrolig interessante for problematerne
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Men, vil jeg sige til hr. Søren Krarup, det virker jo altså ikke i praksis.
Vi kunne jo se fra sagen i Nordjylland og fra andre sager, at det virker ikke i praksis.
Vi folketingspolitikere, som arbejder med kirkeområdet, får flere og flere henvendelser fra sogne, hvor tingene ikke fungerer, fordi tingene forandrer sig, fordi der altså er problemer med manglende ledelse, fordi menighedsrådene måske blander sig for lidt eller for meget, fordi præsterne blander sig for lidt og for meget.
Vi er da nødt til at kigge på de arbejdsmiljøproblemer, som er afstedkommet af en struktur, som ikke er tidssvarende, fordi folk har forandret sig, fordi samfundet har forandret sig, fordi tingene ser anderledes ud i dag, end de gjorde for 40-50-år siden.
Søren Krarup (DF), 2009-05-05:
Kære fru Pernille Vigsø Bagge.
Der er ikke tale om, at tingene er blevet ændret på den måde, at det at have et ansvar er noget, der er blevet fuldstændig umoderne.
Forholdet er jo, som fru Pernille Vigsø Bagge ved, at hvis der i den omtalte præstesag havde været tale om, at hver havde taget sit ansvar, at provsten havde taget sit ansvar og fastholdt menighedsrådet på dets ansvar, så var hele sagen ikke blevet til noget.
Så havde folkekirken fungeret godt.
Nu begyndte menighedsrådet at blande sig i ting, der ikke vedkom det, og provsten havde ikke mod til at stå fast på sit ansvar.
Det er og bliver sådan, man faktisk dér har fordelt opgaverne og placeret ansvaret - og sådan har det været i folkekirken, gudskelov.
Det er det, det skal fortsætte med, og så kan folkekirken være, hvad den faktisk er, nemlig en ramme om evangelisk forkyndelse i det danske folk.
Og det er det, som også det danske folk til syvende og sidst er interesseret i - i stedet for alle disse problematiske problematløsninger, som jo bare er ensbetydende med at ødelægge tingene.
Bente Dahl (RV), 2009-05-05:
Vi har en folkekirke, der er funderet i grundlovens § 4, der siger, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og som sådan understøttes af staten, og en række paragraffer i kapitel 7, bl.a. § 66, der siger, at folkekirkens forfatning ordnes ved lov.
Det sikrer den frie forkyndelse og den frie folkelige, almindelige, inkluderende og rummelige folkekirke.
Eller gør det det?
Vi har f.eks. opfyldelsen af § 66 til gode, vi har den brede folkelige debat om folkekirken til gode.
Regeringen har gjort tiltag i sit regeringsgrundlag, og regeringsgrundlaget varsler bloktilskud til folkekirken.
Pengefordelingen og kriterierne for det er afgørende for folkekirkens mulighed for at fungere inkluderende og rummeligt.
Jeg er vældig spændt på at høre, hvad regeringen kommer frem til i deres endelige forslag om denne bloktilskudsordning, og hvordan den kommer til at udfolde sig.
Samfundet har udviklet sig i retning af mere markedsorientering.
Vi ser højere og højere grad af lovgivning, og vi ser et samfund, der indretter sig efter det frie valg og markedskræfternes spil.
Vi ser samfundet indrette sig efter individet i højere grad end efter fællesskabet.
Det er blot en del af en udvikling, der har stor betydning for vor måde at indrette vor kirke på.
Med en udvikling, hvor individet er i centrum, fordres andre måder at indrette kirkelivet på end i et samfund, hvor fællesskabet er det vigtigste.
Vi mener i Det Radikale Venstre, at både individ og fællesskab skal i centrum - mennesket og dets vilkår skal være i centrum.
Både det enkelte individ og fællesskabet er nødvendige for det gode liv og det sunde samfund.
Uden at have statistik over tallene har jeg på fornemmelsen, at antallet af konflikter er i stigning, og det drejer sig oftest om personalekonflikter.
Indtil vi har haft den brede, folkelige debat om, hvad folkekirkens opgaver og kompetencefordeling er, er der en hel del, vi ikke ved noget om.
Vi kan se, at konflikterne findes, men vi ved ikke, hvorfor de skyder op.
Vi ved ikke, hvorfor der gang på gang er problemer.
Vi har en rapport, der siger, at folkekirken har et dårligt arbejdsmiljø og en mangelfuld personalepolitik, men vi ved ikke hvorfor, og vi ved ikke, hvilken effektiv indsats der skal til for at ændre det.
Der er ingen, der har kompetence til at tegne folkekirken, det er ude i sognene, arbejdet foregår, sognene er og skal stadig væk være byggestenene i det folkelige arbejde i folkekirkens institutioner.
Vi mener, frihed til forskellighed, åndsfrihed i sognene, frihed til sognene kræver, at det baserer sig på en struktur, der sikrer det.
Vi har til gode at få en udredning af kompetence- og opgavefordelingen og derefter en handlingsplan, der kan tage sig af den praktiske del af det, der kommer ud af den ønskede udredning, så strukturen sikrer friheden.
Vi ønsker en systematisk analyse af opgave- og kompetencefordelingen.
Vi har været med til at lave B 144 og er derfor meget optaget af, at indholdet bliver omsat til en udredning.
Det er mig en gåde, at regeringen ikke kan støtte sådan en åben, systematisk udredning og analyse, men jeg glæder mig til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-05:
Jeg er helt rystet.
Bredde er for mig at se to ting, som vi har en god, lang tradition for i det her udvalg, og som fru Pernille Vigsø Bagge da sandelig også plejer at være en del af, nemlig at der er bred politisk dækning for de ting, vi laver, og at vi har en meget - synes jeg - meget fin og flot tradition for i det her udvalg at lytte meget til alle i kirken, der måtte have kommentarer og bemærkninger.
Og jeg har da personligt på det kirkelige område været med til at anbefale min gruppe at støtte ting, som jeg personligt har været imod, men jeg har gjort det med den begrundelse, at man bredt i kirken har ønsket en sådan ændring.
Så mener jeg, det er utrolig vigtigt, at vi vægter det, at vi altså, når man bredt i kirken ønsker en ændring, laver den.
Jeg mener faktisk også, at det her er et af de områder, hvor jeg så må komme ud over, at jeg personligt måske har haft en anden opfattelse, netop fordi vi vægter det, når man bredt i kirken har en holdning til tingene.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Jamen det er da fuldstændig rigtigt, at Kirkeudvalget taler rigtig meget om tingene, men det er jo ikke det samme, som at der er en bred, folkelig debat om et emne.
Jeg vil gerne have ordføreren til at definere, hvad det er for en bredde, ordføreren mener der er omkring de her emner.
Havde vi bredde om struktur- og kommunalreformen i sin tid, har vi haft bredde om andre store vedtagelser i de seneste 7 år, hvor et smalt flertal i Folketinget har vedtaget noget, eller er det udtryk for en særlig bredde, vi har i det kirkelige landskab, at der sidder nogle præster og nogle gejstlige og diskuterer åremålsansættelse af biskopperne, og at der er nogle ret snævert sammensatte udvalg om bloktilskud?
Er det det, der er bred, folkelig debat i ordførerens optik?
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-05:
De udvalg, der sidder, er jo sammensat rimelig bredt inden for folkekirken.
Og det, der jo er så vigtigt og så væsentligt, er, at de så kan give anledning til den brede debat via en høringsproces, via processer herinde, og det er det, jeg også var inde på tidligere, nemlig at det er så utrolig vigtigt.
Jeg synes, at det er meget rigtigt af ministeren at være så enormt besindig, som jeg synes ministeren har været ved f.eks. at udvise god besindighed i forhold til diskussionen om åremålsansættelse, hvor der er rejst nogle problemstillinger, som ministeren har lagt op til en meget bredere debat af, inden man bare lige pludselig vælger at gennemføre noget, som nogle kan have nogle betænkeligheder ved.
Det synes jeg er utrolig vigtigt at vi ikke gør på det her område.
Det har vi en god, lang tradition for, og derfor synes jeg ikke, at det er så underligt at høre om brede samarbejder i det her udvalg.
Fru Pernille Vigsø Bagge har trods alt også siddet i det temmelig længe, og vi har da en tradition for at gøre tingene sammen, når vi gør dem.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-05-05:
Sjældent har man hørt ordene bredde og bred debat så mange gange fra en konservativ ordførers mund, må jeg sige.
Men det er meget interessant, og det er også nyt for mig.
Jeg synes, at det er interessant, fordi det næsten tager opmærksomheden fra det faktum, at der jo faktisk lige nu er nedsat nogle temmelig smalle udvalg under Kirkeministeriet, som sidder og behandler åremålsansætter af biskopper og bloktilskud osv.
Hvad er ordførerens holdning til det, når nu bredde og bred debat og åben debat og debat fra bunden er så vigtig for ordføreren?