runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2015-05-13:
Som udgangspunkt vil jeg sige tak til ministeren for en meget lang og i virkeligheden lidt teknisk forklaring.
Jeg ville dog ønske, at ministeren havde brugt tiden på at forklare, hvad det i virkeligheden er, der har ændret sig.
Det svarer ministeren jo ikke på.
Ministeren har da fuldstændig ret i, at det da var meget skuffende at læse ministerens svar, og jeg forstår godt de mange borgere i og omkring Langeskov, som er både overraskede og skuffede over ministerens seneste svar, hvor han jo skriver, at ministeren nu vil betjene Langeskov Station med regionaltog frem for de IC-tog, som hidtil har været på tale.
Kerteminde Kommune har jo overholdt deres del af aftalen.
De har investeret millioner af kroner i projektet i Langeskov.
Der er børnefamilier, der i fuld tillid til, at en aftale også politisk er en aftale, faktisk er flyttet til Langeskov.
Der er virksomheder, der har investeret i projekter, også i fuld tillid til, at en aftale er en aftale i dansk politik.
Som jeg sagde, forstår jeg virkelig godt de frustrationer, som borgerne giver udtryk for.
Langeskov station tænkes derimod betjent med IC tog.«
Der er altså ingen tvivl i ministerens sind: Langeskov skal betjenes med IC-tog.
Tilsyneladende kan jeg konstatere, at ministeren her ikke er enig i den tidligere transportministers vurdering, og jeg vil derfor tillade mig at spørge igen: Hvad er forklaringen, minister?
Hvad er det, der har ændret sig, siden aftalen blev indgået i 2010, siden transportministerens svar i 2011 og i øvrigt også Banedanmarks eget udsagn på et borgermøde i 2011, hvor man gjorde det klart for borgerne i Langeskov, at der skulle betjenes med IC-tog?
Hvad er det, der har ændret sig?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-13:
Altså, i den politiske aftale fra 2010 står der ikke noget om, hvilken betjening der skal være.
Det står der ikke.
Det, jeg kan gøre som minister, er, at jeg kan lave en kontrakt med DSB.
Det har jeg gjort.
Og i den kontrakt kan jeg fastlægge, hvor mange stop der skal være på forskellige stationer, herunder også den kommende Langeskov Station.
Der har jeg fastlagt, at der skal være to stop i timen, et hver vej.
Det er det, jeg kan gøre.
Sådan var det også under den tidligere regering.
Så er det DSB, der laver køreplanerne og derefter finder ud af, hvad der giver mest mening rent togteknisk, så man f.eks. ikke forsinker lyntogene igennem hele Danmark.
Det er så det, de gør.
Jane Heitmann (V), 2015-05-13:
Nu siger ministeren, at det ikke ligger i aftalen fra 2010, men det har jo været fuldstændig indlysende for alle, at der skulle betjenes med IC-tog.
Ministeren er vel klar over, at der er bygget en ekstra lang perron?
Der er investeret 70 mio. kr. i Langeskov, og det er jo, fordi IC-tog skal stoppe der.
Nu nævner ministeren jo selv den aftale, han har indgået med DSB.
Sandheden er jo om den aftale, at ministeren har valgt at indgå en smal politisk aftale med SF og Enhedslisten, hvor man tilgodeser DSB, men glemmer passagererne.
Det er Langeskov jo et rigtig, rigtig godt eksempel på.
Lad mig lige komme med et eksempel, når vi nu er ved Banedanmark og ved DSB, for Annette Legart fra Banedanmark sagde på et borgermøde den 21. september, at med trafikaftalen fra 2010 skal Langeskov have en station, og der skal komme et intercitystop.
Tak for det.
På baggrund af svar på spørgsmål nr. S 1158 vil ministeren så oplyse, hvad der konkret efter ministerens overbevisning har ændret sig, siden der ikke skal være IC-togstop på Langeskov Station?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-13:
Som jeg har forsøgt at fortælle i mit svar, er det sådan for passagererne, at hvis DSB besluttede at have IC-stop på Langeskov, ville det forsinke de andre rejsende på jernbanen med mere end 100.000 timer om året.
En togpendler, der pendler fra Odense mod Sjælland i de tog, vil bruge 22 timer om året hvert år ekstra på at holde på den her station.
Det er næsten 3 arbejdsdage.
Det gør man jo, hvis der er passagergrundlag til det.
Det, DSB siger, er, at sådan et stop simpelt hen vil betyde for stor en forsinkelse, ud over at lyntoget så ikke kan komme hurtigt frem, og det vil sige, at lyntoget på Danmarks hovedstrækning også vil blive forsinket.
Det vil sige, at jeg har skrevet ind i kontrakten med DSB, at man skal stoppe to gange, en hver vej, i timen på den kommende Langeskov Station, og så er det op til DSB at lave setuppet ud fra, at de selvfølgelig ikke vil have ekstra forsinkelser for f.eks. lyntogene.
Jane Heitmann (V), 2015-05-13:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at transportministeren her ikke svarer på, hvad der har ændret sig, og han løber fra alle tidligere løfter, og så trækker han den kanin op af hatten, der hedder 22 timers ekstra arbejdstid.
Jeg vil sige, at ministeren har indgået en aftale med DSB, som jo tilgodeser DSB, men fuldstændig glemmer passagererne, og jeg vil gerne lige have lov at spørge om noget.
Medlem af Transportudvalget, Socialdemokraternes egen Jens Joel, siger: I Transportudvalget havde vi forventet, at der var tale om et IC-stop, i Langeskov, så jeg havde ikke set det komme.
Jeg forstår ikke, at prognoserne for passagergrundlaget er blevet ændret fra den ene dag til den anden.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-13:
Undskyld, at jeg lige står og griner lidt, for det er en alvorlig sag.
Jeg spurgte selv hr. Jens Joel om det her citat, for det undrede mig meget, for han er ikke valgt i området og kender ikke så indgående til det problemkompleks.
Det er så også blevet rettet.
Jeg tror, det er en fra Dansk Folkeparti, der har sagt noget.
Men pyt med det.
Der var så en tidligere Venstreminister, som i valgkampen ved sidste valg gik ud og slog ud med armene og sagde: Sådan her bliver det, I får den helt store pakke som det eneste sted i landet.
Sådan var citatet fra ham.
Det var, på trods af at det ikke var undersøgt jernbaneteknisk, på trods af at der ikke stod noget om det i forliget.
Det synes jeg også er ærgerligt at gå ud og gøre, før man har undersøgt, hvad det betyder for lyntogene, hvad det betyder for alle de andre, som er på hovedstrækningen i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Er ministeren enig i, at det er afgørende, at Total overholder godkendelserne til den igangværende efterforskningsboring i Dybvad til punkt og prikke?
Skriftlig begrundelse
Energistyrelsen har stoppet boringen i Dybvad, efter at det er kommet frem, at der er anvendt kemikalier, der ikke er omfattet af boregodkendelsen.
Det er meget tilfredsstillende, at Energistyrelsen har handlet med det samme, hvorimod Frederikshavn Kommune tilsyneladende ikke har reageret på anvendelsen af et kemikalie, som ikke er nævnt i VVM-redegørelsen.
Total har udtrykt stor forundring over, at det skulle være et problem.
Det rejser derfor spørgsmålet om, hvorvidt der er andre dele af godkendelsen, som Total opfatter som vejledende.
Det kunne derfor være relevant at få målt støjniveauer, forurening med støv, nabogener med lys, kemikalieanvendelsen og andre væsentlige parametre i godkendelserne i forhold til de faktiske aktiviteter, og gerne af en statslig myndighed, såfremt kommunen ikke har de fornødne ressourcer.
Det giver også anledning til overvejelser om, hvorvidt kontrollen med boreaktiviteterne bør overgå til staten, som jo i forvejen har overtaget ansvaret for udarbejdelse af VVM for eventuelle kommende anmodninger om tilladelse til at bore og eventuel fracking i undergrunden, ligesom det er Energistyrelsen, der som central myndighed har udstedt boregodkendelsen.
Er ministeren enig i, at det er afgørende, at Total overholder godkendelserne til den igangværende efterforskningsboring i Dybvad til punkt og prikke?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Det bliver kun aktuelt, hvis al efterforskning og indvinding af skifergas kan ske sikkerhedsmæssigt og miljømæssigt fuldt forsvarligt.
En afgørende forudsætning for det er bl.a., at alle godkendelser og tilladelser overholdes.
I den konkrete sag om prøveboringerne efter skifergas i Frederikshavn Kommune reagerede Energistyrelsen i sidste uge og pålagde Total at stoppe boreaktiviteterne indtil videre.
Og Energistyrelsen har bedt Total om en redegørelse for, hvordan det kan sikres, at en overtrædelse af dette miljømæssige vilkår ikke sker igen.
Total ønsker at bruge andre kemikalier end dem, der fremgår af VVM-tilladelsen, og det har gjort sagen om prøveboringen mere kompleks.
Fordi der er betydelige statslige interesser knyttet til skifergassen, har staten i forståelse med Frederikshavn Kommune overtaget den videre behandling af sagen efter VVM-reglerne.
Det vil være Naturstyrelsen, der behandler sagen færdig, og konkret betyder det, at Naturstyrelsen skal afgøre, om de nye kemikalier kræver en ny VVM-redegørelse.
Med hensyn til overholdelse af VVM-reglerne ved prøveboringen er det dog fortsat Frederikshavn Kommune, der fører tilsyn med overholdelsen af den VVM-tilladelse, som kommunen har givet.
Christian Langballe (DF), 2015-05-13:
Altså, nu synes jeg jo, at ministeren taler bevidst udenom.
Jeg vil godt nævne, hvad der står til sidst i spørgsmålet, som jeg faktisk anser for at være det vigtigste, nemlig om det ikke til syvende og sidst er regeringens og ministerens ansvar, at terrorberedskabet ikke var bedre.
Det er det, jeg spørger om.
Det er selve præmissen for spørgsmålet; det er, at ansvaret bliver placeret et sted.
Og jeg mener ikke, at det skal placeres ved politiet.
Det er det, der er spørgsmålet – og der synes jeg altså at ministeren svarer fuldstændig udenom.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Men jeg gengiver jo sådan set bare, hvad der står i spørgsmålet, og Dansk Folkeparti skriver direkte, at dansk politi var forholdsvis uforberedt mentalt på et terrorangreb, og det er jeg ikke enig med spørgeren i.
Har jeg et ansvar som landets justitsminister?
Jeg mener, at det ansvar, jeg har, først og fremmest og til syvende og sidst handler om at sikre, at de kritikpunkter, de udfordringer, der viste sig, de problemer, der viste sig i forbindelse med terrorangrebet, kommer frem, og at der bliver handlet på dem, så vi står endnu stærkere, hvis – guderne forbyde det – et terroranslag skulle ramme os igen.
Så er det min politiske opgave at sikre, at vi har et dansk politi, der har musklerne, kapaciteten og ressourcerne til at modstå – i det omfang, det overhovedet lader sig gøre – den terrortrussel, der er.
Christian Langballe (DF), 2015-05-13:
Jamen prøv lige at høre: Det er ikke os, der forsøger at fedte ansvaret af på politiet.
Så vidt jeg ved, er der en PET-chef, der har måttet gå på grund af den her sag.
Altså, vi kritiserer ikke, at politiet har de ressourcer og de forhold, som de nu engang har.
Det kunne vi aldrig drømme om, sådan er det bare.
Det er sådan set det, der er spørgsmålets præmis og forudsætning.
Jeg kan slet ikke forstå, at ministeren ikke kan forstå det.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Nu er det ikke sikkert, det er ministeren, der ikke forstår spørgeren, men måske spørgeren der er kommet til at formulere sig på en sådan måde, at det fortjener et modangreb, fordi jeg simpelt hen ikke vil deltage i den, synes jeg, ukonstruktive kritik, som der er af dansk politi – for der blev udført et godt stykke politiarbejde.
Betyder det, at vi ikke skal lære af de fejl, der var?
Nej, det gør det ikke.
De fejl, der er blevet begået, skal frem i lyset.
Vi skal turde, vi skal have viljen og evnen til at blive klogere på baggrund deraf, og vi skal handle.
Og det er ikke mindst det, der er mit politiske ansvar, nemlig at ethvert kritikpunkt bliver lagt frem, at der bliver handlet på baggrund deraf, sådan at vi har et endnu stærkere og endnu mere effektivt værn mod fremtidens terror.
Christian Langballe (DF), 2015-05-13:
Hvad er forklaringen på, at myndighederne op til terrorangrebet i København flere gange ignorerede det jødiske trossamfunds anmodning om politibeskyttelse, og hvad er årsagen til, at den jødiske synagoge i Krystalgade ikke blev bedre beskyttet, da den første del af terrorangrebet havde fundet sted i Krudttønden, for man kunne derved have undgået drabet på Dan Uzan?
Mit spørgsmål er: Hvad er forklaringen på, at myndighederne op til terrorangrebet i København flere gange ignorerede Det Jødiske Samfunds anmodning om politibeskyttelse, og hvad er årsagen til, at den jødiske synagoge i Krystalgade ikke blev bedre beskyttet, da den første del af terrorangrebet havde fundet sted i Krudttønden?
For man kunne derved have undgået drabet på Dan Uzan.
Jane Heitmann (V), 2015-05-13:
På baggrund af svar på spørgsmål nr. S 1158 vil ministeren så oplyse, hvad der konkret efter ministerens overbevisning har ændret sig, siden der ikke skal være IC-togstop på Langeskov Station?
Christian Langballe (DF), 2015-05-13:
Tak for svaret.
Altså det, man kan se, og det er også blevet nævnt før, og der er blevet skrevet om det, er, at der faktisk har været henvendelser fra Det Jødiske Samfund, hvis vi tiden tager fra sommeren 2014, først til fru Karen Hækkerup og siden til den nuværende justitsminister.
Det seneste brev blev sendt 6 dage efter terrorangrebet i Paris den 13. januar, og der skrev man jo, at man frygter, at det, at der ikke passes på, og at der ikke er nogen bevogtning derude, får en dødelig udgang.
Det er sådan set bare det, at man så kan konstatere, at der også er sket fejl i bevogtningen derude, og at den har været mangelfuld op til terrorangrebet, som får mig til at stille det her spørgsmål.
Jeg har stillet det før, men jeg stiller det igen, fordi det i hvert fald ligger mig meget på sinde – og det tror jeg sådan set også det gør for justitsministeren – at det jødiske mindretal virkelig får den beskyttelse, de har behov for.
Den har de behov for i øjeblikket, og den har de haft behov for, og de får det også i fremtiden.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-13:
Men noget af det ulykkelige i den her diskussion er jo, at der var bevogtning, og at bevogtningen ikke var nok til at forhindre et drab.
Det lykkedes heldigvis at forhindre gerningsmanden at komme ind i synagogen og dermed potentielt forvolde endnu større skade, men det var ikke nok til at hindre et drab på Dan Uzan, desværre.
Det er jo den smertelige lære af angrebet i København, at vi har potentielle gerningsmænd i Danmark, der er villige til at gå endog meget langt for at nå deres mål.
Derfor handler det selvfølgelig om også fremadrettet at sikre, at vores politi har så mange muskler som overhovedet muligt for at modstå gerningsmænd af også den her kaliber.
Christian Langballe (DF), 2015-05-13:
Der har jo helt klart manglet noget, og det kom jeg så også til at nævne i det forrige spørgsmål, men det mener jeg nu stadig væk der har, i forhold til at man er forberedt på, at den her slags situationer kan opstå og opstå igen ude foran synagogen i Krystalgade.
Jeg er enig i, at det kunne have været gået langt, langt værre på grund af den bar mitzvah eller konfirmation, eller hvad man nu kalder det, der var inde bag ved dørene.
Men grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo bare simpelt hen det forhold, at det jødiske mindretal må sikres, fordi deres vilkår i Europa og i Danmark bliver sværere og sværere.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-13:
Det er jo grundlæggende regeringens politik – og også et resultat, vi stille og roligt er ved at opnå – at vi har forsøgt at sende Danmark så nænsomt igennem den økonomiske krise, der har stået på i 7 år, som muligt.
Vi har derfor holdt hånden under arbejdsmarkedet.
Vi har investeret ganske massivt i vækst og beskæftigelse, så færre bliver ledige, og så flere kommer i arbejde eller får en uddannelse.
Samtidig har regeringen, som spørgeren jo også ved, indgået en række politiske aftaler med SF og Enhedslisten for at afbøde konsekvenserne af den alt for hårde indfasning af Dansk Folkeparti og VK-regeringens dagpengereform, der viste sig i de senere år.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Vi har sammen gennemført en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden på ½ år, vi har igangsat en særlig indsats for ledige i risiko for at opbruge dagpengeretten, og vi har indgået en aftale om akutjob.
Derudover har vi indført uddannelsesydelsen, den midlertidige arbejdsmarkedsydelse og senest kontantydelsen, som har sikret et midlertidigt forsørgelsesgrundlag for de personer, der risikerer at stå uden forsørgelse som følge af VK-regeringen og DF's dagpengereform.
De samlede udgiftsmæssige konsekvenser af de aftaler, jeg lige har omtalt, beløber sig til over 4 mia. kr., og det er inklusive midler til kontantydelsen.
Det er ikke rent teknisk muligt at udarbejde en samlet forbrugsopgørelse for de midler, der indgår i opgørelsen af de godt 4 mia. kr., og det har beskæftigelsesministeren også tidligere oplyst spørgeren om
Det skyldes, at der i de udgiftsmæssige konsekvenser indgår modgående mindreudgifter til andre ydelser, ligesom nogle initiativer, herunder den midlertidige arbejdsmarkedsydelse og kontantydelsen, ikke er afsluttet endnu.
Endelig fremgår en række initiativer ikke på særskilte finanslovskonti, og derfor kan forbruget ikke udskilles.
Men jeg kan oplyse, at beskæftigelsesministeren i det svar på spørgsmål til Beskæftigelsesudvalget, der hedder nr. 114, af 21. januar 2015, har opgjort forbruget på de ordninger, hvor det er muligt, og derfor vil jeg henvise spørgeren til det svar, hvis spørgeren ønsker en mere detaljeret forbrugsopgørelse.
Inger Støjberg (V), 2015-05-13:
Var det i sikkerhedsudvalget?
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-13:
Vi har stået her nu tre onsdage i træk – lad det ikke blive en tradition – men der er ingen grund til, at vi mødes på den her måde.
Ministeren kunne jo bare sørge for at bruge sin indsigelsesret og få det her løst.
Jeg har de to foregående onsdage bedt ministeren om lige at tage en sondering bredt ude i landet og finde ud af, hvad det er for nogen udfordringer, man ser ude i regionerne og kommunerne.
Nu begynder de selv at henvende sig til lufthavnen.
Havde det ikke været ret, at det var ministeren, som samlede alle oplysninger, klædte sin styrelse på og fik det her løst en gang for alle, således at hver kommune ikke skal bruge utrolig meget tid på det?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-13:
Det synes jeg er helt glimrende.
Jeg kan sige, at jeg i dag har mødtes med pendlerrepræsentanter fra både Bornholm og Nordjylland – også med Aalborg Lufthavns pendlerrepræsentanter.
Dem har jeg mødtes med.
Det handler om, at den der ventetid bare skal ned.
Jeg er fuldkommen enig med dem.
Vi har et privat selskab, som driver en lufthavn, og de vil selvfølgelig godt have så stort et overskud som muligt.
Det er deres formål.
Men formålet med at drive en lufthavn er jo også at sikre mobilitet.
Det siger de også er deres formål, og det skal vi støtte dem i at gøre bedst muligt, og så det ikke generer folk.
Det sidste tiltag her, altså det med at samle, har generet rigtig mange mennesker.
Nu håber jeg, at de har rådet bod på det med det nye tiltag.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-05-13:
Jeg kan forstå, at transportministeren er enig med os i Venstre i, at mobiliteten mellem landsdelene ikke er blevet bedre, efter at man har nedlagt indenrigslufthavnen, og at ventetiden i dag, er alt, alt for lang.
Som min gode kollega sagde, er det jo nu på tredje uge, vi står her, og derfor vil jeg spørge ministeren om to ting her til sidst.
Det første spørgsmål er: Hvor mange uger skal vi stå her, før ministerens tålmodighed med Københavns Lufthavn stopper og ministeren bruger sin indsigelsesret?
Og det andet spørgsmål er angående de forhøjede afgifter, som flyselskaberne oplever.
For mobiliteten mellem landsdelene er jo også kun intakt, hvis vi har selskaber, der flyver, og lige nu er der nogle udelukkende indenrigsbaserede selskaber, som har oplevet markante skattestigninger eller afgiftsstigninger fra Københavns Lufthavn, som har en konsekvens både for prisniveauet på billetter og på driften af indenrigsruterne, og som jo i sidste ende kan risikere at betyde, at nogle af indenrigsruterne knækker nakken.
Og derfor vil jeg spørge ministeren: Hvor lang tid skal der gå, før ministeren også kigger på det område?
Magnus Heunicke (S), 2015-05-13:
Nu er det jo sådan lidt halvuforberedt, men så vidt jeg forstår, har spørgeren også indkaldt mig i samråd om spørgsmålet om takster – og det er takster, det er ikke skatter eller afgifter.
Det er ikke noget, vi pålægger, det er en forhandlet aftale mellem det private selskab lufthavnen og nogle private flyselskaber.
Så det er ikke noget, vi har pålagt nogen – tværtimod da.
Hvor lang tid skal der gå?
Men jeg kan ikke svare på det her, for det er som sagt sket i går.
Jeg har ingen som helst ønske om at holde hånden over eller under en virksomhed som den.
De har en meget, meget vigtig samfundsfunktion, og jeg håber også, at de – som de plejer at gøre – er bevidste om, at vi er helt afhængige af den i Danmark, og at det skal de også respektere.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-13:
Tak til ministeren.
Jeg undrer mig utrolig meget, for man har jo sagt, at soldaterne skal behandles ordentligt.
Det går jeg ind for.
Så er der nogle statsansatte, som er udsendt, f.eks. politifolk.
Så vil jeg godt videre spørge ministeren: Det bygger jo på arbejdsskadeloven, og arbejdsskadeloven omhandler alle.
Hvorfor laver man en særlov, som kun omfatter nogle, nemlig folk, der bliver statsansatte uden for landets grænser, i stedet for at lade alle folk omfatte af den?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-13:
Jeg er selvfølgelig lidt ked af hr. Jørgen Arbo-Bæhrs spørgsmål, for det viser jo, at min meget detaljerede gennemgang ikke har været omhyggelig nok.
Jeg prøvede at gøre det meget præcist og sige, at der altså er en forskel på, om vi har bedt nogen om at tage ud i krigsområder, hvad enten det er soldater, læger, eller hvad det nu måtte være, politifolk, og så, at vi har en almindelig situation på det almindelige danske arbejdsmarked.
Det er ikke det samme, som at man også kan komme ud for ulykkelige ting i forbindelse med et arbejde i Danmark.
Der kan man også få den her skade anerkendt, men så er det efter de almindeligt gældende regler, der er, når det gælder arbejdsskadesikring.
Så det kan man faktisk godt få, men så er det efter de almindelige regler, og der er, som jeg prøvede på at redegøre for, en klar forskel på, om vi som nation beder nogen om f.eks. at deltage i krigshandlinger, eller om man – i citationstegn – har et almindeligt arbejde som fængselsfunktionær, politibetjent.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-13:
Først og fremmest handler det om ptsd.
Man skal have symptomer på ptsd, før man overhovedet er omfattet af en sådan lov.
Jeg har jo en datter, som arbejder som ambulanceredder.
Ambulancereddere er også en del af det at prøve at redde folk fra at dø herhjemme.
Derfor undrer det mig.
Der er mange ambulancereddere, der får ptsd.
Der er nogle af dem, som får det forsinket.
Så hvorfor bliver de ikke omfattet af det?
Det er jo få mennesker.
Jeg synes bare, at der skal være et objektivt krav, som man i virkeligheden skal oplyse til alle mennesker, der arbejder, både inden for og uden for landets grænser.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-13:
Men der er simpelt hen en misforståelse her, vil jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Vi har lavet en særlov, som jeg meget detaljeret omtalte før.
Men det betyder ikke, at ambulanceførere, politibetjente, fængselsfunktionærer ikke kan få anerkendt ptsd, heller ikke den forsinket diagnosticerede ptsd.
Det kan man ifølge den arbejdsskadelovgivning, som vi har herhjemme.
Den eneste forskel er, at de krav, der er i særloven, synes jeg ikke det er rimeligt og fair at overføre til det normale, men udvikler man på grund af sit arbejde ptsd, også under sit arbejde her i Danmark, kan det anerkendes som en arbejdsskade.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-13:
Det er en gruppe, som samfundet bestemt ikke tidligere gjorde tilstrækkeligt for, men det er der så heldigvis nu på flere forskellige måder taget hånd om, bl.a. ved den ændring, vi her taler om.
Jeg mener at have forstået det på følgende måde: En veteran, der får ptsd efter f.eks. 8 års forløb, kan få erstatning ud fra den lovgivning, som er vedtaget, men jeg har også forstået – og det er her, det uretfærdige kommer ind i billedet – at hvis ptsd hos en ambulanceredder eller en brandmand, der har set død og lemlæstelse, efter 8 års forløb bryder ud, og hvor der måske kan have været nogle små symptomer i starten, kan han i den situation ikke få erstatning.
Det synes jeg er underligt og virker uretfærdigt.
Hvordan vil ministeren forklare den brandmand eller ambulanceredder det?