runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Reklameafgiftsloven er aftalt med Enhedslisten som et led i finanslovaftalen fra sidste år.
Den er til gavn for miljøet, den vil bidrage til at nedbringe papiraffaldsmængden.
Som det også er nævnt i bemærkningerne, bliver der omdelt ca. 167.000 t reklamer .
I forvejen er Danmark jo et af de lande i Europa, der producerer mest affald pr. indbygger.
Det har igennem nogle år været SF's synspunkt, at vi skulle forsøge at gøre noget ved det og nedbringe mængden af forurening, der kommer fra den her meget store produktion og omdeling af reklamer.
Det er noget af det, der sker med reklameafgiftsloven.
Provenuet fra den bliver brugt til at finansiere den supplerende grønne check til lavindkomstfamilier og indgår i den finanslov, som jo altså skaber mange arbejdspladser.
For at understrege det med miljøeffekten bliver der altså også efter 1 år en differentiering mellem tryksager, der er produceret på en miljørigtig måde og har miljømærket Blomsten, og dem, der ikke har.
Det fremgår efterhånden meget tydeligt af debatten, at der er nogle, der er undtaget.
Det kredser debatten meget om.
Undtagelserne gælder der, hvor vi mener, der er nogle demokratiske, lokalsamfundsmæssige hensyn at tage.
Det gælder ugeaviser, partiers omdelinger eller virksomheder, der har en meget lille omdeling på under 200 kg om året.
Der er altså nogle fritagelser der.
Alt i alt vil det forslag altså gavne miljøet ved at mindske papiraffaldsmængden.
Det vil være til fordel for familier med lav indkomst, det vil indgå i en ansvarlig og god finanslov.
Med alle de spidsfindigheder, der er, når man vil lave sådan en afgift og den form for lovgivning, mener vi at have et godt og vigtigt lovforslag.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Det er også en vurderingssag, og det handler også om, hvorvidt den stigende mængde reklametryksager, der produceres og omdeles, er et problem eller ej.
Der mener jeg faktisk, at det forslag, vi har her, er med til at lægge en dæmper på det.
Det kan skaffe nogle penge til statskassen, som kan bruges til socialpolitiske formål.
Det synes jeg er godt.
Derudover har det en miljømæssig effekt, som er positiv.
Det er også godt.
Så mener jeg faktisk, at vi skal lægge snittet et sted, og det handler om at sikre, at der også fortsat er gode muligheder og gode rammevilkår for en lokalpolitisk debat.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Men det er forstået, at hr. Nadeem Farooq er blevet klogere og nu synes, at det er helt genialt at pålægge reklametryksager for butikker en afgift, og at ordføreren ikke mener, at det er noget problem for informationsniveauet blandt forbrugerne.
Det er forstået.
Jeg er ikke enig, men lad os tage det til efterretning og tage det som et fælles grundlag for den videre snak.
Spørgsmålet er bare, at når man har den analyse, hvorfor mener man så samtidig, at det er ødelæggende for den demokratiske informationsdannelse, hvis man lægger en lignende afgift på partiernes tryksager?
Hvordan kan det være helt uskadeligt, at man pålægger butikkerne den, mens det er så ødelæggende for partierne og den demokratiske information at pålægge afgiften der, at man må undlade det?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Jeg tror, at spørgeren og jeg godt kan blive enige om, at der eksisterer noget, der hedder læringskurver.
Det er noget, vi alle sammen på et eller andet tidspunkt bliver udsat for, hvis man ikke er resistent over for argumenter.
Jeg havde nemlig også samme holdning, som spørgeren har, men jeg må også konstatere efter at have talt med en masse bekymrede mennesker, som repræsenterer ugeaviser og ugemagasiner, og folk, der har kendskab til det, som siger, at mange ugeaviser faktisk er lige på nippet til at lukke eller netop lige kan klare sig, og at reklamer faktisk er meget vigtige for, at de kan eksistere.
Det er en politisk prioritering.
Så kan man altid snakke om argumentationskæder.
Men jeg kan forstå, at spørgeren er uenig i den politiske prioritering.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Det er en ret fantastisk argumentation, den radikale ordfører her har kastet sig ud i.
Første led i argumentationen lyder: Det vil ikke have nogen signifikant effekt på informationsniveauet blandt forbrugerne, at vi lægger den her skat på reklametryksager, fordi annoncørerne bare kan finde andre måder at annoncere på og andre kilder at annoncere igennem.
Næste led i argumentationen lyder: Vi kan ikke lægge denne reklameafgift på partiernes tryksager, da det vil være skadeligt for informationsniveauet i demokratiet.
Hvordan hænger det sammen?
Hvordan kan det være, at det ikke har nogen signifikant effekt for butikker, at man lægger en afgift på deres reklametryksager, men at det vil have en skadelig og signifikant effekt, hvis man lægger en reklameafgift på partiernes tryksager?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Med forbehold for, at det er spørgerens udlægning af, hvad den radikale erhvervsordfører har sagt i P1 Debat, så vil jeg gerne sige, at der er en forskel.
Noget har et formål, nemlig det formål at styrke ugeavisernes mulighed for også at være med.
Der er forskel på, at noget har et formål, og at noget er en simpel konstatering.
Jeg vil mere sige, at det er en konstatering, for når vi undtager ugeaviser, handler det jo om, at vi mener, at ugeaviser også er vigtige for lokaldemokratiet og for den lokalpolitiske debat og den lokalpolitiske mobilisering.
Så jeg mener faktisk godt, at vi kan forsvare det.
At det så også kan have en positiv effekt på ugeaviserne ude i landdistrikterne, er mere en konstatering, vil jeg sige, og ikke et formål.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Nu er det jo lidt spøjst, at man sætter grænsen ved 20 gange om året.
Det giver jo ingen mening, og det er netop konkurrenceforvridende.
Jeg var i P1 Debat i sidste uge sammen med Det Radikale Venstres erhvervsordfører, hr. Andreas Steenberg, og han sagde nogle meget interessante ting, som jeg godt kunne tænke mig at høre om ordføreren er enig i.
Han sagde i debatten bl.a.: Vi giver incitament til, at man trykker sine reklamer i ugeaviser og dagblade, for de bliver nemlig undtaget; vi giver ugeaviser og dagblade en fordel.
Det er vel konkurrenceforvridende, at man bevidst gør det for at give nogle en fordel.
Han sagde også på et andet tidspunkt i debatten: Det er for at give ugeaviser og dagblade den fordel, at de kan optage de reklamer, der er med til at understøtte, at vi kan holde liv i nogle ugeaviser og dagblade især i landdistrikterne; vi vil gerne hjælpe dem.
Er det i øvrigt regeringens politik, at man gør det for at støtte nogle få medier og for at være efter nogle andre?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Det er rigtig nok, at hvis man ikke havde nogen som helst former for alternativer og andre måder at annoncere på, ville det begrænse mulighederne.
Her kommer det til at være noget, som virksomhederne så må indrette sig efter, i forhold til hvordan de vil annoncere.
Vi har set en stigning i, hvor meget man altså laver, når man laver en reklametryksag.
Det kunne være, man skulle koncentrere sig om nogle færre varer og reklamere for nogle af dem på internettet i stedet for, altså lavede om på de tryksager, man har.
Det, vi gør her, er at sørge for, at det sker på en mere miljørigtig måde, end det gør i dag, hvor der omdeles 167.000 t reklamer til danskerne, hvilket har været et stadig voksende tal, kun begrænset af, at flere simpelt hen siger nej tak, fordi man får så store mængder af reklametryksager.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Spørgeren har ret.
Vi må afvente og se, hvad Europa-Kommissionen siger, og det forbehold har vi da også taget.
Jeg tror nu nok, at det skal gå.
Men det er jo vigtigt her at sige, og det har også været vigtigt for regeringen, at der ikke er tale om en generel afgift.
Det ville ikke være gangbart.
Det er også forsøgt tidligere.
Det her er en afgift på husstandsomdelte reklamer, hvilket jo kan lade sig gøre.
Her må vi jo træffe et valg og lægge et snit for at undgå, at det bliver en generel afgift, og der har vi forsøgt at undtage ugeaviser og andre lignende magasiner, og så har vi for at lægge et snit sat tallet til 20 gange om året.
Det mener jeg faktisk også samlet set er i overensstemmelse med en stor del af de høringssvar, vi har fået.
Så jeg mener samlet set godt, at vi kan leve med det her lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Ørestad er, som det vil være hr. Jesper Petersen bekendt, en ny bydel.
Det er en bydel i København, som er ved at finde sine egne ben og sin egen identitet, og derfor er der blevet banket en avis op, der hedder Ørestad Avis.
Det er en ny avis, den er kun på 16 sider, og den kommer en gang om måneden, for der er ikke økonomi til mere.
Så har vi en gammel hæderkronet avis som Frederiksberg Bladet, der har mange år på bagen, og som derfor har fået opbygget et vist kundeunderlag og udkommer typisk i omkring næsten 100 sider.
Den her udgave, jeg står med, er på 88 sider.
Frederiksberg Bladet er altså på fem og en halv gang så mange sider som Ørestad Avis, og samtidig udkommer Frederiksberg Bladet hver uge, altså fire gange så ofte som Ørestad Avis.
Kan Socialistisk Folkeparti ud fra en miljømæssig vinkel forklare mig det rimelige i, at Frederiksberg Bladet, som altså bruger 22 gange så meget papir som Ørestad Avis, ikke skal betale afgift, mens Ørestad Avis skal betale afgift?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Hr. Jan E. Jørgensen har besluttet sig for i dag at være i branchen for sådan fejlfinderi, altså at finde hår i suppen.
Jeg tror også, det er Venstre bekendt, at når man laver skattelovgivning og laver forskellige undtagelser, så er der altid nogle grænsetilfælde, man vil kunne drage frem.
Undtagelsen her handler jo om, hvor mange udgivelser der er.
Det er Ørestad Avis, det er også LimfjordsNyt, og der er sikkert andre eksempler på det, som, fordi de udkommer så sjældent, ikke opnår den her fritagelse.
Der kunne jo faktisk også ske det – det er et tankeeksperiment – at i og med at man kan antage, at flere reklamer vil flytte fra tryksager til ugeaviser, at Ørestad Avis så kunne opbygge et grundlag for at udkomme noget oftere.
Det er jo også en mulighed.
Det er faktisk noget af det, der forventeligt vil ske med den her lov.
Definitionen ligger jo i noget, der har en demokratisk værdi eller oplysende karakter, og der er skillelinjen så gået der, hvor det altså er politiske partier, de ugeaviser, der er væsentlige for lokalsamfundet, folkeoplysningen i form af aftenskoler, som er undtaget, og hvor andre ikke er det.
Hvis ikke man kan komme ind under de andre muligheder for undtagelser, der er i loven, vil man altså blive omfattet af afgiften.
Så må man jo gøre op med sig selv som institution, om det at opretholde den omkostning er noget, man kan bære inden for sin virksomhed, eller om man vil lave om på, hvordan man annoncerer.
Det er jo typisk det, der sker, når der er ændringer af lovgivningen: at virksomheder på forskellige måder, også kulturelle virksomheder, overvejer, hvordan de skal bedrive, i det her tilfælde deres annoncering, og på den måde tilpasse sig lovgivningen.
Det er jo alt i alt med det endelige formål, som loven jo udfylder, nemlig at vi får nedbragt mængden af reklametryksager, altså at vi får færre af de der 167.000 t reklamer, der bliver omdelt om året, med de miljøforbedringer, det giver.
Samtidig er det her med til at finansiere en sund og god økonomisk politik, og det skal man jo huske på, når man er i gang med at finde alle de her steder, hvor der kan være udfordringer.
Sådan er det som oftest, men der er jo en god grund til det, og den taler Venstre ikke ret meget om, så jeg følte lige behov for at genopfriske den en sidste gang i svaret til hr. Hans Andersen.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Jeg ved, det kan være svært som Venstremand at tro på ordene »Danmark som foregangsland«.
På området for miljø, energi og vedvarende energiproduktion har Danmark jo vist, at vi kunne gå forrest og være førende i verden.
Derfor synes jeg også, det er positivt, at man på nogle trykkerier har stor fokus på, hvordan man også laver en trykkeriproduktion, som ikke miljøbelaster så meget.
Og derfor kan jeg godt forstå, at det er fuldstændig sort snak for Venstres ordfører at høre på det, jeg siger herfra, men jeg vil nu sige, at med de landvindinger, som vi har gjort på de danske trykkerier, vil vi i starten her have en komparativ fordel over for de udenlandske trykkerier, indtil eller hvis de overhovedet kommer op på at producere så miljøvenligt, at det er nogle reklametryksager, der kan leveres inden for EU's miljømærke, Blomsten.
Hans Andersen (V), 2012-11-13:
Hvis der nu er nogen, der følger med ude bag skærmen, synes jeg bare, at jeg på vegne af dem vil spørge, om ikke hr. Jesper Petersen kunne nævne, hvorfor kulturhuse og teatre ikke er omfattet af undtagelsen på linje med kirkelige blade, politiske partier og ikke mindst aftenskoler.
For når jeg sidder hjemme og sorterer posten, er der er et meget fint katalog fra aftenskolen, og der er sådan set også et meget fint katalog fra kulturhuset, og man kan spørge: Hvad er lige præcis forskellen? Det er jo det, der er det afgørende spørgsmål, og det må kulturhusene jo også stille i øjeblikket: Hvorfor skal de pålægges en ekstra afgift i forhold til aftenskoler?
Man kunne oven i købet sige, at de sådan set konkurrerer om de samme kunder, for de har begge steder arrangementer på samme aftener, måske ikke de samme på samme tid, men med deltagelse af samme typer af personer.
Så hvorfor har man lavet den her undtagelse for aftenskoler og ikke for kulturhuse?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Når man går ind og laver sådan nogle undtagelsesbestemmelser, er der jo nogle, der bliver omfattet, og nogle, der ikke gør.
Det er jo så altid op til en konkret diskussion, hvor snittet skal ligge.
Vi har lagt det, som det ligger i lovforslaget her, og det vil jo altid kunne være til diskussion.
Det er også en mulighed for dem, der så bliver omfattet af afgiften – altså hvis ikke de kan komme ind under de undtagelsesbestemmelser, der jo gælder på forskellige måder – at de ændrer på deres måde at gøre opmærksom på sig selv på.
Hvem ved?
Det kunne være, at de skulle annoncere i Ørestad Avis eller Limfjordsnyt.
Hans Andersen (V), 2012-11-13:
Tak for det.
Som jeg kan forstå det, vil der så nu komme en afgift på det, som teatre og kulturhuse udgiver af foldere og informationer om de kommende arrangementer.
Det er jo noget, der landet over er stigende; der er mange, der gerne vil gøre opmærksom på de kulturelle tilbud, der er.
Og som jeg forstår det, vil de nu blive pålagt en ekstra afgift i forbindelse med deres arbejde, deres udgivelser.
Hvorfor er det, man siger, at de skal pålægges en afgift, når kirker, politiske partier og aftenskoler ikke skal pålægges en afgift i forbindelse med deres udgivelser?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Vi er absolut ikke ligeglade med arbejdspladserne.
Som jeg nævnte før, er 21.000 flere danskere i arbejde næste år som følge af politiske beslutninger, vi har truffet.
Vi sætter ting i værk, der gør, at der bliver skabt nye arbejdspladser i årene, der kommer.
Så er der også nogle lovforslag, der kan have en effekt, der trækker i den modsatte vej, men det her indgår i en økonomisk politik, der samlet set har en effekt, der handler om at skabe arbejdspladser, gøde jorden for nye job.
Så tror jeg, at Venstre i sin iver for at modarbejde regeringen også ender med at overvurdere, hvad der sker.
Jeg tror ikke, man vil holde op med at lave annoncer, man vil ikke holde op med at lave reklamer, men det vil nok ske på en anden måde – man vil nok tilpasse, hvordan man gør det.
Så det er min vurdering, at der for nogle af de mennesker, der arbejder et sted, hvor deres stilling muligvis vil blive nedlagt, så i væsentlig grad vil åbne sig andre jobmuligheder, for man vil jo ikke holde op med at annoncere, fordi der kommer en afgift, men den reklamevirksomhed, man driver, vil måske flytte andre steder hen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-13:
Det er altså 500 mennesker.
Det er jo menneskeskæbner, det handler om; det er familiers økonomi, det handler om, og jeg kan slet ikke forstå, at ordføreren ikke synes, at det er alvorligt.
For det er jo ikke alene hos trykkerier og inden for den grafiske branche, der forsvinder arbejdspladser – det vil også ske hos distributionsselskaber, fotografer, designere, tryksagsforhandlere, detailhandlere, og jeg kan blive ved.
Jeg har her en lang liste over, hvor der vil ske en massakre på disse arbejdspladser.
Men kunne ordføreren ikke lige prøve at forklare mig, hvad den dybere filosofi er med, at man fra regeringspartiernes side er fuldstændig ligeglad med disse mange arbejdspladser, som forsvinder.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Jeg synes jo ikke, vi har godtgjort, at der vil komme højere forbrugerpriser.
Vi har nok godtgjort, at der vil ske en ændring i, hvordan reklamemarkedet vil være, og at annonceringen kan flytte andre steder hen end i de almindelige tryksager, men at det skulle føre til, at virksomheder vil holde op med at konkurrere med hinanden de steder, hvor de kan tilbyde noget, og hvor de kan overgå deres konkurrenter, tror jeg simpelt ikke vil ske.
Med hensyn til arbejdspladser er det her jo et forslag, der indgår i regeringens økonomiske politik, som jo faktisk lykkes med at holde hånden under beskæftigelsen; 21.000 flere danskere er i arbejde næste år bare som følge af politiske beslutninger, vi har truffet.
Vi har ikke kunnet beslutte os fra, at der er en international økonomisk krise, men vi kan faktisk sætte ind steder, der gør, at vi skaber nye arbejdspladser og holder hånden under nogle arbejdspladser, der ellers ville blive mistet, og sætter ting i værk, der gør, at der også er nye job om 3, 5 og 10 år.
Var det 130 job om dagen – også om søndagen – hr. Lars Løkke Rasmussen mistede, mens han var statsminister?
Jeg tror, det er det tal, vi er oppe på.
Så man har vel ikke så meget at prale af.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-13:
Tak for det.
Nu har vi jo fået dokumenteret, at dette afgiftsforslag er til skade for forbrugerne, at der vil komme højere forbrugerpriser ud af det, men det vil også betyde, at over 500 arbejdspladser i bl.a. den grafiske branche og på trykkerierne og i hele den følgeindustri, der er omkring det, vil forsvinde fra jordens overflade her i Danmark.
Er det ikke noget, der gør indtryk på SF's ordfører?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Hr. Jan E. Jørgensen er simpelt hen så utrolig dygtig til at lave stråmænd på, hvad andre siger, og karikere synspunkterne.
Og det kunne man måske i virkeligheden godt forfine endnu mere.
Jeg vil ikke stå og påstå, at jeg ved alt om avisdrift, og jeg erkender jo i mit svar den nuance, at det jo selvfølgelig kommer til at ramme det sted, hvor nogle kan opnå en fritagelse, som andre ikke kan, fordi de er på den anden side af den objektive grænse, man sætter for at lave sådan en undtagelse.
Det er jeg helt sikker på også er Venstre bekendt, nemlig at når man laver den form for undtagelser, er det de situationer, der opstår.
Jeg kan jo ikke garantere, at det her vil ske i for Ørestad Avis, altså at der vil komme flere annoncer.
Ikke desto mindre må man antage, at det vil ske, at der så vil tilflyde flere annoncer til dem, når tryksagerne bliver pålagt en afgift og det bliver muligt for ugeaviserne at blive omdelt uden den afgift.
Jeg kan ikke love det, men vi må lade historien gå sin gang og se, hvordan det går for Ørestad Avis.
Jeg vil kun ønske dem held og lykke og har ikke noget ønske om at ødelægge noget for dem, men det er jo altså konsekvensen nogle gange, når man laver sådan en lovgivning: Nogle opnår en fritagelse, andre gør det ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Jamen jeg kan altså ikke forstå, hvorfor SF's ordfører står her på talerstolen i dag, for SF's ordfører er jo meget bedre til avisdrift og til at sælge annoncer – det må man jo forstå næsten er hr. Jesper Petersens kernekompetence.
Så når vi hører fra Ørestad Avis og fra Tårnby Bladet, som vi også har med, og LimfjordsNyt kunne jeg forstå på ordføreren der også var en henvendelse fra, så har de bare slet ikke forstået noget af det hele.
De skulle i virkeligheden være så kisteglade for det her forslag, for det vil betyde, at deres annoncemarked vil bugne.
Fremover vil de ikke længere være månedsblade, de vil være ugeblade, for nu vælter det ind i avisen med annoncer.
De ved intet om markedet, de ved intet om annoncer, de ved intet om at drive distriktsaviser – det ved hr. Jesper Petersen meget, meget bedre.
Jeg tror, de vil være trygge nu.
Og når hr. Jesper Petersen kalder det hår i suppen, at de frygter for deres virksomheds overlevelse og deres medarbejderes fortsatte beskæftigelse, så er det bare hår i suppen.
Jeg synes, det taler for sig selv.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-13:
Tak, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren har det med som socialdemokrat, og jeg spørger selvfølgelig med udgangspunkt i, at jeg regner med, at en socialdemokrat har det som en del af sin dna at være med til at bekæmpe ledigheden, med, at man konsekvent skal bakke op om en regering, som fører en politik, som ikke bekæmper arbejdsløsheden – snarere tværtimod.
Da regeringen trådte til for godt 1 år siden, indførte man den her kickstart, som skulle skabe over 10.000 arbejdspladser.
Men nu står vi 1 år efter uden noget som helst måleligt resultat af den kickstart.
Der er ikke kommet flere i arbejde på grund af den.
Man har indført en masse afgifter, som har været med til at skabe en masse grænsehandel.
Og man flytter afgiftprovenuet ud af landet og skader detailhandlen i Danmark.
Det har man også gjort.
Nu kommer vi så til den her afgift i dag, på reklametryksager, som vil være med til at skabe ledighed i den grafiske branche og være med til at betyde dyrere dagligvarer til alle danskere.
Hvordan har man det egentlig som socialdemokrat med alle de her tiltag, som trækker i den helt forkerte retning?
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Hvis det er sådan, at hr. Ole Birk Olesen stiller mere end ét spørgsmål eller antager forskellige mærkværdige ting i sine korte bemærkninger, må hr. Ole Birk Olesen også forvente, at det bliver korrekset eller kommenteret heroppe fra talerstolen.
I forhold til at politisk materiale på lige fod med oplysningsmateriale er fritaget for den afgift, vil jeg sige, at det selvfølgelig er, fordi vi lever i et demokrati, hvor det er ganske fornuftigt, at borgerne har mulighed for at modtage materiale om, hvad de politiske partier står for.
Og på den måde kan man, når man så går til valg, på et oplyst grundlag træffe sit valg og sætte kryds det sted på stemmesedlen, hvor man synes det svarer bedst overens med ens overbevisning.
Og de her husstandsomdelte politiske pjecer, som vi alle sammen uddeler til folketingsvalgene eller kommunalvalgene eller regionsvalgene, tjener det formål at styrke den demokratiske oplysning, og det synes jeg er ganske, ganske fornuftigt.