runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Først vil jeg sådan set notere mig, at det historiske rids jo var meget parallelt med det, jeg gav for ikke så forfærdelig lang tid siden her i salen.
Jeg vil bare konstatere, at jeg er glad for, at vi får Atkinsrapporten, for det vil forhåbentlig betyde, at vi så får et overblik over, hvad det er for nogle politiske beslutninger, der skal træffes efterfølgende.
Det, jeg vil garantere hr. Pihl Lorentzen, er, at stort set samtidig med at jeg måtte få den, vil jeg sørge for, at også Transportudvalget bliver informeret om den, for lige præcis konsekvenserne af IC4-sagen er måske noget af det vigtigste, vi skal beslutte her i den kommende tid.
Jeg håber og beder til, at IC4-togene rent faktisk kan komme til at fungere, for ellers har jeg en fornemmelse af, at vi alle sammen står med et ganske, ganske alvorligt problem.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Agter ministeren at udarbejde planer for indsættelse af moderne og driftsikkert rullende materiel på jernbanenettet i hele Danmark i lyset af de vedvarende store tekniske fejl og mangler på de leverede IC4-tog?
På baggrund af de vedvarende store tekniske fejl og mangler hos IC4-togene, herunder ikke mindst i forbindelse med kørsel med sammenkoblede togsæt, skønnes det højst usikkert om IC4-togene nogensinde kommer til at løse den oprindeligt påtænkte opgave i fjerntogstrafikken.
Derfor er der behov for en endelig afklaring af IC4-togenes fremtidige rolle samt en hurtig afklaring af planerne for løsning af den opståede mangle på moderne rullende materiel, så passagerne kan komme til at nyde godt af moderne, hurtige og driftsikre tog i hele landet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg hører sådan set, at spørgeren og jeg har en fælles intention om, at der skal være tilstrækkeligt materiel til at befordre passagererne, og at vi har en målsætning, som allerede blev aftalt i 2009, om at elektrificere.
For jeg tror, vi begge to er bekendt med, at det, at vi ikke har elektrificeret, gør, at vi materielmæssigt er i en sværere situation.
Som jeg har forstået det, er det sådan, at der ikke bare holder tog og venter på at blive købt eller lejet rundtomkring i verden, det er faktisk en meget vanskelig situation.
Derfor må jeg sige, at den Atkinsrapport, som er bestilt, og som er tæt på at være der, bliver lidt afgørende for det videre forløb her.
Det andet, der bliver afgørende, er, om der er et Folketing, som bredt kan stå sammen om at sikre en fortsat elektrificering af banesystemet, men der er bare det at sige til det, at vi her taler om meget store beløb.
Jeg vedgår mig arv og gæld, jeg synes bare desværre, der er lige rigeligt med gæld ovre i ministeriet, i hvert fald kan jeg konstatere, at der ikke ligger store summer, så man kan ikke bare gå i gang med en række af de infrastrukturprojekter, som jeg tror rigtig mange ønsker sig i Danmark.
Christian Friis Bach (RV), 2011-10-26:
Det, som jeg til Jyllands-Posten og andre medier har givet udtryk for, er, at vi gerne ser, at udviklingsbistanden i højere grad end i dag bliver givet som budgetstøtte til Danmarks partnerlande.
Derfor er svaret på spørgsmålet: Ja, regeringen støtter brugen af budgetstøtte.
Men vi vil samtidig arbejde aktivt for, hvad vi allerede gør, at regeringerne bliver holdt ansvarlige over for deres egne parlamenter, over for borgerne, i den måde, de bruger pengene på.
Vi vil sikre, at borgerne og civilsamfundet kan deltage aktivt, påvirke og kontrollere brugen af pengene, arbejde for frie medier, der kan holde politikerne og magthaverne i ørerne og stå vagt om befolkningens interesser.
Det er en effektiv måde at give udviklingsbistand på.
Det er sund fornuft, og det er mest udvikling for skatteborgernes penge.
Jeg har ikke sagt, som spørgeren indikerer, at budgetstøtte sagtens kan bruges på biler,
men har henvist til et britisk eksempel, hvor det skete.
Men hvis en regering indkøber biler og det har været en del af en åben og demokratisk proces og der har været parlamentarisk kontrol og debat, så kan det være i orden.
Det er ikke korruption, og det er det naturligvis heller ikke, når vi i Danmark køber biler.
Pointen var, at der, hvor det har ført til en kritisk debat, har det måske tværtimod været med til at styrke kontrollen med regeringen og brugen af pengene.
Men det er klart, at vi også skal holde et skarpt øje med, hvordan de her lande bruger budgetstøtten, når vi skal have en løbende og kritisk dialog med regeringen om, at den budgetstøtte skal skabe resultater: mere sundhed, bedre uddannelse.
Det er også de gode nyheder, man kan læse ud af de evalueringer af budgetstøtten, der er lavet.
Den styrker ejerskabet, styrker de finansielle systemer, og man undgår, at der som i Tanzania er over 40 donorer, der stiller særskilte krav om rapportering af særskilte projekter og dermed underminerer landenes evne og mulighed for faktisk selv at drive landet fremad.
Det er ikke effektivt.
Og de evalueringer, der er lavet, konkluderer, at der ikke er større risiko for korruption ved budgetstøtte end ved andre former for støtte.
Jeg har noteret, at spørgeren vil have, at pengene i højere grad bruges på børn og sundhed og mod børnedødelighed og kan dermed også opmuntre spørgeren med, at det faktisk er præcis det, der sker.
Der, hvor man giver budgetstøtte, har man set bedre resultater: Flere børn kommer i skole, sundheden bliver bedre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Jeg takker for ministerens svar.
Jeg har nu personligt lidt svært ved at se, hvad nye Mercedesbiler skal gøre godt for f.eks. børnedødeligheden i afrikanske lande.
Når jeg har stillet spørgsmålet, er det jo bl.a. også på grund af udviklingsministerens egne citater, og jeg er nødt til at holde fast i citaterne, fordi jeg går ud fra, at når de står som citater, er det også nogle, man kan sige er valide.
Det er altså et citat fra Jyllands-Posten, hvor udviklingsministeren bliver citeret for at sige: »»Da briterne for nogle år siden forsøgte sig med budgetstøtte til Zambia, brugte man de første penge på at udstyre alle ministre med en ny Mercedes.
Men hvis der har været en demokratisk proces og en åben diskussion, skal vi ikke sidde i Danmark og beslutte, om de skal købe nye Mercedesbiler,« fastslår udviklingsministeren, der selv har en Mercedes som ministerbil,« – står der tilmed.
Så er det jo, at man godt kan blive en kende i tvivl om, hvad det egentlig er ministeren mener, fordi jeg synes jo faktisk, at citatet taler tydeligt for sig selv, netop at vi ikke skal blande os, som der står.
Vi skal ikke blande os i, hvad pengene bliver brugt til, om det er nye Mercedesbiler, eller om det er tørmælk.
Der er det jo sådan set, at jeg har behov for at få en klar tilkendegivelse fra ministeren om, om der også her er tale om nogle citater, som er fejlfortolket, eller om det er taget ud af en længere kontekst, eller hvad det egentlig er, vi skal tro.
Christian Friis Bach (RV), 2011-10-26:
Citatet er et eksempel fra den britiske udviklingsdebat for nogle år siden, hvor den britiske udviklingsminister udtalte præcis det, i lyset af en sag hvor man i Zambia netop købte biler for en del af budgetstøtten.
Lad mig sige, at jeg står helt ved de ting, jeg har udtalt, og hvis en regering efter en demokratisk debat vælger at købe biler, kan det være i orden, hvis de er blevet kritiseret, og hvis det har været taget op i parlamentet, og de så ender med alligevel at tage beslutningen.
Det gode ved sagen fra Zambia og andre lande har været, at selv om man fokuserer på bilerne, er det min klare vurdering, at efter den sag var demokratiet styrket en smule, kontrollen med regeringen øget, og der ville gå pænt lang tid, før de igen købte biler.
Jeg synes ikke, at bilerne var en god idé, men det var et led i en demokratisk debat og opbygning af et samfund, og danske ministre kører også i biler.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Men jeg synes jo, at det første krav, man må stille, er, at pengene bliver brugt på udviklingsstøtteinitiativer, som er til gavn og glæde for civilbefolkningen i de lande, hvor man støtter med danske skatteyderbetalte bidrag.
Og der er det altså, at vi fra Dansk Folkepartis side har meget svært ved at se, hvad nye Mercedesbiler skal gøre godt for med hensyn til at højne levestandarden for civilbefolkningen i de underudviklede lande.
Jeg vil gerne spørge ministeren om det, som så er den anden side af spørgsmålet.
Det er det med de her bloktilskud, som også står i spørgsmålet.
Jeg kan bl.a. se, at Folkekirkens Nødhjælp jo har udtalt sig bekymrende om den her plan fra udviklingsministerens side.
Man mener faktisk, at det kan gå frygtelig galt, hvis regeringen begynder at bruge en form for bloktilskudspolitik over for udviklingslande.
Er det noget, som ministeren vil reflektere lidt over?
Christian Friis Bach (RV), 2011-10-26:
Når jeg går ind for øget brug af budgetstøtte i lande, der har en effektiv kontrol med midlerne, og hvor befolkningen og pressen kan kontrollere, at de bruges ordentligt, er det, fordi det giver bedre resultater, det giver mere sundhed, det giver flere børn i skolerne, det giver bedre og øget adgang til rent drikkevand.
Det er de positive resultater, jeg synes vi skal fokusere på.
Lad mig også lige anføre, at budgetstøtte jo ikke er en nyskabelse.
Det er blevet brugt af VK-regeringen.
Der er udbetalt adskillige milliarder i budgetstøtte i finanslove, som Dansk Folkeparti i øvrigt har stemt for.
Det her er derfor ikke nyt, men det er effektivt.
Det giver, hvis man bruger det rigtigt og stiller krav og kriterier, hver gang man bruger det, bedre resultater, og det er derfor, regeringen foreslår, at vi giver mere budgetstøtte.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Men det, som jeg ligesom har kunnet tolke mig frem til ud fra de meldinger, der har været fra den nye regering og den nye udviklingsminister, er jo, at man i langt højere grad vil benytte sig af de her bloktilskudsmodeller, og der er det bare, at vi bliver sådan lidt bekymret med hensyn til sikringen af, om pengene går målrettet til de initiativer, som de er tiltænkt.
Mange af de lande, som modtager udviklingsstøtte, er jo ikke ligefrem lande, som er kendetegnet ved at have en høj grad af demokrati og offentlig styring og kontrolinstanser, som sikrer, at de penge bliver brugt på den rigtige måde.
Det er derfor, at vi er stærkt bekymrede, hvis en ny regering vil begynde at bruge en langt højere grad af de 16 mia. kr., som Danmark bidrager med om året, som en form for bloktilskud til flere og flere udviklingslande.
Christian Friis Bach (RV), 2011-10-26:
Det, der sker, hvis man har rigtig mange donorer, der har forholdsvis små og særskilte projekter, er, at det bliver alt for dyrt i administration, og det er min fornemmelse, at spørgeren ikke ønsker, at dansk udviklingsbistand skal gå til alt for dyr administration.
Danmark er et af de lande, der bruger budgetstøtte meget lidt, omkring 5 pct., mens man i Europa-Kommissionen ligger helt oppe på 25 pct. og i Storbritannien også ligger betydelig højere end i Danmark.
Jeg vil gerne igen understrege, at vi ikke gør det her, fordi vi vil købe store biler.
Vi gør det, fordi det giver mere sundhed, bedre uddannelse, og vi får en mere effektiv bistand.
Man skal så huske, at hvis vi får opbygget den kontrol ude i landene, hvor befolkningen selv kan være med til at kontrollere den danske bistand givet som budgetstøtte, så er det ikke kun den danske bistand, de kan kontrollere, så er det hele statens budget, og det giver samlet langt bedre resultater.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Tak, hr. formand.
Når ministeren i Jyllands-Posten den 10. oktober 2011 udtalte sig positivt for uddeling af danske skattekroner i »bloktilskud« til en række ulande, som så efter ministerens opfattelse sagtens kan bruges på nye Mercedesbiler til de politiske magthavere i landene, er det så en politisk linje, som S-R-SF-regeringen agter at støtte i praksis?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg ved godt, at der er sådan en terminologi om, at et budskab skal gentages rigtig, rigtig mange gange, for at det bliver forstået.
Jeg synes allerede, at jeg i dag har gentaget mit budskab temmelig mange gange over for hr. Martin Geertsen, og vil sådan set bare henvise til de foregående svar, som jeg har givet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Hvordan ser ministeren, at Danmark skal bidrage i den store internationale styrke, som ministeren i 21 Søndag den 16. oktober 2011 varslede skulle sættes ind i Somalia, og som ministeren mener skal sættes ind efter en eventuel våbenhvile i Somalia?
Tak, hr. formand.
Hvordan ser ministeren, at Danmark skal bidrage i den store internationale styrke, som ministeren i 21 Søndag den 16. oktober 2011 varslede skulle sættes ind i Somalia, og som ministeren mener skal sættes ind efter en eventuel våbenhvile i Somalia?
Christian Friis Bach (RV), 2011-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Situationen i Somalia er yderst vanskelig.
Den har betydning for regionen og internationalt.
Der er nogle lyspunkter, bl.a. at al-Shabaab har været nødsaget til at trække sig lidt væk fra Mogadishu, at der er en køreplan for den politiske proces, og at den er underskrevet af overgangsregeringen og de væsentlige regionale enheder.
Der er en fredsbevarende tilstedeværelse i Somalia, det er Den Afrikanske Unions mission, AMISON.
Den har fået sit mandat fra FN's Sikkerhedsråd og blev etableret i 2007.
Den skal sikre fred og stabilitet, beskytte civilbefolkningen og sikre den politiske proces.
FN har for nylig forlænget mandatet frem til den 31. oktober, og det er rigtig svære vilkår, de arbejder under.
Det er især tropper fra Uganda og Burundi.
De har lidt betydelige tab i forsøget på at sikre stabiliteten, og lad mig derfor understrege og meget markant rose den prisværdige indsats, som AMISOM yder i Somalia.
Der er ingen nem løsning på konflikten.
Den militære indsats spiller en rolle, men der er behov for politisk engagement og udviklingsbistand.
AMISOM illustrerer, at de afrikanske lande er klar til selv at gå forrest, når det handler om at løse deres regionale konflikter.
Derfor handler diskussionen om Somalia ikke om indsættelse af danske soldater, men om, hvordan man på andre måder fra dansk og international side kan fremme et fredeligt og stabilt Somalia og bistå de afrikanske lande med at løse problemet.
Danmark gør allerede meget.
Vi støtter AMISOM og langsigtede forebyggende indsatser og støtter forsvarskapaciteten i de østafrikanske reaktionsstyrker.
Det er afgørende, at AMISOM har de her ressourcer, så de kan udfylde mandatet, og her har Danmark fra starten været en aktiv støtte af AMISOM.
Martin Geertsen (V), 2011-10-26:
Nu kan man sige, at nu har ministeren rent faktisk i forhold til nogle af de citater, jeg anvendte i mit forrige spørgsmål, haft lejlighed til at forberede sig på lige præcis det her citat, for der er både tidsangivelse og kilde på.
Jeg skal så bare afslutningsvis spørge ministeren om en enkelt ting, som er, om ministeren så vil tage initiativ til at tage en snak med medlem af Folketinget hr. Rasmus Prehn om hans rejsen rundt med budskaber om, at man skal finde de personer, der kan drages til ansvar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Tak for orienteringen fra udviklingsministeren.
Grunden til, at jeg har valgt at stille det her spørgsmål i dag, er jo selvfølgelig, at jeg synes, der har været lidt en zigzagkurs, med hensyn til hvad det egentlig var, der var den nye udviklingsministers holdning, specielt i forhold til de medieklip, vi andre har haft fornøjelsen af at orientere os i, eksempelvis det nyhedsindslag, der var i Danmarks Radio, men også artikler, som efterfølgende er blevet bragt, bl.a. i Arbejderen den 19. oktober.
Der er udviklingsministeren bl.a. citeret for følgende: »Vi skal have løst konflikten i Somalia.
Vi skal ind og støtte en våbenhvile, og en stor, fredsbevarende styrke på sigt, sagde ministeren, og henviste til et møde med Kenyas statsminister: – Han siger lige ud, at det er tid til at gøre, som i Libyen.« Jeg synes jo netop, den type udtalelser fra en dansk minister giver anledning til en vis form for bekymring, og det er derfor, jeg vælger at stille de her supplerende spørgsmål.
For jeg vil gerne være helt sikker på, at det ikke er regeringens politik, at der skal danske styrker ind i Somalia.
Christian Friis Bach (RV), 2011-10-26:
Jeg kan forsikre spørgeren om, at der ikke er nogen grund til bekymring.
Jeg er mig bekendt ikke blevet interviewet af Arbejderen, men jeg har også i min analyse af den vanskelige situation i Somalia lænet mig op af både en dialog med premierministeren fra Etiopien og premierministeren fra Kenya og de analyser, der bliver lavet af internationale eksperter.
De peger entydigt på, at det, der er brug for, er en politisk løsning, en fredsløsning, en støtte gennem udviklingsbistand, og hvis det lykkes at etablere et grundlag for en fredelig løsning i Somalia, bliver der i overgangsperioden brug for en fredsbevarende styrke funderet på AMISOM, men på sigt med et betydelig større troppebidrag, primært tilvejebragt gennem de afrikanske landes egne bidrag.
Det er den linje, som regeringen støtter.
Lige nu sikrer mandatet fra AMISOM op til 12.000 soldater.
Der er p.t. omkring 10.000, så vidt jeg er orienteret, men der er brug for yderligere tropper på den lange bane, hvis der kommer en politisk løsning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Tak hr. formand.
Det glæder mig da at få den forsikring fra udviklingsministeren, men jeg kan jo ikke svare på, hvor udviklingsministeren har svaret på forskellige spørgsmål.
Men det er jo meget normalt, at når man er citeret et sted, i et medie, sker der tit det, at andre medier tager citaterne til sig, og der står ordret her i Arbejderen: »Jeg tror på våbenhvile og en politisk løsning og på, at vi kan få en fredsbevarende styrke ind, forklarer Christian Friis Bach«.
Det tolker jeg som et klart citat af udviklingsministeren, men hvis ministeren er sikker på, at det er et fejlcitat, og at der ikke skal en fredsbevarende styrke med noget som helst dansk islæt ind, tager jeg selvfølgelig den forsikring til mig.
Så vil jeg gerne spørge til det, at det overvejende skal være en afrikansk styrke.
Det var det, som udviklingsministeren netop sagde, nemlig at det eventuelle bidrag, der skulle komme i form af en fredsbevarende styrke, overvejende skulle være afrikanske soldater.
Der vil jeg gerne spørge om, hvor den anden del af styrken, som altså ikke er den overvejende del, skal komme fra.
Christian Friis Bach (RV), 2011-10-26:
Jeg tror, at spørgeren er bekendt med, at citater kan udvikle sig i løbet af den proces, de gennemgår i medierne.
Jeg står helt ved, at løsningen findes i en våbenhvile, i en politisk proces, og jeg har ikke udtalt, at der skal en fredsbevarende styrke ind, al den stund at jeg ved, at der allerede er en fredsbevarende styrke i Somalia – AMISOM, som jeg lige har beskrevet.
Det har jeg selv oplevet i bl.a. Sydsudan, og det kunne være, at en fremtidig styrke i Somalia også kunne komme til at tage den karakter.
Men der er ikke nogle nogen planer, regeringen vil ikke have og har ikke nogen planer om at indsætte danske styrker i en fredsbevarende operation inde i Somalia.
Nej, jeg vil bare sige tak for engagementet fra spørgeren i sagen og håber, at vi i fællesskab kan bidrage til, at Danmark fremadrettet yder et stærkt bidrag til at sikre fred og stabilitet på Afrikas Horn.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
Jeg skal være den første til at beklage, at ministeren må stå og gentage sig selv, men de mange spørgsmål vidner jo om, at det er et område, altså transportproblemet, der interesserer rigtig mange mennesker og tilsyneladende også rigtig mange politikere.
Tak for svaret i øvrigt.
Den tidligere trafikordfører for Socialdemokratiet, hr. Magnus Heunicke,
har så sent som den 9. oktober udtalt: Vi skal droppe det projekt.
Det er altså IC4-projektet.
Det er da korrekt, at der er en rapport på vej, der som tidligere omtalt også blev bestilt af Dansk Folkeparti og den tidligere regering, og hvad den siger, ved vi ikke.
Det kan være, det heri foreslås, at vi skal skrotte IC4-togene og betale den regning, der så måtte komme ud af det, men det kan ministeren af gode grunde selvfølgelig ikke svare på, men derfor kunne ministeren selvfølgelig godt have en holdning til, hvordan vi skulle løse det problem.
Jeg vil også gerne høre ministerens holdning til at fremme en eventuel elektrificering.
Som et lille hint til ministeren kan jeg – i hvert fald for at løse noget af problematikken – sige, at der holder en del tog, der er strandet nede på Falster i øjeblikket, dem kunne man måske forsøge at få hjem.
Mit spørgsmål er egentlig: Tilsyneladende er der jo stor materielmangel i DSB, og kunne man forestille sig, at der var andre, der kunne løse opgaven?
Vi har jo en udmærket operatør i det vestjyske, der hedder Arriva, de løser jo fint opgaven; der er ikke materielmangel på strækningen, og mig bekendt kører togene også til tiden.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Jeg glæder mig selvfølgelig til at se det konkrete lovforslag, og jeg glæder mig til debatten om det.
Men jeg synes, der er nogle ting, man lige så godt kan tage her, up front, og der har jeg noteret mig, at der er meget, der tyder på, at planerne om en ny lastbilafgift på 1,5 mia. kr. om året er i direkte strid med EU's såkaldte eurovignetdirektiv.
Det er et direktiv, der fastlægger regler for, hvordan EU-landene må opkræve afgifter for lastbiler.
Der er fastsat et klart loft over afgifterne netop for at sikre varernes fri bevægelighed i Europa.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren mener, at regeringens forslag overhovedet kan gennemføres inden for rammerne af eurovignetdirektivet, eller om forslaget støder mod afgiftsloftet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Regeringen fremsætter selvfølgelig ikke et forslag, som strider mod de forpligtelser, som vi har i forbindelse med vores europæiske samarbejde.
Det må, havde jeg nær sagt, næsten være indlysende.
Det tror jeg ikke der er nogen dansk regering der vil gøre.
Så igen: Vi kan få en meget mere indholdsmæssigt konkret debat, når vi ser det konkrete lovforslag.
Martin Geertsen (V), 2011-10-26:
Spørgsmålet lyder som følger: Er ministeren enig i, at den daværende regering, som i parantes bemærket var Socialdemokraterne og Radikale Venstre, og Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten i forbindelse med finanslovforhandlingerne for år 2000 indgik en »Aftale om Trafik«, som senere muliggjorde indkøb af IC4-togene?
Grunden til, at det her selvfølgelig optager os en lillebitte smule er, ud over den almindelige historieskrivning, som jeg går ud fra at ministeren er enig i skal være på plads, at vi fra tid til anden har set også socialdemokratiske politikere rejse rundt med det budskab, at ansvaret for det, som nogle har defineret som IC4-skandalen, skulle ligge hos VK-regeringen.
Og bare for at nævne et enkelt eksempel her fra B.T. den 30. maj i år, siger den daværende socialdemokratiske trafikpolitiske ordfører, hr. Magnus Heunicke: Vi skal have undersøgt, hvorfor DSB har kørt tog ind i Danmark, som ikke levede op til standarderne.
Det er et springende punkt, og det vil transportministeren ikke være med til.
Han vil ikke være med til at undersøge sit ministerium, sin egen rolle, og hvad der egentlig skete i den sag, lyder det fra socialdemokraternes trafikordfører, Magnus Heunicke, til Politiken.
Citat slut.
Det optager mig selvfølgelig lidt, al den stund jeg står her med en aftale om trafik fra 1999, hvor der står under punktet DSB: DSB gives mulighed for at indkøbe nyt materiel inden for en ramme på 1,1 mia. kr. eksklusive moms.
Størstedelen af rammen anvendes til indkøb af materiel til udvidelse af fjerntrafikken mellem København og Aarhus/Aalborg.
Så jeg skal bare høre ministeren, om han på baggrund af den aftale om trafik fra 1999 deler hr. Magnus Heunickes opfattelse af, at problemet i virkeligheden skulle ligge hos VK-regeringen.