Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-03:
For et stykke tid siden var Det Radikale Venstre efter SF for at være et økonomisk uansvarligt parti.
Det forstår jeg rigtig godt, for løfterne blev givet til højre og venstre, mens der var noget længere imellem finansieringsforslagene.
Sådan kunne man ikke føre politik, lød det fra Det Radikale Venstre.
Jeg var og er helt enig.
Når vi som politikere kommer med gyldne løfter, må vi også levere finansiering til vores forslag, ellers er det ikke troværdigt, det er ikke økonomisk ansvarligt.
Og derfor undrer det mig, at vi i dag skal behandle et forslag, som vil koste statskassen omkring 600 mio. kr., uden at Det Radikale Venstre fremviser finansiering for deres forslag.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre har fremlagt et skatteudspil med partiets ændringer til regeringen og Dansk Folkepartis skattereform, men i det udspil findes det forslag, vi nu behandler, ikke, og så overrasker det mig jo meget, at man kommer med kravet om en lempelse på 600 mio. kr.
Men måske har den varme opbakning til Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti også smittet af på Det Radikale Venstres økonomiske ansvarlighed – det er bestemt ikke nogen opløftende kendsgerning.
Selve forslaget har skatteministeren redegjort for, og jeg vil derfor blot komme med nogle få betragtninger.
Tidligere var skattereglerne således, at et selskab ikke blev beskattet af afkastet af en aktieinvestering, men blev beskattet på samme måde, som de blev beskattet af afkast af obligationer eller et renteafkast.
Det gav en klar skattemæssig tilskyndelse til at investere eller placere likviditet i aktier alene af skattemæssige årsager, og de rent driftsøkonomiske overvejelser var dermed mindre centrale.
At skattesystemet på den måde skævvred mellem investeringsformer, er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt.
I forbindelse med arbejdet omkring skattereformen ændrede regeringen i det forslag om selskabers beskatning af porteføljeaktier, bl.a. blev Skattekommissionens forslag om lagerbeskatning af unoterede aktier taget af bordet, da det ville være urimeligt, at der skulle betales skat af en ikkerealiseret gevinst, som, modsat for noterede aktier, kan være særdeles vanskelig at værdiansætte korrekt, plus også elementerne omkring den likviditetsmæssige belastning.
Siden skattereglerne blev vedtaget i 2009, er det dog blevet påpeget, at reglerne kunne virke hæmmende for business angles og andre investorers lyst til at investere i iværksættervirksomheder.
I folkemunde kaldes beskatningen iværksætterskatten, selv om det reelt er investorerne, som beskattes af gevinsten af deres investering, og dermed ikke den iværksætter, der har startet et selskab.
Særlig i den situation, hvor et selskabs investering skifter status fra en såkaldt datterselskabsaktie, altså en ejerandel over 10 pct., til en porteføljeaktie, har beskatningen påkaldt sig opmærksomhed, og det er blevet vurderet, at det kunne afholde investorer fra at investere.
Men alle de problemstillinger har vi jo også lyttet til i Venstre, og som det også fremgik af den debat, der var mellem skatteministeren og hr. Morten Østergaard, har vi jo med finanslovaftalen for næste år sikret, at vi lemper på selskabers porteføljeaktieinvesteringer under en række forhold, som allerede er blevet gennemgået.
For vi var i Venstre naturligvis også bekymret for, om beskatning af selskabers porteføljeaktier kunne have en negativ indvirkning på iværksætteres adgang til kapital, og det er derfor, vi ændrer reglerne.
En generel fritagelse for beskatning af selskabers beholdning af porteføljeaktier vil betyde, at det igen bliver de skattemæssige aspekter, der vil kunne være afgørende for rentabiliteten i en investering; det er ikke økonomisk optimalt, hvis det alene er skatten, der bestemmer, og ikke de realøkonomiske afkastmuligheder, der er bestemmende for, hvor man investerer.
Endelig skal det jo også fremhæves, at såfremt en investor foretager en investering direkte – og ikke gennem et selskab – ja, så falder man helt uden for den problemstilling, som der her rejses.
Så er der ikke risiko for at blive ramt af den såkaldte iværksætterskat.
Det er altså kun, hvis man foretager sin investering gennem et selskab.
Som jeg startede med at sige, kniber det gevaldigt for Det Radikale Venstre med at finansiere forslaget, og også af de øvrige grunde, jeg har nævnt, kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.