runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Nej, det er bestemt ikke umuligt for mig at sætte mig ind i kommunernes ønsker om at levere bedst mulig velfærd.
Det er meget, meget nemt, for det er jo et synspunkt, jeg hundrede procent deler med kommunerne.
Det er jo også derfor, at den her regering år efter år har indgået økonomiaftaler med kommunerne, som har skabt et stadig større rum til offentligt forbrug, 14 mia. kr. mere end i 2001.
Det er det, der har gjort, at vi har kunnet løfte en række områder; det er det, der har gjort, at vi har kunnet sænke forældrebetalingen i daginstitutionerne fra 33 pct. til 25 pct., at vi har kunnet indføre en pasningsgaranti, som ikke fandtes under den sidste regering.
Og sådan kunne man blive ved med at nævne en række eksempler på, hvordan regeringen via aftaler med kommunerne har gjort det muligt at levere en stadig bedre service.
Det er slet ikke svært for mig at sætte mig ind i det.
Det er heller ikke svært for mig at sætte mig ind i det synspunkt, som jeg egentlig troede at vi havde tilfælles, men som jeg så forstår at vi ikke har, om, at vi skal indgå aftaler med kommunerne kollektivt, og at de så selvfølgelig skal overholdes af begge parter - der nikkes fortsat til det.
O.k., når der nikkes til det, så er der sådan set ikke noget at komme efter.
Det er den ikke blevet i år.
Vi har ladet nåde gå for ret og sagt: O.k., kør med de budgetter.
Til gengæld må det jo være sådan, at man fremadrettet, når man skal snakke sammen igen, tager udgangspunkt i det, man sidst aftalte.
Alt andet ville være respektløst.
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Finansministeren siger nu igen, at udgangspunktet for de forhandlinger, der skal i gang om kommunernes økonomi for 2009, er den aftale, man indgik for 2008.
Kommunerne har så brugt mere, og de penge er allerede budgetteret på de kerneområder, hvor regeringen i øvrigt i valgkampen højt og flot lovede, at der skulle ske både det ene, det andet og det tredje, og så kommer finansministeren i dag og taler - synes jeg - noget sort og siger, at udgangspunktet for de forhandlinger, der skal i gang her til sommer om 2009-budgetterne, selvfølgelig er den aftale, man lavede i 2008.
Jeg tror altså, der er mange, der har svært ved at forstå, at det ikke er ensbetydende med en besparelse.
Det er det, det hele går ud på.
Man har i valgkampen og før valgkampen jo givet det indtryk, at alt kunne lade sig gøre, at der var rum til det hele, og i valgkampen lavede man så en kæmpestor kovending og sagde: Vi freder kommunernes økonomi.
Man har gjort alt for at sende det signal til befolkningen, at der ikke var grundlag for, at de penge, som kommunerne havde brugt mere, end de havde fået lov til, skulle hentes ind igen.
Nu kommer hammeren eller Løkkes løkke, som man kunne sige, og nu er det, besparelserne skal hentes ind.
Det er det, der er problemet, og det er det, jeg spørger om: Hvordan vil regeringen garantere, at det her ikke får konsekvenser - det, man nu sætter i gang - over for de investeringer, der allerede er budgetteret for ældre, for børn og for syge?
Rasmus Prehn (S), 2008-01-30:
Man oplever jo, at finansministeren bliver ved med at tale udenom, og der er også sket sådan lidt et attitudeskift.
Man føler sig næsten hensat til X Factor, hvor man ser Thomas Blachman give den hele armen, når det gælder at sætte folk på plads.
Der er mange kommuner, der ømmer sig.
Formanden for KL har også givet udtryk for, at der er en relativt stram styring af økonomien, og også den konservative borgmester i Hørsholm, Uffe Thorndahl, siger, at det er en meget stram styring, der er tale om her.
Han kan så ikke lade være med at gøre sig morsom over, at netop den nuværende finansminister i sin tid som amtsborgmester i Frederiksborg Amt jo nærmest var danmarksmester i at bryde budgetterne, og han skriver på Danske Kommuners hjemmeside, at når man har svigtet den økonomiske styring så groft, som Lars Løkke Rasmussen har gjort i sin tid som amtsborgmester, så ville en tilpas ydmyghed være klædelig.
Altså, det her med at bryde budgetterne, fordi man faktisk gerne vil sikre en ordentlig velfærd, er jo ikke noget, der er fremmed for finansministeren.
Er det helt umuligt for finansministeren at sætte sig ind i, at kommunerne har et ønske om at levere den bedste velfærd til danskerne, og at de derfor synes, at det er en usædvanlig stram måde, det bliver styret på i øjeblikket?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan hr. Rasmus Prehn får sin egen fremstilling af virkeligheden til at hænge sammen med et livssyn, som jeg i øvrigt troede at vi delte, og som går ud på, at vi skal have et aftalesystem, hvor den til enhver tid siddende regering indgår kollektive aftaler med kommunerne under ét.
Når det i øvrigt er en given præmis - jeg kan se, at der nikkes - så kan man jo ikke trække én kommune frem og sige: Hov, her er der en kommune, der har foretaget en eller anden reduktion, og det er så signifikant for, hvordan det ser ud i hele Kommunedanmark.
Sandheden er den, at den aftale, der blev indgået sidste sommer, og som er tiltrådt af KL og KL's bestyrelse, er en aftale, som reelt løfter økonomien med 1,6 mia. kr.
Der er flere penge til velfærd i kommunerne under ét i 2008.
Der er endda endnu flere penge end det, der var tilsigtet, for ud over de 1,6 mia. kr., som vi aftalte, så har kommunerne altså selv opbudgetteret med 1 mia. kr.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-30:
Man oplever jo nærmest finansministeren tale et nysprog her i salen i dag.
Der bliver talt om, at der aldrig har været givet så mange penge til velfærd, at der er aftaler, der skal overholdes og meget andet.
Jeg tror nu nok, at der er mange, der har en oplevelse af, at der i forbindelse med de budgetter, der er blevet indgået for 2008, har været tale om besparelser.
Lad os tage den Venstrestyrede Jammerbugt Kommune i Nordjylland, hvor man har oplevet, at man simpelt hen har været nødt til at reducere antallet af skoletimer.
Hvor man førhen lå et pænt stykke over minimumskravet for antallet af dansktimer, engelsktimer og andre ting, har man simpelt hen været nødt til at skære ind til benet, så man har fået færre skoletimer.
Hvis vi tager Vesthimmerlands Kommune, har man også der kunnet se, at man, ud over at man har været nødt til at sætte skatten ret betragteligt op, også har været nødt til at lave nogle velfærdsforringelser.
Jeg tror, at det i Vesthimmerland drejer sig om nogle borgercentre og biblioteker, der er blevet lukket - altså velfærdstab.
Så alt imens vi står her i dag og hører finansministeren tale om, at der aldrig har været så mange penge til velfærd, så oplever man ude i kommunerne, at der bliver mindre og mindre og mindre.
Det går ud over vores skolebørn, det går ud over vores ældre, det går ud over kulturen.
Hvordan får ministeren det til at hænge sammen?
Hvordan hænger den virkelighed, ministeren står og giver udtryk for her, sammen med den virkelighed, man oplever ude i kommunerne?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Nej, det kan jeg ikke forstå.
Jeg kan forstå - for det forekommer jo åbenlyst - at det er svært for hr. Morten Bødskov at forstå.
Det vælger jeg så at tolke derhen, at det er, fordi hr. Morten Bødskov med vilje ikke vil forstå det.
Det er i virkeligheden ikke særlig kompliceret.
Det er rigtigt, at der ligger nogle rammer for dansk økonomi frem til 2015, og man kan sige, at der også ligger den råderumsbegrænsning, der nu er i den økonomifremskrivning.
Hvordan den så i øvrigt skal udmøntes mellem stat, region og kommuner er der ikke taget stilling til.
Det er jo bl.a. et af de elementer, som regeringen skal vurdere, og som skal forhandles frem til sommer og fastsættes i økonomiaftalerne.
Derfor ved jeg selvfølgelig godt noget om, hvilket rum der fremadrettet er i den offentlige økonomi, men jeg har ikke taget stilling til, hvordan det skal fordeles mellem de tre hovedaktører i den offentlige økonomi: Stat, region, kommuner.
Det, jeg bare kan sige, og alt andet ville jo være mærkeligt, er, at når vi har en aftale med den kommunale sektor om, hvad der er plads til at bruge i 2008, og når vi skal diskutere økonomien for 2009, tager vi selvfølgelig udgangspunkt i det, vi har aftalt, og ikke i, hvad kommunerne selv har taget.
Alt andet ville jo være disrespekt over for aftalesystemet.
Sådan må det være.
Derfor er det også fair at sige det nu, for det er et klart signal til kommunerne om, hvad der er udgangspunktet for forhandlingerne.
Det kan den enkelte kommune tage med sig i den måde, den enkelte kommune så i øvrigt administrerer sin egen butik i resten af 2008.
Så det signal, der er sendt, senest over for kommunerne på den konference, der var her i sidste uge, er sendt meget tydeligt, og jeg tror også, at det er opfattet meget tydeligt ude i kommunerne.
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Finansministeren siger, at hvad det så efterlader af øvrig økonomi til kommunerne, når man så har valgt at overskride budgetterne for 2008, kan ingen sige noget om.
Men regeringen har jo fremlagt en 2015-plan, hvor der er fastsat en vækstprocent.
Derfor må man da forvente, at finansministeren allerede nu kan gøre sig nogle overvejelser, om det med de budgetoverskridelser, der er lavet, og med den udvikling, der vil være i demografien, så er sandt, når regeringen forsøger at tilkendegive, at der ikke sker noget med hensyn til de besparelser, som folk i kommunerne har forstået på finansministerens udtalelser.
Det hele fortsætter, som det nu plejer.
Bare kør på, brug de penge, I allerede har brugt.
Vi dropper vores tidligere fremskrivning om, hvordan den offentlige økonomi skal udvikle sig.
Der sker ingenting.
Altså, fra regeringens side giver man de kommunale folk det indtryk, at det hele bare kan køre.
Det passer ikke, når man får det indtryk, at det er ensbetydende med besparelser, når finansministeren over for kommunerne siger, at han altså nu vil have, at udgangspunktet for budgetforhandlingerne for 2009 skal være aftalen for 2008.
Kan finansministeren ikke godt forstå, at det er meget vanskeligt at forstå for de her kommuner, som altså har budgetteret de penge, og som nu får at vide, at nu skal de hentes ind på 2009-budgetterne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jeg forstår slet ikke spørgsmålet, altså
hvorfor jeg skulle erkende, at jeg har brudt et løfte, jeg ikke har brudt.
Altså, vi lovede, at vi ville bruge 2 mia. kr. på børneområdet - og spørgeren refererer jo statsministeren korrekt - og den valgperiode, det regeringsgrundlag blev skrevet ind i, var altså budgetårene 2006, 2007, 2008 og 2009.
I løbet af den periode har vi altså udmøntet 1 mia. kr., og så er det klart, at vi skylder 1 mia. kr.
Jeg har her redegjort for, at den milliard selvfølgelig bringes i spil i forhold til det, der var formålet med den milliard, nemlig at styrke børneområdet med nogle af de stikord, som spørgeren lige har gjort brug af.
Dermed vil man jo kunne se, at når vi er på plads med kvalitetsreformen og dermed også finansloven, vil det løfte være indfriet.
Karen Hækkerup (S), 2008-01-30:
Det passer bare ikke med, hvad statsministeren tidligere har sagt i en avisartikel, hvori han har garanteret, at man ikke skal vente helt til udløbet af den sidste valgperiode, før pengene vil være udmøntet.
Derfor mener jeg sådan set godt, at man kan erkende, at det er et løftebrud.
Jeg mener egentlig også, at finansministeren taler udenom, når finansministeren siger, at den nye milliard - den milliard, der mangler - er på vej.
Finansministeren ved jo godt, at de 2 mia. kr., der blev lovet til at forbedre forholdene i børnehaven, er penge, der er rigtig meget brug for.
Nu talte finansministeren selv om sine gode erfaringer med skolebørn.
Jeg har også gode erfaringer med min søns skole, og jeg har ligeledes gode erfaringer med børnehaven, men jeg må bare sige, at de voksne, der arbejder der, knokler.
De løber altså virkelig stærkt, og nogle gange kan man ikke undlade at lægge mærke til, at det ville have været rart, at der havde været mere tid til børnene.
Det er jo hverken en kritik af de voksne i skolerne eller i børnehaverne.
Men regeringen lovede rent faktisk, at der skulle komme flere voksne, flere pædagoger, i børnehaverne, og vi må jo bare konstatere, at det ikke er sket.
Det er der selvfølgelig en masse forældre, som er glade for og tilfredse med, for det er da dejligt at slippe lidt billigere.
Men det er jo også en molbohistorie, for med den ene hånd har regeringen jo nedsat forældrebetalingen, og med den anden hånd har den samme regering givet mindre i børnepenge til børnefamilierne.
Helt konkret har man givet 1,6 mia. kr. mindre i børnepenge over de sidste 5 år, fordi man er begyndt at regulere på en anden måde.
Så det, den her regering hele tiden gør, er, at den giver og tager de samme penge, og resultatet bliver, at man holder danskerne for nar.
Jeg vil egentlig godt have, at finansministeren erkender, at løftet i sidste valgperiode lød på 2 mia. kr., og at de ikke er kommet.
Karen Jespersen (V), 2008-01-30:
Jeg har forholdt mig til, at der ikke er nogen begrundelse i spørgsmålet her, sådan som det er formuleret.
Socialdemokratiet er jo inviteret til forhandlinger om både jobplan og førtidspensionsreform, og hvis man vil afskaffe ægtefælleafhængigheden med hensyn til ægtefællens overenskomst, er der jo en mulighed for at gøre det dér.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-30:
Nu ved jeg godt, at ministeren har rigtig meget at tage sig til, men jeg ved også, at Folketingets Lovsekretariat - i forbindelse med at jeg stillede spørgsmålet til beskæftigelsesministeren - bad om at få oplyst baggrunden fra den konkrete artikel i bladet, som man så fik stillet til rådighed, og jeg ved, at det samme har velfærdsministeren selvfølgelig fået.
Så derfor er det ikke helt ubekendt, hvad spørgsmålet handler om.
Det er et helt konkret eksempel fra den daglige verden, som jeg ved at ministeren går rigtig meget op i, hvis det passer ministeren.
Det kan godt være, at man har gjort sådan for mange, mange år siden, men nu står vi altså i en situation, hvor vi gerne vil have folk til at arbejde.
Erhvervslivet skriger jo på de folk her, og hvis de kan og vil, skal vi da ikke straffe dem.
Så kan ministeren jo godt få lov til at være lidt kreativ, hvis hun for en gangs skyld vil det.
Karen Jespersen (V), 2008-01-30:
Nu lyder det, som om spørgsmålet i virkeligheden skulle have været formuleret sådan her: Socialdemokratiet mener, at man skal afskaffe ægtefælleafhængigheden i forbindelse med indkomster for førtidspensionister, og er ministeren enig i det?
Det er et meget uklart formuleret spørgsmål, der går på en konkret enkeltsag, som jeg simpelt hen ikke kan gennemskue.
Men er det det andet, der er spørgsmålet, så lad os tage det ved en anden lejlighed, når det er blevet formuleret.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-30:
Det, ministeren skal forholde sig til, er jo princippet i, at man retter bager for smed, altså om det er rimeligt, når vi nu gerne vil have, at folk fortsætter med at arbejde, at man så straffer førtidspensionister.
Ministeren ved udmærket, at de her førtidspensionister har under 10.000 kr., og så napper man altså 800 kr. dér.
Det er ikke særlig befordrende eller motiverende; det er altså at straffe folk.
I stedet for at give dem en gulerod, giver man dem pisk i stedet for.
Det er det, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til.
Uanset hvad vi har stemt for for 10, 12, 14 eller 16 år siden
, så har vi en helt anderledes situation i dag, hvor regeringen laver jobplaner, muligheder for det ene og det andet, import af arbejdskraft og alle den slags ting, fordi vi nu står i en situation, hvor vi gerne vil have folk, der er gået på førtidspension og efterløn - i det hele taget folkepensionister - til at fortsætte med at arbejde.
Og hvis vi skal have dem til det - det går jeg ud fra at ministeren kan bekræfte og svare ja til - skal vi også lave nogle regler, der ikke er så tudetossede, at man straffer folk for et lille, skaldet beløb, som virker som et irritationsmoment.
Jeg kan sagtens forholde mig til, hvordan ministeren i andre sammenhænge ville hidse sig voldsomt op over det, men jeg synes, ministeren skulle kigge på reglerne her.
Karen Jespersen (V), 2008-01-30:
Jamen altså, det må være reglerne om førtidspension, som hr. Bjarne Laustsen tænker på.
Og det var jo nogle regler, som blev vedtaget af et meget bredt flertal inklusive Socialdemokraterne, og som trådte i kraft den 1. januar 2003.
Men man kan bare ikke se ud af det her spørgsmål, om det er de regler, der bliver tænkt på, og om det er de regler, som spørgeren efterlyser at der bliver lavet om på - de regler, som man selv har været med til at vedtage her for nogle år siden.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-30:
Det var dog utroligt.
Jeg kan jo ikke takke for en formfuldendt besvarelse.
Men jeg stillede nøjagtig det samme spørgsmål til beskæftigelsesministeren i sidste uge.
Det vedrører et ægtepar, hvor manden er gået på efterløn; han er gift med en førtidspensionist, og så bliver han tilbudt arbejde.
Vi vil alle sammen gerne have, at folk lader være med at gå på efterløn, men fortsætter deres arbejde, og det gør manden så - som tagdækker.
Så oplever han, at hans kone, som altså er førtidspensionist, bliver modregnet 800 kr., og så stopper han arbejdet og går på fuld efterløn.
Det var jo derfor, jeg gerne ville have en diskussion med beskæftigelsesministeren.
Man kan her spare en hel efterløn, hvis konen ikke bliver modregnet 800 kr., som er et lille, skaldet beløb.
Selvfølgelig skal der være principper og alle mulige andre ting.
Uha nej, det kunne aldrig komme på tale.
Men i regeringsgrundlaget giver man udtryk for at uha, man skal selvfølgelig ikke straffe pensionisterne, for man vil gerne have dem til at arbejde igen, og de er en ressource osv.
Så det, det handler om, er at se praktisk på tingene, at se på, om ikke vi kunne lokke nogle flere folk til at lade være med at gå på efterløn og fortsætte med at arbejde, hvis ikke man straffer deres ægtefælle.
Alternativet er jo, at de skal lade sig skille, men det går jeg ikke ud fra at ministeren foreslår.
Så spørgsmålet er simpelt hen meget enkelt.
Ministeren ved, at hvis man arbejder mere end så og så meget, sker der en aftrapning af de tillæg, og det er sådan set ligegyldigt, om man er ny eller gammel førtidspensionist.
Karen Jespersen (V), 2008-01-30:
Jeg må desværre bedrøve spørgeren med, at spørgsmålet er stillet på en måde, så det ikke er til at svare på.
Altså, det er simpelt hen for upræcist og for uklart; der er alt for mange oplysninger, som mangler.
Spørgsmålet lyder: »Synes ministeren, det er rimeligt, at en kvindelig førtidspensionist modregnes 800 kr. ud af en lille pension, blot fordi hendes ægtemand vælger at arbejde i stedet for at tage efterløn?«
Man kan jo ikke se, om det er en førtidspensionist efter den gamle ordning eller efter den nye ordning.
Og hvad er det for 800 kr.?
Det ser ud, som om arbejde bliver takseret som en anden indkomst end efterløn, og det er jo ikke rigtigt; det er jo altså indkomst begge dele.
Så jeg må desværre sige, at det simpelt hen ikke er muligt at besvare spørgsmålet ud fra de her foreliggende oplysninger.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Der er jo mange ting i det her.
Jeg kan ikke genkende det der falske billede, men vi kan måske, med hensyn til at der skulle være sket en udhuling af normeringerne, vende tilbage til det i et skriftligt spørgsmål eller på anden vis.
Det kan jeg ikke genkende.
Socialistiske ballademagere er aldrig en tanke, jeg selv får, når jeg ser mig selv i spejlet, så det er en term, jeg i hvert fald aldrig har brugt om alle danske børnefamilier.
Det sidste, som så er på kant med spørgsmålet, som jeg da gerne lige vil sige et par ord om, er ventetiderne for børn- og ungepsykiatri.
Det er bestemt ikke godt nok.
Det er jo sådan set også baggrunden for, at regeringen over tid har taget en række politiske initiativer, i øvrigt sammen med fru Karen Hækkerups eget parti.
Det er nogle aftaler, der er nået i fællesskab, herunder den aftale, der blev indgået sidste år om, efter en i øvrigt aftalt tidsplan også med fru Karen Hækkerups parti, at nå frem til det mål, at der er en egentlig udredningsret i børn- og ungepsykiatrien.
Jeg vil da gerne udtrykke ønske om, at det er en aftale, man formår at fylde ud, når nu forhandlingerne om satspulje og finanslov oven på folketingsvalget skydes i gang om ganske få dage.
Karen Hækkerup (S), 2008-01-30:
Finansministeren sagde jo, at 1 mia. kr. er 1 mia. kr., og så må man vel også logisk deraf slutte, at 2 mia. kr. er 2 mia. kr.
Når der var lovet 2 mia. kr., og der ikke er givet 2 mia. kr., er der ergo tale om et løftebrud, så kan den jo ikke være meget længere.
Men jeg vil gerne sige til finansministeren, at når finansministeren siger, at Socialdemokraterne ikke synes, det har nogen værdi i sig selv, at personalet er uddannet, så tager ministeren utrolig meget fejl.
Vi synes, at man skal have rigtig mange flere uddannede voksne til at tage sig af vores børn, fordi det er dem, der er det vigtigste, vi har.
Det ændrer bare ikke ved, at pengene skulle komme fra en anden kasse end den, finansministeren allerede havde lovet væk til børnefamilierne, og det er jo deri, at løftebruddet består.
Når finansministeren siger, at han er meget stolt af det, man har gjort på børneområdet, og remser en lang række ting op, så glemmer finansministeren godt nok alle de steder, hvor man har skåret ned, nemlig at der nu er flere børn pr. voksen i institutionerne, at der er blevet skåret ned i kommunerne på alle mulige forskellige udgifter, der har med børn at gøre osv. Afslutningsvis er mit spørgsmål så bare: Er finansministeren stadig væk stolt og glad og tilfreds inde i hjertet, inde i maven over, at børn, som har en psykiatrisk diagnose i dagens Danmark skal vente op mod 2 år på at komme i behandling?
Er det det Velfærdsdanmark, som ministeren er stolt af?
Er det måske ikke et sted, hvor man kunne have brugt de penge, i stedet for nu at snyde dem væk og gemme dem væk i nogle andre puljer, som man egentlig havde lovet til et helt andet formål?
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-30:
Vil ministeren tage initiativ til, at SKAT giver midlertidig mulighed for, at bilforhandlere i udkantsområder, der har meget langt til nærmeste SKAT-filial, kan have forberedte nummerplader liggende og afvikle ekspeditionen af en sag via post eller fax, indtil det digitale system - som er blevet meget forsinket - er parat?