runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Jeg synes, det er rart at vide, at ministeren siger, at når der bliver forhandlet finanslov, så står kassen åben – sådan har vi ikke fundet ud af det indtil videre.
Jeg vil godt stille nogle spørgsmål.
Ministeren gentog, at det koster 24 mio. kr.
Det har jeg hørt om før, men er det rigtigt?
Det er jo, hvis alle mænd tager de 16 ugers barselsorlov.
Og hvordan er det i dag?
Har man undersøgt, hvor mange af dem der bliver sygemeldt, fordi de har sorg?
Har ministeren undersøgt, hvor mange af dem der vil have alle ugerne, også i fremtiden?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-17:
Jeg tror, Özlem Sara Cekic har været medlem af Folketinget i så lang tid – det ved jeg at hun har – at hun ved, at når det gælder sådan nogle faste udgifter, så er det i forbindelse med de begivenheder, det kan være satspuljen, det kan være i forbindelse med finansloven, at man tager driftsudgifter som den slags ting om bord.
Jeg må sige, at det ikke er sådan, at finansloven efterlod en eller anden kasse ubrugt ovre i Beskæftigelsesministeriet.
Havde der været det, så var der mange ting, som var nemmere, men sådan fungerer den økonomiske måde at ordne tingene på ikke, og derfor vil jeg gerne sige endnu en gang meget klart: Det, jeg siger her i dag, er jo i realiteten to ting.
Den ene er, at jeg er enig i intentionerne bag det her lovforslag, og så tilføjer jeg, som man må, når man er medlem af en økonomisk ansvarlig regering, at så må vi finde den lejlighed, hvor vi også kan få intentionerne finansieret, og det kan eksempelvis være ved en finanslov.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-02-17:
Det hørte jeg også godt.
Jeg hørte godt, at ministeren anerkender, at der faktisk er et problem, og at man også gerne vil kigge på det.
Men det var faktisk ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte: Hvad gør man mellem finanslovene?
Hvis der er et initiativ, som man synes er vigtigt, eller der er noget, der sker akut, hvis der passerer noget, som sætter noget i gang, betyder det så, at der overhovedet ingen penge er?
Det er vel et spørgsmål om prioritering.
Generelt synes jeg, det kunne være rart at vide, om det kun er til finansloven der i oktober og november, at man kan sætte penge af, og i resten af året er der ingenting.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-17:
Jeg tror bare, at jeg sådan set gjorde det helt klart i min tale, at hvis man beslutter sig for at indføre en årlig merudgift – hvad der kan være god grund til – på måske op til 24 mio. kr., skal det også ske inden for nogle rammer, hvor man sikrer økonomien.
Derfor tillod jeg mig at henvise til finansloven, som vel er et af de steder, hvor det kan være klogt at gøre det.
For som jeg har sagt meget, meget klart: Intentionerne med forslaget er jeg enig i.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-02-17:
Det er jeg glad for.
Ministeren siger, at man jo burde have taget det op til finanslovsforhandlingerne, men det er jo sådan, at der sker rigtig mange ting i løbet af et år, som ikke nødvendigvis sker lige op til finanslovsforhandlingerne, men som man alligevel mener er et problem, man gerne vil have gjort noget ved.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om mange af de her initiativer, man sætter i gang imellem finanslovene.
Sker det, fordi der ikke er en eneste krone i kassen?
Er det kun i forbindelse med finanslove, at en regering kan prioritere midler?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-17:
Jeg tror, der er rigtig mange, som har stor sympati for forslagsstillernes ønske om at indføre lige adgang til sorgorlov for begge forældre.
Jeg er enig i, at barselsorloven, som den er i dag, ikke afspejler, at forældre rammes lige hårdt af sorgen over at miste et spædbarn.
Derfor er jeg enig i intentionerne bag beslutningsforslaget.
Der kan ikke være tvivl om, at fædre har brug for at kunne sørge, og der er ikke noget, der næsten er mere tragisk end at miste et barn.
Der har man brug for, at man tager hånd om hinanden.
Jeg har selvfølgelig undret mig en anelse over, at SF ikke valgte at tage spørgsmålet op under forhandlingerne om finansloven, som jo pågik for ikke så forfærdelig længe siden.
Det var, om man kan bruge det udtryk, på det tidspunkt, at statskassen var åben sådan billedlig talt.
Regeringen, ved man, lægger vægt på at udvise økonomisk ansvarlighed, og derfor kan vi ikke fremsætte forslag, som ikke er finansieret, og vi kan heller ikke stemme for forslag, som ikke er finansieret.
Men det forhindrer ikke, at jeg er enig i de intentioner, der ligger bag beslutningsforslaget, og derfor håber jeg egentlig også, at der vil være et flertal i Folketinget, som vil tage spørgsmålet om sorgorlov for fædre og medmødre op, når der igen bliver økonomiske muligheder for også at kunne realisere planerne.
Per Stig Møller (KF), 2015-02-17:
Det Blå Danmark er en dansk succeshistorie.
Det skyldes først og fremmest daværende erhvervsminister Bendt Bendtsens indsats, som den nuværende regering viderefører.
Det Blå Danmark står i dag for 24 pct. af vores samlede eksport.
Det er klart, at denne succes ikke havde kunnet lade sig gøre uden vore gode uddannelser inden for det maritime område, og skal vi fastholde denne danske styrkeposition, skal vi naturligvis fastholde og udvikle disse uddannelser.
Derfor har vi også i de senere år fået flere uddannelsespladser, og vi har fået bedre vilkår for de studerende, både hvad angår deres muligheder for at blive styrket gennem internationale studieophold, og gennem en egentlig talentudvikling.
Med det her fremsatte lovforslag styrkes de internationale muligheder på vores uddannelsesinstitutioner, ligesom den forsknings- og udviklingsfokuserede indsats bliver en del af – og vent nu, det er et langt ord – professionsbacheloruddannelserne.
Og nok så væsentligt fastlægges det, at det samordnede maritime uddannelsessystem skal være praksisnært og på internationalt niveau.
Ellers holder vi jo ikke fronten i verden.
Vi kan tilslutte os forslaget, for skal vi fastholde og udvikle denne betydelige styrkeposition, skal vi både være praksisnære, internationalt i front og have de uddannelsespladser, som der er behov for.
Det Konservative Folkeparti kan derfor tilslutte sig lovforslaget, som viderefører VK-regeringens indsats.
Merete Riisager (LA), 2015-02-17:
Det er jo dejligt, at der er noget, vi kan blive enige om i det danske Folketing, og det er, at de maritime uddannelser er vi stolte af.
De er velfungerende, de er en del af vores ophav, de er videns-, erfarings- og praksisfunderede, de uddanner mange unge mennesker til beskæftigelse, de er med til at give vores land et udsyn, og de har en uddannelseskultur generelt, som også ruster de unge mennesker til verden.
Man kan bare sige, at måske skulle vi også blive bedre til at tage ved lære af de her uddannelser, som fungerer så godt, og tage nogle af de ting som f.eks. praksisnærheden og erhvervets integration med uddannelserne og overføre dem på nogle af vores andre uddannelser, bl.a. erhvervsuddannelserne.
Men den snak tager vi en anden gang.
Jeg har ligesom fru Annette Vilhelmsen lige en opmærksomhed på de administrative omkostninger.
Jeg synes, det er vigtigt, at man, når man indfører noget, som kan give øget administration, så også fjerner noget andet.
Så derfor kunne man måske lige bede ministeren om at kigge på, om der ligger noget gammelt, vi kan fjerne, når nu vi laver noget, som eventuelt kan gøre det en lille smule vanskeligere derude.
Men ellers støtter Liberal Alliance L 131.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-17:
Når et forældrepar mister et spædbarn, bliver familien ramt af en tragedie.
Heldigvis er vi kommet langt i Danmark i bekæmpelsen af spædbarnsdød, men der er desværre stadig årligt omkring 420 spædbørn, der dør.
Fra socialdemokratisk side vil vi gerne hjælpe de familier i sorg bedre, end vi gør det i dag.
Vi har gode rettigheder for den ene forælder, nemlig moren.
Som mor til et dødfødt barn eller et barn, der dør inden den 32. uge efter fødslen, har man ret til 14 ugers orlov, men som far har man kun ret til 2 uger, og det er vel og mærke kun, hvis man ikke allerede har afholdt sine 2 ugers fædreorlov, inden barnet dør.
Og det fratager også forældrene muligheden for at være sammen i en meget svær og tung tid.
Faktisk forventes fædre, som orlovsmulighederne er i dag, nærmest at kunne stå klar til arbejde dagen efter at have oplevet sådan en ubærlig tragedie som at miste et nyfødt barn, mens moren forventes at arbejde med sorgen alene.
Der er altså brug for, at vi giver fædre nogle bedre rettigheder og får lavet lovgivningen om.
Det gavner både forældrene, at vi sørger for, at de som familie kan få mere trygge rammer i en hård tid, men det gavner også det danske samfund, at vi sikrer, at forældre, som står i en svær situation, mødes af forståelse og en hjælpende hånd til at komme videre igen.
I beslutningsforslaget her, som vi diskuterer i dag, er der ikke er anvist nogen finansiering til ligestilling af forældre, der mister deres spædbarn, så derfor kan Socialdemokratiet ikke bakke op om det her konkrete forslag.
Men vi ønsker at prioritere en løsning af problemet ved de næste finanslovsforhandlinger, og vi vil gerne invitere alle andre partier til at være med til sammen med os at forpligte os til, at vi i fællesskab kan gøre op med den skævhed, vi har i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-17:
Som jeg var inde på i min tale, er kommanditselskaber som sådan ikke skattesubjekt, idet man beskatter de bagvedliggende ejere.
Og den konstruktion er der for så vidt ikke nogen udfordringer med, medmindre man har de her situationer, som er beskrevet, altså hvor der er et andet land, som måtte anskue et dansk kommanditselskab på en anden vis.
I det tilfælde må man selvfølgelig med nøje kontrol være sikker på, at der er en tilstrækkelig fokus i kontrollen.
Når det er sagt, vil jeg også gerne understrege, at det jo ikke er sådan, at vi ikke løbende vil se på udviklingen.
Og det er måske nok så væsentlig en tilkendegivelse at give at sige, at det er klart, at vi med de to skattelyaftaler har besluttet os for en række indsatser, som vi nu skal se virke, og så kan vi jo evaluere dem, når de har virket, og se, om det er tilstrækkeligt.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-17:
Til den lille politiske bemærkning om at være retorisk imødekommende kan man jo gentage den over for Socialdemokraterne.
Den kommentar synes jeg bare lige at jeg ville komme med.
Det kan man da undre sig over.
Det kunne man jo gøre.
Så har man jo millimeterretfærdighed, og man siger, at behovet er lige stort.
Men det kunne også godt være, at man skulle sige, at det kan være, at det er godt, at familien selv kan afgøre, hvordan de vil gøre det her.
Det vil være, som vi har det med barselsorloven.
Det synes jeg faktisk er en god ting.
Men hvordan gør vi det, når det er i forhold til sorg?
Også fordi vi håndterer sorg forskelligt, kunne det måske være en mulighed.
Men jeg synes da, at vi skal se på det.
Det er da rigtigt, at vi godt kan gå ind og sige, at nu håndterer vi det i forhold til spædbarnsdød, men så går der i min optik ikke særlig længe, før vi også er nødt til at håndtere andre problemer.
Det kunne være, hvis mit barn dør, når det er 1 år, hvorfor må jeg så ikke få orlov?
Og så ruller lavinen, var jeg ved at sige, selv om det ikke er sådan, det skal forstås.
Men så ruller det; det plejer det at gøre.
Derfor skal vi lige tænke os om, tror jeg.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-17:
Jeg vil gerne lige til at starte med kvittere Dansk Folkepartis ordfører for en i hvert fald retorisk imødekommelse af problematikken og af, at det i et eller andet omfang kunne være hensigtsmæssigt at forsøge at finde en løsning på det her.
Der er to ting i det, som Dansk Folkepartis ordfører siger, som jeg gerne vil udfordre.
Den ene er i forhold til de fysiske argument – hvis man kan sige det sådan – der handler om, at moren skal komme sig over fødslen.
Det er jo langt hen ad vejen rigtigt, men som lovgivningen er i dag, vil de 14 uger, der er til moren, også gælde, hvis barnet dør, når barnet er 10 uger gammelt eller 15 uger gammelt, eller hvornår nu tragedien indtræffer.
Så den lovgivning, vi har i dag, handler om andet end bare de fysiske forhold og forskellen mellem det at føde et barn og være faren.
Så det er ikke kun fysik, det her handler om.
Det andet er, at ordføreren har helt ret i, at der kan være mange andre ting, der kan skabe sorg.
Men er ordføreren ikke selv bange for, at det her hurtigt bare kan blive en syltekrukke, hvis vi skal have alle mulige i gang med at gøre sig de overvejelser, i stedet for at vi rent faktisk løser et konkret problem her og nu?
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-17:
Se, det er lige præcis det, jeg synes kunne være en diskussion værd, for nu er det jo ikke noget nyt, at man har nærtstående, der dør, og vi har trods alt et samfund, hvor vi har håndteret det.
Det mener jeg faktisk vi har.
Jeg mener, at vi har arbejdsgiverne, der håndterer det ordentligt i forhold til deres ansatte, og det er både inden for det offentlige og det private, men trods alt har vi en medmenneskelighed i det danske samfund, der gør, at når vi bliver udsat for sådan en situation, forsøger vi også at hjælpe hinanden.
Det mener jeg faktisk at vi er rigtig gode til.
Det betyder også i forhold til det her med millimeterretfærdighed, eller hvad man nu kan sige, at jeg ikke nødvendigvis mener, at en kvinde og en mand sørger forskelligt, men jeg mener, at personer sørger forskelligt.
Det tror jeg faktisk på.
Det kan man se.
Der er nogle, der har behov for at komme ud at arbejde hurtigt, og der er nogle, der har behov for at sidde og mure sig selv en lille smule inde eller komme ud og snakke med nogle.
Vi håndterer sorg forskelligt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Spørgsmålet er, om sorg er noget andet for en mor, der har født et barn, end for en far, som i virkeligheden ikke har født et barn, men alligevel har et spædbarn, der dør.
Så det synes jeg er underligt.
Så vil jeg godt sige, at det her jo handler om, at folk skal have sorgorlov, og det vil sige, at de skal have nogle penge for at være derhjemme.
Det kan være dagpenge, eller hvis det er med overenskomst, kan man få løn under orloven.
Betyder det ikke noget for folk, i stedet for at de bare skal forhandle sig frem med en arbejdsgiver til måske at kunne holde fri uden at få nogle penge for det?
Så derfor vil jeg spørge ordføreren: Er det dagpenge, folk skal få, også hvis det er nogle voksne børn eller deres ægtefælle eller deres forældre, der dør?
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-17:
I forhold til at se bredere på det mener jeg, at man ikke kun skal se på spædbarnsdød.
Det er netop det, jeg forsøger at forklare i min tale, altså at jeg tror, at jeg ville være lige så ked af det, hvis min datter eller søn dør i dag på trods af den alder, de har, som jeg ville være, hvis jeg havde mistet dem, da de var små.
Det er det, jeg egentlig mener med at se bredere på det, for sorg er jo ikke kun i forhold til spædbørn.
Der kan være mange andre situationer.
Det kan også være en ægtefælle, det kan være mine forældre, der dør, det kan være mit barnebarn for den sags skyld.
Der kan være rigtig mange situationer.
Det er det, jeg mener med at se bredere på det og ikke kun i forhold til spædbørn.
I forhold til millimeterretfærdighed synes jeg jo, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ligesom lægger en præmis for at sige: Jamen vi skal alle sammen have det samme.
Men som jeg siger, er der et udgangspunkt her, for det er altså kvinden, der har været gravid.
Der er en årsag til, at man også har mere barsel som kvinde i starten efter en graviditet end en mand.
Og det er altså, fordi det er kvinden, der har båret barnet.
Også selv om det er dødfødt, er det kvinden, der har båret barnet.
Det er kvinden, der skal igennem helingsprocessen, og sådan er det.
Det er derfor reelt set, at kvinden har mere end manden på det tidspunkt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Tak til ordføreren.
Ordføreren sagde, at hun snakkede om millimeterretfærdighed.
Er det millimeterretfærdighed at give samme ret til en far som til en mor, hvis barnet dør, inden det fylder 32 uger?
Så har jeg et andet spørgsmål.
Det handler om, at ordføreren jo sagde, at man skal se bredere på det.
Kan man lige få løftet sløret for, hvad ordføreren mener med det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-17:
Det handler om finansiering.
Man kan ikke stemme for noget, som ikke bliver til noget.
Det koster nogle penge, og hvis ikke de penge er der, bliver det ikke til noget.
Det er da meget logisk.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Jeg synes bare, det er underligt, for ministeren kom med forslaget om barselsbonus, og det kostede penge: Hvor havde hun pengene fra?
Havde hun diskuteret det med nogle andre, eller havde hun flertal for det?
Men det kan man lige lægge til side.
Jeg vil bare godt spørge ordføreren: Når ordføreren nu går ud og siger, at han går ind for et forslag, hvorfor stemmer han så ikke for det forslag, der ligger her og nu?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-17:
Jeg tror, at jeg sagde meget tydeligt, at jeg deler intentionerne i det her forslag, og at jeg ønsker at bakke op om indholdet i det her forslag.
Jeg har selv været ude med et lignende forslag for et halvt år siden og også flere gange før det.
Så der er sådan set ikke noget nyt i det, jeg siger på mine vegne.
Jeg siger så også samtidig, at Socialdemokratiet ikke kan stemme for et forslag, der ikke er finansiering til.
Så jeg vil derfor lægge op til, at vi mødes om det her efterfølgende i udvalgsbehandlingen.
Der var mange spørgsmål, og jeg tror lige, at jeg skal have det andet igen.
Men i forhold til barselsbonus vil jeg sige: Ja, barselsbonus nåede jo aldrig rigtig at blive til noget.
Der var jo ikke politisk opbakning til det, altså til, at man kunne finde penge til det ved den finanslov, man gik ind til.
Det er jo sådan set meget naturligt, at det ikke bliver til noget, hvis ikke der er politisk opbakning til det.
Sådan er det jo med så mange ting i politik.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, det er sjovt, at ordføreren siger, at han går ind for det, men alligevel ikke går ind for det.
Men jeg vil godt stille et spørgsmål, i forbindelse med at vi snakker om finansiering, for ordførerens partikammerat, den tidligere beskæftigelsesminister, fremsatte jo på et tidspunkt et forslag om barselsbonus, som ville komme til at koste ca. 50 mio. kr.
Hvor fik ministeren pengene fra?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-17:
Jeg forstår godt, at SF og SF's ordfører gerne vil markere sig i pressen og gerne vil have æren for det her.
Men jeg synes sådan set, at jeg har sagt meget tydeligt, at jeg bakker op om indholdet i det her forslag.
Socialdemokratiet kommer ikke til at bakke op om det konkrete forslag, men jeg synes, at det her ikke skal gå hen og blive en kamp om, hvem der skal have æren.
Det er jeg sådan set bedøvende ligeglad med.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-02-17:
Jeg vil anbefale, at ordføreren faktisk læser svaret fra Beskæftigelsesministeriet.
Når man mister et barn, er det faktisk så alvorligt, at man kan melde sig syg på det.
Jeg har stillet et spørgsmål, og spørgsmålet er blevet besvaret, det er spørgsmål nr. 43.
Det er ikke noget, man bare gør, det er så alvorligt, når man mister et barn, at man faktisk sagtens kan melde sig syg på det.
Det er den ene ting.
Jeg har kunnet læse mig frem til i medierne, at Socialdemokraterne nu gerne vil gå ind og lave et forslag om fædre, der mister deres barn under fødslen, og at de gerne vil lave noget om orlov.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Kommer Socialdemokraterne til at stemme for SF's forslag, eller er det bare sådan noget tomt noget, man siger ude i pressen?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-17:
Det at sygemelde sig fra sit arbejde er jo en alvorlig ting.
Det er jo ikke noget, man bare lige gør, fordi der ikke er andre muligheder.
Jeg ved ikke, om det var der, SF's ordfører var henne.
Men jeg tror, vi skal passe på med at jonglere for meget med de ting.
Det er to meget forskellige ting.
Der kan være en meget negativ konsekvens af at blive udsat for en tragedie, særlig hvis man ikke får lov til at bearbejde den ordentligt, nemlig at man så ender med at blive ramt af sygdom.
I forhold til den økonomiske del af det synes jeg, at det giver god mening, at man laver nogle beregninger på, hvad det her vil koste, hvis folk tager den fulde brug af den rettighed, der bliver givet.
Det er vi naturligvis nødt til at have økonomisk dækning for.
Jeg er af den overbevisning, at det kommer til at blive billigere end den finansiering, vi laver.
Det er jo sådan set kun positivt.
Og jeg tror sådan set også, at man både på kort og på lang sigt kommer til at spare penge på sygefraværet, særlig på lang sigt.
Det kan så være svært at finansiere et initiativ her og nu for noget, som måske først kommer til at vise et resultat mange år ud i fremtiden, men jeg tror på, at det her er økonomisk rigtigt og fornuftigt.
Men det er sådan set ikke derfor, at jeg bakker op om det.
Jeg bakker op om det, fordi jeg mener, det er det rigtige at gøre for at beskytte de her familier.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-02-17:
Det handler om finansieringsdelen.
Jeg har jo spurgt ministeriet om forskellige beregninger på, hvad det vil koste.
Man kan sige, at det er 14 fulde uger, som faren får, ligesom moren har i dag.
Men man kunne også godt bare starte et andet sted.
Det er jeg åben over for.
Man kunne sige 6 uger, man kunne sige 10 uger, man kunne sige 12 uger.
Så er det klart, at beløbet også bliver langt, langt mindre.
Men jeg har også spurgt ministeriet, om man kunne trække selve udgiften til sygedagpenge fra, altså om det reelt var en mulighed.
Det har de ikke svaret på.
Hvad mener ordføreren om, at det her i bund og grund er en måde, hvorpå man siger til de her mænd, at de ikke behøver at melde sig syge, for der er jo penge der?
Dem kunne man jo bruge herovre.
Hvorfor er det, man ikke vil være med til på den måde at prøve at beregne, præcis om det her er udgiftstungt eller ej?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Fordi det er en helt anden selskabsform og selskabskonstruktion.
For her er det ejerne, der bliver skattesubjekter, og det er det jo ikke ved et anpartsselskab eller et aktieselskab.
Der kan være forskellige fordele og grunde til, at man vælger de her selskabsformer.
Det synes jeg da virker til at være noget vidtgående.
Men dermed ikke sagt, at jeg ikke er med på problemstillingen, der kan være, eller i hvert fald har været omkring kommanditselskaber, som er blevet udnyttet af udenlandske investorer, så de ikke betalte skat i det land, de nu kom fra, og ikke har snydt den danske statskasse.
Derfor har vi også været med til at tage nogle initiativer, bl.a. sammen med SF, men jeg synes ikke, at det her er en løsning på det på nuværende tidspunkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Jeg synes jo, at det er helt i orden, at man er uenig i lovforslaget.
Jeg synes bare ikke, at det var særlig tydeligt, hvorfor DF's ordfører er uenig i lovforslaget.
Hvorfor er det for vidtgående at sige, at man synes, der skal være den samme skattepligt, som der er for f.eks. aktie- og andelsselskaber?