runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2015-04-30:
De bedre forbrugsmuligheder gør sig så ikke gældende for dem, der ryger, kan jeg forstå.
Der må man gerne komme ind med noget adfærdsregulerende.
Altså, 1 pct. her og 1 pct. der.
Selv om jeg ikke også skal tage hr. Torsten Schack Pedersen til indtægt for det, er det vel bare en eller en form for begyndelse.
Det er jo princippet, der tæller.
Billigere biler fører vel også til flere biler på vores veje – trods alt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-30:
Jeg synes, det er svært at komme med argumenter for, at vi ikke skulle gøre det muligt for danskerne måske at købe en lidt bedre bil, få lidt ekstra udstyr, gøre sig det lidt mere komfortabelt på en måde, som ikke koster statskassen penge, men som måske – det må vi se, når vi får de helt opdaterede tal – kan betyde, at der måske endda falder et lille overskud af til staten.
Så derfor må jeg sige, at jeg ikke tror, at det bliver det her forslag, der ændrer på udbredelsen af biler og de kørte kilometer.
Men jeg tror, at det kunne gøre, at nogle danskere, nogle bilister, kunne få lidt mere luft i økonomien, og som, når de skulle indkøbe en ny bil, som sagt kunne få mulighed for at købe én, der var lige et nøk bedre, sikrere og mere komfortabel.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-30:
Det er jo meget svært som oppositionspolitiker at have de seneste tal, når de seneste tal er blevet udfærdiget i forbindelse med det beslutningsforslag, som vi har fremsat her.
Jeg forstod på skatteministeren, at så sent som da ministeriet arbejdede med det her beslutningsforslag, reviderede man tallene.
Hvordan skulle vi dog have fået disse senest reviderede tal, før vi fremsatte beslutningsforslaget?
Det kunne vi ikke.
Men det ændrer ikke på, at vi synes, det her er et godt forslag, og man må jo bare sige: Såfremt der skulle være en lille finansieringsmanko i det, kan vi jo bare finde pengene på finansloven ved de næste forhandlinger.
Det ved vi at regeringen gerne vil, og derfor kan vi også forvente, at regeringen vel kan give opbakning til det.
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Jamen skulle der ligge nogle helt spritnye tal fra skatteministeren, som vi ikke har fået i udvalget endnu, så er jeg jo ganske sikker på, at ministeren med stor glæde vil oversende dem i forbindelse med udvalgsbehandlingen. Så vil jeg sige, at de tal, jeg omtalte – og jeg kan korrigere, for jeg har spørgsmålet med herop – var i et svar til hr. Ole Birk Olesen og hr. Dennis Flydtkjær
, så det var ikke til Venstres egen ordfører.
Jeg kan se, han er begyndt søgningen, og jeg bliver bekymret for, om han er ramt af en tidlig form for demens og ikke kan huske, om han selv har stillet spørgsmålet, men jeg kan opklare, at sådan er det ikke.
Men Venstres ordfører har dog haft lejlighed til at læse dem, for de her svar blev altså givet allerede i december 2012.
Men altså, allerede kort tid efter det svar, som Liberal Alliance baserer deres beslutningsforslag på, blev der givet svar til Skatteudvalget, der viste, at den selvfinansiering ikke længere var til stede.
Men som sagt er jeg sikker på, at ministeren gerne oversender de nyeste tal.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-30:
De tal, som det her beslutningsforslag bygger på, er fra juni 2013, så tal fra december 2012 er ældre end de her tal.
Men under alle omstændigheder kan vi jo konstatere, at vi har spurgt skatteministeren, om der er ophørt med at være et provenu til statskassen fra sænkningen af benzin- og dieselafgifterne, og det har han ikke kunnet svare på fra talerstolen.
Det her er lidt svært, må jeg sige, men når der er så høj en selvfinansieringsgrad, bør man under alle omstændigheder lade være med at opkræve skatterne.
Altså, en selvfinansieringsgrad på f.eks. 90 pct. betyder jo, at for hver gang man får 10 kr. i kassen, ødelægger man samfundsvelstand uden for statskassen for 100 kr.
Det bør man jo ikke gøre, og det er også tilfældet her.
Astrid Krag (S), 2015-04-30:
Jeg vil gerne medgive Liberal Alliances ordfører, at der er en del af det her, der er teknisk, og derfor er det jo godt, vi har en udvalgsbehandling, hvor man kan bede ministeren og dermed også ministeriet om at få regnet på tingene.
Men jeg vil så sige, at hvis ordføreren havde hørt efter, ville han også vide, at der var to bevæggrunde fra min side for at afvise forslaget.
Den ene var det finansieringsmæssige, og den anden var, at det går stik imod vores ambitioner om at efterlade en klode til børn og børnebørn og at gøre Danmark uafhængigt af fossile brændsler med et forslag, som vil betyde flere konventionelle biler på vejene.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-30:
Jeg tror ikke, en reduktion på 1 pct. kommer til at flytte tingene voldsomt.
Man kunne jo også sige, at det måske ville føre til, at danskerne købte en lidt bedre bil, købte en bil med lidt mere udstyr, der måske var lidt mere sikker, og måske endda købte en bil med en endnu bedre motor, der var endnu mere brændstofeffektiv.
Det kunne jo lige så vel være tilfældet.
Men jeg tror ikke, at en reduktion på 1 pct. af registreringsafgiften og af benzin- og dieselafgiften lige pludselig revolutionerer det danske bilmarked.
Det ville givetvis blot betyde, at danskerne kunne få lidt mere for deres penge, og vi synes sådan set, det er meget interessant, at folk får lidt bedre forbrugsmuligheder.
Det synes vi bestemt er en nobel sag at forfølge.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-30:
Det var lige til hr. Torsten Schack Pedersens bemærkning om, at det var svært at få øje på nogle afledte effekter af det her forslag.
Jeg kan nu godt få øje på i hvert fald én: flere biler.
Der bliver vel solgt flere biler, hvis man sænker prisen.
Det er bondemandsøkonomi.
Det betyder altså flere biler på vejene, det betyder mere trængsel, det betyder større klimabelastning.
Hr. Torsten Schack Pedersen var selv inde på, at der f.eks. i forbindelse med tobaksafgifterne kunne være andre forhold, der gjorde sig gældende.
I min optik er der da i hvert fald et forhold, der gør sig gældende vedrørende lettelse af bilafgifterne, nemlig at det fører til mange, mange flere biler på vores veje.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-30:
Er det ophørt med at være selvfinansierende, at man sænker benzin- og dieselafgifterne i Danmark?
Er det ophørt med at give flere penge i statskassen, at man sænker benzin- og dieselafgiften i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-30:
Det skal bl.a. ses i lyset af, at beregningerne blev opdateret og konsolideret i forbindelse med besvarelsen af nogle andre spørgsmål, nemlig spørgsmål 608 på almindelig del og spørgsmål 296 og 304 på almindelig del.
Beregningerne er blevet opdateret igen i forbindelse med dette beslutningsforslag, og der er bl.a. kommet en ny fremskrivning af det fremtidige benzin- og dieselforbrug og en indeksering af satserne, som dermed ændres fra år til år.
Og det, som er konklusionen, er altså, at der dermed ligger en anden finansiering end den, som Liberal Alliance anviser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-30:
Jeg vil bare kort høre, om skatteministeren ikke kan oplyse, hvad selvfinansieringsgraden så er på benzin- og dieselafgiften, og om den er over 100 stadig væk?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-30:
Det fremgår af svarene på spørgsmålene, som allerede er sendt over til udvalget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-30:
Men nu spørger jeg jo skatteministeren, om han ikke her i Folketingssalen kan nævne, om selvfinansieringsgraden er over 100 på den pågældende afgift.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-30:
Jeg sender gerne svarene over endnu en gang.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Der er jo ingen, der siger, at Grækenland ikke har et ansvar – tværtimod.
Tidligere borgerlige og socialdemokratiske regeringer i Grækenland har da et kæmpe ansvar for, at der aldrig er blevet ryddet op.
England efter anden verdenskrig har et kæmpe ansvar for, at der aldrig kom en ordentlig demokratisering af den græske stat.
Oberstkup, og hvad der ellers har været, har også en stor skyld i alt det her.
Det er da fuldstændig urimeligt, at man skal tvinge pensionsforringelser igennem i stedet for at acceptere, at man kan finde de her penge ved at tage dem fra de rigeste grækere og gøre op med skattesnyd.
Er det ikke på tide, at SF siger fra over for den her politik?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-30:
Det sidste vil jeg vælge at overhøre.
Jeg har jo netop stået her og kritiseret dele af den sparepolitik, der har været i Europa, men jeg synes ikke, at man kan sige det så sort-hvidt, som hr. Nikolaj Villumsen er inde på.
At gå ind nærmest aktivt og ville bekæmpe en fattigdomspolitik, en politik, der skal afhjælpe den værste form for fattigdom, kan man da kun støtte op om som venstrefløjsparti – helt klart.
Men at man kræver at hæve pensionsalderen fra 60 år og et par år op, synes jeg faktisk er i orden, og der er dele af den offentlige sektor, der på ingen måde fungerer, og der er det i orden at kræve reformer.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-30:
Tak for det.
Grækenland er fortsat i en alvorlig økonomisk krise, og det ændrer det afholdte græske valg jo ikke på.
De lån, som Grækenland har modtaget igennem EU, er et anliggende mellem eurolandene og Grækenland, og Danmark deltager som bekendt ikke i de forhandlinger.
Det gør det selvsagt umuligt for Danmark at påvirke de her konkrete forhandlinger.
Andre eurolande som Irland og Portugal har jo været igennem betydelige tilpasninger og er nu ude af deres programmer.
Ligeledes har Spanien og de baltiske lande gennemført betydelige tilpasninger, nogle endda uden hjælp fra EU.
Disse lande har nu genvundet troen på en fornyet vækst og beskæftigelse, og nogle af disse lande er faktisk nogle af dem med den største vækst i Europa lige nu.
Danmark har også under den nuværende regering gennemført store nødvendige reformer for at få styr på økonomien og for at sikre en langsigtet balance i dansk økonomi, så der også er råd til velfærd i fremtiden.
Grækenland står også over for at skulle reformere deres økonomi, så der igen kan skabes balance i deres statsbudget, og så tilliden til at investere i Grækenland kan genvindes.
Den aktuelle situation i Grækenland ændrer ikke ved, at den eneste måde, kriser i EU-landene kan overvindes på, er, at det enkelte EU-land har et skarpt fokus på offentlige finanser og strukturreformer, der kan understøtte vækst og beskæftigelse og fremme produktive investeringer.
I forlængelse heraf skal det også bemærkes, at der i det seneste år netop som led i krisebekæmpelsen i EU samtidig er gennemført en betydelig styrkelse af regulering af og tilsyn med den finansielle sektor.
Danmark og Europa er kun interesseret i, at Grækenland kommer på fode igen, også selv om det kan virke uoverkommeligt lige nu for det græske folk og den græske regering.
Derfor bør Danmark også bakke op om de låneprogrammer, der er lavet mellem Grækenland og eurolandene, og som jo netop er lavet med henblik på at hjælpe Grækenland på fode igen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Altså, det er jo lidt interessant at fremhæve eksempelvis de baltiske lande som en succeshistorie.
Hvis man eksempelvis kigger på Letland, ser man, at det er sådan, at 20 pct. af befolkningen siden 2010 er udvandret.
De befinder sig bl.a. i underbetalte jobs her i København og tæt på, hvor vi er.
Er det fornuftigt?
Er det fornuftigt, at man skal føre en økonomisk politik fra EU's side, hvor 20 pct. af befolkningen kommer på flugt?
Portugal er blevet fremhævet.
Der er 10 pct. af befolkningen udvandret, siden krisen satte ind.
Altså, er det virkelig den fornuftige økonomiske politik, at 10-20 pct. af befolkningen skal sendes på flugt på grund af sparepolitikken?
Og er det den politik, som er fornuftig at fortsætte?
Er det virkelig De Radikales holdning?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-30:
Jeg ser det som noget positivt, at vi har en fri mobilitet i Europa, hvor vi alle sammen som arbejdstagere kan bevæge os rundt.
Polakker arbejder også i Danmark.
Tyskere arbejder i Danmark.
Danskere arbejder i Portugal og Spanien osv.
Det er jo helt naturligt, og det synes jeg er en af de store fordele ved vores EU-samarbejde og det, vi har forpligtet hinanden på.
Så det ser jeg ikke, som at vi tvinger hinanden til at flytte ud af vores lande.
Det er heldigvis den fri bevægelighed, der er, som giver grækerne mulighed for at rejse, arbejde i andre lande; giver esterne mulighed for det osv.
Det ser jeg slet ikke som et problem.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Jamen det er jo fint, at man kan rejse rundt i Europa.
Det er så ærgerligt, at de jobs, som folk ofte får, desværre er underbetalte og ikke til overenskomst.
Men realiteten er jo bare, at det ikke er af overskud, folk er taget af sted, men det er på grund af, at økonomien er brudt sammen i deres lande som følge af den her sparepolitik, som man roser.
Og det, der bare undrer mig, er, at det kan være en succeshistorie, at man i Letland har en situation, hvor 20 pct. af befolkningen er nødt til at forlade landet.
Altså, er det ikke relevant at tage en diskussion af, om man ikke kunne gå en anden vej?
Hvis det bliver 20 pct. af den spanske befolkning, der forlader Spanien, er det rigtig, rigtig mange millioner mennesker, der kommer til at drive rundt i Europa, og som risikerer at kunne presse lønnen eksempelvis her i Danmark.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-30:
Nu er det jo heldigvis sådan, og det tror jeg også hr. Nikolaj Villumsen ved, at dem, der kommer til Danmark og arbejder, jo bidrager meget til deres eget land, fordi mange af dem er utrolig sparsommelige, rejser hjem med nogle af de her penge, sender nogle af de her penge til deres fattige familier derhjemme, og på den måde bidrager de jo i virkeligheden til deres eget lands udvikling.
Det har været gældende for Estland, og det vil også kunne gælde for Grækenland.
Det har også været gældende for Polen.
Så i virkeligheden er det jo også en måde at bidrage til, at ens eget land kommer på fode igen, ved at man netop kan gå ud, tjene nogle penge, tage dem med hjem og måske investere i en butik, en fabrik, hvad det nu er, man har brug for for at hjælpe sit land på fode igen.
Så jeg ser det stadig væk som en positiv ting, at vi i virkeligheden også har den mulighed at tilbyde andre at komme til Danmark og tjene nogle penge, som de så kan tage med hjem og være med til at bidrage til deres lands genoprejsning, om man vil.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-30:
Finanskrisen kom og væltede Europa, og et hus står altså noget stærkere, hvis fundamentet er i orden og det er sundt.
Og det var Grækenland ikke.
Der var helt almindelig bogføringssvindel, kan man nærmest kalde det, og det var bekendt af mange, men man valgte at se igennem fingrene med det.
Der var massive problemer i Grækenland, som det kommer til at tage lang tid at rette op på, og det er helt rimeligt, at der skal være nogle gennemgribende reformer i Grækenland, hvor nepotisme, klientilisme og korruption stadig væk er ret udbredt.
Jeg håber, som jeg også var inde på i min tale, at Syriza, som ikke har været en del af det system, ikke bliver suget ind i det, men til gengæld gør op med det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Tak for det.
SF siger jo ofte, at EU er en politisk kampplads, hvor man skal kæmpe, og jeg er meget enig i den kritik, som SF's ordfører kommer med af euroen, altså euroen har det grundlæggende problem, at man ikke tager sociale hensyn, at man ikke tager hensyn til arbejdsløshed.
Det er jo det, vi ser med al ønskelig tydelighed i Europa lige nu, nemlig at arbejdsløsheden er tårnhøj, den sociale armod er helt ekstrem, og EU-konstruktionen er fuldstændig ligeglad.
Så er der så en politisk kamp.
Der er så en politisk kamp mellem – og i høj grad personificeret ved – den tyske kansler, den konservative kansler på den ene side, der insisterer på en sparepolitik og har en stor økonomisk fordel at have euroen, fordi det en fordel for den tyske storindustri, og så et fuldstændig forarmet sådan Periferieuropa med Grækenland, som siger nej til den her sparepolitik og i stedet for ønsker at få lov at lave offentlige investeringer og lave social genopretning.
Var det ikke oplagt, at SF bakkede op om kritikken fra den nyvalgte græske regering over for Merkel?
Og er i dag ikke en god anledning til at gøre det?
Morten Bødskov (S), 2015-04-30:
Det er meget socialdemokratisk at lægge vægt på i en situation, hvor et land er så svært stillet, som det er, at de andre eurolande udviser en udstrakt grad af solidaritet over for det her land.
Virkeligheden er jo den, at der er andre lande, som har været igennem det samme og er kommet igennem problemerne uden det, vi har set fra Grækenland.
Derfor igen: Jeg har svært ved at forstå Enhedslistens synspunkt her, og det har jeg, fordi jeg grundlæggende ikke mener, det er særlig solidarisk at bede om at få lov til at undvige sine forpligtelser, undvige sine egne gerninger og de årsager, som førte til, at man havnede i de problemer, som man er i.
Det har man et ansvar for selv at medvirke til at rydde op i, og så er man så så heldig i den her situation, at der er så stor, udstrakt solidaritet fra eurogruppens medlemslande og fra hårdtarbejdende lønmodtagere i de her lande, at de gerne vil være med til at bidrage til, at Grækenland kommer på fode igen.
Det synes jeg er udtryk for europæisk fælles solidaritet, og det forstår jeg ikke hvorfor Enhedslisten ikke støtter i større omfang, end de gør.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Tak for det.
Altså, situationen er jo lidt interessant, for i modsætning til hvad Dansk Folkepartis ordfører siger, har den græske regering sagt, at man gerne vil betale gælden, man vil bare gerne gøre det på en sådan måde, at man ikke er død inden.
Lige nu er faren jo, at patienten efter 25 pct.s recession, som meget vel kunne risikere at fortsætte, hvis sparepolitikken fortsætter, dør, inden gælden bliver afbetalt.
Så situationen er jo ikke et spørgsmål om at betale gæld eller ikke at betale gæld, det er jo, hvordan pengene skal findes.
Nu var grækerne ikke så heldige som danskerne, at de fik en folkeafstemning, så de kunne stemme om det.
Det gjorde vi jo i Danmark, og der var så heldigvis et resultat, der sagde nej til at være med i euroen.
Ville det være et acceptabelt krav fra Dansk Folkeparti, at EU kunne få lov at bestemme det?
Eller burde det egentlig ikke stadig være muligt for vælgerne fra valg til valg at beslutte, hvor regningen for en krise skulle sendes hen?
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-30:
Altså, jeg har slet ikke lyst til at svare på det spørgsmål, fordi man stiller en præmis om, at i Danmark får vi på et tidspunkt euroen, og den seance vil jeg faktisk slet ikke ud i.
Det er mig så inderligt imod, så det har jeg slet ikke lyst til at tænke på.
Der er så nogle andre, der har en anden form for politik, som Enhedslisten kan være uenig i.
Det er jo fair nok.
Men der er det herinde, vi beslutter det, og det er borgerne her i Danmark, der har valgt det flertal, der sidder her.
Det synes jeg er demokrati, og det er også derfor, jeg er inderligt imod euroen, for
hvis man bliver en del af euroen, vil der være nogle, der siger, at der skal være nogle andre krav.
Sådan er det at have en fælles valuta, og derfor er jeg ikke interesseret i en fælles valuta.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Jamen Enhedslisten og Dansk Folkeparti er jo meget enige i, at Danmark ikke skal gå med i euroen.
Jeg kan så berolige ordføreren med, at Enhedslisten ikke vil forgælde Danmark, hvis vi engang skulle få flertal, hvilket vi forhåbentlig snart får; vi ville tværtimod sikkert sørge for overskud, for vi stiller altid finansierede krav.
Men det, som vi diskuterer i dag, er jo vores holdning i Folketinget til, hvad man fra Europa-Kommissionens side skal stille af krav til grækerne.
Og der undrer det mig bare, at man fra Dansk Folkepartis side ikke siger: Fint!
Grækerne skal afbetale gælden, og det er også det, de ønsker, men det må være op til den valgte græske regering at finde ud af, hvor de penge skal findes, og om de skal findes hos pensionister, eller om de skal findes hos de mest velhavende grækere.
Det må da være op til de demokratisk valgte i de enkelte medlemslande at afgøre, hvor pengene skal komme fra.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-30:
Det kan hr. Nikolaj Villumsen sådan set fint have ret i.
Det eneste, vi kræver, er, at Grækenland betaler pengene til tiden og det aftalte beløb.
Og mit indtryk er altså ikke, at Grækenland har formået at gøre det, uden at der blev stillet de krav, der er blevet stillet til dem.
Man mener altså, når man sidder og laver beregningerne, at de ikke kan håndtere tilbagebetalingen af den gæld, de har, hvis ikke de laver de her reformer.
Det er vel egentlig det, der er hele problemet.
Jeg ved, at sidst de skulle betale afdrag, var man meget i tvivl om, om de kunne betale.
Det lykkedes åbenbart i sidste øjeblik.
Men jeg er meget spændt på at se, om de kan finde de penge, de skal finde i maj.
Det må man jo håbe.
Mette Bock (LA), 2015-04-30:
Tak for det.
I Liberal Alliance ønsker vi inderligt for det græske folk, at den græske økonomi kommer på fode igen.
Lige nu er der ikke nogen som helst tvivl om, at den græske økonomi ligger i ruiner.
Eurolandene har lavet en aftale om forlængelse af låneprogrammet, spørgsmålet er, hvad der sker, når fristen udløber.
Tror vi for alvor på, at der vil ske forbedringer?
Det gør vi ikke i Liberal Alliance.
Så længe den græske regering ikke fører en ansvarlig politik, så længe man snyder med tallene, så længe man ikke kan opkræve skat med troværdighed, og så længe der ikke er tegn på vilje til de nødvendige reformer, så vil krisen kun udvikle sig til det værre.
En ny regering er kommet til på massive valgløfter, som den naturligvis ikke kan leve op til, for økonomien taler sit eget sprog.
Jeg forstår fuldt ud, at tålmodigheden fra eurolandenes regeringer og befolkninger er ved at være opbrugt.
Morten Østergaard påstår, at det ville have været langt værre, hvis man ikke havde ydet lån, saneret og nu udvidet fristerne for tilbagebetaling.
Vi kan jo ikke lave kontrafaktisk historieskrivning, så vi ved ikke, om det er rigtigt, eller om pinen bare er blevet trukket ud.
EU stiller urimelige krav til Grækenland, påstår Enhedslisten.
Undskyld mig, man har holdt hånden under græsk økonomi i alt for lang tid, så nødvendige reformer ikke er blevet gennemført, hverken af den forrige eller den nuværende regering.
Man skal passe på med at spå om fremtiden, men et bud kunne være, at Grækenland udtræder af euroen, påtager sig et selvstændigt ansvar for økonomien og landets udvikling og dermed langsomt får genopbygget omverdenens tillid.
Det vil uden tvivl være en umådelig vanskelig og smertefuld proces, men det, vi er vidne til for øjeblikket, er hverken værdigt eller noget, der peger på varige og holdbare løsninger.
Problemerne skal først og fremmest løses af en ansvarlig græsk regering, der er villig til at gennemføre de nødvendige reformer.
Tålmodigheden har rakt langt, og vi forstår, at eurolandenes tålmodighed er brugt op, og nu er initiativet først og sidst grækernes eget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-30:
Jeg skælder skam ikke ud på hårdtarbejdende lønmodtagere rundtomkring i Europa.
Men jeg kan godt se fornuften i, at den nye græske regering siger: Det kunne faktisk være rart, at vi kunne komme til et sted, hvor vi fik afbetalt den her gæld; skulle vi ikke prøve at komme derhen på en realistisk måde?
Der var ikke noget krav fra eurogruppen dengang om, at der skulle være pensionsforringelser eller dårligere forhold på arbejdsmarkedet og mere usikkerhed.
Det er jo et krav, som er kommet til senere hen.
Det er et krav, som bl.a. bliver stillet af Europa-Kommissionen, og mig bekendt er Danmark jo en del af EU og kan derfor også godt mene noget om, hvad Europa-Kommissionen skal stille af krav.
Det undrer mig bare, at vi fra dansk side – fra den danske regerings side og det danske Socialdemokratis side – kan acceptere, at det skal være et krav, som er forudsætningen for en lånepakke.
Er det ikke usmart og usocialdemokratisk at kræve pensionsforringelser og ringere sikkerhed på arbejdsmarkedet som en forudsætning for lån?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-30:
Der er bare en undren fra min side over, hvordan man kan have det forskelligt fra situation til situation.
Jeg har den samme holdning.
Det synes i hvert fald i en hvilken som helst situation at være en rimelig begrundelse i forbindelse med pengeudlån.