runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-04:
SF's ordfører på den her sag, fru Astrid Krag, kan desværre ikke være her i dag, så jeg skal sige følgende: SF er som bekendt medforslagsstiller af det her forslag til bekæmpelse af æreskriminalitet og tvangsægteskaber.
Tvangsægteskaber er forbudt i Danmark, og regeringen har fulgt op med regler, der forhindrer familiesammenføring for unge mennesker.
Men tvangsægteskaber stoppes ikke bare, fordi de unge hindres i at få familiesammenføring i Danmark, så simpelt er det ikke.
Der mangler tilbud om hjælp og støtte til unge, der presses ud i tvangsægteskab i Danmark.
På krisecentrene i Malmø ser man tydeligt resultaterne af den politik.
Her ender et stadigt større antal danskere, ofre for tvangsægteskaber, fordi den danske indsats er utilstrækkelig.
Dertil kommer problematikken om æreskriminalitet, og et nyt begreb er velkomment.
Rigspolitiet startede for 2 år siden med at registrere æresrelateret vold, og der er registreret omkring 350 ofre.
Det viser også, at vi trænger til forbedringer.
Vi ønsker en samlet pakke af redskaber til at tage hånd om de voksende problemer både med æreskriminalitet og med tvangsægteskaber, og det er det, det her forslag lægger op til.
Det er nu engang sådan, at de mennesker, som bedst spotter problemerne, er folk i marken, det være sig læger, socialrådgivere og lignende.
Derfor er det vigtigt, at netop disse mennesker ved præcist, hvordan man tackler problemerne og forløberne for de her problemer.
For selv om der er vilje til at hjælpe, kan det være svært, hvis man ikke har den fornødne erfaring og ekspertise.
Vi synes derfor, at der er brug for nationale retningslinjer, som kan give offentlige myndigheder overblik over både handlings- og løsningsmuligheder, og der er brug for reel støtte i form af et professionelt nationalt kriseberedskab, som kan rykke ud, når de lokale myndigheder står med et problem.
Når problemerne er blevet identificeret, skal de selvfølgelig tackles rigtigt, og der er jo ikke kun én løsning, som løser alle typer af de her konflikter; det er nødvendigt, at vi har forskellige værktøjer i værktøjskassen.
Der er tilfælde, hvor problemerne spottes tidligt, og hvor mægling kan være effektiv.
Mægling mellem forældre og den unge vil sørge for, at vi i mange tilfælde undgår situationer, hvor den unges liv bringes i fare.
Vi skal løse alle de konflikter i optrækket, hvis vi kan, for det kan ikke nytte noget, at vi venter på, at den unges liv først er kommet i fare.
Men nogle af problemerne vil altid gå i hårdknude, og der skal der naturligvis andre midler til.
Hvis den unge først er kommet i fare, er det bogstavelig talt livsnødvendigt, at der er ordentlige muligheder for beskyttelse.
Forslaget her rummer flere gode initiativer, som vi i SF mener vil styrke både følelsen af tryghed og trygheden reelt.
Før jeg slutter af, vil jeg lige tilføje, at også den forebyggende indsats er vigtig.
Det her er ikke bare et spørgsmål om regler, redskaber og straffe, det handler også om en god integrationsindsats.
Så fra SF's side vil jeg bare sige, at vi håber, at regeringen vil fatte interesse for den problemstilling og de forslag, der her rejses.
Søren Krarup (DF), 2010-05-04:
Det vil altså sige, at Sverige kommer til betale byrden af, at vi har en reel lovgivning, der forbyder tvangsægteskaber via 24-års-reglen.
Hvorfor tillader I, at man tvangsgifter piger imod deres vilje og tillader, at de bosætter sig hos jer?
Det var dog rimeligt at rette den kritik, der står her i beslutningsforslaget, mod de svenskere, der ikke overhovedet vil vide af virkeligheden.
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-04:
Før vi begynder at pege fingre ad andre lande for, hvordan de løser deres problemer, synes jeg, det er værd at kigge på, om vi har nogle flere muligheder for at løse problemerne reelt i starten, altså for at træde til med mægling, træde til fra læreres, socialrådgiveres og lægers side og for at anvende flere af de andre forslag, der er, om at få nogle redskaber i kassen, der gør, at vi kan løse problemerne, før de opstår – frem for at pege fingre ad, hvordan andre lande løser problemerne.
Søren Krarup (DF), 2010-05-04:
Nu må det jo siges, at det er venstrefløjen, der peger fingre ad den danske lovgivning.
Vi peger ikke fingre ad Sverige.
De må have lov at være så tåbelige, som de er, og de er meget tåbelige; deres fremmedpolitik er dybt uansvarlig.
Men fordi de ikke vil se virkeligheden i øjnene, skal vi da ikke skoses, fordi vi har indført en 24-års-regel, der betyder, at vi faktisk forbyder tvangsægteskaber med ganske umodne kvinder.
Så jeg synes, det er rimeligt at rette kritikken mod rette vedkommende.
Jeg hilser det da med stor glæde velkommen, som jeg sagde i min ordførertale, at venstrefløjen nu begynder at forstå, at der virkelig skal handles, og det sker selvfølgelig også ved hjælp af lovgivning.
Det sker ved hjælp af accept af 24-års-reglen, og jeg går da ud fra, at venstrefløjen vil acceptere 24-års-reglen som forudsætningen for dette forslag.
Men som jeg sagde, forudsætter det samtidig et kulturelt opgør med den islamiske kultur, der systematisk og bevidst tyranniserer – for ikke at sige myrder – kvinder.
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-04:
Vi vil meget gerne have et opgør med tvangsægteskaber – de bringer ikke noget godt med sig – og det har vi altid ønsket.
Der er kommet det virkemiddel med 24-ugers reglen, men her er et forslag til flere andre virkemidler, der kan bekæmpe tvangsægteskaber.
Så det vil vi meget gerne have et opgør med, og vi mener, at der simpelt hen mangler flere redskaber.
Det er ikke slut endnu med det problem, og derfor vil vi gerne have flere redskaber.
Men jeg vil alligevel gerne lige opponere mod, at det skal være en kamp mod den islamiske kultur.
Det skal være en kamp mod tvangsægteskaberne, og så skal vi ikke brede det ud til et mere omfattende begreb som sådan.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-04:
Det er i hvert fald et så stort spørgsmål, at jeg ikke kan svare på det her fra Folketingets talerstol i dag.
Jeg kan bare sige, at regeringens indsats mod tvangsægteskaber er vedvarende.
Og jeg synes da, det er lidt tankevækkende, at fru Marianne Jelved nævner Rockwool Fondens undersøgelse fra i sommers, for den handler netop om 24-års-reglen og ser på, om 24-års-reglen virker.
Det er jo tankevækkende, at fru Marianne Jelved i sit første spørgsmål siger, at hun ikke synes, vi skal snakke om 24-års-reglen, og så fremhæver den i sit andet spørgsmål.
Så vil jeg også have lov til at fremhæve, at sådan som jeg læser den rapport, så konstaterer man, at 24-års-reglen har haft en effekt, i hvert fald på, at tidspunktet for, hvornår nydanskere bliver gift, er blevet udskudt, sådan at de er ældre.
Men selvfølgelig kan vi ikke have nogen sikkerhed for, at der ikke stadig væk finder tvangsægteskaber eller æresrelateret kriminalitet sted, og det er jo derfor, at vi også er åbne over for at tage den her diskussion i Folketingssalen.
Men vi har tillid til, at de initiativer, der indtil videre er sat i søen, virker effektivt.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-04:
Rockwool Fondens rapport fra sidste år er blevet nævnt, og jeg har selv nævnt SFI's rapport også fra sidste år.
Så der er da nok at gøre stadig væk, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen.
Verden er jo ikke færdig med at blive bedre – eller det er den måske?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-04:
Det er jo rart at høre, at Socialdemokratiet går ind for 24-års-reglen.
Det er nogle gange lidt svært at finde ud af, hvad Socialdemokratiet mener om det, fordi man jo gerne vil i regering med de andre partier og tror, at man kan føre en fælles udlændingepolitik, og der er man jo ikke enig med i hvert fald De Radikale og Enhedslisten.
Hvad SF mener, har jeg fuldstændig opgivet at finde ud af også på det her punkt.
Men når man i indledningen siger, at den eksisterende udlændingepolitik er baseret på en antagelse om, at man alene ved hjælp af udlændingeregler kan hindre tvangsægteskaber og hjælpe unge, er jeg nødt til at sige, at så følger man jo overhovedet ikke med i, hvad der sker.
Jo, der er en sammenhængende indsats også på tværs af ministerierne, og det er helt forkert, hvad man skriver her, og man afskærer jo sig selv fuldstændig fra en dialog.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-04:
Tak for ministerens relativt venlige svar til beslutningsforslaget.
Jeg har jo stillet spørgsmål til ministeren for ganske nylig og har fået et udmærket svar, så jeg har fået tjekket op på det, ministeren sidste efterår lovede at gennemføre via satspuljen, som vi jo alle sammen har været med i.
Så bare for en ordens skyld har jeg svarene, og derfor kender jeg også de initiativer, som er en lille del af det, der ligger i beslutningsforslaget.
Så vil jeg sige til ministeren, at man jo kan læse i forskellige forskningsrapporter, hvordan f.eks. familiesammenføringsreglerne har virket.
Er ministeren klar over, at de ændringer i giftemønsteret, hvor man bliver gift senere, og det mønster, der er med, at flere og flere kvinder uddanner sig, var i fuld gang inden 2002, og at man ikke kan se nogen signifikant ændring på de områder?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-04:
Jeg vil i hvert fald sige, at tallene også i den grad er signifikante, og hvad angår antallet af familiesammenføringer i de kulturer, hvor vi ønskede, at de nu skulle blive danskere og pakke kufferten ud i stedet for at fortsætte med tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber, er det tydeligt at se, at mønsteret totalt har ændret sig.
De tal er, så vidt jeg ved, oversendt til Folketinget – de kan i hvert fald findes på vores hjemmeside, og jeg oversender dem gerne igen.
Jeg vil overhovedet ikke begynde at påstå, at der ikke har været en udvikling før 2001, men jeg vil bare sige, at der er sket et spring i integrationsindsatsen efter 2001, og det kan jeg påpege med kolde tal.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-04:
Der udkom sidste år, altså i 2009 i oktober måned, en rapport fra SFI om de konsekvenser, man kunne se af, hvordan reglerne for familiesammenføringer virkede.
Er ministeren klar over, at der fra 2000 til 2007 er sket en tidobling af de par, hvor en person med anden etnisk baggrund end dansk er samlevende eller gift med en fra sit gamle opholdsland, der er flyttet til Sverige?
Ved ministeren også, at der er rigtig mange mennesker i Danmark, der lever med en ægtefælle, der bor i et andet land, og som pendler frem og tilbage, fordi parret ikke opfylder familiesammenføringskravene, men trods alt er gift og har børn?
Det er en ny form for ægteskab – pendlerægteskab – som lever på et turistvisum.
Er det udtryk for, at vi præcist ved, hvad det egentlig er, der er sket, efter at vi har fået de familiesammenføringsregler?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-04:
Ja, det mener jeg at det er.
Man er nødt til at overholde de danske regler.
Der er en ganske alvorlig baggrund for, at vi har fastsat de regler, og det, jeg selvfølgelig holder meget øje med, er, hvor mange af de ægtepar der så eventuelt vender tilbage, efter at de er blevet 24 år, eller prøver at udnytte EU-reglerne på en måde, som vi ikke havde ønsket.
Vi kan også se, at der i nogle af de tilfælde, hvor personer bliver gift med nogen fra hjemlandet, hvilket stadig væk sker, fordi de ikke har løsrevet sig helt, ikke så sjældent sker det, at de unge mennesker så starter med at komme og få en uddannelse eller studere, hvilket betyder, at integrationspotentialet er større, og det var præcis det, vi ønskede at opnå.
Vi ønskede ikke, at man skulle blive ved med at begynde fra scratch for hver generation, fordi man fyldte landet med nye fætre og kusiner.
Line Barfod (EL), 2010-05-04:
Ministeren sagde en hel masse om, at stort set alt, hun støttede i forslaget, var gennemført.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren mener, at der er lavet et nationalt videncenter, om ministeren mener, at der er en tilstrækkelig beskyttelse af ofrene i dag.
Det indtryk, jeg får fra dem, jeg taler med, er, at der ikke er en tilstrækkelig beskyttelse af ofrene i dag, at man ikke kan være sikker på, at man selv får den beskyttelse, man skal have, eller at ens børn får den hjælp og beskyttelse, de skal have.
Selv om man så får noget beskyttelse, får man frataget sin overfaldsalarm, hvis man har fået en sådan, uden at politiet laver nogen ny vurdering af, om der fortsat er en risiko for dem osv.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren mener, at der slet ikke er behov for at gøre noget mere, herunder i forhold til at beskytte ofrene.
Jeg har under ingen omstændigheder bedt ministeren om at stå og lave sagsbehandling fra Folketingets talerstol, for det ville jeg synes var ret absurd.
Det, jeg spørger om, er, om ministeren mener, der er behov for en større indsats i forhold til at beskytte ofrene, og om det er noget, ministeren vil se på.
Og vil ministeren sikre, at de, hvis der er nogen, der henvender sig for at få hjælp, kan regne med at få hjælp og støtte, og sikre, at de bliver beskyttet, og at deres børn bliver hjulpet, så de får en mulighed for reelt at få et liv, så de ikke står og skal vælge mellem at skulle indgå i eller blive i et tvangsægteskab og at skulle leve på flugt og i frygt resten af livet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-04:
Jamen jeg mener, at der er de redskaber til rådighed, som der skal være.
Vi har tilflugtsstederne, hvor de kan søge hen, vi har udbygget rådgivningen til denne gruppe, og der er mulighed for gennem politiet at få ny identitet.
Marianne Jelved (RV), 2010-05-04:
Hvis jeg nu skulle tage tråden op efter ministeren og bruge den samme tone, vil jeg sige, at det jo ville være lidt underligt, hvis vi skulle skrive noget om 24-års-reglen, for det er jo en regel, der eksisterer.
Et beslutningsforslag skal jo beskæftige sig med de ting, der ikke eksisterer, men som man mener som forslagsstiller burde eksistere.
Så jeg vil afholde mig fra at snakke mere om 24-års-reglen, for det er ikke det, sagen handler om i dag, men spørge hr. Karsten Lauritzen, om vi er enige om, at den tidobling af det antal par med anden etnisk baggrund end dansk, som samlever eller er gift med en fra sit oprindelsesland, der nu i anførselstegn er flygtet til Sverige, er et tegn på, at vi er sikre på, at tvangsægteskaber ikke finder sted.
Karsten Lauritzen (V), 2010-05-04:
Tvangsægteskaber finder desværre sted i Danmark, men mulighederne og ressourcerne, der bliver brugt på at forhindre dem, er øget kraftigt, og vi ser jo, at der hele tiden bliver udrullet nye tiltag fra Integrationsministeriet.
Et tvangsægteskab er et for meget, og derfor har vi i regeringen jo også været garant for, at der gentagne gange i straffeloven er blevet strammet op på, hvordan tvangsægteskaber straffes.
Jeg kan bare notere mig, at hvis man sådan kigger lidt på, hvad forskere siger, kan man se, at der i hvert fald for et stykke tid siden i Kristeligt Dagblad og også i Integrationsministeriets i øvrigt udmærkede blad var en forsker, der satte fokus på tvangsægteskaber og æresrelateret kriminalitet i sidste eller forrige nummer, en forsker, der er professor ved Oslo Universitet, Unni Wikan – jeg ved ikke, om jeg udtaler det rigtigt – der roste den danske indsats og sagde, at den er betydelig, god og effektiv.
Det glæder jeg mig sådan set over, for det er udtryk for, at det, regeringen har lagt frem, rent faktisk også virker.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-04:
Som jeg sagde i mit første indlæg, er indsatsen her som med al anden integration en dynamisk proces.
Vi sidder jo ikke stille, når vi har gennemført noget i Integrationsministeriet, vi videreudvikler selvfølgelig, og på baggrund af diverse rådgivere, erfaringer og videnskabelige undersøgelser om, hvad der hjælper på det ene og det andet spørgsmål, tager vi os af det.
Så sådan er det, det er selvfølgelig en dynamisk udvikling.
Men jeg kan ikke begynde at sagsbehandle, når der er en, der mener, at hun uberettiget er blevet frataget overfaldsalarmen.
Der er også guldsmede, der synes, at politiet kommer for sent.
Søren Krarup (DF), 2010-05-04:
Det er indlysende, at en indsats imod tvangsægteskaber, og jeg vil ikke sige æreskriminalitet, jeg vil sige datterdrab, for det er jo det, der er tale om, er vi alle tilhængere af, det støtter vi.
Men jeg må så lige spørge, for det er helt afgørende: Accepterer forslagsstillerne, at betingelsen for disse fælles overvejelser, hvor vi med åbent sind vil gå ind, er en accept fra alle parter af 24-års-reglen og tilknytningskravet?
Er det accepteret som betingelsen for de fælles overvejelser?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-04:
Jeg har skam læst lovforslaget.
Det er korrekt, at der lægges op til, at kommunerne skal kompenseres, men bliver det nu fuldt ud?
Hvis det f.eks. bliver over blokken, ja, så vil det være sådan, at det i nogle tilfælde kun vil være 85 pct., man får dækket.
Så der er nogle kommuner, der skal af med penge, der i en situation, hvor de står og skal spare på kernevelfærden, skal af med yderligere, fordi man hos Venstre har siddet og er blevet enige om: Nå, jamen vi må hellere finde på et eller andet, så i mangel af bedre giver vi en lille skattekompensation til dem, der har landbrug, planteskole og alt muligt andet.
Man prøver altså at købe sig aflad, men hvor meget vil det egentlig have i effekt?
Vil det virkelig batte noget, eller er det bare at tage et relativt stort beløb af samfundets kage og smøre den ud som et tyndt lag i forhold til nogle for bare at købe aflad?
Det er jo ikke noget, der rigtig batter noget, når det først bliver smurt så tyndt ud.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-04:
For så vidt angår virkningen på kommunerne, vil det også være nyttigt lige at læse et afsnit længere ned, for der står lige præcis, at den enkelte kommune bliver kompenseret så at sige krone til krone.
Så der er ikke en eneste kommune, der taber en eneste krone på det her.
Det lille forsøg på at lave et lille skræmmebillede af det må jeg tage afstand fra.
Kommunerne bliver fuldstændig kompenseret, for det står meget klart og tydeligt markeret i lovforslaget.
Det har også været hensigten, og det er på plads, så det kan afvises fuldstændig.
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Der er siden 2002 givet 4,1 mia. kr. i skattelettelser til dansk landbrug, og det er jo penge, der er gået fra velfærden i Danmark.
I forlængelse af svaret på hr. Rasmus Prehns spørgsmål vil jeg bare følge op og sige, at det slet ikke er fuldstændig klart formuleret, hvilken konsekvens det har for kommunerne.
Der står direkte, at det kan blive over bloktilskuddet, der står direkte, at hvis ikke det finansieringsudvalg, som sidder og arbejder nu, kan finde frem til noget, er det over bloktilskuddet, det skal reguleres.
Vi har jo tidligere troet, at det her finansieringsudvalg skulle kunne lave noget, der kunne træde i kraft i 2012, nu står der, at det allerallertidligst kan træde i kraft i 2012.
Der er stor, stor forvirring om, hvad det her vil betyde for den kommunale økonomi og dermed muligheden for at sørge for ordentlig velfærd ude i kommunerne.
Jeg vil bare gerne have Venstres ordfører til at bekræfte, at der ikke er nogen fuldstændig klare svar i lovforslaget på, hvad det her betyder for kommunerne.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-04:
Jeg kan fuldstændig afvise den usikkerhed, der forsøges tegnet her.
Det står klart og tydeligt, sort på hvidt i det afsnit, som er lige før det, som den socialdemokratiske spørger her gik i gang med, nemlig at den enkelte kommune allerede fra dag et bliver kompenseret krone til krone.
Så jeg vil lige anmode om, at man læser hele lovforslaget for dermed at fjerne enhver form for usikkerhed her fra starten af.
Det, der så står markeret, er, at man så hen ad vejen vil prøve at se, om man kan få det balanceret ind på lige fod med de andre regler, som generelt gælder for kommunerne.
Der står også markeret, at hvis det så ikke kan lykkes, vil man fortsætte med den her direkte kompensation, som der er lagt op til.
Det er det, der er hensigten med det, og derfor kan jeg feje enhver tvivl af bordet, for så vidt angår den usikkerhed, der her søges tegnet.
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Lad mig læse op fra lovforslaget: »Den individuelle kompensationsordning gælder alene for 2011.«
Og videre står der, at hvis ikke Finansieringsudvalget kan finde ud af at finde en løsning på det her, vil kommunerne blive kompenseret for virkningen af provenutabet over bloktilskuddet.
Her er det jo af hr. Rasmus Prehn blevet fremført, at vi er nede i nogle procenter, de kun bliver kompenseret.
Hvad vil det f.eks. betyde for udkantskommunerne, de kommuner, som har meget landbrugsjord, og som taber rigtig meget provenu på det her lovforslag?
Det her er endnu et eksempel på, at Venstre trækker Danmark skævt.
Udkantskommunerne bliver ramt hårdere af det her lovforslag end f.eks. København, Århus og Odense.
Har Venstres ordfører noget svar på det?
Det her er endnu et eksempel på, at Danmark bliver trukket skævt.
Kan Venstres ordfører give mig ret i det?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-04:
Hvis det er den stærkeste argumentation, man kan komme med i forbindelse med påstanden om, at vi skulle trække Danmark skævt, så må jeg godt nok sige, at det ikke bare er slapt, så er det meget, meget slapt.
Hvis man læser det her lovforslag grundigt, for så vidt angår den måde, kommunerne bliver kompenseret på, vil man læse, at de bliver kompenseret fuldt ud.
Læs også lige høringssvarene, hvor der står, at det er fint nok, at det bliver tacklet på den måde.
Så det er hensigten, det vil blive gennemført, og kommunerne taber ikke en eneste krone på det her; der går ikke en eneste krone fra velfærden på grund af det her.
Samlet set vil det her ikke medvirke til at brække Danmark over, tværtimod vil det styrke aktiviteten også i landdistrikterne, fordi man jo så kan fastholde noget beskæftigelse også i landdistrikterne.
Jeg må da så undre mig endnu mere over, at Socialdemokraterne så har skrevet i sit eget forslag, at man vil øge beskatningen.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-04:
Tak for det.
Det høres jo meget tydeligt på retorikken, om jeg så må sige, at der er skruet godt og grundigt op for skræmmebilledet her, og det er mange gange sådan omvendt proportionalt med de problemer, man har med at få forklaret den linje, man rent faktisk lægger.
Det er også helt tydeligt, at nu er det jo virkelig markeret, at der er forskelle i politik, for hvordan får man sikret valutaindtjeningen, og hvordan får man sikret noget beskæftigelse?
Vi gør det, som vi nu har markeret det.
Og det er jo helt tydeligt, at der i Socialdemokraternes eget forslag, det såkaldte »Fair Forandring«, på side 18 lægges op til en øget beskatning af landbrugserhvervet og dermed fødevaresektoren på 1,1 mia. kr.
Så jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hvordan man vil forklare landbrugs- og fødevareerhvervet og de 140.000 arbejdspladser, som er afhængige af det her, at en øget beskatning og forringelse af konkurrencevilkårene vil sikre arbejdspladserne og eksporten.
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Med den stigning, som Socialdemokraterne lægger op til, tror jeg ikke at vi vil kvæle dansk landbrug.
Omvendt mener jeg heller ikke, at det her lovforslag med en kæmpe skattelettelse vil hjælpe dansk landbrug.
De økonomiske vismænd siger det: 500 mio. kr., der skal fordeles mellem 14.000 landmænd, er ikke det, der løser problemerne i dag.
Et forgældet dansk landbrug, der har en samlet gæld på 350 mia. kr., skal have helt andre håndsrækninger fra Venstre, hvis Venstre virkelig vil hjælpe dansk landbrug.
Så desværre, jeg tror ikke på, at det her hjælper dansk landbrug til at komme på ret køl igen.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-04:
Jamen det er jo tydeligt – og det er så også fair nok – at man står fast på de synspunkter, man nu bringer til torvs.
Men jeg hæfter mig ved, at den socialdemokratiske ordfører selv lægger lidt vægt på, at landbrugserhvervet nu er oppe på en gældsbelastning på 350 mia. kr.
Det indikerer ligesom, at der er behov for et godt øje på, hvordan vi kan få den her sektor hjulpet med ind i fremtiden.
Og så er det jo faktisk en ren knockout at komme og sige: Jamen I har problemer i forvejen, nu giver vi jer lige et ekstra problem, endda et meget stort problem, ved at lægge ekstra skatter oveni.
Så jeg vil gerne spørge en gang til: Hvordan vil man prøve at forklare 140.000 danskere, hvis job er afhængige af det her, at man nu rammer dem direkte på deres erhverv med øget beskatning?