runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2012-05-08:
Jeg vil gerne kvittere for, at vi er enige om intentionerne, og det tror jeg da på.
Så må vi jo se, om vi kan blive enige om løsningerne.
Indtil nu har De Konservative ikke, så vidt jeg husker, støttet den aftale om social dumping, vi lavede med regeringen, men det kan jo være, der er nye toner på vej.
Det vil jeg da håbe der er, og det må ordføreren gerne kommentere.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvor griber vores forslag ind i den danske model?
Der står jo udtrykkeligt, at forslaget ikke blander sig i, hvilke aftaler der bliver indgået mellem arbejdsgivere og lønmodtagere, altså om det er kollektive aftaler, eller det er individuelle aftaler, og hvilken løn der er aftalt.
Men så vil jeg gerne spørge: Hvis det nu er sådan, at vi piller det der med løndelen ud – fordi ordføreren ikke helt har forstået, hvad vores forslag går ud på, så lad os sætte, at vi piller den del ud – så kan ordføreren vel godt være med på resten?
For det er vel rimeligt, at når man bestiller en tjenesteydelse, sikrer man sig også, at den er leveret under lovlige forhold, det vil sige, at der er betalt skat og moms og socialt bidrag.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-08:
Jeg er meget enig med ministeren i, at reglerne på cabotageområdet er utrolig indviklede.
De er så indviklede, at politiets tungvognssektion, eller i hvert fald de operationelt ansatte, som de hedder, altså betjentene, som foretager det her, er dybt frustrerede, fordi reglerne er indviklede og det er svært at finde ud af.
Derfor undlader de mange gange at stoppe det.
Jeg håber, at ministeren er opmærksom på, at Enhedslisten til ændringsforslaget på godslovsområdet har fremsat et forslag om, at politiet får mulighed for at kunne tilbageholde hele vogntoget, det vil sige inklusiv det gods, som er ombord i det, dog så det kan omlæsses.
Jeg håber så på, at ministeren kan støtte det, og vil gerne høre, om ministeren tror, at man så kan støtte Enhedslistens ændringsforslag, når det kommer til behandling her i Folketinget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-08:
Egentlig har både Venstre og Dansk Folkeparti redegjort meget godt for, hvad der også er vores holdning.
Vi kan ikke tilslutte os det her beslutningsforslag om bestilleransvar.
Vi er af den opfattelse, at udgangspunktet må være, at den, der bryder reglerne, kommer til at hæfte.
Ansvaret skal ikke tørres af på andre.
Vi mener også, at vi har et velfungerende arbejdsmarked i Danmark, hvor arbejdsmarkedets parter er gode til at løse de problemer, som opstår, og det synes jeg egentlig vi skal værne om, og derfor kan vi ikke tilslutte os det her beslutningsforslag.
Eigil Andersen (SF), 2012-05-08:
Det er jeg opmærksom på, og det er vi opmærksomme på i SF, altså at det står i forslaget.
Selv om det står der, kan det jo godt være, at det måske er lidt mere kompliceret end det, der står i selve forslaget.
Min forståelse er, at der er nogle forskellige juridiske ting, som skal overvejes, i forbindelse med den udformning, som man har lavet, hvorimod jeg opfatter det som mere klart med den mulighed, der kunne være, for så vidt angår betaling af skat og moms.
Men, altså, som sagt: Det hele er noget, som vil blive drøftet mellem regeringspartierne, når det her udvalgsarbejde er færdigt.
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-08:
Hvis man selv er bestiller, skal man stille en garantisum for sig selv.
Sådan vil det være.
Sådan vil det jo være, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen.
Jeg ved ikke, hvad hr. Finn Sørensen tænker på i den forbindelse her.
Jeg ville ikke bryde mig om som bygherre at skulle kontrollere det hele og stille garantisum for at sikre, at der bliver betaling hele vejen igennem.
Jeg kan forstå på hr. Finn Sørensen, at det er den entreprenør, man laver aftalen med, der skal stille den garantisum hele vejen igennem.
Hvis det er den slags, det drejer sig om, behøver man jo ikke at have et kædeansvar, det behøver man jo ikke lovgivning til.
Hr. Finn Sørensen kan jo bare sige til byggefirmaet, at hvis det skal bygge for ham, skal det stille en garantisum til at sikre betaling for alle medarbejderne.
Jeg tror stadig væk, at hr. Finn Sørensen lever i en drømmeverden og tror, at man som privatperson, der bygger sit eget hus, kan kontrollere og få styr på det hele.
Det tror jeg ikke på umiddelbart kan lade sig gøre.
Så har vi også spørgsmålet om, som ministeren var inde på, hvorvidt vi også skal til at lovgive om en minimumsløn.
Så kunne vi lige så godt afskaffe den danske model, for så svarer det jo til EU-lovgivningen.
EU-lovgivningen bliver hele tiden baseret på, at man ikke har nogen overenskomstmodeller, man skal overholde.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-08:
Jeg er lidt forundret over, at Dansk Folkeparti taler imod forslaget fra Enhedslisten om bestilleransvar.
Det er jeg, fordi jeg har bemærket, at Dansk Folkeparti, i hvert fald i de seneste 3-4 måneder, har gjort sig voldsomt til talsmænd for chauffører og vognmænd, som er hårdt ramt af social dumping, som vi har været inde på tidligere.
Og et bestilleransvar lige nøjagtig på det her område ville jo være forholdsvis let gennemførligt og ville få umiddelbar virkning, fordi der er en umiddelbar sammenhæng mellem chaufførerne, vognmændene og speditørerne og dem, som afsender godset.
Mange af speditørerne er jo beskæftiget i de store vognmandsfirmaer i øvrigt, så der er en umiddelbar sammenhæng.
Og ved at have et bestilleransvar, der gør speditører og godsafsendere ansvarlige, så vil man ramme direkte og hurtigt på det her område.
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-08:
Jamen hvis hr. Henning Hyllested lige husker lidt tilbage – det er så også en 6-7 minutter siden – så sagde jeg netop, at jeg ikke ville udelukke, at der var noget af det, der kunne bruges på nogle områder.
Men hvordan og hvorledes det kan passe ind på transportområdet kontra inden for byggebranchen og inden for andre områder, skal jeg ikke lige gøre mig klog på.
Det kan godt være, det er nemmere at passe noget ind på transportområdet, at det måske er mere enkelt, det skal jeg ikke udelukke på forhånd.
Men at det er den ideelle løsning, vil jeg ikke gøre mig til talsmand for her og nu.
Eigil Andersen (SF), 2012-05-08:
SF er positiv over for de fleste af de grundlæggende tanker, der ligger bag dette forslag.
Det er afgørende, at vi gør alt, hvad vi kan, for at undgå social dumping.
Det er og bliver aldeles uacceptabelt, at danske job undermineres gennem underbetaling og manglende betaling af skat og moms.
Det skyldes bl.a., at regeringsudvalget, der skal undersøge flere muligheder for at skærpe kontrollen i forhold til social dumping, har som en af sine opgaver at analysere fordele og ulemper og de praktiske og juridiske muligheder i forbindelse med en eventuel indførelse af et kædeansvar.
Udvalget er – som det også er blevet nævnt fra talerstolen nogle gange – nedsat som en del af finanslovaftalen, hvor det er blevet aftalt med Enhedslisten, at det her tværministerielle udvalg skulle nedsættes, og udvalget skal, som det også er blevet nævnt, være færdig med sit arbejde den 1. oktober.
Og den kulegravning og analyse skal vi selvfølgelig afvente.
Men jeg regner da med, at der i det virkelige liv vil ske det, at der vil komme nogle yderligere stramninger af kontrollen i forhold til social dumping i forbindelse med finansloven for 2013, som skal forhandles til efteråret.
Måske kan det også blive et element i de trepartsforhandlinger, som meget snart begynder, sådan som beskæftigelsesministeren også nævnte.
I øvrigt er det også sådan, at vi ikke er færdige med at analysere det nye EU-forslag til et direktiv om håndhævelse af udstationeringsdirektivet, der, som det også har været nævnt, indeholder visse tanker om kædeansvar.
Der er f.eks. en teknisk gennemgang af forslaget ved Beskæftigelsesministeriet i morgen.
Så det peger også i retning af, at man må vente med at træffe beslutninger på det her område, til det hele er belyst bedre.
Så skal jeg til sidst sige, at da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige, at Det Radikale Venstre vil stemme imod forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-08:
SF siger, at man afventer udvalgsarbejdet, og det er jo rigtig interessant.
Skal man forstå det på den måde, at SF nu har ændret holdning?
Jeg kunne ikke ud af ordførerens tale sådan helt konkludere, om man i SF stadig væk er brændende begejstret for bestilleransvar, for så er det jo bare at lægge sin politiske holdning ned over det udvalg og overbevise Socialdemokraterne om, at det er en god idé.
Så jeg vil bare bede om en lidt uddybende bemærkning.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-08:
Det har vi også været lidt inde på i begrundelsen.
Jeg ville aldrig komme i den situation, som hr. Bent Bøgsted beskriver, nemlig at jeg ville komme i klemme, for jeg ville nemlig sikre mig ved indgåelsen af kontrakten, at der blev stillet en garantisum, så jeg i givet fald ville være dækket ind økonomisk.
Det er nøjagtig, som man allerede gør i dag i byggeriet, hvor der jo skal stilles en garantisum, der sikrer, at byggeriet er udført fuldt forsvarligt, også i henhold til lovgivning og alt muligt.
En sådan ordning kunne man sagtens indføre og udvide, så dem, der bestiller tjenesteydelser, ikke kommer i klemme.
Så ville der blive stillet et sådant krav.
Så spørger jeg hr. Bent Bøgsted: Hvis vi gør det og hr. Bent Bøgsted ikke ville kunne komme i klemme, ligesom jeg heller ikke ville, hvad er så problemet ved at indføre et sådant bestilleransvar, når man er garderet gennem en sådan garantiordning?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-08:
Tak for det.
Eigil Andersen (SF), 2012-05-08:
Der var mange hvis'er indblandet her, og jeg tror, vi skal holde os til kendsgerningerne og så sige, at hele det her emne må vi vurdere, i det øjeblik vi har et resultat af udvalgsarbejdet, og så vil SF tage stilling til, hvad der skal ske til den tid.
Men det er jo klart, at vi også er en del af regeringen og har en dialog med vores regeringspartnere, og vi vil altid ende med at være enige.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-08:
Jeg takker da for de positive udmeldinger og ser også frem til de drøftelser, vi skal have i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men jeg tænkte på, om ordføreren kunne løfte sløret lidt mere for sine holdninger, for ordføreren siger, at han deler de fleste af de grundlæggende ideer eller holdninger – sådan tror jeg det var – i vores forslag.
Nu ved jeg jo, at der i S-SF's oprindelige plan »En Fair Løsning« var et forslag om, at der skulle indføres kædeansvar, for så vidt angår en sikring af overenskomstmæssig løn.
Betyder det så, at ordføreren er parat til at gå videre til de andre dele, som ligger i vores forslag, nemlig at et bestilleransvar også skal omfatte, at der er betalt skat og moms og sociale bidrag, og at man kan gøres ansvarlig for arbejdsmiljølovgivningens overholdelse?
Eigil Andersen (SF), 2012-05-08:
Nu er jeg ikke helt sikker på, at alle detaljer i referatet fra »En Fair Løsning« er rigtige, men der stod, at man går ind for et kædeansvar, og den grundtanke er rigtig.
Når jeg siger det på den måde, hænger det sammen med, at arbejdsmarkedets parter jo indtil videre har frabedt sig, at der skulle lovgives om lønspørgsmålet.
Det respekterer vi også i SF.
Det, som man så kan overveje, og som vi har en positiv grundholdning over for, er at indføre et kædeansvar, for så vidt angår betaling af skat og moms eksempelvis.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-08:
Så vil jeg bare lige spørge ordføreren, om ordføreren er opmærksom på, at der i Enhedslistens forslag ikke indgår, at der skal lovgives om mindsteløn eller overhovedet lovgives i forhold til indholdet i overenskomstaftaler eller i forhold til indholdet i en lønaftale mellem en arbejdsgiver og en ansat.
Jeg skal bare høre, om ordføreren har forstået vores forslag på det punkt, nemlig at der ikke lægges op til den form for lovgivning, hvorom arbejdsmarkedets parter – og det er jeg enig med dem i – siger, at sådan noget skal de ikke have.
Eigil Andersen (SF), 2012-05-08:
Jamen SF deler, som jeg nævnte det, de fleste af de grundlæggende tanker, der ligger bag ved det her forslag.
Så det vil sige, at vores holdning til kædeansvar, som vi så kalder det i vores version, er grundlæggende positiv, men der må jo komme en afklaring, når det her udvalgsarbejde er slut.
Derudover er det jo også et emne, som skal forhandles mellem de tre regeringspartier.
Jeg tror, det er en situation, man kender hos De Konservative fra den tidligere regeringsperiode.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Jeg skal bare høre: Hvis nu en af de virksomheder, som hr. Frank Aaen omtaler, konstaterer, at skatteforholdene i Danmark – efter at den her lovgivning måtte blive gennemført – er blevet mere hårdhændede end skatteforholdene i udlandet, hvor meget ekstraskat bliver der så lagt i statskassen i Danmark, hvis Kellogg's f.eks. beslutter sig for at lægge den del af virksomheden, som i dag ligger i Danmark, i Tyskland?
Hvor meget ekstraskat kommer der så i statskassen i Danmark?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Skulle de finde på at stoppe med at sælge produkter i Danmark, er der nok en anden sælger af morgenmadsprodukter, som vil overtage markedet.
Men der er altså ikke nogen arbejdspladser, der går tabt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Når man er en multinational virksomhed, kan man jo godt nedlægge et landekontor og beslutte at operere på markedet i f.eks. Danmark fra Sverige.
Man kunne lave et fælles nordisk kontor i Sverige, eller man kunne lave et fælles nordeuropæisk kontor i Tyskland.
Der er mange muligheder.
Summa summarum er, at uanset om det er produktionsarbejdspladser eller ikke produktionsarbejdspladser, kan dette, at man strammer skatteforholdene for multinationale virksomheder i Danmark, medføre, at de vælger at lægge deres arbejdspladser i andre lande end Danmark.
Og så er spørgsmålet til hr. Frank Aaen: Hvor meget ekstraskat kommer der i statskassen, hvis det sker?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jamen der kommer mere skat i statskassen, selvfølgelig.
Altså, hvis et multinationalt selskab vil sælge sine produkter i Danmark, er det nødt til at være til stede i Danmark.
Men det er helt rigtigt, at man godt kan stramme det.
F.eks. kunne man jo forlange, at selskaber, der opererer i Danmark, har en fast repræsentation i Danmark – det synes jeg faktisk ville være en rigtig god idé – for på den måde også at få bedre kontrol med, hvordan de finansielle transaktioner er inden for koncernen.
Det er et forslag – det er ikke så revolutionært – og det gjaldt faktisk for nogle år siden.
Men altså, hvis man vil sælge produkter i Danmark – jeg plejer at sige, at hvis man vil sælge burgere som McDonald's i Danmark – så bliver man nødt til at være til stede i Danmark.
Man kan jo ikke sende dem med luftpost.
Derfor er jeg ikke så bange for, at dem, der ikke har nogen produktion, skulle flytte ud af landet.
Og dem, der har produktion, er i landet – ikke fordi de betaler skat af det, de sælger – men fordi det er et godt sted at producere.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-08:
Nu nævnte ordføreren, at Kellogg's havde nedlagt sin produktion i Danmark.
Hvad er ifølge ordføreren så sandsynligheden for, at virksomheder nedlægger deres produktion i Danmark, set i forhold til hvor dyrt det er at producere i Danmark?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Det sker jo i forvejen, at virksomheder flytter produktion til Danmark.
Det sker faktisk ret ofte, at der sker også hjemtagning af produktion til Danmark, mens andre virksomheder flytter deres produktion ud af landet.
Men jeg er helt sikker på, at det, at man skal betale skat af sit overskud – og i det her tilfælde betale skat af den del af overskuddet, man har i Danmark – ikke får nogen virksomhed til at ryste på hånden, i forhold til hvor de placerer deres produktion.
For omkostningerne ved at have en produktion – og det gælder, ligegyldigt om det er i Danmark eller i Tyskland eller hvor – og omkostningerne ved at etablere eller nedlægge en produktion er meget større end det, at man også betaler skat af et overskud.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-08:
Det skal jeg nok huske, formand.
Skal det forstås på den måde, at ordføreren er af den opfattelse, at der ikke er nogen sammenhæng mellem, hvor dyrt det er at producere i et givet land, og om man lægger sin produktion i det land?
Og anerkender ordføreren, at jo højere skat, herunder selskabsskat, en virksomhed skal betale, jo højere bliver omkostningerne, og jo større sandsynlighed er der også for, at den flytter produktionen ud af landet?
Det er bare sådan ret simpelt, altså: Mener ordføreren, at der er en sammenhæng mellem, hvor dyrt det er at producere – altså om skatten har indflydelse på, hvor dyrt det er at producere – og hvor man lægger sin virksomhed?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Ja, selvfølgelig er der en sammenhæng mellem, hvor dyrt det er at producere, og hvor virksomheden ligger – det giver sig selv.
Og når der er nogle, der ligger i Danmark, er det, fordi det er godt at producere i Danmark af forskellige årsager.
Men det, at man skal betale skat af sit overskud, betyder jo, at man har et overskud, og mon ikke man beholder produktionen, så længe man har et overskud?
Så er det jo korrekt, at man kan flytte produktionen til et land, hvor man helt slipper for at betale skat.
Det synes jeg så bare at ordføreren skulle være med til at bekæmpe i stedet for – som jeg kan høre det – at være ligeglad med, at der er selskaber i Danmark, der tjener penge i Danmark, og som bruger Danmark som et skattelyland.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Jeg synes faktisk, det er ret grænseoverskridende, at vi har en ordfører for statsministerens parti i Danmark, som på Folketingets talerstol står og antyder, at virksomheder snyder, eller ligefrem beskylder virksomheder for at snyde med deres skattebetaling, når vi ingen som helst viden har om, at det skulle ske.
Kan hr. Thomas Jensen nævne de utallige domme, hvor virksomheder er blevet dømt for lovbrud på det her område – lovbrud, som man med denne lovændring ønsker at forhindre?
Det kan hr. Thomas Jensen jo ikke.
Der er ikke nogen, der er dømt for at bryde loven her.
Der er ikke nogen, der er dømt for at snyde.
Det er vitterlig et nybrud.
Mit andet spørgsmål var jo: Kan hr. Thomas Jensen bekræfte, at danske virksomheders konkurrenceevne bliver gjort dårligere af dette forslag?
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Jeg vil godt slå fast, at jeg ikke står og beskylder nogen for noget som helst.
Jeg vil bare tage afstand fra det, at Liberal Alliances ordfører, hr. Ole Birk Olesen, sådan går lidt op i en spids og overfortolker, hvad andre siger her i salen – det skal han nok prøve at lade være med.
Det er sådan, at når vi debatterer skattepolitik med hr. Ole Birk Olesen, skal det altid trækkes lidt mere ud i ekstremerne.
Det synes jeg ikke er gunstigt for et godt debatniveau her i Folketinget.
Det, jeg siger, er, at man ikke skal være naiv.
Og hvis hr. Ole Birk Olesen er den eneste, som ikke har opdaget det, kan han jo se på, hvad en af de tidligere skatteministre under den borgerlige regering, hr. Troels Lund Poulsen, på et tidspunkt sagde, nemlig at der var 1.000 mia. kr., som der ikke rigtig var styr på hvor var forsvundet hen.
Det er jo et vidnesbyrd om, at hr. Troels Lund Poulsen i sin tid som skatteminister havde fået færten af, at der var noget, der ikke var, som skulle være.
Så det er bare for at sige, at man ikke skal være fuldstændig hamrende naiv.
I forhold til det med konkurrenceevnen vil jeg bare kort og afsluttende sige, at den her regering i dag med 2020-planen har fremlagt nogle tiltag, som jeg da håber at der vil blive bred tilslutning til i Folketinget, og som vil sikre, at Danmark igen får en god konkurrenceevne frem for den konkurrenceevne, som kun blev dårligere under den højreorienterede regering.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg synes egentlig ikke, det er fair at beskylde hr. Ole Birk Olesen for at køre op i en spids.
Det var da et ganske fair spørgsmål at stille, altså om det overhovedet har nogen effekt, at man nu vil offentliggøre virksomhedernes skatteoplysninger.
Så derfor vil jeg da gerne spørge hr. Thomas Jensen, om man har nogen erfaringer fra andre lande for, at det har nogen effekt.
Man må gå ud fra, at det netop kan få virksomheden til at lade være med at snyde.
Så det er jo en mistænkeliggørelse af virksomhederne.
Så det kunne da være meget sjovt at høre hr. Thomas Jensens forklaring på, hvilken effekt det her kunne have, når man i øvrigt i lovforslaget selv skriver, at man ikke kan påvise, at det har nogen provenumæssig effekt.
Det må være, fordi man selv ved, at det her er ren symbollovgivning, som ikke rigtig flytter noget.
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Det her er bestemt ikke symbollovgivning, vil jeg sige til hr. Dennis Flydtkjær.
Hr. Dennis Flydtkjær skylder måske at komme herop på talerstolen og forklare, hvad udviklingen var i Sverige, hvis hr. Dennis Flydtkjær har så stor indsigt i de svenske skatteforhold.
Man skal jo ikke se på det over årene.
Man skal jo se på det ved indførelsen af et forslag, hvor man kan se en effekt på virksomhedernes skattebetaling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Hr. Thomas Jensen glemmer jo helt at komme ind på, hvor det er, han har fundet de gode erfaringer.
Hvad er behovet for pludselig at lave den her øvelse?
Der er jo ikke noget, andet end at man vil lave en offentlig gabestok og hænge virksomhederne ud for ikke at betale skat.
Der kan være gode grunde til det, det kan f.eks. være, fordi de har haft underskud i nogle år på grund af investeringsudgifter og andre ting.
Hvad er det reelle behov for det?
Man kommer heller ikke rigtig ind på det i lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-08:
Ordføreren taler meget om, at Danmarks konkurrenceevne blev svækket op gennem 00'erne, og det er jo fuldstændig korrekt.
Hvad skulle regeringen ifølge ordføreren have gjort, der kunne have forbedret den konkurrenceevne?
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Nu er det jo sådan, at i politik skal man somme tider passe på med at være mandagstræner, for når jeg står heroppe, ved jeg jo, hvordan det er gået.
Men når vi ser tilbage på det, kan vi se, at lønkonkurrenceevnen er svækket.
Jeg synes også, at der er underinvesteret, især inden for industriområdet.
Der har været nogle tiltag fremme tidligere – de er også brugt af Barack Obama i USA – hvor man har kunnet give nogle straksafskrivninger, så der kunne investeres i et bedre kapitalapparat i virksomhederne, sådan at de relativt hurtigt kunne få øget produktiviteten og dermed også konkurrenceevnen.
Så der har været forskellige elementer, man har kunnet bruge.
Men nu handler det jo ikke om at stå og dømme den borgerlige regering.
Vi må bare konstatere, at den ikke har leveret varen.
Nu handler det om, at vi har en ny regering.
Vi har en ny regering, som har fremlagt en 2020-plan her i dag, og som lægger op til, at der er nogle tiltag, vi kan gøre for at styrke konkurrenceevnen.
Og der håber jeg da også, at Liberal Alliance vil bidrage positivt til at få skabt en god konkurrenceevne for Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-08:
Jeg synes nu nok, at ordføreren bruger en del tid på at dømme den tidligere regering.
Og jeg mindes, at når der blev talt om at lave reformer i 00'erne – reformer, som netop ville have styrket Danmarks konkurrenceevne gennem at øge arbejdsudbuddet ved f.eks. at afskaffe efterlønnen, forkorte dagpengeperioden og sænke skatterne på arbejde – så var det ikke begejstring, der kom fra Socialdemokratiet.
Det var tværtimod det modsatte, og de tiltag ville jo netop – da økonomien var overophedet – have styrket Danmarks konkurrenceevne.
Men det var Socialdemokratiet ikke med på, så man skal måske være lidt forsigtig med at være så fordømmende.
I forhold til den 2020-plan, der er fremlagt i dag, siger ordføreren, at det er noget, som vil styrke dansk industri.
Karsten Dybvad har i dag været ude og sige følgende
: »De høje danske skatter og afgifter hænger som en tung klods om benet på vores virksomheder. Og her mangler regeringen at komme med et bud på, hvordan vi sænker verdens højeste skattetryk.« Det lyder ikke, som om industrien er synderlig begejstret over det, de har set i dag.