runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Forslaget omhandler, som vi har hørt, oprettelsen af et særligt dyreværnspoliti, og jeg vil gerne gøre det krystalklart, at vi i Venstre har fuld forståelse for argumentationen om fokus på dyreværnsloven og for, at politiet skal udvise særlig interesse for det her.
Så vi har fuld forståelse for intentionerne bag beslutningsforslaget, og vi er fuldstændig enige i, at overgreb på dyr skal efterforskes grundigt, og at de ansvarlige skal retsforfølges og dømmes hurtigt og effektivt.
Det er sager, hvor der er begået fejl, og en fejl er jo som bekendt en for mange, men i Venstre må vi også bare erkende, at det er menneskeligt at fejle, og at man altid på alle områder - også det her område - vil kunne fremhæve enkelte eksempler på, at der er blevet begået fejl af myndighederne.
I forslaget kritiserer forslagsstillerne de særlige dyreværnsenheder, som med det seneste politiforlig har fået specialuddannet personale til håndhævelse af dyreværnsloven, og som i øvrigt er oprettet i hver af de nye politikredse.
I Venstre synes vi ikke, det er en berettiget kritik, primært ikke, fordi enhederne først for alvor har fået redskaberne til at kunne komme i gang med deres arbejde pr. 1. januar i år.
Så man må derfor formode, at det er svært, hvis ikke umuligt, at vurdere, hvorvidt enhederne løser deres opgave tilfredsstillende eller ej, i betragtning af at de som sagt kun har eksisteret i lidt over 3 måneder.
Hvis det skulle vise sig, at enhederne ikke kan løse deres opgaver, mangler ressourcer eller på anden måde er forhindret i at sikre en effektiv overholdelse af dyreværnsloven,
er vi i Venstre villige til at se på, hvordan vi kan styrke de her enheder yderligere.
Men inden vi dømmer de nyoprettede enheder mener vi at de skal have en rum tid til at bevise, hvad de kan, og i mellemtiden håber vi, at vi i Folketinget ja, undskyld udtrykket - vil klappe hesten lidt.
Forslaget rejser dog også en principiel problemstilling, nemlig spørgsmålet om, om vi skal have et enhedspoliti i Danmark, eller om vi skal have en række selvstændige politikorps, herunder et dyreværnspoliti, som forslagsstillerne bl.a. efterlyser.
I Venstre er vi glade for vores enhedspoliti, og vi frygter, at oprettelsen af særlige politikorps til særlige opgaver vil skabe flere problemer, end det løser - ikke mindst fordi man, hvis vi først laver et dyreværnspoliti, så kunne spørge: Hvorfor så ikke lave et særligt politi for voldtægtsofre eller for menneskehandel eller for bandekriminalitet?
Og i Danmark har vi faktisk allerede noget, der ligner det, som forslagsstillerne efterlyser.
Dyrenes Beskyttelse har nemlig mig bekendt deres dyreværnsinspektører, der allerede samarbejder med politiet i dag.
Men i Venstre er vi da åbne over for en diskussion om, om dette samarbejde kan udbygges yderligere.
Så derfor kan vi i Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, at jeg faktisk mener, det er den vej, vi allerede går nu.
Meningen med de dyreværnsenheder, der er ude i de enkelte politikredse, er jo, at det skal være specielle enheder, der har kompetence og viden til at tage sig af sagerne.
Men jeg vil gerne medvirke til under udvalgsbehandlingen, at vi får uddybet lidt mere, hvad dyreværnsenhederne rent faktisk laver, for jeg tror måske, at vi kan nå hinanden meget ved at prøve at præcisere, hvad vi har forestillet os der sker ude i kredsene.
Det er, ligesom hvis man ser på anklagemyndighederne og den måde, de er opbygget på; de er også opbygget i forskellige afdelinger, hvoraf der også er en, der tager sig af dyreværnssagerne, sådan at det er folk, der har særlige kompetencer og kender de sager, når de skal køres for retten, og bruger rettighedsfrakendelse osv.
Så jeg tror faktisk, vil jeg sige til hr. Christian H. Hansen
, at vi med den meget konstruktive indfaldsvinkel, som jeg faktisk synes Dansk Folkeparti har til, hvordan vi kan få noget af det her præciseret via gældende aftaler, kan nå meget langt.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Jeg takker for det svar, der var her.
Jeg vil nok vælge at oversende den her sag til ministeren sammen med de andre omkring 100 sager, der er, og så kan vi jo få et skriftligt svar på hver enkelt sag i fremtiden.
Det må jo være den procedure, vi bliver nødt til at følge for at komme videre på det her område.
Jeg vil så gerne stille ministeren et spørgsmål.
Det springer ministeren så over, for det passede ikke så godt ind i ministerens tale ellers.
Det, man kunne forestille sig kunne være en udmøntning af det her beslutningsforslag, kunne jo være, at man, ligesom man har bagmandspolitiet, i hver enkelt kreds fik oprettet en specialenhed inden for politiet, der tog sig af sager - en enhed på 4-5 mand i hver politikreds.
Ville ministeren under udvalgsbehandlingen være villig til at gå den vej?
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Det kan være alt lige fra et opkald fra en borger, der har behov for politiet med det samme, til det eksempel, som hr. Christian H. Hansen kommer med her, om en familie, hvis kæmpe ulykke det er, at deres hund løber bort, og som har behov for, at politiet hjælper med at lede efter den og få den eftersøgt.
Jeg tror på den aftale, Folketingets partier har lavet, om at opprioritere dyreværnsområdet generelt ved at lave særlige enheder i samtlige politikredse.
Men jeg skal ikke på nogen som helst måde afvise den konkrete sag - jeg kender ikke den konkrete sag - men bare sige, at det jo sker, at man træffer en forkert disposition, og det lærer man så forhåbentlig noget af.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Hvis man nu havde taget beslutningsforslaget og lagt en glat ål ind i det, var den også bare smuttet ud af beslutningsforslaget.
Det var sådan set også det, ministeren gjorde i sin tale her.
Ministeren er inde på, at der under politireformen er blevet sat en masse ting i gang, og der kan jeg jo ikke forstå at ministeren ikke forholder sig til virkeligheden.
Nu tager jeg bare ét konkret tilfælde ud af mange hundrede, jeg har; dem kan jeg jo gennemgå sammen med ministeren ved en senere lejlighed.
Det er en konkret sag fra Gentofte Politi, hvor nogle mennesker har forsøgt at få deres hund efterlyst.
Det har politiet ikke ønsket at deltage i.
Dyrenes Beskyttelses kredsforening har været inde over, har kontaktet politiet og er blevet afvist.
Det var simpelt hen ikke noget, man ville beskæftige sig med.
Man fandt senere hunden kørt over, død; det var så Falck, der kontaktede de pågældende.
Der er en lang række konkrete sager, der viser, at det her bare ikke fungerer efter det, ministeren siger.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Som jeg sagde, har man som en del af politireformen, som Dansk Folkeparti også er en del af, besluttet, at man vil have særligt uddannede folk til at tage sig af dyreværnssager og sager om overtrædelse af dyreværnslovgivningen.
Hvorvidt det i de enkelte politikredse bliver organiseret i form af et kontor, eller det er almindelige politifolk, som i halvdelen eller for den sags skyld i hele deres tid beskæftiger sig med det, vil jeg sådan set ikke blande mig i.
Det synes jeg skal være op til den enkelte politikreds og den enkelte politidirektør.
Det, der er vigtigt for mig og for Venstre, er, at loven bliver overholdt, og at vi får minimeret antallet af de her eksempler, som hr. Christian H. Hansen også var inde på og har spurgt justitsministeren om, på, at politiet ikke rykker ud til overtrædelser af dyreværnsloven.
Naser Khader (NY), 2008-04-21:
Ny Alliance støtter forslaget, men vi har noteret os Datatilsynets bekymring.
Vi skal være dynamiske i forhold til udviklingen på dette område, men det er godt, at Datatilsynet minder os om konsekvenserne.
Justitsministeren deler ikke Datatilsynets bekymring i denne sag.
Det er jeg da glad for.
Andet ville være bekymrende.
Men vi støtter som sagt forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Det Radikale Venstre er positive over for beslutningsforslaget fra justitsministeren.
Vi mener, at det vil være en god idé, at Danmark tilslutter sig denne rammeafgørelse for EU.
Det er sådan, at der med det her forslag gives nogle fælles rammer eller fælles spilleregler for, hvordan man skal udveksle oplysninger landene imellem.
Det synes vi sådan set er positivt nok.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi nok stiller nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, hvor vi lige har brug for noget afklaring, især på grund af at Datatilsynet har afgivet et forholdsvis negativt høringssvar.
Justitsministeriet afviser det, men jeg er lige ved at spørge, hvornår Justitsministeriet ikke afviser de høringssvar, der kommer.
Det kan man jo bare se på de ni forslag, vi behandler her i dag.
Så derfor har vi nogle spørgsmål, som jeg vil gå mere ind i under udvalgsbehandlingen.
Så handler det jo også lidt om, hvordan vi gør det i praksis, når Justitsministeriet senere - går jeg ud fra - vender tilbage og der måske skal laves en lovgivning som opfølgning på det her.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Når vi taler om udveksling af datamateriale, er det jo således, at det enkelte land har sine egne regler for, hvad man vil udlevere, og til hvem man udleverer oplysningerne.
Det er jo fortsat det samme før, under og efter dette beslutningsforslag.
Det er stadig væk os, altså de danske myndigheder, der bestemmer, om vi vil imødekomme en anmodning om udlevering af oplysninger.
Men det, forslaget her gør, er altså at tage skridt til, at der bliver en fælles aftale om, hvad man gør med det datamateriale, der er blevet udvekslet, hvad et tredjeland kan bruge de informationer til.
Hvis vi forestiller os den situation, at vi har givet nogle informationer til et andet land i EU, hvad må det andet land så bruge oplysningerne til, og i hvilket omfang må disse vigtige oplysninger gives videre til endnu et EU-land?
Det er selvfølgelig helt relevant, at man har nogle fælles spilleregler, som kan regulere det her område, og det, som rammeafgørelsen giver os, er netop nogle fælles spilleregler i en international verden.
Derfor kan vi fra konservativ side bakke fuldt ud op om beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Vi startede med et let forslag.
Nu synes jeg, det bliver mere kompliceret.
Under førstebehandlingen af Prümtraktaten var en af SF store bekymringer beskyttelsen af de data, som kan udveksles EU-landene imellem.
Hertil var ministerens svar, at hun barslede med den rammeafgørelse om databeskyttelse, som vi behandler her i dag.
Desværre har den her rammeafgørelse udløst meget kritiske høringssvar, igen fra Datatilsynet.
For SF hænger de to forslag sammen.
Rammeafgørelsen og effektiviteten af persondatabeskyttelsen er en forudsætning for vores tilslutning til Prümtraktaten.
SF har ikke noget imod, at politisamarbejdet skal være effektivt.
Det er tværtimod meget nødvendigt i et globaliseret samfund og et EU uden grænser.
Men i lyset af de rigtig mange initiativer inden for det politimæssige og strafferetlige samarbejde inden for EU - og dem kommer der sikkert mange af i fremtiden - er det altså tvingende nødvendigt med en effektiv beskyttelse af de persondata, som man kunne forestille sig flyde i et større og hyppigere omfang mellem de enkelte EU-lande.
Samarbejdet bliver hele tiden udvidet, og derfor er det vigtigt, at vi første gang får en lov, vi kan leve med.
Denne rammeafgørelse vil komme til at gælde i rigtig mange år, og den kan ikke sådan lige laves om bagefter.
Derfor er det nødvendigt, at vi tænker klogt nu, for det er nu eller aldrig, hvis vi skal have mulighed for at lave et fornuftigt forslag.
Det er svært for SF at sige, om regeringen vil gå for langt, eller om der er en passende, afmålt og tilstrækkelig sikkerhed for persondatatrafikken.
Vi foreslår derfor, at vi i Retsudvalget holder endnu en høring - jeg tør næsten ikke sige det - og inviterer de nødvendige eksperter, som kan vejlede os, så vi har mulighed for at tage stilling på et kvalificeret grundlag.
Vi vil i SF gerne være konstruktive og ærligt være med til at løse de udfordringer, som der er i beslutningsforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Ordføreren siger, at han vil lade det være op til de enkelte politikredse, hvordan de vil gøre det.
Er det, fordi det efter ordførerens mening vil være praktisk, at der er forskel på, hvordan man behandler en dyreværnssag i Nordjylland og et eller andet sted på Sjælland?
Der må godt være en stor forskel, kan jeg forstå på ordføreren.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det ville være givtigt, at der var et specielt kontor, der ikke havde andet at lave end at tage sig af de her sager?
Det er sådan, at jeg her har bare et lille udsnit af ubehandlede sager, som politiet ikke har ageret ordentligt i.
Der er masser at tage hul på, og vil det ikke være den rigtige vej at gå?
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Jeg takker for ordførertalen fra hr. Christian H. Hansen.
Jeg rejser mig sådan set bare op på trods af den kritik mod Venstre, der kom fra talerstolen, for at glæde ordføreren for Dansk Folkeparti.
Det gør jeg, fordi jeg gerne vil henlede hr. Christian H. Hansens opmærksomhed på den statistik, som han selv har henvist til i beslutningsforslaget, nemlig politiets anmeldelsesstatistik for tre kvartaler sidste år.
For der er det jo faktisk sådan, at man ser et fald i antallet af anmeldelser af overtrædelse af dyreværnsloven.
I de første tre kvartaler af 2007 var tallet på 735 til forskel fra anmeldelserne i de første tre kvartaler i 2006, som var 844.
Jeg vil bare høre hr. Christian H. Hansen, om han ikke finder det glædeligt, at man oplever et fald i antallet af anmeldte overtrædelser af dyreværnsloven.
Naser Khader (NY), 2008-04-21:
I Ny Alliances unge dage fremhævede vi flere gange dyrevelfærd som et område, der skal tages alvorligt, og det står vi naturligvis stadig ved, selv om NY er blevet næsten et helt år gammel, og dele af besætningen er faldet fra.
Som udgangspunkt er vi positive over for tiltag, der sikrer dyrenes velfærd, så vi har sympati for Dansk Folkepartis beslutningsforslag og er ikke afvisende over for det.
Men hvis vi skal støtte forslaget, afhænger det af flere forhold, og det første er: Hvad koster det?
Det fremgår ikke rigtig af forslaget, og som vi har hørt tidligere på dagen, er det jo ikke, fordi politiet og domstolene ikke har rigeligt at gøre med at få tingene til at gå op oven på politi- og domstolsreformen, så det andet spørgsmål er: Kan det lade sig gøre inden for politiforligets rammer?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Det Radikale Venstres ordfører, fru Bente Dahl, kan ikke være her i dag, så derfor skal jeg gøre rede for vores synspunkter på Det Radikale Venstres vegne, men det betyder ikke, at man ikke kan stille spørgsmål og den slags, hvis man har lyst til det.
Det tager, vi som det kommer.
Det er sådan, at Det Radikale Venstre deler Dansk Folkepartis ønske om at behandle dyr ordentligt, og der har været problemer med at tage ordentligt vare på dyrene, også fordi der har været svigt i en lang række sager i de senere år.
Fra radikal side mener vi imidlertid, at man med politiforliget, altså aftalen om en flerårsaftale for politi og anklagemyndighed, har indført en række tiltag, som vil kunne løse problemerne med dyreværnssager på længere sigt.
Det er sådan, at man jo netop i aftalen har lavet en tekst, der lyder, at »dyreværnslovgivningen skal håndteres ensartet og effektivt over hele landet.
Enheder med specialuddannet personale skal være til rådighed i alle politikredse, og håndhævelsen af reglerne skal skærpes«.
Det synes vi er en fin prioritering, som man har haft i den kreds, der er bag politiaftalen.
Det har Dansk Folkeparti været med i, det har Det Radikale Venstre været med i, det har fire andre partier været med i.
Det er altså en bred aftale, som de seks største af Folketingets otte partier står bag.
Vi kan ikke stemme for Dansk Folkepartis forslag, alene med den begrundelse at vi mener, at vi faktisk har foretaget en række tiltag, som netop skulle forbedre de problemstillinger, som Dansk Folkeparti påpeger, og vi har svært ved at se, at et særligt politi med særlige emblemer på kasketterne og særlige ordenstegn på skuldrene eller brystet skulle gøre noget særlig godt i forhold til de her dyreværnssager.
Så med den begrundelse vil vi gerne bakke op om intentionerne, men vi afviser altså forslaget.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Nu er sagen jo, at vi, før vi startede politireformen, var bevidste om, at samfundet har udviklet sig og ændret sig og der er behov for et nyt politi, en ny måde at strukturere politiet på for at løfte fremtidens opgaver.
Derfor satte vi os for at lave en regulær politireform for at indrette politiet til at håndtere fremtidens opgaver.
En af de ting, vi ønskede at opnå, var netop, at politiet i højere grad kunne specialisere sig og tage sig af særlige problemområder og være proaktive, ude at løse kriminaliteten, inden den finder sted.
Derfor lavede vi de her særlig store politikredse, men reformen er i gang med at blive implementeret, og derfor kan vi jo ikke på nuværende tidspunkt med sikkerhed vide, hvordan det kommer til at gå.
Vi vidste, at det gamle system ikke kunne håndtere de her sager godt nok, og derfor lavede vi en reform.
Den er under implementering.
Når den er implementeret, vil jeg garantere for, at der i hver eneste politikreds vil være en særlig afdeling, der særligt tager sig af den her slags opgaver.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Tak for det.
Det vil nu også komme bag på mig, hvis ordføreren for De Konservative kunne støtte forslaget, når nu ministeren tidligere har afvist det.
De to ting hænger nok meget godt sammen.
Når nu ordføreren siger, at det er besluttet, at der skal gøres en speciel indsats på det her område, så er det jo rigtigt.
Det er der via politireformen, men der er jo ikke besluttet, at der skal laves specielle enheder de enkelte steder, som kun tager sig af de her sager.
Det er faktisk ikke det, der ligger i det.
Så det, ordføreren står og siger på talerstolen lige nu, er jo ikke rigtigt.
Den anden ting er - for nu er der mange, der ser den her debat - at ordføreren er meget inde på, at politiet skal løfte de her opgaver og de gør det.
Ordføreren sagde måske ikke ligefrem, at de gjorde det, men de skulle i hvert fald gøre det.
Mener ordføreren virkelig, og det synes jeg ordføreren skal fortælle befolkningen med hånden på hjertet: Gør politiet det godt nok i dyreværnssager i dag i Danmark?
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
SF er ligesom Dansk Folkeparti meget optaget af dyrevelfærd og ønsker heller ikke at se flere af de tragiske hændelser med grusomheder mod dyr.
Vi kan derfor støtte forslaget under visse betingelser.
Den første forudsætning for at udmønte forslaget er, at det sker under politiforliget.
I 4-års-aftalen 2007-2010 er det en forpligtelse, at der skal være enighed om et specialuddannet personale inden for dyrevelfærdsområdet.
Det var en bevidst prioritering i erkendelse af, at det tidligere ikke var godt nok, og at der ikke var fokus nok på området.
SF kan godt forstå, at man i Dansk Folkeparti har travlt, men vi har endnu ikke set effekten af denne aftale.
Vi kan dog sagtens støtte en omprioritering, specielle uddannelseskrav eller krav til opdeling i afdelinger, eller hvad der nu skal til, for at Dansk Folkepartis forslag kan udmøntes, bare det sker under politiforliget.
SF synes også, at man bør stille krav til statistikkerne, så man får et bedre grundlag at lave love og opstille krav til et dyreværnspoliti på.
Forslagsstillerne nævner selv, at man ikke kan finde en fordeling over, hvor mange sager der henlægges eller afsluttes med tilståelse eller bøde.
En anden forudsætning for, at vi kan komme dyremishandlingssagerne til livs, er, at man bliver nødt til at forebygge.
Uddannelse af dyrehandlere, så de kan vejlede private ordentligt i forbindelse med køb af dyr, kunne være en mulighed.
I en rundspørge erkender 8 pct., at de har haft et kæledyr, der døde som følge af dårlig pleje.
Det er ret mange kæledyr i et land med 1,5 millioner af dem.
Det er også vigtigt, at vi med den nye veterinærlov får optrappet velfærdsbesøgene og måske også i stigende grad for hobbybrug.
SF kan støtte forslaget under de nævnte betingelser.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Så er det dem, man vil samle, og de midler, der er sat af til det.
Og det vil være konsekvensen af det her, hvis man samler ressourcerne i én afdeling.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Hvis man har en lille smule kendskab til området, kan det ikke være så svært at forstå på anden måde, end at det skal samles som en afdeling inden for politiet.
Og en afdeling inden for politiet, f.eks. en bagmandsafdeling, agerer altså flere forskellige steder rundtomkring, når der er behov for det.
Og det er sådan set det, vi mener.
Vi har også tilkendegivet her i debatten, at vi faktisk mente, at der skulle være tilknyttet nogle enkelte kontorer i hver politikreds, som tog sig af det her.
Det kan ikke være så svært at forstå.
Men hvis Socialdemokratiet vil afvise det her forslag for dyrenes skyld, må jeg bare sige, at så er der rigtig mange , der sidder og græder over Socialdemokratiets tale i dag.
Julie Skovsby (S), 2008-04-21:
Jeg har læst forslaget meget nøje, og det er i det første afsnit, der står, at det er forslagsstillernes opfattelse, at der er behov for et særligt dyreværnspoliti.
Dyreværnssager kræver en speciel ekspertise og viden og adskiller sig fra mere almindeligt politiarbejde på en lang række områder.
Hvis det skal forstås som en dyreværnsafdeling, må det jo så også være ennational dyreværnsafdeling.
Ellers ved jeg ikke, hvordan det skal forstås.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-21:
Hvor pokker står der noget om det i forslaget?
Der står intet om, at man ønsker, at det kun skal være sådan noget.
Når ordføreren siger sådan, må det være, fordi hun mener, at vi skulle have skrevet, at det kun skal styres fra København, eller et eller andet i den retning.
Det står overhovedet ikke i forslaget.
Altså, har man i Socialdemokratiet slet ikke læst det her forslag?
Eller har man læst det, ligesom en vis herre engang læste Bibelen?
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Jeg kan forsikre hr. Christian H. Hansen om, at vi i Venstre ikke ønsker, at man skal have forskellig behandling for lovovertrædelser, uanset om det er i forbindelse med kriminallovgivningen eller dyreværnsloven.
Der skal ikke være forskel på, hvilken behandling og straf man får, ud fra om det er i København eller Nordjylland.
Det er også det, der står i den aftale, som regeringen, herunder Venstre, har indgået med en række partier i Folketinget, herunder Dansk Folkeparti: at man netop med de her særlige enheder skal sikre en ensartet varetagelse af dyreværnsloven.
Så det kan jeg forsikre hr. Christian H. Hansen om ikke er tilfældet.