runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2010-12-02:
Først en konstatering, nemlig at Dansk Folkeparti nu igen er med til at stjæle af lejernes penge.
Jeg mener, at det nu har rundet 10 mia. kr., der er taget op af Landsbyggefonden og brugt til forskellige formål, den her gang bl.a. til det formål at rive boliger ned.
Det vil jeg sige er et tyveri, som Dansk Folkeparti desværre har deltaget ivrigt i.
Men mit spørgsmål er: Er Dansk Folkeparti ikke rigtig stolt over, at det igen, når man ser på de problemer, der er i nogle boligområder, er lykkedes at få spillet udlændingekortet, at det her altså i meget høj grad gøres til et etnisk problem, at et socialt problem gøres til et problem, hvor man siger, at det er hudfarve, sprog og efternavn, der er problemet?
Er det ikke rigtig godt for Dansk Folkeparti, at udlændingespørgsmålet også i den her sag er kommet højt på dagsordenen?
Thomas Jensen (S), 2010-12-02:
Dansk Folkepartis ordfører knyttede mange kommentarer til de beslutninger, der bliver taget i Århus Kommune.
Der vil jeg sige, at jeg har fuld tillid til, at det politiske flertal i Århus Kommune kan lave nogle løsninger, der kan være med til at løse de problemer, man har lokalt.
Det ved de bedre, end vi ved herovre på Christiansborg.
Det, jeg bare er interesseret i at vide, er, om de redskaber, vi her i Folketinget vedtager, er med til at gøre opgaven lettere for Århus Kommune og boligafdelingerne i Århus Kommune.
Det er jo det, der er vigtigt.
Og hvis vi virkelig har fokus fast rettet mod, at vi skal ændre beboersammensætningen i de her boligområder, er spørgsmålet jo også: Jamen er der boliger til de folk, vi skal have til at flytte ud af de her boligområder?
Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvor er de boliger, som man gerne vil have folk fra de her udsatte boligområder til at flytte ud i?
Er der ikke et behov for, at flere kommuner tager et boligsocialt ansvar på sig og bygger boliger, som folk kan flytte ud i fra de udsatte boligområder?
På den måde kan vi få en vished for, at vi virkelig tager nogle syvmileskridt for at få ændret beboersammensætningen.
Hvor er boligerne?
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Først og fremmest vil jeg gerne problematisere, hvorvidt midlerne så rækker til at få fjernet den her renoveringskø, som hr. Morten Østergaard siger der vil blive holdt øje med.
En ting er at holde øje, noget andet er rent faktisk at have kræfterne til at få fjernet problemet, og der er det jo så, jeg problematiserer, om det vil blive muligt.
Jeg vil også godt problematisere hele ghettobegrebet, som jeg ikke tror har bidraget særlig positivt til indtrykket af, at de her boligområder er attraktive boligområder for ressourcestærke beboere at flytte til.
Jeg er ikke sikker på, at det har været en nettogevinst for beboerne derude, at man fører en sådan debat, som vi har haft.
Når talen falder på etnicitet eller nationalitet som et problem, har SF ikke nogen principiel holdning om, at det er et problem, snarere tværtimod.
Vi ser det her som et udtryk for sociale problemer, som vi skal have løst, og det er også derfor, vi vil have undersøgt forslagets konsekvenser i dybden.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-12-02:
Det er jo ikke helt korrekt, for det, man snakker om, er jo 5,4 mia. kr. i 2011.
Og jeg kan ikke se andet, end at de penge ikke er i Landsbyggefonden til at give ydelsesstøtte til renoveringer, hvilket Landsbyggefonden jo gør.
Så det beløb, man faktisk er oppe på, er 1,2 mia. kr. oven i det andet, man sådan set har forlangt.
Så jeg mener sådan set, at det, når man ikke var indstillet på at gå længere ned, var rimeligt, at man ikke kunne komme ind i de forhandlinger, der foregik.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Jamen det svar er jeg sådan set meget glad for, for jeg synes, at den logiske konsekvens så må være, at SF ligesom os vil vælge at stemme imod L 60, fordi det jo altså for det første rummer det her med, at man vil forbyde en praksis, som ikke findes i nogen kommuner, nemlig at de anviser flygtninge og indvandrere til de her problemramte områder, og for det andet noget, synes jeg, på det principielle plan langt mere centralt, nemlig at kombinationen af dels anvisningsforbuddet, dels ghettodefinitionen jo er et meget klart signal om, at uanset hvor godt folk integrerer sig, opfatter staten dem stadig væk alle sammen, alene på grund af deres etniske baggrund, som en særlig udfordring.
Og det synes jeg er et utrolig dårligt signal.
Der er jeg meget enig med hr. Peter Westermann i, at på den måde har ghettodebatten og hele den her stigmatisering ikke et integrationsfremmende perspektiv, hvis man fastholder, at folks etniske baggrund, uanset hvordan de i øvrigt griber deres tilværelse an, er et problem, som de altså i sagens natur ikke kan løbe fra.
Frank Aaen (EL), 2010-12-02:
Jeg er ikke sikker på, at bare det at bo sammen giver noget problem.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre fra ordføreren: Er det et problem, at folk, der har en anden – den kan være meget forskellig – etnisk baggrund, bor i samme boligområde?
Og hvis ordføreren virkelig mener det, hvad kunne det så være for nogle problemer?
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-02:
Nu smider vi dem jo ikke ud af de her områder, men vi anerkender et behov for at give kommunerne et værktøj, så vi sikrer, at der i hvert fald ikke sker en kommunal anvisning til de her områder.
Det synes jeg der er stor forskel på.
Jeg kan gentage, hvad jeg også sagde før.
Vi anerkender, at der kan være en udfordring, når man samles mange mennesker med en anden etnisk baggrund i forhold til at opnå en positiv integration.
Og jeg vil sågar være så fræk at sige, at det jo ikke kun er noget, der foregår her.
Det er jo et problem, som vi anerkender.
Derfor giver vi nu et værktøj til, at kommunerne i hvert fald kan sikre, at man ikke henviser.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Men det, som bare er den principielle forskel, er jo, at de sociale kriterier kan der gøres noget ved.
Man kan komme i arbejde, man kan tage en uddannelse, og man kan holde sig ude af kriminalitet, uden at man behøver at flytte.
Hvis vi løser de sociale problemer for de beboere, der er i de udsatte boligområder, så mener jeg, at vi har gjort vores arbejde godt.
Og der er problemet, at hvis man har sagt, at i forvejen er det her område et problem, fordi der bor en masse med anden etnisk baggrund, så er den eneste måde, man kan komme omkring det kriterium på, jo ved at få nogle til at flytte ind, der har en etnisk dansk baggrund.
Men de kan jo høre på regeringen og på Dansk Folkeparti, at de for alt i verden skal holde sig væk fra de her områder, for der bor en masse med anden etnisk baggrund, og det skaber nogle problemer, og det er ghettoer.
Det er derfor, man kan være bange for, at det at gøre problemerne etniske her er med til at gøre dem uløselige i et eller andet omfang.
Det er sådan set det, jeg gerne ville høre den konservative vurdering af, altså om ikke det var klogere at holde sig til sociale kriterier og så lade etniciteten, som folk alligevel ikke kan gøre noget ved, ligge.
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-02:
Selv tak, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, for et positivt samarbejde om indgåelse af den her aftale.
Nej, jeg synes ikke, at vi sender et forkert signal, for det står netop ikke alene.
Men der er jo, som man også kan læse sig frem til, tre kriterier, hvoraf de to af dem skal opfyldes.
Jeg ville måske kunne følge ordføreren, hvis det alene som et kriterium kunne være nok.
Det er det ikke, og det synes jeg er meget fornuftigt.
Men jeg synes også, at det er vigtigt, at vi anerkender, at der er et problem.
Det fremgår jo ikke alene af regeringens holdning, men da også af det udspil, som S og SF er kommet med på området.
Deri er det jo også nævnt flere steder.
Så jeg tror, det er vigtigt, at vi anerkender, at der kan være et problem omkring det.
Så synes jeg, det er vigtigt, at vi husker, at det er en del af det, men at der også er andre kriterier, som skal opfyldes.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Også tak til hr. Daniel Rugholm for et godt samarbejde om den del af lovforslaget, som handler om den almene sektors økonomiske ressourcer. Men det, jeg gerne vil spørge til, er selvfølgelig det her med ghettodefinitionen i L 60.
Jeg har jo forfulgt det nu også over for en række andre ordførere.
Det byder os i Det Radikale Venstre imod, at regeringen er forhippet på at gøre problemerne i ghettoområderne etniske.
Vi har den opfattelse, at en sammenhobning af sociale problemer, uanset om de så har etnisk slagside, hvad de vitterlig har i mange af de her områder, er et problem, som er værd at adressere, og det er noget, som kan løses, hvorimod man nu engang har sin etniske baggrund, og den kan man ikke gøre noget ved.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Det er rigtigt, at hvis forudsætningen var, at der skulle ydes en ydelsesstøtte til nybyggeri på 25 pct., ville der være de penge færre at renovere for.
Det siger jo sig selv.
Derfor havde det måske også været interessant at tage forhandlingerne og her sige, at hvis vi måske kunne nedbringe ydelsesstøtten, kunne vi måske også øge renoveringsindsatsen.
Vi havde altså meldt ud med et måltal, der hed 3 mia. kr. ekstra fra Landsbyggefonden i det første år, og jeg ved, at det ikke vil være noget økonomisk problem for Landsbyggefonden, der jo i øvrigt i forvejen har en praksis med at kunne optage lån.
I øvrigt fremhæver fru Anita Knakkergaard, at hr. Morten Østergaard var villig til at strække sig længere for at komme med i forhandlingerne.
Jeg kan blot notere, at Radikale Venstre faktisk i sin tid spillede ud med, at der skulle bruges endnu flere penge fra Landsbyggefonden det første år.
De sagde, at køen til de 8 mia. kr. skulle afvikles i løbet af et år, men det lykkedes alligevel at komme med i aftalen, på trods af at de havde spillet endnu mere offensivt ud end det, vi spillede ud med som et realistisk, men ambitiøst mål.
Jeg tror faktisk, at vi er fuldstændig enige i analysen, nemlig at vi ikke fik lov til at være med, fordi vores ambitioner var for høje.
Jeg tror ikke, at vi fik lov til at være med, fordi man godt kunne se, at det, regeringen var villig til at spille ud med, ikke rakte så langt, at S og SF ville være med.
Man kunne måske have gjort sig den umage, at man kunne have taget nogle konkrete forhandlinger om det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi gerne ser sat ekstra 3 mia. kr. af til renoveringsrammen fra Landsbyggefonden og 1 mia. kr. ekstra fra statskassen.
De penge fra statskassen er jo penge, der er fuldt finansieret i vores finanslovforslag.
Jeg hæfter mig ved, at vi i store træk er enige her.
Vi er enige om, at den debat, der er blevet ridset op, hvor man med store megafoner har råbt ud, at der er store problemer i de her ghettoer, og at vi har ghettoer i det danske samfund, ikke har været befordrende.
Jeg hører fra boligområder rundtomkring, at de er kede af den betegnelse, men jeg forventer sådan set heller ikke, at folk har lyst til at flytte ind et sted, der er kendetegnet som en ghetto.
Derfor kan det også undre, at der er stillet forslag om, at der skal være en forsøgsordning med at sælge ud af de her boliger, for hvem tror man har lyst til at købe en bolig i en ghetto?
Men når det handler om de her kriterier, der ligger i lovforslag L 60, så må jeg igen sige, at vi ikke har nogen principiel holdning om, at etnicitet og nationalitet er et problem, snarere tværtimod.
Vi ser på, hvilke ressourcer folk har, når de flytter dertil, og hvis de ikke har de fornødne sociale ressourcer eller de sproglige eller andre kulturelle ressourcer, der kræves for at begå sig i det danske samfund, så ser vi et problem.
Men etnicitet i sig selv ser vi ikke som et problem.
Peter Madsen (V), 2010-12-02:
Det var dejligt at høre, at SF vil gå konstruktivt ind i udvalgsbehandlingen af de her ting.
Vi må jo se, hvad det er for nogle ændringsforslag, som SF vil stille, og dem vil vi selvfølgelig kigge på.
Hvis de kommer fra SF's eget hårdtslående ghettoudspil, vil vi nok kigge en ekstra gang, inden vi går ind i det, tror jeg.
Men jeg hørte også, at ordføreren gjorde en del ud af at problematisere udtrykket ghetto og sagde, at det ikke var fremmende for hele det her projekt og ikke befordrende for, at folk ville ønske at flytte ind, osv.
Men hvordan forholder hr. Peter Westermann sig så til sprogbrugen i S og SF's eget ghettoudspil, hvor der på forsiden står »Ny tryghed i udsatte boligområder – Socialdemokraternes og SFs ghettoudspil«?
Der står, at de danske ghettoområder er blevet forsømt i 9 år, og at ghettoer gør stor skade på integrationen osv.
Hvordan mener SF's ordfører så at den form for retorik virker?
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Som jeg sagde tidligere, mener jeg ikke, det har været befordrende for de udsatte boligområder, at statsministeren fra denne plads på Folketingets åbningsdag sagde, at vi har ghettoer i det danske samfund, som er at betragte som fæstninger, der skal brydes ned.
Jeg tror ikke, det billede er særlig fordelagtigt for en vellykket integration.
Når vi skriver i vores udspil, »Ny tryghed i udsatte boligområder«, at det er et ghettoudspil, er det jo for at komme med i den debat, som allerede var skabt på det tidspunkt ved statsministerens meget klare opkridtning af banen.
Det handlede om ghettoer eller ikke ghettoer, så hvis man skulle være med til at diskutere det, var det altså det ord, man var nødt til at gå ind med.
Men vi er jo netop ikke kommet med en liste, der siger, at det og det og det område er at betegne som en ghetto.
Vi sætter ind mod det, vi ser som en ghettoisering i samfundet, altså at sammenhængskraften mellem de forskellige dele af samfundet svækkes, og at der er nogle steder, hvor fattigdommen er markant stigende, mens der er andre steder, hvor folk har fået mange flere penge mellem hænderne, fordi de har store indkomster i forvejen og derfor har fået store skattelettelser af den her regering.
Peter Madsen (V), 2010-12-02:
Jeg ser sådan på det, at en af de væsentligste forskelle mellem regeringens udspil og S og SF's udspil jo er, at hvor man i regeringen med overskriften »Ghettoen tilbage til samfundet« forsøger at åbne op, forsøger at inkludere, er det jo sådan, at i S og SF's udspil er der dels en meget hård retorik, dels vil man lave særlige regler på de her områder.
Der skal jo gælde andre regler, end der skal i resten af kongeriget.
Der skal være et særligt politi, der skal være særlig justits, der skal være særlig overvågning osv.
Det er vel ikke særlig befordrende for, at folk ønsker at flytte dertil.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Det vil være magtpåliggende for SF at sikre, at der er ressourcer til, at vi ikke i fremtiden har ghettoer i samfundet.
Regeringens udspil hed jo »Ghettoen tilbage til samfundet«, men det betyder ikke nødvendigvis, at der så ikke skal findes ghettoer i samfundet siden hen, men at afstanden måske skal mindskes eller man skal hive dem ind.
Jeg ved ikke, hvad man sprogligt har tænkt, men det, vi har sagt, er, at vi sådan set ikke vil acceptere, at der på et tidspunkt skal kunne findes ghettoer i det danske samfund.
Med hensyn til påstanden om et særligt politi vil jeg sige: Nej, det har vi ikke tænkt os.
Vi har tænkt os at tilføre ressourcer til, at der kan være op til 200 flere betjente, så der kan blive patruljeret lige så regelmæssigt i de her boligområder, som der bliver på de danske villaveje, så man ikke som tidligere fremført skal høre om, at politi og brandmyndigheder ikke tør rykke ud til de her områder.
Alle skal have den samme retssikkerhed, alle skal have den samme tryghed, og det er også derfor, vores udspil hedder »Ny tryghed i udsatte boligområder«.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-12-02:
Jeg har et spørgsmål til hr. Peter Westermann.
Den radikale ordfører, hr. Morten Østergaard, havde meget travlt med, at man ikke havde gjort det, man skulle, for at få SF og Socialdemokraterne med i et forlig.
Men jeg er helt sikker på, at hr. Morten Østergaard i hvert fald har gjort sit.
Nu står der i bladet »Boligen« i dag: »Socialdemokraterne og SF fremlægger deres udspil til forbedringer i de udsatte boligområder.
Konkret foreslås det, at Landsbyggefonden får mulighed for at renovere for 5,4 milliarder kroner i 2011, hvilket er tre milliarder mere end i den allerede vedtagne ramme for året.
Oveni vil de to partier afsætte en milliard statslige kroner til renoveringer i de mest udsatte områder.«
Man tager så desforuden udgangspunkt i, at Landsbyggefonden er nødt til at låne penge af staten for at kunne få det her til at gå op.
Hvis det har været kravene, kan jeg ikke se, hvordan de skulle honoreres.
Så jeg vil da sige, at det da ikke er, fordi man er blevet smidt ud, men at der da er en begrundelse for, at man ikke har kunnet få det igennem.
Det vil jeg gerne lige høre hr. Peter Westermann om.
Thomas Jensen (S), 2010-12-02:
Som sagt tager vi det op under udvalgsbehandlingen, og jeg vil også godt svare direkte på det spørgsmål, som hr. Morten Østergaard stiller, nemlig om der er etniske kriterier.
Som jeg læser lovforslaget, lægger det op til, at folk fra ikke-EU-lande, fra ikke-EØS-lande og folk, der ikke er fra Schweiz, er de folk, man ikke vil have kan blive anvist til de udsatte boligområder og områder med kombineret udlejning.
Dermed går definitionen efter nogle lande og ikke efter en etnicitet.
Det er sådan, jeg tolker lovforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-02:
Jeg er af den opfattelse, at vi har utrolig mange reelle problemer på det her område, som man med fordel kunne koncentrere sig om at løse i stedet for at opfinde nogle og så lægge løsninger frem på dem.
Og det er jo også derfor, at L 60 ikke indgår i den aftale, som Det Radikale Venstre er en del af; dels fordi vi er imod det symbolpolitiske forslag om at forbyde anvisning af ikke-EØS-borgere, dels fordi vi er imod regeringens etniske kriterium som en del af ghettodefinitionen.
Det var så den sidste del, som hr. Thomas Jensen ikke fik svaret på.
Men jeg håber, vi er enige om, at det forhold, at der er en etnisk slagside ved mange af de sociale problemer, vi har i Danmark, fordi integrationen er slået fejl, ikke skal gøre, at vi stigmatiserer folk med anden etnisk baggrund og siger, at alene deres etniske baggrund udgør et problem i sig selv.
For som jeg også har sagt tidligere i debatten, kan og bør vi gøre noget aktivt for at gøre noget ved de sociale problemer og bedre forholdene.
Selvfølgelig skal borgerne gøre noget selv, men hvis man har et arbejde, hvis man passer sine ting, hvis man er selvforsørgende, så kan jeg ikke forstå, at det skulle være socialdemokratisk politik, at ens etniske baggrund eller ens naboers etniske baggrund skulle være et problem i sig selv.
Peter Madsen (V), 2010-12-02:
Jamen Landsbyggefonden er jo netop opbygget efter solidariske principper, sådan at de, der har mulighed for det, hjælper dem, der er ringere stillet.
Det er jo sådan, det fungerer: Der bliver betalt ind, og der bliver betalt ud.
Det er da et solidarisk princip.
I øvrigt er der mange skattefinansierede indsatser, som også kommer ghettoområder og i andre udsatte boligområder til gavn, på det sociale område osv., så jeg er ikke enig i hr. Peter Westermanns præmis for spørgsmålet.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Tak for det.
Venstres ordfører startede sin tale med at sige, at der findes områder, hvor danske værdier ikke finder fodfæste, og en af de danske værdier, som jeg skatter højest, er solidaritet, men det er en værdi, som desværre ikke rigtig har fundet fodfæste i de danske ministerier.
Jeg hæfter mig ved, at landets lejere bliver efterladt med næsten hele regningen for finansieringen af de ghettoplaner, vi nu ser fremlagt i de her tre lovforslag.
Peter Madsen (V), 2010-12-02:
Der er kontinuerligt boliger, lejligheder, ledige i det almennyttige byggeri, også uden for det, vi kalder ghettoer og udsatte områder.
Så det mener jeg faktisk godt kan lade sig gøre, især når der bliver givet nogle forbedrede instrumenter til at styre udlejningen.
Så kan jeg sige til hr. Thomas Jensen, at vi i øvrigt ikke går ind for, at det skal være muligt for en kommune at eksportere sine sociale problemer til en anden kommune.
Thomas Jensen (S), 2010-12-02:
Jeg ser nogle forskellige instrumenter, som kan lave nogle krusninger på overfladen, men hvis man virkelig vil lave en grundlæggende ændring og forbedring af beboersammensætningen i de her boligområder, er der jo en mangel i de her lovforslag med hensyn til at forklare, hvor folk skal flytte hen.
Vi ved jo, at der i de seneste år er blevet færre og færre betalbare boliger i Danmark.
De her folk, man gerne vil have til at flytte ud af de områder, er ikke folk, der har mange penge til at betale husleje med.
Hvor skal de flytte hen?
Det er især kommunerne oppe langs kysten nord for København, de har ikke ret mange almene boliger, som de f.eks. kan tilbyde folk fra de udsatte boligområder at flytte ind i.
Mener ordføreren, at regeringen har nogle boliger, der kan anvises til, og hvor folk kan flytte hen fra ghettoen?
Peter Madsen (V), 2010-12-02:
Der er rigtig mange tiltag i de her forslag, der er rigtig mange strenge at spille på for kommuner og boligorganisationer i helhedsplanerne.
Det stærke ved den her måde at gøre det på er jo netop den lokale forankring, det, at man på lokalt plan kan finde ud af, hvad det lige præcis er, der er bedst her, og så bliver der stillet noget finansiering til rådighed.
I øvrigt har regeringen på mange punkter lyttet til Programbestyrelsen og har gennemført en række af de ting, der er blevet anbefalet, men selvfølgelig ikke det hele.
Thomas Jensen (S), 2010-12-02:
Tak til Venstres ordfører.
Jeg bed mærke i, at Venstres ordfører brugte formuleringen, at vi skal have en bedre balance i beboersammensætningen i de her udsatte boligområder, og jeg kan sige, at det er Socialdemokraterne fuldstændig enige med Venstres ordfører i.
Problemet med det forslag, som vi behandler her i dag, er, at ved den definition, man bruger på et udsat boligområde eller på et ghettoområde, som regeringen jo har valgt at kalde det, har man ikke lyttet til sit eget rådgivende udvalg, Programbestyrelsen.
Programbestyrelsen siger klokkeklart, at en væsentlig årsag eller en del af problemet er den store koncentration af fattigdom, der er i de udsatte boligområder.
Så mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Når man ikke vedtager fattigdom som en del af definitionen på et udsat boligområde, tror Venstres ordfører så selv på, at man virkelig får ændret beboersammensætningen i den rigtige retning, så vi om måske 10-20 år kan være så heldige i Danmark at sige, at ghettobegrebet er et historisk begreb, og at nu har vi fået løst opgaven?
Tror Venstres ordfører virkelig, at vi får ændret beboersammensætningen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-12-02:
Det, der kom fra hr. Rasmus Prehn, var jo det, vi, ovre hvor jeg kommer fra, kalder en gang bladawer. Mange af os, som har en fortid og en fremtid i Dansk Folkeparti, husker, at vi for mange år siden faktisk havde en sag kørende, hvor lokale DSU'ere ovre i Jylland tog alle navnene på Dansk Folkepartis stillerlister og hængte dem op på plakater rundtomkring på gader og stræder, så folk i byen kunne se, hvem det dog var, der kunne finde på at være stiller for det der tåbelige parti, Dansk Folkeparti, som netop var blevet stiftet.
Det var virkeligheden, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
DSU gik ud og misbrugte et andet partis stillere og satte deres navne på plakater, så folk kunne se, hvad det dog var for nogle mennesker, der kunne finde på at være stillere for det nye tåbelige parti.
Det kunne måske være et godt argument for netop at få fjernet de her ordninger, hvor folk skal gå ud unødigt og lave stillererklæringer, når partierne får folk valgt ind i borgerrepræsentationen, i Regionsrådet eller i kommunalbestyrelser og byråd.
Det er simpelt hen sund fornuft, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Og så nytter det ikke, at man bare ryster på hovedet og siger, at det ikke passer, for det er altså virkelighedens verden, vi tager som udgangspunkt, og den siger altså, at vi har en uhensigtsmæssig måde at håndtere det her på.
Det giver ikke nogen mening, at man skal indhente alle de her stillererklæringer.