runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Det glæder mig selvfølgelig utrolig meget.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Hvis nu det ikke er muligt at skabe flertal i blå blok, hvis der nu er nogle af de partier, som var med til at fremsætte forslaget, som ikke vil stå inde for det længere, vil ministeren så række bredt ud i Folketinget i forhold til at kunne leve op til sine valgløfter til danskerne?
Det er på en måde mere et svar.
Det, vi har lagt op til med en naturzone i forhold til den procentvise fordeling, er direkte taget fra Aichimålene, som jo ligger under biodiversitetskonventionen, som vi har sagt at vi gerne vil indføre.
Det er klart, at de øvrige beslutningsforslag så relaterer sig til det.
Det er jo de naturområder, som vi vil binde sammen dér for at nå den totale procentvise mængde, kan man sige, som vi har forpligtet os til, og som jeg går ud fra at alle Folketingets partier bakker op om, men som så er gengivet i vores B 42.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Så er vi kommet til de to forslag om at standse tabet af biodiversitet på henholdsvis overdrev og hede og på ferske enge og vådområder.
Hvordan skal de 17 pct. i B 42 ses i forhold til B 44?
Altså, opererer forslaget inden for de 17 pct., der skal være naturzone i planloven?
Det var et konkret spørgsmål.
I SF foreslår vi, at vi – og det ligger jo godt op ad Enhedslistens forslag – forstærker indsatsen for naturkvalitet frem til 2027 både i og uden for Natura 2000-områderne og også for arter, der ikke er omfattet af habitatsdirektivet, men som er på rødlisten.
For os i SF er det altafgørende, at der fastlægges konkrete tidsgrænser og vedtages konkrete virkemidler, som vi er sikre på fungerer, og det gøres mest sikkert i en natur- eller biodiversitetslov.
Men det afgørende for os er målbarhed både i forhold til FN- og EU-mål om at stoppe tilbagegangen i 2020 og vende den til fremgang frem til 2027, som man jo kan vælge, fordi vi i 2021-2027 skal gennemføre de sidste tiltag for at nå i hus med vandrammedirektivet.
Og naturarealer og naturkvalitet vil kunne bidrage til at nå vandrammemålene ikke mindst i forhold til kvælstof og fosfor. Mens jeg stadig væk har lidt stemme tilbage, vil jeg også sige lidt om B 45.
Det er vi også positive over for.
Vi er også meget optaget af, at der ved lov fastsættes naturlige vandløb, som skal bidrage til klimatilpasning.
Det gøres bedst – jeg forstod i hvert fald på forslaget, at Enhedslisten er enig i det – ved at frigive de her åsenge til åens naturlige dynamik, så man kan ophøre med landbrugsdrift i åsengen.
Det betyder så, at vandløbslovens ligestillede formål om afvanding og natur kan gennemføres, samtidig med at åerne medvirker til at forhindre oversvømmelser i kystbyer osv.
Klimatilpasning ved at give åerne den her åseng tilbage og dermed sikre, at åerne kan indeholde årstidens regnmængder, vil have en positiv klimaeffekt og vil tilbageholde næringsstoffer og vil også give øget naturkvalitet.
Men vi er positive over for begge forslag.
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Jeg kan bare sige ganske kort fra Alternativet, at vi støtter de to beslutningsforslag med henvisning til min første ordførertale om hele naturpakken.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Jo, det kan jeg faktisk til en vis grad godt give Enhedslistens ordfører ret i
Der er jo også allerede en meget stor indsats i gang, og den er i øvrigt blevet udvidet i forhold til at udlægge arealer netop til vådområder.
Og det tror jeg faktisk vi vil komme til at adressere yderligere i forbindelse med naturpakkeforhandlingerne.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Der kan være en sammenhæng mellem benyttelse og beskyttelse, når det handler om benyttelse til fiskeri og beskyttelse i forhold til naturoplevelser.
Men at være afvandingskanal for landbruget, hvor du fjerner vandplanter, hvor du fjerner gydepladser, hvor du fjerner alt det, der understøtter liv, så vandet kan løbe hurtigere væk fra landmandens marker, står i total kontrast til de andre hensyn.
Og der vil jeg bare gerne have med i den her debat, om ikke Liberal Alliance også kan støtte, at der skal være områder, hvor det er vådområder, hvor det er natur, og hvor det er fiskeri, som er hovedformålet med vores åer og vores vandløb.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Jeg ved måske ikke, om der er en kæmpestor forskel, som fru Maria Reumert Gjerding her giver udtryk for.
Men som jeg også sagde i mine generelle bemærkninger til B 42, mener jeg godt, der kan etableres en balance mellem benyttelse og beskyttelse.
Det, som fru Maria Reumert Gjerding måske hentyder til, og som tidligere har været nævnt, også af ministeren, er et beslutningsforslag om vandløbsvedligeholdelse, som kommer op i næste uge, og hvor vi i Liberal Alliance mener, at der er blevet for lidt fokus på vandafledning i de danske vandløb.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Denne gang lykkedes det mig faktisk at trykke på knappen, mens ordføreren var på vej op ad trappen, for at være på den sikre side.
ordføreren må korrigere mig, hvis jeg tager fejl.
Kan vi blive enige om, at der skal være et betydeligt antal vandløb i Danmark, der har det formål at understøtte fiskebestande, lystfiskeri, naturoplevelser og liv?
For der er en kæmpestor modsætning mellem på den ene side at være afvandingskanal for landbruget og skulle renses op og på den anden side at være grundlag for fiskeri og naturoplevelser.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Jeg vil også forsøge at gøre det her kort, hvis det er muligt, og henvise til mine generelle bemærkninger til beslutningsforslag B 42 og så afvise de to beslutningsforslag.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Nu vil jeg skynde mig at sige, at Dansk Folkeparti ikke er de store tilhængere af konventioner.
Det tror jeg alle godt ved.
Det er ikke et spørgsmål om konventioner, om vi skal gøre noget.
Ønsker vi i Dansk Folkeparti at fremme biodiversiteten?
Ja, selvfølgelig gør vi det.
Men det er vi ikke afhængige af en konvention for at gøre.
Det har intet med en konvention at gøre, tværtimod.
Det har noget at gøre med, om vi synes, det er godt eller skidt.
Men som jeg startede med at sige: Hvis vi skal fremme biodiversiteten, er vi altså nødt til at gøre det på en klog måde.
Det er ikke for at være nedladende, at jeg siger det sådan.
Jeg ved ikke, hvordan jeg ellers skal udtrykke det, men vi er nødt til at se på flere aspekter.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Ja, det har jeg også.
Men nu er vi enige om målet.
Hvis Dansk Folkeparti sagde, at man var ligeglad med den målsætning, vi har forpligtet Danmark til i biodiversitetskonventionen, og at man var fuldkommen ligeglad med det, som andre europæiske lande forventer af os, så fint.
Så kan man sige, at man ikke har nogen naturpolitik – og det er rimeligt, at man ikke har nogen naturpolitik.
Men hvis man som parti mener, at vi skal tage det ansvar, så synes jeg ikke, det er for meget forlangt, at man også har gjort sig et minimum af overvejelser over, hvordan man skal nå derhen.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Endnu en gang vil jeg komplimentere det malende sprogbrug, som Enhedslistens ordfører har.
Det er jeg meget begejstret for.
Så vil jeg blot sige, at når jeg står her i salen i dag, er det for at diskutere Enhedslistens forslag.
Det er ikke for at diskutere, om Dansk Folkeparti kommer med noget.
Jeg har tidligere nævnt, at vi ikke har store naturpakker liggende, hvor vi kun ser på naturen.
Jeg mener, det er ensidigt.
Man skal se tingene i en sammenhæng.
Det er forslag, Enhedslisten har fremsat uden i øvrigt at beskrive den nærmere finansiering andet end i ordførertalen til B 42, og det synes jeg er for dårligt, fordi det gør, at vi ikke har lejlighed til at sidde og se på, om det overhovedet er noget, vi vil være med til.
Og må jeg ikke bare gentage fru Mette Abildgaards ord: Jeg har noget svært ved at se Dansk Folkeparti og Enhedslisten lave et finanslovsforslag sammen.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Med henvisning til mine tidligere kommentarer i forbindelse med behandlingen af B 42 afviser vi også fra De Konservatives side de her to beslutningsforslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne dvæle lidt ved det, der handler om vådområder og vandløb, for jeg har jo noteret mig, at det interesserer ordføreren sig for.
Jeg må dermed også gå ud fra, at ordføreren interesserer sig for, at vi skal have flere levende vandløb, og at vi skal kvittere for den kæmpe indsats, der bliver gjort af frivillige, for at sikre de levende fiskebestande i vandløbene.
Jeg kan også se, at Det Konservative Folkeparti er lidt udfordret i blå blok i forhold til at sikre ambitiøse mål for vandløbene.
Derfor kan jeg ikke lade være med at spørge: Hvad er det i vores beslutningsforslag, som jo sådan set læner sig op ad ekspertanbefalinger, Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Der skal jo altid være flertal, og vi er en mindretalsregering, men naturligvis har vi ikke sendt et signal før et valg om urørt skov for at lade det løfte ligge efter et valg.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Det her er jo netop et område, hvor vi er meget enige, håber jeg, netop at vi skal tage hånd om biodiversiteten i skovene, og vi skal sikre mere urørt skov.
Jeg står her med B 144 fra 27. marts 2015 – det er jo i virkeligheden ikke så længe siden – hvor Venstre og andre partier lover 25.000 ha urørt skov.
Er det noget, Venstre vil indfri i den kommende naturpakke?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for det, formand.
Og med henvisning til min indledende tale også på Venstres vegne kan jeg afvise beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Lige præcis.
Det er alle de vandløb, der i dag renses op, hvor grøden fjernes, hvor grundlaget for liv, vandplanter, som er gydepladser, fjernes for at kunne afvande.
Og jeg tror, at ordføreren må give mig ret i, at der er rigtig mange vandløb, som i dag grødeskæres i stor stil.
Det er dem, vi taler om her.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Jeg synes bare, det er en underlig diskussion.
Ordføreren siger, at vi skal give tilbage til naturen.
Altså, når man har et vandløb, der faktisk er lavet for at dræne en mark, hvad er det så, ordføreren vil give tilbage til naturen?
Så kan vi kalde det en grøft eller ej.
Jeg kan huske, at da jeg var barn, havde vi grøfter alle vegne – i dag kloakerer man langs vejene af årsager, som er mig fuldstændig ligegyldige.
Jeg forstår det ikke.
Men jeg synes bare, at det, vi taler om, er underligt.
Vi vil jo alle sammen gerne have natur, men jeg kan ikke finde ud af, hvad det er for en natur, ordføreren vil have.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Ja, for jeg bliver nødt til at sige, når nu vi diskuterer naturen, Danmarks natur, der er i tilbagegang, som vi har et ansvar for at tage hånd om, og hvor lige præcis de arter og de naturtyper, vi diskuterer nu, er så velkendte for Danmark – det er de åbne heder, det er engarealerne, det er overdrevene – at så må Dansk Folkeparti vel også være interesseret i, at vi gør en ambitiøs indsats.
Det er jo helt fair ikke at kunne støtte Enhedslistens forslag, men jeg bliver nødt til at spørge, om man har taget nogen som helst form for stilling til, hvad det så er, man vil pege på i stedet, eller om man bare vil lade det gå sin skæve gang og så krydse fingre for, at vores børn og børnebørn også kan opleve sommerfugle og de fugle, der nu knytter sig til de her naturtyper.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg kan simpelt hen ikke lade være – og jeg vil igen rose sproget.
Jeg tror bare, jeg vil komme med lidt information.
For halvanden uges tid siden ordnede jeg min græsplæne uden for huset og fjernede mos.
Jeg bor tæt op af en skov, og så bor jeg tæt op af landbrugsmarker og juletræsplantager.
Det var jeg rigtig glad for.
Jeg har også mange biller, så viberne fik sig et gevaldigt morgenmåltid.
Så man kan altså opleve dem, hvor jeg bor.
Det er den ene ting.
Den anden ting vedrører de her rørlagte vandløb, som ordføreren taler om.
Jeg kan jo godt undre mig lidt over, at man taler om, at vi ikke længere må grødeskære, og så skal vi fjerne de rørlagte vandløb.
Der er jo altså steder, hvor man har lavet vandløb, hvor man har gravet grøfter, var jeg ved at sige – lad os kalde dem det, for det var de nok til at starte med – for at dræne landbrugsjord.
Hvad vil ordføreren gøre ved det?
Vi skal jo have drænet jord.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Ja, det er et finansieringsspørgsmål, hvilket også er ganske essentielt, hvis man vil være et ansvarligt økonomisk parti.
Men selve konceptet med at udtage lavbundsjorder var noget, som vi selv bragte på bane, da vi drøftede den her tillægspakke til landbrugspakken.
Så det er et virkemiddel, vi også selv tidligere har peget på.
Men det er jo klart, at man skal finde pengene til det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Skal det forstås på den måde, at de virkemidler, der lægges op til, er ordføreren enig i, så det udelukkende er et finansieringsspørgsmål?
Ville ordføreren i sine egne økonomiske planer kunne finde finansiering til at tage lavbundsarealer ud af produktionen?
Vi gør det i øvrigt allerede flere steder, så det er ikke noget, der er dumpet ned fra himlen.
Det foregår allerede, og det er uproduktive landbrugsjorder, der udleder drivhusgasser i meget stor stil set i forhold til andre jorder.
Derfor ville det på rigtig mange parametre give mening at tage de her jorder ud.
Så skal jeg forstå ordføreren sådan, at det udelukkende er et finansieringsspørgsmål?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Tak, formand.
Jeg står lige og tøver og læser i mine noter.
Jeg har noteret her, at et element er at tage lavbundsarealer og lade dem overgå fra landbrug til natur.
Det går jeg ud fra eksempelvis koster nogle penge.
Vi har ikke en finansiering på plads, og derfor giver det sig selv, at vi ikke kan bakke op om det beslutningsforslag.
Men det ændrer ikke ved, at vi synes, at det kan være et interessant virkemiddel.
Vi vil meget gerne gøre noget for de danske vandløb.
Det optager os temmelig meget.
Det gjorde det i forbindelse med landbrugspakken, da den blev forhandlet på plads.
Vi ville bevare så mange kilometer vandløb som muligt i de her vandplaner.
Det er ret afgørende for os, og det tror jeg også at ordføreren vil opleve, når vi i Folketingssalen skal drøfte vandløb, formentlig i næste uge, synes jeg at jeg har hørt nævnt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Med hensyn til viberne vil jeg bare sige tillykke til ordføreren.
Det er en kendsgerning, at viberne er i tilbagegang i Danmark.
Det er en art, der til stadighed går tilbage.
Så uanfægtet af at ordføreren har set ti viber uden for sit hus, har vi et politisk ansvar for at tage hånd om den tilbagegang i den natur, som viben lever i.
Hvis vi skal genskabe naturen i vores ådale, hvis vi igen skal have levende vandløb, bliver vi nødt til at give vandløbene tilbage til naturen – grøfterne er altså lidt noget andet.
Det hænger bl.a. sammen med skovene.
Hvis vi skal holde op med at dræne vores skove og også give skovene tilbage til deres naturlige kredsløb, skal vi kaste grøfterne til.
Men nogle steder giver det selvfølgelig mening at dræne – Danmark er et meget lavtliggende land – for at bevare landbrugsarealerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Altså, jeg tror, de enkelte forældre og de enkelte borgere sådan set er meget kloge og indsigtsfulde, i forhold til hvad der er bedst for deres liv og for deres børns liv.
Det har jeg fuld tiltro til, og det er jeg også tilhænger af.
Men jeg tænker, det er fornuftigt, at vi også har indrettet et samfund, sådan at det, vi driver for fællesskabets penge – for det er jo det, der er tale om – skal opfylde nogle bestemte kvalitetskrav.
Man skal ikke kunne drive sygehus efter de forhåndenværende søms princip, altså uden der er særlige kvalitetskrav til det.
Man skal ikke kunne drive skole, uden der er særlige kvalitetskrav til det, osv.
På samme måde tænker jeg, at det ikke kan være sådan, at man for det offentliges penge kan drive børnepasning, uden at der stilles et vist krav til den pædagogiske kvalitet.
Så jo, den enkelte skal have frie valgmuligheder, men det offentlige skal også have mulighed for at regulere, hvad det offentliges penge og fællesskabets penge bruges til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at vi har en meget stor udfordring – både når det handler om vores havnatur og vores kystnatur – i forhold til at standse tilbagegangen i biodiversitet og vende den til fremgang.
Og der er Natura 2000-beskyttelserne, som de ligger i dag, slet, slet ikke nok, for så ville vi begynde at se resultater.
Så mit spørgsmål til ministeren vil være: Hvad kan ministeren så pege på af initiativer, der skal sikre, at vi kommer i mål med den kæmpestore opgave, der ligger foran os, og som vi i dag er rigtig langt fra at kunne nå?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for ordet, formand.
Med henvisning til min indledende tale kan jeg på vegne af både Venstres ordfører og regeringen afvise beslutningsforslagene.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Altså, hvis ordføreren for Socialdemokraterne forventer, at Dansk Folkeparti har lavet sådan en hel naturplan, så nej, det har vi ikke.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Grunden til, at jeg spørger, er, at vi, da Socialdemokratiet sad i regering, netop lagde en plan frem, Naturplan Danmark, som både var finansieret, og som havde en lang række tiltag på det her område, og hvor vi jo netop også diskuterede f.eks. spørgsmål om urørt skov med ordførerens parti.
Jeg er udmærket klar over, at der var det der møde, og at man netop sagde, at det var dyrere end som så.
Men det, jeg bare mangler at høre fra ordføreren, er: Har Dansk Folkeparti ikke en selvstændig politik på det her område, eller afventer man bare, at regeringen skal komme med sit bud, inden man vil løfte sløret her en sen nattetime for, hvad det er, Dansk Folkepartis naturpolitik er?
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Jeg synes, at hvis vi kan få noget urørt skov, vil det være rigtig godt.
Men da fru Kirsten Brosbøl var miljøminister, altså ordførerens egen partifælle, og vi havde B 144 oppe, blev vi bagefter indkaldt til et møde hos miljøministeren, hvor Naturstyrelsen sagde: Vi forstår godt forslaget, men I er nødt til at se på det på en anden måde.
Det gjorde i hvert fald mig klogere.
Jeg håber, at det også gjorde andre klogere.
Derfor har jeg også senere sagt, at om det lige skal være 20 pct., skal jeg ikke lægge mig fast på, for det kan jo godt være, at vi kan gøre det på en anderledes måde, sådan at det ikke koster de 35-40 mio. kr., som man vurderede på det tidspunkt, men kommer ned på et andet beløb.
Vi er jo trods alt nødt til at se på økonomien.
Det er derfor, at jeg taler om en klog måde.
Og så har jeg ikke fundet de vises sten, med hensyn til hvor det er lige klogt og så videre alle steder.
Men det, der er vigtigt, er selvfølgelig, at vi får gjort noget ved biodiversiteten.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Og så har jeg altså en tiltro til, at regeringen nok skal komme med nogle forslag, som jeg finder er kloge.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Tak for det.
Det er sådan set, fordi det lyder lidt på ordføreren for Dansk Folkeparti, som om det bedste forsvar er et angreb, for jeg er sådan set enig med Enhedslistens ordfører i, at den der kloge måde, som ordføreren lægger op til, bliver vi ikke så meget klogere på hvad er.
Så jeg vil egentlig gerne lægge mig lidt i slipstrømmen af det og høre: Hvad er det så, at Dansk Folkeparti gerne vil?
Ordføreren må jo korrekse mig, hvis jeg tager fejl, men jeg forstår det lidt, som om det, man var med til sammen med den øvrige del af blå blok at foreslå i B 144 om urørt skov, vil man ikke længere.
Er det sådan, det skal forstås?
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Den kloge måde er i alle tilfælde at vide, hvad ting koster, før man sætter noget i gang, og det kan jeg ikke læse ud af nogen af de beslutningsforslag, Enhedslisten har fremsat.
Jeg kan simpelt hen ikke få øje på finansieringen af alle de ting, jeg i øvrigt nævnte i min tale.
Må jeg så ikke bare citere endnu en ting fra hr. Per Clausens tale under B 144: Det vil være unikt, for biodiversiteten har jo været i tilbagegang i årtier, at stoppe tilbagegangen i biodiversiteten.
Det er hr. Per Clausens ord under B 144.
Så hvis man hos Enhedslisten har fundet det unikke i de seks forslag, skal vi nok gennemgå dem.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Med al respekt, det, vi diskuterer, er hverken ordførerens eller mine præferencer for det ene eller det andet.
Det, vi diskuterer, er at stoppe vores lands bekymrende tab af natur og artsrigdom, uanset hvad man selv foretrækker at gå tur i.
Det er det, vi taler om.
Jeg beder kun ordføreren om at komme med Dansk Folkepartis bud på, hvordan man vil standse den tilbagegang. Det, vi har gjort i beslutningsforslaget, er at sige, hvordan vi vil gøre det.
Hvis man kritiserer det og siger, at det er håbløst, at det er dumt, og at man vil gøre det på en klog måde, så er mit spørgsmål: Hvad er den kloge måde så?
Løsningerne skal på bordet nu!
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Og heldigvis for det, for ellers kunne vi stå her længe.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at når fru Maria Reumert Gjerding kommer op på talerstolen, får vi hele brandtalen om, at alle vi andre er nogle sortseere, og at vi ikke vil naturen noget godt.
Det er jeg slet ikke i tvivl om, for sådan har det været fra dag et – i hvert fald efter jeg blev miljøordfører.
Men jeg er bare af en anden overbevisning, og jeg har i hvert fald en noget anden holdning til, hvad natur er, end Enhedslisten har – set i lyset af de her beslutningsforslag.
Jeg nyder faktisk at gå en tur i skoven.
Der må godt være stier, der må godt være skov, der er dyrket, sådan at man kan gå i den.
Der må også godt være urørt skov, der må altså godt være begge dele.
Jeg elsker at gå ud på Dyrehavsbakken og se alle rådyrene.
Det er dejligt.
Og jeg elsker at køre på en vej på Nordfyn og køre skrubtudser over, fordi der er så mange, så hele vejen er fyldt.
Desværre kan jeg ikke undgå at ramme dem.
Det er bare for at sige, at natur er utrolig mange ting, og i min optik virker det altså en gang imellem, som om Enhedslisten har den rigtige definition – i hvert fald ifølge ordføreren – på, hvad natur er, og hvad biodiversitet er, men det mener jeg ikke nødvendigvis hun har.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Nu kommer ordføreren jo ind på rigtig mange ting.
Jeg kan udmærket godt forklare, hvorfor vi har fremsat seks beslutningsforslag.
Det handler bl.a. om B 144, hvor man ville sikre urørt skov, i takt med at man opgav § 3-arealer.
Det er derfor, vi i dag i en meget, meget sen nattetime kommer til at diskutere forskellige naturtyper, for
at blande tingene sammen i den pærevælling giver ingen mening for naturen overhovedet.
Alle de arter, der lever i det åbne land, og som lever i § 3-områderne, får ingen gavn af den urørte skov.
Det glæder mig, hvis ordføreren vil komme med en eller anden klog måde, men jeg synes ærlig talt, at man så nu kunne begynde at løfte sløret for, hvad den kloge måde er.
For det er snart ved at være nok at høre den ene politiker efter den anden lovprise de målsætninger, vi har fastsat i fællesskab, uden på noget tidspunkt at ville tage et politisk ansvar for, hvordan vi skal nå de mål.
Det er gået tilbage år efter år, og vi mister arter, der er uerstattelige, og det er det, der sker lige nu.
Så på et eller andet tidspunkt er der nogen, der bliver nødt til at steppe op og forklare, hvad det er, de vil gøre.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Grunden til, at det grønne danmarkskort desværre ikke har fået lov til at have den virkning, som vi havde forventet at det ville få, er jo bl.a., at kommunerne sådan set først skulle have meldt ind fra næste år, så det er ikke så mærkeligt, at man ikke har set den fulde virkning af det grønne danmarkskort.
Jeg tror stadig på, at det er den vej, vi skal gå.
Så det er ikke, fordi vi ikke vil være med til at sige, at der er nogle områder, hvor naturen er i højsædet.
Der har vi jo også taget en lang række initiativer, og jeg tror også, at det er det, der vil blive diskuteret her de næste par timer.
Så det vil vi gerne være med til, men vi synes bare ikke, det er den her løsning, som der skal arbejdes videre med.