Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-10:
I forbindelse med at vi støder på en række tilfælde med underbetaling af østeuropæisk arbejdskraft på danske arbejdspladser, hvor det senest er kommet frem, at en arbejdsgiver har kunnet ansætte en række polske håndværkere på baggrund af en forhåndsgodkendelse, som er baseret på, at vedkommende har en overenskomst med Kristelig Fagforening, vil jeg godt høre beskæftigelsesministeren, om det er en del af den aftale, der er, at man rent faktisk kan forhåndsgodkende arbejdsgivere til, at de frit kan ansætte og få opholds- og arbejdstilladelse til arbejdskraft fra Østeuropa på baggrund af, at man har en sådan aftale med Kristelig Fagforening.
Den kollektive overenskomst skal jo sikre, at det er på danske vilkår, der arbejdes i virksomhederne, og jeg vil gerne pointere, at lovgivningen ikke sondrer imellem, om det er en kollektiv overenskomst mellem en kristelig fagforening og arbejdsgiverforening eller en DA-LOoverenskomst.
Det, der er det afgørende, er, at man lever op til overenskomstens bestemmelser, og i tilfælde af strid om det er det jo undergivet fagretlig behandling.
Nu er det jo sådan, at lige præcis en sådan overenskomst med en kristelig fagforening forhindrer, at de almindelige fagforeninger, dem, der til daglig har det opsøgende arbejde på arbejdspladserne, er i stand til at kontrollere, at overenskomsten også bliver overholdt.
I det her tilfælde har det vist sig, at de 27 håndværkere arbejder til en timeløn på 50 kr. og i øvrigt bliver snydt for et antal timer.
Jeg skal bare høre, om det er fuldstændig ligegyldigt for beskæftigelsesministeren, hvad det er for en slags overenskomst, vi har med at gøre, hvad det er for nogle fagforeninger, og om de fagforeninger er i stand til at sørge for, at overenskomsten også bliver overholdt.
Jeg mener ikke, at vi i lovgivningen kan sondre imellem, om en fagforening er kristelig eller ikkekristelig.
Det er ikke lovgivningens opgave at sondre imellem det.
Det, der er afgørende, er, at der er tale om en kollektiv overenskomst, og at de kollektive overenskomster svarer til de normale løn- og ansættelsesvilkår, der gælder i det danske samfund, og hvis der finder underbetaling sted, skal det undergives en fagretlig behandling.
Da den oprindelige østaftale blev forhandlet, blev der lagt stor vægt på, at vi snakkede om landsdækkende overenskomster eller arbejdsforhold, der mindede om disse overenskomster.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge beskæftigelsesministeren, om det nu fuldstændig er droppet, så man nu kan lave en hvilken som helst forening, der kan indgå det, der kaldes en overenskomst, uden at der er tale om en landsdækkende overenskomst, og uden at der er tale om, at fagforeningerne er i stand til og vil sørge for, at overenskomsten bliver overholdt.
Problemet er jo, som jeg også tror beskæftigelsesministeren ved, at det ikke bare er et spørgsmål om, at man laver en aftale, hvor f.eks. en bygningshåndværker bliver aflønnet på mindstelønnen, som p.t. på det her område er lige godt og vel 100 kr. i timen, men et spørgsmål om, at man skal aflønnes efter de almindelige vilkår på det her område.
Til sidst vil jeg bare spørge beskæftigelsesministeren, om beskæftigelsesministeren virkelig mener, at det afgørende er, om man har indgået en aftale, eller om det afgørende er, at de mennesker, der arbejder, kommer til at arbejde på de vilkår, som svarer til dem, som en dansk bygningshåndværker har.
Mener beskæftigelsesministeren, at det er i orden, hvis man laver en aftale, der indebærer 50 kr. i timen, eller mener beskæftigelsesministeren, at det vigtige er, at der ikke bliver en fuldstændig ublu konkurrence på løn på det her område?
Så det er jo netop det, der er det fagretlige spørgsmål.
Men jeg vil godt lige sige til hr. Jørgen ArboBæhr, at hele formålet med østaftalen jo var at sikre, at arbejde i Danmark finder sted på danske vilkår.
Og der synes jeg generelt, at vores østaftale har fungeret meget fornuftigt.
Så er der jo som i alle livets forhold brodne kar rundtomkring, og dem må vi selvfølgelig komme efter.
Hvis det er inden for de kollektive overenskomsters område, er det overenskomstparterne, der skal påse, at den overholdes, og hvis de ikke er på kollektiv overenskomst og har opgivet f.eks. forkerte lønoplysninger i forbindelse med ansøgningen om arbejds- og opholdstilladelse, er det jo en politisag, og så skal politiet komme efter dem. Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 108