runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2015-02-17:
Det er meget ærgerligt, for jeg tror, det bliver nødvendigt at gøre det, for at man kan forbedre det psykiske arbejdsmiljø.
Vedrørende den der tekniske fejl med, at SF blev nævnt i en sammenhæng, vi ikke skulle have været nævnt i, vil jeg sige, at det er blevet tilgivet.
Jeg kender ingen mennesker og ingen systemer, der ikke begår fejl, inklusive mig selv.
Men så vil jeg stille et spørgsmål vedrørende det psykiske arbejdsmiljø.
Når nu man har haft gode erfaringer med hotlinen, hvor folk kan ringe ind, hvis der er problemer med mobning og seksuel chikane, hvad siger ordføreren så til et forslag om, at der kunne oprettes en hotline hos Arbejdstilsynet, hvor man kunne ringe ind, hvis der var problemer med det psykiske arbejdsmiljø?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-02-17:
Allerførst vil jeg godt sige undskyld til hr. Eigil Andersen, fordi jeg kom til at nævne SF i forbindelse med forslaget til vedtagelse, men det forekom så naturligt, fordi jeg ved, at der brænder et stærkt hjerte for arbejdsmiljøet hos SF og hos hr. Eigil Andersen.
Så det kom helt naturligt med i den sammenhæng, men det skal jeg beklage.
I forhold til selve spørgsmålet vil jeg sige, at det, at vi nu har øjet på det psykiske arbejdsmiljø, jo er ret nyt, kan man sige, i forhold til arbejdsmiljøet i det hele taget.
Det er først sidste år, at vi nåede frem til at lave en ligestilling og sidestilling af det psykiske og det fysiske arbejdsmiljø.
Altså, vi bevæger os på en bane, hvor vi ikke tidligere har været – også i forhold til at finde ud af: Hvor er det egentlig, det gør ondt?
Og derfor kan det også godt være vanskeligt at finde ud af, hvilke midler man skal anvende for både at finde ud af, hvor der er dårligt psykisk arbejdsmiljø, og også hvad man gør ved det.
Det er mit indtryk, at vi er i en søgen i øjeblikket, og at vi afklarer det undervejs – man kan næsten sige, at vi skifter hjul, mens vi kører, i forhold til at finde ud af, hvordan vi kommer videre med den indsats.
Helt konkret i forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at jeg tror, at så langt er vi ikke kommet endnu, at vi er klar til at lave en sådan ændring.
Eigil Andersen (SF), 2015-02-17:
Jeg opfatter det sådan, at også for Socialdemokratiet er det meget vigtigt, at vi får forbedret det psykiske arbejdsmiljø.
Og der er det jo interessant, hvad vi kan gøre mere end i dag.
Én problemstilling er jo f.eks., at Arbejdstilsynet efter de gældende regler ikke har lov til at træffe afgørelser angående alle dele af det psykiske arbejdsmiljø.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren, om Socialdemokratiet er enig i, at det kunne være en god idé at se på det her område og udvide Arbejdstilsynets beføjelser til at træffe afgørelser inden for hele det psykiske arbejdsmiljøs område.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-02-17:
Nu er det her jo ikke et spørgsmål om, hvem der er i regering.
Det er en aftale i en forligskreds.
I den forligskreds er der afsat midler til den indsats, som Arbejdstilsynet skal lave på en lang række områder.
Så vidt jeg erindrer, taler vi om 19 indsatsområder, hvor der er afsat midler til at forfølge de mål, som der er i forhold til det.
Den aftale, som vi har lavet i forbindelse med finansloven, indeholder jo ting, der kommer ud over det, der er i 2020-aftalen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
I forlængelse af det vil jeg sige, at jeg synes, det er underligt.
Den regering, vi har nu, har jo gennemført nogle ting sammen med SF og Enhedslisten, og så laver man et forslag til vedtagelse sammen med de andre partier.
Hvad står der i det forslag til vedtagelse?
Der står en målsætning, men hvad står der om midler?
Jeg vil gerne høre, om der er nogle midler til at gennemføre målsætningen sammen med den gamle regering.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-02-17:
Jeg vil starte med at sige, at det jo i forhold til finansloven er rigtigt, at der i oplægget var foreslået færre personer i Arbejdstilsynet.
Det var i kraft af, at der var en række aftaler, som jo udløb her i forbindelse med årsskiftet, altså de aftaler, der var.
Derfor er jeg sådan set også rigtig glad for, at det var muligt for os og regeringen at lave en aftale med både SF og Enhedslisten om at få tilført midler igen og så få dem målrettet de glimrende aktiviteter, som Enhedslistens ordfører også her påpeger.
For vi er meget optaget af, at arbejdsmiljøet skal være godt, og jeg er rigtig glad for, at Enhedslisten og også SF deler den samme holdning i forhold til at få tilført midler til både forebyggelse og indsatsen mod social dumping, som vi så i fællesskab har haft mulighed for at få på finansloven for 2015 og fremadrettet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Først og fremmest bliver jeg nok nødt til lige at kommentere udsagnet fra Venstres ordfører.
Jeg vil så prøve at spørge den socialdemokratiske ordfører, om det ikke er rigtigt, at efter at regeringen er kommet til, har Enhedslisten været med til at tage en milliard kroner af Forebyggelsesfonden: 75 mio. kr. om året mod social dumping, ikke mindst når vi snakker om arbejdsmiljø.
Og er det som det sidste ikke rigtigt, at det også er os, der har sørget for, at Arbejdstilsynet ikke bliver skåret ned i 2016, men er tilført 77 mio. kr., ikke fra regeringens, men fra Enhedslistens side.
Jeg vil godt spørge Lennart Damsbo-Andersen, om det ikke er rigtigt, at regeringens forslag til finanslov indeholdt besparelser på Arbejdstilsynet.
Jeg vil meget gerne høre, om ikke det er rigtigt, at man skal sørge for, at Arbejdstilsynet kan fungere også i fremtiden.
Så jeg håber på, at det ikke bliver gentaget til næste finanslov.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-17:
Hele strategien omkring 2020-planen for arbejdsmiljøet blev udarbejdet under den tidligere regering.
Det var der, de her målsætninger blev lavet, det var der, forhandlingerne fandt sted.
Dengang så man ikke noget til Enhedslisten, og det gør vi heller ikke i dag.
Enhedslisten er jo ikke med blandt de partier, som bakker op om det her, som ønsker et bedre arbejdsmiljø i Danmark.
Enhedslisten vil stå udefra og råbe ind, men ansvar vil man ikke tage.
Er det svar nok til ordføreren fra Enhedslisten?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Derfor vil jeg spørge: Når målsætningen skal opfyldes, kan man så det, hvis man ikke fremsætter nogen forslag? Så jeg vil bare spørge, om Venstre gerne vil indgå i en konstruktiv dialog, ikke mindst når vi snakker om det psykiske arbejdsmiljø?
Hvorfor kommer der ikke noget forslag fra Venstre på det område?
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-17:
Jamen altså, vi er en del af arbejdsmiljøforligskredsen bag 2020-målene – det er vores arbejdsmiljøstrategi.
Og som ministeren redegjorde for i sin tale, er det noget, som vi altså kan se har en positiv påvirkning, og vi ser tallene falde.
Så det har haft en positiv virkning.
Men ordføreren kan jo ikke bare rive tingene ud af en sammenhæng.
Ordføreren skal være opmærksom på, at umiddelbart før valget, dengang oppositionen ikke var konstruktiv, var der fuld damp under kedlerne i Danmark.
Der var der mange flere ude på arbejdsmarkedet, måske også nogle, som ikke helt opfyldte de forskellige krav, der nu blev stillet, for at man kunne udfylde den funktion, man blev sat til.
Derfor kunne det måske godt være, at antallet af uheld steg lidt der.
Det, der er udfordringen her, er, at vi både skal have et godt arbejdsmiljø, når tingene går lidt langsomt, men at vi også skal have et godt arbejdsmiljø, når der er lidt mere tryk på kedlerne.
Det er derfor, vi har en strategi om, at vores arbejdsmiljø skal blive bedre.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-17:
Man kan jo sige, at netop ordføreren for Socialdemokraterne da har alle forudsætninger for med et snuptag at finde de penge.
Det skulle man da mene, eftersom det er samme ordførers parti, der sidder i regering.
Altså, det er ikke min opgave.
Det mener jeg ikke.
Jeg udtrykker mig positivt, fordi jeg synes, vi skal se på det, men det er altså også svært at stå og fortælle et forældrepar, at fordi deres barn døde 1 uge for sent, får man ikke orlov.
Det vil jeg godt se ordføreren gøre.
Så jeg synes virkelig, at man skal tænke sig om.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-17:
Jeg antager, at det, hr. Ole Birk Olesen taler for, ikke er, at den momsfritagelse, der er af danske aviser, skal fjernes, men det kan hr. Ole Birk Olesen jo selv redegøre for.
Jeg plejer at springe det over som værende irrelevant, skal jeg gerne sige, så jeg har ikke et overblik over, hvor meget det udgør.
Reglerne, i forhold til at aviser har en nulmomssats, er en gammel regel, som ikke kan udvides i forhold til det, som gælder, men det er også klart, at der skal være en klar sammenhæng imellem det indhold, som er i avisen, og så de eventuelle tillæg, der måtte være.
Det er jo en individuel vurdering i hvert enkelt tilfælde, og jeg synes da også, at hvis det er sådan, at der er noget, der kan sættes spørgsmålstegn ved i forhold til det her, må man selvfølgelig gøre det i de individuelle tilfælde.
Det tænker jeg da også at man selv i branchen er meget opmærksom på.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-02-17:
Dansk Folkepartis ordfører har jo helt ret i, at der også er mange andre problemer, som vi ikke løser, hvis vi løser det her problem.
Men det bør vel ikke afholde os fra at løse det her problem?
Her har vi allerede en eksisterende lovgivning, hvor vi med et, synes jeg, ikke kæmpestort pengebeløb kan løse et problem.
Det er jo penge, der skal findes, og vi kan ikke bare ryste dem ud af ærmet, men jeg synes ikke, at det er et stort beløb set i forhold til det problem, som vi kan løse, og set i forhold til de mange familier, som vi kan hjælpe.
Vi kan med et forholdsvis lille snuptag løse det her problem for rigtig mange mennesker.
Burde vi ikke gribe den mulighed i stedet for at sparke det til hjørne ved at sige, at vi skal have en meget større debat, og det kan vi bruge frygtelig lang tid på?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Det har jeg ikke nogen tal for.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Jeg forstod, at det var en del af en vækstpakke for at skabe mere beskæftigelse, og så går jeg ud fra, at vi er enige om, at den enorme beskæftigelse, der ligger i f.eks. Esbjerg, ligger der, fordi der er brug for at sejle vindmøller ud fra Esbjerg, der er brug for at servicere olieplatforme ude i Nordsøen.
Hvor mange flere vindmøller skal transporteres efter det her, hvor mange flere platforme kan man regne med der skal etableres efter det her?
Eller sagt på en anden måde: Hvor mange flere arbejdspladser kan man forestille sig det her vil give?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Forslaget L 124 er en del af den vækstpakke, som blev indgået mellem regeringen, Venstre, Konservative og SF tilbage i juni 2014, og med dette lovforslag vil vi fra forligspartiernes side gerne imødekomme de ønsker, som offshoreindustrien har haft i forhold til at opnå den samme fordelagtige beskatningsaftale, som andre dele af det maritime Danmark har.
Tidligere har det været sådan, at specialskibe såsom vagtskibe, vindmøllefartøjer eller ishåndteringsskibe ikke var tilknyttet tonnageskatteloven, og derfor var de udsat for uforholdsmæssig hård konkurrence fra lignende fartøjer fra andre lande, hvilket i det lange løb koster både arbejdspladser og vækst i offshoreindustrien.
Derfor er det glædeligt, at vi med en ændring af tonnageskatteloven får mulighed for at gøre dansk offshoreindustri endnu mere konkurrencedygtig og dermed sikre danske arbejdspladser og vækst i den maritime sektor.
Med udvidelsen af tonnageskatteloven udvides nemlig muligheden for, at andre virksomheder kan tage del i arbejdet med at servicere og på anden måde assistere den voksende danske offshoreindustri, hvilket kun styrker danske søfarts konkurrencevilkår på det globale marked.
Tonnageskatteloven er en fordelagtig skattelovgivning, som tidligere kun har været forbeholdt skibe med reel godstransport, men det bliver der lavet om på nu.
Med den nye lovgivning udvides beskatningen til også at kunne omfatte skibe, som har mere specielle opgaver, så disse nu i højere grad får mulighed for at konkurrere på et foranderligt maritimt marked.
Endvidere skal jeg også nævne, at der inden for dette lovindgreb ikke også ligger en udvidelse af den såkaldte DIS-ordning, der er den skattefri hyre, som rederierne har mulighed for at give til de sømænd, der er omfattet af ordningen.
Således er der altså alene tale om en udvidelse af fartøjsporteføljen, i forhold til hvilke fartøjer der kan lade sig tonnagebeskatte, og ikke samtidig en udvidelse i anvendelsesområdet for DIS-ordningen.
I Venstre er vi positive over for disse tiltag, som fremadrettet skal sikre Det Blå Danmark – og her er det altså ikke Danmark, men den del af industrien, som befinder sig på bølgen den blå, jeg tænker på – endnu mere vækst og velstand.
Og hvis resten af det blå Danmark også får det, gør det ikke noget.
Loven er helt i tråd med det fokus, vi har, på løbende at gøre de forskellige danske industrisektorer mere konkurrencedygtige.
Den maritime industri fylder meget og skal ligesom andre dele af dansk industri have gode vilkår for at kunne modgå den stigende internationale konkurrence.
Den nye tonnageskattelov giver Det Blå Danmark en højere grad af konkurrencedygtighed over for udenlandske konkurrenter og vil samtidig sikre, at den maritime industri er up to date med internationale standarder.
Venstre er positive over for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-17:
Jeg må dog lige anfægte, at hr. Dennis Flydtkjær ligesom lægger det i det, at den praksis, der hidtil har været,
har været snyd.
Det har sådan set været en anvendelse af en bagatelgrænse, som er utilsigtet.
Så man kan egentlig ikke definere det som værende snyd.
Det ændrer så ikke på, at jeg godt lige vil afvente og se, hvordan udviklingen så bliver.
Det kunne jo godt tænkes, at der sådan set ikke er noget at kontrollere, når denne lov måtte træde i kraft, og det vil jeg selvfølgelig i alle tilfælde godt afvente.
Men jeg vil meget gerne besvare alle hr. Dennis Flydtkjærs spørgsmål, også skriftligt, naturligvis.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Jeg er principielt enig i, at i den bedste af alle verdener ville alle folk jo overholde de regler, vi har vedtaget herinde, men det er jo desværre ikke sandheden.
Derfor er der jo behov for, at SKAT har nogle kontrolmyndighedsopgaver, hvor de tager ud og kontrollerer, om folk så betaler den skat, moms eller afgift, de nu engang skal betale.
Mange gange ser man, at de ikke gør det.
Nu forestiller jeg mig bare, at der kunne være nogle, der måske også har villet snyde med de her momsafgifter, og så er det jo bare, at jeg spørger skatteministeren: Hvem er det så, der skal kontrollere det?
Er det Post Danmark, er det SKAT?
Hvor mange ekstra ressourcer sættes der af eller bliver der overhovedet sat noget af til det her?
Jeg synes da, det er lidt alarmerende, at man overhovedet slet ikke får svar på det forholdsvis grundlæggende spørgsmål i forhold til det her lovforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-17:
Der er selvfølgelig mange spørgsmål, man godt kan uddybe, og det skal hr. Dennis Flydtkjær selvfølgelig også være meget velkommen til.
Men udgangspunktet er jo selvfølgelig det, at det altid er udgiverens ansvar, at man overholder de regler, som der nu er.
I tvivlsspørgsmål skal SKAT vurdere, om en publikations redaktionelle indhold eller betingelserne i forhold til det nu også er inden for rammerne af lovgivningen.
Men det ændrer jo selvfølgelig ikke på det ret grundlæggende, at en række af de problemstillinger, der bliver stillet op, jo også bygger på en, synes jeg, lidt pudsig præmis om, at man skulle forestille sig, at den hidtidige praksis, der har været for trykte magasiner uden for EU, ubetinget fortsætter.
Man kunne jo godt forestille sig, at en række af de administrative udfordringer, som en del af branchen ser, ganske enkelt elimineres af sig selv, fordi man vælger at trykke et magasin inden for EU og ikke uden for EU.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Jeg vil gerne spørge ind til de afgrænsningsvanskeligheder, som jeg umiddelbart kan se der kan komme med det her lovforslag.
Som det fremgår af lovforslaget, skal det jo være over 50 pct. af den redaktionelle tekst, der skal være på dansk, for at det er et dansksproget magasin og således skal pålægges moms.
Men kan skatteministeren så ikke løfte sløret for, hvem der skal kontrollere det?
Er det SKAT, som skal være ude ved Post Danmarks centre, og som skal kontrollere det, eller er det Post Danmark selv, der skal kontrollere det, eller hvem er det, der skal løfte den kontrolopgave?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad nu, hvis et magasin eller et tidsskrift sendes i en kuvert, er det så overhovedet muligt at lave den kontrol, eller kan man så gå ud fra, at man så roligt kan sende det uden at blive opkrævet moms?
Eller hvad nu, hvis man finder ud af, at det her er et magasin, hvor forsiden er på engelsk, skal man så alligevel åbne og tjekke for at se, om det nu er dansksproget indeni?
Jeg synes, det åbner en ladeport for omgåelsesmuligheder.
Der er sikkert en masse andre muligheder, man også kan komme i tanker om.
Jeg har i øvrigt også et sidste spørgsmål: Hvor mange personer skal der så ansættes i Post Danmark til at lave den kontrol?
Og hvis det er SKAT, der skal ud og foretage den, hvor mange ekstra ressourcer sættes der så af til at udføre den her kontrol?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Skatteministeren sagde i sin tale, at en udgiver kan sende hele ugeoplaget eller månedsoplaget i en bunke og få det hele momsbehandlet og toldbehandlet en gang og kun betale de 160 kr. i gebyr for hele oplaget.
Fra branchen forlyder det, at fordi man har så mange forskellige abonnementsordninger – herunder rabatordninger, som er snedkereret individuelt – kan man ikke gøre det, fordi hver forsendelse med hver sin forskellige pris, som er aftalt med kunden, skal momsbehandles forskelligt.
Er ministeren enig i, at det er sådan, det foregår i den virkelige verden?
Når skatteministeren bladrer sine morgenaviser eller sine tabloidaviser igennem, støder skatteministeren så nogle gange på det forhold, at meget af det stof, der bringes i disse aviser, ligner magasinstof?
Der er madopskrifter, der er bilanmeldelser, der er boligtillæg osv.
Nogle gange findes det på almindelige sider, men andre gange har det fået sit helt eget lille tillæg med farver på forsiden, og det ligner et rigtigt magasin, måske kan det endda være lidt glittet papir.
Vil skatteministeren medgive, at det så er momsfritaget, fordi det udgives af dagbladene, mens det ikke er momsfritaget, når lignende stof udgives af udgivere, der laver magasiner?
Kunne den her problemstilling måske løses, hvis ens stof blev ens momsfritaget, uanset hvem udgiverne var?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-02-17:
Det Konservative Folkeparti er som udgangspunkt altid skeptiske over for forslag, som kradser flere penge ind i skatter og afgifter fra virksomheder, uanset hvordan de er rubriceret.
Men i det her tilfælde synes vi, at det kan virke fornuftigt, at man ikke har den molboagtige tilgang til skattefinansieringen, at det kan betale sig for danske virksomheder at få produceret præcis samme tryksag i eksempelvis Norge eller Schweiz eller andre lande uden for EU og undgå at betale moms i stedet for i Danmark, når vi har velfungerende og effektive trykkerier Danmark.
Og de trykkerier leverer produkter til de pågældende lande.
Det virker jo noget skingert, og det virker også noget forunderligt, at man så har indrettet lovgivningen på den måde.
Så derfor er der fornuft i at snakke om, at vi kunne tilrette momssystemet sådan, at man fik en ligestilling af tryksager produceret i lande uden for EU med tryksager produceret i eksempelvis Danmark.
Så som udgangspunkt synes vi, at det, der her er lagt an til, er fornuftigt.
Der er også nogle udfordringer.
Nogle af ordførerne, inklusive LA's ordfører, var også inde på det, nemlig definitionen af sproget i magasinerne.
Hvad betyder det for danskheden i nogle af de blade og magasiner, der er?
For vi er jo også interesseret i, at det danske sprog stadig væk bliver værnet og vedligeholdt i forhold til kommunikation i magasiner.
Så vi synes stadig væk, at der er massevis af spørgsmål her på området.
Der er stadig væk massevis af ting, man bliver nødt til at gå i dybden med for at sikre, at det bliver et afbalanceret forslag, der kommer ud af det her, så der også stadig væk vil være danskhed i de magasiner, der bliver tilbudt danskerne i fremtiden.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Det her er et forslag, som Enhedslisten har arbejdet for i ganske lang tid.
Jeg kan sige, at jeg over for skiftende skatteministre adskillige gange har rejst spørgsmålet om, hvornår vi ligesom kom i gang med det her og fik det gennemført.
Og vi er glade for, at der nu ligger et forslag, som vi kan tage stilling til.
Vi kan støtte det ud fra det helt generelle, at vi gerne vil have lukket det momshul, der åbenlyst er.
Det kan ikke være sådan, at en produktion placeres et sted for at udnytte et hul i skattelovgivningen, i momslovgivningen, ligesom vi heller ikke mener, at ting skal lægges i skattely, bare fordi det er bedst for dem, der producerer den pågældende ting.
Så der er det helt enkelt: Det er et momshul, der skal lukkes, og det støtter vi.
Så har det været debatteret, om det giver nogen beskæftigelseseffekt.
Det er der ikke meget tvivl om.
Jeg har da hørt, at et af de trykkerier, der i dag ligger i Norge, vil flytte til Danmark, fordi de i forvejen har gode erfaringer med at trykke ting i Danmark.
Jeg ved ikke, om det er rigtigt, men det er et af de rygter, man kan høre på vandrørene.
Så jeg er ikke spor i tvivl om, at det betyder mere beskæftigelse i Danmark.
Hvor meget? bliver der så spurgt.
Der har vi så set, at man i Grafisk Arbejdsgiverforening – og nu er det ikke altid, at Enhedslisten støtter arbejdsgivernes beregninger – mener, at der blev tabt flere hundrede arbejdspladser, da momshullet blev dannet.
Og derfor må vi vel også regne med, at når hullet bliver lukket, kommer der et pænt antal arbejdspladser den anden vej. Så er der en tredje faktor, som jeg ikke har hørt nogen nævne endnu, og det er, at det også giver en CO2-gevinst.
For det er da ret tåbeligt at trykke et magasin, der er beregnet til det danske marked, i Schweiz.
Det er lidt mindre tåbeligt at gøre det i Norge, men i begge tilfælde er det i hvert fald en CO2-gevinst, at man ikke skal transportere et produkt fra et trykkeri i et andet land alene ud fra, hvad der er bedst ud fra et momsmæssigt synspunkt.
Så jeg synes, der er tre gode grunde til at støtte det her forslag, og det gør Enhedslisten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
I 2004 var man jo allerede klar over de problemer, der kunne være i det her; det blev diskuteret allerede dengang.
Man har nu trykkerier, som til højere omkostninger trykker i f.eks. Norge og Schweiz, altså andre steder.
Det er ikke lavtlønslande.
De trykker i højtlønslande, men til lavere omkostninger, fordi vi har sat os selv i en situation, som vi ikke ønskede at være i, men som vi nu kan lave om, hvor man på grund af momsreglerne kunne trykke billigere i de her lande, selv om omkostningerne var højere.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-17:
Som det som sagt fremgår af høringsnotatet med ministeriets afgivne bemærkninger, er der også anvist en vej, så man kan undgå at skulle momsbehandle ad flere gange.
Jeg er da ganske sikker på, at hvis det er sådan, at der er nogle i branchen, som ønsker at få uddybet, hvordan man kan gøre det, så skal man jo selvfølgelig endelig henvende sig for at få det uddybet.
Jeg må så sige, at jeg også antager, at det må være sådan, at der vil være nogle, der ikke får behov for at lave en sådan momsbehandling, idet det kunne tænkes, at der var nogle, der valgte i stedet for simpelt hen at få trykt deres magasiner i Danmark eller andre steder inden for EU, når den her lovgivning bliver vedtaget.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Næh, men når man står her og taler for en skattelettelse med henblik på at skabe beskæftigelse, kunne man måske have gjort sig en lille overvejelse om, hvad det så giver af beskæftigelse.
Altså, betyder det her, at der bliver sejlet flere ting ud fra Esbjerg, at der kommer mere beskæftigelse til Esbjerg, eller betyder det bare, at de selskaber, der opererer i Esbjerg – for selskaberne opererer jo kun der, hvor der er fornuft i det – får en skattelettelse?