runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2015-10-23:
Tusind tak.
Til det med at modernisere noget vil jeg sige, at det jo ikke behøver at være godt at modernisere, for nogle gange kan det være godt med noget gammeldags, men i den her anledning er jeg enig med Dansk Folkeparti i, at det er fint, at vi får moderniseret valgloven, for der er nogle behov, som har vist sig ved den evaluering, vi har lavet af kommunalvalg og europaparlamentsvalg.
Der er da også ret bred enighed herom i Folketinget, og vi har endda lavet en politisk aftale.
Som hr. Magnus Heunicke ganske rigtigt sagde, blev den indgået på fru Margrethe Vestagers kontor, og vi er nu enige om en række justeringer.
Jeg vil ikke komme ind på dem alle sammen, men kun på dem, som jeg tror kan interessere flest mennesker.
Den ene af dem har nok mest interesse for nogle kommuneforeningsformænd rundtomkring fra vælgerforeningerne, men der er til gengæld glædelige nyheder, som vi kan bringe hjem til dem.
Det er nemlig sådan, at de forud for hvert kommunalvalg eller valg til regionsråd har skullet traske rundt og stemme dørklokker for at få folk til at skrive under på en såkaldt stillerliste om, at det parti, som har siddet i kommunalbestyrelsen de sidste 100 år eller 150 år for den sags skyld, altså også næste gang skulle have lov til at stille op til Folketinget.
Det er klart, at i forbindelse med de her polterabendlister, som man kalder dem, hvor nogen til en polterabend bliver enige om, at det kunne være rigtig skæg at stille den kommende gom op til det næste kommunalvalg, skal man lige sikre sig, at der er tilstrækkelig mange stillere bag, sådan at det kan undgås.
Det har Dansk Folkeparti indset for lang tid siden og fremsatte derfor et beslutningsforslag, dengang Bertel Haarder var minister, men det blev afvist.
Så fremsatte Dansk Folkeparti forslaget igen, dengang vi havde en socialdemokratisk regering, og der blev det minsandten også afvist, men selv samme regering fremsatte så forslaget, og den nye regering har genfremsat det, så nu er vi alle sammen glade, og jeg synes, det er en rigtig god idé, at vi slipper for det fuldstændig overflødige demokrati.
Så bliver det også sådan fremover, at valgstederne åbner allerede kl. 8 om morgenen, så folk kan nå at stemme, inden de går på arbejde.
Efter ihærdig indsats fra Flemming Damgaard Larsen, som desværre ikke sidder i Folketinget længere, er det dog først fra kl. 9 på småøerne, sådan at man kan nå at få stemmesedlerne bragt ud med færge.
Det har hidtil været og er stadig sådan, at det simpelt hen er et borgerligt ombud at stille op til kommunalvalget.
Hvis nogen mener, at det skal man, kan man ikke frasige sig det.
Det virker lidt mærkværdigt at forestille sig, at en skulle sidde mod sin vilje i en kommunalbestyrelse i 4 år, og heldigvis er det ikke noget, vi har eksempler på.
Så alt i alt er det nogle glimrende forslag til ændringer, der med lovforslaget lægges op til, og jeg anbefaler det til vedtagelse.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-23:
Tak for det.
I Det Konservative Folkeparti er vi store tilhængere af muligheden for international adoption.
Det har givet tusindvis af forældreløse børn mulighed for et bedre liv med en frisk start med kærlige nye forældre.
Men det giver naturligvis også sig selv, at det altid skal ske på børnenes vilkår og præmisser.
Til trods for at der desværre er kommet flere forældreløse børn og flere gadebørn i verden, er der i de seneste år blevet frigivet færre børn til adoption.
Det er ærgerligt, da der er masser af kærlige forældre, eksempelvis i Danmark, som står på venteliste og er klar og gerne vil tage imod børnene.
Men adoptionssystemet i Danmark har og har haft nogle svære kår.
Der har været flere skandalesager, her kan nævnes de etisk tvivlsomme adoptioner fra Etiopien, ligesom der har været rod i systemet og generel mistillid til det.
Aftalen fra den 2. oktober var en frisk start for adoptionsområdet i Danmark.
Der blev tilført flere midler til området, og kravene til bureauerne blev strammet.
Det er alt sammen med det formål at tilføre den stabilitet, der er nødvendig, for at kunne drive adoption i Danmark på et både sagligt og forsvarligt grundlag.
Det er den aftale, som vi nu er glade for at kunne udmønte i lovgivning.
I Det Konservative Folkeparti følger vi herfra udviklingen nøje.
Vi vil holde et vågent øje med de to bureauer, som nu er blevet til et, så vi kan få genoprettet den tillid, som desværre, må vi sige, har lidt et knæk.
Fremover vil vi nøje følge, at der ikke bare er orden i økonomien, men endnu vigtigere, at der også er orden i de etiske retningslinjer til glæde for både børn og selvfølgelig adoptanter.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-10-23:
Jeg tror såmænd sagt i al stilfærdighed blot, at det er et spørgsmål om, at der ikke er nogen, der har en forventning om, at man kan løse problemerne med menneskehandel på dansk jord igennem lovgivning.
Og så længe der er menneskehandel, og så længe der er folk, der handler med børn, så vil der være en udfordring for de adoptionssystemer, der findes internationalt.
Det betyder jo ikke, at vi ikke har tilstræbt at gøre det bedre, og at vi ikke tilstræber at undgå, at det kommer ind i det danske adoptionssystem.
Men hvis Enhedslistens mål er, at der skal være et vandtæt system, før man kan godkende lovgivningen, så er det vel det samme som at sige, at vi ikke længere skal have adoption i Danmark.
Er det dér, man gerne vil hen i Enhedslisten?
For ellers har jeg lidt svært ved at forstå, at man fra Enhedslisten side ikke støtter noget, som trods alt er et skridt i den rigtige retning.
Hvad er dog ideen med at sætte sig med korslagte arme ovre i et hjørne og sige: Vi vil ikke være med, selv om vi kan se, at det er et skridt i den rigtige retning?
Den logik forstår jeg ikke.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-23:
Jeg vil starte med at sige, at det er utroligt, som Enhedslisten ifølge Socialdemokraterne altid sidder med korslagte arme, lige så snart vi er uenige.
Nogle gange kunne det også bare være, at vi var uenige, uden at det nødvendigvis betød, at man ikke ville være med.
Enhedslisten har ikke et mål om et vandtæt system.
Vi har faktisk på intet tidspunkt forsøgt at bilde nogen ind, at vi kan gøre det.
Men vi har et mål om at lave det så godt, som vi overhovedet kan, og jeg har en lang liste, som ikke engang er udtømmende, og som jeg ikke kunne nå, fordi der ikke var tid nok i ordførertalen, over, hvor vi kunne have gjort det bedre end det lovforslag, der ligger.
Vi kunne bare sige, at de lande, vi samarbejder med, skal have underskrevet Haagerkonventionen, eller at vi vil sørge for, at der er et tilsyn i afgiverlandene, og at det er noget rod at blande donationer og adoptioner sammen, fordi der kommer nogle uhensigtsmæssige økonomiske incitamenter.
Når det ikke er løst, og det er så åbenlyst en mulighed at gøre det, så er der jo ikke tale om, at vi har et vandtæt system som mål, men der er tale om, at det her bare ikke er godt nok, og at vi kunne gøre det bedre.
Laura Lindahl (LA), 2015-10-23:
Idet dette også er en genfremsættelse, vil jeg jo i det store og hele gentage det, som tidligere ordførere på området har sagt.
I Liberal Alliance synes vi, at det, som det her lovforslag gerne vil, er fornuftigt, nemlig at fremtidssikre den internationale adoptionsformidling, samtidig med at vi sikrer, at forholdene i adoptionerne forbedres.
Med lovforslaget skærpes kravene, styringen og tilsynet med adoptionsorganisationerne, og tilsynet med adoptionsformidlingen samles hos Ankestyrelsen.
Så skal lovforslaget også sikre, at adoptivfamilierne får den nødvendige støtte med henblik på at understøtte gode adoptionsforløb hos børnene.
Liberal Alliance kan således støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-10-23:
Tak for det.
Jeg skal bare stille ordføreren et helt simpelt spørgsmål: Hvis ordføreren nu sammenligner det, der ligger her, med den her aftale, med det, der var forud for aftalen, det gamle system, er det her så et skridt i den rigtige eller i den forkerte retning, hvis det er børnenes perspektiv, vi ser det i?
Torsten Gejl (ALT), 2015-10-23:
Vi har af gode grunde ikke deltaget i det arbejde, der har ligget forud for folketingsvalget, da vi som bekendt ikke sad i Folketinget på daværende tidspunkt.
Derfor vil vi også godt anerkende det store arbejde, som alle de øvrige partier har lavet forud for det her forslag.
Tak for det.
Når vi ser på dokumenter fra den langvarige proces, der har været, og læser høringssvar osv., mener vi faktisk, at det her lovforslag understøtter stabilitet i adoptionssystemet og styrker processen i forhold til de adoptioner, der gennemføres.
Vi mener, at aftalen forbedrer adoptionssystemet ved at skærpe tilsynet, hvad angår de økonomiske og formidlingsmæssige forhold, altså ved at samle det hos Ankestyrelsen.
Vi hæfter os også ved, at adopterede og adoptivfamilier sikres gode vilkår for rådgivning.
Vi mener altid, at det må være hensynet til børnene, der er i centrum, og det mener vi samlet set at det her lovforslag understøtter.
Vi bør løbende være meget opmærksomme på at kunne forbedre adoptionssystemet i takt med øget viden, indsigt og ændrede forhold både herhjemme og ude i verden, så vi ønsker derfor, at vi i udvalget følger, hvordan det går med udviklingen på adoptionsområdet, når disse ændringer implementeres, så vi kan følge lovgivningen tæt.
Vi støtter forslaget og glæder os til det videre arbejde.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-23:
Det er jo fuldstændig korrekt, at hvis man siger, at vi kun samarbejder med de lande, der har underskrevet en bestemt konvention, i det her tilfælde den konvention, der handler om børns rettigheder i forbindelse med internationale adoptioner, så begrænser man landene til kun at være dem, der rent faktisk respekterer og også underskriver konventionen om børns rettigheder i forbindelse med internationale adoptioner.
Jeg har måske lidt svært ved at forstå, hvorfor det ikke er okay at sætte sig til doms over det, altså hvor der kommer børn fra til Danmark, særlig fordi dette at adoptere børn til Danmark jo kunne være et incitament til at få flere adoptioner.
Så kunne fru Marianne Jelved ikke forklare: Betyder det, at alle lande i hele verden er okay at adoptere fra, og at der ingen begrænsninger skal være på, hvilke lande der kan adopteres fra til Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2015-10-23:
I princippet har vi jo ikke sat os ned og sagt, hvilke lande vi ikke synes der skal adopteres fra.
Vi har valgt at understøtte den kompetence, der skal være i de organisationer, der formidler adoptionen, den viden, de skal være i besiddelse af, og det, de skal vurdere, når de formidler en adoption fra et land.
Og vi har valgt at sige, at herhjemme fører vi tilsyn via en forstærket tilsynsordning i Ankestyrelsen.
Jeg forstår faktisk ikke fru Pernille Skippers bekymring, for det barn, der kommer fra et land, der ikke anerkender en børnekonvention eller endnu ikke har gjort det, skal jo ikke forhindres i at blive adopteret til Danmark, som har godkendt børnekonventionerne.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-23:
Tak for det.
Helt kort, for nu nævner fru Marianne Jelved selv, at det handler om at sætte barnet i centrum, og at det er vigtigt at kigge også på de lande, som kan finde ud af at overholde konventionerne:
Marianne Jelved (RV), 2015-10-23:
L 7, som vi behandler her i dag, lov om ændring af adoptionsloven, er jo en genfremsættelse fra forrige samling, hvor den nåede at blive første- og andenbehandlet, inden valget blev udskrevet.
Lovforslaget behandles jo også i sammenhæng med L 6 om Ankestyrelsen som familieretlig klagemyndighed, som Det Radikale Venstre også støtter.
Det, der er centralt her, er jo den nytænkning, der er udtrykt i lov om ændring af adoptionsloven, som betyder, at vi er fælles om i Folketinget, altså langt de fleste partier, at sige ja til, at vi skal udnytte de kompetencer, der er og skal være hos både myndigheder og adoptionsorganisationer, altså dem, der formidler adoptionerne internationalt.
Derfor har vi også lavet lovforslagets skærpede krav både til organisationerne og til tilsynet.
Det gør vi for at sikre, at barnets behov er i centrum, og at i hele forløbet omkring en adoption og fremtiden for det barn, der skal adopteres til Danmark, er der sikkerhed og legalitet bagved, og at det er i orden.
Det fordrer selvfølgelig både personlige kvalifikationer hos dem, der skal formidle adoptionen, og dem, der har med sagen at gøre i det hele taget, og dermed stilles der også krav til et indgående kendskab til lovgivningen både i de lande, der adopteres fra, og til de relevante konventioner, herunder FN's børnekonvention og den europæiske børnekonvention.
Det Radikale Venstre står fuldt ud bag ved lovforslaget, som vi også gjorde det i foråret.
Det kunne vi jo også, og det overvejede vi.
Vi har også tænkt i de baner.
Men det, der er problemet, er, at vi så sætter os til doms over, hvilke lande man kan adoptere fra, og det synes vi heller ikke er rimeligt, når vi både skærper tilsynet med adoptionsorganisationerne, deres viden om lovgivning i de pågældende lande, og når vi skærper kravet til tilsynsmyndighederne i Danmark.
Trine Torp (SF), 2015-10-23:
SF er et af partierne bag den politiske aftale fra oktober 2014 og bakker derfor op om lovforslaget.
Enhver adoption er unik, ethvert afgiverland er det, ethvert børnehjem er det, enhver familie er det, og det er den historie, barnet har med sig, også.
Derfor er det ikke enkelt at lave en lovgivning, som tilgodeser alt, og som tager højde for alt, selv om vi med jura jo helst vil forenkle.
Lovforslaget indeholder nogle klare forbedringer, hvoraf jeg især vil fremhæve udvidelsen af PAS og den obligatoriske adoptionsrådgivning, nemlig at man ikke længere er begrænset af, at rådgivningen skal foregå inden for de første 5 år efter adoptionen.
Nu kan man få det op til barnets 18. år.
For hvem siger, at det lige er i de første år, man har brug for rådgivning?
For nogle vil det måske ikke være et behov de første år, men først opstå senere.
For andre vil det være omvendt.
Den fleksibilitet er helt afgørende, hvis formålet er at støtte op om adoptionen og børnenes udvikling.
En anden forbedring i forhold til adoptionsrådgivning er, at der gives obligatorisk rådgivning lige før hjemtagelsen og lige efter.
Det er trods alt der, den største forandring i familiens liv sker, og der, hvor behovet for støtte til at få skabt en god tilknytning er allervigtigst. Vi ser det også som en klar forbedring, at kompetencen til at godkende, at et adoptionsforløb fortsætter, flyttes til Ankestyrelsen, og at Ankestyrelsen har tilsyn med adoptionsformidlingen, at tilsynet øges, og at der også føres tilsyn med donationer, så vi forhindrer indirekte child trafficking.
De fleste donationer gives i den bedste mening og kan bidrage til at forbedre forholdene der, hvor børnene kommer fra, hvilket kommer de børn til gode, som adopteres, men også dem, som bliver.
F.eks. bruges donationer til konsulenthjælp til at arbejde med at skabe tilknytning mellem børn og voksne på børnehjemmet, en helt afgørende og vigtig forudsætning for børnenes videreudvikling.
Der skal arbejdes for åbenhed omkring adoptionsprocessen, både for at sikre, at adoptionen går rigtigt for sig, men også for at barnet har så meget historie med sig som muligt under hensyn til den kultur, der er i det land, som afgiver barnet.
Kan man så være sikker på, at vi har skabt et hundrede procent sikkert system?
Nej, det kan vi nok aldrig.
Dertil er der simpelt hen for mange led og aktører i processen.
Lovgivningens intention er at skabe en høj standard og sikkerhed, og så skal vi følge konsekvenserne af den nye lovgivning, så vi er klar til at justere på den, hvis der skulle være behov for det.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-29:
Jeg vil egentlig håbe, at Venstre skatteordfører måske også kunne få retsordførerskabet, for der er en lang, lang række af de frihedsrettigheder, som vi sætter meget, meget højt, som vi synes at Venstre ser meget stort på, når det handler om f.eks. terrorlovgivning og PET's beføjelser og flere andre områder, hvor vi har nogle seriøse diskussioner om de her spørgsmål.
Men i stedet for at drille vil jeg egentlig hellere gribe den udstrakte hånd, der ligger i spørgsmålet, og sige, at det er nogle svære balancegange.
Der var jo en grund til, at Venstre og Radikale Venstre blev skilt for 110 år siden.
Det er jo, fordi vi opfatter os selv ikke kun som liberale, men også som socialliberale, og vi synes, at det er den balance mellem individets rettigheder og fællesskabets rettigheder, der er definerende for hele den danske samfundsmodel.
Derfor er det et svært spørgsmål, en lille – kan man sige – maggiterning på, hvordan vi skal vægte de to ting i et samfund som det danske.
Det er også derfor, vi synes, at det er svært at tage stilling til det.
Jeg fortsætter gerne dialogen.
Men det er også den frygt, man helt berettiget kan have, og som jeg også var inde på i mit ordførerindlæg.
Og hvis det kan påvises, er jeg enig i, at så er det da et rigtig godt argument for at stemme imod, at man så fjerner den mulighed.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-29:
Tak for det.
Jeg er i modsætning til flere af de andre spørgere sådan set glad for, at De Radikale ligesom har haft alle æg oppe at vende, som så rent faktisk er faldet ned i den skål, hvor det er sådan, at man stemmer imod det her forslag.
Men kan jeg ikke få ordføreren til bare lige at bekræfte det?
For det lød lidt i ordførertalen, som om vi ikke helt vidste, hvad virkningen var af bl.a. de beføjelser, som regeringen nu vil afskaffe.
Kan jeg ikke bare lige få ordføreren til at bekræfte, at der jo rent faktisk fra 2012 til 2014 var en inddrivelse i kraft af de beføjelser, som SKAT fik tilbage i 2012, på 192,5 mio. kr., som immer væk er et vigtigt bidrag til at finansiere alle de gode ting, vi vil her i samfundet?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-29:
Jo, men altså, så vidt jeg har forstået det spørgsmål, er det alle de beføjelser, vi indførte i 2012, altså også det med skiltning udenfor og det, at man skulle opgive cvr-nummer på forespørgsel; alle de gode ting, om jeg så må sige, som regeringen dengang indførte
Og jeg vil også gerne sige, at hvis de stadig havde været med i retssikkerhedspakken, havde jeg slet ikke været i tvivl om, hvad Radikale Venstre skulle stemme, nemlig imod at man afskaffede dem.
Men nu har man faktisk pillet de torne ud af den såkaldte pakke, så nu er der kun det her med adgangen til haven tilbage.
Der har jeg det lidt sådan, at hvis vi kan finde en måde at gøre det her på, sådan at man kan få en hurtig dommerkendelse, så man kan agere effektivt, så er jeg ikke sikker på, at jeg stemmer imod det forslag, regeringen her har, hvis vel at mærke der kan findes en løsning – det kræver nok et ændringsforslag undervejs i andenbehandlingen – eller hvis det kan påvises, at lige denne enkelte bestemmelse ingen som helst effekt har.
Så er vi også i en anden situation.
Men jeg ved ikke, hvad lige præcis haveadgangen har givet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-29:
Jamen helt kort: Man kan sige, at Socialdemokratiet sådan set også er glade for, at regeringen i den her retssikkerhedspakke ikke har pillet alting ud, men vi er jo rigtig bange for, at uden bl.a. den her haveadgang, uden adgangen til at kontrollere, hvilket jo både skiltningen og cvr-numre osv. er en del af, kan det blive umuligt overhovedet at håndhæve nogle af de her forskellige andre beføjelser, som vi er glade for trods alt ikke er en del af den her Retssikkerhedspakke 1.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Men når der er en stor entreprise, hvor der bliver opstillet et stillads, der skal skiftes tag, og der bliver sat et skilt op med virksomhedens navn osv., så opstår der en arbejdsplads i haven.
Ordføreren kan trække grundloven op af lommen nok så mange gange, men det her er simpelt hen ikke et spørgsmål om grundloven, eller at den skulle være overtrådt på nogen måde.
Så tror jeg nu også, at der havde været nogle jurister i det her land, der havde råbt vagt i gevær.
Det ville være det samme, hvis fru Louise Schack Elholm ejede en fødevarevirksomhed og ejede den grund, hvor fødevarevirksomheden var på.
Så ville der også være fødevarekontrol på den virksomhed.
Når en virksomhed kommer ind på en privat grund, opstår der en arbejdsplads der i haven.
Ligesom på alle mulige andre områder må vi sikre os, at der er ordentlige arbejdsforhold og ikke foregår social dumping, sort arbejde osv.
Derfor mener vi, at der fortsat skal være kontrol på samme måde, som hvis du har en fødevarevirksomhed.
Det er din private virksomhed, du ejer grunden, den ligger på, og så kan der også være fødevarekontrol.
Det handler ikke om at tjekke de private mennesker, der har en have.
Det handler om at tjekke entreprisen.
SKAT kommer jo ikke forbi, hvis der skal skiftes et vindue ud.
Men hvis der bliver sat et stillads op med skilt osv., er der opstået en arbejdsplads, og så bliver man nødt til at komme ind i haven for at undersøge den her arbejdsplads.
Det er en kontrol af den virksomhed og ikke af de personer, der bor der.
Den kontrol må selvsagt foregå på folks grunde, fordi det er der, arbejdspladsen er.
Selvfølgelig kan der være en diskussion om, hvor stort omfanget skal være, og hvor ofte myndighederne skal dukke op, men godt og vel 700 episoder kan man vel ikke sige er overvældende meget.
Som min kollega fra Alternativet også var inde på, har der været en del sager, hvor man har kunnet se, at der har været store problemer med snyd.
Så er der hele diskussionen om, om SKAT skal have en dommerkendelse i de her tilfælde, men hvad er det lige præcis, dommeren skal se på, når det netop handler om, at man udtager nogle arbejdstagere til stikprøvekontrol?
Det handler om, at man har en idé om, at i det her område – og det har SKAT jo desværre – foregår der en del snyd.
For et par år siden sagde afdelingsleder i Håndværksrådet Frank Korsholm om et af de her forslag, som var en del af den tidligere regerings forslag i forbindelse med social dumping
Vi har et kæmpeproblem med social dumping.
Vi mister tusindvis af arbejdspladser, fordi der er nogle, der udbetaler penge til udenlandske håndværker.
Jeg mangler ærlig talt nogle alternative fra de borgerlige, fra regeringen, fra ministeren, for der er ikke kommet et eneste forslag til at dæmme op for social dumping i byggeriet og blandt nogle håndværksmestre.
Det synes jeg ville have klædt ministeren, når han nu samtidig kommer med et forslag om at fjerne det her værktøj, som der i branchen har været stor glæde over, fordi det netop hjælper de ærlige og redelige virksomheder, som betaler den skat, de skal, og som betaler den løn, de skal.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Så vil jeg gerne høre SF's ordfører, om det betyder, at den private ejendomsret bare er ophævet.
Nu er det jo de færreste private grundejere, der har et cvr-nummer.
Så forsvinder den.
Er det en generel holdning, hvis du har sådan et sted på din grund?
Hvad så, hvis det er inde i huset?
Hvad nu, hvis du får lavet et større arbejde inde i huset?
Skal den private ejendomsret så også bare ryge, fordi det er et større arbejde?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Nej, lad os tale om det, det er, nemlig at der opstår en arbejdsplads på grunden, ude i haven, når der er sådan et byggeri her.
Det er den arbejdsplads, der bliver tjekket, ikke huset eller ejerne af huset.
Det er den entreprise, der opstår på grunden.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Venstre er så ligeglad med, at der er rigtig mange af de her folk, bl.a. fra Håndværksrådet, der har været glade for det her, fordi de siger, at det var urimelig konkurrence, som forholdene var før, og som de jo bliver igen.