runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2009-02-27:
Nu er det jo sådan, at ordføreren selv er rigtig glad for musik og selv spiller og sådan noget, så derfor må ordføreren en gang imellem støde på folk, der netop oplever de problemer, der er nu.
Det er efterhånden blevet sådan, at hvis man skal leve af at komponere musik, skal man ud at optræde, for man får ingenting for sine værker mere.
Det, der undrer mig, er, at vi og også ordføreren - kan være tilfredse med, at vi lægger os fast på et 2005-niveau.
Burde det ikke følge med alt muligt andet?
Charlotte Dyremose (KF), 2009-02-27:
Det synes jeg sådan set jeg sagde i min ordførertale, men jeg siger det gerne en gang til: Det er ved, at det bliver nemmere gennemskueligt for den studerende.
Eventuelt kunne det være ved, at det klart og tydeligt på det enkelte universitet fremgår, hvor man skal gå hen, når man vil klage, enten fordi det sted så fordeler klagerne og sender dem dertil, hvor de skal hen, eller fordi det sted kan vejlede den studerende helt nøjagtig til, hvor den studerende selv skal gå hen, altså noget, der minder om én indgang til det at klage til de forskellige instanser, og dermed altså en vejledning i, hvordan man sørger for, at den studerende er sikker på: Hvor skal jeg klage henne?
For det er jo det, der har været de studerendes problem: at det har virket uigennemskueligt.
Det er jo lige præcis det problem, vi ønsker at løse, og det er derfor, vi tror på, at den rigtige vej netop er dialog.
Troels Christensen (V), 2009-02-27:
Første del af det her lovforslag handler jo overordnet set om, at vi skal sikre en fornuftig indarbejdelse af Europa-Parlamentets og Rådets servicedirektiv i den danske lovgivning.
Hvad er så dette servicedirektiv?
Formålet med direktivet er jo, at vi skal sikre et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser.
Markedet for tjenesteydelser er den største sektor i europæisk økonomi, og med servicedirektivet sikres den frie bevægelighed, og det bliver lettere at levere tjenesteydelser på tværs af grænser.
Derudover er direktivet med til at reducere forhindringer og hindringer for, at tjenesteydere kan levere service i andre lande end dem, de er etableret i.
Det er jo netop det, det her handler om.
For at gennemføre det så korrekt og så gnidningsfrit som muligt er Venstre enig med kulturministeren i, at det er nødvendigt, at der bliver fastsat nogle nærmere regler for sagsbehandlingen af de her såkaldte godkendelsesordninger.
Eksempler på disse organisationer er jo KODA, Gramex og Copydan-foreningerne, der på hver sin vis er godkendt til at forvalte rettigheder og opkræve vederlag, når musikværker, tekster og lignende fremføres offentligt.
Af høringssvarene fremgår det, at disse organisationer sammen med DR overordnet set støtter forslaget, og jeg noterer mig, at kulturministeren også har taget højde for de her ting, sådan at tingene bliver præciseret, som organisationerne har ønsket.
For at gøre det helt klart, vil jeg sige, at den her ændring medfører, vi står med i dag, ganske enkelt, at den provenugaranti, som tidligere var nævnt i bemærkningerne, nu bliver rykket ind i selve lovforslaget.
Vi har altså her at gøre med to mindre, tekniske lovændringer, der henholdsvis sikrer en bedre implementering af servicedirektivet og lovfæster forpligtelser om kompensation.
Disse ændringer af ophavsretsloven støtter Venstre.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ordføreren anerkender, at der er nogle problemer, og også i sin ordførertale gav udtryk for, at hun var glad for, at vi har rejst den her debat, for det viser jo sådan set, at der er behov for at få kigget på retssikkerheden for de studerende.
Ordføreren siger så også, at hun vil følge op på det, hvis ikke der kommer noget ud af den dialog, man har med universiteterne.
Der skal jeg bare høre ordføreren: Hvad er det præcis, Det Konservative Folkeparti ønsker skal ske af forenklinger på det her område?
Hvordan er det, Det Konservative Folkeparti forestiller sig, at man kan forbedre de studerendes retssikkerhed og sikre en mere smidig proces ude på universiteterne, hvis ikke det er ved at oprette en ombudsmand?
Martin Henriksen (DF), 2009-02-27:
Jeg synes, det er dejligt, at Socialdemokraterne anerkender Dansk Folkepartis tankegang, nemlig at vi mener, at de unge er Danmarks fremtid.
Jeg håber, at den opfattelse bliver bredt ud til også Socialdemokratiet ad åre.
Det kan man jo håbe på.
Jeg ved ikke, om det også var sådan en profetisk forudsigelse fra min side.
Jeg synes, det klinger lidt hult, når Socialdemokraterne taler om retsstillingen for de studerende.
Altså, man kan igen bare tage udgangspunkt i, at Socialdemokraterne selv i deres eget forslag nævner Erasmus Mundus-uddannelserne, som jo har skabt usikkerhed for de studerende, med hensyn til om universiteterne kan tillade sig at opkræve brugerbetaling eller ikke skal opkræve brugerbetaling.
I øvrigt er der nogle, der har klaget over det, og nu bliver sagen jo behandlet i Universitets- og Bygningsstyrelsen, så der er trods alt nogle, der ved, at der er en klageadgang, kan man så konstatere.
Men det er jo bare sådan lidt dobbeltmoralsk, når man siger, at der er usikkerhed på et område, for det, der sådan set har været med til at skabe usikkerhed for nogle studerende, når vi taler om brugerbetaling, er jo det uddannelsessamarbejde, der er på EU-niveau, hvor Europa-Kommissionen bl.a. opfordrer medlemslandene til at indføre brugerbetaling - og det sker så i visse tilfælde.
Der kunne Socialdemokraterne jo arbejde mere imod EU-samarbejdet i stedet for at fremsætte forslag om en studenterombudsmand.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-27:
Men ordføreren argumenterede også for ikke at støtte det med henvisning til det økonomiske i det.
Så tænker jeg igen: Hvis vi nu sådan lidt skulle følge DF's tankegang, så er det her jo et spørgsmål om, at det er Danmarks fremtid, det er Danmarks ungdom.
Det er nogle, der ligesom skal få det her velfærdssamfund til at køre.
Er det ikke værd at investere i dem og give dem de bedste muligheder?
Det vil jeg egentlig godt høre ordføreren om, nu hvor vi så kører meget i den her såkaldte symbolpolitik.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-27:
Altså, jeg siger jo ikke, at alt fungerer efter hensigten.
Sådan som jeg har forstået det, er situationen i dag sådan, at der er nogle steder, hvor der ikke er klarhed over, hvor man kan klage.
Og det kan man jo altså klare med forholdsvis få midler.
Det kan man jo klare, ved at man eksempelvis på en hjemmeside siger og gør det klart for de studerende, hvor de kan henvende sig, hvis de ønsker at klage over forskellige forhold.
Der har jeg forstået, at hvis universiteterne har behov for hjælp til det, vil ministeriet så bistå dem med assistance.
Så kan man forhåbentlig på den måde få det gjort klart for de studerende, hvor de kan klage over de forhold, som de ønsker at klage over.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-27:
Jeg bliver lidt overrasket, når ordføreren siger, at det er klassisk socialdemokratisk symbolpolitik.
Jeg tænker: Hvordan kan det være symbolpolitik at sikre de studerendes retsstilling?
Det er da en meget ansvarlig politik, hvor vi netop prøver at komme med nogle forslag til, hvor vi kan løfte et område, der faktisk er blevet svigtet.
Nu nævnte ordføreren, at der er klageinstanser, og at de fungerer efter hensigten, men vi ved jo også, at der er nogle studerende, som er interesseret i at få en ombudsmand.
Så jeg vil egentlig høre, om ordføreren måske vil være med til at sætte en undersøgelse i gang, der netop kunne kigge på de her eksisterende klageinstanser for at se, om det fungerer efter hensigten, og for at se, om der er noget at komme efter.
Så kunne man måske tage den derfra.
Er det noget, som ordføreren vil være med til?
Martin Henriksen (DF), 2009-02-27:
Jo, men så er jeg bare forvirret, for sådan som jeg læser forslaget, fremgår det jo, at man eksempelvis skal kunne bede ombudsmanden om at gribe ind i en specifik klagesag.
Det må vel forstås sådan, at den ombudsmand skal være endnu en klageadgang, det står også i forslaget, så sådan tillader jeg mig at forstå det.
Som sagt synes jeg, at det klagesystem, vi har i dag, sådan set er et godt klagesystem.
At der så er nogle studerende, der har problemer med at finde rundt i klagesystemet, er da sådan set beklageligt.
Men vi må jo bare sige, at universiteterne altså har midlerne til at sørge for, at der bliver vejledt om, hvordan man kan klage.
Hvis det er et problem ude på det enkelte universitet, må det jo også være sådan, at de studerende, der repræsenterer de studerende, tager det op, rejser sagen og gør det til en sag over for ledelsen det pågældende sted.
Det er den måde, man bør gøre det på.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Der står jo sådan set i forslaget, at det her på sigt skal medvirke til at forenkle sagsgangene på universiteterne og dermed smidiggøre uddannelserne.
Så hensigten er selvfølgelig, at denne ombudsmandsinstitution også skal kunne bidrage til at påpege uhensigtsmæssigheder i det nuværende klagesystem, så man kan få det forenklet.
Vi vil meget gerne være med til at se på, om det nuværende klagesystem kan forenkles, men vi har ikke ønsket en instans, som skulle være endnu en klageinstans, bare en ekstra klageinstans, som jeg har hørt nogle ordførere sige.
Det skal være en instans, som skal kunne gå ind på de studerendes side i de sager, som går igennem det nuværende klagesystem, og bistå dem - ikke med at skrive klagerne, sådan som Venstres ordfører var inde på, og det tror jeg sådan set heller ikke man kan finde noget om i forslaget, men ved at hjælpe dem igennem systemet.
På sigt er det selvfølgelig hensigten, at sagsgangene kan blive forenklet og smidiggjort, og at man kan få påpeget uhensigtsmæssigheder i sagsgangene, sådan som de er i dag.
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke anerkende, at det kunne sådan en ombudsmand bidrage til?
Martin Henriksen (DF), 2009-02-27:
Jeg synes, at hvis vi skal begynde at diskutere symbolpolitik, må Socialdemokraterne jo i et eller andet omfang erklære sig skyldige i det.
Man fremsætter et forslag og siger, at baggrunden for fremsættelsen af forslaget er, at det nuværende klagesystem er uoverskueligt, og det skal ændres, men så siger man selv i bemærkningerne til forslaget, at det nuværende klagesystem skal bevares, men at man ønsker at oprette endnu en klageinstans.
Det er jo det, der står i forslaget.
Studenterombudsmandsinstitutionen skal ikke træde i stedet for det nuværende klagesystem, men skal ses som en hjælp til den studerende, så klageforløbet bliver mere smidigt og redeligt.
Der står jo sådan set i forslaget, at det her ikke skal erstatte noget, men skal lægges oven på det, der er i forvejen, og jeg er ikke sikker på, at det vil have en gavnlig effekt.
Jeg synes, man har et udmærket klagesystem i dag.
I nogle af de nævn, der er mulighed for at klage til, er der også studenterrepræsentanter, og jeg går ud fra, at de studerende så at sige gør sig umage for at være repræsenteret.
Det kan godt være, Socialdemokraterne ikke har så høje tanker om de studerende, men det har vi.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Det ærgrer mig, at vi i dag ikke ser den sædvanlige begejstring hos Dansk Folkeparti over et forslag, som vil forbedre situationen for de studerende.
Nu siger man, at forslaget her er symbolpolitik, men jeg synes da, vi tidligere har hørt noget fra Dansk Folkeparti, som måske kunne minde mere om den slags.
Men lad det nu ligge.
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren forholdt sig til det, der rent faktisk står i forslaget, nemlig at en national uvildig instans jo er noget helt andet end en lokalt placeret vejledning eller en hjemmeside, der kan vejlede om klageveje osv.
Det her er jo netop tænkt som en instans, der selv kan tage initiativer.
Ombudsmanden vil netop være en national uafhængig instans, som ikke vil være flettet ind i universiteternes egne ledelser og administrative procedurer.
Kan Dansk Folkeparti ikke se en merværdi i det?
Det synes jeg sådan set ikke ordføreren overhovedet forholdt sig til.
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-27:
Socialdemokratiet har med det her forslag taget fat på et problem, som trænger til opmærksomhed - tak for det.
Vi ser sådan en instans som en slags uafhængig systemguide til de studerende, når de er kørt fast i systemet og føler behov for at klage og ikke ved, hvor man kan klage henne, og hvilke problemer der skal rejses hvor.
Jeg forstår på bemærkningerne, at Aarhus Universitet har haft et ønske om at oprette sådan en ombudsmandsinstitution og fået at vide, at det kræver lovhjemmel at bruge begrebet ombudsmand.
Det forstår jeg godt, for vi har allerede to ombudsmandsinstitutioner i Danmark, og selv om de bruges forskelligt, kan det være forvirrende, hvis ombudsmandsbegrebet endnu en gang kan betegne noget, der virker anderledes.
Ombudsmanden behandler således klager over sagsbehandling og afgørelser, når alle andre klagemuligheder er udtømte, også inden for uddannelsesinstitutionerne.
Det vil sige, at Ombudsmandens rolle, sådan som det er i dag, er at gå ind og vurdere, om der er sket fejl i sagsbehandlingen efter en afgørelse.
Det vil sige, at det kan være, rimelig lang tid efter at man har stået med problemet.
Den her foreslåede instans skal hjælpe, mens man har problemet.
Men med forslaget er der åbnet op for en usikkerhed om, hvorvidt den skal behandle klager eller ej; der står, at der skal foretages en udredning med hensyn til vægtningen mellem områderne.
Vi synes ikke, at en sådan systemguide skal behandle klager; det skal ikke være sådan en slags Ombudsmandens lillebror eller lillesøster, der kan forlænge processen, før den store Ombudsmand kan gå ind i sagen.
Men jeg har forstået på debatten her, at det sådan set heller ikke er tanken.
I SF synes vi derfor, det er vigtigt, at den her foreslåede funktion bliver en vejledning gennem processen og ikke en yderligere klageinstans.
Nogle har været inde på, at det også ville forsinke processen, hvis det fungerede som en yderligere klageinstans, hvilket ville betyde, at tidspunktet, hvor Ombudsmanden kunne komme ind i sagen, ville blive forsinket.
Vi forstår det på den måde, at der oprettes en national institution, der rådgiver og vejleder i rettigheder og klagemuligheder og bistår de studerende i klagesager.
Samtidig synes vi, at systemvejlederen, som vi vælger at kalde det, skal kunne tage sager op på eget initiativ, mens vi altså ikke mener, at vedkommende skal behandle konkrete indsendte sager.
Med disse bemærkninger vil jeg sige, at SF går positivt ind i udvalgsbehandlingen af det her forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-02-27:
Det synes jeg understreger ganske udmærket, at det nok ikke er en ombudsmand, man har brug for, men at vi netop skal fastholde det system, hvor der jo netop på f.eks. merit og alle de retlige anliggender er et udefrakommende system, der ligger over det enkelte universitet og altså er uvildigt i forhold til det enkelte universitet.
Det, der er vigtigt, er, at klageadgangen er let og let gennemskuelig for de studerende, mere end at det bare er at bygge en funktion ovenpå.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Først skal jeg lige i forbindelse med det der med inflation i ombudsmandsbegrebet bede ordføreren bekræfte, at regeringen har besluttet at oprette en patientombudsmand - med den betegnelse.
Og vi har altså også en forbrugerombudsmand; der findes allerede i dag ombudsmænd på enkeltområder.
Kan ordføreren også bekræfte, at der er en lov på vej, som giver ombudsmandsbegrebet lidt mere fri, dog under - så vidt jeg har forstået - Folketingets Ombudsmands overvågning, sådan at man netop sikrer, at ombudsmandsbegrebet ikke bliver brugt om noget, der ikke er en ombudsmand.
Det synes jeg jo er en udmærket idé, og det gør jo så også, at man måske, hvis ikke vi får det her forslag igennem Folketinget, kan lave ombudsmænd ude på universiteterne.
Det synes jeg jo ville være fint hvis man kunne; jeg synes bare, det er meget bedre at have en uvildig national instans, som står uden for det enkelte universitets system og kan sikre uvildigheden og ligebehandling af alle studerende i hele landet.
Så der foretrækker vi altså en national instans.
Synes ordføreren, at det kunne være en god idé, hvis man udbredte begrebet, efter at den lov er kommet, til universiteterne?
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-27:
Jo, jeg er helt klart enig i, at vi ikke skal forhale sagerne, og jeg forstod også, at det ikke er Socialdemokratiets intention at forhale sagerne, men hvis en ombudsmand bliver som en klageinstans, vil det forhale sagerne.
Derfor synes jeg, at det er forvirrende at bruge et klart positivt begreb.
Hvis vi lægger noget andet i det end det, som Folketingets ombudsmand er, en klageinstans, så hjælper det jo ikke, at vi tager et begreb, der er positivt vurderet, men giver det et andet indhold.
Så jeg vil faktisk sige, at det er rigtig nok, at man ikke ved, hvad en systemguide er, men det er i virkeligheden lidt selvindlysende, altså en guide igennem systemet.
Det kunne også være en klagesystemguide.
Altså, jeg vil overhovedet ikke lægge mig fast på et udtryk, men jeg synes, det er forvirrende at bruge et godt og positivt begreb på en anden måde, end begrebet fungerer på i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Jeg synes bare, at det er noget underligt noget at opfinde et nyt ord.
En systemguide, hvad pokker er det for en?
Hvorfor ikke bruge et begreb, som vi kender, og som har en meget positiv klang i de flestes ører, nemlig en, der står på borgerens eller i det her tilfælde på den studerendes side i nogle af de her rigtig, rigtig svære sager?
Så sagde ordføreren også i sit indlæg, at det her ville kunne komme til at forhale processerne.
Der er jeg bare nødt til at sige, at vi da aldrig kunne drømme om at ønske at oprette en institution, som skulle forhale processerne endnu mere.
Erasmus Mundus er jo et rigtig, rigtig godt eksempel, og jeg kan - også til DF's ordfører sige, at det jo lige præcis beviser, at der er behov for en, der kan gå ind og sige: Nu skal vi altså have en afklaring; nu må man få truffet en afgørelse, så vi kan komme videre i den her sag.
Er ordføreren ikke enig i det?
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-27:
Jeg er ikke helt klar over, hvordan omverdenen har brugt begrebet, om man har mange niveauer af ombudsmænd der.
Det ville i hvert fald være meget nyt i Danmark.
Derfor brugte jeg den der lidt morsomme formulering, om det er en lillebror eller en lillesøster, altså om vi skulle fjerne den eksisterende ombudsmandsbemyndigelse på uddannelsesområdet, eller om der skulle en ekstra miniombudsmand ind før den store ombudsmand.
Jeg synes, at vi ved at bruge begrebet opnår en forvirring med hensyn til, hvem det er, der går ind og vurderer klager.
Jeg forstod på fru Kirsten Brosbøl tidligere, at det ikke var så meget at vurdere klagerne, men at det drejede sig om vejledning og systemhjælp, når den studerende var kørt fast i, hvor man klager og hvordan.
Derfor synes jeg, at det meget mere er en bisidder- eller vejlederfunktion, end det er en funktion som den, den eksisterende ombudsmand har.
Man kan jo diskutere, om vi kan bruge det samme begreb på nogle ting, der betyder lidt forskelligt.
Jeg synes, det vil være forvirrende.
Jeg synes faktisk, at det ord, jeg fandt på i går, en systemguide, ikke er så dårligt endda.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Jeg er selvfølgelig meget glad for ordførerens konklusion, at SF går positivt ind i udvalgsbehandlingen af forslaget.
Det er vi selvfølgelig meget glade for.
Der var visse ting undervejs i talen, som jeg synes, der er behov for lige at få afklaret.
Det her med, at man er bange for at bruge ombudsmandsbegrebet, forstår jeg simpelt hen ikke.
Hele verden har taget ombudsmandsbegrebet til sig på baggrund af den danske model.
Hvorfor skal Danmark ikke også gøre brug af det begreb, der er et udmærket begreb, som jo dækker over nogle helt konkrete principper omkring uvildighed, neutralitet og uafhængighed?
Hvorfor er det, vi ikke skal bruge det begreb i den her sammenhæng?
Det er jo netop det, der er pointen med den her instans.
Som ordføreren også sagde, skal det være en uafhængig, uvildig instans, som er uden for universiteternes system.
Så den kritik forstår jeg simpelt hen ikke.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jeg vil bare gerne høre - for det står mig ikke helt klart - fra hr. Benny Engelbrecht: Synes Socialdemokraterne, det er en god idé at styrke retssikkerheden og den private ejendomsret for den enkelte borger?
Det står mig ikke helt, helt klart.
Hvordan opfatter hr. Engelbrecht det her lovforslag: Hjælper det den private ejendomsret i forhold til situationen, som den er nu, eller er det det samme?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
Jeg synes bare, at det også er en principiel og væsentlig debat - og nu får man jo tit skudt i skoene, at der ikke er den store forskel på partierne her i Folketinget - og dér, hvor regeringspartierne og Dansk Folkeparti, som jeg fornemmer på spørgsmålene ønsker at styrke borgernes retsstilling med udgangspunkt i den private ejendomsret, er det for Socialdemokratiet egentlig mere et spørgsmål om bureaukrati, et spørgsmål om tid, et spørgsmål om pris, og man har ingen principiel holdning til det her spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-10:
Mig bekendt indeholder dette lovforslag altså ikke elementer, der skal styrke borgerens retssikkerhed, men det er klart, at hvis der er nogle bestemte forslag, som De Konservative har tænkt sig at komme med i den retning, vil vi da gerne høre på det - det er jo oplagt - hvis der bliver formuleret nogle konkrete forslag.
Det har jeg faktisk svaret meget klart og præcist på i min ordførertale.
Altså: Der er en hårfin balance mellem at sikre den private ejendomsret på den ene side og sikre imod unødig grådighed på den anden side.
I modsætning til hr. Eyvind Vesselbo taler jeg ikke kun ud fra, hvad jeg har hørt om det her fra andre mennesker; jeg har selv prøvet at være møllen igennem omkring ekspropriation, og jeg kan understrege, at lige præcis spørgsmålet om tid og om uafklarethed om noget er det, som gør ondt i forbindelse med en ekspropriation.
Det er det at have uvished om, hvad der skal ske, som hr. Eyvind Vesselbo selv sagde det, med den fædrene gård i tilfælde af ekspropriation.
Det, der i høj grad er vores bekymring, er, at det her blot vil føre til en endnu længere proces, endnu mere tovtrækkeri, og da specielt når man står i en uafvendelig situation i forvejen.
Det mener vi på ingen som helst måde er hensigtsmæssigt.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jeg spurgte, om Socialdemokraterne ønskede at sikre retssikkerheden og den personlige ejendomsret for den enkelte borger.
Det fik jeg ikke noget svar på.
Der var bare en masse ord, som faldt over hinanden.
Kunne vi ikke få et klart svar på, om Socialdemokraterne vil være med til at sikre den private ejendomsret og folks retsstilling?