runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Det er jo dejligt at få oplæst, hvad det er, der er baggrunden, nemlig at man skal have færre behandlingssteder for at sikre højere kvalitet.
Det er baggrunden, og med det i baghovedet har Sundhedsstyrelsens fagkyndige besluttet at godkende også nogle private, fordi de er bedst på det lille område, hvor de har ekspertise.
Den fagkyndige afgørelse synes jeg ikke vi skal anfægte, for hvilket motiv skulle Sundhedsstyrelsen dog have til at foretage usaglige eller ideologiske overvejelser?
Det kan jeg ikke forestille mig.
Et politisk flertal har vist Sundhedsstyrelsen tillid, og den tillid synes jeg vi skal holde os til.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-03:
Hvad er ministerens holdning til, at formanden for KL, Venstremanden Erik Fabrin, vurderer, at nulvækst i kommunerne bl.a. vil betyde skolelukninger?
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Jeg tror ærlig talt, at Sundhedsstyrelsen ved mere om det end jeg og spørgeren.
Så kort kunne svaret være.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at der netop på kræftområdet er sket meget glædelige fremskridt de senere år, og nu skal vi have endnu flere fremskridt ved at samle kræftbehandlingen på færre og stærkere steder.
Når så Sundhedsstyrelsen vurderer, at der er private behandlingssteder, som fuldt ud lever op til nogle kvalitetsstandarder, skal de jo ikke på forhånd være udelukket.
Jeg tror, det er på tide lige at få slået fast, at de private behandlingssteder altså udgør mellem 2 og 3 pct. af omfanget i den danske sygehussektor – mellem 2 og 3 pct. – hvorimod den private sektor inden for undervisning, som jeg tidligere har haft ansvaret for, jo ligger oppe i nærheden af 15 pct.
Så mon ikke vi kan leve med, at 2-3 pct. udbydes af nogle, der er uden for det standardiserede system?
Men i øvrigt har regeringen overhovedet ikke sagt til Sundhedsstyrelsen, at det nu var vigtigt, at der kom nogle private med.
Det, som Sundhedsstyrelsen har sagt ud fra en rent faglig vurdering, er: Her har vi nogle private, som er så gode, at de skal med på listen.
Det er selvfølgelig bedre, hvis alle praktiserende læger har mulighed for at tage flere patienter ind.
Men jeg forstår også på hr. Damsbo-Andersen, at det trods alt ikke er umuligt at finde en praktiserende læge.
Det er selvfølgelig meget uheldigt, hvis der er stor afstand til den praktiserende læge.
Det rette sted at henvende sig er jo altså i regionsadministrationen, der mig bekendt ligger i Sorø.
Det er adressen for henvendelser om det problem, som vi her drøfter, og som jeg tager alvorligt, og som jeg nok skal orientere mig om, men som jeg ikke har indflydelse på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-03-03:
Tilsyneladende er regionerne jo ikke helt med på det, og eftersom ministeren nu skal på besøg på mandag, vil jeg da i hvert fald forsøge ligesom at hjælpe ministeren med nogle gode argumenter i forhold til at skulle diskutere det her med de folk fra regionen, som ministeren skal have møde med.
Der er en helt konkret sag, der handler om en mand fra Rødby, der hedder Gert Madsen, og som har henvendt sig til mig og også skrevet læserbreve.
Han har en kronisk sygdom og mister sin læge i Rødby i 2008.
Det vil sige, at det er 2 år siden.
Han bliver henvist til en anden læge, der ikke ligger så langt derfra – og det er jo fint nok – og da han så stopper og går på pension, bliver Gert Madsen henvist til en ny læge, der ligger 30 km væk i Nysted.
Eller også kan han måske få lov til at vælge en læge, der bor på Femø.
Situationen er i dag faktisk sådan, at kun 8 ud af de 27 læger, som er praktiserende læger på Lolland-Falster, har åbent for at kunne tage patienter ind.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-03:
Nu får ministeren det jo til at lyde, som om det er helt særlig flot, at der bliver fundet ekstra midler til folkeskolen.
Det lyder jo herligt.
Man vil give et læseløft; nu skal man have en læsefond, og der skal flere penge ud til skolebørnene.
Men sagen er jo, at det er et af regeringens sædvanlige tryllenumre.
Man giver en lillebitte smule med den ene hånd og tager en hel masse med den anden hånd.
Jeg står her med et ritzautelegram fra forleden, hvor formanden for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Christensen, giver udtryk for, at regeringens bebudede nulvækst vil betyde, at vi på folkeskoleområdet kommer til at opleve massive besparelser, og derfor vil de 150 mio. kr. i læsefonden fuldstændig forsvinde i konvergenspakkens besparelser.
Sagen er jo den, at man har meldt ud, at der skal spares i omegnen af 24 mia. kr., altså 24.000 mio. kr., og så giver man 150 mio. kr. som et plaster på såret.
Det er jo det rene trylleri.
Regeringen har haft fat i det lille tryllesæt, og så får man lavet det illusionensnummer, hvor man får det til at lyde, som om der bliver givet noget til læsning.
Men sagen er, at man tager meget mere.
Det er 70.000 medarbejdere i den offentlige sektor, der skal spares væk, hvis man skal følge konvergensplanen.
Nogle af de medarbejdere vil være skolelærere, al den stund at man ikke vil spare på så mange andre områder.
Så man sparer meget mere, end man giver.
Hvordan skal folk blive bedre til at læse af det?
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Nu er hr. Rasmus Prehn jo ikke bare synsk; han er også sortsynsk.
Han kan forudse alskens ulykker langt ud i fremtiden, og det er klogt af ham at forudse dem i fremtiden, for han har jo ikke kunnet påvise dem i nutiden.
Og det tror jeg heller ikke han kan i fremtiden.
Det står fast, hvad jeg har sagt: Fra 2011 er der under ét nulvækst.
Det er der sandsynligvis også det følgende år, men nu har vi meldt ud for 2011.
Denne læsefond starter jo også i 2011, så skulle vi nu ikke tage det, som vi ved noget om, i stedet for at dyrke sortsynet, som hr. Rasmus Prehn jo ønsker at gøre?
Det er hans gode ret, men det har ikke ført til noget i fortiden, og det gør det heller ikke i fremtiden.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-03:
Altså, sagen er jo den, at jeg som socialdemokrat er den fødte optimist, men selv den allerstørste optimist har jo en usædvanlig svær gang på jord, når vi har en borgerlig regering som den, vi har nu, som løber fra alle sine løfter.
Jeg har tidligere konfronteret ministeren, da ministeren var undervisningsminister, med antallet af lukninger af skoler, og ministeren sagde, at det slet ikke ville komme på tale.
Alligevel har vi set et ret voldsomt antal af skolelukninger.
Her siger man helt konkret: Uha, nu skal vi have folk til at være bedre til at læse, vi giver en lille portion penge her, 150 mio. kr. – og så sparer man endnu mere.
Det betyder færre skolelærere og dermed også, at det læseløft, som regeringen har lovet, i stedet for bliver et læsesvigt.
Og det synes jeg er skammeligt.
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Jeg kan heldigvis ikke bekræfte et eneste af de ord, som hr. Rasmus Prehn lige har sagt.
Det hele er forkert.
Samtlige eksempler er forkerte, og det er jeg sådan set glad for at kunne sige til beroligelse både for hr. Rasmus Prehn og andre.
Og det konkrete eksempel med, at jeg skulle have sagt, at der ikke ville blive lukket skoler, hvorefter de blev lukket, kan jeg da i hvert fald huske intet som helst har på sig.
De spådomme, som man har kunnet læse i Jyllands-Posten osv., om, hvor mange skoler der skulle lukkes, er jo ikke blevet til noget.
Og jeg har ikke fremsat nogen andre spådomme, jeg har ikke gjort mig klog på det.
Der er kommunalt selvstyre, og det er jo bl.a. hr. Rasmus Prehns partifæller, der somme tider vælger at lægge skoler sammen – i øvrigt med Danmarks Lærerforenings billigelse.
Så det behøver jo ikke at være nogen forbrydelse.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-03:
Det er da problematisk, at man lover noget og så gør det modsatte.
Vi har tidligere hørt ministeren give udtryk for, at alt, hvad jeg siger, er forkert.
Den form for fuldstændig fornægtelse af sandheden er da dybt problematisk for en regering.
Man lovede ved sidste folketingsvalg, at der både var råd til skattelettelser og til velfærd.
Nu har man givet skattelettelser i hundredetusind-kroners-klassen til de allerrigeste, og når det så kommer til folkeskoleområdet, skal man til at spare.
Vi skal til at tilbyde vores børn en ringere skolegang end den, vi selv har fået.
Det er det, der er kosten fra den nuværende regering.
Man pakker det pænt ind og kalder det læsefond, læseløft og alle mulige ting, men sagen er, at man tager mere, end man giver, og det skulle ministeren være stor nok til at indrømme, frem for bare at benægte det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-03-03:
Hvilke overvejelser har ministeren omkring afhjælpningen af mangelen på praktiserende læger på Lolland-Falster, hvor mere end 1.000 borgere er uden læge?
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Jeg synes faktisk, at vi lige har talt meget venligt om den sag.
Jeg har lovet, at jeg på mandag vil forhøre mig om sagen, og det har spørgeren takket mig for.
Jeg har også understreget, at det altså er regionerne, der har ansvaret, og hvis de ikke ønsker at tage ansvaret, skal de bare sige til.
Så må vi andre jo tage ansvaret.
Så jeg synes, at vi har været det igennem,
men jeg skal da gerne gentage det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-03-03:
Det er rigtigt, at vi tidligere har talt om hele situationen, men det har været, føler jeg i hvert fald, på et mere overordnet plan.
Jeg vil gerne føre det lidt mere ind på det mere nærværende, for rent faktisk står vi på Lolland-Falster i en situation, hvor der i den lokale dagspresse over de sidste par måneder jævnligt har været artikler om, at nu bliver der lukket ned, at der er praksis, der bliver lukket, og at der er personer, der står uden læge.
Jeg nævnte tidligere situationen i Rødby.
Her er det 150 personer, der står uden læge.
Den 20. februar står der, at det i Nysted drejer sig om 678 personer, som lige pludselig ikke længere har nogen læge.
Hvis vi går tilbage til den 23. oktober sidste år, kan vi se, at det handlede om 250 personer i Nørre Alslev.
Det kan godt være, at ministeren mener, at det er regionernes ansvar, men et eller andet sted føler jeg i hvert fald, at det overordnede ansvar ligger et helt andet sted.
Det må ligge her i Folketinget.
Det er jo her, vi tager beslutninger om, hvordan tingene skal gøres i det her land.
Vedrørende Nykøbing Falster var der bl.a. den 24. oktober 2009 en artikel, der handlede om, at der nu blev lukket for patientindtag hos samtlige læger.
Det vil sige, at hvis der er en læge, der er stoppet, er der 1.600 personer, der står uden læge og overhovedet ikke har nogen mulighed for at komme til en praktiserende læge.
Kan ministeren ikke godt forstå, at borgerne bliver utrygge i den situation, når der samtidig ikke sker nogen handling?
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Det ville undre mig, hvis hr. Damsbo-Andersen mener, at jeg skal tage over, når det gælder almen praksis på Lolland-Falster.
For så har han jo sagt noget andet, end hvad hans parti mener.
Hans parti vil jo bevare regionerne, men det kan være, at hr. Damsbo-Andersen ikke vil bevare dem.
Det synes jeg lige at han skulle tænke lidt over.
Så længe vi har regionerne, er det altså dem, der har ansvaret.
Jeg siger ikke, det er let.
Jeg har oven i købet sagt, at jeg gerne vil forhøre mig om situationen, og er der noget, vi kan gøre for at hjælpe til, må vi jo tale om det, men det er og bliver et regionalt ansvar.
Det tror jeg også at regionerne er fuldstændig med på.
Jeg har ikke turneret rundt og sagt, at der ikke ville blive lukket nogen skoler.
Det passer simpelt hen ikke, ligesom det meste af det andet, hr. Rasmus Prehn siger, ikke passer.
Jeg er helt klar til at debattere med hr. Rasmus Prehn, men jeg synes bare, at kvaliteten skal løftes lidt, for ellers står vi bare og råber på hver sin side.
Og jeg har ikke noget ønske om at male tingene lyserøde eller lave skønmalerier – jeg er i den grad imod at lave skønmalerier, for det fanger altid.
Derfor ved jeg, at jeg ikke har sagt det, som hr. Rasmus Prehn lægger mig i munden.
Jeg kan ikke have sagt det, for det ville være stik imod mit princip at sige det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at skattereformen er en del af løsningen på Danmarks økonomiske problemer.
Skatteomlægningen er finansieret krone til krone, og oven i hatten styrker skattereformen holdbarheden, fordi der er flere, der gerne vil arbejde, og det øger dermed arbejdsudbuddet.
Så der er en samfundsmæssig gevinst ved det.
Der er ikke tale om, at der er nogen regning tilbage fra den skattereform, der er gennemført.
Den er finansieret krone til krone.
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Jamen det er sandelig en sag, der ligger mig meget på sinde, og det er også derfor, at jeg har arbejdet med den siden maj måned.
Det er også derfor, at den har sat et direkte aftryk i den finanslovaftale, som vi indgik med Dansk Folkeparti, så der dermed er afsat midler til netop at rekruttere deltidsbrandmænd.
Så den side af sagen tror jeg er fuldstændig klar for hr. Bjarne Laustsen.
At vi så ikke er enige om, hvordan det her problem skal løses, er så noget andet. Jeg ved i hvert fald, at hr. Bjarne Laustsen udmærket er klar over, at det beslutningsforslag, der vedrører vederlagsmodellen og deltidsbrandmænd, ikke ligger i mit ministerium.
Derfor synes jeg også, at det ville være langt mere seriøst, hvis hr. Bjarne Laustsen havde stillet spørgsmålet til den minister, der rent faktisk har sagen.
Det er sådan en god kutyme i Folketinget.
Hr. Bjarne Laustsen er oven i købet oplyst om, at det pågældende beslutningsforslag ligger i Forsvarsministeriet.
At hr. Bjarne Laustsen så bare ikke ønsker at diskutere det med den relevante minister, kan jeg jo ikke gøre noget ved.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Hvilke initiativer vil regeringen tage, for at deltidsbrandmænd forsat kan slukke brande og ikke være tvunget til at stoppe efter 30 uger, fordi de har mistet deres hovederhverv?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet er i allerhøjeste grad fortsat aktuelt.
Beslutningsforslag nr. B 85 fremsat af spørgeren m.fl. blev med ultrakort varsel taget af Folketingets dagsorden torsdag d. 25. februar 2010.
Tilsyneladende er regeringen end ikke i stand til at afklare, hvilken minister der har ansvaret for at få løst problemet.
Med spørgsmålet opfordres ministeren endnu en gang til at finde en hurtig løsning for deltidsbrandmændene.
Hvilke initiativer vil regeringen tage, for at deltidsbrandmænd fortsat kan slukke brande og ikke være tvunget til at stoppe efter 30 uger, fordi de har mistet deres hovederhverv?
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Igen må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg ikke er den rette at stille spørgsmålet til, men jeg er sikker på, at hr. Bjarne Laustsen kan og vil få svar på alle sine spørgsmål, når B 85 bliver behandlet af forsvarsministeren.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Jeg er lidt ked af, at beskæftigelsesministeren nu vælger den attitude.
Jeg var faktisk glad for det sidste svar i forrige spørgsmål, fordi man der igen var tilbage i rillen om, at det lå ministeren meget på sinde at finde en løsning.
Jeg ville utrolig gerne have været fri for at spørge beskæftigelsesministeren i den her uge om den sag.
Men hvis nu det er en sag, der ligger regeringen meget på sinde, kan det vel heller ikke være træls at blive spurgt om, hvordan man vil løse den, altså hvis man erkender, at der er et problem.
Så kan vi diskutere, hvor det skal løses henne og af hvem.
Jeg ville gerne have spurgt ministerens chef, statsministeren, om, hvorfor man har flyttet ressorten fra beskæftigelsesministeren til forsvarsministeren.
Jeg er i princippet ligeglad med, hvem jeg snakker med, for det, det handler om for mig, er at få løst et presserende problem, som alle erkender er der.
Det er op imod 300 mennesker på landsplan, der er på vej til at droppe ud af systemet, og vi kan jo ikke have det der gode fleksible beredskab, som vi har haft hidtil, hvis vi mister dem.
Så det forslag, som regeringen er kommet med, løser ikke problemet.
Det er de problemer, som beskæftigelsesministerens forgænger, der nu er finansminister, har skabt ved at lave en regel, der aldrig nogen sinde før har eksisteret for deltidsbrandmændene, nemlig at de er omfattet af 30-ugers-reglen.
Derfor er der behov for at kigge på noget andet, hvis ikke beskæftigelsesministeren vil komme til fornuft og sige, at vi kan undtage deltidsbrandmændene og redningsmændene.
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Nu er det jo sådan, at vi har diskuteret det her onsdag efter onsdag siden maj måned.
Derfor er jeg også klar over, at hr. Bjarne Laustsen er fuldt oplyst i den her sag, for jeg har nemlig selv oplyst hr. Bjarne Laustsen om, hvordan reglerne er.
Det er jo sådan, at de supplerende dagpenge gælder for alle, og da det heller ikke længere er de supplerende dagpenge, men det, der hedder vederlagsmodellen, vi nu diskuterer, ja, så flytter det helt naturligt ressort.
Sådan er det, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen; det kan der ikke ændres på.
Så vil jeg dog dertil sige, at når hr. Bjarne Laustsen siger – i næsten ordret citat, tror jeg – at han utrolig gerne ville have været fri for at stille spørgsmål til mig om den her sag i den her uge,
så havde hr. Bjarne Laustsens jo haft alle muligheder, idet han har fået oplyst tidligere, at den her sag ikke henhører under min ressort, men under forsvarsministerens ressort.
Så hvis hr. Bjarne Laustsen i virkeligheden havde villet det rigtig godt for deltidsbrandmændene, havde hr. Bjarne Laustsen jo stillet spørgsmålet til den rigtige minister.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Nu presser sagen sig på.
Vi havde en forholdsvis lang sommerferie, vi har også haft juleferie, vi har også haft vinterferie, og der kommer noget, der hedder uge 10.
Diverse ministre er ude at rejse engang imellem, og man får en fin liste over, hvornår man ikke kan stille spørgsmål, og man kan kun stille to spørgsmål om ugen og kun til den samme minister.
Det gør altså, at der er nogle begrænsninger.
Jeg har en sag her, og det har 4.500 deltidsbrandmænd over hele landet.
Og der går ikke en dag, uden der er skriverier i avisen: Hvordan løser man det her problem?
Der er to steder.
Det ene sted er i Beskæftigelsesministeriet, hvor man har skabt problemet ved at trække deltidsbrandmændene ind under et system, de aldrig nogensinde har været under før.
Det andet er det gode forslag, som Venstre kom med, og som har været godkendt to gange i Venstres folketingsgruppe, om, at man bare kan give dem vederlag, så er problemet løst.
Og lige så snart det er løst, skal jeg nok lade være med at mæle et eneste ord mere om det.
Det er ikke det samme, som at jeg ikke kan finde på at spørge om noget andet, men jeg skal love, at jeg ikke spørger mere til den sag, hvis den bliver løst.
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Jeg kan lige så godt sige lige ud, at jeg ville komme til at savne hr. Bjarne Laustsen, hvis ikke hr. Bjarne Laustsen stillede spørgsmål hver eneste onsdag til mig.
Det er godt, at vi også har samråd, hvor hr. Bjarne Laustsen jo også er en flittig deltager.
Det takker jeg meget for; det er yderst fornøjeligt og oplysende.
Så den side af sagen tror jeg nu nok vi kommer igennem.
Men jeg tror ikke, der er en eneste deltidsbrandmand, der kan være i tvivl om – og det kan hr. Bjarne Laustsen heller ikke være – at den her sag også fylder meget for mig og for regeringen.
Det er jo netop derfor, vi afsatte en pulje i finanslovforhandlingerne til at sørge for, at der er bedre muligheder for at rekruttere deltidsbrandmænd.
Så jeg tror egentlig ikke, at hr. Bjarne Laustsen savner svar.
Nu gør han det så også ved at stille spørgsmål til en minister, som han godt ved slet ikke har den her sag inde under sin ressort, i hvert fald ikke når vi diskuterer vederlagsmodel.
Det er jo det, hr. Bjarne Laustsen gerne vil diskutere i dag.
Jeg tror ganske enkelt ikke, at vi kommer det nærmere.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Så kan ministeren i fred og ro få lejlighed til at ordne de ting, der skal ordnes.
Så kan jeg jo ikke lade være med andet end at kigge på det her udefra.
Hr. Søren Gade var en kompetent forsvarsminister, der havde beredskabet under sig også, og jeg kan hilse og sige, at det samlede beredskab var meget glade for hr. Søren Gade.
Så sker der det, at man lige pludselig skifter ressort i løbet af en eftermiddag, og det kan jeg jo ikke forstå hvorfor man gør.
Jeg havde opfattelsen, efter vi havde et dobbeltsamråd, af, at den daværende forsvarsminister var meget interesseret i at løse den her problemstilling.
Men man kunne bruge det udtryk, at man har tørret det af på en ny og uprøvet mister, og så kan de få lov at slås med sagen, kan de.
Jeg synes, at den samlede regeringen skulle tage det på sig, når også De Konservative, Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten har foreslået en løsning som den, der ligger i B 85.
Hvor svært kan det være?
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Jeg tror som nævnt ikke, at vi kommer det meget nærmere, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det eneste, jeg kan sige, er, at hr. Bjarne Laustsen er fuldt oplyst om den her sag, og at hr. Bjarne Laustsen også er så fuldt oplyst om den her sag, at han udmærket godt er klar over, at det her også er en sag, der fylder meget for mig.
Jeg tror ikke, at nogen mere end mig ønsker, at deltidsbrandmændenes situation skal være afklaret.
Det mener jeg også at den er, som det er nu.
Derfor kan jeg i det hele sige, at det her er en vigtig sag.
Det er et stort og prisværdigt arbejde, deltidsbrandmændene udfører.
Så langt tror jeg vi er enige.
Og så vil jeg i øvrigt give hr. Bjarne Laustsen fuldstændig ret i, at Søren Gade var en meget dygtig forsvarsminister, ligesom jeg har meget stor tiltro til, at den nuværende forsvarsminister, fru Gitte Lillelund Bech, også vil være en meget dygtig forsvarsminister.
Morten Bødskov (S), 2010-03-03:
Hvordan vil regeringen finde 24 mia. kr. i besparelser på de offentlige budgetter i årene 2011-2013?
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-03:
Ministeren har ret i, at jeg følger meget med i dansk politik og holder øje med, hvem der sidder i regeringen, men en ministerrokade er ikke særlig interessant.
Det, der er meget mere interessant, er, hvis hele regeringen skifter.
Det ville jeg have været meget mere interesseret i.
Det er jo klart, at hvis man har lovet deltidsbrandmændene, at man vil sørge for, at deltidsbrandmændene får en vederlagsmodel, og man så rent faktisk ikke kan gennemføre det og ej heller kan få sine egne til at gøre det, kunne vi tro, at det er grunden til skiftet.
Jeg får så at vide, at det ikke er årsagen til, at arbejdsmarkedsordføreren er blevet skiftet ud.
Men det, der nu er interessant, er, at ministeren siger, at vi ikke kommer det meget nærmere.
Regeringen er vel stadig væk et kollektiv, således at man sørger for, uanset alle trakasserierne om hvem der kan beslutte det ene og det andet, at vi har et ordentligt og effektivt beredskab.
Vi ser altså hver dag, at folk dropper ud på grund af beskæftigelsesministerens regler om de supplerende dagpenge.
Inger Støjberg (V), 2010-03-03:
Mig bekendt var det nu sådan, at hr. Bjarne Laustsen gik meget op i ministerrokaden i sidste uge.
Så det skulle være ganske nyt, hvis det lige pludselig ikke længere interesserede hr. Bjarne Laustsen.
Jeg vil også lige løfte pegefingeren, hvis man må sige det sådan, for der er på ingen måde tale om, at hr. Jens Vibjerg er blevet fyret.
Det tror jeg står enhver klart.
Tværtimod har hr. Jens Vibjerg ønsket at koncentrere sig om lidt færre opgaver.
Det mener jeg ikke at jeg under nogen former skal diskutere med hr. Bjarne Laustsen, men det er bare vigtigt for mig at få sagt det.
Derudover tror jeg ganske enkelt ikke, at vi kommer det meget nærmere.
Hr. Bjarne Laustsen er fuldt informeret om, at det her beslutningsforslag ikke ligger i mit ministerium, og at det derfor ikke er mig, der skal behandle det i Folketingssalen, når vi kommer dertil, men at det er forsvarsministeren.
At hr. Bjarne Laustsen så til trods for den oplysning har valgt at fastholde at stille spørgsmålet til mig og ikke til forsvarsministeren, kan jeg jo ikke rigtig gøre noget ved.