Lars Barfoed (KF), 2010-03-04:
Derudover skal regeringen ifølge forslaget pålægges at sikre, at svineproducenter fremover får lov til selv at lokalbedøve pattegrise.
Forslaget er begrundet med, at sådan en kirurgisk kastration uden bedøvelse er forbundet med stor smerte for pattegrisene, hvilket krav om smertelindring ikke kan ændre på.
Efter de gældende regler må kastration af pattegrise foretages uden forudgående bedøvelse, hvis det sker så tidligt som muligt inden for dyrets andet til syvende levedøgn.
Hvis kastration foretages efter det tidspunkt, skal dyret bedøves og gives længerevarende efterfølgende smertebehandling.
Kastration af hangrise foretages jo med henblik på at undgå ornelugt i det producerede kød, og ornelugt skyldes ophobning af stofferne androstenon og skatol i spækket på hangrise.
Grisene kastreres for at undgå ophobning af disse stoffer, som jeg skal undlade at gentage navnene på.
Hvis hangrisene ikke kastreres, vil en mindre andel af dem have udviklet ornelugten på slagtetidspunktet.
Mange forbrugere finder simpelt hen smagen og lugten af kød med ornelugt så grim, at de vil være helt afvisende over for svinekød, hvori der bare er en risiko for ornelugt.
For svineproducenterne er kastration af pattegrise således et nødvendigt onde og en forudsætning for, at deres grise overhovedet kan afsættes til forbrugerne.
Enhver er klar over, at den danske svinebranche er helt afhængig af, at dansk svinekøds kvalitet anerkendes, ikke bare nationalt her i landet, men også internationalt.
Justitsministeriet anmodede i 2008 Dyreværnsrådet om en udtalelse om kastration af pattegrise og den dermed forbundne smertefølelse.
Dyreværnsrådet blev ved den lejlighed bl.a. anmodet om at gennemgå de nyeste forskningsresultater på området og om at vurdere, om der efter rådets opfattelse er grundlag for at revidere de gældende regler for kastration af pattegrise.
Dyreværnsrådet afgav den 1. juli 2008 så en udtalelse, hvori rådet konkluderer, at kirurgisk kastration er forbundet med smerte, uanset på hvilken måde kastrationen bliver foretaget, og at det fremtidige mål derfor må være, at kirurgisk kastration af pattegrisene helt bliver undgået.
Dyreværnsrådet gør i udtalelsen samtidig opmærksom på, at der på nuværende tidspunkt ikke er alternativer til kirurgisk kastration, som umiddelbart kan tages i anvendelse.
Rådet anbefaler i deres udtalelse, at der, indtil passende alternativer til kirurgisk kastration er udviklet, foreløbig tages skridt til at indføre et krav om smertebehandling for den smerte og det ubehag, som kastrationsindgrebet medvirker.
Dyreværnsrådet fandt derimod ikke, at hverken lokalbedøvelse eller fuld bedøvelse ville være egnet til at blive anvendt med henblik på at forhindre smerter under kastration.
Kastrationen kan jo endvidere ikke foretages i umiddelbar forlængelse af, at grisene lokalbedøves.
Bedøvelsen skal have noget tid til at virke.
Grisene vil derfor endnu en gang skulle løftes op og håndteres, når kastrationen skal foretages, og dermed bliver de endnu en gang udsat for stress.
Det er ifølge Dyreværnsrådet herudover sådan, at der ikke er nogen sikkerhed for, at anvendelsen af lokalbedøvelse helt forhindrer, at grisene føler smerter under kastrationen, da der ved denne foretages et træk i grisens sædstreng, som det er tvivlsomt om bedøvelsen kan lindre smerten fra.
Ja, det lyder ikke behageligt, og det er det heller ikke for grisen.
Jeg skal i øvrigt oplyse, at jeg fra Fødevarestyrelsen har fået oplyst, at der i dag ikke findes nogen godkendte præparater til lokalbedøvelse af svin.
Den såkaldte kaskaderegel, som forslagsstillerne har henvist til, giver alene mulighed for, at en dyrlæge undtagelsesvis anvender, udleverer eller receptordinerer lægemidler, der ikke er godkendt til den pågældende behandling.
Bl.a. på grundlag af Dyreværnsrådets udtalelse har Justitsministeriet i efteråret 2009 fremlagt en plan for afvikling af kirurgisk kastration i svineproduktionen, hvorefter den helt klare målsætning er, at rutinemæssig kirurgisk kastration af pattegrise skal være afviklet senest i 2014.
Endvidere følger det af planen, at Justitsministeriet vil indføre krav om længerevarende smertebehandling i forbindelse med kastrationen, når et lægemiddel, der opfylder Dyreværnsrådets anbefalinger, er blevet godkendt.
I den forbindelse kan jeg oplyse, at der i januar i år er godkendt et middel til behandling af postoperative smerter ved kastration af pattegrise, og at Justitsministeriet allerede har anmodet Fødevarestyrelsen om at vurdere, om det godkendte middel lever op til Dyreværnsrådets anbefalinger.
Når udtalelsen fra Fødevarestyrelsen foreligger, vil Justitsministeriet – forudsat at midlet lever op til anbefalingerne fra Dyreværnsrådet – tage initiativ til, at der hurtigst muligt bliver indført krav om længerevarende smertebehandling ved kastration af pattegrise.
Det fremgår derudover af planen, at Justitsministeriet i foråret 2010 vil anmode Dyreværnsrådet om at afgive en ny udtalelse om spørgsmålet om kastration af pattegrise, og når den udtalelse foreligger, vil Justitsministeriet bl.a. invitere medlemmerne af Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri til et møde om sagen.
På nuværende tidspunkt kan regeringen altså ikke støtte det krav om lokalbedøvelse i forbindelse med kirurgisk kastration af pattegrise, som forslagsstillerne lægger op til i beslutningsforslaget.
Som nævnt fremgår det af Dyreværnsrådets udtalelse fra 2008, at lokalbedøvelse er forbundet med smerte og stress, og at lokalbedøvelse derfor ifølge rådet ikke er egnet til at blive anvendt med henblik på at forhindre smerter under kastration.
Regeringen kan altså ikke støtte beslutningsforslaget.