runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2010-10-14:
Et lovforslag, der indeholder vidt forskellige temaer, gør mig altid lidt agtpågivende.
Er der et af temaerne, der skal slippes med i slipstrømmen af de andre?
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvad den bagvedliggende logik er for at sætte netop disse tre emner sammen til ét lovforslag: uddannelseskrav til pelsdyravlere, egenkontrol ved transport af slagtesvin, ændringer i gebyrbestemmelser.
Hvad er det lige, der er fællesnævneren for de tre, ud over at det er samme minister, det henhører under?
Alle tre punkter er bemyndigelser, som Folketinget skal give ministeren.
En bemyndigelse til den til enhver tid siddende minister er jo en ret omfattende ting.
Men for nu at begynde bagfra: gebyradministrationen.
Det virker som en fornuftig sag, at ministeren bemyndiges til at fastsætte, at regler om betaling for kontrol findes i en lov i stedet for to love, nemlig med hjemmel i lov om hold af dyr.
Vedrørende det første punkt om uddannelseskrav til personer, som er ansvarlige for eller i øvrigt beskæftiget med landbrugsmæssigt hold af mink, er det relevant at kræve det.
Det kræver uddannelse af alle, der beskæftiger sig med levende produktionsdyr, hvilket loven også giver mulighed for.
Vi har jo desværre set nogle kedelige eksempler på, at ikke alle inden for erhvervet er i stand til for nuværende at opfylde de krav.
Der var nogle brodne kar, der blev highlightet, som det hedder på nudansk, i det forgangne år.
Uddannelse er nødvendigt for at have en viden, der kræves til pasning af levende dyr.
Erhvervet må også selv have interesse i at få fokus væk fra de brodne kar og over på tidens krav.
Endelig er der punktet om transport af slagtesvin.
Slagtesvin skal kunne spores, sporbarhed er et krav.
Besætningsejeren skal kunne dokumentere svinets oprindelse m.m. Sådan er det nu, men med det her forslag stilles der krav om en egenkontrol, som kombineres med stikprøvekontrol.
Der henvises til erhvervets branchekoder.
Det kan sikkert opklares i udvalgsarbejdet.
Derfor vil jeg meddele, at Radikale Venstre er positivt spørgende, og at vi vil tage endelig stilling i løbet af udvalgsarbejdet.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-14:
Jeg synes, vi skal se, om ikke det her virker.
De samtaler, jeg har med branchen, viser, at der er rigtig stor vilje i branchen til at få det her gjort på en god og en ordentlig måde.
Jeg kan også forstå, at en del af de kontrolbemærkninger, der er, når kontrollører er ude, går på, at der ikke er blevet skrevet ordentligt ned i en bog, eller at der har været et lille hul i et hegn, hvor det ikke decideret drejer sig om dyrenes velfærd, men hvor det drejer sig om nogle ganske andre ting, som ikke har noget med dyrevelfærd at gøre.
Der synes jeg nok, at man i første omgang skal se på, om ikke det, at den ansvarlige får et kursus i at få alle de her ting på plads, vil være med til at få tingene til at fungere på en god måde.
Hvis ikke det gør det, må man jo kigge på det, og derfor synes jeg også, det er fint, at ministeren har fået en bemyndigelse til at sige, at hvis ikke det her skridt er nok, så tager vi skridt B.
Der er ikke nogen, der skal være i tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti er optaget af, at dyr har det godt, men vi render heller ikke, hver gang der bliver vist en film i fjernsynet.
Mikkel Dencker (DF), 2010-10-14:
Lovforslaget her er jo en, kan man sige, blandet landhandel af mange forskellige elementer inden for skatte- og afgiftslovgivningen.
Men det består af nogle ganske fornuftige elementer, som jeg efterfølgende her skal komme ind på.
Nogle af elementerne er aftalestof mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og det er jo så meget naturligt, at vi støtter dem.
Noget af det, som udmøntes her, er f.eks. den aftale om »Grøn Vækst 2.0«, som Venstres ordfører også var inde på, og hvor formålet i det store og hele er at støtte landbruget, som jo har været noget nødlidende som branche.
Og med det formål er der indgået den her aftale om »Grøn Vækst« tilbage i april i år, som indebærer, at man bl.a. sænker grundskylden på landbrugsjord.
De penge kommer så i kassen, ved at man fremrykker den forhøjelse af lønsumsafgiften for finansielle virksomheder, som i forvejen var aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med aftalen om forårspakken, som blev indgået tilbage i 2009.
Den forårspakke gik bl.a. ud på, at lønsumsafgiften for finansielle virksomheder blev forhøjet fra 9,13 pct. til 10,5 pct. fra 2013, og med »Grøn Vækst«-aftalen er det så aftalt, at den forhøjelse allerede træder i kraft i 2011.
Så det støtter vi naturligvis.
I aftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen om genopretningspakken indgår det også som et element, at den rente, man betaler ved en forholdsmæssig betaling af registreringsafgift ved leasing, fremover skal følge markedsrenten, i modsætning til hidtil, hvor den har ligget et stykke under markedsrenten.
Hidtil har det jo så givet incitament til i højere grad at lease biler frem for at købe dem og dermed betale den fulde registreringsafgift på en gang.
Derfor er det aftalt, at man laver renten om, så den følger markedsrenten, sådan at man ikke med rentepolitikken over for dem, som betaler registreringsafgiften på rette vis, kommer til at favorisere leasing.
Så det er også et element, som Dansk Folkeparti støtter.
I øvrigt er der også en del andre mindre elementer af meget, meget teknisk karakter i lovforslaget, bl.a. noget momslovgivning, men også nogle definitioner på forskellige former for tobak, og det skal jeg ikke trætte Folketingets medlemmer eller tilhørerne med, idet det er meget tekniske forslag.
Men jeg skal sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-10-14:
Jeg er stedfortræder for hr. Jesper Petersen, som jo normalt er skatteordfører for SF, og derfor er det i dag mig, der skal holde ordførertalen om L 23. Grundlæggende finder vi i SF, som de andre ordførere også har givet udtryk for, at der er en masse positive tanker her i lovforslaget.
Det meste handler om at lukke nogle huller og tilpasse lovgivningen, og det er af meget teknisk karakter.
De ting støtter vi generelt.
Det er f.eks. positivt, at lovforslaget tilpasser dansk lovgivning til vedtagne EU-direktiver.
Ændringen af registreringsafgiftsloven, således at den forholdsmæssige betaling af registreringsafgift, f.eks. i forbindelse med leasing af biler, i højere grad kommer til at følge markedsrenten, finder SF ligeledes positivt.
Så der er en del positive tiltag i lovforslaget.
SF så dog hellere, at afgiften blev lagt på den finansielle sektors overskud.
Vi har bemærket, at Finansforbundet i deres høringssvar har samme holdning.
SF ser ikke positivt på, at det provenu, der fremkommer ved lovforslaget, bruges til at lempe jordskatten på landbrugsjord.
Vi mener, at de penge burde bruges på et løft til folkeskolen frem for at være ineffektive landbrugsstøttekroner.
At landbruget har sine problemer i øjeblikket, nægter vi ikke, men dette er ikke den rigtige måde at støtte det på.
Til daglig arbejder jeg som lærer på en folkeskole i Fredericia Kommune, og jeg har derfor personligt oplevet, hvor meget regeringens og Dansk Folkepartis vedtagelse af nulvækst i kommunerne betyder for det kommunale serviceniveau.
Det er dybt nødvendigt med et stort økonomisk løft til folkeskolen, også for fremtidens samfund.
SF ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor problematikken om jordskattelempelser kan blive belyst yderligere, og under udvalgsbehandlingen vil SF gerne vende lønsumsafgiften.
SF er overvejende positivt indstillet over for lovforslaget, men afventer udvalgsbehandlingen.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-14:
Jeg ved ikke, om de to ting ikke har noget med hinanden at gøre, for der er da en lang række landmænd, der i hvert fald har ret mange lån i de danske banker, og derfor tror jeg sådan set også, at bankerne er interesserede i, at dansk landbrug har gode muligheder for at overleve, ikke kun dansk landbrugs primære del, men også fødevareindustrien, som også beskæftiger rigtig, rigtig mange mennesker i Danmark og er med til at generere store valutaindtægter til Danmark.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-10-14:
Så er begrundelsen for forhøjelsen af lønsumsafgiften jo altså også meget tynd.
Hvordan kan det være, at man kæder det så nøje sammen med landbrugets situation?
De to ting har jo intet med hinanden at gøre.
Det kommer ærlig talt til at se ud som en meget kunstig sammenkædning af to ting, der intet har med hinanden at gøre.
Vil ministeren kommentere på det?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-14:
Til ganske almindelig oplysning kan jeg sige, at lønsumsafgiften jo i 2013 indgår som en finansiering af regeringens skattereform, og derfor er der ikke nogen planer om at lave om på det.
At lave en fremrykning er sådan set for at sikre, at vi også giver nogle af de erhverv, som har haft meget hårde tider, mulighed for at få bedre vækstvilkår.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-10-14:
Ja tak.
Det er første gang, jeg tager det nye avancerede udstyr i brug.
Det ligger nok lidt over min forståelse, men nu prøver jeg.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om det er sådan, at lønsumsafgiften nu skal sættes ned, hvis konjunkturerne i landbruget bliver bedre?
Hele argumentationen er, at nu sætter vi lønsumsafgiften op, bankkunderne skal betale under en landbrugskrise.
Hvis det nu skulle gå hen og gå sådan, at det blev bedre i landbruget,
hvad så med lønsumsafgiften?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-14:
Tak for de tilkendegivelser, der er kommet fra de forskellige partier her i Folketingssalen, til det lovforslag, vi behandler i dag, som består af en lang række delelementer.
Jeg noterer mig, at der er et bredt flertal, der støtter lovforslaget, dog med forskellige begrundelser, og det må jo være op til partierne selv, med hvilke begrundelser man støtter lovforslaget.
Jeg vil gerne slå fast, at det her lovforslag kommer til at betyde, at regeringens aftaler med Dansk Folkeparti om »Grøn Vækst 2.0« og genopretningsplanen nu selvfølgelig bliver efterlevet.
Det er to aftaler, som er vigtige for også at styrke opdriften i dansk økonomi og sikre, at vi fortsat kan være konkurrencedygtige.
Med »Grøn Vækst 2.0« forbedrer vi vækstvilkårene for landbruget og fødevaresektoren og bidrager til at sikre en fremdrift i landbruget og i fødevaresektoren og i følgevareindustrierne.
Det er selvfølgelig afgørende, at vi også sikrer de mange arbejdspladser, som desværre under krisen har været under hårdt pres.
Med genopretningsplanen gennemfører vi med dette lovforslag en justering af reglerne om renten af registreringsafgiften ved bl.a. forholdsmæssig betaling i forbindelse med leasing.
Lad mig så til sidst også sige, at der er en lang række mindre tekniske justeringer, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, og det er helt korrekt, at der er det.
Men alt i alt glæder jeg mig meget til debatten, og jeg håber også, at lovforslaget her kan vedtages, og jeg er i hvert fald glad for, at jeg nu som skatteminister kan indfri de aftaler, som regeringen har indgået.
Frank Aaen (EL), 2010-10-14:
I mandags var vi til forhandlinger om finansloven ovre hos finansministeren, og jeg gjorde i den anledning opmærksom på, at Enhedslisten jo stemmer for nogle af de indtægtsforslag, regeringen kommer med; f.eks. var vi de eneste ud over VKO, der stemte for forslaget om en lille afgift på de allerallerstørste pensionsformuer, og nogle andre forslag, som også giver store indtægter til statskassen, og som jeg regner med kommer fra skatteministeren her inden for kort tid, vil vi også stemme for.
Jeg sagde, at vi på den baggrund syntes, at når vi stemmer for indtægter, bør vi også kunne være med til at bestemme udgifter efter det gode gamle princip, at de, der er med til at finansiere musikken, også er med til at bestemme, hvad der skal spilles.
Det tog ca. 16 minutter, fra jeg kom ind i lokalet, til jeg var ude igen med den besked, at sådan hang tingene ikke sammen.
Det gjorde de måske nok, men i det her tilfælde skulle jeg ikke regne med noget, sagde finansministeren.
Så det blev så også den sidste forhandling i den runde.
Jeg synes, det er lidt arrogant, at man gerne tager imod vores hjælp, når der skal findes nogle penge, men overhovedet ikke vil høre bare det mindste om noget.
Der kunne jeg så ud fra det sige, at jeg måske skulle lade være med at stemme for det her forslag, men jeg vil sige, at jeg ikke kan dy mig for at stemme for et forslag, der altovervejende går ud på, at den finansielle sektor skal bidrage med noget mere til samfundshusholdningen.
Det vil være mig komplet umuligt at stemme imod et sådant forslag.
Derfor tror jeg, medmindre der dukker noget op under udvalgsbehandlingen, at vi vil ende med at stemme for, at den finansielle sektor skal bidrage med noget mere, end den gør i dag.
Det er så noget andet.
Jeg ser sådan på det, at flertallet her i Folketinget skifter om ikke så lang tid, og så er jeg sikker på, vi kan finde flertal for, at de penge, der kommer ind, beholder vi i statskassen, men vi vil bruge provenuet på en anden måde end den, der er lagt op til i dag.
Det her er lidt arrogant, og jeg kigger igen på Dansk Folkeparti, som bare stemmer for, at pengene skal gå til landmændene.
Altså, når der gennemføres nedskæringer på nedskæringer ude i kommunerne, så de ikke har råd til velfærd, så de ikke har råd til ordentlige folkeskoler og en ordentlig behandling af de ældre, vil jeg sige, at de her 400 mio. kr. godt kunne bruges til noget andet og bedre end det bare at give dem til landmændene oven i det, de har fået.
Det er jo ikke så længe siden, vi gav dem et milliardbeløb.
Så vi stemmer for forslaget, medmindre der dukker noget op, men vi vil også sørge for, at anvendelsen bliver ændret så hurtigt, som det er muligt, til fordel for velfærd.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-10-14:
Ved første gennemlæsning af ministerens forelæggelsestale forstod jeg simpelt hen ikke en lyd af, hvad det her handler om.
Det var først ved den tredje gennemlæsning, at det blev klart for mig, hvad det her egentlig var for et sammensurium.
Der indkommer ved det to gange 400 mio. kr., 400 mio. kr. i det ene år og 400 mio. kr. i det andet år, og jeg kunne i første omgang slet ikke forstå, hvad det egentlig havde med landbrugskrisen at gøre.
Jeg ved jo, at landbrugets problemer ligger Venstre og ikke mindst måske også skatteministeren stærkt på sinde, og at de er lydhøre over for dem, men realiteten i dette forslag er jo, at bankernes kunder – og hvad vil de sige? – helt præcis skal betale for dårlige konjunkturer i landbruget, dårlige konjunkturer og uforsigtig ledelse i landbruget, hvor landbruget har gældsat sig og jobbet jordpriserne højt op.
Og nu skal bankkunderne altså betale for det.
Jeg vil derfor stille det spørgsmål: Hvis nu det begynder at gå bedre for landbruget – ja, det forbyde selvfølgelig Venstre – så de også skal til at betale noget skat, skal vi så lempe lønsumsafgiften?
Er det således, at vi nu indfører et princip om, at konjunkturerne i landbruget er det, der bestemmer lønsumsafgiftens højde?
Ja, jeg spørger ministeren, og jeg mener det faktisk alvorligt.
Det er jo et fuldstændig absurd princip, man her indfører, og hvad bliver det næste – at bestemte skatter skal sættes til side til afholdelse af bestemte udgifter?
Det er jo et princip, vi plejer fuldstændig at afvise.
Momsen skal så måske bruges til skolerne og indkomstskatten til socialvæsenet og arbejdsmarkedsbidraget til andre ting.
Altså, princippet om, at bestemte skatter skal bruges til bestemte formål, plejer vi rationelt fuldstændig at afvise, og det gør jeg også på mit partis vegne.
Sådan kan man altså ikke føre skattepolitik.
Sandheden er jo, at i en sen nattetime, hvor man var i budgetnød for at gøre noget for landbruget, fandt man på, at nu kunne man så fremrykke lønsumsafgiften i den finansielle sektor, og det er så dette lovforslag – totalt principløst.
Radikale Venstre kan godt støtte, at man fremrykker lønsumsafgiften, men vi kan ikke anerkende, at bestemte skatter skal bruges til bestemte formål, og vi kan slet ikke anerkende, at der er nogen logisk sammenhæng mellem lønsumsafgifter og en konjunkturkrise i landbruget.
Mike Legarth (KF), 2010-10-14:
Tak, hr. formand, og tillykke med debuten til min forgænger på talerstolen.
Allerede i forårspakke 2.0 fra 2009 indgår der en forhøjelse af lønsumsafgiften for finansielle virksomheder fra 9,13 pct. til 10,5 pct. med virkning fra 2013.
Som led i aftalen om »Grøn Vækst 2.0« fra april i år er parterne imidlertid blevet enige om, at indfasningen af forhøjelsen af lønsumsafgiften fremrykkes til den 1. januar 2011 og dermed bidrager til finansieringen af jordskattelettelserne for landbruget.
Så vedtog Folketinget i 2008 en ændring af loven, og dengang var vi ikke opmærksomme på, at der findes et par professionshøjskoler, hvor de studerende via egenbetaling er med til at dække dele af institutionernes udgifter.
Og det vil altså sige, at de pågældende institutioner vil få de penge, de har indbetalt forkert, tilbage fra SKAT, altså når det her lovforslag er vedtaget.
Så omhandler lovforslaget også et element om registreringsafgift, hvor man ændrer renten for i højere grad at tilpasse den til markedsrenten, og formålet er ganske enkelt at sikre, at markedet for køb og leasing af biler ikke forvrides som følge af renteniveauet ved leasing, der afviger fra markedsrenten.
Så er der et tredje element, og man kunne spørge, hvad det betyder, at Post Danmark ikke længere er nævnt i momsloven som fritaget for moms.
Umiddelbart betyder det ikke så meget.
Så længe Post Danmark er den eneste postoperatør i Danmark, der opfylder postbefordringspligten, vil ændringen ikke have nogen betydning.
Men den her ændring af bestemmelsen om fritagelse for moms af postale ydelser betyder, at andre virksomheder, såvel offentlige som private, altså også kan levere ydelser omfattet af postbefordringspligten og dermed være fritaget for at opkræve moms af de ydelser.
Det skulle være det hele, og Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Nu foregår der jo mange ting på en minkfarm ud over bare lige at pelse mink, hvilket foregår i en kort periode.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at den konservative ordfører ikke kan se, at med det fokus, der har været, vil det faktisk hjælpe branchen til selv at kunne dokumentere, at de har orden i sagerne, at de har en ordentlig regelefterlevelse og har nogle folk, der er uddannet til at gøre det, så der ikke er tvivl om noget som helst.
Hvis ikke hr. Tage Leegaard kan sige noget som helst om, hvad der skal til, er det jo helt illusorisk at have sådan en ministerbemyndigelse til at stå, for hvis ikke den skal bruges, hvad er meningen så med at have den stående i det hele taget?
Tage Leegaard (KF), 2010-10-14:
Nu synes jeg i første omgang, vi skal se, om ikke det her forslag, som er fremsat, om, at den ansvarlige får uddannelse, virker – og dermed følge de råd, som arbejdsgruppen har givet, og som regeringen så her følger.
Lad os se, om ikke de virker.
Men jeg er altså også af den opfattelse, at der findes arbejdsområder på en minkfarm, specielt i pelsningsperioden, hvor man kan spørge, om der virkelig er grund til at sende folk på kursus i at pelse mink for at rulle dem i savsmuld, når de er pelset.
Der synes jeg måske nok, at man skal tænke sig lidt om, inden man pålægger erhvervet alt for mange byrder.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-14:
Men i forhold til det med, om man så skal udvide det fra, at det kun er dem, der har ansvaret for minkproduktionen, det konkrete produktionssted, og så helt ud til, at det er alle, kan man spørge: Hvad nu, hvis det viser sig, at man her i første runde får løst de problemstillinger, der er – for vi er i Venstre sådan set også enige i, at der har været nogle konkrete tilfælde, vi skal have taget hånd om, for ellers var vi jo ikke kommet med det her lovforslag, det siger sig selv, så der anerkender vi på den måde, at vi skal tage hånd om det her – ved alene at målrette det mod dem, der er ansvarlige, hvorfor er det så, at Socialdemokraterne vil udvide det til at omfatte alle?
For man kan jo den anden vej rundt sige, at det jo faktisk er dem, der har ansvaret, der også er ansvarlige for at sørge for at få uddannet deres medarbejdere.
Det behøver vi jo ikke at lovgive om.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Regeringen har jo selv fastsat en 100-procents-kontrol, og det er i sig selv bemærkelsesværdigt, at en bestemt produktionsform bliver udsat for en 100-procents-kontrol.
– kan det godt være, at der er behov for, at vi kigger yderligere på det her område.
Men vi synes generelt, det er godt, at der er uddannelse på området, og derfor synes vi, at det også skal gælde for dem, der reelt passer minken til hverdag.
Til det billede af, at der er en ejer, der kører rundt i en firehjulstrækker, vil jeg sige, at det sådan set ikke gør mig noget, at han gør det, for det, der er vigtigt, er, at dem, der passer minkene i det daglige, ved, præcis hvad de har med at gøre, uanset om de kommer fra Ukraine eller Nordjylland eller Fyn.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-14:
Det er fair nok, at man under lovbehandlingen og udvalgsbehandlingen vil prøve at kigge lidt på de forskellige hjørner, for det er jo lige præcis det, man har udvalgsbehandlingen til, men så kunne det også være godt lige at få kridtet banen en anelse tættere op i forhold til det med mink.
Men jeg vil sige tak for de bemærkninger, der er faldet indtil nu.
Jeg forstår det som udgangspunkt sådan, at Socialdemokraterne og hr. Bjarne Laustsen godt kan støtte det, der ligger nu, og helt præcis det med, at det i første omgang er rådgivning og kurser til dem, der har ansvaret.
Og det var så dér, der var en afbøjning over mod, om det så skulle omfatte alle, der passer mink.
Så jeg vil godt lige spørge den socialdemokratiske ordfører, om det er en betingelse for Socialdemokraterne, at det her lovforslag så også udvides til at omfatte alle, der passer mink, ikke kun de ansvarlige, men alle, der passer mink, for at man kan støtte det her, når der sådan set ikke er et åbenlyst behov for det nu.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-14:
Jamen nu har jeg som udgangspunkt stor tillid til avlerne, også minkavlerne.
Langt de fleste gør et rigtig godt job.
Men samlet set må vi generalisere med hensyn til lovgivningen.
Det er det rigtige sted at starte.
Kan det så ligesom løse det, synes jeg, at det er måden at gøre det på.
Så der er ingen grund til at starte med så at sige at skyde gråspurve med kanoner, hvis vi kan nøjes med at gøre det på den her passende måde med de kursusforløb, som der er lagt op til nu.
Men der er den bagstopper, at skulle det mod forventning vise sig ikke at være nok, er der mulighed for at gå videre.
Hvad der så præcis skal til, er en konkret vurdering, men jeg har tillid til, at man når frem til en vurdering af, at det her vil løse det på en god måde.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-14:
Tak for svaret.
Når man siger, at der er konstateret et behov for, at driftslederen skal have uddannelse, kan jeg simpelt hen ikke forstå, at der er sket den kortslutning, at man kun overvejer, om andre også skal have det, for det er jo reelt set andre, der passer minkene.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad skal der til, for at Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, synes, at der er behov for, at den ministerbemyndigelse, der ligger her, skal føres ud i livet?
Hvad skal der til, for at man synes, at de andre, der passer minkene, dem, der faktisk passer dem i virkeligheden, også skal have noget uddannelse?
Erling Bonnesen (V), 2010-10-14:
Jamen jeg synes, det er en god idé, at man starter det her kompleks med at begynde med den, der er ansvarlig for området, nemlig driftslederen – fra vores drøftelser forud for det her tror jeg også, at spørgeren er helt med på det – kort og godt starter med den, der er ansvarlig.
Det er et godt sted at starte.
Og kan det løse – hvad skal vi sige – det behov, der nu er for rådgivning, er det jo fint, så er der ikke nogen grund til at iværksætte yderligere tiltag.
Men skulle det vise sig, at der måtte være behov for mere end det, rummer lovforslaget her, under forudsætning af at den vedtages, også, at man selvfølgelig kan gå videre.
Så det kan ikke udelukkes ud fra det, der står i teksten, men jeg synes ikke, at man skal starte med at skyde gråspurve med kanoner.