runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2012-12-04:
Tak for det.
Vi har under udvalgsbehandlingen været lidt i tvivl, om vi fra Dansk Folkepartis side skulle stemme for eller imod.
Det skyldes simpelt hen det her forslag omkring hittegods.
Jeg mener, at den måde, hittegods bliver håndteret på i dag, er decideret utidssvarende og gammeldags.
Nogle registrerer det i hånden, nogle registrerer det på et Excelark, mens nogle registrerer det i et eget system, hvor ingen kan slå op og finde ud af, hvor tingene rent faktisk er.
Det betyder, at hvis man som borger mister en genstand i toget mellem Aarhus og København, så kan man ringe til samtlige hittegodssteder for at finde ud af, om den ting er blevet fundet.
Og det kan i øvrigt ikke slås op digitalt.
Når vi ellers taler om, at vi lever i digitaliseringens tidsalder, så virker det altså meget, meget gammeldags at håndtere det på den måde.
Den løsning, som er foreslået, er bare, at man hæver beløbsgrænsen fra 200 kr. til 500 kr.
Det er lidt tilfældigt, hvem der skal anslå værdien.
Affektionsværdi har en betydning, men hvem der kan se om noget har en affektionsværdi og hvad tingene er værd osv., er meget, meget svært at sige.
I stedet for at støtte det siger vi i Dansk Folkeparti nej, for vi mener faktisk, det er vigtigt, at man i stedet ser på at finde en fælles løsning og lave noget moderne vedrørende hittegods, sådan at det måske ikke kun er en tredjedel af de her 112.000 genstande, som folk mister i løbet af et år, som kommer tilbage, men at det vil være flere genstande, der kommer tilbage til ejerne.
Der er rent faktisk ting, man mister, som man meget gerne vil have igen, men hvor det er komplet håbløst at finde det.
Derfor vil Dansk Folkeparti stemme nej til forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-04:
Og tak til ministeren.
Jeg studsede lidt over, at ministeren sagde, at den halvårlige forlængelse, vi vedtog sidste år, og som snart udløber, ikke har hjulpet noget, eller ikke har hjulpet ret meget – jeg kan ikke lige huske ordvalget.
Nej, det er rigtigt, at den øjensynlig ikke har betydet, at ret mange ledige er kommet i beskæftigelse, men det er jo så noget, der falder tilbage på regeringen selv og eventuelt også på regeringens parlamentariske grundlag, altså at vi ikke har været gode nok til at skabe nogle rigtige, levende arbejdspladser til de mange arbejdsløse, vi har.
Men det har da hjulpet på – og det håber jeg at ministeren er enig i – at de mennesker, som forlængelsen gjalt, har haft noget at leve af i det halve år.
Det er vel en god ting.
Og helt ærligt: Hvad skulle forhindre os i at gøre det en gang til?
Søren Espersen (DF), 2012-12-04:
Jeg vil bare sige, at jeg føler mig godt dækket ind af det, der er blevet sagt af både Venstres ordfører og af Socialdemokraternes ordfører.
Så jeg skal på vegne af Dansk Folkeparti meddele, at vi støtter lovforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-04:
Jamen det siger jo sig selv, at det, at der er et ordentligt socialt sikkerhedsnet, er en god ting.
Ulla Tørnæs (V), 2012-12-04:
Altså, jeg ved ikke, hvordan hr. Finn Sørensen har det, men jeg synes faktisk, at 5.300 er mange.
Det er rigtig mange familier, der har sikret sig et forsørgelsesgrundlag, fordi man er kommet tilbage på arbejdsmarkedet.
Pointen er jo her, at hr. Finn Sørensen sammen med regeringen har smidt endnu en redningskrans ud i form af den der underlige forlængede ordning, man har lavet, med en kontanthjælpslignende ydelse, som man giver selv til folk, som ikke har brug for en forsørgelse.
Og dermed – og det var faktisk det, der var pointen i mit ordførerindlæg – får man jo ikke gevinsten af den dagpengeperiodeforkortelse, som vi indførte i 2010.
Og det sagde han på baggrund af en ledighed, som var væsentlig højere end den ledighed, vi har i dag.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-04:
Jeg vil gerne have fru Ulla Tørnæs til at forholde sig til helheden.
Hvis man ikke kigger på den, kan 5.000 jo se ud til at være mange, men 35.000 er vel også mange, og 35.000 er altså det antal, der i øjeblikket står over for truslen om at miste dagpengeretten næste år.
Det er vel et udtryk for, at der ikke er tilstrækkelig med arbejdspladser.
Og er fru Ulla Tørnæs så ikke enig i, at hvis samfundet, dvs. fru Ulla Tørnæs, Folketingets flertal og arbejdsgiverne, ikke kan tilbyde et job til de mange mennesker, der aktivt søger et job, så er det fair, at de får en rimelig understøttelse, nemlig den, de har betalt til i mange år som medlemmer af a-kasseforsikringen?
Ulla Tørnæs (V), 2012-12-04:
35.000 står til at falde ud af dagpengesystemet – ja, de står til at modtage den ydelse, som hr. Finn Sørensen har været med til at give dem.
Ingen ved, hvor mange af de 35.000 der egentlig har brug for den ydelse, men den har hr. Finn Sørensen her i Folketinget været med til at give dem.
Det er helt i strid med, hvordan vi ellers tildeler kontanthjælp som den nederste maske i vores fintmaskede velfærdssamfund.
Det mener vi ikke er udtryk for en god prioritering; det mener vi ikke er udtryk for en god forvaltning af vores skatteydermidler.
Vi mener selvfølgelig, at der skal gives offentlig forsørgelse til de personer i Danmark, der har brug for det, men med den ændring, den lovgivning, som hr. Finn Sørensen om et par uger får vedtaget her i Folketinget, vil hr. Finn Sørensen i princippet kunne give en kontanthjælpslignende ydelse til en ægtefælle, der f.eks. er gift med en direktør, og som man dermed må man antage ikke har brug for offentlig forsørgelse a la kontanthjælpen.
Det strider fuldstændig mod vores opfattelse af, hvordan det bedst muligt sikres, at dem, der har brug for hjælp i det danske samfund, også kan få hjælp i det danske samfund.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-04:
Nu hører jeg, at fru Ulla Tørnæs, efter at hr. Bent Bøgsted har spurgt, hvad der er Venstres bud, kommer med kontanthjælpsreform og nogle ting, man har gjort for et par år siden.
Det vil sige, at der ikke er nogen nye bud fra Venstre på, hvad man vil gøre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om det, Dansk Folkeparti spurgte til.
Hvad har Venstre gjort, hvad har Venstre foreslået efter valget?
Har man nogen bud på det, eller hænger man bare fast i det samme, som man altid har gjort, og tænker, at det nok skal gå, og at man skal lade stå til, fordi det jo går fint?
Sådan har vi set Venstre gøre siden valget.
Ulla Tørnæs (V), 2012-12-04:
Det vigtigste af det hele er jo, at der føres en ansvarlig økonomisk politik, der netop understøtter, at private virksomheder ikke flytter job til udlandet.
Der har regeringen taget skridt i den forkerte retning, f.eks. med NOx-afgiften, som har betydet tab af rigtig mange arbejdspladser, og sukker- og fedtafgiften.
Det sidste bliver der dog rettet op på nu, men det har allerede kostet rigtig, rigtig mange arbejdspladser, og det eneste, det har bidraget til, har været at øge grænsehandelen, og ikke til nogen som helst form for jobskabelse på den her side af den dansk-tyske grænse – desværre.
Så jeg må sige til hr. Leif Lahn Jensen, at vi i vores finanslovforslag og i det hele taget i den politik, som vi står for, har foreslået, at der føres en ansvarlig økonomisk politik, som netop bidrager til at gøre det attraktivt at oprette arbejdspladser – rigtige arbejdspladser, ordinære arbejdspladser – og frem for alt til at undgå, at arbejdsgivere er tvunget til at flytte deres arbejdspladser til udlandet.
Bare lige af hensyn til historieskrivningen – for alt, hvad der bliver sagt her, bliver jo noteret ned – må jeg sige, at den krise, som man omtaler som den økonomiske krise, indtrådte i september 2008, og der hed statsministeren ikke hr. Lars Løkke Rasmussen.
Det er bare lige, for at hr. Leif Lahn Jensen ikke gør sig skyldig i noget forkert her, når nu han spørger mig om, hvad den økonomiske krise er for en størrelse.
Må jeg ikke sige om den krise, som selvfølgelig har ramt Danmark, nøjagtig som den har ramt andre dele af Europa, at jeg faktisk mener, at vi i fællesskab i Folketinget kan glæde os over, at vi heldigvis ikke er ramt på samme måde, som man er i andre lande – vi behøver ikke at kigge ret langt væk, vi kan bare se til Irland eller til en række af de sydeuropæiske lande – og det skyldes bl.a. den tidligere regerings økonomiske politik, der gjorde, at vi var polstret til at kunne stå imod, at vi var polstret til at kunne gennemføre initiativer, som betød, at ledigheden ikke steg tilnærmelsesvis til de højder, som vi oplever at ledigheden er steget til i de sydeuropæiske lande i særdeleshed.
Det mener jeg da at vi i fællesskab bør glæde os over her i Folketinget.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Det var da en værre gang vrøvl, der kom fra hr. Leif Lahn Jensen oppe på den talerstol.
Det må jeg sige, når man tænker på, hvem der står bag muligheden for social dumping i Danmark.
Det lå i den aftale, som hr. Leif Lahn Jensen og Socialdemokratiet indgik med V og K om adgang fra Østeuropa, og den aftale var Dansk Folkeparti var imod.
Det er det, der har skabt problemerne omkring social dumping.
Værre hykleri har jeg aldrig nogen sinde før har hørt fra talerstolen.
Tænk, at det skulle komme fra hr. Leif Lahn Jensen.
Det, der kan undre mig her, er jo, at hr. Leif Lahn Jensen var en af dem, der sagde, at vi burde have en længere dagpengeperiode tilbage igen.
Hvad er det, der er årsag til, at Socialdemokratiet nu helhjertet går ind for, at dagpengeperioden skal være 2 år, og tryner Enhedslisten noget så eftertrykkeligt i deres ønsker om at få forlænget dagpengeperioden og få den tilbage til 4 år?
De får at vide, at der ikke er noget at rafle om, for Socialdemokratiet vil have en dagpengeperiode på 2 år, fordi det er det, der er det rigtige.
Det er egentlig det, Socialdemokratiet siger nu, så jeg ved ikke, hvem der hykler mest.
Hvordan kan det være, at man i den forbindelse ikke vil lytte til Enhedslisten, når man selv har været ude at sige, at man vil have en 4-årig dagpengeperiode?
Under valgkampen lovede man højt og helligt en 4-årig dagpengeperiode.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-04:
Det er da rart at høre, at hr. Bent Bøgsted bliver lidt varm.
Kan hr. Bent Bøgsted også sige, at det var vrøvl, da hr. Kristian Thulesen Dahl den 9. januar 2010 sagde, at man under ingen omstændigheder kunne støtte reformer, der skar i efterlønnen eller forkortede dagpengeperioden?
Selv samme mand gik ind og foreslog dagpengeperioden forkortet, og nu kommer man rendende tilbage og vil det stik modsatte.
Er det også vrøvl?
Jeg kan sige, at det, der er forskellen på den her regering og Dansk Folkeparti – jeg ved godt, at Dansk Folkeparti nu har været med inde at støtte nogle indsatser – er, at den her regering gør noget for at få folk i gang.
Vi forkorter ikke dagpengeperioden, som Dansk Folkeparti foreslog og fik gennemført, vi går ind og laver indsatser for at få folk i gang.
Det vil sige, at vi tænker på det enkelte menneske.
Det er noget, som også ville klæde Dansk Folkeparti i dag og dengang, de reelt havde mere magt, end de har i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Det kan da godt være, at hr. Leif Lahn Jensen siger, at Socialdemokratiet ikke gjorde det.
Man lader andre lave arbejdet, og når det er lavet, siger man: Fint, det er det, vi køber, og så vil vi ikke høre snak om nogen mulig forlængelse.
Men Socialdemokratiet lovede i valgkampen, at man ville have det tilbage til 4 år.
Det vil man ikke nu.
Nu går man ud og siger, at 2 år er perfekt, og at det er det, vi skal have.
Hvis ikke man havde syntes, at det var perfekt, havde man lyttet til Enhedslisten i forbindelse med finansloven.
Det er egentlig det, der ligger i det.
Men det gjorde man ikke.
Man sagde til Enhedslisten: Dagpengeperioden skal ikke forlænges, den skal ikke op på 4 år igen, den skal holdes på 2 år.
I Dansk Folkeparti står vi ved det, vi har lavet.
Som det eneste parti – i hvert fald blå blok – har vi også erkendt, at krisen tog længere tid at komme over, og derfor kommer vi med det forslag om forlængelsen af dagpengeperioden.
Men Socialdemokratiet er klokkeklart rendt fra sit løfte og har trynet Enhedslisten i det her spil.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-04:
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at Dansk Folkeparti indrømmer noget, som fru Ulla Tørnæs ikke kunne.
De indrømmer, at Dansk Folkeparti dengang tog gruelig fejl.
ordentligt om, kunne de bare have indført nogle klausuler eller et eller andet i genopretningsaftalen i forhold til dengang, da man forkortede dagpengeperioden.
Det kunne man åbenbart ikke se dengang, selv om jeg kan huske, at da vi herfra tog den debat, som var meget, meget lang, og som handlede om, at den tidligere regering forkortede dagpengeperioden, fortalte vi gang på gang og hele tiden den daværende opposition, hvad problemet var, og at krisen ikke bare lige var overstået.
Det er at sørge for, at folk får uddannelse, at sørge for, at folk får et job, at sørge for, at der bliver snakket med folk, så vi kigger på den enkelte i stedet for bare at lave forringelser og forringelser og tro, at alt nok skal gå, ligesom den tidligere regering gjorde.
Ulla Tørnæs (V), 2012-12-04:
Ligesom hr. Bent Bøgsted er jeg lidt optaget af at få at vide af Socialdemokraternes ordfører, hvad der gør en 2-årig dagpengeperiode sympatisk, menneskelig og rigtig.
Da vi behandlede dagpengereformen tilbage i 2010 hed det, at en 2-årig dagpengeperiode er usympatisk, umenneskelig og forkert.
Men nu agiterer hr. Leif Lahn Jensen så for en 2-årig dagpengeperiode, og derfor mener jeg, at det er helt på sin plads at spørge, hvad der gør en 2-årig dagpengeperiode sympatisk i dag, når den tilbage i 2010 var usympatisk.
Ledigheden er jo nogenlunde den samme, så den begrundelse kan hr. Leif Lahn Jensen ikke bruge.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-04:
Det, som jeg siger er menneskeligt, sympatisk og rigtigt, er, at vi gør noget for de her mennesker.
Det er indsatserne.
Det er menneskeligt, sympatisk og rigtigt at gøre noget for de her mennesker.
Fru Ulla Tørnæs ved godt, at vi stemte imod, dengang der var det med dagpengeperioden.
Fru Ulla Tørnæs ved også godt, at 60 pct. af vælgerne pegede på et parti, der gerne ville have forkortet dagpengeperioden til 2 år.
Det ved fru Ulla Tørnæs udmærket godt.
Vi stod så med den abe, der var leveret af den tidligere regering.
Det, vi gjorde ved det, var, at vi gjorde alt, hvad vi kunne, for at kigge på det enkelte menneske og finde ud af: Hvordan får vi lige nøjagtig dig i gang?
Hvordan får vi det enkelte menneske i job, i uddannelse?
Det leverede den tidligere regering altså ikke, og det er det, vi leverer.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-04:
Jeg hørte, at ordføreren sagde, at det var glædeligt at se, at der var kommet mange af de langtidsledige i arbejde.
Arbejdsmarkedsstyrelsen har jo lige offentliggjort nogle tal, der viser, at ud af de her 44.000 mennesker, der har fået et brev om, at de står over for at ryge ud af dagpengesystemet i første halvdel af 2013, er det kun 5.300, der er blevet afmeldt, fordi de har fået job eller uddannelse.
Så er der ca. 5.000, der af andre grunde ikke længere er i registeret – det skulle man måske også kigge på, men det vil jeg lade ligge lige nu – og så er der nogle, der er sygemeldt.
Facit fra Arbejdsmarkedsstyrelsens tal er, at der altså p.t. er 35.000 mennesker, der stadig væk er i farezonen med hensyn til at ryge ud af dagpengesystemet næste år.
Synes fru Ulla Tørnæs på den baggrund, at der er tale om, at der er mange af dem, der har fået arbejde?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-12-04:
Jeg hører ordene ansvarlig økonomisk politik.
Det er interessant.
Krisen kom jo, som vi ved, som en kæmpestor overraskelse for den tidligere regering og den daværende statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen.
Er det ikke korrekt, når Dansk Folkeparti, altså en af vennerne på højrefløjen, mener, at Lars Løkke Rasmussen-regeringen tog gruelig fejl i forhold til krisens størrelse, i forhold til hvornår den kom, og også i forhold til hvornår den stopper igen?
Ulla Tørnæs (V), 2012-12-04:
Jeg er enig med hr. Christian Juhl i, at vi skal have et ordentligt a-kassesystem, og det synes jeg faktisk vi har.
Når vi sammenligner det med andre lande, har vi i Danmark en lang forsørgelsesperiode, og vi har også relativt set en høj kompensationsgrad.
Så ja, jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Juhl i, at vi skal have et godt a-kassesystem og dermed også et godt dagpengesystem.
Det er en del af det danske velfærdssamfund, og det er en del af det, som vi kalder flexicurity, og det ønsker vi at fastholde.
Må jeg så ikke bare sige med hensyn til akutjob, at akutjobbene blev præsenteret af regeringen som svaret til de personer, som er i risiko for at falde ud af dagpengesystemet.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-04:
Jeg er helt enig med ministeren i, at når vi taler om det uddannelsesmæssige i det, er der langt mere perspektiv i det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det behøvede da ikke at udelukke, at de mennesker havde et ordentligt forsørgelsesgrundlag, der svarede til deres forventninger, dengang de begyndte at betale deres a-kasseforsikringsbidrag.
Så er vi jo også fuldt bevidst om – både regeringen og Enhedslisten – at det kun er en stakket frist, et lille pusterum, vi har sikret de mennesker, så derfor fortsætter diskussionen, og jeg kan ikke se, at vi skal sætte et ordentligt forsørgelsesgrundlag op som en modsætning til et uddannelsesmæssigt perspektiv.
Det er der jo ingen grund til.
Man kan sagtens gøre begge dele, og det vil Enhedslisten gerne være med til.
Og bortset fra at vi måske skal ud at finde lidt flere penge, end vi har sat af i finansloven, er der sådan set ikke nogen problemer i det.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor regeringen afviser forslaget fra Dansk Folkeparti.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-04:
Så vil jeg til enhver tid insistere på, at det, der for alvor rykker noget for vores langtidsledige i Danmark, er, at man kommer i arbejde.
Og ja, der er fortsat behov for at have fokus på jobskabelse, konkurrenceevne og at sikre, at danske virksomheder kan klare sig, også i en svær krisetid, men med de jobåbninger, der alligevel er på det danske arbejdsmarked, handler det jo altså også om at sikre, at nogle af dem, der står længst væk fra arbejdsmarkedet, får en adgang til det, og det er noget af det, der er det fine i akutjobordningen.
Christian Juhl (EL), 2012-12-04:
Jeg vil gerne høre beskæftigelsesministerens holdning til det at fastholde de arbejdsløse i a-kassen.
Det er jo sådan i den aftale, vi har lavet, at det er kommunen, der overtager at betale den ydelse, som de arbejdsløse får det ekstra halve år under uddannelse, og det vil sige, at nogle af dem vil miste deres tilknytning til a-kassen.
Finder arbejdsministeren ikke, at det er vigtigt at fastholde et system, hvor folk selv bidrager til en forsikring, er inde i et a-kassesystem og på den måde er sikret i den periode, hvor man ikke har arbejde?
For jeg er fuldstændig enig i, at det er rigtig godt at få arbejde.
Men er det i den periode ikke det bedste, at man har flest mulige inde i det system, især når det drejer sig om folk, der kun har det ene problem – det er stort nok – at man mangler arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2012-12-04:
Jo, det kan jeg bekræfte.
Men man kan sige, at vi modsat Enhedslisten både i regeringen og – det vil jeg bare sige her – også i Socialdemokratiet er tilhængere af, at vi ikke har en ubegrænset dagpengeret.
Og derfor er der jo – og det har der sådan set været igennem rigtig mange år på det danske arbejdsmarked – en slutdato for, hvor lang tid man kan oppebære retten til dagpenge.
For mig handler det om at bruge alt, hvad vi kan, i beskæftigelsespolitikken for at sikre, at så få som overhovedet muligt når derhen.
Christian Juhl (EL), 2012-12-04:
Jamen det er jo heller ikke det, vi diskuterer i den her situation.
Det drejer sig om, om tilknytningen til a-kassen eller tilknytningen til kommunen er det bedste.
Hvad angår garanti for dagpenge eller garanti for arbejde, vil jeg sige, at garanti for arbejde er det vigtigste.
Når vi er enige om, at der skal være arbejde til alle, og at det er det bedste for folk, altså at det ikke er godt at gå for længe arbejdsløs, jamen så lad os give den garanti, i stedet for at vi giver alle mulige lappeløsninger ved siden af dagpengesystemet – og til dem, der måtte blive ledige, have et fast, robust og ordentligt dagpengesystem, f.eks. med en udløbsdato på 4 år, ligesom vi havde det for få år siden, og som Socialdemokraterne selv var med til at indføre.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-04:
Men i en almindeligt fungerende økonomi kan man vel ikke give en jobgaranti.
Altså, jeg har aldrig set det effektueret andet end i samfund, der ikke har hvilet på et demokratisk grundlag, og det ønsker jeg at Danmark fortsat skal gøre.
Men det, vi til gengæld kan gøre – og det kan vi gøre bedre end den tidligere regering – er at sikre, at så mange som overhovedet muligt har kompetencerne til at kunne klare sig på arbejdsmarkedet.
Det kan jo ikke nytte noget, at man er optaget af arbejdsudbud og optaget af, at mennesker skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis ikke man samtidig er villig til at investere det, der skal til, i de mennesker, der har sværest ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi kan jo se, at mange af de arbejdspladser, vi taber, er de ufaglærtes arbejdspladser, og at vi omvendt kommer til at mangle faglært arbejdskraft.
Derfor er det rigtige sted at sætte ind dels ved jobskabelse, dels ved at føre en økonomisk ansvarlig politik, så omverdenen har tillid til os, og samtidig investere i mennesker.
Det er både ansvarligt og retfærdigt på samme tid.
Ulla Tørnæs (V), 2012-12-04:
Lad mig indlede med at sige, at Venstre ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Vi kan ikke støtte en yderligere udsættelse af den 2-årige dagpengeperiode.
Vi er faktisk vældig godt tilfredse med genopretningspakken fra 2010, og vi mener rent faktisk, at det er nødvendigt for Danmark og dansk økonomi, at vi fortsætter ad det reformspor, som blev lagt af den tidligere regering, og derfor kan vi som nævnt ikke være med til at underminere og punktere effekterne af en så vigtig reform som netop den dagpengereform, som blev vedtaget af den tidligere regering og Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti tilbage i 2010.
Til gengæld må jeg sige, at jeg er meget, meget glad for at høre fra Folketingets talerstol, at regeringen har valgt ikke at lytte til sit parlamentariske grundlag, Enhedslisten, inden for dette felt, men at man altså ønsker at fastholde den 2-årige dagpengeperiode.
Det er jeg yderst tilfreds med.
Derfor skal vi holde fast i den 2-årige dagpengeperiode, for målet for Venstre er ikke at fastholde de ledige på offentlig forsørgelse, nej, målet er at få de ledige tilbage på arbejdsmarkedet.
Da vi i sin tid vedtog den 2-årige dagpengeperiode, vedtog vi samtidig – det var faktisk lidt forinden – en langtidsledighedspakke.
Det var en stor og omfattende pakke, der gav mulighed for en helt ekstraordinær uddannelsesindsats.
Jeg er helt sikker på, at det er noget af det, vi ser resultaterne af, når vi som sagt kan konstatere, at der i øjeblikket rent faktisk er rigtig mange langtidsledige, som kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi mener helt grundlæggende, at det er nødvendigt, at der føres en ansvarlig økonomisk politik, der bidrager til, at det er attraktivt at oprette arbejdspladser.
Der skal altså ikke yderligere beskatning af private arbejdspladser til, sådan som regeringen desværre har gjort det med Enhedslisten.
Tværtimod er der brug for færre afgifter og flere private arbejdspladser.
Hvis vi igen ser på selve dagpengereformen, og hvad vi har af tidligere erfaringer, ved vi fra de dagpengereformer, som blev gennemført i løbet af 1990'erne, hvor ledigheden i øvrigt var væsentlig højere end det, vi kender i dag, at når man nærmer sig dagpengeperiodens udløb, udviser man typisk også større mobilitet, både geografisk og fagligt.
Ved at vi desværre oplever en politisk debat, i hvilken særlig Enhedslisten er gået i spidsen for en diskussion om, at der er brug for at vende tilbage til den 4-årige dagpengeperiode, oplever vi desværre ikke den gevinst af de politiske beslutninger, der blev truffet tilbage i sommeren 2010.
Det er præcis det, vi oplever med den gruppe af langtidsledige, som de seneste måneder har fundet vejen tilbage til arbejdsmarkedet.
Venstre kan som nævnt ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.