runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-29:
Jeg vil sige, at vi jo stiller det her spørgsmål hernede i Folketingssalen, fordi det ikke har været muligt at finde en løsning, inden spørgsmålet blev stillet.
Der har været en bred debat, og jeg tror også, der har været meget dialog på tværs af politikredse med gymnasier og studenterforeninger og alle mulige andre, hvor man ikke har fundet en løsning.
Så er det da herligt, at man for 2015 har fundet en løsning, efter at det her spørgsmål er stillet.
Det er jeg da rigtig, rigtig glad for, og det vil jeg også gerne kvittere for.
Men jeg må bare sige til ministeren, at når der bliver stillet et spørgsmål hernede i Folketingssalen, er det typisk udtryk for, at der er en politisk diskussion.
Men det kan også være – og det er det, der er tilfældet her – at der er nogle borgere, der er i klemme på grund af nogle, undskyld udtrykket, rigide regler, og på grund af at der også i hvert fald efter min opfattelse er nogle, der tolker EU-reglerne ganske rigidt og også for rigidt, i forhold til hvad der er muligt.
Her taler jeg ikke om chaufføren, men dem, der har siddet med som passagerer.
Så jeg vil da gerne kvittere for, at man nu har fundet en løsning for 2015, som kom frem i går.
Men som jeg forstår kravet – og jeg kan selvfølgelig have misforstået det – og som jeg læser den meddelelse, der er kommet fra Rigspolitiet, så vil man fra august 2015 håndhæve de her nye krav om, at hvis veteranlastbiler kører studenterkørsel, som de har gjort i mange år, skal de altså have installeret den her fartskive, så der er sikkerhed for, at køre-hvile-tids-bestemmelserne er overholdt.
Der vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren ikke vil undersøge, om man kan bruge den mulighed, som f.eks. har været brugt af Nordsjællands Politi, nemlig at de gav tilladelse til studenterkørsel, på betingelse af det foregik med en maksimal hastighed på 40 km/t.
Så kan man nemlig blive fritaget for det her krav om at installere fysiske ting på en veteranlastbil for at overholde køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Vil ministeren ikke overveje sådan en model eller få Rigspolitiet til at overveje sådan en model, så studenter også i 2016 og 2017 kan blive kørt i veteranlastbiler?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-29:
Man kan beskylde mig for mangt og meget, men ikke at jeg sidder og regulerer, hvordan man kører studenterkørsel.
Det har jeg simpelt hen ikke beskæftiget mig med.
Jeg har til gengæld gjort noget andet.
Det ændrer jo selvfølgelig ikke på, at man skal leve op til de EU-regler, der er, ligegyldigt hvilken holdning man måtte have til dem.
Jeg er sådan set glad for, at det nu er lykkedes politiet at anvise en analog vej for bl.a. veteranbiler, som er billig at installere, og at man også har meldt, at man ikke vil udstede bøder i år, så studenterne kan komme ud og køre.
Det må sådan set være det vigtigste.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-29:
Det er der jo grund til at rose regeringen for.
Men det er jo – nu vil jeg ikke være alt for polemisk – måske lidt sigende for den her regering, at man vælger sådan nogle midlertidige løsninger.
Man løser problemet, som sammen med andre ting presser sig på, i år, men næste år er det så reglerne, der gælder.
Det undrer mig meget, at man vælger sådan en model med at installere en analog køreskive i de her veteranlastbiler, og at man ikke bruger de muligheder, der er, for at finde en alternativ model, som de f.eks. tidligere har haft ved Nordsjællands Politi.
Det er jo ikke, fordi jeg ønsker, at justitsministeren skal sidde og detailregulere, men jeg synes sådan set godt, at der kunne være behov for at se på de regler, som man nu har gjort lidt lempeligere for 2015, så vi kan få en løsning, der er mere langsigtet, og som også gælder for de følgende år.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-29:
Hvis jeg har forstået Justitsministeriet korrekt, kan man ikke generelt dispensere fra de regler, der er omkring køre-hvile-tid, for de gælder også for de her køretøjer.
Derfor har jeg sådan set
punkt 1 været optaget af, hvordan man kan sikre, at de, der synes, det er meget dyrt at installere det store apparat, får nogle andre muligheder.
Det gør de med den analoge løsning.
Derfor har jeg været optaget af at finde en løsning, så årets studenter kan få lov til at fejre sig selv og deres klasse på behørig vis.
Jeg kan jo ikke bestemme, at man må dispensere fra EU-reglerne, hvis man ikke kan dispensere fra dem,
og så må jeg jo prøve ad nogle smutveje at finde nogle andre løsninger.
Og det er det, der her er lykkedes.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-29:
Jeg er jo lidt ærgerlig over, at ministeren svarer, som jeg havde forventet.
Men jeg går ud fra, at ministeren har en eller anden form for indsigelsesmulighed eller indsigelsesret.
Det gør man vel ikke, medmindre der er et formål med at tage derud og kigge.
Men grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er faktisk, at jeg har fået flere henvendelser fra bornholmere, som kan fortælle mig, at de har ventet helt op til 48 minutter i security, og det er jo meget mere end det, som man har været vant til før, dengang der var en decideret indenrigsterminal.
Der har været læserbreve i Bornholms
Tidende, der har været henvendelser til Bornholms Passagerforening fra en, der driver virksomhed på Bornholm, som ikke mener, at det her er cost effective, når man nu skal indregne så meget længere rejsetid
Så er der selvfølgelig også de pendlere, som rejser fra Bornholm om morgenen og tager hjem om eftermiddagen/aftenen, og som siger, at nu skal de altså til at bruge for meget af deres fritid/arbejdstid på at stå i kø i security.
Det her er simpelt hen ikke indrettet til pendlere.
Derudover kan vi også konstatere, at samtidig med at servicen er blevet væsentlig ringere, har Københavns Lufthavn faktisk også benyttet chancen til at hæve prisen for de fly, som lander i og letter fra Kastrup.
Så som forbruger oplever man højere priser med en dårligere service.
Vi skal være opmærksom på, at bornholmerne, som hører til hovedstadsregionen, skal tage på Rigshospitalet, hvis de skal have foretaget et større indgreb, så mange syge bornholmere skal den vej.
Så jeg mener faktisk, at ministeren skal gøre brug af sin indsigelsesret eller gøre brug af, at man kan påvirke et aktieselskab på igennem sin aktiekapital.
Er ministeren ikke enig i det?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-29:
Det er sådan, at København Lufthavne A/S jo som bekendt er et privat aktieselskab.
Det er ikke en del af Transportministeriet, og i en retsstat som den danske kan jeg ikke som minister gribe ind over for private virksomheder, medmindre jeg har en konkret hjemmel til dette.
Ellers ville vi jo forlade retsstaten og gå over i bananrepublikken, og det tror jeg ikke der er noget ønske om, heller ikke fra spørgerens side.
Så for så vidt angår kravene til tilgængelighed, følger det af EU-regler, at der i lufthavnen skal være en såkaldt PRM-ordning – en ordning for personer med reduceret mobilitet – og lufthavnen har således pligt til at sikre, at alle personer, der ønsker hjælp til at komme igennem lufthavnen eller ind og ud af flyet, kan få hjælp ved at benytte den ordning gratis.
Det fremgår af begrundelsen for spørgsmålet, at det er affødt af en bekymring hos bornholmske patienter, der enten er på vej til behandling eller er færdigbehandlede og på vej hjem igen, og det fremhæves i den forbindelse, at trappen til flyet ved gate A 7 ikke er særlig venlig over for patienter på krykker.
Men det er sådan, at den her ordning, PRM-ordningen, altså også gælder personer med krykker, som skal ned ad trappen til flyet ved gate A 7.
Så den ordning gælder altså for de her mennesker.
Hvad angår ventetiden ved sikkerhedskontrollen i lufthavnen, kan jeg oplyse, at Trafikstyrelsen i medfør af luftfartsloven fører tilsyn med kapaciteten i lufthavnen for at sikre, at lufthavnen til enhver tid kan tilbyde den nødvendige kapacitet med hensyn til at afvikle trafik, således at lufthavnen opfylder Danmarks behov for indenrigs- og udenrigstrafikforbindelser.
Hvis der er problemer med kapaciteten i lufthavnen eller med lufthavnens forpligtelser over for syge og handicappedes tilgængelighed, når de rejser med fly, så er det Trafikstyrelsens opgave at rette henvendelse til lufthavnen for at sikre, at der bliver rettet op på manglerne.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-29:
Jamen hr. Jacob Jensen kan tale herfra og til juleaften, men det ændrer jo ikke på det faktum, at vi har brugt 3 mia. kr. ekstra på velfærd i gennemsnit hvert af årene.
Der er 7.000 ekstra ansatte i de danske regioner til at tage sig af de syge, og sådan kan vi jo stå og skyde tallene frem og tilbage.
Men hvorfor er det, man ønsker at udviske de politiske forskelle?
Det er jo en klar prioritering, at i stedet for at udvikle vores fælles velfærd, så vi kan gøre noget mere for de syge, så vi kan gøre noget mere for de udsatte, så vi kan give børnene en bedre start på livet, har man andre prioriteter i Venstre.
Og det er da en ærlig sag.
Det, jeg siger, er bare – og det er ikke et politisk synspunkt, det er bare helt almindelige embedsfolk, der har regnet på forskellene mellem det, Venstre ønsker, nemlig nulvækst, og det, regeringen foretrækker, nemlig 0,6 pct. i offentlig vækst i gennemsnit frem til 2020 – at der er forskellen altså i udgangspunktet 28.000 færre offentligt ansatte.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-29:
Tak for det.
Jeg synes ikke, ministeren svarer på hr. Karsten Lauritzens spørgsmål i forbindelse med det konkrete eksempel med, at man i Nordsjællands Politi har givet tilladelse til studenterkørsel.
Det er ikke en undtagelse, ikke en dispensation, men der er givet tilladelse til studenterkørsel, på betingelse af at det kun foregik med maks. 40 km/t.
Det er jo til det, mange fra branchen siger: Jamen så lad os da få sådan en national regel.
Det kan være måden, hvorpå man kan sikre en løsning, så man ikke skal gå ud at bruge penge på at lave de her forskellige registreringer enten digitalt eller analogt.
Det har man åbenbart syntes var forsvarligt nok i Nordsjællands Politi, og derfor er der selvfølgelig mange, der med rette spørger sig selv, at hvis det er forsvarligt ét sted i landet, er det så ikke forsvarligt i hele landet?
Det kan da godt være, ministeren synes, det her er nede i en eller anden bestemt afdeling af mindre ting, men jeg kan love ministeren, at det altså faktisk er noget, som betyder rigtig, rigtig meget for en stor gruppe mennesker, nemlig også dem, der skal være studenter næste år og de efterfølgende år, for de står lige nu med et problem, nemlig at de ikke ved, hvordan og hvorledes studenterkørslen skal foregå.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-29:
Mener ministeren, at det er rimeligt at bruge 940.000 skattekroner på at udarbejde tre simple kostråd?
Dan Jørgensen (S), 2015-04-29:
Lad mig starte med at sige, at jeg ikke skal forholde mig til, om de råd er simple – det kan være, at hr. Jakob Engel-Schmidt mener, at han har kompetence til det og er klogere end de professorer og eksperter, direktører og andre, der har siddet i den tænketank – men bare slå fast, at det simpelt hen er faktuelt forkert, at der er blevet brugt 940.000 kr. på at udvikle dem.
Der er blevet brugt det beløb på at understøtte en lang række aktiviteter med mange forskellige slags output fra den måltidstænketank, der har været nedsat.
Vi har haft folkehøringer, hvor 600 mennesker er blevet involveret.
Der har været debatter på de sociale medier og debatter i lokale medier.
Og det dokument, som hr. Jakob Engel-Schmidt nok ikke kender, men som han nemt havde kunnet finde frem – hvis han kender det, har han direkte løjet, for så ville han kende svaret – er et 27 sider langt dokument, som er fyldt med gode råd og analyser og andet, der kommer til at danne udgangspunkt for en konkret politik fra regeringens side, som skal sikre bedre mad til de ældre og børnene i Danmark og i det hele taget prøve at afhjælpe nogle af de kæmpestore problemer, som vi desværre har med kosten i Danmark, og som jo betyder, at tusindvis af mennesker dør, at ældre er underernærede, at børn udvikler type 2-diabetes osv. osv.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-29:
Tak til ministeren.
Jeg synes jo, det er dejligt, at ministeren kan fortælle, at vi for den nette sum af 940.000 kr. også får et lidt andet indhold end blot de her tre kostråd.
Det har jo heller ikke undgået min opmærksomhed, at måltidstænketanken har brugt 6 måneder på det her arbejde.
Jeg bilder mig ikke ind, at jeg er mere kvalificeret end ministeren, når det kommer til fødevarer.
Jeg tror, at der er mennesker derude med ekspertuddannelser og erfaringer, som er dygtigere end både ministeren og mig.
Men jeg hæfter mig ved nogle af de udtalelser, der har været i forbindelse med de her tre kostråd.
Bl.a. siger Per Brændgaard, som også er ekspert, at det er en gentagelse af det, madeliten bliver ved med at sige igen og igen, og at der ikke er nogen nytænkning i det, hvilket jo ellers kunne have været formålet med at have sådan en tænketank.
»Lær at lave mad, nyd den, spis den eventuelt sammen med andre og brug nye råvarer« er der intet nyt i.
Jeg husker faktisk, at da Mette Borgaard, min klasselærer i 5. klasse, tog os med ned i skolekøkkenet til hjemkundskab, var det nogle af de samme ting, vi fik at vide.
Det er jo næppe overraskende kostråd, og det er jo også derfor, at jeg bliver en lille smule nysgerrig.
Når vi nu bruger så mange penge på det her, kunne det så ikke have været fordelagtigt, hvis man var kommet med noget lidt mere spidsfindigt og nyskabende og nogle lidt mere overraskende kostråd?
Som en af de andre eksperter siger: Man kunne have spurgt en hvilken som helst 6.-klasse i Danmark og fundet frem til de samme kostråd.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-29:
Så banale er de jo nok ikke.
De har i hvert fald ikke fundet vej til Venstres partiprogram, for jeres politik på fødevareområdet afspejler jo overhovedet ikke de her grundværdier.
Det er da muligt, at hr. Jakob Engel-Schmidt kender 6.-klasseselever, der er lige så kloge som de professorer, direktøren for Ældre Sagen, formanden for Kost og Ernæringsforbundet og alle de andre gode kræfter, som har deltaget i det her arbejde, men jeg tror nu, at det har været rigtig godt.
Vi vil i hvert fald bruge det i regeringen som et afsæt til en konkret politik.
Vi kommer inden for et par uger med et forslag til at forbedre ældremaden i Danmark.
Det er noget som Venstre jo har været meget tavse omkring, og som de jo i hvert fald i de år, hvor de havde magten, intet har gjort for at forbedre.
Den kommer til at bygge på de tre kostråd, men endnu vigtigere på det meget vigtige og grundige arbejde, som tænketanken har lavet.
Hvis hr. Jakob Engel-Schmidt faktisk ved, at tænketanken har lavet meget mere, hvorfor bliver hr. Jakob Engel-Schmidt så ved med at fremture i medierne med, at det er de tre råd, der har kostet 940.000 kr.?
Og hvorfor gentager han det her i dag, hvis han ved, at det er løgn?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-29:
Det skyldes måske det faktum, at ministeren er regeringens fremmeste repræsentant inden for særlige områder, hvor man fremhæver rådene som værende de vises sten.
Det er jo ikke lang tid siden, ministeren brugte en hel del skatteborgerpenge og en god del tid på landets medieplatforme på at fortælle, at stegt flæsk med persillesovs er Danmarks nationalret.
Der er sikkert mange, der er glade for stegt flæsk med persillesovs – det er jeg også personligt – men jeg mener sådan set, at ministeren skylder befolkningen en undskyldning.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-29:
Jamen det er jo et standpunkt at have.
Så vil jeg henlede hr. Jakob Engel-Schmidts opmærksomhed på en af hans egne partifællers dygtige kommunikative arbejde, nemlig Henrik Høeghs.
Da han var fødevareminister, brugte han næsten 1 mio. kr. på en kampagne, som handlede om Agent Mums.
Agent Mums havde solbriller på og skulle rundt i Danmark og finde ud af, hvad danskerne godt kunne lide af fastfood eller hurtigmad, som han kaldte det.
Danskerne skulle så sms'e til ministeriet, og hvad fik man ud af det?
400 sms'er med gode råd til ministeriet fik man for de her 750.000 kr.
Jeg har ikke kompetence til at vurdere den kampagne.
Jeg synes umiddelbart, at den virker pjattet og lidt tåbelig.
Det var ikke mig, der kårede den; det var danskerne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-29:
Men lad mig citere John Kofod, som i øvrigt er en relativt anerkendt kok:
Jeg havde forventet mig mere af de her 25 mennesker, der er så højtuddannede og så meningsdannende, end de tre simple råd, som jeg kunne have fået af en 6.-klasse gennem en halv times dialog.
Det er da imponerende, at ministeren i spidsen for sin tænketank med 25 højt profilerede mennesker ikke kan støve bedre råd op end: Lær at lave mad, brug råvarer og spis sammen med andre.
Det svarer til, at jeg tager 1 mio. kr. for at lave en kampagne for sikker trafik, der hedder: Tag et kørekort, spænd sikkerhedsselen og overhold hastighedsgrænsen.
Hvis transportministeren – jeg kan se, at transportministeren sidder ved siden af – er villig til at betale 1 mio. kr. til mig for det konsulentarbejde, har vi en aftale.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-29:
Det er da godt, at hr. Jakob Engel-Schmidt har humoren i behold, på trods af at det her jo er noget, der påvirker rigtig mange mennesker.
Tusindvis af mennesker i Danmark dør af forkert kost om året.
Der er børn, der vokser op i familier, hvor de ikke får ordentlig mad.
Der er ældre, der er ensomme og underernærede.
Men hr. Jakob Engel-Schmidt synes, at det her er rigtig sjovt.
Da Henrik Høegh var fødevareminister, må jeg bare lige sige, hvis det er, at man skal se på, hvad der bliver brugt penge på – jeg kan sagtens stå inde for det, madtænketanken her har leveret – brugte man næsten 1 mio. kr. på at lave nogle film til internettet om Agent Mums, som med slips og solbriller på tog ud til Bjarnes Pølser i Ballerup for at konstatere, at der ikke var nogen, der ville tale med ham.
Kan hr. Jakob Engel-Schmidt ikke fortælle, hvordan det, at sådan en dilettantskuespillers tur ud til en pølsevogn er mere kvalificeret end det, som den her måltidstænketank med professorer, fagforeningsformænd, direktører og alle mulige andre har lavet?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-29:
Jeg kan jo konstatere, at fødevareministeren har deltaget på det samme retorikkursus som statsministeren, når det kommer til at besvare spørgsmål ...
Det skyldes måske bare at entusiasmen greb mig i øjeblikket ...
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-29:
Vil ministeren gribe ind over for Københavns Lufthavn og sikre indenrigspassagererne rimelige forhold både med hensyn til ventetid i Security og tilgængelighed?
Skriftlig begrundelse
Kastrup Lufthavn er vital for bornholmske patienter, der enten er på vej til behandling eller er færdig behandlet.
Trappen ned til flyet ved terminal A7 er altså ikke særlig venlig over for patienter på krykker.
Tak, formand.
Ministeren og jeg er jo glade for at kunne være rosinen i pølseenden, og vi vil prøve at leve op til de forventninger, som ikke mindst formanden har til os.
Jeg starter med at læse mit spørgsmål op: Vil ministeren gribe ind over for Københavns Lufthavn og sikre indenrigspassagererne rimelige forhold både med hensyn til ventetid i security og tilgængelighed?
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-04-29:
Tak for, at det er muligt at få stillet spørgsmålet her til uddannelsesministeren.
Mit spørgsmål lyder: Hvad er status på oprettelsen af en cand.pæd.psych.-uddannelse, og vil ministeren anerkende, at der er behov for genoprettelse af uddannelsen?
Jeg har hr. Bertel Haarder med som medspørger.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-04-29:
Jeg er bestemt, ligesom begge spørgere, og det tror jeg også er spørgerne bekendt
, rigtig meget opmærksom på den her sag.
Jeg er optaget af, at vi overvejer alle muligheder for at løse det rekrutteringsproblem, som Kommunernes Landsforening vurderer der er i forhold til medarbejdere med både en psykologfaglighed og en særlig forståelse for undervisningssituationen i skolerne.
Jeg er jo imidlertid også som minister nødt til at forholde mig til, at det efter meget grundige overvejelser har været Aarhus Universitets faglige vurdering, at der ikke kan opnås psykologautorisation på 3½ år.
Og hvis Aarhus Universitet ikke ser det som fagligt forsvarligt, kan jeg ikke omgøre den beslutning.
Udbudsretten ligger hos universiteterne, og det er fastsat i universitetsloven.
Det, jeg til gengæld kan gøre, og som jeg og også mine forgængere har gjort og har gjort med stor ihærdighed er at opfordre parterne, dvs. først og fremmest KL og Aarhus Universitet til at indgå i dialog med hinanden for at finde nye løsninger.
Det er de parter, ikke ministeriet, men arbejdsgiverparten, KL, og uddannelsessektoren, der kan finde løsninger.
Mit ministerium gør imidlertid også, da jeg er endda særdeles opmærksom på sagen, en meget aktiv indsats for netop at bringe parterne sammen og har netop endnu en gang indledt en fornyet og nu meget konstruktiv og tæt dialog med KL og Aarhus Universitet om, hvordan uddannelsesbehovet i PPR-regi kan imødekommes.
Den dialog tager udgangspunkt i at afsøge mulighederne for konkret udvikling af et nyt uddannelsesudbud, der kan imødekomme kommunernes behov.
Og jeg vil selvfølgelig sørge for, at spørgerne bliver orienteret om udfaldet af den dialog, lige så snart vi er lidt længere i processen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-04-29:
Jeg hilser det velkommen, at der faktisk er en proces i gang, om end den har varet meget længe.
Og det, der sådan set er vigtigere for mig, end hvorvidt Aarhus Universitet kan finde ud af, om de kan anerkende det eller ej, er, at der er rigtig mange børn og unge og flere andre end dem, som har brug for, at der er veluddannede psykologer.
Jeg synes ikke, de skal vente, fordi vi har nogle strukturelle barrierer for, at de kan få den hjælp, som de har brug for.
Så det, jeg egentlig ønsker, er ministerens anerkendelse her.
Vi står lige nu med en revision af læreruddannelsen, og Aarhus Universitets bekymring om, hvorvidt de kan godkende en psykologuddannelse på 3 år, ser jeg meget i sammenhæng med det, vi jo egentlig kendte fra cand.pæd.psych.-uddannelsen, nemlig at man dér havde uddannede lærere med en pædagogisk faglighed, som havde været i praksis, altså kendte til de her børn og unge, som de jo så blev mødt af.
Og oven på det bygger man så en psykologisk faglighed ved at tage en kandidatgrad eller ved at tage en master, hvis ikke man kan opnå enighed om kandidatgraden.
Kunne ministeren være en lille smule mere præcis i forhold til at svare på, om der virkelig ikke findes andre muligheder end Aarhus Universitet?
Altså, vi har jo ikke holdt os tilbage fra at pålægge universiteterne opgaver eller tage opgaver fra dem her den sidste tid.
Så hvis Aarhus Universitet ikke føler sig rustet til opgaven, kunne man vel eventuelt prøve at tale med andre universiteter, som f.eks. har tradition for at samarbejde med andre professionsfagligheder, som vi jo kender det fra professionsuddannelserne, f.eks. kan en lærer, som har erhvervserfaring fra skolerne, bygge en akademisk uddannelse oven på.
Hvordan synes ministeren det lyder?