runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-02-19:
Det var der ikke opbakning til – så vidt jeg husker, stemte ikke engang Venstre for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Så det er fuldstændig rigtigt, at man kan være uenig i indholdet af en konvention, og så må man gerne stille forslag om, at vi ikke længere skal være tilsluttet den konvention, men det er bare ikke sikkert, at man får flertal.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Det, vi gør, er, at vi fremsætter det her forslag, ligesom Enhedslisten indimellem fremsætter deres beslutningsforslag – sådan er spillet.
Det, vi spørger om med det her forslag, er, om det ikke er på tide så at sige at se de her konventioner, bl.a. flygtningekonventionen og statsløsekonventionen, efter i sømmene, og det gør vi ud fra en almindelig konstatering af, at tiden går, og at udviklingen kan løbe fra en konvention.
Men der er svaret fra regeringspartierne og åbenbart også fra Enhedslisten, at de her konventioner er sådan nogle evige sætninger, som eksisterer oppe i en eller anden form for himmel, hvor man overhovedet ikke kan røre ved dem; man kan overhovedet ikke diskutere, om det ikke var på tide at få dem lavet om.
Det er sådan set den debat, vi rejser her, selvfølgelig ud fra den forudsætning, at vi mener, at de skal laves om.
Jeg kan ikke forstå, at det er så stort et problem for Enhedslisten at forstå det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-02-19:
Nu bliver hr. Langballe vist en smule polemisk.
Jeg tror ikke, jeg har sagt noget om, at konventionerne skulle være faldet ned fra himlen, og jeg kan også afsløre, at jeg ikke er så religiøs, men det er underordnet.
Det, jeg har sagt, og jeg siger det meget gerne igen, er, at man er i sin gode ret til at mene, at en konvention er forkert, eller til at være modstander af menneskerettighederne.
Vi har ytringsfrihed og demokrati, og Dansk Folkeparti må gerne være modstander af menneskerettighederne.
Jeg er uenig, jeg er rigtig glad for, at vi har menneskerettighederne, men det er o.k., hvis Dansk Folkeparti har en anden holdning.
Men vi behøver altså ikke en kommission for at gennemskue, at den måde, det foregår på, er, at hvis Dansk Folkeparti er uenig i menneskerettighederne, så kan man stille forslag om, at Danmark ikke længere skal støtte dem.
Hvis et flertal er enig med Dansk Folkeparti, kan Dansk Folkeparti få sin politik igennem.
Der er ikke nogen grund til at bruge en kommission til at gennemskue det forhold.
Tom Behnke (KF), 2013-02-19:
Set med konservative øjne er det ganske hensigtsmæssigt og fornuftigt, at vi har internationale konventioner.
Vi lever i en globaliseret verden, vi har en bred sameksistens, og derfor er det hensigtsmæssigt og smart, at vi har forskellige konventioner, ikke mindst konventionen om menneskerettigheder f.eks., og det kan jeg også forstå at selv forslagsstillerne synes er ganske glimrende, at vi har dem.
Spørgsmålet, som forslagsstillerne rejser, er jo så, om nogle af de her konventioner ikke længere er tidssvarende og burde ses efter i sømmene og ikke kun justeres og ændres i forhold til tidsånden, men i forhold til det flertal, der er i Folketinget, så man til stadighed kan være med på det, som man i sin tid har tiltrådt i konventionerne.
Det synes jeg sådan set er meget hæderligt, at man stiller det spørgsmål.
Vi har jo selv rejst spørgsmålet og er kommet med et konkret forslag til konventionen, altså FN's konvention om statsløse, for vi har den opfattelse, at tiden er løbet fra den konvention; den passer ikke til vore dage, den tager ikke højde for den terrorisme, der finder sted i vore dage, så man burde gå ind og ændre den, og derfor stillede vi et konkret forslag om det i Folketinget.
Vi syntes, at man skulle gå ind og kigge på konventionen og prøve på at arbejde internationalt på at få den ændret, så den passer i 2013 og fremover.
Men vi lagde den konkrete konvention til debat nede i Folketingssalen og tog en politisk debat om de punkter, som vi ikke mente konventionen var tidssvarende på.
Vi vil gerne ændre og justere den.
Det mener vi er måden at gøre det på, og det burde forslagsstillerne så også gøre.
Altså, i stedet for at lave en kommission, som uden for Folketingssalen skal sidde og diskutere, om man nu synes, en konvention er god nok eller ej, og så komme med en indstilling til Folketinget, så er det mere hensigtsmæssigt, at forslagsstillerne eller andre tager konvention for konvention og kigger på, om der er noget, man er utilfreds med, og lad os så tage en diskussion af det, men ikke om at nedsætte en kommission til at gøre det for os.
Der kunne givetvis være andre områder, hvor der kunne være behov for at kigge konventioner efter i sømmene.
Vi har som konservative den fremgangsmåde, at vi tager problemerne, efterhånden som vi støder ind i dem og opdager, at – hov – der er en konvention, vi ikke har det godt med, så lad os tage en diskussion af, om den skal ændres, justeres, om vi skal tage forbehold eller måske oven i købet træde helt ud af den.
Og det kan meget vel være, at man kommer dertil.
Så vi afviser beslutningsforslaget i den form, det har her, ikke fordi vi synes, at alle konventioner er supergode, og at vi ikke mener, at der er noget, der kan ændres, men fordi den fremgangsmåde, som beslutningsforslaget lægger op til, ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Vi skal ikke lægge de her debatter uden for Folketingssalen – nej – vi skal have dem inde i Folketingssalen, og lad os så tage konvention for konvention, efterhånden som vi konstaterer, at der er problemer med dem.
Så er vi med på at tage en debat og en diskussion, men ikke om en kommission.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Det er jo fair nok, at man synes, at fremgangsmetoden ikke er den rigtige, så længe man gerne vil fremad.
Så derfor vil jeg høre, om hr. Tom Behnke og De Konservative i Integrationsudvalget vil kigge på en beretning, hvor vi kan tage de dele ud af forslaget, som man synes er problematiske af forskellige årsager, og så se, om vi ikke kan finde fælles fodslag, sådan at vi bevæger os fremad og vi i en række partier bevarer et kritisk syn på ikke alle konventioner, men nogle konventioner.
Tom Behnke (KF), 2013-02-19:
Joh, det kan man godt.
Jeg tror bare, at det rent teknisk bliver en meget svær øvelse.
For hvis man piller det element ud af forslaget, der handler om at nedsætte en kommission, og man dermed så piller det element ud, der går ud på, at kommissionen skal se på at gennemgå de internationale konventioner, så er der ikke mere tilbage i beslutningsforslaget.
For det er jo det, beslutningsforslaget går ud på.
Men så kan man selvfølgelig lave en beretning, der går på, at vi ikke lige synes, at det her er en rigtig fremgangsmåde.
Vi kan så, som jeg lige har stået og sagt, skrive, at det, man bør gøre som parlament, som parlamentsmedlem, som folketingsmedlem, når man konstaterer problemer med konventioner, er at tage fat i de konkrete konventioner og så tage debatten der om den konkrete konvention og det konkrete problem.
Det står enhver frit for at gøre.
Det har vi gjort fra konservativ side.
Jeg ved også, at forslagsstillerne til det her beslutningsforslag har været med på den tankegang tidligere, så det kan man også gøre i morgen og fremover, uden at vi behøver at lave en beretning.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Nu anerkender jeg, at man har fremsat et beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti og Venstres side i forhold til statsløsekonventionen.
Selv om man i medierne, i pressen, giver indtryk af, at der er problemer med, at det bliver vanskeligt at udvise kriminelle udlændinge osv., så har man meget svært ved at blive konkret, synes jeg, når man skal diskutere, hvordan man så rent faktisk ønsker ændret i konventionerne.
Der kunne en kommission jo så at sige være vejen frem.
Det skulle også være politisk udpegede medlemmer, der kunne sidde der.
Men det, man kunne gøre i en beretning, var, at man kunne udstikke nogle politiske retningslinjer om, at vi f.eks. synes, at det er problematisk, at der er dele af konventionerne, der gør det vanskeligt at udvise kriminelle udlændinge, fordi de f.eks. har etableret familieliv i Danmark.
Det kunne være et pejlemærke, man skrev ind i en beretning.
Man kunne også skrive et pejlemærke ind i en indberetning om, at vi synes, at det er uhensigtsmæssigt, at Menneskerettighedsdomstolen faktisk kan gå ind og diktere, hvilke mennesker der skal have asyl i Danmark.
Det kunne være, at vi ønskede at give dem et midlertidigt ophold og så kunne sende dem tilbage til hjemlandet, når der var kommet ro på der.
Sådan nogle retningslinjer og pejlemærker kan man jo godt skrive ind i en beretning.
Det ville jo så gå videre i udvalget, og det ville så kunne gøre, at vi også fremadrettet kunne rejse debatten og henvise til en beretning, hvor forhåbentlig mange partier udtrykte enighed om, at det var i den retning, vi skulle gå for Danmarks vedkommende.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-02-19:
Tak for ordet.
Jeg skal meddele, at jeg holder denne tale på vegne af vores ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Med dette forslag pålægger Folketinget regeringen at nedsætte en kommission, der kritisk skal gennemgå de internationale konventioner og aftaler, som Danmark er forpligtet til at følge, men som i mange tilfælde begrænser Danmarks mulighed for at føre en selvstændig politik på udlændinge- og statsborgerretsområdet.
Vi noterer os, at forslagsstillerne lægger op til, at kommissionen skal afgive en betænkning, der indeholder anbefalinger til, hvilke muligheder Danmark har for at tage forbehold over for visse konventioner og aftaler, og hvordan Danmark kan arbejde for en modernisering af konventionerne.
Forslaget ligger i god forlængelse af Liberal Alliances ønske om en gennemgang af konventionerne.
Vi mener, at det er vigtigt, at man får et bedre overblik over, præcis hvilket albuerum man har at råde inden for, om andre vestlige lande praktiserer reglerne på samme måde som os, og hvordan vi bedst bærer os ad med at ændre reglerne der, hvor de sætter de mest snærende grænser for en rimelig udlændingepolitik.
Vi er selvfølgelig tilhængere af, at Danmark respekterer og overholder de internationale forpligtelser, men traktater er ikke hugget i granit.
Og hvis det f.eks. vurderes, at de forhindrer, at vi kan udvise kriminelle udlændinge, må vi selvfølgelig vide, om andre vestlige lande når til samme konklusion, samt om vi kan ændre indholdet, så det bliver mere hensigtsmæssigt.
Liberal Alliance støtter naturligvis det foreliggende beslutningsforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-19:
Vi har jo ikke foreslået en fradragsordning, sådan som Dansk Folkeparti har.
Vi har foreslået, at der skal gøres en indsats i forhold til området, og det er det, vi gør.
Og hvad kan jeg ikke afsløre nu her i dag; det er det, man i øjeblikket arbejder på højtryk med i Erhvervs- og Vækstministeriet.
Der vil om føje tid komme et udspil på det her område, så jeg vil egentlig opfordre hr. Dennis Flydtkjær til lige at have en lillebitte smule tålmodighed i den her sammenhæng.
Vi er opmærksomme på det, og vi arbejder med et udspil, for ligesom Dansk Folkeparti mener vi, at det her problem er vigtigt, altså at det er vigtigt, at yderområderne også får den nødvendige dækning på tele- og it-området.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Jamen den her vurdering sker allerede i dag.
De danske myndigheder vurderer de tiltrådte konventioner, og de holdes løbende op mod dansk lovgivning.
Så den her vurdering sker jo allerede i dag.
Det, der er spørgsmålet, og som vi diskuterer i dag, er, om vi skal have en kommission , der kan gennemgå, hvorvidt Danmark skal være en del af de internationale ko nventioner.
Og det mener regeringen Danmark skal være.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Det er jo korrekt, at den her debat – som ordføreren siger – ikke er en debat om for eller imod terrorister.
Men det er jo en debat om, hvilke konsekvenser, som konventioner, som vi har tiltrådt i sin tid, har nu.
Så langt, så godt, men jeg forstår ganske enkelt ikke, at den socialdemokratiske ordfører ikke vil være med til at se kritisk på, om verden kunne have ændret sig, altså om nogle af de her konventioner spiller uheldigt ind i forhold til dansk lovgivning.
Det er jo det, ordføreren står og afviser i dag, for ordføreren siger, at det her ikke er en debat om for eller imod terrorister.
Nej, men det er sandelig en debat om, hvordan konventionerne spiller ind på dansk lovgivning og nogle af de konsekvenser, som nogle af konventionerne kan få for Danmark i fremtiden.
Morten Bødskov (S), 2013-02-19:
Som sagt er det her spørgsmål jo vendt og drejet ganske mange gange.
Vi har eksempelvis vendt og drejet det, når vi har haft behandlingen af indfødsretslovforslaget.
Selvfølgelig er det vigtigt, men vi skal jo fokusere på, hvad det er, beslutningsforslaget rent faktisk går ud på.
Og sådan som regeringen læser beslutningsforslaget, er en af hensigterne jo, at man vil kunne bringe Folketinget i en situation, hvor vi kan vedtage lovgivning, som vil være i strid med konventioner, som vi selv har skrevet under på, og altså gøre det muligt for danske domstole at dømme i strid med internationale konventioner, som vi har tilsluttet os.
Det må jeg sige at jeg synes er en glidebane, og det er i hvert fald ikke nogen bane, som regeringen ønsker vi skal bevæge os ind på.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Hvis vi nu går tilbage til statsløsekonventionen, som vi jo har diskuteret et par gange her i Tinget i forbindelse med indfødsretsloven, så synes jeg egentlig, at det er lidt interessant, at det var hr. Søren Krarup, der opdagede, at den eksisterede og bragte den på banen, og det satte jo en masse ting i gang.
Jeg synes også, at der er et interessant problem, med hensyn til hvordan vi fortolker de konventioner, som vi har tilsluttet os.
Alt i alt vil jeg sige, at det jo ikke er underligt, at man i takt med, at tiden går – statsløsekonventionen er fra 1961, og vi tilsluttede os den først i 1977 – tager en konvention og en international aftale op til revision.
Det gør man i alle andre sammenhænge, og jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke kan gøre det i den her sammenhæng.
Morten Bødskov (S), 2013-02-19:
Jeg vil sige, at når det generelt handler om Danmarks internationale forpligtelser, udfoldes der er et stort arbejde eksempelvis ved inkorporering af internationale konventioner i dansk ret.
Der blev under den tidligere SR-regering nedsat det såkaldte inkorporeringsudvalg, som kom med et mammutværk af en betænkning.
De havde siddet og kigget på forskellige konventioner og på, hvordan de kunne inkorporeres i dansk ret.
Regeringen har lige nu nedsat et udvalg, som skal se på menneskerettighedsområdet og på, hvordan vi kan sikre, at Danmark lever op til de internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet.
Det gør vi jo, fordi vi mener, at Danmark skal gå forrest, men vi gør det også, fordi det er vigtigt, at der hele tiden er en debat om det.
Så det, at der ikke er debat om det, passer i hvert fald ikke, og det ved hr. Christian Langballe også ganske udmærket.
Vi kan så være politisk uenige, og det er vi jo.
Der er et stort flertal i Folketinget, som eksempelvis mener, at statsløsekonventionen er en konvention, som Danmark selvfølgelig skal efterleve.
Det må man så selv forsvare.
Jeg er bare tilfreds med, at der i Folketinget er et endog meget stort flertal uden om Dansk Folkeparti, som synes, at Danmark skal vedstå sig sine forpligtelser i forhold til statsløsekonventionen.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Nu rejste jeg hele problematikken om fortolkningen og om konventionerne, fordi konventionsområdet for at sige det mildt er uigennemsigtigt.
Der er faktisk ikke ret mange, der er helt klar over den og har et overblik over konventionernes tilblivelsesproces: Hvem er det egentlig, der har lavet dem?
Det, vi så gør, er, at vi stiller et kritisk spørgsmål til konventionerne, fordi vi synes, at det jo kunne være en afmontering af folkestyret, at vi så at sige ikke kan beslutte, hvad der er ret og rimeligt, men f.eks. skal tildele en terrorist eller potentiel terrorist statsborgerskab.
Det er så et af eksemplerne.
Jeg synes bare, det er mærkeligt, at det ikke kan give anledning til en kritisk overvejelse.
Morten Bødskov (S), 2013-02-19:
Nu tror jeg, at man skal passe på med at gøre det her spørgsmål til et spørgsmål om, at der er nogle, der holder hånden over terrorister, og at der er andre, der ikke holder hånden over terrorister.
Vi har en efterretningstjeneste, som har et øje på hver finger, når det gælder de her miljøer, og som tager sig af personer, som på det her felt er inden for radaren.
Det her handler helt grundlæggende om, om vi som et – kan man vist roligt sige – lille og åbent land skal vedstå os vores forpligtelser og dermed også den gavn, som vi har af det internationale samarbejde.
Det er jo gensidige forpligtelser.
Det mener regeringen, og det mener vi faktisk er bedst for Danmark.
Det er jo det, der er bundlinjen i vores modstand mod det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat i dag.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti rejser debatten om konventionernes samspil med dansk udlændingepolitik.
I Venstre deler vi i hvert fald et stykke ad vejen Dansk Folkepartis opfattelse af, at vi har set en række internationale konventioner og internationale forpligtelser få en indflydelse på dansk udlændingepolitik, der ikke ligefrem var tiltænkt, da Danmark i sin tid tilsluttede sig de pågældende aftaler.
Kommissionen skal ifølge forslaget afgive en betænkning med anbefalinger til, hvilke muligheder Danmark har for at tage forbehold over for de pågældende konventioner og aftaler, og hvordan Danmark kan arbejde for en modernisering af konventionerne.
I Venstre synes vi som nævnt, at Dansk Folkeparti har fat i en meget vigtig debat, men vi kan ikke støtte selve beslutningsforslaget, og det er der en række grunde til.
For det første er vi ikke overbeviste om behovet for en sådan kommission.
Vi har svært ved at se, hvordan en tværpolitisk kommission skal nå frem til det, som Dansk Folkeparti ønsker med forslaget.
Som Dansk Folkeparti selv nævner i forslaget, har vi allerede i dag et nogenlunde solidt overblik over Danmarks internationale forpligtelser på udlændingeområdet, så det er faktisk ikke viden, vi mangler.
Med forslaget her beder man en kommission om at komme med en række anbefalinger, der i sin essens efter Venstres mening rettelig hører hjemme i en debat her i Folketingssalen, og hvor vores synspunkter er, at det er et politisk valg, der skal træffes af politikere og ikke eksperter i en kommission.
For det andet lader det til, at Dansk Folkeparti opfatter de internationale konventioner lidt som en slags buffet, hvor man kan vælge til og fra, i det omfang det nu passer en.
Her tror jeg at man må sige, at Venstres opfattelse af Danmarks internationale forpligtelser adskiller sig lidt fra Dansk Folkepartis.
Hvis vi så er uenige i konventionerne, må vi arbejde på at ændre dem eller ultimativt simpelt hen udtræde af dem.
Man kan ikke basere et internationalt retssamfund på, at landene kun retter sig efter de afgørelser og regler, som de enige i.
Man kan derimod godt, og her er Venstre så enig med Dansk Folkeparti,
tage en kritisk debat om de enkelte konventioner, herunder om Danmark i visse tilfælde fortolker konventionerne anderledes end andre lande.
Det er en ekstremt vigtig debat, men altså også en debat, som vi mener hører hjemme her i Folketingssalen og ikke i en kommission, og det er årsagen til, at vi ikke støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Jeg er selvfølgelig ked af, at Venstre ikke kan støtte vores beslutningsforslag, for det er tænkt som et meget mildt beslutningsforslag i forhold til diskussionen om internationale konventioner.
Jeg kvitterer for, at Venstre kan se behovet for at tage debatten.
Og jeg kvitterer også for, at Venstre jo sådan set lukker op for, at man godt kan diskutere og også i sidste ende justere de enkelte konventioner, så jeg vil egentlig høre, om Venstre vil være med på det.
Vi kunne jo gøre det på en anden måde.
Det kunne man jo lade være et udgangspunkt.
Det vil jeg høre om er noget fru Inger Støjberg vil arbejde videre med i udvalget, altså at vi simpelt hen laver en beretning, hvor vi kigger på det og tager de elementer ud, som nogle måtte være kritiske over for, men forsøger at blive enige om en fælles tekst – det kunne være godt, hvis de borgerlige partier kunne blive det – som man kunne arbejde videre med, og som går hen imod, at vi på sigt ændrer ved nogle af konventionerne.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Jamen om det præcis skal være en beretning og dermed ske via Integrationsudvalget, eller om det skal ske på en anden måde, synes jeg er svært at afgøre lige præcis i dag.
Men vi vil meget gerne fra Venstres side være med til at diskutere nogle af de her ting.
Fra Venstres side er vi enige med Dansk Folkeparti i, at der er områder i nogle af de konventioner, som vi har tiltrådt, som ikke har haft den tilsigtede virkning, eller som i hvert fald har bundet os på en anden måde, end man egentlig havde forestillet sig, da man tiltrådte konventionerne.
Jeg er fuldstændig enig i det, hr. Langballe nævnte før, om, at tiden også ændrer sig, og måske var en konvention tænkt på én måde, men verden har ændret sig, og det skal politikken selvfølgelig også.
Det er årsagen til, at vi meget gerne vil diskutere konventionerne, og at vi også gerne vil være med til også at påvirke internationalt og også i de ekstreme tilfælde jo udtræde af nogle af de konventioner, hvis der måtte være nogle af dem, vi er så uenige i, at det er nødvendigt.
Men ellers må det være sådan, at når vi har tiltrådt noget, gennemfører vi det.