runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-06-01:
Det er i grunden ganske morsomt, at hver gang jeg skal på talerstolen her i Folketinget, så skal jeg altid konfronteres med hr. Søren Espersens udtalelser.
Det har jeg såmænd ikke noget imod, men jeg synes bare, det virker underligt, at Enhedslisten ikke i stedet for begynder at bruge deres krudt på de folk, der kommer med udtalelserne, frem for at gå til tredjemand med deres informationer.
Jeg vil gerne endnu en gang henlede opmærksomheden på, at hvis man har interesse for, at der skal ske en positiv udvikling i Afghanistan, så fordrer det, at der er nogle folk, som har lyst til at tage derned og gøre en indsats for at lave eksempelvis nye folkeskoler eller at gøre en humanitær indsats omkring folkesundhed og alt muligt andet.
Men det er meget svært, hvis de folk ikke oplever, at der er en form for sikkerhed til garanti for deres sikkerhed.
Det betyder altså, at man må stille soldater til rådighed og folk der også har det, der hedder et robust mandat, hvis det bliver nødvendigt.
Derfor synes jeg naturligvis, at det er ganske på sin plads, at de danske soldater er udstyret med det, der hedder et robust mandat, således at de er i stand til at forsvare både sig selv og andre, hvis de kommer i en situation, som gør det påkrævet.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at Enhedslisten ikke kan forstå.
Rune Lund (EL), 2007-06-01:
Eller en kort bemærkning, kan man kalde det.
Jeg kan egentlig godt forstå, at Dansk Folkeparti er så begejstret for indsatsen i Afghanistan, for hvis der er et parti her i det danske Folketing, som virkelig bakker den strategi op, som er i Afghanistan, og som er dikteret af amerikanerne, så er det jo Dansk Folkeparti.
Det blev meget godt formuleret af Dansk Folkepartis hr. Søren Espersen i Berlingske Tidende den 14. maj 2007: Vi har en primær opgave, og den er at nedkæmpe Talebanmilitsen og Al-Qaeda.
Vi skal ikke sætte livet på spil for at yde ulandsbistand.
Det vigtigste er at sørge for, at sikkerheden bliver i orden, og det gør den altså ved at iværksætte en militær offensiv og se at få det der skidt nedkæmpet.
Det er det, vi skal.
Det er lige præcis det, der er kernen i den amerikanske strategi, og det er lige præcis derfor, den ikke virker.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-06-01:
Det, der er tilfældet i Afghanistan, er jo netop, at hvis ikke man har en vis form for sikkerhed, så har man heller ikke nogen sikkerhed for, at der bliver en fornuftig udvikling.
Og det er så ligesådan den anden vej: Hvis ikke man har en udvikling, så er der heller ikke nogen sikkerhed for de folk, som skal derned.
Derfor kan den ene ting ikke undværes set i forhold til den anden, og det synes jeg Enhedslisten bør forstå.
Det er sikkert, at hvis det her beslutningsforslag bliver vedtaget, så vil det betyde, at de sikre områder vil blive langt færre rundtomkring i Afghanistan.
Det vil også betyde, at den afghanske præsident kraftigt vil få undermineret sin egen autoritet over for landet og styret i Afghanistan.
Og det vil simpelt hen også betyde en indre splid og uro rundtomkring i Afghanistan, som vil blive endnu værre, end den er i dag.
Det er faktisk noget, der vil betyde utrolig mange dårlige tiltag over for den afghanske befolkning.
Thomas Adelskov (S), 2007-06-01:
Jeg vil sige til hr. Lars Barfoed, at jeg kan konstatere, at regeringen under behandlingen af regeringens eget forslag ikke ville forbyde hemmelige jobklausuler; de ville forbyde hemmeligheden.
De ville ikke forbyde jobklausulerne som sådan, heller ikke at man kunne træffe aftaler om dem hen over hovedet på medarbejderne.
Det eneste, man forpligtede sig til, var, at medarbejderne skulle orienteres; det var det eneste ønske, man havde.
Men man syntes stadig væk, at det var fint og fair, at virksomhederne stavnsbandt medarbejderne.
Det var det, det gik ud på.
Jeg glæder mig til at se, hvad regeringen, hvad Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative kommer frem til, for når jeg læser aviser og blade, bl.a. Computerworld, kan jeg jo konstatere, at det, som hr. Lars Barfoed er enig med oppositionen i, nemlig at der netop skal ske noget på det her område, ikke er et synspunkt, der deles af kollegerne fra Venstre.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-06-01:
Jeg synes da, at det er helt relevant, at vi evaluerer vores lovgivning kontinuerligt.
Og når der er anden lovgivning, der så får konsekvenser for i det her tilfælde loven om det særlige børnetilskud, så synes jeg, at det er helt naturligt, at man så også kulegraver området og retter de skævheder op, der eventuelt kan opstå.
Det er jo klart, at det altså ikke er Det Konservative Folkeparti, der kommer med et lovforslag vedrørende det, det er jo selvfølgelig regeringen.
Derfor kan jeg af gode grunde som ordfører for Det Konservative Folkeparti ikke svare på et sådant spørgsmål.
Men jeg synes, at det i hvert fald er værd at få det her undersøgt, så vi kan få bragt balance i det.
Mette Gjerskov (S), 2007-06-01:
Jeg kan i høj grad undre mig over, at Det Radikale Venstre kan være i tvivl om Socialdemokratiets position i den her sag, eftersom vi brugte 3 timer på at debattere det i sidste uge.
Men jeg vil da gerne gentage: Socialdemokratiet bakker op om ministerens mærke i tre kategorier.
Det har vi gjort hele tiden.
Det tror jeg faktisk jeg kan sige at alle Folketingets partier bakker fuldt og helhjertet op om.
Det er målet på længere sigt.
Men det er ikke det, der er den hurtige vej til at få mærker på varerne.
Elisabeth Geday (RV), 2007-06-01:
Jeg er en lillebitte smule i tvivl om, hvor Socialdemokraterne står i den her sag, og derfor er jeg nødt til at spørge fru Mette Gjerskov, som er ordfører for Socialdemokraterne,
om Socialdemokraterne fortsat bakker op om det ernæringsmærke, som har været det hidtidige samlingspunkt for danske fødevarepolitikere, nemlig »Spis mere, mindre, mindst«-mærket, og om vi kan regne med, at Socialdemokraterne på lige fod med de øvrige partier i Folketinget vil afvise en nordisk løsning, som tager udgangspunkt i et kategorimærke som det svenske nøglehulsmærke.
Mette Gjerskov (S), 2007-06-01:
Jeg skal ikke tage alt for meget af Tingets tid denne fredag eftermiddag.
Jeg skal bare sige, at vi Socialdemokrater ønsker et ernæringsmærke, der kan hjælpe forbrugerne til at træffe sunde valg, et mærke på forsiden af madvarerne, der nemt og overskueligt gør forbrugeren i stand til at vælge mellem varerne på et oplyst grundlag.
Vi tror, at den hurtigste vej fra beslutning og til, at vi reelt har mærkerne på varerne i butikkerne, er en fælles nordisk løsning.
Vi har Spismærket i Danmark, svenskerne har nøglehulsmærket, vi må kunne forhandle os frem til en fælles løsning.
Derfor bakker vi fuldt og helhjertet op om ministerens ændringsforslag til det her beslutningsforslag.
Jeg ved også, at der i debatten har været udtrykt bekymring for, om den her løsning kunne betyde, at vi vil få sværere ved at få et fælles EUmærke baseret på de danske principper med tre kategorier.
Den bekymring deler jeg ikke.
Derfor stemmer vi også nej til SF’s ændringsforslag, som er kommet i dag.
Det er min klare vurdering, at vi vil stå meget stærkere i EU, hvis vi kan fremvise helt konkrete resultater med et fælles nordisk mærke.
Jeg glæder mig på de danske forbrugeres vegne over, at der nu endelig er udsigt til et ernæringsmærke på madvarerne.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
Nu, hvor ministeren ikke vil svare på det stillede spørgsmål om, hvad det er, ministeren rent faktisk vil – vi ved godt, hvad ministeren ikke vil, og hvad regeringen ikke vil – vil ministeren så godt give sin holdning til kende og svare på, hvad det er, ministeren så vil?
Og vil ministeren i øvrigt også svare på, hvordan svaret fra Institut for Menneskerettigheder påvirker ministeren, eller om ministeren er fuldstændig trekvart ligeglad med, at der her står, at Danmark handler i modstrid med FN’s børnekonvention?
Det er bl.a. SF som forslagsstiller her, der ønsker at lave nogle ændringer.
Jeg vil bare sige, at regeringen ingen planer har om at lave ændringer i den nuværende ordning.
Vi har sagt ja til Venstres og Konservatives ordføreres ønske om at få belyst nogle aspekter omkring indretningen.
Det siger jeg at vi godt kan gå ind og se på.
Bl.a. kan man se på, om det er rimeligt, at enlige, der får kunstig befrugtning, modtager et særligt børnetilskud.
Det går vi ind og kigger på.
Men indtil vi overhovedet har fået noget undersøgt, har besluttet, hvad der skal undersøges, kan jeg i hvert fald sige med sindsro og berolige fru Pernille Vigsø Bagge med, at vi ingen aktuelle planer har om at ændre den her lovgivning.
Jeg kan sige, at jeg ikke er enig i den vurdering.
De vurderer, at der kan være tale om diskrimination – de har ikke haft lang tid til at vurdere det – og at der vil være en chance for, at Danmark ville kunne tabe en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Højesteret har jo talt i den her sag.
Det er jo ganske kort tid siden, at Højesteret var inde og vurdere det her, og Højesteret har givet os helt medhold i, at enlige adoptanter ikke skal have det særlige børnetilskud.
Jeg forstår ikke, hvad det er, regeringen vil.
Der er fire partier i Folketinget, Enhedslisten, Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF – det kan man jo ikke tage Enhedslisten til indtægt for, men det står i betænkningen – som ønsker, at adopterede børn af enlige forsørgere skal have ret til det særlige børnetilskud på linje med andre enlige forsørgere, f.eks. kvinder, der har fået insemination.
Så hører vi to ordførere, en konservativ ordfører og en Venstreordfører, som står her og siger, at man i virkeligheden er interesseret i fuldstændig at skrotte det særlige børnetilskud.
Så står vi her og hører en minister, som egentlig godt vil gøre et eller andet, vi kan bare ikke finde ud af, hvad det er, ministeren vil gøre.
Ministeren vil måske ikke skrotte det særlige børnetilskud, og vil måske ikke give enlige adoptanter det særlige børnetilskud.
Hvad er det, ministeren vil?
Jeg fatter det ikke.
Vi vil ikke støtte det her forslag, fordi vi ikke mener, at enlige adoptanter skal være berettigede til det særlige børnetilskud.
Det er det, beslutningsforslaget handler om, og det er det beslutningsforslag, vi afviser.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-06-01:
Det er da meget besynderligt, at en minister anerkender, at der er en forskelsbehandling i lovgivningen, men at hun ikke vil gå ind og rette op på lovgivningen.
Det er da ganske besynderligt og fuldstændig ulogisk og inkonsistent, at ministeren anerkender, på tilsvarende vis som hendes ordfører og Venstres ordfører gør det, at der er en forskelsbehandling i lovgivningen, som man ikke kan forklare med det argument, som ministeren bliver ved med at fremføre, nemlig at der skal være tale om en social begivenhed eller en udefrakommende begivenhed.
For jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at det, at en kvinde vælger at blive insemineret – ja, selvfølgelig kommer der noget ind udefra – ikke kan karakteriseres som en social begivenhed.
Jeg synes bare, at vi må konstatere her i dag, at vi har en minister, som altså anerkender, at der er en forskelsbehandling i lovgivningen, en diskrimination i lovgivningen, en uligestilling i lovgivningen, og at hun ikke er villig til at rette op på det.
Og ja, det betyder, at enlige, som får kunstig befrugtning, i dag har mulighed for at modtage det særlige børnetilskud.
Og det er der nogle, der har peget på de ikke synes er særlig hensigtsmæssigt, og det siger jeg vi gerne vil gå ind og se på.
Og jeg kan forstå, at det er fru Kirsten Brosbøl også meget optaget af, altså at vi får set på den helt særlige problemstilling.
Men jeg kan berolige med, at vi ikke har nogen aktuelle planer om at ændre på reglerne, som de ser ud her og nu.
Det er sådan set heller ikke det, beslutningsforslaget handler om.
Det, det handler om, er: Mener vi, at det er en social begivenhed, at en enlig går ind og adopterer et barn?
Mener vi, at enlige adoptanter skal have lov til at få et særligt børnetilskud?
Det mener vi faktisk ikke, for vi mener, at det er et meget bevidst valg, man træffer, når man som enlig går ind og vælger at adoptere et barn; man skal jo fremlægge sin økonomi, man skal godkendes som adoptant.
Og der mener vi faktisk også, at man så må stå inde for det valg, man har truffet, og så skal man heller ikke have det særlige børnetilskud.
Så skal jeg bare høre familie- og forbrugerministeren, om hun er enig med sin ordfører og med Venstres ordfører i, at der er tale om forskelsbehandling i den lovgivning, vi har i dag, og om regeringen agter at følge op på den forskelsbehandling ved at fremsætte et forslag, der i stedet for at ligestille på den måde, som det blev foreslået i det her forslag, vil fratage f.eks. kvinder, der er blevet insemineret, deres ret til det særlige børnetilskud, og hvornår regeringen forventer at komme med et sådant forslag.
Men der er da kommet nogle interessante aspekter frem under behandlingen af den her sag, og dem vil vi da meget gerne gå ind og undersøge.
Så på den måde støtter vi da V’s og K’s ordfører, som også har sagt, at de faktisk mener, at der er nogle problemstillinger, som vi kan belyse.
Men vi har altså ingen aktuelle planer om at gå ind og ændre reglerne på det her område.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
Nu spørger hr. Morten Messerschmidt til min demokratiopfattelse, og jeg kan gøre helt klart, at min demokratiopfattelse handler om ligestilling og ligeberettigelse og ligeværd mellem voksne og børn i dette land.
Det er jo derfor, vi rejser hele den her sag, for der sker en eklatant forskelsbehandling, så det er der, min demokratiopfattelse er deponeret.
Vi vil simpelt hen ikke finde os i en eklatant forskelsbehandling.
Og når vi så oven i købet spørger nogle instanser, som har forstand på, hvordan menneskerettigheder fungerer, og hvordan man i øvrigt vurderer, at de her sager vil blive kørt, og de siger, at der er sandsynlighed for, at Danmark vil blive dømt, så vil jeg ikke forholde mig til det modsatte, for jeg tror ikke et sekund på, at vi ikke vil få medhold i vores forslag hos den domstol, som vi får besked på vi vil få medhold ved.
Derfor vil jeg bare sige til ordføreren, at min demokratiopfattelse er fuldstændig på linje med den opfattelse, som Institut for Menneskerettigheder har, når de siger, at Danmark selvfølgelig ville blive dømt i den her sag, fordi der er tale om en klar forskelsbehandling.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-06-01:
Når nu fru Pernille Vigsø Bagge sådan deponerer sin demokratiforståelse ved en domstol, for det er jo rent faktisk det, som fru Pernille Vigsø Bagge gør, når hun siger, at hvis en domstol skulle komme frem til et bestemt politisk resultat, jamen så må også være det resultat, som vi politisk skal lægge os op ad, så er det vel ikke et helt urimeligt spørgsmål at stille at spørge: Hvad, hvis nu domstolen rent faktisk kommer frem til det modsatte resultat af det, som fru Pernille Vigsø Bagge er tilhænger af, altså hvis domstolen rent faktisk betragter den danske lov som værende i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention?
Hvis fru Pernille Vigsø Bagge er i stand til at forholde sig til, hvordan man vil forholde sig til en domsafsigelse, der siger, at den danske lovgivning er i strid med menneskerettighederne, så må fru Pernille Vigsø Bagge vel også være i stand til at forholde sig til, om man vil fastholde synspunktet om, at loven skal ændres, såfremt den danske lovgivning i dag altså er i overensstemmelse med menneskerettighederne.
Altså, ganske kort spurgt: Er det det danske Folketing, eller er det dommerne ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som egentlig skal træffe de her afgørelser?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkepartis ordfører interesserer sig meget for det her spørgsmål, eftersom Dansk Folkeparti jo selv har støttet det her forslag og efterfølgende er vendt på en tallerken.
Derfor kan jeg godt forstå, at Dansk Folkepartis ordfører interesserer sig meget for det.
Vi har også længe interesseret os for, hvilken holdning Dansk Folkeparti har til forslaget.
Men tilbage til de pågældende artikler i de forskellige konventioner.
Jeg vil gerne henstille til ordføreren, at han læser hele vores betænkning, for der står hele svaret med henvisning til alle artikler, med henvisning til alle paragraffer, så den er ordføreren meget velkommen til at læse.
Jeg står med den lige her.
Jeg vil ikke læse den op her fra talerstolen.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-06-01:
Jeg hører med meget stor interesse på, hvad fru Pernille Vigsø Bagge siger om både FN’s Menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Og jeg tror, vi er mange, der interesserer os for, hvordan en eventuel retssag ville falde ud.
Jeg går jo ud fra, at vi kan slå fast, at den domstol, som fru Pernille Vigsø Bagge taler om, må være Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg, som jo altså ikke forholder sig til FN’s Menneskerettighedskonvention, men alene til den europæiske.
Derfor vil jeg gerne have, at fru Pernille Vigsø Bagge gør det helt klart, hvad det præcis er for nogle artikler, som hun mener skulle være i strid med dansk lovgivning – og i øvrigt også, hvilken en af traktaterne det er, vi taler om, og som skulle være i strid med dansk lovgivning.
Endelig: Hvis nu der blev anlagt en retssag – og jeg går ud fra, at vi her taler om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol – hvad ville fru Pernille Vigsø Bagge så mene, hvis domstolen rent faktisk kom frem til, at det her ville være noget, der kunne falde ind under order public eller noget i den stil, og at den danske nugældende lov derfor faktisk er i overensstemmelse med de rettigheder, som nationalstaterne trods alt, uagtet at fru Pernille Vigsø Bagge sikkert er meget imod det, stadig har til at ordne egne forhold?
Hvordan ville fru Pernille Vigsø Bagge have det med, at en domstol kom frem til, at den nuværende lov rent faktisk er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention, som jeg går ud fra vi taler om?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
Lige præcis taget i betragtning, hvor kort tid Institut for Menneskerettigheder har haft til at behandle spørgsmålet, er det da meget klart, når de så hurtigt kommer frem med det her svar.
Jeg kunne forstå, hvis de var kommet med et tvivlsomt svar og havde skrevet, at det muligvis er i strid med børnekonventionen, at der muligvis er et problem.
Men de skriver ikke muligvis, de skriver sandsynligvis.
Og de skriver, at man klart vurderer, at det her er i strid med den, og at Danmark vil kunne tabe i en retssag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det synes jeg at Venstres ordfører burde forholde sig til.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-06-01:
Jeg vil bare gerne lige have SF’s ordfører til at bekræfte, at i det svar, som Institut for Menneskerettigheder giver, starter man med at skrive, at det på grund af den korte tidsfrist ikke har været muligt at analysere problemstillingerne til bunds.
Så jeg ved altså ikke, hvor fuldstændig klokkeklart det her svar er.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-06-01:
Det har virkelig været en interessant sag, som startede, da vi havde et flertal for det her forslag, da DF’s daværende ordfører klart meldte ud, at man selvfølgelig ikke ville finde sig i den her forskelsbehandling.
Så vender DF på en tallerken, og vi kan ikke rigtig få nogen forklaring på, hvorfor eller hvordan og hvorledes det er sket, og man har skiftet ordfører imens.
Så har vi Venstre, som taler om, at man her har en lovgivning, der ikke helt ligestiller de her børn og de her enlige forsørgere.
Og det er da også, som jeg var oppe at sige i min korte bemærkning, en mild underdrivelse, for der er her tale om, at der er en hamrende ulighed.
Og det er jo ikke voksne mennesker, man alene rammer alene; det er børn, som man diskriminerer.
Så har vi den konservative ordfører, som melder klart ud, at man faktisk slet ikke er interesseret i at betale særligt børnetilskud til kvinder, som har fået deres barn ved kunstig befrugtning.
Så vil jeg også meget gerne som tidligere ordfører høre, hvad ministeren har at sige til det med den sociale begivenhed.
Hvordan kan man i et svar til udvalget sige, at det, at man får et barn ved kunstig befrugtning, er en social begivenhed, mens det, at man adopterer, ikke er en social begivenhed?
Institut for Menneskerettigheder vurderer, at børnetilskudsloven ikke er i overensstemmelse med de relevante FN-konventioner, og det er sandsynligt, at Danmark vil kunne blive dømt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for krænkelse af den europæiske menneskerettighedskonvention, jævnfør nedenstående: »De gældende bestemmelser om ydelse af det særlige børnetilskud i Børnetilskudslovens § 4, stk. 3, litra 1-3 er efter IMR’s vurdering ikke i overensstemmelse med FN’s konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, art. 10,1-2 og artikel 11 i sammenhæng med art. 2,2.
Der er tillige tale om, at lovens bestemmel ser ikke tager barnets selvstændige rettigheder i betragtning ... «.
Det er da klar tale, og det synes jeg da vi skal have ministerens svar på om man virkelig vil tillade i det her land.
Vil vi have en så eklatant en forskelsbehandling?
Det skylder ministeren os et svar på.
Og jeg kan garantere, at SF vil blive ved med at rejse den her sag, lige så længe der er den her uretfærdighed i lovgivningen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-06-01:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort, for vi har jo sådan set været igennem diskussionen om det her emne både ved førstebehandlingen, ved første halvdel af andenbehandlingen og nu ved anden halvdel af andenbehandlingen.
Og vi har jo også i dag været igennem og fået skåret fuldstændig ud i pap, at det fungerer på den måde, at man kan blive enlig forsørger på indtil flere måder, men at det kun er en af måderne, der gør, at man ikke får det særlige børnetilskud, og det er ved adoption.
Og det mener vi i Det Radikale Venstre er en fuldstændig urimelig manglende ligestilling af enlige forsørgere.
Men jeg har to ting, jeg godt kunne tænke mig at bede familie- og forbrugerministeren om at forholde sig til i sin besvarelse.
Den ene er, at i spørgsmål nr. 20 til det her lovforslag bedes ministeren indhente udtalelse fra Institut for Menneskerettigheder om, hvorvidt den gældende lovgivning om børnetilskud, hvor der er forskel mellem enlige forsørgere og enlige adoptanter med hensyn til retten til det særlige børnetilskud, er i strid med menneskerettighedskonventionen.
Det skal jeg bestemt ikke gøre mig til overdommer over om den er, men man må jo sige, at Institut for Menneskerettigheder lægger op til, at det er der en rigtig, rigtig stor risiko for at den er.
Og jeg synes ikke, at vi får et svar fra ministeren, der forholder sig til den kritik og den bekymring, der er fra Institut for Menneskerettigheder.
Der kunne jeg godt tænke mig at få et mere klart svar og en klar tilkendegivelse fra ministeren her fra talerstolen i dag.
Den anden ting er, at der flere gange er blevet brugt begrebet om, at der ikke er tale om en social begivenhed, når man skal adoptere.
Det tror jeg barnet er ret ligeglad med.
Det handler om at ligestille også den situation, som børn af enlige forsørgere kommer i.
Derfor synes jeg også, at vi på trods af det svar, der er kommet, fortjener en udbygning af, hvad ministeren mener, når der er tale om en social begivenhed.
Der er med det, jeg har sagt, ingen tvivl om, at Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Men jeg savner de her svar, og jeg glæder mig til at høre, hvad ministeren vil sige til de her ting, som vi har prøvet at spørge til, men ikke har fået klare svar på.