Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Nu skal dansk landbrug have en skattelettelse mere.
Det virker jo fuldstændig barokt i 2010, at når Socialdemokraterne foreslog at hæve lønsumsafgiften for at finansiere vores børns uddannelse, så afviser regeringen det med, at Socialdemokraterne vil sende danske virksomheder til udlandet, men når dansk landbrug har fået en fod i døren, eller rettere et sæde i regeringen, så giver regeringen straks en skattelettelse på ½ mia. kr. til landbruget, som delvis – og kun delvis – finansieres af netop lønsumsafgiften.
Det viser klart og tydeligt, at regeringen prioriterer landbruget højere end velfærden i Danmark.
Det her lovforslag stjæler fra børnene og giver til bønderne.
Det er jo ikke første gang, at velfærden skal udsultes for at give skattelettelser til landbruget.
Med det her lovforslag har dansk landbrug siden 2002 fået skattelettelser for 4,1 mia. kr.
Og så er spørgsmålet, hvilke konsekvenser så store skattelettelser har for kommunernes økonomi.
Det er desværre ganske uklart, hvilke konsekvenser det har.
Skattelettelserne til landbruget giver færre penge til velfærden i Danmark, men det er uklart, hvor mange penge der helt præcis forsvinder.
Det er nemlig nogle tvivlsomme finansieringskilder, der bliver trukket ind.
Hvad betyder lovforslaget så for Udkantsdanmark?
Her er det til gengæld ganske klart, at kommunerne i Udkantsdanmark bliver ramt rigtig hårdt, fordi de mister rigtig mange skatteindtægter fra jordbrug.
Og når regeringen så vil træde til og kompensere over bloktilskuddet, ved vi godt, at det ikke bliver en fuldstændig kompensering.
Det her vil udhule udkantskommunernes økonomi endnu mere, og på den måde viser det endnu en gang, at Venstres politik ikke hænger sammen, når det handler om velfærd, eller når det handler om Udkantsdanmark.
Det er jo ligesom formålet med det her lovforslag, at det skal hjælpe landmændene.
Men virker det overhovedet?
Redder det nogen landmænd at smøre en skattelettelse på ½ mia. kr. ud over Danmarks 14.000 landmænd – i øvrigt landmænd, som har en samlet gæld på 350 mia. kr.?
Sikrer det dansk landbrug at komme med den her skattelettelse?
De økonomiske vismænd siger nej.
Den sunde fornuft siger også nej.
For problemet i dansk landbrug er jo, ud over at afsætningspriserne er lave, at jordpriserne er høje, og det er jo velkendt for alle landmænd, at skattelettelser betyder stigende jordpriser.
Med andre ord gør det her forslag ondt værre for dansk landbrug.
Det rammer skævt på ejere og lejere af jord, og det rammer skævt på unge og ældre landmænd.
Det er klart, at regeringen ikke har nogen plan for for alvor at hjælpe dansk landbrug, og i den videre proces med det her lovforslag er der i hvert fald behov for at få afklaret en lang række uklarheder ved forslaget og få svar på, om det overhovedet virker med hensyn til at hjælpe landmændene.
Det her lovforslag er hastet igennem, og det grænser til lovsjusk.
Der er ikke nogen dokumentation for, hvilken betydning det her vil få for forskellige landmænd.
Der er heller ikke nogen konsekvensberegninger for kommunernes økonomi, og der er heller ikke nogen konsekvensberegninger for udkantskommunernes økonomi.
Så begynder man at fifle ved kommissoriet for finansieringsudvalget omkring udligningssystemet, det skal også udskydes endnu længere tid.
Der er flere uklarheder, end der er klarheder.
En klarhed, der dog er, er, at miljøet bliver den helt store taber.
I skattelettelsen på ½ mia. kr. er der ingen miljøkrav til landbruget, og helt afgørende elementer fra Grøn Vækst er blevet skrottet eller helt udsat.
Vi kan se, at 50.000 ha randzoner ikke er blevet etableret inden 2010, som det var lovet i aftalen, og natur- og vandplanernes skæbne kender vi endnu ikke.
På den måde er der rigtig, rigtig mange miljømæssige ting, hvor det står ganske klart, at det går den forkerte vej.
Pengene tages fra velfærden, og der bliver slået et ekstra hul i statskassen.
Det, der er klart her fra talerstolen, er, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget, men vi vil i udvalgsarbejdet sørge for at bringe klarhed over forskellige ting: konsekvenser for landmænd, miljø, kommunernes økonomi og især udkantskommunernes økonomi.