runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-04:
Tak for det.
Liberal Alliance er en del af den borgerlige side af salen.
Derfor bliver vi også lidt bedrøvede, når vore venner i den side så laver fejl.
Venstre har gang på gang proklameret, at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Jeg tror endda, at det er fru Ellen Trane Nørbys egen formand, der har nævnt det et antal gange.
Det har glædet os, for det er vi sådan set meget enige i.
Derfor undrede det os meget, da man i sin tid indførte fedtafgiften, som man så løber fra nu med alle mulige argumenter.
Jeg ved så ikke, om det er, fordi man mener, at når der lægges et stykke brænde, der er afgift på, i pejsen, får man mindre røg i øjnene, eller hvad det nu skal føre til.
Intet er åbenbart for småt.
Så jeg vil spørge fru Ellen Trane Nørby: Er det sådan, at moral er godt, men dobbeltmoral er dobbelt så godt for Venstre?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg tror i hvert fald, at det ofte er sådan for Liberal Alliance, at hvis man kan stå udenfor og pege fingre, er det rarere og mere bekvemt end at være med til at tage ansvar, så nogle af de ulykker, som regeringen vil lave, ikke bliver lige så store, som de ellers ville være blevet, f.eks. tage ansvar, så en energiaftale bliver over 2 mia. kr. billigere end det, regeringen havde lagt op til.
Vi ser det sådan set som vores opgave konstruktivt og konsekvent at gå ind og presse regeringen.
Det gjorde vi med energiaftalen.
Jeg har også hørt det der rygte, der florerer, om pejsebrænde.
Nu har jeg ikke set udmøntningsplanen fra klimaministeren, men som forligspart er jeg helt sikker på, at vi får mulighed for at diskutere det, hvis klimaministeren har en så – hvad skal vi kalde det? – alternativ tanke, at man skal lægge nye skatter og afgifter på pejsebrænde.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-04:
Det vil sige, at jeg kan konstatere, at Venstre ikke engang har været klar over, hvad de har indgået forlig om, og hvilke konsekvenser det har i form af afgifter.
Nu skal man så dybere ned i det og tale lidt med ministeren om det.
Det er jo fantastisk betryggende.
Men det er jo interessant, når nu fru Ellen Trane Nørby eventuelt ikke synes, det her er en god afgift, om man så har bundet sig, eller om man efter et valg, hvor vi forhåbentlig i denne sal har et andet og bedre flertal end det her, kan lave det om.
Eller har Venstre bundet sig til den slags, jeg vil kalde det tåbeligheder, med at finde på afgifter, der gør det dyrere at være dansker?
Det er modsat af, hvad Venstre har sagt.
Er man bundet efter et valg, eller er man ikke?
Det er et godt råd til Venstre fremadrettet, at det også burde være en sag, som Venstre lagde sig på sinde.
Det skal trække Venstre i den rigtige retning.
Det gør energiaftalen ikke.
Den gør det dyrere at være dansker, den lægger afgift på afgift.
Så derfor vil jeg sige til fru Ellen Trane Nørby: Liberal Alliance er at finde, når det går den rigtige vej.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg kan betrygge hr. Leif Mikkelsen med, at der sjældent er særlig mange afgifter eller skatter, som jeg synes er særlig gode.
Altså, det er sådan set udgangspunktet.
Når det så er sagt og hr. Leif Mikkelsen nævner fedtafgiften, vil jeg sige, at fedtafgiften jo var med til, at vi kunne sænke skatten på arbejde i Danmark, da vi lavede skatteaftalen i 2009.
Det var en finansieringskilde, som blev brugt til at nedbringe skatten på arbejde, fordi vi alle sammen havde et ønske om, at der skulle skabes bedre rammevilkår for danske virksomheder.
Dermed betyder det jo også noget, at den skat, man betaler af sin lønindkomst, blev sat ned.
Fedtafgiften har ikke virket efter hensigten.
Derfor ville det da være uansvarligt politisk, hvis man så bare fortsatte ud ad samme vej, hvis man ikke stoppede op og sagde, at den fedtafgift har haft nogle negative konsekvenser for vores produktion, for vores detailhandel, som oplever, at grænsehandelen stiger.
Vi ønsker ligesom Liberal Alliance egentlig at hive Danmark i en retning, der betyder, at man sænker skatten i Danmark og ikke sætter den op, sådan som regeringen har gjort.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-10-04:
Jeg kan forstå, at det ligger Venstre utrolig meget på sinde, og at det nærmest er blevet sådan den eneste løsning for den danske konkurrenceevne og for det danske erhvervslivs overlevelse, at vi får lønninger presset ned i Danmark.
Det er et meget simpelt spørgsmål, fru Ellen Trane Nørby bliver stillet i dag: Hvor langt skal vi ned?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg håber så sandelig ikke, at Socialdemokraterne vil til at regulere danskernes løn.
I Venstre blander vi os ikke i løndannelsen i Danmark.
Vi har stor tiltro til arbejdsmarkedets parter og den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det bekymrer mig – ikke fordi det betyder noget for os 179, der sidder herinde, personligt, men fordi det betyder rigtig meget for de danskere, der står til at miste deres arbejde.
Og det betyder rigtig meget for de danskere, som allerede står i ledighedskøen, og som kan se, at der bliver endnu længere vej til, at man kan få et arbejde og komme ind og være en kollega på en arbejdsplads.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-10-04:
Jeg begynder at forstå, at fru Ellen Trane Nørby ikke forstår, at Venstres forslag rent faktisk også er en enorm udfordring for rigtig mange danskere.
Derfor vil jeg gerne læse nogle citater op af folk, der vurderer konsekvensen af forslaget.
Professor Ole Hasselbalch siger: Forslaget gør det mere attraktivt for arbejdsgivere at få fat i noget udenlandsk arbejdskraft på udenlandske overenskomster, der typisk er noget billigere.
Professor Flemming Ibsen siger: Hvis du kan underbyde danske overenskomster, uden at fagbevægelsen har mulighed for at slå tilbage, så bliver det alt andet lige mere attraktivt for udenlandske organisationer at etablere sig i Danmark med lavere løn.
Professor Jens Kristiansen siger: Hvis man gennemfører en lov af denne art, vil det også påvirke mulighederne for at iværksætte en blokade over for en virksomhed fra et andet EU-land med en overenskomst.
Og professor Henning Jørgensen siger: Med den her lovgivning vil arbejdsgiverne konsekvent søge derhen, hvor de kan få de billigste overenskomster, med mere eller mindre dygtige organisationer. Vil Venstres forslag presse lønnen, ja eller nej?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jamen jeg gentager gerne det, jeg sagde til hr. Magnus Heunicke.
Det går ikke ind og ændrer ved løndannelsen i Danmark, den blander vi os ikke i.
Jeg ved da godt, at der sidder et LO-forbund, som er bekymret over, at der er 400.000 danskere, der har meldt sig ind i de frie fagforeninger.
Men vi støtter sådan set den frihed, der ligger på det danske arbejdsmarked, og så kan man jo læse nok så mange citater op om, hvad den ene eller den anden har sagt.
Jeg kan sådan set også læse nogle tilsvarende citater op fra nogle, der går ind og siger, at Venstres forslag på det her område på ingen måde går ind og ændrer ved lønningerne, men netop støtter, at man ikke kan blokere en virksomhed, som i forvejen har en overenskomst.
Zenia Stampe (RV), 2012-10-04:
Jeg havde jo glædet mig sådan til i dag, fordi jeg havde håbet på, at dagen kunne bruges til også at få bragt lidt klarhed over Venstres udlændingepolitik.
For jeg må jo indrømme, at det er et af de områder, hvor det ikke står mig fuldstændig klart, hvor man er på vej hen.
Er man stadig væk i lommen på Dansk Folkeparti, eller er man på vej mod en mere selvstændig kurs?
På den ene side hører vi jo Dansk Folkeparti sige, at man mindst forventer, at lovgivningen bliver rullet tilbage, hvis der kommer en ny borgerlig regering, og jeg har ikke hørt Venstre mane de forventninger i jorden.
På den anden side har vi også set, at Venstre er gået enegang på nogle områder og bl.a. har stemt for forbedringer for familiesammenførte børn.
Så mit spørgsmål er: Er Venstre måske i al diskretion ved at dreje ind på en lidt mere selvstændig kurs i udlændingepolitikken?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Venstre har altid haft en klar og selvstændig politik på indvandringsområdet.
Vi har haft en politik på det område, som er gået på to ben, og som har fokuseret på, at dem, som kan og vil, skal være hjertelig velkomne i det danske samfund.
Vi har indført et system, som sikrer, at man kan få arbejdstilladelse, at man kan få greencard, at man kan få studieophold i Danmark, og som har gjort, at antallet af folk, der er kommet til Danmark for at arbejde eller studere, er blevet tredoblet, mens VK-regeringen sad der.
Derfor er vi stadig væk bekymrede, når Det Radikale Venstre og regeringen nu åbner op for et øget asylpres mod Danmark og vil bruge flere penge på at lade folk arbejde og bo uden for asylcentrene, også selv om de er afviste asylansøgere i Danmark.
Det skaber jo et system, hvor folk reelt set kan komme til Danmark, blive afvist og så alligevel få en arbejdstilladelse, i stedet for at man skal søge om en arbejdstilladelse, og det skaber et pres mod Danmark.
Det er der også førende forskere på området der har været ude at sige.
Den politik deler vi ikke i Venstre.
Zenia Stampe (RV), 2012-10-04:
Så lad mig konkretisere spørgsmålet lidt og spørge: Har man så i sinde at rulle alle de forbedringer, vi lægger op til på asylområdet, tilbage, altså også hvad angår forholdene for børnene på asylcentrene, som jeg ellers troede lå Venstre på sinde?
Har man tænkt sig at rulle forbedringerne for familiesammenførte børn tilbage?
Har man tænkt sig at genindføre det gamle pointsystem i forhold til familiesammenføringer?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Vi er meget bekymrede over de 29 konkrete lempelser, som regeringen har lavet på vores asyl- og indvandringsområde.
Det skaber et pres mod Danmarks grænser.
Det gør, at vi ikke længere kan åbne dørene for dem, som kan og vil og vil bidrage til det danske samfund, men at vi i stedet for ser et større pres mod Danmarks grænser af folk, som måske ikke ønsker at være en del af danske samfund.
Derfor er jeg dybt bekymret over den politik, som regeringen har ført.
Den skaber større pres på Danmarks grænser, og det er klart, at vi, når vi går til valgkamp næste gang, kommer til at forholde os til, hvad der konkret skal til for at rydde op i de problemer, som regeringen har skabt.
Jonas Dahl (SF), 2012-10-04:
Men kan jo se, at konkurrenceevnen raslede ned i hr. Lars Løkke Rasmussens dage i Statsministeriet.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er derfor, at han har forladt salen her i dag, eller om det er, fordi han skulle skifte de der berømte højhælede sko, men det kan vi måske få svar på senere.
Men Venstre har jo ikke leveret noget som helst svar på, hvad Venstre vil.
Nu hører vi så i dag, at lønningerne bare skal ned, men vi kan ikke få et svar på, hvor langt de skal ned.
Vi har i går fået svar fra Finansministeriet på, at Venstres finanslovforslag i øvrigt er underfinansieret, og i dag kan vi læse i Børsen, at en lang række deltagere i DI-topmødet, og det er åbenbart adgangsbilletten for overhovedet at debattere med Venstre, sådan set undsiger Venstres finanslovforslag med hensyn til erhvervsstøtten.
Men jeg vil bare gerne spørge Venstres ordfører her i starten af debatten, om hun kan svare på, hvor mange af de skatte- og afgiftsstigninger, der berører danskerne fra 2010 til 2013, VK-regeringen stod bag.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg synes ellers, det var ved at udvikle sig til en meget spændende debat om, at den tidligere statsminister skulle til at gå i stiletter – eller hvad det var for et billede, hr. Per Clausen gerne ville have frem.
Jeg synes sådan set, vores statsminister er meget nydeligt klædt, og jeg tror også, at alle, der lyttede til talen, kunne se, at det var sagt med et så stort glimt i øjet, at det ikke burde kunne misforstås af nogen, selv ikke af Enhedslisten.
Der er jo ingen tvivl om, at man, hvis man var til stede på Dansk Industris topmøde i sidste uge, kunne høre en række erhvervsledere og en række internationale eksperter udtrykke dyb bekymring over den konkurrencesituation, ikke bare Danmark, men hele Europa står i.
Vi kan se, at arbejdspladser flytter til Asien, vi kan se, at konkurrencen fra andre dele af verden presser os.
Og der er da ingen tvivl om, at vores reaktion på et nødopkald, som når danske arbejdspladser siger, at de ikke har råd til at have produktion i Danmark om få år, hvis politikerne ikke gør noget for at forbedre deres rammevilkår, er, at så lytter vi.
Vi håber så sandelig også, at regeringen lytter.
Jeg synes, det ville være uansvarligt over for danske arbejdstagere, hvis vi ikke lyttede.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg synes jo, at fru Ellen Trane Nørbys tale bød på en enkelt fornyelse fra Venstres side, nemlig en vis fokusering på statsministerens fodtøj.
Og dermed følger Venstre jo sådan set i Liberal Alliances fodspor, for de har lagt meget vægt på at interessere sig for kontanthjælpmodtageres påklædning.
Så bare et enkelt konkret spørgsmål til fru Ellen Trane Nørby: Kan vi ikke få at vide, hvad den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, mente, da han snakkede om tysk lønniveau?
Mente han tysk lønniveau, eller mente han det ikke?
Det må da være muligt at kunne få et svar på det.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Tak for talen til Venstre, som siger, at Venstre er klar.
Og derfor kigger vi jo meget, meget nøje på, hvad det så er for en politik, Venstre er klar med.
Hvad er det for nogle forslag, Venstre stiller?
Et forslag, som har affødt masser af debat og også skabt masser af utryghed, er jo det forslag, som Venstre har stillet sammen med Dansk Folkeparti, nemlig forslag om at fratage danske lønmodtagere retten til at bekæmpe overenskomster på det niveau, der kendes fra Polen og Portugal, altså på 30 kr. i timen; bekæmpe, at sådanne overenskomster skal komme til Danmark.
Det forslag har Venstre jo stillet i sommervarmen og sagt, at man vil genfremsætte det.
Hun siger – jeg citerer: Hvis det viser sig, at en lovlig indgået overenskomst giver medarbejderen et usædvanlig lavt lønniveau, så mener man i Venstre, at en konflikt er nødvendig og berettiget.
Så der er altså en vis form for kattelem der.
Det står jo ikke i forslaget, men det er, hvis man er kommet ned på et usædvanlig lavt lønniveau.
Hvor langt skal vi ned?
Hvad er beskeden til danske familier?
Hvor langt skal vi ned i lønniveau i Danmark?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jamen jeg ved godt, at hr. Magnus Heunicke har turneret hele sommerlandet rundt med budskaber om, at Venstre vil lønninger på 30 kr., og derfor er jeg da egentlig også glad for spørgsmålet, for så kan jeg endnu en gang afkræfte, at vi vil lønninger i Danmark på 30 kr.
Vi går ikke ind og regulerer på lønningerne i Danmark.
Det er et arbejdsmarkedsforhold.
Det, vi til gengæld støtter, er, at danske lønmodtagere og danske arbejdsgivere kan organisere sig frit.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Det har vi jo hørt, det kan vi faktisk i dag.
Det har vi jo en EU-dom der siger at man godt kan; så det kan man godt i dag.
Spørgsmålet er, hvorfor Venstre ser det som sin opgave at fjerne den ret, som danske lønmodtagere har til at kæmpe for ordentlige løn- og arbejdsvilkår her i Danmark.
Det er jo ikke noget, jeg står og finder på.
Det er jo noget, alle landets arbejdsretseksperter konkluderer entydigt, og når selv vennerne i Dansk Industri, Dansk Erhverv og Dansk Arbejdsgiverforening advarer mod det forslag, burde det også få Venstre til at lytte efter.
Det er et forslag, som er et angreb på danske lønninger, på danske familiers mulighed for at arbejde og kunne forsørge sig selv fremover.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg kan jo svare hr. Magnus Heunicke endnu en gang, at ligegyldigt hvor mange gange, hr. Magnus Heunicke gentager budskabet og skræmmekampagnen om, at Venstre vil have lønninger på 30 kr. i Danmark, fortsætter det med at være usandt.
Venstre bakker fuldstændig op om arbejdsmarkedsmodellen i Danmark, som giver danskerne mulighed for at organisere sig frit, og som har givet os et af de mest fleksible arbejdsmarkeder i hele verden.
Der er jo også personer, som har været ude og sige klart, at det forslag, som Venstre har stillet, på ingen måde leder til de lønninger, som hr. Magnus Heunicke og andre turnerer rundt med.
Jeg må også bare sige, at den samme skræmmekampagne eksisterede i 2006, dengang eksklusivaftalerne blev afskaffet.
Og der må man sige, at vi har så stor tiltro til det danske arbejdsmarked og parternes mulighed for at organisere sig, at vi er helt sikre på, at de kan modernisere modellen, så den også svarer til de udfordringer, der er i 2012.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-04:
Tak for talen fra Venstres ordfører.
Jeg tror, at dagen i dag kommer til at handle meget om økonomi og arbejdsmarked, så jeg tror, at jeg vil spørge ind til et lidt andet område for også at give debatten et frisk pust.
Nu har den nye regering jo så hævet den kriminelle lavalder igen, hvilket vi er meget glade for.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Ellen Trane Nørby om, er: Hvis man nu skulle vinde magten efter næste valg, er det så noget, man vil gå ind og gøre igen i samarbejde med Dansk Folkeparti?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Hr. Jeppe Mikkelsen ved måske noget, jeg ikke ved, for jeg lagde ikke mærke til i morges, at vi stod midt i en valgkamp.
Jeg ved godt, at der er nogle partier, der har utrolig travlt med at udstede valgløfter dag ud og dag ind.
Jeg kan sige, at vi i Venstre lægger vores valgprogram frem, den dag vi står i en situation, hvor statsministeren har sagt, at nu går det ikke længere, nu skal vi have et nyt Folketing, nu skal vi have en ny regering i Danmark.
Når det så kommer til den kriminelle lavalder, kan jeg høre på spørgeren, at spørgeren i modsætning til mig selv ikke deler ønsket om, at hvis unge på 14 år eller 15 år begår hård kriminalitet, så skal der også være nogle klare sanktioner på det område.
Det er jo ikke sådan, at vi oplever, at ungdomsårgangene lige omkring den kriminelle lavalder opfører sig væsentlig anderledes, om de er i en alder eller i en anden alder.
Vi oplever sådan set, at der er nogle unge mennesker, der bliver skubbet ud i kriminalitet, fordi de med færre omkostninger kan blive stillet for en dommer, end de venner og kammerater, de har, der bare er et par måneder ældre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-04:
Jamen det svar har jeg egentlig ret meget respekt for.
Jeg skal bare lige forstå det korrekt: Det vil sige, at Venstre endnu ikke har taget stilling til, hvorvidt man ønsker at sænke den kriminelle lavalder igen, såfremt man skulle vinde magten?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Venstre sænkede den kriminelle lavalder, fordi vi mener, det er væsentligt, at vi har redskaberne til at sætte hårdt ind over for unge, som begår kriminalitet, og vi samtidig også har en lang række initiativer, som sikrer, at de ikke kommer ud i kriminalitet.
Det ønske ved jeg godt at Det Radikale Venstre ikke deler.
Når vi fra Venstres side har ført en retspolitik, som står på to ben, så er det jo netop for at sikre, at vi både forebygger og samtidig også har nogle sanktioner, som beskytter de ofre, der har været udsat for grov kriminalitet, så de ikke kan møde deres voldsmænd dagen efter på gaden.
Den politik kendetegnede Venstre, da vi sad i regering, og det gør den fortsat.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Men jeg kan jo konstatere, at forslaget ligger meget godt i tråd med det, som fru Ellen Trane Nørbys formand sagde på Dansk Industris topmøde i sidste uge, altså at lønningerne skal ned i Danmark.
Det har man så fundet et konkret greb til, nemlig det her forslag om at fjerne konfliktretten, fjerne de almindelige lønmodtageres mulighed for at slås for deres ordentlige lønog arbejdsvilkår.
Det forslag, man er kommet med, betyder, at der kan komme lønninger på ned til 30 kr. i timen i Danmark.
Det gør det, og hvis fru Ellen Trane Nørby kalder det for skræmmekampagne at sige det, må det være, fordi man ikke har fanget, hvad rækkevidden af ens eget forslag er, og så må det jo være andre behjælpelige menneskers opgave at fortælle danskerne om, hvad konsekvensen faktisk er, når Venstre for en sjælden gangs skyld lægger politik frem.
Det har man gjort her, og konsekvensen kan være lønninger på ned til 30 kr. i timen.
Det tror jeg de færreste danskere ville synes var ret sjovt.
Men kan fru Ellen Trane Nørby ikke sige, om det i virkeligheden er der, vi skal ned, eller om målet er 50 kr. eller 70 kr.?
Hvornår er lønnen trykket nok i Danmark?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg så ikke hr. Jesper Petersen på deltagerlisten, men det er måske, fordi vi er nogle, der faktisk går mere op i at have en dialog med det danske erhvervsliv, sådan at vi kan få fokus på, hvad det er, der er årsag til, at danske virksomheder i dag drejer nøglen om og flytter ud af landet.
For vi er bekymret for den situation, vi står i.
Så i stedet for ligesom at prøve at spille med på hr. Magnus Heunickes forsøg på at gøre det her til en debat om, om vi ønsker lønninger på 30 kr., hvilket overhovedet ikke er tilfældet, skulle vi så ikke prøve at fokusere på det, der virkelig er problemerne: at danske arbejdspladser er udfordret, fordi rammevilkårene i Danmark er for dårlige.
Sverige har lige sænket selskabsskatten eller planlægger at sænke selskabsskatten.
Tyskland har taget en række initiativer.
Regeringen herhjemme har sat skatter og afgifter op, som forværrer dansk konkurrenceevne.
Det er derfor, vi har lagt et finanslovforslag frem, hvor vi arbejder med en erhvervsskattepakke, hvor vi sænker skatter og afgifter målrettet med 4 mia. kr.
Det håber vi sådan set hr. Jesper Petersen og de øvrige partier i regeringen vil være med til, så vi kan skabe gode rammevilkår for danske arbejdspladser.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg synes ikke rigtig, fru Ellen Trane Nørby svarer på spørgsmålet, men det tætteste, vi kom på det, var jo det allersidste her, nemlig at det åbenbart kun er en debat for folketingsmedlemmer, hvordan lønniveauet skal være i Danmark.
Det er da i allerhøjeste grad en debat for de helt almindelige, nå ja, tjenere, der kan arbejde på restaurationer, eller medarbejdere i byggeriet, eller hvor de er, og som ikke længere med Venstres forslag vil kunne slås ordentligt for deres egne løn- og arbejdsvilkår.
Konsekvensen er lønninger på ned til 30 kr.
Det siger Beskæftigelsesministeriets eksperter og EU-eksperter er det, der vil være tilfældet.
Det må man jo så stå på mål for og forsvare.
Man kan jo godt læse talerne, selv om man ikke var til stede i salen og hørte dem, og det, hr. Lars Løkke Rasmussen kom med, var brok over, at der kun var to lande, som vi kunne konkurrere med, hvad angår højden på løn.
Det kan man ikke tage som andet, end at der bliver sagt, at lønnen skal ned.
Og man er kommet med et helt konkret forslag til, hvordan det skal kunne lade sig gøre at komme lige så stille og roligt ned på det lønniveau.
Venstre plejer at sige, at man ved, hvor man har dem.
Kan vi ikke prøve at få bare en eller anden form for konkret svar på, hvor langt ned det er, lønningerne skal, før Venstre er tilfreds?