runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2013-03-13:
Tak for svaret.
Spørgsmålet er jo i høj grad foranlediget af, at vi også havde et samråd om det samme den 21. februar, hvor jeg i hvert fald kunne konstatere – hvilket jeg på det tidspunkt også kritiserede skatteministeren for – at det, der blev lagt frem som begrundelse for pludselig at droppe kørselsafgifterne for lastbiler, ikke var særlig præcist.
Og det må jeg jo ligesom konstatere lidt fortsætter her.
Altså, der bliver henvist til de meget høje administrative omkostninger og til, hvor dyrt det vil være at etablere de såkaldte onboardsystemer til lastbilerne, men jeg har jo ikke set nogen tal for det.
Jeg har i hvert fald kendskab til, at en etablering af et onboardsystem i lastbiler vil koste 2.000 kr. pr. enhed – som en engangsinvestering – hvilket jeg ikke synes er voldsomt dyrt for at være med til at implementere det her system.
Det er så for lastbilerne, javel.
Og så er der selve systemet.
Indrømmet, jeg har set tal, der siger, at det vil koste i omegnen af 3-4 mia. kr., og over en tiårig investeringsperiode vil det give en årlig omkostning på 3,5 mio. kr.
Jeg konstaterer selvfølgelig, at skatteministeren er med på, at der rent faktisk findes tilgængelig teknologi på det her område – man henviser selv til, at den teknologi er i anvendelse i Tyskland, i Slovakiet, i Ungarn, og at den er på vej til at blive indført i Frankrig og i Belgien.
Det synes jeg ikke hænger sammen, og det var ligesom det, vi efterlyste på samrådet.
Der er på mange af de spørgsmål, vi stillede, ikke kommet svar tilbage.
Selv ministerens talepapir er ikke blevet oversendt til udvalget, og det er dybt utilfredsstillende; jeg har lige eftersøgt det.
Men o.k., det opklarer heller ingenting, for som jeg siger: Det er forholdsvis upræcist, hvad der bliver fremlagt.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Det er ikke mig, der personligt sidder og afsender dem, men jeg skal nok lige se på det og finde ud af, hvad baggrunden for det er.
Men vi har faktisk i Skatteministeriet analyseret det her meget, meget nøje.
Vi har siddet meget længe og har vurderet det.
Vi har haft eksterne konsulenter, vi har haft en stor afdeling, der har siddet specifikt med det her.
Derfor må jeg selvfølgelig tage som udgangspunkt, at de oplysninger, jeg får om de administrative omkostninger, er holdbare i forhold til det her projekt.
Jeg ved ikke, hvor hr. Henning Hyllested har sine oplysninger fra, men det, jeg ved, er, at de folk, der har siddet med det i Skatteministeriet, har været ude at bruge alle de informationer, de analyser og de eksperter, der overhovedet er på det her område.
I forlængelse af det kom man frem til, at administrationen ville koste ca. 10 pct. af det, som man ville få ind, og det er ganske, ganske meget.
Samtidig ville man jo miste eurovignetten og de indtægter, der kom fra det.
Men som jeg også sagde i mit svar, er vi da villige til at se på de erfaringer, der måtte komme fra andre lande, og om det giver mening på et senere tidspunkt.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-13:
Jo, men erfaringerne findes jo.
Det, jeg ligesom prøver at anholde, er, at man bliver ved med at henvise til, at vi så må bygge det på de erfaringer, de kan opnå i andre lande.
Men de erfaringer findes jo allerede.
Det er jo et GPS-baseret system – eller et GNSS-baseret system – man kører med i Tyskland.
Det er jo blevet indført i 2005, og det er så blevet videreudviklet siden da – selvfølgelig er det det.
Det har stort set fjernet hele behovet for de rent fysiske vejstandere, fordi man netop kører på, ja, lad os kalde det en GPS-baseret teknologi.
Så det er jo det, jeg ligesom prøver at anholde: Man henviser til, at man mangler erfaringer, men erfaringerne findes.
Jeg synes også, der er sådan en dobbelthed i skatteministerens svar – altså, ja, jo, det findes, men så alligevel ikke osv. osv.
Jeg synes ikke, det hænger sammen.
Så er der jo den del af det, der handler om personbiler, for jeg kunne forstå, at det også var en ambition for regeringen, at det skulle kunne anvendes på personbiler.
Det er jo rigtig godt at få erfaringer på området for lastbiler, det er et overskueligt og et veldefineret område.
Det kan jo så netop senere hen bruges til at indføre en teknologi, der også kan bruges på personbiler.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Altså, nu tror jeg, vi skal passe på med ikke at komme for meget ind i en teknisk diskussion af det her.
Men som jeg har forstået det, er det ikke det samme system, der skal bruges, hvis man får en personbilroadpricing ind, som skal bruges i forhold til lastbilerne her.
Hvis det var det, ville det måske give bedre mening, men det er jo ikke tilfældet.
Og det er derfor, vi fra regeringens side har følt, at vi risikerede en kæmpe, kæmpe fejlinvestering i det her.
Så har det, som jeg sagde, jo også spillet en rolle, at det ville give en omkostningsforøgelse mange steder i vores samfund, for nogle få vognmænd, men jo lige så meget i forhold til de produkter, der skulle transporteres ud.
Vi har ikke følt, at vi kunne lave et system, der hang sammen, hverken økonomisk eller på anden måde, i forhold til at kunne få det rigtige ud af det.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-13:
Skatteministeren spurgte før, hvor jeg måske havde mine oplysninger fra.
Jeg har jo faktisk sådan prøvet at ringe rundt til nogle af de firmaer, som har været inde i den her proces, og som har været i kontakt med Skatteministeriet, og som havde regnet med, at de skulle prækvalificeres, hedder det vist, her i løbet af 2013, hvor man skulle ind i den proces.
Og de har selvfølgelig også foretaget en hel masse regnestykker; det er i øvrigt de firmaer, som i forvejen har implementeret de her systemer rundtomkring, i Tyskland, Ungarn, Slovakiet, Belgien, Frankrig, udeomkring i verden, så det er jo velafprøvede systemer, de er vant til at implementere dem, og de er vant til at etablere dem.
De føler sig selvfølgelig voldsomt pikeret, har jeg jo forstået på dem, når jeg har snakket med dem.
De føler sig voldsomt pikeret over, at en af begrundelserne fra Skatteministeriet er, at man ikke har et holdbart projekt, at man ikke har en fornøden teknologi; det er jo klart, når de firmaer, som faktisk står med teknologien, og som kører med den rundtomkring i verden, i Danmark bliver afvist.
Det er jo det, jeg ligesom prøver at anholde over for skatteministeren, at det da i virkeligheden også er noget underligt noget.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Jamen det er jo ikke overraskende, at de firmaer, der måske mister nogle ordrer, er pikeret over, at vi opgiver det her projekt, det er måske så lidt mere overraskende, at de bruger hr. Henning Hyllested som deres talsmand her i Folketinget.
Men sådan er der er så meget.
Sådan er der så meget, som ændrer sig hen ad vejen.
Men det, jeg bare kan sige, er, at vi i regeringen har truffet en beslutning, en beslutning, som i høj grad baserer sig på argumentet om, at vi ikke synes, at økonomien hænger ordentligt sammen i forhold til de omkostninger, det ville betyde i forhold til erhvervet.
Men vi er åbne over for at se på det på et senere tidspunkt, når der er kommet flere erfaringer, også fra andre lande.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-13:
Vil ministeren oplyse, hvorfor regeringen valgte at udbyde systemet til opkrævning af danske lastbilafgifter som OPP-projekt med deraf følgende fordyrelse af de årlige omkostninger til driften af systemet?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Skatteministeren fik opgaven med at etablere en kørselsafgift for lastbiler kort efter regeringsskiftet i efteråret 2011.
Da opgaven blev overdraget til Skatteministeriet, var der ikke truffet beslutning om, hvorvidt Skatteministeriet skulle foretage en traditionel systemanskaffelse, eller om Skatteministeriet skulle vælge en anden udbudsform.
Skatteministeriet har ikke på sit ressortområde opgavetyper, der som helhed er sammenlignelige med en kørselsafgift for lastbiler.
I spørgsmålet om udbudsformen har det derfor været oplagt at lade sig inspirere af de erfaringer, der er gjort i andre lande.
Et af de lande, hvor man kan få erfaringer om kørselsafgifter, er Tyskland.
I Tyskland indgik transportministeriet allerede i 2002 en OPP-kontrakt med virksomheden Toll Collect.
Toll Collect fik opgaven med at udvikle, implementere og sørge for driften af den tyske Maut for lastbiler over 12 t.
Mauten har været i drift siden 2005.
Efterfølgende har andre europæiske lande, der har indført kørselsafgiftsordninger for lastbiler, overordnet set valgt samme udbudsform som i Tyskland.
Da Skatteministeriet for godt et års tid siden skulle træffe beslutning om udbudsformen, stod ministeriet derfor grundlæggende over for det valg enten at udbyde opgaven som en traditionel systemanskaffelse i SKAT eller som et offentlig-privat partnerskab i lighed med erfaringerne fra udlandet.
Skatteministeriet har som bekendt foreslået OPP-modellen.
Jeg kan med det samme slå fast over for hr. Henning Hyllested, at valget af et offentlig-privat partnerskab også blev truffet, fordi vi var overbeviste om, at det er den måde, vi får det økonomisk mest fordelagtige resultat.
Skatteministeriets anbefaling af OPP-modellen er først og fremmest begrundet i at minimere de samlede projektmæssige risici.
De samlede projektmæssige risici kan reduceres, ved at Skatteministeriet stiller krav til funktionalitet frem for bestemte krav til udformning af den tekniske løsning.
Sagt lidt firkantet bliver den specifikke tekniske løsning leverandørens ansvar.
Skatteministeriet vil omvendt fokusere på kvaliteten af den service, der bliver ydet måned for måned i hele kontraktens løbetid.
Erhvervs- og Vækstministeriets analyser af OPP'er gennemført i Danmark peger bl.a. i retning af, at OPP-formen faktisk er en rigtig god måde at få leveret den aftalte service til den aftalte tid på.
Det skal også nævnes, at Skatteministeriet systematisk har analyseret opgavens såkaldte OPP-egnethed ud fra de parametre, Erhvervs- og Vækstministeriet anbefaler.
Disse analyser har underbygget Skatteministeriets vurdering af, at opgaven var velegnet som et OPP-projekt.
Lad mig derfor afslutningsvis summere op: Vores beslutning om at udbyde opgaven som et offentlig-privat partnerskab byggede på, at vi med størst mulig sandsynlighed dels ville få den laveste pris, dels ville have afgiften sat i drift på det aftalte tidspunkt i 2015.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-13:
Jeg ved det jo ikke, men jeg tror ikke, at skatteministeren og jeg er helt uenige i den betragtning, at OPP under alle omstændigheder er en dyrere form forstået på den måde, at der jo skal et højere afkast til, hvis man trækker private firmaer ind over, frem for at staten investerer, låner til en billig penge osv.
Staten kan jo alt andet lige låne til billigere penge, end private firmaer kan.
Grunden til, at jeg rejser det her spørgsmål, er jo, at skatteministeren har brugt som begrundelse for at droppe kørselsafgifterne for lastbiler – og har gentaget det i dag – at der var tale om, at det var meget dyrt, meget administrativt tungt og dyrt, og at det derfor var uholdbart; der kom simpelt hen for få penge ud af det i den sidste ende til statskassen eller til den kollektive trafik, som regeringen jo har en aftale med Enhedslisten om at i hvert fald nogle af pengene skulle bruges til.
Det er derfor, jeg spørger: Hvorfor vælger Skatteministeriet så at gå ud med et OPP-projekt?
Det kan være godt nok, og det bygger så også på nogle udenlandske erfaringer, kan jeg forstå, men det er jo samtidig med til at gøre projektet dyrere i den sidste ende.
Det er det, jeg ikke helt forstår, når man ender med at droppe lastbilsafgifterne med henvisning til, at det er for dyrt.
Så kunne man jo i hvert fald have billiggjort det ved at sige: Jamen o.k., så tager vi det på traditionel vis; det er staten, der investerer, der låner, og så kører det på den måde.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Nu forstår jeg ikke helt, hvor hr. Henning Hyllested vil hen.
For det, som var argumentet fra vores side, var jo netop, at der var erfaringsbaggrund i OPP-projekter i andre lande.
Man kan sige meget om statens og Skatteministeriets kompetencer, men jeg tror ikke, at spidskompetencerne er at skulle udvikle projekter som en lastbilkørselsafgift, hvis jeg nu skal være helt ærlig.
Og det tror jeg heller ikke det vil være for andre statslige myndigheder.
Så derfor synes jeg, det er meget naturligt, at man i den her form med rimelig komplicerede tekniske løsninger går ud i et OPP-projekt og får en eller anden, om jeg så må sige, arbejdsdeling, hvor nogle, der har ekspertisen i det, går ind og får det stillet op og administrerer det.
Så får man nogle garantier for, at servicen er i orden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-03-13:
Tak for det.
Det, jeg gerne vil høre ministeren om, er, om ministeren er enig i, at det er stærkt kritisabelt, at han adskillige gange som argument for ikke at give de afghanske tolke asyl har givet forkerte oplysninger, i forhold til om tolkene var lokale.
Og senest er der den afsløring, der er i Jyllands-Posten i dag, af, at tolkene ikke kun er ansat af et, som han hidtil har sagt, britisk firma.
Nu viser det sig også, at det er et amerikansk firma, som det danske forsvar har benyttet sig af og ansat mindst syv tolke fra.
Jeg vil gerne høre ministeren, om han er enig i, at det er stærkt kritisabelt, at han har givet forkerte oplysninger.
Derudover vil jeg høre, om han kunne oplyse, hvor mange procent af de tolke der arbejder eller har arbejdet for de danske styrker, der er fra Helmand, så vi kan få det afklaret.
Nick Hækkerup (S), 2013-03-13:
Tak for spørgsmålet, for det giver anledning til at få en snak om vores brug af tolke.
Det er jo sådan, at når vi har missionen i Afghanistan, som vi har, så er der selvfølgelig et behov for tolke, og det har så rejst spørgsmålet om, hvad der sker, når vi afslutter den mission, altså hvad vi gør med vores tolke.
Det har hele tiden været regeringens opfattelse, at de selvfølgelig ikke skal lades i stikken, vi bliver selvfølgelig nødt til at sikre dem.
Der har været sådan en fremstilling af, at man ingenting gjorde, eller en fremstilling af, at det eneste alternativ var at give samtlige tolke, vi har brugt, asyl.
I den forbindelse og i forbindelse med den debat er jeg kommet for skade at sige til bl.a. TV 2, at vi ikke anvendte lokale tolke.
Det var upræcist, for det, jeg skulle have sagt, og som stod i de papirer, jeg havde fået, var, at vi i overvejende grad anvendte tolke, som ikke var lokale.
Det har jeg også sagt til en række andre medier, hvilket efter min bedste overbevisning dokumenterer, at der ikke er nogen ond vilje bag eller noget forsæt til at føre nogen bag lyset, for hvis man skulle gøre det, skulle man jo holde fast i den samme forklaring hele vejen rundt.
Så det, som jeg er trist over i den her sag, er, at jeg har været upræcis.
Herefter står så det efter min mening interessante spørgsmål tilbage, nemlig hvad vi så gør.
Noget af det – og det ved spørgeren udmærket godt, al den stund han også selv har stillet spørgsmål i den her retning, ligesom der er indkaldt til samråd om spørgsmålet – er selvfølgelig at afdække, hvad de faktuelle forhold er.
Lige i øjeblikket er forsvaret i gang med at afdække, hvad det er for nogle faktuelle forhold, der gør sig gældende, og hvordan vores anvendelse af tolkene har været.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-03-13:
For mig er det helt afgørende, at de her tolke bliver hjulpet, hvis de har behov for beskyttelse, og får asyl, hvis det er nødvendigt.
Men det, som også er problematisk her, er jo, om offentligheden har fået sandheden at vide.
Det, der undrer mig, er, hvorfor forsvarsministeren i hvert fald minimum tre gange i et interview til TV 2 og også over for Information udtrykte, at Danmark ikke har benyttet lokale tolke, hvis han mener, at det var en uheldig udtalelse.
Det er relativt mange gange at sige det, hvis forsvarsministeren var bekendt med, at Danmark brugte lokale tolke.
Det, jeg også godt kunne tænke mig at vide helt konkret, er, om forsvarsministeren kendte til, at Danmark brugte det her amerikanske firma, som Jyllands-Posten i dag beskriver, og om han var bekendt med det, da han udtalte, at vi udelukkende brugte et britisk firma.
Det, der jo er afgørende for mig, er, at sandheden kommer frem i den her sag, som i sidste ende kan betyde liv eller død for tolkene.
Nick Hækkerup (S), 2013-03-13:
Jeg er enig i den indledende præmis, nemlig at det afgørende selvfølgelig er, hvordan vi forholder os til tolkene, når vi forlader Afghanistan – hvilket vi jo ikke gør lige i morgen.
Derfor er der heldigvis tid til, også i samarbejde med de lande, som vi i øvrigt er i koalition med, at finde ud af, hvad der er det rette at gøre.
Jeg har prøvet at forklare og har også gjort det nu, at den udtalelse, jeg havde til TV 2, var upræcis.
Hvordan spørgeren vælger at vægte det, hvor stor en grad af ufejlbarlighed man i øvrigt vil kræve af sin omverden, er selvfølgelig op til en selv.
Det, som jeg kan gøre, er at sige, som jeg har gjort, nemlig at det var upræcist, og at det skulle jeg have gjort anderledes.
Jeg er ikke ufejlbarlig på den måde.
Den Hvilken vægtskål spørgeren må veje på, kan jeg jo ikke afgøre.
Så til spørgsmålet om, hvordan det er med de her amerikanske tolke, der er blevet anvendt: Indtil i går var jeg ikke klar over, at vi havde anvendt amerikanske tolke.
Det vil sige, at den enhed var knyttet op til en amerikansk styret enhed, og det var i den skynding, at amerikanske tolke blev anvendt, hvilket er i modsætning til det, der gjorde sig gældende for de britiske tolke, som jo blev rekrutteret i den forbindelse, hvor vi var knyttet op til den britiske enhed.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-03-13:
Så vil jeg bare gerne vide, om forsvarsministeren var bekendt med det, da han udtalte, at vi kun brugte britisk hyrede tolke.
Ligeledes kunne jeg altså godt tænke mig, at forsvarsministeren svarede på det spørgsmål, jeg stillede i starten, nemlig om han ikke kunne oplyse, hvor mange procent af tolkene der har arbejdet eller arbejder for de danske styrker, som er fra Helmand.
Jeg synes, det er ret afgørende, at vi får alting lagt på bordet lige nu, og jeg håber da meget, at forsvarsministeren har sat sig ind i, hvad situationen er, nu hvor den her krise har kørt i flere dage.
Ligeledes ville det være ret rart at få svar på, hvad forsvarsministeren har tænkt sig at gøre i forhold til de tolke, som allerede på nuværende tidspunkt siger, at de er blevet genkendt og er i fare.
Hvad har forsvarsministeren helt konkret tænkt sig at gøre for dem, der lige nu er i fare?
Og så må han meget gerne svare på spørgsmålet om, hvor mange tolke vi har i Helmand.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
Jamen tak for det.
Jeg tror, at vi kan gøre meget sammen, og jeg tror sådan set, at det er vigtigt, at vi er opmærksomme på, at de forskellige dele af Danmark hver især har noget unikt at byde på.
Claus Meyers rundrejse i verden med et tv-program ved jeg ikke om ordføreren er opmærksom på, men han har optaget i forskellige dele af Danmark, forskellige egne af Danmark, i en serie tv-programmer.
De har indtil videre været vist i over 150 lande.
Jeg tror også, at vi skal følge op på det og sørge for, at nogle af produkterne kommer ud på markedet.
Hvis vi kan finde en fælles vej der, er jeg meget åben over for det.
Nick Hækkerup (S), 2013-03-13:
Sandheden er jo bare, at spørgeren lige så godt som jeg ved, at det tager tid at fremskaffe de oplysninger, og at Forsvaret knokler på med at få fremskaffet dem.
Det er nogle af de oplysninger, som vil indgå i svarene på de spørgsmål, der er stillet, og i den redegørelse og den udredning, som jo bl.a. vil blive præsenteret i forbindelse med det samråd, som spørgeren selv har indkaldt til.
Jeg synes, det vigtigste her er, at vi får afklaret de faktuelle forhold, som gør sig gældende, hvilket i øvrigt langt hen ad vejen vil give svar på både det her spørgsmål og også en række af de andre spørgsmål, som er stillet – også fordi det giver grundlag for at forholde sig til den anden del af spørgerens spørgsmål her i anden omgang, nemlig hvad det relevante er at gøre for tolkene.
Det afhænger jo bl.a. af, hvad det er for en situation, tolkene er i, og hvordan omstændighederne har været.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-13:
Jeg vil følge op der, hvor hr. Nikolaj Villumsen slap, i forlængelse af dagens nye afsløring i Jyllands-Posten.
Det må så forstås på den måde, at ministeren nu langt om længe hernede i Folketingssalen indrømmer, at ja, der var igen et punkt, hvor man ikke fortalte sandheden.
Det er jo så den anden sag inden for nogle få dage.
Mens ministeren ellers hævdede offentligt, at man kun brugte et britisk firma, handler det nu om, at man også bruger andre landes firmaer og dermed også andre firmaer, bl.a. et amerikansk firma.
Jeg kunne godt tænke mig at få en redegørelse for, hvad årsagen egentlig er til, at ministeren er så langmodig.
Den her sag kommer frem søndag – hvorfor bliver det ikke undersøgt?
Hvorfor gør ministeren ikke noget for at finde ud af, hvordan tingene ser ud?
Og ikke mindst: Hvad er årsagen til, at ministeren enten bevidst eller ubevidst ikke fortæller sandheden om, hvor mange firmaer der har været involveret, og hvilke lande de kommer fra?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-13:
Men forholdet er jo det, som spørgeren også er klar over, at en lang række af de her initiativer til undersøgelser blev sat i gang, umiddelbart efter at der i søndags var oplysninger om, at der var fundet lokale tolke, som havde været anvendt af danskerne, herunder undersøgelser, som gik på, hvordan ansættelsesforholdene var.
Det blev fejlagtigt fremstillet i TV 2, som om Danmark havde et direkte ansættelsesforhold i forhold til tolkene, hvilket Danmark ikke har haft.
I den forbindelse og i forbindelse med den anmodning, den besked, til forsvaret om at undersøge de her forhold er noget af det, som forsvaret først er faldet over, at der også har været anvendt tolke, som ikke var fra det britiske firma.
De amerikanskansatte tolke er, som jeg sagde før, blevet anvendt ved den danske OMLT-enhed og blev efter det, som er blevet oplyst indtil videre, ligeledes overvejende rekrutteret i afghanske provinser uden for Helmand, sådan at de ikke arbejdede i deres eget lokalområde.
De tolke, som blev anvendt af den danske OMLT-enhed, arbejdede hovedsagelig inden for den afghanske lejr med tolkning mellem danske og afghanske soldater i forbindelse med uddannelse og administrative situationer, sådan som jeg også sagde til den forrige spørger.
Så hovedpointen i den her sammenhæng er, at i forhold til den undersøgelse, som er igangsat, de spørgsmål, som er rejst, finder vi svarene, hvorefter der skaffes et beslutningsgrundlag for at kunne finde ud af, hvad det så giver anledning til at gøre.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-13:
Ja, blot for en fuldstændigheds skyld vil jeg sige, at jeg ikke tror, at ministeren skal stå og rose sig af enorm handlekraft, for det var bl.a. Venstre, der forlangte at få en redegørelse i den her sag og at få det undersøgt.
Det må man jo så vedstå og også konkludere, og dermed må jeg også kvittere for, at ministeren valgte at imødekomme det ønske i mandags, da forsvarsforligskredsen var samlet.
Men det er jo ikke sådan, at ministeren har vist enorm handlekraft i den her sag, snarere tværtimod.
Men det fører mig stadig væk til de spørgsmål, jeg stillede, og som der ikke kom svar på.
Punkt 1
: Er der andre lande, hvorfra vi anvender sikkerhedsfirmaer?
Punkt 2: Hvad er det helt præcis, der er årsagen til, at der i de talepapirer, som vi selvfølgelig også vil bede om at få oversendt, og som var forberedelserne til det interview, som ministeren gav til Berlingske, jo både gøres klart, at det, om man så må sige, ikke kan udelukkes, at vi anvender tolke fra Helmand, hvilket ministeren så har indrømmet at han kom til at læse forkert op – det kan man så mene om, hvad man vil, men det er i hvert fald en usandhed – og at der anvendes andre landes tolke eller firmaer fra andre lande?
Står der ikke det i de talepapirer, eller står der kun, at det er et britisk firma, der anvendes?
I fald at der står, at det kun er et britisk firma, hvad har ministeren så tænkt sig at gøre ved det?
For så er det sådan set en alvorlig sag, hvor der er oplysninger, der bliver forholdt ministeren.