runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Jeg bliver nødt til at henholde mig til min første besvarelse og sige, at det altså ikke er FN, der skal fortælle, hvordan lovgivningen skal være i Danmark.
Jeg har selvfølgelig mødt mange argumenter, også argumenter, som umiddelbart kan virke uforståelige, når man læser dem i aviserne eller ser dem på TV-avisen, men jeg vil simpelt hen ikke sige, at den og den og den gruppe eller andre eller en enkelt person ifølge et eller andet værdisæt - det kan så være fru Margrethe Vestagers eller mit, eller hvad ved jeg - skal have beskyttelse i Danmark, når myndighederne siger, at det ikke skal være på den måde.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Jeg synes, det er meget overraskende, at fru Pia Kjærsgaard henviser til lovgivning, til administration og til myndighedsafgørelser, når jeg beder om en holdning baseret på de værdier, som Dansk Folkeparti mener er meget vigtige.
Derfor vil jeg vende mig til noget andet, nemlig det meget store problem, som jeg synes det er, at unge bliver sat i fængsel med voksne kriminelle. Det kan godt være, de er forhærdede, men derfor er der vel ingen grund til at skubbe dem helt ud i hård kriminalitet.
Det er en situation, som Dansk Folkeparti jo affinder sig med, eftersom man ikke har gjort noget, og skal den fortsætte, også hvis Dansk Folkeparti får mulighed for at nedsætte den kriminelle lavalder, så det ikke kun er 15-årige, der kan blive sat i voksenfængsel, men også helt ned til 12-årige?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Nej, jeg synes på ingen måde, at hverken 15-årige eller helt ned til 12-årige skal sættes i voksenfængsel - overhovedet ikke.
Tillad mig at være lidt sarkastisk, som fru Margrethe Vestager også har tradition for at være, når man stiller spørgsmål, for så må jeg omvendt også være det.
Hvis fru Margrethe Vestager havde læst Dansk Folkepartis forslag, hvor vi ønsker at nedsætte den kriminelle lavalder fra 15 til 12 år, ville fru Margrethe Vestager også have set, at vi faktisk åbner for, at der skal være langt flere ungdomsinstitutioner for unge mennesker og store børn, der begår kriminalitet, for selvfølgelig er det ingens hensigt, at unge mennesker og store børn skal indsættes sammen med voksne kriminelle.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Jeg tror ikke, jeg vil stille fru Pia Kjærsgaard spørgsmål om asylansøgere, selv om det er en sag, der optager mig meget, og fru Pia Kjærsgaard har givet udtryk for, at man er fuldstændig ligeglad med asylansøgerne og deres forhold i de centre, hvor de er, og hvor mange bliver syge af at være.
Mit spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard går på, at på Dansk Folkepartis sidste landsmøde gik en person på talerstolen og sagde, at muslimerne skal ud af Europa.
Hvorfor var der så mange, der klappede ad hende?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Et fantastisk velkommen til hr. Naser Khader for det første spørgsmål til mig.
Det var dog utroligt skudt forbi.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Der var flere, der klappede ad hendes udtalelser, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at få at vide, om man ikke har et større problem end hende.
Men nu får jeg ikke svar på det.
Hun blev ekskluderet, forstår jeg, og hvordan hænger hendes eksklusion sammen med, at du sagde lige før i din ordførertale, at ytringsfriheden er ubegrænset?
Hvordan hænger det sammen med, at et medlem bliver ekskluderet, fordi hun siger noget, man ikke er enig i?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Jeg fristes næsten til at stå ligesom ham i annoncen og sige: Hvad skal jeg sige? Jeg vil sige helt ærligt til hr. Naser Khader, at jeg vil godt svare på det allerførste spørgsmål, hvor hr. Khader sagde, at Dansk Folkeparti er fuldstændig ligeglad med asylansøgeres forhold.
Vi har været med, hver evig eneste gang regeringen har ønsket at gøre det bedre, også for afviste asylansøgere, og det er stadig væk det, vi skal lægge os på sinde.
Jeg kan altså ikke rigtig svare på det andet spørgsmål.
Det ville jeg meget, meget gerne, men jeg synes, det er at gå ind i en polemik, som slet ikke klæder hr. Khader.
Selvfølgelig har man ret til at stille de spørgsmål, man vil, men jeg er til gengæld også frit stillet til at svare på min måde.
Men med hensyn til at vi skulle være fuldstændig ligeglade, synes jeg, det er en tarvelig retorik fra hr. Khader, jeg synes ikke, den hører hjemme her, og hr. Khader burde vide bedre.
Det er ikke ordentligt.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Ytringsfriheden optager mig, statsministeren, Dansk Folkeparti og alle andre.
Vi er meget optaget af den, for det er noget af det mest centrale i et demokrati, og noget af det mest centrale i fru Pia Kjærsgaards tale var, at ytringsfriheden er ubegrænset.
Hvordan hænger det sammen med, at Dansk Folkeparti ekskluderer et medlem, man er uenig med?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Det er der sådan set også, og min grænse er ved at være nået lige nu.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg kan forstå, at inden fru Pia Kjærsgaard holdt sin tale, har hun konsulteret den nye ordbog, som regeringen fik udarbejdet ved sin tiltrædelse, og at ordet solidaritet nu skal have en helt ny betydning.
Man skal kun kunne være solidarisk med dem, man har fælles kultur med.
Jeg ville gerne høre fru Pia Kjærsgaard i en debat med de mange arbejdere i Danmark, der gennem hele arbejderbevægelsens historie har udvist solidaritet med folk i resten af verden.
3F laver et stort solidaritetsarbejde med bananarbejdere og mange andre rundtom i verden, og Mærskarbejdere har sluttet sig sammen over hele verden i deres fælles solidariske kamp for at få ordentlige arbejdsvilkår.
Men det må fru Pia Kjærsgaard tale med arbejderbevægelsen om.
Det, jeg gerne vil høre nu fra fru Pia Kjærsgaard, er, om Dansk Folkeparti mener, at der skal være flere ansatte i den offentlige sektor fremover; om der er behov for flere hjemmehjælpere, flere til at tage sig af vores børn, flere til at gøre rent osv., eller om Dansk Folkeparti mener, der ikke skal ansættes flere i den offentlige sektor.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Jeg vil godt svare angående solidaritet med den tredje verden.
Jamen vi er jo solidariske, vi gør jo ud fra vores vurdering og vores formåen absolut alt, hvad vi kan, når det gælder ulandsbistand og andre mennesker, og jeg synes da, det er fint, at der er nogle, der udviser solidaritet.
Det, jeg kom ind på i min ordførertale, var jo, at folk med anden etnisk baggrund, der rejser til Danmark, i mange tilfælde desværre ikke er solidariske med vores værdier, med vores måde at leve på og med den måde, vi gerne ser samfundet indrettet på, men bare vil tage for sig af samfundets goder og ikke medvirke, når det skal gå den anden vej.
Det betragter jeg helt klart som et problem for solidariteten i Danmark, og jeg synes, at vi skal gøre meget, meget mere ud af det.
Jeg tror nok, jeg også har svaret, men jeg vil gerne gøre det igen, med hensyn til, hvordan jeg ser på den offentlige sektor.
Jeg synes, at den offentlige sektor skal fungere.
Det duer ikke, at vi f.eks. har ældre og syge, der ikke får den pleje, de skal have.
Det har vi set for mange tilfælde af, og det er jo derfor, Dansk Folkeparti siger, at når vi forhandler kvalitetsreform, vil vi kræve, at der skal flere ind i den sektor, der har med pleje af ældre og syge at gøre - ingen tvivl om det, for der mangler folk.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg vil heller ikke håbe, at ordføreren trækker sig tilbage nu, for jeg har ikke fået svar på mit spørgsmål.
Vil De Konservative afskrive sig flere skattelettelser både i denne valgperiode og i næste valgperiode?
Går De Konservative til valg på flere skattelettelser - ja eller nej?
Det er ikke 2015-planen, jeg spørger bare.
Det er et enkelt spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Hvis man ser på det historisk og rundt i verden, kan man meget tydeligt se, at i de samfund, hvor man siger, at det, der er vigtigt, er at belønne den enkelte, det, der er vigtigt, er, at den enkelte, der har råd, tegner forsikringer og betaler brugerbetaling, og hvor man deler almisser ud til de fattige, bliver det et mig-samfund og ikke et vi-samfund, man får.
Når man laver velfærd kun for de fattige, bliver det en fattig velfærd, hvorimod når man laver velfærd for alle, som vi tidligere har gjort i Danmark, ser man, at man så også får et stærkt velfærdssamfund.
Så sagde hr. Troels Lund Poulsen, at der ikke bliver skåret ned.
Jeg er helt med på, at man giver lidt flere kroner hvert år, vi får også alle sammen lidt flere kroner i lønningsposen hvert år, men det, der er afgørende, er jo, om man giver i forhold til det behov, der er.
Og der sagde hr. Troels Lund Poulsen selv i sin tale, at man mente, at der næste år skulle effektiviseres for 900 mio. kr. i kommunerne.
I går kunne vi se i fjernsynet, hvad den effektivisering, man har lavet på rengøring, betyder, og derfor vil jeg gerne høre, om hr. Troels Lund Poulsen vedrørende værdikampen mener, om vi skal behandle mennesker, både ansatte og borgere, som robotter eller som mennesker.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg vil i hvert fald gerne starte med at give en stor ros til fru Line Barfod, og det er sjældent, at det er nødvendigt eller kan lade sig gøre.
Det synes jeg nærmest er en afsløring eller en tilståelsessag.
Vi er så enige om, at der er flere midler til den offentlige velfærd.
Jeg er klar over, at det kan være svært at bruge det rigtige retoriske ord, når man er fra Enhedslisten.
Men det, der står tilbage i det, fru Line Barfod sagde, er, at der er flere penge til rådighed.
Jeg synes, det er vigtigt at fremhæve det og sige, at jeg er helt enig med fru Line Barfod i det, fordi vi jo har prioriteret at løfte den offentlige velfærd.
Hvad angår kommunerne, tillader jeg mig bare at sige, hvad kommunerne forventer kan effektiviseres i forbindelse med kommunalreformen.
Det siger næsten sig selv, at der vil være nogle effektiviseringsgevinster, når man går fra næsten 300 kommuner og ned til 98 kommuner, og det er da helt naturligt, at man også udnytter de effektiviseringsgevinster.
Men det er jo ikke sådan, at effektiviseringsgevinsterne alene gør det.
Der skal stadig væk prioriteres, der skal stadig væk gøres en forskel.
Og der har jeg den holdning, at det altså er kommunerne, der bl.a. varetager, hvordan det offentlige serviceniveau skal fastlægges rundtom i landet.
Det er derfor, der er forskel på, hvordan kommunerne håndterer deres opgaver.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Det hjælper jo ikke, at man har fået 2 kr. mere, hvis priserne samtidig er steget 5 kr., eller hvis man har fået et barn mere, man skal sørge for at give mad.
Problemet er jo, at denne regering har stået for en udvikling, hvor det private forbrug får lov til at stige langt, langt mere end det offentlige forbrug, og det offentlige forbrug hverken får lov til at følge med den almindelige stigning i samfundet eller med det stigende behov, der er for at tage sig af handicappede, af ældre, af socialt udsatte og for at sørge for, at vores bygninger bliver vedligeholdt osv. Derfor vil jeg stadig gerne høre, om hr. Troels Lund Poulsen i forhold til værdier ønsker, at vi skal til at behandle mennesker som mennesker og ikke som robotter, om hr. Troels Lund Poulsen ønsker, at vi fortsat skal have tidsskemaer og minuttyranni i forhold til rengøring, i forhold til ældrepleje og alle de andre områder i den offentlige sektor for at kunne privatisere dem, eller om vi skal give folk frihed til selv at kunne styre deres eget liv og give dem frihed til f.eks. at sikre, at der er en ordentlig rengøring, som ikke er underlagt de her årlige effektiviseringsmål.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Det var jo den samme sang igen.
Men lad mig bare starte med at slå i hvert fald én ting fast, som klart dokumenterer, at det budskab, man har om et forsikringssamfund og mange andre ting, slet ikke hænger sammen.
Det gør det jo, bl.a. fordi vi prioriterer velfærd, vi prioriterer, at der skal være en god velfærd.
Men det at sikre en god velfærd betyder jo ikke, at man ikke også kan tage initiativer, der sikrer, at man kan have et blomstrende erhvervsliv.
Jeg synes, det er vigtigt at sige til fru Line Barfod, at skal man have et effektivt og stærkt arbejdsmarked, er det også vigtigt, at de har de ressourcer og de kompetencer, der skal til, sådan at de kan konkurrere på verdensplan, og sådan at vi får skabt nogle arbejdspladser.
Derfor er der ikke nogen modsætning i at have en stærk privat sektor og også at have en stærk offentlig sektor.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Jeg mener at høre i hr. Troels Lund Poulsens ordførertale, at Venstre i velfærdsdebatten gerne vil have et særligt fokus på de svageste.
Det tror jeg også var det, som statsministeren lagde op til.
Det er meget vanskeligt at se i lovprogrammet under hverken socialministeren eller integrationsministeren.
Derfor vil jeg bare stille et i virkeligheden meget enkelt spørgsmål, nemlig følgende: Hvad er Venstres mening om, hvor længe man kan sidde i et asylcenter?
Vi ved, at der i dag er mennesker, som har siddet der i både 5 år og 10 år, og vi ved, at der er nogle børn, som ikke kender til andet end tilværelsen i et asylcenter.
Mener Venstre, at man kan leve et helt liv i et dansk asylcenter, uanset om man er barn eller voksen?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Det påvirker os alle sammen som mennesker.
Men er løsningen det bud, som Det Radikale Venstre giver, nemlig at man, hvis man blot obstruerer sin sag og siger, at man ikke ønsker at rejse hjem, selv om man er afvist, så skal have en opholdstilladelse?
Det mener jeg ikke det er.
Hvis det er den præmis, man accepterer, er man med til at lave en helt ny måde at give opholdstilladelse på i Danmark, og det er ikke en politik, som Venstre bakker op.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Nu antager jeg, at hr. Troels Lund Poulsen er fuldt opdateret om forholdene i Irak og også om, hvad det er for nogle forhold, der møder irakiske asylansøgere, hvis de vender hjem.
Men en af de ting, som er tankevækkende ved hr. Troels Lund Poulsens argumentation, er, at den er unik dansk.
Jeg regner med, at hr. Troels Lund Poulsen ved, at man i mange andre lande har valgt en helt anden praksis end i Danmark.
I andre lande lader man asylansøgere bo i det almindelige samfund, man lader dem arbejde, og man lader dem uddanne sig til gavn for både dem selv og det samfund, som giver dem husly i en kortere eller længere periode.
Men sådan er det ikke i Danmark.
Det vil regeringen ikke.
Derfor spørger jeg, bare så det er helt klart, om det er bevidst Venstrepolitik, at Danmark næst efter Grækenland skal være det land i Vesteuropa, som behandler irakiske flygtninge dårligst.
Er det en bevidst bundplacering, som Venstre ønsker, når man tænker på, hvor stolt statsministeren var af, at vores demokrati er fremmeligt?
For det forekommer at være en skærende kontrast.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Lad os starte lidt uden for Danmark og se på den indsats, vi yder gennem vores udviklingsbistand.
Vi yder jo en målrettet udviklingsbistand, som bl.a. tager afsæt i at sikre, at man fører en politik, der gør, at folk kan vende tilbage til områder, de er flygtet fra.
Vi lægger også vægt på, at det altid skal være muligt at genopbygge et land efter krig og ødelæggelser, så man får skabt vilkår for, at de mennesker, der er flygtet, kan vende tilbage.
Vi har jo, i den tid vi har haft regeringsmagten, lagt vægt på det som et væsentligt indsatsområde.
Hvis jeg så skal besvare fru Margrethe Vestagers spørgsmål, må jeg jo konkludere, at det, som Det Radikale Venstre lægger op til, er, at man, hvis man er afvist som asylansøger, altså at Flygtningenævnet har sagt, at man ikke har mulighed for at få asyl i Danmark, så skal belønnes med en opholdstilladelse, hvis bare man bliver tilstrækkelig lang tid i et dansk asylcenter.
Det må jeg sige ikke er eller bliver Venstres politik.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Jeg synes, det er et meget klart svar.
Venstre ønsker sig, at vi har en europæisk bundplacering som det land, der behandler asylansøgere dårligst.
Hvis man ser på andre lande og den måde, de behandler asylansøgere på i forhold til at anerkende deres berettigede ønske om beskyttelse - det er, må man huske, det samme Irak, det er den samme flygtningekonvention - så ser deres virkelighed helt anderledes ud.
Hr. Troels Lund Poulsen var meget optaget af, at vi skal orientere os i forhold til den virkelighed, vi lever i.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Lad mig sige til fru Margrethe Vestager, at jeg ikke er i besiddelse af den undersøgelse, som fru Margrethe Vestager henviser til.
Jeg har ikke haft lejlighed til at se den.
Men jeg har i hvert fald haft lejlighed til at se, hvad vi så gør, og vi gør væsentlig mere i dag, end den tidligere SR-regering gjorde for asylansøgere.
Det er jo ikke lang tid siden, at vi tog et særligt initiativ og afsatte 50 mio. kr. til at forbedre vilkårene på asylcentrene, bl.a. for familier med børn, fordi vi også anerkender, at det kan være svært at være på et asylcenter.
Jeg tror, at alle, der har set billeder fra et asylcenter, kan sætte sig ind i, at det selvfølgelig ikke er en særlig sjov situation, men på mange måder en trist situation.
Jeg må sige helt ærligt til fru Margrethe Vestager, at vi gør en stor indsats gennem vores nærområdeindsats for at sikre, at folk kan vende tilbage.
Irak er mange ting.
Der er jo også områder i Nordirak, som har en anden sikkerhed, end områder i Sydirak har.
Jeg har selv været i den situation, at jeg har besøgt Irak, så jeg ved også, at der er en stor diversitet, når det drejer sig om, hvordan det irakiske samfund ser ud.
Til sidst vil jeg gerne slå helt fast, at vi ikke mener, at man skal belønne folk, der er afviste asylansøgere, med en opholdstilladelse.
Det er ikke Venstres politik.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Jeg vil gerne tage fat der, hvor fru Margrethe Vestager slap vedrørende asylansøgerne og asylcentrene.
Det er et meget simpelt spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Troels Lund Poulsen: Hvad er Venstres begrundelse for, at asylansøgerne i Danmark skal bo på asylcentrene og ikke blandt os andre ude i samfundet i modsætning til i mange andre lande?
Hvad er hovedbegrundelsen for, at de skal bo på asylcentrene?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg kan give et meget kort svar til hr. Naser Khader.
Jeg synes, at den måde, vi har indrettet os på i Danmark, er helt fornuftig, nemlig sådan at man, mens ens sag bliver behandlet, bor i et asylcenter, og så får man en afgørelse, som enten betyder, at man kan få lov at blive i Danmark, eller også at man bliver afvist som asylansøger.
Jeg kan ikke se, hvad det - om jeg så må sige - skulle gøre bedre, at man boede rundtomkring i det omgivende samfund.
Jeg tror ikke, at det er en løsning, som vil gøre de afviste asylansøgere gladere eller skabe en større tilfredshed.
Jeg vil gerne starte med at sige til fru Line Barfod og også til de andre, som måtte betvivle, hvorvidt jeg færdes i virkeligheden, at jeg havde fornøjelsen af at besøge et plejecenter, der hedder Nedergården, i Uldum i foråret, hvor jeg bl.a. var ude og være hjemmehjælper for en dag.
Og jeg må sige, at det sortsyn, som både hr. Villy Søvndal og fru Line Barfod lægger for dagen, altså ikke er det, man oplever, når man kommer ud i virkeligheden.
Så vil jeg også gerne sige, at man taler om nedskæringer, nedskæringer og nedskæringer, men ser vi på tallene, bruger vi altså i 2008 45 mia. kr. mere på offentlig velfærd, end vi gjorde i 2001.
Hvert eneste år får kommunerne flere penge til at levere den service og løse de opgaver, de har, i forbindelse med den offentlige velfærd.
Det gør de, bl.a. fordi vi også prioriterer det.
Vi vil gerne være åbne og sige, at vi synes, at der skal være en god velfærd i det her samfund.
Men når fru Line Barfod spørger om, hvad det er for et samfund, jeg ønsker, vil jeg sige, at jeg da ønsker et samfund, der er et både-og-samfund, hvor man både er kærlige over for hinanden, og hvor man belønner dem, der gør en særlig indsats, og dem, der har lyst til at bidrage til fællesskabet.
Så det skal være et samfund, hvor der både er plads til kærlighed og plads til den enkelte.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Forskellen er jo boformen.
Det er jo det, der gør den store forskel.
Man venter i månedsvis, i årevis; det kunne man godt gøre ude blandt os andre, for forskellen mellem at bo på asylcenter og ude i samfundet blandt os andre er, at man bliver mere syg på asylcenteret.
Det er dokumenteret.
De seneste 14 dage er der kommet rapport efter rapport, der fortæller os, at asylansøgerne og deres børn bliver mere og mere syge af at bo på asylcentrene.
Vil det ikke være en god idé at nedlægge asylcentrene og lade dem bo blandt os andre?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg sige, at det er dejligt, at Venstres ordfører nu er kommet lidt ud over 1970'erne, og jeg regner da også med, at både Venstres ordfører og statsministeren inden for en årrække kan lande på planeten Jorden og være med til at diskutere den virkelighed, som vi andre befinder os i.
Venstre er imod, at en bogholder skal være sygeplejerske - det kan lyde lige så svært som det, at en bistandsklient kan være bankdirektør, men vi må så se på, hvordan vi kan komme videre med den sag.
Det er mennesker, som måske alligevel ville være blevet på arbejdsmarkedet.
Men der er jo et sted, hvor man slet, slet ikke taler om skattelettelser, der taler man faktisk om skatteforhøjelser, og det er ude i kommunerne, hvor man kæmper med at skabe nogle budgetter for at undgå at skære ned. Vil hr. Troels Lund Poulsen i dag fortælle kommunerne og os, der er forsamlet her i salen, at Thors hammer ikke vil falde over de kommuner, som har kæmpet for at stykke budgetter sammen, så de ikke skal skære over for borgerne?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Tak for spørgsmålet.
Der var jo en lang række spørgsmål, men jeg skal prøve at besvare så mange som muligt inden for tiden.
Jeg vil først sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at vi befinder os på Jorden, og det er vi meget glade for.
Jeg vil også håbe, at alle socialdemokrater befinder sig på Jorden.
Nogle gange kan man blive lidt i tvivl om, om de faktisk er på Jorden, men den debat kan vi tage senere.
Vedrørende billedet med Thors hammer er det vel sådan, at Thors hammer er karakteriseret ved at være ude i rummet, kan man sige.
Så det er jo ikke sådan, at Thors hammer betyder, at Thor går rundt med en hammer på sig.
Men når det er sagt, vil jeg sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at der vel ikke er noget i vejen for at give skattelettelser.
Jeg står her helt tilfældigt med et interview, som jeg tror fru Helle Thorning-Schmidt er meget bekendt med.
Fru Helle Thorning-Schmidt gav jo et interview til Berlingske Tidende den 21. juli, hvori fru Helle Thorning-Schmidt selv lovede skattelettelser til en lang række udvalgte befolkningsgrupper efter næste valg.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Vi har ingen problemer med at diskutere skattelettelser; vi synes bare, at vi skal holde en økonomisk ansvarlig politik, og det vil sige, at skattelettelser skal være fuldt finansierede.
Og det bringer mig hen til at spørge: Synes hr. Troels Lund Poulsen, at det er en god idé, at der i en økonomi, som i øjeblikket ses at være meget ophedet, bliver pumpet knap 4 mia. kr. ud i skattelettelser allerede næste år?
Tror hr. Troels Lund Poulsen, at vismændene og Nationalbanken tager fejl, når de advarer imod en så stor skattelettelse?
Vi synes jo, det er dybt uansvarligt.
Vi har foretrukket velfærd i stedet for skattelettelser, fordi det for Socialdemokraterne er magtpåliggende at fastholde en ansvarlig økonomisk politik.
Jeg mener, at regeringen spiller hasard med den økonomiske politik ved på den måde at pumpe skattelettelser ud i en økonomi, der risikerer at blive overophedet.