runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Jeg kan sige noget mere om de præmisser, som modellen bygger på.
Det kan måske hjælpe med lidt afklaring.
Modellen bygger på to grundlæggende præmisser.
På den ene side sker der som sagt ikke nogen afkriminalisering af det gældende forbud mod besiddelse af euforiserende stoffer.
På den anden side vil besiddelse af euforiserende stoffer til eget forbrug i og i umiddelbar nærhed af et godkendt kommunalt stofindtagelsesrum i praksis normalt ikke blive forfulgt af politiet, hvis den pågældende tilhører den målgruppe, som jeg altså nævnte før.
Herudover lægger vi op til, at den lokale politikreds skal høres, inden der gives tilladelse til oprettelse og drift af et stofindtagelsesrum.
Det betyder jo bl.a., at politiet får lejlighed til at udtale sig om stofindtagelsesrummets mulige beliggenhed.
Det er altså det, der gør, at regeringen er af den opfattelse, at de to hensyn, som jeg talte om før, er rigtigt afvejet og ligger i balance i den her model, som vi fremlægger nu.
Liselott Blixt (DF), 2012-05-02:
Ministeren svarer ikke på spørgsmålet.
Når man begår en kriminel handling, som det er at indtage stoffer, hvordan må og kan politiet så anholde en stofmisbruger med stoffer på sig?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Tak for det, formand.
Man er selvfølgelig velkommen til at stille alle de spørgsmål, man vil til lovforslag, men jeg tror dog alligevel, at spørgeren vil give mig ret i, som jeg sagde, at forslaget altså er udarbejdet af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.
Vi svarer på alle spørgsmål i Justitsministeriet, der har relevans for vores område.
Som sagt mener regeringen, at den model, som vi lægger op til, både tilgodeser hensynet til rummenes brugere og hensynet til, at politiets opgaver skal være både veldefinerede og til at administrere i praksis.
Liselott Blixt (DF), 2012-05-02:
Nu er der jo det lidt sjove med den nye regering – der snart ikke er så ny mere – at hver gang der stilles et spørgsmål til en minister, mener man, at det er en anden minister, der skal svare på spørgsmålet.
Jeg er sundhedsordfører og har interesseret mig for den her sag i utrolig lang tid.
Jeg har været rundt at besøge misbrugere rundtomkring og været ude at se, hvor man vil lave et fixerum.
Det er jo ikke det sundhedsfaglige, jeg her går ind i; det er, hvad politiet skal og må, og hvad politiet har ret og pligt til, og så vidt jeg ved, hører det ikke under ministeren for sundhed og forebyggelse.
Derfor mener jeg, at det er justitsministeren, der skal oplyse om, hvad politiet har ret og pligt til.
Hvor kan politiet anholde en stofmisbruger, der går med noget kriminelt stof på sig?
Er det inde i rummet, er det 10 m fra, er det 20 m fra, eller er det 100 m fra?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
De udtalelser fra Politiforbundet, som spørgeren henviser til, angår et lovudkast, som er udarbejdet af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse, og som netop har været i høring.
Det havde derfor været mere korrekt at stille spørgsmålet til ministeren for sundhed og forebyggelse i forbindelse med den kommende behandling af lovforslaget i Folketinget.
Men når nu spørgeren alligevel har valgt at tage forskud på lovbehandlingen og har stillet spørgsmålet til mig, kan jeg oplyse, at lovudkastet har til formål at skabe det retlige grundlag for, at der kan oprettes og drives kommunale stofindtagelsesrum.
Der lægges imidlertid ikke op til nogen afkriminalisering i forhold til det gældende forbud mod besiddelse af euforiserende stoffer.
Regeringen har i forbindelse med udarbejdelsen af lovudkastet bl.a. været optaget af, hvordan politiet skal bære sig ad med at håndtere forbuddet mod besiddelse af euforiserende stoffer i forhold til den persongruppe, som er målgruppen for stofindtagelsesrum.
Målgruppen er personer, der er fyldt 18 år og som følge af et længere og vedvarende misbrug af euforiserende stoffer har en stærk afhængighed af det pågældende stof.
Den model, som vi lægger op til, tilgodeser efter regeringens opfattelse både hensynet til rummenes brugere og hensynet til, at politiets opgaver skal være veldefinerede og til at administrere også i praksis.
Vi rydder op efter den tidligere regering med hensyn til dens signallovgivning.
Derfor ændrer vi det her, uden at det får konsekvenser for, hvem der kan udvises.
Og lad mig bare sige endnu en gang – det kan godt være, at det efterhånden er ved at virke lidt karikeret, og det beklager jeg, men det er trods alt vigtigt, fordi det har fremstået lidt unuanceret i debatten – at i det lovforslag, som regeringen fremsætter, står der: »Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist«.
Hvad er så årsagen til, at vi ændrer det?
Det er, at vi vil understrege, at når det handler om udvisning, så er det domstolene, der tager stilling, og ingen andre.
I afgørelser om udvisning er det i domstolene, der tager stilling til spørgsmålet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-02:
Hvis ministeren og jeg forstår det samme ved udtrykket signallovgivning, er der tale om lovgivning, der sender nogle signaler, men som ikke har nogen som helst reel betydning.
Det vil sige, at hvis man så ændrer signallovgivningen, flytter det heller ingenting i virkelighedens verden.
Hvorfor kunne man så ikke bare lade det stå?
Altså, hvorfor er det, man som regering føler sig tvunget af internationale forpligtelser, vores EU-medlemskab osv. til at gå ind at ændre de her ting?
Hvis det alligevel ikke betyder noget, hvorfor er det så så vigtigt at få det ændret?
Søren Pind (V), 2012-05-02:
Mener ministeren, at det er retvisende, når han til TV 2 News den 26. april 2012 udtaler, at »reglerne for udvisning, de bliver ikke ændret« og »det grundlag, som domstolene træffer deres afgørelse om udvisning på, det ændres som sagt ikke«, når ministeren samme dag fremsætter et lovforslag, der ændrer ordlyden i de danske udvisningsregler?
Mette Frederiksen (S), 2012-05-02:
Men debatten er jo rejst, og debatten blev rejst på det uformelle ministermøde i sidste uge med undertegnede som værtinde på vegne af hele Danmark.
Vi brugte det uformelle ministermøde til at diskutere en bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet.
Så det er på dagsordenen.
Ligegyldigt hvor meget man end måtte diskutere det på europæisk plan, og det er væsentligt, så mener jeg – modsat Dansk Folkeparti – at nationale regler og national indsats er mindst lige så afgørende, hvis ikke også det er vigtigere.
Noget af det, der er sket, efter at vi har fået et regeringsskifte, er, at vi nu har fået en ambitiøs politik imod social dumping, fordi vi ikke som tidligere vil blive ved med at acceptere store problemer på transportområdet, store problemer på byggeriområdet, store problemer på gartneriområdet og det grønne område, store problemer på serviceområdet.
Det var der ikke politisk vilje til at adressere før valget; det er der politisk vilje til at adressere nu, fordi vi sammen med Enhedslisten selvfølgelig ønsker at sikre, at der er ordentlige forhold på det danske arbejdsmarked.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-02:
Men jeg tror, at det, at ministeren vælger sådan en enten-eller-politik, ikke giver megen mening, for hvis vi er med i et politisk fællesskab, som EU jo er, så bør det jo også være sådan, at man kan diskutere, hvad de politikker, som EU står for, har af konsekvenser, f.eks. i forhold til det danske arbejdsmarked.
Jeg tror da, at hvis ministeren – det kunne også være statsministeren, der gjorde det – på et EU-møde, som ministeren i øvrigt leder og er formand for, rejste sig op og sagde: Kære venner, vi bakker sådan set op om den frie bevægelighed, men jeg tror, at I – ligesom vi her i Danmark – oplever, at der er nogle uhensigtsmæssigheder.
Jeres landes borgere bliver måske også udkonkurreret af f.eks. østeuropæisk arbejdskraft eller af EU-borgere fra andre lande, så der opstår nogle konflikter.
Kan vi diskutere, hvordan vi kan ændre på reglerne for fri bevægelighed, sådan at vi tilgodeser, at i en højkonjunktur har landene mulighed for at tage imod den arbejdskraft, som kan komme, for det er både til gavn for landet og til gavn for dem, der kommer og arbejder, men at vi i en lavkonjunktur, hvor der er økonomisk krise, og hvor det er svært at få hjulene til at løbe rundt, altså sikrer, at der er mulighed for i begrænset omfang at lukke ned for udenlandsk arbejdskraft?
Vil ministeren rejse debatten?
Mette Frederiksen (S), 2012-05-02:
Jeg behøver meget sjældent Dansk Folkeparti til at give mig indsigt i de problemer, der er i det danske samfund og på det danske arbejdsmarked.
Netop nu har vi formandskabet for EU.
Vi havde i sidste uge et stort uformelt ministermøde i Horsens, hvor jeg selv var vært på vegne af Danmark.
Der brugte vi en hel dag på at diskutere bedre håndhævelse af udstationering, og det er jo, fordi det indre marked giver en masse fordele, men selvfølgelig er der også ulemper, og en af ulemperne er, at vi har en række øst- og centraleuropæiske lande med et lønniveau, der er markant lavere end i Danmark, og det giver altså en risiko for et enormt pres også på det danske arbejdsmarked.
Men konsekvensen af det, spørgeren foreslår, vil være en udmeldelse af det indre marked og dermed af EU, og det kan regeringen selvfølgelig ikke støtte.
Og det ville i øvrigt, vil jeg gerne sige, ikke gavne hverken de danske lønmodtagere eller de danske virksomheder.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-02:
Når ministeren nu siger, at social dumping finder sted på det ordinære arbejdsmarked, kunne det så ikke være en idé, at man begrænsede arbejdskraftindvandringen til Danmark, især når vi står i en situation, hvor der er mange danskere, som har svært ved at finde arbejde, eller hvor der er nogle, der føler, at de bliver presset ud af deres arbejde på grund af udenlandsk arbejdskraft, eksempelvis østeuropæisk arbejdskraft?
Siger det så ikke noget om, at vi ud over et problem med illegal arbejdskraft altså også har et problem med den arbejdskraft, som kommer her lovligt, fordi den lovlige arbejdskraftindvandring også er med til at presse danskerne?
Jeg er helt med på, at der er fordele forbundet med, at der er fri bevægelighed inden for EU-medlemsstaterne – det er jeg helt med på.
Det er der danskere, der drager fordel af, og det er der også andre nationaliteter, der drager fordel af, men det kunne jo også godt være sådan, at der ud over de fordele, der er forbundet med EU-medlemskabet, altså også er nogle ulemper forbundet med EU-medlemskabet.
Kunne det ikke være interessant, hvis Danmark og den danske regering, nu hvor vi har EU-formandskabet, benyttede det til at diskutere nogle af de ulemper, som der også er ved den frie bevægelighed?
Jeg tror, at ministeren et eller andet sted godt kan se, at der også er nogle problemer forbundet med den frie bevægelighed.
Er det ikke korrekt?
Mette Frederiksen (S), 2012-05-02:
Jeg vil sådan set gerne afmontere, at de problemer, der er med social dumping, handler om det illegale arbejdsmarked.
Der finder også social dumping sted på det ordinære arbejdsmarked, også med arbejdskraft udefra, der er her på ordinære vilkår.
Det, der er vigtigt for os som regering, er at få slået fast, at mennesker udefra er velkomne til at arbejde på det danske arbejdsmarked, men det skal være under ordnede forhold, ligesom danske lønmodtagere, danske akademikere, danske studerende kan rejse ud i verden, blive klogere, gøre sig erfaringer og måske i en tid med arbejdsløshed her opnå beskæftigelse et andet sted.
Så det, der er essentielt for os, er, at de regler, der gælder på det danske arbejdsmarked, skal overholdes.
Det er klart, at når vi har eksempler på mennesker ansat på rengøringsområdet, der arbejder 12-15 timer fast hver eneste dag, når sikkerhedsudstyr tilsidesættes, når der ikke opstilles ordentligt sikkerhedsudstyr, så er det en omgåelse af reglerne, som vi ikke kan acceptere; for det skader både de mennesker, det går ud over, og også det samlede danske arbejdsmarked.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-02:
Men jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvordan ministeren forholder sig til den arbejdskraft, der kommer her på lovlig vis og på lovlig vis udkonkurrerer danskere, fordi de er EU-borgere.
Synes ministeren, at det også er et problem, som man bør håndtere politisk?
Mette Frederiksen (S), 2012-05-02:
Der er ingen som helst tvivl om, at der er behov for ordentlige og stærke regler for at bekæmpe social dumping, ligegyldigt hvordan den måtte vise sit ansigt.
Vi har massive udfordringer på det danske arbejdsmarked med arbejdskraft, der kommer til udefra, og som går til meget lave lønninger.
Man overholder ikke hviletidsbestemmelser.
Der er eksempler på grove overtrædelser af arbejdsmiljø- og sikkerhedsregler.
Jeg havde så sent som i sidste uge en samtale med et ægtepar fra Rumænien, der har arbejdet i Danmark i en årrække, der kunne fortælle om en arbejdsdag på 12, 15, 16 timer til en meget, meget lav løn og uden hensyntagen til hvile og pauser.
Så der er meget, meget store problemer.
Det er synd for de mennesker, det går ud over, og det er ganske urimeligt over for danske lønmodtagere og danske virksomheder, der ønsker at overholde reglerne og konkurrere på ordentlige vilkår.
Det er præcis derfor, vi har lavet en ambitiøs aftale sammen med Enhedslisten om bekæmpelse af social dumping, bl.a. på transportområdet.
Det er derfor, vi nu – modsat tidligere – har fundet en model, så SKAT og politi og arbejdstilsyn kan arbejde sammen, sådan at vi på tværs af de tre myndigheder kan få fat om dem, der ikke overholder reglerne og udsætter deres medarbejdere for store risici og samtidig laver en konkurrence på unfair vilkår.
På baggrund af mit møde med det rumænske ægtepar og andre eksempler går vi nu i gang med en intensiveret indsats i restaurationsbranchen og servicebranchen og på rengøringsområdet, bl.a. med flere nattetilsyn, fordi der er grove overtrædelser af reglerne, bl.a. på de her områder.
Vi skal aldrig i Danmark acceptere et ureguleret arbejdsmarked, hvor det er de stærkeste kræfter, der vinder.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-02:
Er der efter ministerens opfattelse behov for regler, der sikrer en bedre regulering af udenlandsk arbejdskraft, herunder østeuropæisk arbejdskraft, således at danskere ikke oplever at blive presset midt i en tid, hvor mange har vanskeligt ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet?
Er der efter ministerens opfattelse behov for regler, der sikrer en bedre regulering af udenlandsk arbejdskraft, herunder østeuropæisk arbejdskraft, således at danskere ikke oplever at blive presset midt i en tid, hvor mange har vanskeligt ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-02:
Jeg kan ikke sige så meget andet, end at Justitsministeriet har oplyst, at lovforslagetikke indebærer en lempelse af reglerne om udvisning af kriminelle udlændinge.
Det er sagens substans.
Men som jeg hører det i dag, er det ikke det, hr. Martin Geertsen er så optaget af, men af alle mulige andre ting.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-02:
Jeg skal bare være sikker på, hvori den usikkerhed, som ministeren mener der eksisterede i den tidligere regering, skulle bestå.
Det er ikke afgørelser, der er overladt til anden myndighed; det er ikke afgørelser, ministeriet kan træffe; det er ikke afgørelser, Folketinget kan træffe; det er ikke afgørelser, Flygtningenævnet kan træffe.
Det er kun domstolene, der kan træffe de afgørelser.
Det stod klart og tydeligt i loven før, og det står stadig i loven.
Så når ministeren går ind og forklarer den ændring, man nu lægger op til, med, at det sker for at understrege, at det er domstolene, der træffer disse afgørelser, er jeg faktisk ret sikker på, at jeg ikke forstår, hvad justitsministeren mener.
Hvem skulle ellers træffe disse afgørelser?
Men inden for hvilke rammer skal afgørelserne træffes?
Det er jo op til Folketinget at vedtage nogle love, og så skal der ske en fortolkning af de internationale konventioner, vi har tiltrådt.
Og det er selvfølgelig domstolene, der tolker inden for de rammer.
Men den lovgivning, som vi vedtager her i Folketinget, har vel betydning for de afgørelser, som domstolene træffer?
Og som lovgivende myndighed, altså som den myndighed, der i første omgang lægger op til, at folk skal udvises, har vi besluttet os for, at vi godt vil tage den procesrisiko, der jo altid er i en sag.
Den procesrisiko vil vi gerne tage – og i øvrigt stemte Socialdemokraterne for den oprindelige ændring – men domstolene skal selvfølgelig ikke udvise folk, hvis det med sikkerhed strider mod konventionerne.
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Det er ikke mig, der er i tvivl om domstolenes kompetence.
Det er den tidligere regering, der har skabt en lovgivningsmæssig uklarhed med hensyn til, hvornår udvisning kan finde sted.
På den ene side stod der som sagt i lovteksten, at en udlænding skal udvises, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
På den ene side står der i lovens bemærkninger, at de internationale forpligtelser altid skal overholdes.
Også i tilfælde, hvor der kan være usikkerhed om rækkevidden af de internationale forpligtelser, vil det være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning ville være mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Herefter kan ingen, ej heller den tidligere regering være i tvivl om, at det er domstolene, der træffer afgørelse om, hvorvidt udvisning er forenelig med Danmarks internationale forpligtelser.
Blot for at understrege det, så det står helt klart: Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-02:
Skal det forstås således, at ministeren hidtil har været i tvivl om, hvem der træffer afgørelse i udvisningssager, når ministeren i anledning af den planlagte lempelse af udvisningsreglerne til TV 2 News den 26. april 2012 udtaler, at det sker for at understrege, at det er domstolene, der træffer afgørelsen om udvisning?
Skal det forstås således, at ministeren hidtil har været i tvivl om, hvem der træffer afgørelse i udvisningssager, når ministeren i anledning af den planlagte lempelse af udvisningsreglerne til TV 2 News den 26. april 2012 udtaler, at det sker for at understrege, at det er domstolene, der træffer afgørelsen om udvisning?
Inger Støjberg (V), 2012-05-02:
Finder ministeren det retvisende, når han i sit brev af 7. februar 2012 til EU-kommissær Viviane Reding giver udtryk for, at ændringen af udvisningsreglerne, så ordene »med sikkerhed« ikke længere fremgår, vil forbedre beskyttelsen mod udvisning, når det af det fremsatte lovforslag, L 180, fremgår, at »der er ikke tilsigtet nogen ændring af domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge« og »personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist«?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Nu læser jeg det lige op igen, således at man ikke behøver at køre den samme melodi igen, for det kan godt komme til at virke lidt hult på et tidspunkt: Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover kunne udvises. Så behøver man ikke at køre den der kampagneretorik.
For grundlæggende tror jeg sådan set, at spørgeren og jeg er enige om, at der skal sættes hårdt ind over for kriminelle udlændinge.
Dem, der skal ud, skal ud, og det sikres med det her lovforslag.
Hvad er det så, vi laver?
Det er netop at understrege, at det er domstolene, der tager stilling til spørgsmål om udvisning.
Det var der, der var signallovgivning fra den tidligere regering, altså at man skabte usikkerhed om det.
Det er nu det, vi rydder op i.
Så hvis spørgeren gerne vil have klarhed om, at det er domstolene, der træffer afgørelse i de her sager, så skulle han med glæde stemme for det lovforslag, som regeringen nu fremsætter, for det er lige nøjagtig kernen i det forslag, som vi fremsætter.
Søren Pind (V), 2012-05-02:
Det er helt rigtigt, at jeg kæmpede indædt for at få en lovgivning, der var så hård som muligt over for kriminelle udlændinge i forhold til udvisninger.
Derfor ligger det mig selvfølgelig også på sinde, når regeringen ændrer de regler og gør dansk udlændingepolitik slappere.
Jeg kan konstatere, at jeg ikke kan få svar på, hvorfor justitsministeren ikke trygt tør overlade den påståede uklarhed til domstolene.
Det ville jo ellers være en objektiv myndighed at overlade det til.
Mit bedste bud, og dermed også spørgsmål til justitsministeren, er: Hvad er det, man præcis har lovet De Radikale i den her forbindelse, og hvorfor ligger man under for Det Radikale Venstre i spørgsmålet om at gøre dansk udlændingepolitik slappere og mindre effektiv over for kriminelle udlændinge?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Regeringen skriver jo meget klart, som jeg læste op før, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Det står direkte i bemærkningerne.
Det er bare, så vi er helt enige i forhold til den diskussion, der i øvrigt ellers kører om det her.
Og det er så det, der vil være tilfældet.
Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.
Det står i det lovforslag, som regeringen fremsætter.
Det råder vi nu bod på, men vi gør det på en måde, hvor hensigten er den samme så at sige, nemlig at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Så det er det, der er baggrunden for det.
Jeg er dog alligevel glad for, at debatten allerede på det her stadium i dag er nået til den konklusion, at spørgeren heller ikke er i tvivl om det, der står i regeringens lovforslag, nemlig at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Søren Pind (V), 2012-05-02:
Man siger et til den danske befolkning og noget andet til en EU-kommissær, hvor man fastslår, at der er tale om en lempelse.
Ikke desto mindre svarede justitsministeren jo ikke på mit spørgsmål.
Hvis der er den tvivl, som justitsministeren påstår, og som jeg ikke deler, i den lov, der blev vedtaget med Socialdemokratiets og SF's stemmer dengang, hvorfor overlader man det så ikke til domstolene at afklare den tvivl?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Jeg kan berolige spørgeren med, at der ingen grund er til at undre sig over noget som helst i den her sag.
Jeg føler mig bare foranlediget til at læse op fra bemærkningerne til det lovforslag, som altså er fremsat.
Det var det, jeg før henviste til på side 25.
Der står ordret: »Personer, der kan udvises efter de gældende regler, vil også fremover blive udvist.«
Så der er ingen grund til hverken bekymringer eller forundring, og derfor synes jeg, at den her diskussion ikke behøver at være meget længere, for virkeligheden er jo den, at den nuværende regering redder den tidligere integrationsminister fra et forsøg på at lave signallovgivning.
Vi skaber rene linjer nu, og de er endda således, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil kunne blive udvist.
Det bør da skabe en stor grad af tilfredshed og bestemt ikke forundring.
Søren Pind (V), 2012-05-02:
Man kan jo undre sig over, at justitsministeren, hvis man nu akademisk set gav ham ret i, at der var den diskrepans, vælger en lempelse til fordel for de kriminelle udlændinge i stedet for at fjerne den tvivl, som justitsministeren måtte have, i modsat retning.
Det kan jo egentlig overraske.
Men jeg vil spørge justitsministeren om, at hvis det virkelig forholder sig, som justitsministeren siger, hvorfor man så ikke trygt overlader det spørgsmål til domstolene.
Hvorfor har justitsministeren ikke tillid til, at domstolene vil afklare, hvad praksis egentlig skal være på det her felt?
Er det ikke dem, vi har som den dømmende magt i Danmark?
Martin Geertsen (V), 2012-05-02:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Vil statsministeren instruere justitsministeren i at trække lovforslaget om lempelse af reglerne for udvisning af kriminelle udlændinge tilbage, eftersom statsministeren på sit pressemøde den 17. april 2012 sagde: »Vi fastholder de regler, der er i forhold til at udvise kriminelle udlændinge«?
Vil statsministeren instruere justitsministeren i at trække lovforslaget om lempelse af reglerne for udvisning af kriminelle udlændinge tilbage, eftersom statsministeren på sit pressemøde den 17. april 2012 sagde, at »vi fastholder de regler, der er i forhold til at udvise kriminelle udlændinge«?