runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2010-06-02:
Tak, det var dejligt, jeg nåede at komme med.
Ordføreren har sagt, at det var vigtigt, at man ikke smed regningen i børneværelset, og det er også det, der står på De Konservatives hjemmeside, men et af de steder, hvor man har valgt at skære, er jo netop på forskning og uddannelse, som flere andre ordførere også har sagt.
Et af de områder, der virkelig kommer til at give problemer, er voksenog efteruddannelsen, for vi har brug for at få investeret her – det sagde Anders Fogh Rasmussen i 2004 – hvis vi skal hamle op med den globale konkurrence.
Dengang valgte man at give et løft; nu drosler man så ned.
446 mio. kr. vil man spare.
Beregninger viser, at det vil medføre, at ca. 4.000 af dem, der vil blive fyret i løbet af den her periode, vil få meget svært ved eller slet ikke vil lykkes med at få et job.
Udgiften til dem alene vil være over 0,5 mia. kr., og det vil sige, at regeringen faktisk sparer 446 mio. kr. for senere hen at få en regning på over 500 mio. kr. En udgift på 100 mio. kr. ekstra kommer regeringens forslag til at koste.
Er det fornuftig konservativ politik?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Nej, det er det bestemt ikke, og sådan kommer det heller ikke til at gå.
Nu er det jo sådan, at vi har et meget ansvarligt erhvervsliv, der selvfølgelig også ser en interesse i, at deres medarbejdere bliver efteruddannet og videreuddannet og fastholdt i deres job.
Årsagen til, at de er så ansvarlige, er måske ikke kun, at de har et godt hjerte – det tror jeg nu at mange af dem har – men også, at de ved, at de kommer til at mangle kvalificeret arbejdskraft i fremtiden, så de vil gerne holde på deres gode medarbejdere, de vil gerne opkvalificere dem.
Og derfor er det også vores tese, at de er villige til at betale den ekstra del af brugerbetalingen, som de nu bliver pålagt.
Pernille Frahm (SF), 2010-06-02:
Det er sjovt, at når det er ekstraudgifter, som De Konservative pålægger erhvervslivet, så vil de tage imod dem med kyshånd og bøje sig pænt for dem, men når vi snakker om at lave nogle erhvervsbeskatninger og sådan noget, så siger man, at det vil jage dem ud af landet.
Men det er selvfølgelig nok alt efter, hvor man ser det fra, kan jeg forstå, og lige nu ser man det deroppefra, og det er åbenbart et godt sted at se tingene fra.
Men er ordføreren opmærksom på, at en af regeringens egne eksperter i voksen- og efteruddannelse faktisk advarer voldsomt imod det her?
Formanden for Rådet for Voksen- og Efteruddannelse, hr. Kjeld Møller – nu skal jeg lige have efternavnet rigtigt – Kjeld Møller Pedersen, siger, at det her vil betyde, at flere kommer ud i ledighed, og at færre får den efteruddannelse, de har brug for for at kunne få nye job, når ledigheden rammer dem på et senere tidspunkt.
Er ordføreren opmærksom på, at regeringens egne eksperter faktisk advarer imod det, som ordføreren er med til at gøre nu?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Ja, jeg har læst forskellige udtalelser, men jeg er altså af en anden opfattelse.
Det kan da godt være – og det skulle være mærkeligt andet; den indrømmelse vil jeg gerne give – at det vil komme til at ramme nogle.
Det er beklageligt, men sådan er der jo flere ting i den her genopretningsplan, som vi desværre bliver nødt til at lave, fordi vi skal finde 24 mia. kr., og det kommer til at ramme nogle.
Vi kan ikke bilde os selv ind, at man kan finde 24 mia. kr., uden at nogen i det her samfund rammes.
Og jeg synes egentlig, at vi har været ret gode til at finde de mest skånsomme områder, så vi stadig væk kan have fokus på den kernevelfærd, som vi gerne vil prioritere højt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-06-02:
Jeg synes faktisk, at man med regeringens pakke har fundet frem til alle de områder, hvor vi netop har haft behov for at investere for at komme rigtigt ud på den anden side af krisen.
Det, jeg vil spørge ind til, er: Er den konservative ordfører enig i, at det er et samfundsproblem, at 15 pct. af alle i den fødedygtige alder faktisk har problemer med at få børn, og at problemet formentlig er stigende, fordi der er flere mænd, der skyder med blankt inde i soveværelset, uden at vi ved hvorfor, og fordi der er flere kvinder, som bliver født med sygdomme, der gør, at de har sværere ved at få børn?
Synes ordføreren, at det er et samfundsproblem, og at man skal tage fat på, at folk har svært ved at reproducere sig selv, og at det er et problem, at fertiliteten er dalende i Danmark?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Altså, jeg hæfter mig ved, at det trods den krise, vi er i, egentlig er gået ganske godt og også er gået bedre, end vi umiddelbart forudså.
F.eks. er der faktisk nu 25.000 færre arbejdsløse, end vi for et halvt års tid siden troede, der ville være nu.
Det går bedre, end vi havde turdet håbe på, og det giver da også mig et håb om, at den spirende vækst, vi ser nu, vil generere og føre til, at der kommer mere aktivitet i samfundet, flere arbejdspladser, mere eksport, og at det vil skabe vækst i Danmark, på trods af at vi altså også har den her kriseplan.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-02:
Det bliver sagt af den konservative ordfører, at planen her skaber vækst, og at den vil generere aktivitet, men faktum er jo faktisk desværre, at når man træder så hårdt på bremsen, som regeringen gør, sker der det modsatte, altså at vi vil få et fald i BNP på grund af regeringens spareplan, og at der er, siger en analyse nu fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, 27.000 private arbejdspladser i fare på grund af spareplanen.
Det tager regeringen så åbenbart ikke alvorligt nok til at ville gøre noget ved det.
Tværtimod gør man det værre ved at lave en plan, der ikke bringer folk i arbejde, og som ikke skaber vækst.
Jeg troede ellers, det var De Konservatives politik gerne at ville gøre noget ved det.
Magnus Heunicke (S), 2010-06-02:
I en ganske almindelig dansk folkeskoleklasse er der et til to børn, som er kommet til verden ved hjælp af fertilitetsbehandling.
Helt statistisk set
er der et eller to børn, hvis forældre har fået hjælp til at få børn, og der bliver født ca. 5.000 børn i Danmark om året i familier, hvor moren eller faren har svært ved at få børn.
Jeg tror, at rigtig mange kunne tænke sig et hudløst ærligt svar på, hvorfor det er, at de familier, som har svært ved at få børn, nu skal straffes økonomisk for, at der har været en fest, som man ikke kunne betale.
Hvorfor er det de familier, som Det Konservative Folkeparti vil straffe ekstra hårdt?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Vi kan se, at udgifterne til sygehusene stiger og stiger.
Der kommer ny forbedret medicin hele tiden.
Vi kan mere.
Det bliver dyrere at behandle de mennesker, som vi behandler.
Men vi kan ikke det hele, og hvis vi vil bruge pengene på det, som jeg kalder kerneydelser, så er der nogle steder, hvor vi må kræve en brugerbetaling, og det er så det, vi går ind og gør nu med brugerbetaling på fertilitetsbehandling.
Magnus Heunicke (S), 2010-06-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre De Konservative: Er den plan, der nu lægges frem, en familievenlig plan, eller er det måske en familiefjendsk plan?
Jeg tror, rigtig mange mennesker, rigtig mange familier i Danmark er dybt skuffet over, at det parti, som for få år siden slog sig op på at være familiernes parti, nu er med til at lave en så familiefjendsk plan.
Jeg vil godt spørge ordføreren direkte: Hvad vil det efter den her plan koste en familie, som godt vil have børn, men hvor faren eller moren har problemer af den ene eller anden art, at de skal igennem en behandling?
Hvad det vil koste for en typisk familie?
For man har forhåbentlig regnet på, hvad det vil koste dem, der altså har svært ved at få børn, og som skal igennem en behandling, der i dag er gratis, men som med det her forslag med et slag pludselig kommer til at koste rigtig mange penge.
Hvad er prisen?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
En fertilitetsbehandling koster pr. insemination omkring 17.000-20.000 kr. i det private.
Derudover kan der komme medicin, og nogle gange skal man have tre behandlinger.
Så det er da selvfølgelig en del penge.
Det koster det også at adoptere børn.
Det er der også nogle der gør i dag, og det betaler de selv for.
Der har jeg ikke hørt Socialdemokraterne i tide og utide råbe op eller stille op for den gruppe.
Jeg mener stadig væk, det er en besparelse, der kan forsvares.
Den kan forsvares, lige præcis fordi vi tager hånd om børnefamiliernes fremtid, fordi vi vil sikre et Danmark, der er værd at vokse op i, hvor der faktisk er nogle arbejdspladser, hvor virksomhederne ikke er løbet ud af landet, som jeg har en forventning om at de vil gøre, hvis og i så fald Socialdemokraterne og SF vil komme til, for så vil vi jo se, at selskabsskatterne vil stige.
Det vil give virksomhederne en virkelig, virkelig tung opgave at skulle konkurrere med virksomheder i andre lande, hvis de er placeret i Danmark.
Bente Dahl (RV), 2010-06-02:
Tak for det.
Den konservative ordfører sagde i sin ordførertale, at Det Konservative Folkeparti er et meget økonomisk bevidst og ansvarligt parti.
Derfor undrer det os, at vi i øjeblikket ser en regering, inklusive Det Konservative Folkeparti, der dækker sig ind under EU for at begrunde det, som regeringen siger er løsningen på de økonomiske problemer.
EU forlanger ikke besparelser, men forbedringer.
Europa-Kommissionen har vurderet det konvergensprogram for 2009, som regeringen har fremlagt, med nulvækst og sparemål, men Kommissionen har ikke fået forelagt et reformprogram.
Vil den konservative ordfører bekræfte, at det ikke er EU, der kræver besparelser af Danmark, men at det er regeringens og Dansk Folkepartis politiske valg at lave den plan, som er fremlagt nu?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Nej, det vil jeg ikke.
Vi har bundet os til at følge EU's vækst- og stabilitetspagt, og det gør så, at vi også er forpligtet til at nedbringe vores underskud.
Men det er nu ikke det, der skal være argumentet.
Argumentet skal være, at vi skal have et gældfrit Danmark, som vi kan levere videre til de børn, der vokser op nu, og at vi, som jeg lige har sagt, kan få skabt nogle arbejdspladser, også i fremtiden, så man der ikke hænger på en regning, der gør det besværligt at være borger i det danske samfund.
Derfor tager vi fat om problemerne nu.
Så EU skal sådan set ikke være argumentet, men det er da en del af årsagen til, at vi skal spare.
Bente Dahl (RV), 2010-06-02:
Nå, EU skal ikke være argumentet.
Men så kan jeg ikke forstå, at regeringen bruger det i så vid udstrækning, som man gør.
Jeg vil gerne have uddybet lidt mere om økonomi på kort sigt og på længere sigt.
En af vores fremmeste økonomiske eksperter, Nina Smith, udtaler i Berlingske Tidende den 22. maj 2010: »Det er store besparelser, som regeringen vil komme med på kort sigt, og spørgsmålet er, om man ikke hellere skulle fokusere på langsigtede reformer«.
Jeg citerer videre: »Derfor er det til dels et politisk valg, om man vælger at stramme finanspolitikken fra 2011 og spare meget kraftigt på de offentlige udgifter, eller man i stedet vælger at gå i gang med at gennemføre mere langsigtede reformer, som konsoliderer dansk økonomi på det lange sigt«.
Så er det, jeg spørger den konservative ordfører: Er det ikke regeringens politiske valg ikke at lave tilbundsgående reformer, men i stedet for en fuldstændig skæv genopretningsplan, der rammer de svage, folkeoplysningen, uddannelsen, forskningen m.m., altså alt det, som vi skal leve af i fremtidens Danmark?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Den her regering laver ikke andet end reformer, dag og nat, og De Radikale kan snart ikke følge med.
Vi har overhalet De Radikale.
Vi har lavet en meget, meget ambitiøs skattereform, og nu laver vi en dagpengereform.
Hvis befolkningen skal følge med, tror jeg lige, vi skal stoppe op og puste ud.
Derfor laver vi også noget på den lange bane, og det er jo derfor, den her plan er så god.
Vi må lave nogle besparelser her og nu, der gør ondt – ja – og som ikke er lige populære, men vi har også det lange lys på.
Vi er klar over udfordringerne, og derfor tager vi fat.
Christine Antorini (S), 2010-06-02:
Nu lagde jeg mærke til, at den konservative ordfører lige for et kort øjeblik siden meget malende fremmanede et billede af, at erhvervslivet ville løbe ud af Danmark – sådan var ordene – ville løbe ud af landet, hvis S-SF gennemførte sin økonomiske plan.
Det er der faktisk ikke en eneste virksomhedsleder der har sagt.
Til gengæld har der været udtrykt dyb skepsis så sent som i dag fra erhvervslivets interesseorganisationer på grund af den kæmpestore nedskæring, der sker på forskning og uddannelse i den spareplan, der ligger fra regeringen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra den konservative ordfører, hvorfor i alverden man er nået frem til, at der skal spares næsten 4 mia. kr. på forskning og uddannelse som et led i at fremtidsrette Danmark.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg er fuldstændig uenig i, at der skal spares 4 mia. kr.
Det er en kendt besparelse, der kommer, og som universiteterne har været klar over.
Det skal man også i ministerierne, det skal man i alle andre offentlige styrelser og myndigheder, og det er kun rimeligt, at man også skal gøre det på universiteterne.
Vi har stadig væk et meget højt budget, hvad angår forskning, og jeg tror ikke, der er nogen, der kommer til at lide skade, på grund af at universiteterne i denne omgang også må holde for.
Men jeg tror, der er nogen, der kommer til at lide skade, når den socialdemokratiske regering eventuelt skulle komme til, for man kan jo ikke finde pengene ved at skære erhvervstilskud ned.
For der er ikke ret mange erhvervstilskud tilbage, og dem, der er, er jo nogle, Socialdemokraterne også godt kan se er nødvendige.
Så har man proklameret, at man vil hæve selskabsskatterne, og det er da at lægge gift ud for virksomhederne.
Christine Antorini (S), 2010-06-02:
Det er jo fuldstændig nonsens, når den konservative ordfører kan stå og sige, at det er kendte besparelser.
Hvis det er kendte besparelser, er det jo ikke 4 mia. kr., som kan ryge i det hul, som De Konservative vil være med til at dække.
Det er for 4 mia. kr. nye besparelser.
Det er forskning, der rammes, men jeg vil godt sætte ord på, hvad det i øvrigt er, man sparer på.
Man sparer på alle de kortuddannede voksne, de ufaglærte.
Man sparer på den mulighed, de har, for at tage voksenefteruddannelse, alt det, der skal gøre, at de kan gå fra ufaglærte til faglærte.
Man øger brugerbetalingen for dem, der gerne vil uddanne sig, og det gælder både for de kortuddannede og på de videregående uddannelser.
Man gør det sværere at tage på voksenefteruddannelse, fordi godtgørelsen bliver mindre for virksomhederne, og det står direkte i planen, at det betyder, at færre virksomheder har en motivation til at sende deres medarbejdere på uddannelse.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Det er fuldstændig rigtigt, at der bliver sparet på de områder, fru Christine Antorini her nævnte, og jeg kan stå fuldt ud på mål for de besparelser.
Når vi øger brugerbetalingen, øger vi også incitamentet til at gennemføre den uddannelse, man har meldt sig til.
Vi kan se, der har været et stort frafald, og vi kan også se, at der er mange, der har uddannelser i forvejen og tager en efteruddannelse, og det er selvfølgelig altid rart, men måske mere til gavn for dem selv og deres eget forgodtbefindende end for at komme ud og matche et job på arbejdsmarkedet.
Det er rigtigt, at virksomhederne skal betale nogle flere penge for videre- og efteruddannelse af deres medarbejdere, ja.
Det er ikke kun børnefamilierne, der bliver ramt.
Det er også virksomhederne, der i den her periode må tage deres del af ansvaret.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Selv om Liberal Alliance ikke tager del i genopretningsplanen, så forstår jeg sådan set godt synspunktet om, at det nogle gange kommer til at gøre ondt, når man skal gøre noget.
Det er fair nok, hvis det så er noget, der hjælper.
Det, der er problemet ved det her med at lave skattestigninger, er, at det kommer til at koste danske arbejdspladser og dansk vækst.
Det er fuldstændig tåbeligt at lave en plan, som går i den modsatte retning af det, man selv siger er formålet.
Om den del af planen må jeg bare sige, at den er udtryk for sådan en socialdemokratisk misundelsestankegang om, at det også skal gøre ondt på de rige, selv om det så koster arbejdspladser for nogle helt andre mennesker.
Det er da et utrolig mærkeligt synspunkt.
Ville det ikke være smartere, at man kun havde taget elementer med, der skabte arbejdspladser og skabte vækst, i stedet for at tage sådan et negativt element med ind i pakken?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg har det generelt svært med genopretningsplanen, for det, der bliver lagt op til i den plan, er jo ikke sjovt.
Det rammer sådan set alle, også dem, der virkelig giver den en skalle på arbejdsmarkedet og ikke synes, de får nok ud af det.
Det er ikke en fjernelse, altså en afskaffelse af grænsen, der skulle sættes op, i forhold til hvornår man skal betale topskat; det er en udsættelse.
Karsten Lauritzen (V), 2010-06-02:
Jeg kan forstå, at hr. Villy Søvndal mener, at regeringens oprindelige plan om, at man skulle spare eller kunne spare 4 mia. kr. i kommunerne, ville føre til et blodbad, et decideret blodbad.
Jeg vil bare spørge, om hr. Villy Søvndal fortsat er af den opfattelse, at det at spare 4 mia. kr. i kommunerne vil føre til et blodbad.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg er helt overbevist om, at det vil betyde nedskæringer i et omfang, som jeg ikke tror jeg nogen sinde har set.
Jeg har i øvrigt selv en fortid som kommunalpolitiker i Kolding, og det, man er i gang med nu, er langt mere vidtgående end noget, jeg kan huske er sket på noget tidspunkt.
Det er jo det samme, man er i gang med i Silkeborg, og hvilken kommune det nu måtte være.
Så kan man efter temperament diskutere, hvad man skal kalde det.
Er det blodbad?
Er det massakre?
Er det meget alvorlige nedskæringer?
Langt ind i Venstres kernevælgergrupper er man dybt bekymret over, at skattelettelser givet ufinansieret over en årrække betyder, at der ikke længere er råd til ordentlig ældreomsorg, til en ordentlig folkeskole, og at der afskediges på sygehusene.
Karsten Lauritzen (V), 2010-06-02:
Det svar er jeg da glad for.
Blodbad, massakre osv. er, hvad en besparelse på 4 mia. kr. vil føre til.
Så vil jeg godt bede hr. Villy Søvndal om at forklare, hvorfor Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne i deres såkaldte økonomiske plan selv skriver, at man vil effektivisere i kommunerne for 4 mia. kr.
Hvorfor kan hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt effektivisere i kommunerne for 4 mia. kr., uden at det fører til et blodbad, men når det er regeringen, der gør det samme, er der bål og brand?
Kan hr. Villy Søvndal forklare forskellen?
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Ja, det er meget let.
Men det er i øvrigt et rigtig godt spørgsmål, synes jeg, Venstre stillede, og jeg kan godt forstå det: Hvordan kan det være, at I kan gøre det, vi ikke kan gøre?
Det, vi gør, er jo at tilføre kommunerne penge og samtidig bede om de nødvendige omstillinger som det ene og som det andet afskaffe den byge af vanvittigt bureaukrati, som den nuværende regering har sænket ned over alle dele af den offentlige sektor.
Det gælder ældreområdet, det gælder arbejdsmarkedsområdet i særdeleshed, det gælder folkeskoleområdet osv.
Det er krav om registrering og minuttyranni i et omfang, vi aldrig nogen sinde har set før, og jeg tror, at selv Venstre i dag må erkende, at det har nået et omfang, som i sig selv vanskeliggør, at man kan nå de opgaver, man har mange steder i kommunerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-02:
Tak, hr. formand.
Jeg vil prøve at gå tilbage til lidt tidligere på dagen og tænke lidt på, hvad hr. Villy Søvndal var inde på i sin ordførertale.
Det gør vel ikke noget.
Hr. Villy Søvndal nævnede en såkaldt centrum-venstre-regering.
Det er en af de visioner, man åbenbart har hos Socialistisk Folkeparti.
Nu ved jeg ikke, hvor synsforstyrret eller skeløjet hr. Villy Søvndal er – det må vi lade andre om at vurdere – men hvor meget af det vil blive venstre, og hvor meget af det vil blive centrum?
For jeg tænker lidt på, at det ser ud, som om man bliver meget afhængig af Enhedslistens ganske få mandater.
Det er nogle få medlemmer, som bl.a. har foreslået en dagpengeret på 30.000 kr. om måneden.
Det vil, jævnfør de beregninger, vi har fået, medføre en årlig udgift på 65 mia. kr. i Danmark.
De har også foreslået, at vi skal købe alle danske tvangsauktioner og så lade borgerne blive boende, uanset om det er en bolig på strandvejen eller det er en gammel faldefærdig rønne i Hirtshals.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg tror, det er bedst, hvis hr. Skibby føler en voldsom trang til at diskutere Enhedslistens forslag, at han drikker lidt koldt vand og venter, fordi det om lidt er Enhedslistens ordfører, der kommer herop.
Jeg vil klart anbefale det, for jeg tror, at Enhedslistens ordfører langt bedre kan Enhedslistens forslag, end jeg kan.
Hr. Skibby har jo ret i, at det tyder på, at bevægelserne i dansk politik er meget store i øjeblikket.
Dansk Folkeparti er klemt, meget klemt, fordi der er rigtig mange vælgere, der synes, man har svigtet alle de løfter, de har hørt Dansk Folkeparti give.
Derfor er det selvfølgelig spændende at interessere sig for, hvad en kommende regering vil gøre.
Det er rigtigt, at det vil være noget helt andet på alle afgørende punkter end det, vi har set under den nuværende regering.
Hovedskitsen, der ligger, er det, S og SF har lagt frem i »En Fair Løsning«.
Det er det, som er vores, de to største partier i oppositionens, bud på, hvordan vi synes fremtiden skal se ud.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-02:
Kære venner,
det ændrer ikke på de arbejdsvilkår, en sådan regering ville have, nemlig at man bliver hundrede procent afhængig af det yderste venstre i dansk politik, marxistisk-leninistisk arbejderparti, kommunister osv.
Det må man da også prøve at reflektere over hos Socialdemokraterne og hos SF.
Vi andre vurderes ud fra resultater.
Hr. Søvndals parti vil indtil videre blive vurderet ud fra løfter, og jeg tror på, at hvis det, hr. Søvndal ønsker, skulle blive virkelighed, så ville der bliver rigtig mange brudte løfter i Danmark.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg tror, hr. Skibby har helt ret i, at Dansk Folkeparti netop bliver vurderet på resultatet, og det er vel derfor, at vurderingen er så hård, som den er.
Når man laver et resultat, som det er tilfældet med den aftale, man lige har lavet, hvor man bryder alle de afgørende løfter, man har været ude at give, er det klart, at folk vurderer en på resultatet.
Det synes jeg sådan set er fair nok.
Vi går i virkeligheden ind og laver en meget skarp prioritering og siger, hvad man kan forvente af en kommende S-SF- og forhåbentlig også R-regering.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-02:
Socialistisk Folkeparti har jo kritiseret voldsomt, at vi nu sænker dagpengeperioden fra 4 til 2 år, og jeg har forstået, at hvis man får magt, som man har agt, vil man indkalde til nogle drøftelser om det.
Det, der så kunne være det interessante, var, hvis vi også kunne komme det lidt nærmere, hvad SF's holdning til de drøftelser er, for man har vel ikke bare pantsat sin politiske holdning fuldstændig hos LO.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Jeg synes sådan set, at jeg har redegjort for det, men det er måske lidt tid siden, så jeg gentager det gerne.
Der er med hensyn til dagpengene tre ting, der set fra SF's synspunkt er interessante at debattere.
Den ene er længden af dagpengeperioden, den anden er kompensationsgraden – det er jo en kendt sag, at den er meget lille i øjeblikket, at der er rigtig mange LO-arbejdere, der kun får godt halvdelen af det, de havde i løn, når de ryger på arbejdsløshedsdagpenge – og den tredje ting, der er spændende at diskutere, handler om alt det, der hedder uddannelse og rådgivning, inden eller når man bliver ledig.
Det er de elementer, vi gerne vil diskutere.
Det er muligt, at andre har andre elementer, de gerne vil diskutere, og det er jo det, der er det rigtig spændende ved at diskutere med omverdenen.