runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2013-01-17:
Jeg takker for den meget præcise garanti for, at der kommer en folkeafstemning om det retlige og forsvarspolitiske samarbejde i den her valgperiode.
Det skal vi i hvert fald huske, og så må vi se at begynde at sætte lidt penge af til den valgkamp, der så kommer.
Ja, det kan vi næsten være sikre på nu, ikke?
Men jeg vil gerne spørge, som jeg også gjorde i forbindelse med Malidebatten i tirsdags.
Der talte jeg også med hr. Rasmus Helveg Petersen om præcis det her med forsvarssamarbejdet, som vi altså nu skal have en folkeafstemning om.
Vi har hørt fra ordføreren, at det var væsentligt, at der var en god grund til, at man ændrede i forbeholdet.
Hvad er den gode grund, som Det Radikale Venstre vil gå ud og fortælle befolkningen i forbindelse med forsvarssamarbejdet?
Hvad er det præcis, der er vigtigt og nødvendigt for Danmark i den diskussion, der nu kommer?
For nu har vi jo set med Maliaktionen, at vi kan gøre præcis, som vi vil, uanset om vi er med eller ej.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-01-18:
Tak for det.
Som socialdemokrat ligger det mig meget på sinde, at vi aktivt arbejder mod diskrimination i vores samfund.
Derfor synes jeg også, at Enhedslistens forslag i dag er sympatisk.
Vi ønsker også at skabe gode vilkår for alle, og det gælder selvfølgelig også transpersoner.
Samtidig mener vi dog, at transpersoners kønsidentitet allerede er sikret ved vores eksisterende ligestillingslovgivning og antidiskriminationslovgivning.
Vi ved, at EU-Domstolen har slået fast, at man er beskyttet mod diskrimination på arbejdsmarkedet, hvis man har gennemgået et kønsskifte, og vi ved, at Ligebehandlingsnævnet har afgjort, at kønsidentitet også er en del af ligestillingslovens beskyttelse af køn uden for arbejdsmarkedet.
Vi mener derfor ikke, at der er behov for at indføre kønsidentitet i lovgivningen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Som udgangspunkt er det jo rart at høre, at det er et sympatisk forslag, men hvis man nu hører efter, så siges der nej til at indarbejde transpersoner i antidiskriminatorisk lovgivning.
F.eks. siger han i 2009: Jeg er rystet over mangelen på viden om, hvilke menneskerettighedsperspektiver der står på spil for transpersoner selv blandt de politiske beslutningstagere. Føler den socialdemokratiske ordfører sig ramt af denne udtalelse?
Så må jeg spørge på en anden måde: Mener den socialdemokratiske ordfører ikke, at Thomas Hammarberg har en pointe i at indarbejde transpersoner eller kønsidentitet i al antidiskriminatorisk lovgivning?
For det er den eneste måde, hvorpå man kan sige til folk, at de er nogle specielle personer, som vi meget gerne vil forsvare i det her samfund.
Mange af dem gemmer sig lige nu, for de aner jo ikke, om de bliver diskriminatorisk behandlet efter lovgivningen eller bare har det sådan i deres hverdag.
Så skulle man ikke som udgangspunkt bare indarbejde det, fordi det, som jeg siger, vil give dem et klap på skulderen og være som at sige: Hør, der er plads til jer, også i vores samfund?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-01-18:
Det er kun det, jeg ønsker at signalere i dag.
Det er også det, jeg fornemmer fra andre partiers ordførere er det, man har ønsket at signalere.
Spørgsmålet er så, hvilke begreber vi skal bruge i lovgivningen.
Det er jo en debat, jeg hilser velkommen, men det afgørende for mig er indholdet i lovgivningen.
Hvis loven virker, og i og med at vi mener, at transpersoner i dag er beskyttet af lovgivningen, ser jeg ikke noget behov for at ændre på lovgivningen alene på baggrund af et enkelt begreb.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-18:
Tak for det.
De tidligere talere og ministeren har jo pænt givet udtryk for, at de love, man egentlig ønsker at få ændret, også gælder transkønnede.
Jeg skal ærligt indrømme, at da jeg læste den her sag, havde jeg noget svært ved at sætte mig ned og skrive en tale.
Jeg sad og kiggede lidt på sagen, og så tænkte jeg: Hvad er det egentlig, man gerne vil opnå med forslaget?
For ønsker vi egentlig ikke alle at have et samfund i Danmark, hvor der, uanset hvordan man er, uanset om man er en alkoholiker, der sidder inde på værtshuset, hvor man i øvrigt godt må ryge, uanset hvem man er, er plads til en?
Der er plads til alle i Danmark.
Det skal forstås på den måde, at så længe vi opfører os ordentligt, er der også plads til os.
Er vi egentlig ikke alle sammen i Danmark indstillet på den måde, at selvfølgelig skal man da ikke diskriminere hinanden?
Vi er forskellige, vi har forskelligt udgangspunkt, vi laver nogle forskellige ting, og nogle synes, vi er lidt mere mærkelige end andre – sådan er det.
Men man skal jo ikke diskriminere folk.
Så jeg sad og tænkte: Hvad vil man så opnå ved det her?
Vil man havde pas lavet om?
I et pas står der, hvilket køn man er, om man er mand, eller man er kvinde.
Det er jo et faktum, og der er ikke så meget at gøre.
Jeg ville også nogle gange ønske, at jeg var lidt højere, for så kunne jeg prøve nogle rutsjebaner, som min faktiske højde ikke er til.
Nogle gange føler jeg mig rigtig høj, nogle gange føler jeg mig lav.
Så hvordan man føler sig, kan jo være svært at definere, det kan i hvert fald være svært at få implementeret i love.
Hvis man er født som mand, men føler sig som kvinde, så mener jeg helt klart, at det jo ikke ændrer ved det faktum, at man pr. definition, biologisk er en mand.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man skal diskrimineres.
Jeg synes, det er fint, vi har debatten, men jeg må indrømme, at jeg har meget, meget svært ved at forstå, at man laver et beslutningsforslag om det.
Det er egentlig også det, der står i vores love, og det er uanset hvad.
Vi støtter altså ikke forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-01-18:
SF har i snart mange år arbejdet for forbedringer for vores transkønnede medborgere.
Vi er rigtig glade for, at regeringen er i fuld gang med at se på bedre muligheder for det såkaldte juridiske kønsskifte.
Det vil være et stort skridt at få ændret det forhold.
På samme måde sympatiserer vi med det forslag, vi nu behandler i salen i dag, hvor det foreslås, at kønsidentitet tilføjes til ligestillings- og antidiskriminationslovgivningen.
Vi har ikke fuldt overblik over, i hvor høj grad transkønnede i dag udsættes for diskrimination, men vores opfattelse er, at det opleves af mange.
Derfor er det også vigtigt, at transkønnede beskyttes af lovgivningen på linje med andre grupper, men det sker heldigvis allerede – jævnfør de afgørelser, som ministeren også har nævnt – og det synes vi er rigtig positivt.
Med de bemærkninger kan vi ikke, som det nærværende forslag er, støtte beslutningsforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Jeg får sådan et smil på læben, når jeg hører Dansk Folkeparti sige, at vi alle sammen skal behandle hinanden ens.
Jeg ved, at en stor del af den antidiskriminatoriske lovgivning er blevet vedtaget af et stort, bredt flertal i Folketinget minus Dansk Folkeparti.
Sidste gang var, da tro blev indarbejdet.
Som udgangspunkt siger fru Pia Adelsteen, at vi skal behandle hinanden ens.
Men er det sådan i dagens Danmark?
Bliver man ikke diskrimineret som transperson i dagens Danmark?
Det vil jeg gerne spørge hende om.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-18:
Jeg vil godt lige starte med at rette.
Jeg sagde ikke, at vi skal behandle hinanden ens.
Jeg sagde, at vi skal behandle hinanden ordentligt.
Jeg mener faktisk, der er en forskel.
For vi er ikke ens, og derfor skal vi heller ikke behandles ens.
Vi skal behandle hinanden ordentligt, uanset hvad der sker.
Så vil jeg sige: Jo, der er sikkert nogle, der diskriminerer transpersoner; der er også nogle, der diskriminerer homoseksuelle; der er nogle, der laver hadforbrydelser mod homoseksuelle, hvilket selvfølgelig er uhørt.
Det skal ikke foregå.
Men der er langt derfra og til at sige, at begrebet kønsidentitet skal ind i en lov.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
For skal højdeidentitet så være det næste?
Som jeg sagde, føler jeg mig virkelig nogle gange, som om jeg er en meter og firs .
Jeg vil skynde mig at sige, at jeg faktuelt ikke er det.
Nogle gange føler jeg også, jeg er en meter og fyrre, men faktuelt er jeg det ikke.
Men man kan føle sig rigtig anderledes på nogle tidspunkter afhængigt af situationen.
Jeg ved godt, at det med kønsidentitet er noget andet.
Det er noget mere permanent.
Men ikke desto mindre er det jo fuldstændig ligegyldigt, om man føler sig som mand eller kvinde uanset ens biologiske køn.
Man skal ikke diskrimineres på grund af det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Jeg synes, at fru Pia Adelsteens afslutning var god.
Spørgsmålet om højde eller drøjde, eller jeg ved ikke hvad, bliver man jo ikke diskrimineret på grund af.
Men som transperson bliver man diskrimineret på grund af én ting, nemlig personens kønsidentitet.
Vedkommende føler sig som et andet køn end det, vedkommende er født som.
Som udgangspunkt bliver Dansk Folkepartis ordfører nødt til at erkende, at de mennesker bliver diskrimineret i det danske samfund.
Hvad gør vi ved det?
Det er den bedste måde at give folk et klap på skulderen på eller at sige til dem, at det er godt, de er her, og at vi holder af dem.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-18:
Jeg mener faktisk, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr tager fejl.
Sådan er det.
Der er nogle mennesker, der diskriminerer andre mennesker.
Der er nogle mennesker, som ikke behandler hinanden ordentligt.
Der er nogle meget tykke mennesker, som bestemt også bliver diskrimineret.
Der er også nogle, der er meget tynde, som bliver diskrimineret.
Og så er der dværge, der kan føle sig diskrimineret.
Så det med kønsidentitet mener jeg åbner en ladeport for, hvad man kan blive diskrimineret for.
Jeg mener faktisk, at man skal se bort fra kønsidentitet, lige så vel som man skal se bort fra, at mennesker nogle gange er for store eller for små eller på anden måde adskiller sig fra det perfekte menneske, alle ser op til et eller andet sted.
Det mener jeg vi skal se bort fra.
Vi skal jo behandle hinanden ordentligt, det er vel egentlig det, det drejer sig om, uanset hvordan vi er.
Uanset at man er alkoholiker og står nede på gadehjørnet, skal vedkommende da behandles ordentligt.
Sådan er det.
Det burde bare være almindelig pli at gøre det.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-01-18:
I Radikale Venstre er vi meget enige med Enhedslisten og en stor del af, hvis ikke hele det øvrige Folketing i, at transkønnede er en sårbar gruppe, fordi der mange steder mangler en forståelse for, hvor mange udfordringer der er i, at ens opfattede og biologiske køn ikke er i overensstemmelse.
Jeg støtter også varmt op om, at vi fra Folketingets side sender anerkendende signaler og også lovgiver der, hvor der måtte være behov for det.
Det er også derfor, regeringen har nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som skal undersøge mulighederne for juridisk kønsskifte uden krav om fuldstændigt kønsskifte ved operation.
Desuden er Sundhedsstyrelsen, som også ministeren var inde på, i gang med at styrke kvaliteten i behandlingstilbuddene til transpersoner og revidere vejledningen om kønsskifte.
Det sker i dialog med interesseforeningerne for transpersoner.
I forhold til det konkrete beslutningsforslag er Radikale Venstre fuldstændig enig med Enhedslisten i, at ingen transkønnede – ja, ikke nogen mennesker overhovedet – må diskrimineres eller udsættes for forskelsbehandling.
Vi er så ikke enige i, at det kræver en lovændring, for vi vurderer, at transpersoners kønsidentitet allerede er sikret i den eksisterende lovgivning.
Derfor stemmer vi ikke for Enhedslistens beslutningsforslag, men vi vil meget gerne og også meget gerne sammen med Enhedslisten fortsætte samarbejdet om at have fokus på det her område og diskutere, hvordan vi kan hjælpe transkønnede i forhold til de udfordringer, som de lever med, og bl.a. muligheden for at få foretaget et juridisk kønsskifte.
Fatma Øktem (V), 2013-01-18:
Som jeg sagde, er det et meget sympatisk forslag, men jeg holder fast ved, at føler man sig diskrimineret, også som transkønnet, har man i dag en mulighed for at klage, også over den behandling, man får i sundhedsvæsenet.
Så jeg kan ikke se, hvad det er, der gør, at vi skal have den ændring, når man allerede har de muligheder.
Vi læner os op ad den fælles formulering, vi har med regeringen, om, at transkønnede og interkønnede er dækket under begrebet køn.
Er de ikke det?
Jeg synes ikke, at den sag, ordføreren fremlagde, ikke kan behandles.
Merete Riisager (LA), 2013-01-18:
Det forslag, vi behandler i dag, fastslår, at ordet kønsidentitet skal indføjes i en lang række forskellige lovgivninger.
Forslagsstillerne godtgør dog ikke, at de ændringer, der lægges op til, har reel og konkret betydning i praksis.
Der er primært lagt op til en teoretisk diskussion om, hvorvidt der, når talen falder på transpersoner, er tale om en seksuel minoritet eller ej.
Liberal Alliance er altid klar til at kigge konstruktivt på sikkerheden for og beskyttelsen af minoritetsgrupper.
Det væsentlige må dog være, om der er tale om initiativer, der har reel betydning for gruppernes retstilstand.
I det omfang dette forslag har reel betydning, er det vores vurdering, at det først og fremmest vil skabe usikkerhed.
Jeg mener godt, at man kan tænke sig situationer, hvor det med rimelighed kan fastslås, at transpersoner vil blive ramt af samme helt rimelige forskelsbehandling.
Det kan f.eks. være, at en person, der genetisk er en mand, men føler sig som kvinde, ønsker at arbejde i et kvindefængsel.
Men betyder det, at personen skal have lov til at udføre opgaver i fængslet, der i dag er forbeholdt kvinder?
Jeg går ikke ud fra, at det er forslagsstillernes hensigt at ændre retstilstanden i dette og lignende tilfælde, men jeg mener, at usikkerheden i forhold til dette er for stor.
Liberal Alliance kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Manu Sareen (RV), 2013-01-18:
Jeg har også læst henvendelsen fra Præsteforeningen, og jeg tror, det skal læses sådan, at det, der er sket, er, at der er sket en forskydning i ansættelsesformerne igennem de sidste mange år.
Det er det, det betyder.
Jeg er fuldstændig enig i, at langt de fleste er tjenestemandsansat, men at der er sket en forskydning.
Jeg tror, det er sådan, det skal læses.
Med hensyn til kombinationsansættelsen tror jeg også, det er vigtigt at huske på, at der jo ikke er nogen, der bliver pålagt noget som helst.
Det er jo et frit valg for de forskellige menigheder.
Så derfor synes jeg rent faktisk ikke, at det er at blande tingene sammen – for nu at bruge de ord, som ordføreren brugte tidligere.
Nej, jeg vil hellere sige: Jo, man blander rent faktisk tingene sammen, men at der er et frit valg, skal vi hele tiden huske på.
Christian Langballe (DF), 2013-01-18:
Ja, men jeg vil altså stadig væk sige, at for mig er det ikke, fordi jeg overhovedet har noget imod, at en valgmenighedspræst, der har en præsteansættelse på 30 pct. eller 40 pct., nu får mulighed for gå ind i den almindelige sognekirke og få suppleret sin stilling op.
Jeg under den præst, der kombinerer det her, at gøre det, hvis det er sådan, at vedkommende har svært ved at få smør på brødet.
Men det, jeg bare fastholder, er, at vi har noget, der hedder den folkekirkelige frihedslovgivning, hvor man jo netop tager et bevidst valg, når man opretter en valgmenighed, og siger: Nu vil vi ikke være en del af den her lokale folkesognekirke, selv om det selvfølgelig er en del af folkekirkens paraply, men alligevel står ude i kanten.
Det er sådan set, fordi jeg tager frihedslovgivningen alvorligt, at jeg kommer med den her anke.
Manu Sareen (RV), 2013-01-18:
Både jeg og regeringen tager skam frihedslovgivningen alvorligt, det gælder i den grad også valgmenighederne.
Hvis ikke vi gjorde det, ville vi pålægge dem det ene og det andet, og det er jo ikke det, der er tale om her.
Her er der rent faktisk tale om et tilbud.
Vi skal også huske på, at det her jo rent faktisk er blevet til på baggrund af et udvalg netop også med repræsentanter for kirken, som er enige, og det synes jeg også man bør skrive sig bag øret.
Så selvfølgelig har vi den respekt, der skal være.
Og husk! Der er ikke nogen tvang i det her.
Det er et tilbud.
Per Stig Møller (KF), 2013-01-18:
Nu har både hr. Flemming Damgaard Larsen og jeg påpeget, at det ikke kun er præsten, som – med tekstens ord – skaber rammerne om det levende menighedsfællesskab.
Der svarede ministeren imødekommende og upræcist, og det er jo en ministers specialitet, og der vil jeg så godt spørge: Vil ministeren så ændre formuleringen, så den svarer til det, hr. Flemming Damgaard Larsen og jeg siger?
Manu Sareen (RV), 2013-01-18:
Hr. Per Stig Møller har jo en lang erfaring som minister, så han ved, hvordan man skal tale som minister.
Jeg ser jo med stor velvillighed på, om der er nogle uhensigtsmæssigheder.
Det har jeg også sagt, og det må vi jo tage.
Sådan har det været i det samarbejde, vi har haft, og det kan vi også gøre, og man kan også tage det op under udvalgsbehandlingen.
Tak, og det her er jo en helt anden sag.
Enhedslisten har fremsat forslag til folketingsbeslutning om indførelse af kategorien kønsidentitet i al ligestillingslovgivning og antidiskriminatorisk lovgivning.
Baggrunden for Enhedslistens forslag er et ønske om at sikre, at transpersoner er beskyttet imod diskrimination i alle dele af samfundet.
Transpersoner er kendetegnet ved, at deres biologiske køn ikke stemmer overens med deres kønsidentitet.
Regeringen anerkender, at der er tale om en meget sårbar gruppe, fordi de ønsker at leve som et andet køn end det biologiske, de er født med.
Regeringen er derfor også helt enig med Enhedslisten i, at transpersoner ikke må udsættes for diskriminering på grund af deres kønsidentitet, og at de skal være beskyttet af lovgivningen.
Ligebehandlingsnævnet har i tre forskellige sager afgjort, at kønsidentitet er omfattet af begrebet køn i ligestillingsloven.
Så sent som i november kom en ny afgørelse fra Ligebehandlingsnævnet, hvor kønsidentitet ansås for at være beskyttet på samme måde som køn.
Desuden har EU-Domstolen i to sager afgjort, at personer, som har taget skridt til kønsskifte, er beskyttet af begrebet køn i ligebehandlingslovgivningen.
Også straffelovens bestemmelser om hadforbrydelser og racismeparagraffen beskytter transpersoner.
Det fremgår af bemærkningerne til straffeloven.
Kønsidentitet er derfor fuldt ud omfattet af den gældende lovgivning.
Indførelse af kønsidentitet som selvstændig beskyttelseskategori er derfor ud fra en beskyttelsesmæssig betragtning ikke nødvendigt.
Regeringen er opmærksom på, at der er nogle særlige udfordringer forbundet med at være transkønnet.
Derfor har vi i regeringsgrundlaget sagt, at vi vil se nærmere på reglerne for juridisk kønsskifte.
Der er derfor også nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som skal undersøge mulighederne for juridisk kønsskifte under krav om fuldstændigt kønsskifte uden operation.
Desuden er Sundhedsstyrelsen i gang med at styrke kvaliteten af behandlingstilbuddene til transpersoner og revidere vejledningen om kønsskifte.
Det sker i dialog med interesseforeningerne for transpersoner.
Endelig har regeringen taget en række initiativer for at styrke indsatsen med at registrere, opklare og forebygge hadforbrydelser mod minoriteter.
Vi er derfor allerede fuldt opmærksomme på transpersoners særlige vilkår.
Men beskyttelsen mod forskelsbehandling på grund af kønsidentitet er der som sagt allerede i den eksisterende ligestillingsog antidiskriminationslovgivning, så det mener vi ikke der er grund til at ændre på.
Tak for ordet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Jeg kan komme med et eksempel på diskrimination.
En transperson går på sexologisk klinik og søger om at få lavet et indgreb på sin krop, vedkommende er fuldstændig normal, men før han kan få det indgreb på sin krop, skal han sygeliggøres.
Som udgangspunkt skal man være syg for at få lavet et indgreb på sin krop.
Det står der direkte.
Er det ikke diskriminatorisk over for dem, som i virkeligheden føler sig som en kvinde, hvis de er født som mand, eller omvendt?
Er det ikke diskrimination?
Nej, det har kun baggrund ét sted.
Det er nemlig folk, der er transpersoner.
Så derfor er der masser af diskrimination i lovgivningen over det hele.
Manu Sareen (RV), 2013-01-18:
Man kan også vende det om og sige, at grunden til, at der ikke er nogen sager, simpelt hen er, at man allerede er beskyttet.
Som jeg også har sagt, er det jo ikke kun af Ligebehandlingsnævnet, kønsidentitet bliver betragtet som værende omfattet af begrebet køn.
EU-Domstolen har i to domme også afgjort det, nemlig at personer, der har gennemgået kønsskifte, er beskyttet mod diskrimination på grund af køn på arbejdsmarkedet.
Og i straffelovens beskyttelse mod hadforbrydelser – det tror jeg også er vigtigt at huske – er det også en skærpende omstændighed, at gerningen har baggrund i andres seksuelle orientering.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Jamen som udgangspunkt ved man det jo ikke.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Vil det koste staten noget som helst at indarbejde kønsidentitet i al antidiskriminationslovgivning i Danmark?
Manu Sareen (RV), 2013-01-18:
Men det handler jo ikke om, om det vil koste noget eller ej; det her handler om, om transkønnede er beskyttet af den lovgivning, vi har i dag.
Det mener regeringen, som jeg også sagde i min tale, at de er.
Fatma Øktem (V), 2013-01-18:
Mange tak.
Jeg vil starte med at bringe en hilsen fra Det Konservative Folkepartis ordfører, der desværre ikke selv kan være her i dag på grund af sygdom.
Min tale vil derfor være på vegne af Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at Venstre og Det Konservative Folkeparti naturligvis er helt enige i, at vi skal modarbejde og bekæmpe enhver form for diskrimination.
Det gælder både inden for og uden for arbejdsmarkedet.
Det må der ikke herske nogen tvivl om overhovedet.
Så derfor støtter vi den meget fine og rigtig gode intention, Enhedslisten har med sit forslag i dag.
Men alligevel kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Baggrunden for forslaget er jo, at Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner har påpeget et behov for, at en række danske love bliver ændret, sådan at de også indbefatter kategorien kønsidentitet.
Lad mig sige det ganske kort: I Venstre mener vi ikke, at der er behov for en lovændring.
Vi henholder os til Beskæftigelsesministeriets svar i et høringsnotat til L 119 om et forslag til ændring af lov om Ligebehandlingsnævnet, som vi behandlede sidste år.
Der står helt klart, at diskrimination at transkønnede i Danmark betragtes som diskrimination på grund af køn, og at der derfor allerede efter gældende ret gælder et forbud mod forskelsbehandling både på arbejdsmarkedet og uden for arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er vigtigt at bemærke, at Danmark er et land, hvor der er plads til forskellighed.
Vi har en høj grad af rummelighed og tolerance over for alle typer mennesker.
Vi skal leve med hinanden uanset køn, religion eller race, og det er en holdning, der er bred enighed om.
Det afgørende er, at vi har fokus på lige muligheder og lige rettigheder.
Men så længe transkønnede og interkønnede ligesom alle andre er beskyttet af gældende lov, mener vi ikke, der er behov for de ændringer, som Enhedslisten foreslår.
På den baggrund kan hverken Venstre eller Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Tak til Venstres ordfører, fordi hun anerkender intentionerne i forslaget.
Men alligevel kunne hun ikke støtte forslaget.
Hun siger, at det er køn, som folk bliver diskrimineret på.
Hvis man så bliver født som transperson, f.eks. bliver født som en dreng fysisk set, men i virkeligheden føler sig som en pige, hvordan bliver folk diskrimineret – som kvinde eller som mand?