runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2011-05-31:
Jeg byder også fru Ellen Trane Nørby velkommen som politisk ordfører for Venstre og glæder mig samtidig over, at statsministeren ikke udvandrede i vrede under sin tale.
Det kan selvfølgelig nås endnu, og så håber vi jo ikke, at det bliver redigeret væk på folketingskanalen.
Men jeg vil gerne stille Venstres ordfører et spørgsmål i forbindelse med, at statsministeren sagde: Vi skaffer rigtige penge.
Man kan i hvert fald sige, at regeringen de sidste 10 år har brugt rigtige penge, også rigtig mange penge på ufinansierede skattelettelser, og det er jo en af grundene til, at vi står med den økonomiske udfordring, vi gør i dag.
Hvorfor er det sådan, at det er de svageste grupper i samfundet, der skal betale, hvorfor er det efterlønnerne, hvorfor er det de ledige, hvorfor er det folkepensionisterne og de studerende, der skal betale den regning, oven i købet når statsministeren for efterlønnernes vedkommende har sagt, at det ikke kommer til at ske?
Han har gentagne gange sagt, at den aftale, som mange af Folketingets partier indgik i 2006, står ved magt, og at befolkningen skal kunne tro på de løfter, som Venstre giver.
Men det kan man så åbenbart ikke.
Er det ikke sandt?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Hvis man kigger på S og SF's politik, kan man se, at det jo handler om, at det offentlige skal skabe arbejdspladser ved at bruge offentlige penge til offentlige investeringer.
Det er bare ikke den løsning, som vi ser som den rigtige løsning.
Vi har jo i Danmark en kæmpestor eksport af miljø- og energiteknologi.
Det er en eksport, som vi understøtter, og en udvikling, som vi understøtter, ikke alene igennem eksportinitiativer, men også gennem det arbejde, der er, for at vi skal have udbredt de grønne løsninger og teknologier, vi har fundet i Danmark, til andre lande.
Når der kommer erhvervsdelegationer hertil fra Kina, er det jo netop for at kigge på, hvordan vi i Danmark har formået at gå fra oliekrisen i 1980'erne og til stadig væk at have en tårnhøj vækst og udvikling i samfundet, men ikke bruge mere energi.
Det er da en gåde for mange.
Men i modsætning til SF mener vi ikke, at vi kun skal satse på den grønne teknologi.
Vi vil gerne have gode rammevilkår for hele det danske erhvervsliv, og vi vil også gerne sikre gode rammevilkår for den lille iværksætter og de små virksomheder, som har behov for at vækste, så de kan ansætte endnu flere.
Steen Gade (SF), 2011-05-31:
Jeg synes, at fru Ellen Trane Nørby ser bort fra, at vi ved hårdt arbejde her i Folketinget, godt nok mest på centrum-venstre-siden, har fået skabt et guldæg i dansk økonomi, nemlig eksport af klima-, miljøog energiteknologi, og at vi er ved at tabe det.
Så forstår jeg, at man ikke skal satse.
Det synes jeg bare er en opgivende holdning, specielt i en situation, hvor vi lige netop i går fik at vide, at Tyskland nu vil afvikle a-kraften, hvilket jo betyder, at en branche, som vi stadig væk har som et guldæg, men som er ved at blive svækket, får en chance.
Hvorfor skal regeringen så ikke føre en politik, der målbevidst satser på at skabe de arbejdspladser, som vi ved vi kan skabe, hvis vores ambitionsniveau kommer højere op i gear?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Vi vil sikre gode rammevilkår for hele det danske erhvervsliv, og det betyder selvfølgelig også, at der skal være gode vilkår for alle, der har en god idé, og som kan udvikle den til arbejdspladser og beskæftigelse i det danske samfund.
Vi satser jo allerede i dag på grøn teknologi.
Det nævner statsministeren også i sin tale, og det er jo nogle af de indsatsområder, der har været både på forskningsområdet, hvor vi har lavet strategisk forskning på bl.a. energiområdet, på fødevareområdet og på sundhedsområdet, hvor vi kan se, at når det kommer til velfærdsteknologi, når det kommer til telemedicin, når det kommer til det stærke offentlig-private samarbejde på det område, er det også et område, hvor Danmark står stærkt.
Vi har jo selvfølgelig erhvervsområder, hvor vi står stærkere i dag, men i modsætning til SF vil vi ikke kun sige, at den danske erhvervspolitik skal rette sig mod dem, det går godt i dag.
Vi vil gerne have et erhvervsklima, som giver mulighed for, at alle kan udvikle en god idé til en virksomhed i Danmark, og det er det, vi gør med vores vækstinitiativer, hvor vi ikke kun kører en strategi, hvor man vælger dem, man tror vinder, men hvor vi understøtter de stærke brancher og samtidig skaber rum for, at andre kan komme ind og skabe en virksomhed i Danmark.
Steen Gade (SF), 2011-05-31:
Tak, og også tillykke med jobbet.
Jeg kunne måske lidt bedre lide den gamle Ellen Trane Nørby end hende i dag.
Men jeg har lidt ondt af fru Ellen Trane Nørby, for kl. 9.12 i dag kom der er et telegram, som sådan set kredser om det, vi snakker om, netop at Danmark er i recession.
I andet kvartal har vi altså ikke gang i væksten, som fru Ellen Trane Nørby siger, men sådan set nedgang i væksten.
Jeg vil bede fru Ellen Trane Nørby kommentere én sektor, nemlig klima-, energi- og miljøsektoren, hvor vi jo har haft en nedgang på 10 pct.
Så hørte jeg fru Ellen Trane Nørby sige, at det var forkert at satse, og så er det, jeg vil spørge Venstre: Er det virkelig rigtigt, at Venstre ikke mener, at vi skal satse på klima- og energiteknologi, at vi er ved at komme bagefter, og at der derfor skal satses endnu mere?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Man kan være helt sikker på, at regningen på de 22 mia. kr., der som minimum mangler i S og SF’s plan, kun kan ende et sted, og det er hos danskerne; det er hos de svageste, det er hos boligejerne, det er hos alle dem, der skal betale gildet, for at Socialdemokraterne ikke vil gennemføre reformer, ikke vil gennemføre en ansvarlig økonomisk politik.
Og hvem går det ud over i de lande i Europa, hvor økonomien er allerdårligst?
Det går ud over de svage og de udsatte, for det første, man ikke har råd til, hvis ikke man har en ansvarlig økonomi, er velfærd, det er at tage hånd om dem, der har behov for det, det er at have overskuddet til at sikre, at vi som samfund løfter alle.
Vi har sikret, at det i dag kan betale sig at gå på arbejde; vi har sikret, at indvandrere, som tidligere var marginaliseret på det danske arbejdsmarked, er kommet ind på arbejdsmarkedet.
Det er da alt sammen initiativer, som har gjort ikke bare den enkelte rigere, men også Danmark rigere.
Mogens Jensen (S), 2011-05-31:
Jamen jeg synes jo, det er en ren tilståelsessag fra Venstres ordførers side.
Som jeg forstår det, siger Venstres ordfører: Ja, det er ganske rigtigt, at det er de svageste grupper, der kommer til at betale, at det er efterlønnerne, det er folkepensionisterne, det er de ledige, det er de studerende, og set med Venstres øjne er det nødvendigt, hvis man skal føre en ansvarlig økonomisk politik.
Er det ikke rigtigt, at der er et alternativ?
Der er et alternativ til at skære ned på de her svage grupper, der er et alternativ til at skære ned på uddannelse og forskning, og det er at investere i uddannelse og forskning i stedet for, og det er at skabe muligheder for, at ganske almindelige mennesker og ikke kun de højtlønnede og højtuddannede i det her samfund har en mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, når de er nedslidte.
Man kan ikke stole på de løfter, som Venstre giver, er vel det, vi må konstatere i dag.
Har jeg ikke ret i det?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Det, der jo er fundamentet for, at vi overhovedet kan investere i vores velfærdssamfund, er, at vi har orden i økonomien, at vi har lagt et langtidsbudget for det danske samfund, hvor vi sikrer, at vi har råd til velfærd, at vi har råd til de udgifter, der er på sundhedsområdet, at vi har råd til de udgifter, der er på socialområdet, på uddannelsesområdet.
Socialdemokraterne budgetterer med nogle penge, der måske kommer ind i kassen.
Det er da uansvarligt, og man kan da være helt sikker på, at de første, det vil gå ud over, hvis den danske økonomi skrider i svinget og vi ender på den samme kurs, som Irland, Grækenland og Portugal er på, er de allersvageste i samfundet, og derfor laver vi reformer for at sikre, at vi har råd til at tage hånd om de allersvageste i det danske samfund.
Det synes jeg sådan set er ansvarlig økonomisk politik i modsætning til det, Socialdemokraterne har lagt frem.
Henrik Sass Larsen (S), 2011-05-31:
Jeg kan forstå, at det giver anledning til en vis turbulens, når Venstre og Konservative internt diskuterer skattelettelser.
Nu kan ordføreren jo formentlig ikke udvandre på nuværende tidspunkt, så lidt direkte forespurgt: Har man hos De Konservative helt opgivet kravet om at få flere skattelettelser?
Og er det hele bare endt med, at man til sidst har fået det stolte gamle Konservative Folkeparti til at acceptere, at deres forslag omkring selskabskattelettelser skal i udvalg?
Er det, hvad man har fået ud af det, og er det, hvad man har tilbage?
For så tror jeg, man får problemer med vennerne ovre i Liberal Alliance.
Lad mig så spørge til det udvalgsarbejde: Har man gjort sig nogen som helst forestillinger om, hvordan man skal finansiere den nedsættelse af selskabsskatten, som man skal i gang med i det udvalgsarbejde?
Kan man pege på nogen konkrete områder, hvor det er, man ønsker at spare?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg kan godt høre, at jeg skulle have taget sådan en bunke statistikker med herop og udsagn fra alle dem, der har sagt, at der bliver mangel på arbejdskraft i det her land.
Men jeg troede faktisk ikke, at det var nødvendigt.
Jeg skal gerne bringe en stak til hr. Per Clausen efterfølgende, så vi kan få vished for det med, at der bliver mangel på arbejdskraft i det her land.
Sagen er jo den, hvad vi har hørt rigtig mange gange, at hver gang der er fem, der forlader arbejdsmarkedet, er der fire, som kommer ind.
Det problem skal vi altså bare have løst, og der er reformer fuldstændig nødvendige.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Nu er det jo ikke Enhedslisten, der producerer tallene i Danmarks Statistik, og det bliver det næppe i fremtiden.
Danmarks Statistik siger, at der er en arbejdskraftreserve på 240.000 mennesker.
Jeg kan altså ikke læse ud af regeringens 2020-plan, om det virkelig er rigtigt, at man regner med, at der kommer 200.000 i arbejde i løbet af de næste 3-4 år.
Det lyder spændende.
Og hvad er det for nogle initiativer, der skal føre til det?
Dem mangler vi da at få noget at vide om.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Det kan godt være, at Enhedslisten nægter at se realiteterne i øjnene, men et faktum er bare, at vi kommer til at mangle arbejdskraft i det her land ganske snart.
Jeg troede sådan set, at alle Folketingets partier var enige om, at vi er nødt til at tage ansvar, og at vi er nødt til at sikre, at der er hænder og hoveder nok på vores arbejdsmarked.
Det er vi simpelt hen nødt til.
Og hvis vi grundlæggende skal diskutere den præmis, så når vi nok ikke at blive færdige i dag.
Vi ved bare, at om ganske kort tid, omkring 2015, kommer vi til at mangle arbejdskraft i det her land.
Det bliver alle steder, vi skal kigge hen.
Nu har vi kigget på efterlønnen.
Det synes vi er en rigtig god ting.
Vi synes, det er helt forkert, at man betaler raske og kompetente mennesker for at forlade arbejdsmarkedet i en tidlig alder, når vi rent faktisk har brug for deres kompetencer ude på det danske arbejdsmarked.
Vi får brug for alle.
Vi siger også til de unge mennesker: I bliver nødt til at komme hurtigere igennem uddannelserne.
Vi har halveret dagpengeperioden, for vi har brug for, at alle kommer ind og giver et nap med.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Så er der håb om, at jeg får svar på et af dem.
Jeg vil gerne spørge fru Carina Christensen om, hvad der er den dybere forklaring på, at det skulle forbedre beskæftigelsen i Danmark at afskaffe efterlønnen, når vi ifølge Danmarks Statistik har en arbejdskraftreserve på 240.000, altså 240.000 mennesker, der gerne vil have arbejde, og som ikke kan få det.
Hvordan skulle det at afskaffe efterlønnen gøre, at vi så får 30.000-50.000 ekstra i job?
Hun siger, at ydelserne skal gå til dem, der har brug for det.
Er det det, der ligger bag synspunktet om, at man skal indføre brugerbetaling på lægebesøg og give de rigeste skattelettelser?
Er det sådan det der med, at pengene skal gå til dem, der har brug for det?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jamen jeg kan til fulde bekræfte, at vi ønsker at bevare skattestoppet.
Vi synes, at det en fantastisk ting, at man har indført et skattestop, og vi ønsker kun, at hvis skatterne skal bevæge sig i en retning, skal det være nedad, ikke opad.
Vi lever altså i et samfund, hvor danskerne betaler utrolig høje skatter.
Jeg tror, at vi har verdens højeste skattetryk her i Danmark, og jeg synes faktisk ikke, at det er en rekord, vi skal være stolte af.
Jeg mener også, at vi har det på lånt tid, for jeg tror simpelt hen ikke på, at vi i fremtiden i den internationale globale verden, som vi lever i, vil være i stand til at holde på vores virksomheder her i landet, hvis vi bare byder dem et skattetryk, som i den grad ligger over alle andre landes.
Så det er noget, vi konstant skal have fokus på, og vi er nødt til at sikre, at vi har et konkurrencedygtigt skatteniveau.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Det vil sige, at ordføreren altså mener, at en ophævelse af skattestoppet især på boliger – må jeg forstå – vil være en bombe under dansk økonomi.
Det må jo så betyde, at Det Konservative Folkeparti ønsker at videreføre skattestoppet på ubestemt tid.
Ifølge vismændene vil det koste 25 mia. kr.
Det synes jeg er ret mange penge.
Specielt når man ser på, at efterlønsreformen jo sådan set giver et årligt bidrag på 10 mia. kr., må man sige, at der er en skærende kontrast mellem den ansvarlighed, som efterlønsreformen udviser, og så det at ville fastholde skattestoppet til evig tid, fordi det jo som sagt kræver en finansiering på 25 mia. kr.
Det er immer væk noget, og jeg vil da gerne vide, hvordan ordføreren vil finansiere det.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg er da delvis enig i nogle af de ting, der blev læst op her, og derfor er jeg også rigtig glad for den aftale, vi jo netop har indgået bl.a. sammen med De Radikale om en stor tilbagetrækningsreform, hvor vi bl.a. går ind og laver en reform af efterlønnen.
Men jeg kan sige det helt klart: Vi er ikke enige i – hvis det var det, man forsøgte at antyde her – at vi skal hæve boligskatterne.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre ønsker, at vi skal sætte boligskatterne op i det her land.
Det ønsker vi ikke.
Vi mener, at det vil være en bombe under dansk økonomi, og det vil skabe en enormt stor utryghed hos de danske familier.
Så det er vi på ingen måde interesseret i.
Spørgsmålet overrasker mig egentlig lidt, men jeg kan sige, bare for at betrygge hr. Henrik Sass Larsen, at vi ikke har opgivet nogen planer om at arbejde for skattelettelser, hvis vi kan finde finansieringen til det.
Det er vores politik, og det arbejder vi for.
Så kan jeg forstå, at hr. Henrik Sass Larsen ikke har læst vores vækstplan.
Det er ganske rigtigt, at der nu bliver nedsat et udvalg, som skal komme med anbefalinger til, hvordan man kan finansiere en sænkning af selskabsskatten fra 25 pct. ned til 20 pct.
Der siger vi helt klart, at vi bl.a. skal kigge i erhvervsstøtteordningerne.
Der kunne jeg måske få nogle gode forslag fra hr. Henrik Sass Larsen, fordi når man læser »En Fair Løsning«, som jo i den grad ikke har særlig meget reel finansiering, vil man se, at der hele tiden peges på de der erhvervsstøtteordninger.
Så vi kunne måske få et par bud på, hvilke man kunne starte med at tage.
Henrik Sass Larsen (S), 2011-05-31:
Jeg synes nu egentlig, det kunne være ret spændende også at få lidt inspiration fra Det Konservative Folkeparti og høre, hvad det er, de vil pege på i forhold til det her.
Vi har sagt, at vi gerne går i dialog med erhvervslivet om at finde ud af, hvordan vi indretter fremtidens erhvervsstøtteordninger.
Men det er ikke med henblik på skattenedsættelser.
Det er med henblik på, at vi lægger tingene om.
Derfor kan det blive en ret svær øvelse, når man går i gang.
Så kom jeg til at tænke på, om man er sikker på at få succes med sit forehavende.
Derfor skal man måske holde lidt øje med det udvalgsarbejde, som man er blevet parkeret i.
Må jeg så spørge om en anden ting, og det er: Vil Det Konservative Folkeparti gå til valg på at kræve, at der i næste valgperiode skal være skattelettelser?
Og kunne jeg forstå det, som den konservative ordfører sagde lidt tidligere i debatten, sådan, at man ønsker at sænke det generelle skattetryk markant i Danmark, og hvor langt skal det i givet fald ned?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg står et hundrede procent inde for den vækststrategi, der er ført af den her regering gennem de sidste 10 år, men jeg er så til gengæld også et hundrede procent enig i, at vi skal sætte endnu mere turbo på, vi skal accelerere endnu hårdere ud ad vækstsporet.
Det kan jeg forstå at hr. Steen Gade og SF jo også er meget optaget af.
De har jo lavet deres eget såkaldte vækstudspil.
Der må jeg så bare sige, at når det kommer sådan helt konkret til fremtidens vækstpolitik, er jeg meget uenig med den opskrift, som de anviser – den her såkaldte pick the winner-strategi, som går ud på, at vi så skal sidde herinde på Christiansborg og vælge sådan to til tre brancher ud, det var vist noget med nogle pumper og noget med vandsektoren, og så skal det være de to brancher vi ensidigt satser på.
De skal så have rigtig gode vilkår, og så er det i øvrigt lige meget med alle andre virksomheder.
Det er jeg fuldstændig uenig i.
Jeg tror på, at det, vi skal levere herindefra, er konkurrencedygtige rammevilkår til vores virksomheder.
Så skal de nok selv finde ud af, hvad de skal producere, og hvilke markeder de skal gå ind på.
Det skal vi ikke blande os i herindefra.
Men jeg er enig i, at vækst bliver et enormt vigtigt tema fremover.
Steen Gade (SF), 2011-05-31:
Det Konservative Folkepartis ordfører taler meget om vækst og private arbejdspladser, og det synes jeg også er det helt rigtige tema i dag.
Det er jo også sådan, at det er Det Konservative Folkeparti, der har haft ansvaret for de to ministerier, som har haft størst ansvar for, hvor langt vi er kommet i dag.
Derfor vil jeg spørge fru Carina Christensen om følgende tre ting:
For det andet
: Mener fru Carina Christensen, det var en god idé, at der ikke kom en innovationsstrategi fra regeringen, som man ellers lovede allerede i 2007, og som vi i dag lider under aldrig kom?
For det tredje
: Mener fru Carina Christensen, at det er godt, at man, mens vi har haft konservative udenrigsministre, har skåret ned på eksportkreditområdet?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Altså, jeg kan ikke anvise, præcis hvor i den offentlige sektor vi kan finde det, men jeg kan i hvert fald til fulde bekræfte, at vi gerne vil lede efter pengene i den offentlige sektor, for vi synes, at den offentlige sektor i Danmark er blevet stor.
Vi er meget optaget af, at vi får den mest muligt effektive offentlige sektor.
Vi er sådan set også optaget af, at man godt kunne have mindre administration i den offentlige sektor.
Vi synes, at man i et lille land som Danmark, hvor der er 5 millioner mennesker og tre administrative led, altså både stat, regioner og kommuner, sådan set kunne lukke regionerne og nøjes med at have staten og kommunerne.
Så der kunne man jo starte med at kigge efter nogle penge.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-05-31:
Jamen ordføreren giver jo selv i Berlingskes Politiko det svar, at pengene skal komme fra en slankning af den offentlige sektor.
Og der vil jeg da bare gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at det vil betyde, at omkring 10-11 mia. kr. skal findes ved at slanke den offentlige sektor alene i hovedstadsområdet.
Det svarer til, at hver kommune skal ud at finde omkring 200-300 mio. kr. i besparelser i de kommende år.
Er det på vores skoler, er det over for vores ældre, eller hvor er det?
For jeg kan i hvert fald røbe, at det her med brugerbetaling for lægebesøg ikke kommer til at give så meget i kassen, som De Konservative nok går og drømmer om.
Maja Panduro (S), 2011-05-31:
Jeg har også tillid til danskerne, og jeg har ganske stor tillid til, at alle de mennesker, som har troet på det store blålys, som Dansk Folkepartis sociale samvittighed har været, nu kan se, hvad det er, deres stemmer er gået til.
De er gået til et parti, som igennem 10 år har været trofast støtteparti for en regering, som har givet skattelettelser til de allerrigeste, som har ført en politik over for kommunerne, der betyder, at 9 ud af 10 kommuner siger, at de næste år må lave nedskæringer.
Allerede i år har alene ældreområdet – det var det, jeg forsøgte at få fru Pia Kjærsgaard til at forholde sig til, for det gjorde hun nemlig overhovedet ikke i sin tale – måttet holde for med mere end 300 mio. kr. Dansk Folkeparti har lagt stemmer til en halvering af dagpengene, og Dansk Folkeparti lægger nu også stemmer til en massakrering af efterlønsordningen.
Det er det, som Dansk Folkepartis stemmer er gået til de sidste 10 år, og jeg er meget enig i, at man på grund af det nok skal få vælgernes dom at føle.
Jeg synes bare også stadig væk, at det ville klæde Dansk Folkepartis formand her at komme med forklaringen til alle de mennesker, som nu skal betale regningen, forklare, hvorfor det er Kirsten og Kjeld og alle dem, som har mindst skyld i krisen og har det sværest, der skal betale.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-05-31:
Nu er det jo ikke kun selskabsskatten, De Konservative har bebudet at man vil sænke.
Den 2. februar i år var ordføreren selv ude at sige, at man ønskede at sænke det generelle skattetryk, og det skulle koste omkring 35 mia. kr.
Jeg vil da meget gerne høre ordføreren i dag, hvor de 35 mia. kr. skal komme fra.
Er det fra nedskæringer på folkeskolerne, på vores hospitaler eller over for vores ældre?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg synes faktisk, det er lidt ærgerligt.
Jeg havde egentlig håbet på, at hr. Henrik Sass Larsen kunne give mig et par fif omkring de der erhvervsstøtteordninger, for der er rigtig meget i jeres plan, som er finansieret med de erhvervsstøtteordninger.
Så det er egentlig lidt ærgerligt, at I ikke kan være lidt mere konkrete.
Men jeg kan jo så glæde mig over, at I må være ret sikre på, at vi får succes, når vi nu skal begynde at lede efter nogle penge der.
For I har jo brugt rigtig mange af de penge, som I har fundet, selv om I godt nok ikke lige vil pege på præcis, hvad det er.
Det er ikke zoologiske haver, kunne jeg forstå.
Men lad os nu endelig gå videre – jeg kan forstå, at vi vil det samme her – og komme i gang med at kigge på de her erhvervsstøtteordninger.
Steen Gade (SF), 2011-05-31:
Det var vel så det tætteste jeg i dag kan komme på at høre, at det faktisk går rigtig skidt.
Det går rigtig skidt, og det går dårligere end gennemsnittet i EU, og det går dårligere end i USA.
Det er dagens tilstand, og det er vel den vigtigste oplysning, der er kommet til os i dag, at vi har haft negativ vækst i to kvartaler, og at vi afviger.
Hvis vi er nået så langt, at man indrømmer, at det går skidt, så er det, jeg ikke rigtig kan forstå, at man alligevel spiller den melodi, at her går det godt fru kammerherreinde, og nu har vi orden på det hele.
Sagen er jo, at når vi kigger på Sverige og Tyskland, kan vi se, at de i årene, der ligger forud, har satset på at få eksportandele i Indien, i Kina, i Brasilien.
Det er en af hemmelighederne bag, at det går godt.
Jeg vil give ros for, at man har udnævnt tre ambassadører, som skal ud og lave det her, men sagen er, at det er fru Carina Christensens parti og regeringen, der har siddet på hænderne, mens andre lande er løbet forbi os, fordi de har satset på de eksportmarkeder, og fordi de har satset på bestemte sektorer.
Margrethe Vestager (RV), 2011-05-31:
Den konservative ordfører talte meget om reformer, og det er særdeles velanbragt, når man ser på den vanskelige økonomiske situation, som Danmark er i, og det er den debat, jeg gerne vil tage med ordføreren.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren er enig med vismændene, når de siger i den seneste rapport
: »En markant reform af efterlønnen, en stram udgiftsstyring og en ophævelse af skattestoppets nominalprincip udgør elementer i en hensigtsmæssig reformpakke, der vil kunne gøre finanspolitikken troværdig«.