runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Det er et spørgsmål til fru Marianne Jelved om forslaget til vedtagelse, hvor der jo meget klart står, at man vil styrke det kommunale selvstyre.
I den forbindelse vil jeg høre, om fru Marianne Jelved deler det synspunkt, som fru Helle Thorning-Schmidt gav udtryk for i sin ordførertale, nemlig at der skulle indføres minimumsstandarder.
Er det en del af det her forslag til vedtagelse, som Det Radikale Venstre nu også er medforslagsstiller på?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Nu refererede fru Jelved jo selv til sin økonomiministerperiode, og det er rigtigt, at der blev gennemført noget, man kaldte en skattereform.
Det gjorde man.
Men hvad var virkningen?
Virkningen var, at den tunge ende vendte nedad, og at en ganske almindelig SiD-arbejder-familie med et lille hus og en lille bil fik en ekstraregning fra fru Jelved og hr. Lykketoft og hr. Nyrup Rasmussen på 500 kr. om måneden.
Det Konservative Folkepartis skattepolitik gennemført med vennerne i Venstre og Dansk Folkeparti fører til, at et ganske almindeligt ægtepar, begge udearbejdende, får omkring 1.000 kr. ekstra i lommen om måneden.
Vi laver ansvarlig skattepolitik, som sikrer, at alle grupper får glæde af det, og som sikrer, at det er skatten på den sidst tjente krone, der sættes ind over for.
Det er det, der er i fokus, det er det, som virksomhederne råber på, det er det, der skal til, når vi skal bruge skatteinstrumentet til at fremme vores velfærd, og det er jo hele ideen.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg skal tale hurtigt og præcist: I 1990'erne sad jeg i regering, og der fik vi gennemsnitligt marginalskatten sænket med 5 pct.
Nu sidder fru Pia Christmas-Møller i regering med Det Konservative Folkeparti, og gennemsnitligt er marginalskatten sænket med 0,4 pct. på 6 år.
Imponerende.
Imponerende.
Dernæst: Regeringen har lige lavet en erhvervsskattepakke, hvor man har lukket huller, ændret fradragsreglerne og sænket selskabsskatten.
Hvorfor kan man ikke lave nøjagtig det samme med personskatten med den samme regering, den samme skatteminister?
Endelig til sidst: Den økonomiske situation er til lavere skat, bliver der sagt.
Nej, det er netop det, den ikke er, den er ikke til skattelettelser.
Og det er hamrende uansvarligt at have en regering og et flertal, som ved, at den største udfordring er arbejdskraften, og den gør ingenting.
Men den beholder verdens dummeste skattesystem, der har den højeste marginalbeskatning af almindelige lønindkomster.
Det er imponerende.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jamen så bliver det nej, et stort NEJ!!!
For det er ikke Det Konservative Folkepartis politik, og jeg står altså her for at redegøre for Det Konservative Folkepartis politik.
Og vi har i årevis sagt: Skatten på den sidst tjente krone – og det gælder alle indkomstgrupper – skal sættes ned, fordi det er en hæmsko for vores velfærd og det er en hæmsko for vores indtjening og dermed for, at vi kan sikre de svage ældre nogle bedre vilkår, sikre de psykisk syge nogle bedre behandlingsformer osv. osv.
Det er en hæmsko.
Derfor er det skatten på den sidst tjente krone, men det skal ikke nødvendigvis gå ud over boligejerne eller nogle andre, sådan som Det Radikale Venstre foreslår det.
Derfor er det, vil jeg gerne sige til fru Thorning-Schmidt og fru Jelved, et både-og og ikke et enten-eller, når det drejer sig om velfærd og skat.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Nu skal jeg fortælle noget, som det godt kan være at fru Pia Christmas-Møller helt glemmer: Der sidder faktisk en regering lige nu, der har et flertal.
Regeringen kan sætte sig for bordenden, regeringen kan bestemme, hvordan sådan en skattereform skal skrues sammen.
Vi bidrager gerne, og Socialdemokratiet bidrager gerne, vi vil gerne det brede samarbejde, ligesom vi ville sidste forår med velfærdsforliget, hvor vi hævede efterlønsalderen og folkepensionsalderen engang om lang tid.
Det er virkelig en ansvarlig opposition.
Nu står der igen en ansvarlig opposition og siger, nøjagtig som OECD siger, at vi har verdens dummeste skattesystem – det er et citat – at vi har skruet vores skat sammen på en sådan måde, at selv almindelige indkomster betaler den højeste marginalskat i verden.
Det er imponerende.
Det er altså målsætningen for Venstre og De Konservative, at Danmark skal være forrest med de højeste marginalskatter for de mest almindelige lønninger.
Det kan fru Pia Christmas-Møller svare ja eller nej til.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg er fuldstændig enig med fru Marianne Jelved i beskrivelsen af, hvad der er vores situation i Danmark.
Og det har Dansk Industri og andre, der har fingeren på pulsen, sagt længe og advaret politikerne om længe.
Derfor handler det jo om at øge arbejdsudbuddet, og derfor er det, at vi har sat skatten på den sidst tjente krone på dagsordenen.
Vi er kommet igennem med en markant, mærkbar lettelse med forårspakken, og vi skal videre.
Alt det der er vi fuldstændig enige med Det Radikale Venstre om.
Problemet er så lige i det sidste, fru Jelved siger, for det lyder jo umiddelbart meget tilforladeligt at snakke om reform, men jeg ved jo, at når fru Jelved taler om reform og skat og siger koden skattereform, betyder det, at boligejerne skal holde for, at boligejerne får regningen.
Det vil vi ikke være med til.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig interessant, det, fru Pia Christmas-Møller står og formulerer på Folketingets talerstol, i hvert fald en stor del af det.
Dansk Industri har jo igennem flere år appelleret til, at man sætter en skattereform øverst på dagsordenen her i Folketinget.
Dansk Industri udgiver jævnligt opgørelser over de ordrer, man er nødt til at sige nej til fra Dansk Industris medlemsvirksomheder, og for et halvt års tid siden var tallet, at der var en mangel på 30.000 konkrete besættelser af job.
Og hvis man kunne sige ja til de ordrer, som lå bag ved behovet for 30.000 flere i arbejde i Dansk Industris virksomheder, ville man få en vækst på 24 mia. kr., altså en merproduktion på 24 mia. kr.
Det i sig selv ville jo bidrage til et øget råderum af betragtelig størrelse til børnehaver, hjemmehjælpere og undervisning.
Så spørger jeg fru Pia Christmas-Møller: Hvor er Det Konservative Folkeparti henne, når vi taler om reformer, og jeg taler ikke om skattelettelser, jeg taler om reformer, der kan øge arbejdsudbuddet og løse de her opgaver?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Det er fuldstændig rigtigt set – nu skal man jo også være lidt positiv, ikke? – af den socialdemokratiske formand
, at der er kommet ekstra plads i råderummet, ekstra overskud, ekstra penge, ved den kendsgerning, at denne regerings beskæftigelsespolitik har ført til et fald i arbejdsløsheden, som virkelig kan mærkes.
Vi er kommet langt under den strukturelle ledighed, faktisk er vi kommet 30.000 under den strukturelle ledighed, som Socialdemokraterne og De Radikale gav op over for.
Og det alene giver os 8 mia. kr. ekstra.
Der er meget mere i det her såkaldte råderum, men alene dér får vi altså 8 mia. kr., som vi kan overveje hvad vi så vil anvende til.
For Det Konservative Folkeparti er det et både-og.
Det har vi demonstreret, og det vil vi fortsat demonstrere.
Vi har krævet forbedringer på sygehusområdet, det var os, der satte en behandlingsgaranti på sygehusområdet på dagsordenen allerede i 1990'erne under SR-regeringens ledelse; vi kom igennem på tre udvalgte sygdomsområder.
Siden hen er det blevet en generel politik, og nu skal psykiatrien omfattes.
Det er krav fra Det Konservative Folkeparti, lige så vel som vi har krav om at sørge for, at pengene også er der. Derfor skal virksomhederne og medarbejderne have mulighed for at tjene nogle flere penge, og derfor har vi brug for at lette skatten på den sidst tjente krone, så vi kan få sagt ja til nogle flere ordrer i stedet for nej.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg kan sagtens forstå, at man taler om de her tidligere skattelettelser, som om de nærmest ikke er sket, men sandheden i forhold til den virkelighed, der eksisterer derude, er jo, at de penge, man har brugt på skattelettelser i de sidste mange år, og som ligger på tocifrede milliardbeløb, kunne man jo have brugt på bedre velfærd.
Det er et klart politisk valg, som VKO-blokken har foretaget i de sidste 5½ år.
Jeg vil gerne spørge igen: Hvis der er et råderum, fordi den strukturelle ledighed er faldet, et råderum i omegnen af 5-7 mia. kr., skal de penge – og det er jo ikke fiktive penge – så bruges på direkte skattelettelser, formentlig til de højestlønnede, eller skal de bruges på, at vi sender pengene ud til kommunerne, så man kan afskaffe lukkedage, sikre genoptræning og alle de andre ting, som kommunerne gerne vil i gang med til gavn for borgerne?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg ved ikke, om fru Helle Thorning-Schmidt har svært ved at fatte eller forstå eller høre.
Det er for os et både-og og ikke et enten-eller.
Det kan aldrig blive et enten-eller, så længe vi har den ubalance, at vi har et skattesystem, som forhindrer os i at fremme væksten i vores samfund.
Derfor er det et både-og.
Det Konservative Folkeparti har lige så lang en tålmodighed, som der skal til, bare vi får resultatet hevet hjem til glæde for vores samfundsborgere, til glæde for fru Helle ThorningSchmidt, som så kan sige, at de skattelettelser vil hun heller ikke rulle tilbage, selv om hun vil sætte sig op på den høje hest og være forarget over dem.
Jeg har jo hørt fru Helle ThorningSchmidt bekræfte tidligere – eller er dét nu også ændret? – at man ikke vil rulle de skattelettelser, vi fik med forårspakken i 2004, tilbage.
Er det også bare taktik, som vi skal have afsløret i den næste bog, fru Lotte Bundsgaard udgiver?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det her er 20 gange, hvor der er udbrudt skænderier mellem Konservative og Venstre om det her, for der er jo ikke nogen tvivl om, at Venstre har udtalt sig sådan lidt besynderligt om hele det her skattespørgsmål.
Men spørgsmålet er: Hvor lang er De Konservatives tålmodighed?
Vil man insistere på, at pengene, hvis der er et råderum i dansk økonomi – og det råderum er der formentlig, ordføreren giver mig også ret i det, når hun siger, at den strukturelle ledighed er kommet ganske langt ned – skal bruges på skattelettelser?
Eller skal de bruges på velfærd?
Og hvad vil De Konservatives konsekvens være, hvis pengene ikke bruges på skattelettelser?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Arrangeret nødvendighed, ja, det kan man vel egentlig godt bekræfte at det er, forstået på den måde, at det jo altså er vælgernes ret og næsten også pligt i vores samfund at sammensætte Folketinget, og det gør de nu, som de har lyst til.
Og så er det til gengæld os, der er blevet valgt, der har til opgave at få nogle resultater ud af den sammensætning.
Nu forholder det sig jo sådan, at alle andre partier undtagen Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti ønsker en borgerlig regering.
Hr. Villy Søvndal vil jo sådan set vælte den nuværende regering – hvis jeg har forstået budskabet helt korrekt.
Derfor er det jo lidt arrangeret, vælgerne har sådan set arrangeret det her fællesskab.
Vi har fået et flertal, som vi siger tak for og gerne vil gøre brug af, for vi er faktisk meget glade for at få solide konservative mærkesager sat igennem, og det er lykkedes.
Jeg kan tage dem fra en ende af, men det tillader tiden formentlig ikke lige nu, men jeg kommer gerne stærkt tilbage.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Nu prøver jeg virkelig at appellere meget venligt til det bedste i statsministeren.
Der er en ganske udmærket skatteminister i regeringen, som har forhandlet på ganske fortræffelig vis.
Vi kunne desværre ikke være med til allersidst, men det var fortræffelige forhandlinger om regeringens forslag til en erhvervsskattepakke.
Der blev lukket huller, der blev indført begrænsninger af nogle fradragsmuligheder, og man sænkede selskabsskatten.
Hvori består statsministerens frygt for, at man ikke, når man kan øve et sådan fornemt politisk håndværk for erhvervslivet, også kan gøre det på private borgeres personindkomst?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det tager gerne lidt tid, det kan tage år.
I forbindelse med lukkedage har det taget et år for De Konservative at være enige med os i, at vi skulle afskaffe lukkedagene – det sagde jeg allerede ved sidste års afslutningsdebat – men det glæder mig, for det er jo lidt besynderligt, at arbejdsgiverne giver mere og mere fleksibilitet til deres ansatte, som så bliver ædt op af de her lukkedage.
Vi har også kunnet konstatere i dag i forbindelse med det med lukkedagene, at det altså ikke er noget, der vil gøre, at man vil sende en større check ud til kommunerne; det må de sådan set selv klare.
Det er jo en af forskellene mellem De Konservative og Socialdemokraterne.
Jeg vil nu til noget helt andet, jeg vil nemlig gerne snakke skattepolitik.
Jeg tror ikke, jeg er den eneste, som er lidt forvirret over, hvad der egentlig er regeringens skattepolitik.
Jeg kom til at sige en fejl, da jeg stod på Folketingets talerstol, og det skal jeg beklage, jeg kom til at sige, at vi i det sidste stykke tid havde hørt, at Det Konservative Folkeparti havde bedt om skattelettelser 30 gange inden for det sidste stykke tid; det er det ikke, det er 20 gange, man har bedt om skattelettelser.
Og der går næsten ikke en uge, uden at den her diskussion blusser op igen.
Mit enkle spørgsmål er naturligvis: Hvad er regeringens politik, og hvor lang er De Konservatives tålmodighed for at få de skattelettelser, som vi simpelt hen ikke kan holde på og gerne vil have her og nu; det er skattelettelser, som vi hele tiden hører tale om.
Hvor lang er tålmodigheden?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Man kan vel ikke forestille sig, at der kommer et nyt parti stormende ind med så stor bevågenhed og så stor attraktion for mange mennesker, som Ny Alliance er tildelt lige nu, og siger 40 pct. i skat og derefter bliver parlamentarisk grundlag sammen med andre partier, f.eks. Dansk Folkeparti, for en fortsat VK-regering, uden at man skal have noget for sin skattepolitik, når det er den, man har fået så stor bevågenhed på.
Det er jo det, der er lidt interessant, nemlig at Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti kan blive bragt i en situation, hvor prisen for at fortsætte i regeringspositionen er en skattereform.
Det synes jeg også er interessant.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, hvad der skal fortolkes ud af det forslag til vedtagelse, som De Radikale er medforslagsstiller til.
Hvor mange milliarder regner den radikale formand med at der skal bruges på at sikre kommunerne den tilstrækkelige økonomi og det tilstrækkelige råderum, som man lægger op til her?
For jeg forstår, at det ikke er tilstrækkeligt, at regeringen og kommunerne og regionerne bliver enige om et resultat, næh, man vil gøre sig til bedste, man vil bessermachen.
Hvad er det så, der ligger i det?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det er jo godt nok svært at svare på, når man ikke kender resultatet af kommunernes og regeringens forhandlinger på nuværende tidspunkt.
Men jeg kan sige, at vi i det parti, jeg repræsenterer, har arbejdet med en ambition om at skabe uddannelse til de medarbejdere, der er på velfærdsområderne nu, og som ikke har uddannelse.
Og hvis vi tager halvdelen af dem, som ikke har uddannelse i dag, og siger, at de skal uddannes, koster det i sig selv i størrelsesordenen 3,5 mia. kr.
Der er vi parate til at se på, hvordan vi kan øge de offentlige rammer, øge råderummet, så man kan give dem uddannelse.
Om det lige skal være den mængde, jeg beskriver her, har vi ikke taget stilling til.
Det er et eksempel for at illustrere, at vi ved, at der skal bruges flere penge, hvis vi skal have den her reform, tillidsreformen, til at fungere og få en bedre kvalitet i velfærden.
Det skal vi, og så må vi også være parate til at skaffe det ekstra råderum.
Det kræver reformer, det kræver flere medarbejdere, og det er derfor, vi hele tiden taler om en skattereform.
Det er derfor, vi siger, at den største udfordring i det danske samfund er arbejdsmængden.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Kun 20 gange?
Altså, der må være noget galt.
Jeg vil endda sige, at da jeg hørte det der med 30 gange, satte jeg et stort spørgsmålstegn ved, om optællingen i Socialdemokratiet havde været korrekt.
Jeg tror, jeg ville kunne få det til mange, mange flere gange.
Det har den gode grund, at vi går stærkt op i at sikre dette velfærdssamfund nogle gode vækstbetingelser, sådan at der er endnu mere at dele ud af i velfærd til de forskellige opgaver, hvor der er behov for det.
Derfor skal vi have gjort det mere attraktivt for flere at yde en ekstra indsats.
Jeg har beskrevet mekanikken meget grundigt i mit indlæg, og derfor vil jeg nøjes med her at sige: Det Konservative Folkeparti har lige nøjagtig så megen tålmodighed, som skal til, for at vi får også det resultat hevet hjem.
Vi har jo én gang – det er så lige for nylig gået op for Socialdemokratiets formand – fået gennemført skattelettelser i milliardklassen.
Det skete nu altså med forårspakken for 3 år siden.
Og det er ikke noget, vi sådan nølende indrømmer, det er faktisk noget, vi er utrolig stolte af og tilfredse med.
Men vi skal videre, og derfor har vi sat det på dagsordenen endnu en gang.
Må jeg så ikke føje til, at det er helt nyt, at fru Helle Thorning-Schmidt direkte vil afskaffe lukkedagene.
Det var interessant.
Men det kan vi måske vende tilbage til.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Nu har jeg været med til de forhandlinger igennem rigtig mange år, og selvfølgelig kan kommunerne og regeringen blive enige om noget, men det er jo ikke ensbetydende med, at det, de bliver enige om, også rammer det niveau, som Det Radikale Venstre mener er det rigtige niveau.
Og derfor må fru Pia Christmas-Møller forstå det forslag til vedtagelse således: Dette er politik.
Det er en politisk beskrivelse af, hvordan vi gerne vil have at tingene hænger sammen.
Vi anerkender, at der er et efterslæb i velfærden i dag.
Det Radikale Venstre anerkender, at det er der.
Der er et forventningspres, som er skabt, fordi man siger, at nu giver man 2 mia. kr. til kvalitet i børneinstitutionerne, og hvad oplever folk?
De oplever besparelser, fordi der skæres i forældrebetalingen for børneinstitutionerne.
Så sidder de og græder i institutionen i Randers, fordi forældrene får 400 kr. mere om måneden, men de skal spare 1 mio. kr. på deres medarbejderkonto.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Det Radikale Venstre er medforslagsstiller til noget, man ikke rigtig ved hvad rummer, og man ved slet ikke, hvad konsekvenserne bliver for dansk økonomi.
Det er lidt usædvanligt, i hvert fald når man betænker, hvordan fru Marianne Jelved tidligere som økonomiminister og også i andre sammenhænge har forsøgt at slå sig op som økonomisk meget ansvarlig.
Jeg vil gerne spørge: Kan fru Marianne Jelved forestille sig, at det her forslag til vedtagelse kan være opfyldt, når regeringen sammen med kommunerne, sammen med regionerne har indgået ny aftale?
Altså, kan man forestille sig ud fra den radikale synsvinkel, at kommuner og regioner selv er i stand til at vurdere, hvad der skal til, for at de kan dække de forpligtelser, de er pålagt?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jo, der sker meget spændende i politik i øjeblikket.
Jeg synes selv, at det mest spændende er at se den hurtige bevægelse, der sker i nye partier.
De skal jo også lige have fundet et ståsted og sådan noget; det er måske forståeligt.
Jeg hørte det egentlig sådan, at det, fra at man startede med at ville holde Dansk Folkeparti uden for indflydelse fra Ny Alliances side, i løbet af et par dage blev til, at man ville minimere Dansk Folkepartis indflydelse.
Og så blev det en halv snes dage efter til, at man ikke ville udelukke at kunne samarbejde med Dansk Folkeparti.
Jeg synes, at de politiske positioner er fantastisk meget i bevægelse i øjeblikket, og derfor vil jeg have svært ved at sige det med sikkerhed.
Derfor er jeg meget glad for, at vi i SF aldrig har forsvaret skattestoppet.
Lige en kort rettelse først: Det er ikke i strid med skatteloftet at gå ind og sikre, at de mennesker, der unddrager sig skat med snilde konstruktioner den 31. december, eller hvornår det nu foregår, bliver pålagt skat, fordi vi ikke vil finansiere den fest i fællesskabet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man i et parti som Venstre synes, at det er o.k. Venstre har forsøgt at omdanne sig til et folkeparti.
Det er da ikke sådan folk i al almindelighed, der indbetaler 100.000 kr. oven i, hvad de måtte have af arbejdsmarkedspensioner og andre ting.
Det er de virkelig, virkelig velhavende, vi har fat på her.
Men hr. Troels Lund Poulsen kan være helt rolig.
SF vil, ligesom vi gjorde i 1990'erne, altid anvise betaling for de forslag, vi kommer med.
Det var derfor, vi var med til at starte på at rette dansk økonomi op.
Det er en disciplin, vi har øvet os rigtig meget i, og som vi vil fortsætte med.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg kan så bare konstatere, at det forslag, som hr. Villy Søvndal har om loft over pensionsindbetalinger, jo klart er i strid med skattestoppet.
Derudover kan jeg så også konstatere, at der jo altså er 14 mia. kr., der skal finansieres, og jeg har ikke set eller hørt dokumentation fra hr. Villy Søvndals side om, hvordan de skal finansieres.
Men et klart spørgsmål kunne selvfølgelig være, hvordan hr. Villy Søvndal vurderer, hvor mange milliarder der er i at lukke skattehuller, for det jo er sådan et begreb, som hr. Villy Søvndal slynger om sig med ved festlige lejligheder.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Troels Lund Poulsen har hørt, hvad der er blevet sagt, men det er nok, fordi der lige var en spindoktor henne at hviske, og så kan det være sådan, at man ikke får hørt efter.
Hr. Troels Lund Poulsen spørger: Hvad er finansieringen?
Jeg redegjorde for finansieringen på tre punkter.
Punkt 1 er lukning af skattehuller, altså hvor mennesker i dag unddrager sig beskatning, mens almindelige lønmodtagere bliver beskattet.
Det giver flere penge.
De flere penge vil vi bruge.
Punkt 2 er loft over pensioner, hvor vi lægger et loft på 100.000 kr. pr. person over skattebegunstigede pensionsindbetalinger.
Jeg er aldrig stødt på nogen, men jeg har heller ikke været i Nordsjælland for at holde et oplæg for nylig, så det kan være derfor.
Men det rammer jo stort set ingen almindelige mennesker.
Punkt 3 er, at vi vil flytte selskabsbeskatningen tilbage.
Det var sådan bare tre hurtige bud på finansiering, så det er jo ikke rigtigt, når hr. Troels Lund Poulsen siger, at der ikke var nogen bud på finansiering.
Der var tre.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg kan så konstatere, efter det svar, hr. Villy Søvndal giver, at de 100 punkter til 14 mia. kr. jo ikke lader sig gennemføre, når man ikke anviser finansiering, for jeg har endnu ikke hørt, hvad det er for en finansiering, hr. Villy Søvndal vil fremkomme med.
Ergo er der ikke den finansiering, som hr. Villy Søvndal taler om.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg kan for så vidt godt forstå, at begge regeringspartier har en meget stor interesse for enighed på skattespørgsmålet, det er jeg glad for at de har.
Altså, det kan jo ikke overraske, når man hører radio til daglig, at netop den diskussion har en meget stor interesse for Venstre og De Konservative.
Men vi har jo en masse muligheder for også at skaffe ny finansiering.
Regeringens ændringer af selskabsskatten vil vi jo gerne ændre tilbage igen.
Vi vil gerne – og det er partierne enige om –
lægge et loft over de skattebegunstigede indbetalinger på pensionsområdet.
Vi vil gerne lukke skattehuller osv. osv., så vi sikrer en mere fair skatteligning.
Så vi har under alle omstændigheder masser af muligheder for at skaffe finansiering til de ting, vi gerne vil.