Mike Legarth (KF), 2010-06-10:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med at tilkendegive, at jeg er nødt til at korrigere det, hr. Nick Hækkerup startede med at konkludere, nemlig at vi under førstebehandlingen var enige om, at vi ikke havde et tilstrækkelig oplyst materiale.
Det kan være, at oppositionen var enig med sig selv om det.
Jeg synes, vi havde det materiale, der var nødvendigt – naturligvis.
Det her lovforslag og de elementer, der er omfattet, er jo ikke teknisk jura.
Det er et spørgsmål om politisk holdning, om man kan støtte det eller ej, og derfor er der også de korte høringsfrister.
Nok om det.
Det, det handler om, er jo, at forudsætningen for, at vi skal behandle det her lovforslag, er den position, vi er i.
Vi er i gang med en genopretningsplan.
Vi har næsten 100 mia. kr. i underskud.
Vi har betalt dyrt for at få Danmark igennem krisen så lempeligt og skånsomt som muligt.
Vi har med de mange tiltag, vi har søsat, skærmet 85.000 job.
Det har så betydet, at vi har oparbejdet det her underskud, og det betyder så derudover, at vi er kommet med i en proces i EU, hvor vi er kommet under konvergensprogrammets vinger, havde jeg nær sagt.
For vi har lavet nogle fælles regler i EU om, at hvis man har et underskud, der er større end 3 pct., skal man rette sin økonomi op.
Hvis vi ikke foretager nye initiativer, er faktum, at vi i 2010 vil få et underskud på 5,1 pct. af BNP, og det danske BNP er jo på omkring 1.700 mia. kr., og i 2011 vil underskuddet være på 4,4 pct.
Derfor er man nødt til at gøre noget for at overholde de regler, vi selv har søsat, selv har været med til at lave for os alle sammen.
Og vi ved fra EU, at vi som minimum skal spare tre gange 0,5 pct. i 2011, 2012 og 2013, og den udfordring lyder på 24 mia. kr. Årsagen til, at vi synes, at timingen er rigtig, altså til, at vi gennemfører genopretningsplanen lige nu,
er, at vi nu er kommet fri af krisen.
Den er ikke overstået, vi er ikke ude af den, men vi er fri af den.
Der er nu et bæredygtigt opsving på vej, som godt kan tåle, at vi nu går i gang med exitstrategier.
Vi har senest set, at alle politisk neutrale økonomer tilkendegiver, at vi formentlig får 25.000 færre arbejdsløse, end vi havde frygtet.
Vi fører heldigvis og på trods af alt det, vi har gjort, stadig væk en ekspansiv finanspolitik til gavn for hjulene, der skal holdes i gang.
Men exitstrategierne skal gøre, at vi opnår balance, at vi bliver kendt for ansvarlighed, at vi holder Danmark på sporet, at der er tillid til de offentlige finanser, og at vi i det hele taget kan fremvise solide tal i vores økonomi.
Genopretningsplanen betyder jo altså, at vi har skullet spare 24 mia. kr. – senest i 2013 – og den plan, vi har fremlagt, har faktisk en effekt på 26 mia. kr.
Det betyder i forhold til 2015-planen, som er den langsigtede plan for nationaløkonomien, hvor der er en ubalance på 31 mia. kr., at vi altså har opnået en gevinst på 26 mia. kr.
Så der mangler 5 mia. kr., og dem adresserer vi i forbindelse med finansloven til efteråret.
Den plan, vi gennemfører, har en øget arbejdsudbudsgevinst på 11.000 personer.
Den har kostet samfundet dyrt, men nu med den her plan, og når vi har gennemført den, kan vi komme videre; så er regningen betalt.
Det er jo vigtigt, og vi har set andre lande blive hårdt ramt af den gældssituation, de er i.
Grækenland er vel worst case-scenariet, altså det værst tænkelige tilfælde, man kunne forestille sig.
Vi er langt fra at nå dertil, men man kan dér se, hvor galt det kan gå, hvis ikke man adresserer, at man har for stor gæld og for store underskud.
Vi har set det i Portugal, vi har set det i Spanien, i Italien, og England følger efter, og allersenest har vi set, at Tyskland skal igennem en hestekur.
Så det er altså ikke kun et fænomen i Danmark.
Det er et internationalt fænomen, og – i hvert fald hvis vi forholder os til Europa – det er en hestekur, som alle lande i større eller mindre grad skal igennem.
Vi har gennemført en skattereform, som jo er et værktøj til at komme igennem krisen så lempeligt som muligt, fordi den stimulerer erhvervslivets konkurrenceevne.
Vi er glade for, og vi er stolte af og meget tilfredse med, at vi fik den gennemført af så historisk en betydning, som den fik.
Den var det rigtige værktøj på det rigtige tidspunkt, fordi den har gjort, at virksomhederne på trods af de svære vilkår har kunnet konkurrere derude.
Den har gjort Danmark 5 mia. kr. rigere, altså forbedret vores velstandsposition med 5 mia. kr.
Den har skaffet 19.000 personer i udbud, altså 19.000 flere i arbejde, fordi skattereformen medvirker til øget incitament til mere arbejde, længere arbejdstid, længere uddannelse osv., og den var jo – lad mig slutte af der – finansieret krone til krone.
I en svær tid er det en uhyre intelligent løsning, som kommer hele Danmark til gavn.