Henning Hyllested (EL), 2015-10-30:
Enhedslisten er grundlæggende imod, at danske arbejdere, lønmodtagere og funktionærer skal begrænses i deres mobilitet på arbejdsmarkedet.
Der kan bestemt være enkelte grunde til at bruge ansættelsesklausuler.
Vi undrede os da på et tidspunkt over at se, at Finanstilsynets direktør, som jo er den øverste kontrollant af bankerne, lige pludselig var direktør ovre i Finansrådet, som er bankernes interesseorganisation.
Her kunne man måske godt have tænkt sig, at der var en eller anden form for ansættelsesklausul, der gjorde, at sådan et skifte kunne man ikke foretage inden for en bestemt årrække.
Der var trods alt meget god viden at slæbe med fra Finanstilsynet til Finansrådet.
Men for almindelige arbejdere, lønmodtagere og funktionærer synes vi at det er utidigt at bruge den her slags ting.
De nuværende ansættelsesklausuler er i vid udstrækning blevet misbrugt af arbejdsgiverne til at stavnsbinde ansatte, f.eks. en bogholder eller en almindelig funktionær, fordi de jo er blevet truet med store erstatningskrav af deres arbejdsgivere på grund af ansættelsesklausulerne.
Det er en slags stavnsbinding år 2015.
Det er noget, man selv i landbruget er gået bort fra som bekendt for mange år siden – 1788, så vidt jeg husker.
Vi synes, at det er absurd, at f.eks. 11 pct. af HK/Privats medlemmer er omfattet af en ansættelsesklausul.
11 pct. er trods alt hver niende HK'er på det private område.
Der er kun 1 ½ pct. af HK's medlemmer, der f.eks. er ledere, og det er kun for dem, hvor vi mener at det kunne diskuteres i nogle tilfælde.
Det betyder konkret, at f.eks. en almindelig bogholder fra et stort firma med mange kunder ikke kan søge job i branchen, hvis der er en klausul, og det er efter vores mening helt absurd, når bogholderen ikke kender til andet end f.eks. indbetalingerne til banken.
Men det nye lovforslag løser efter vores mening ikke problemet, som jeg før nævnte, med HK'erne.
Man ændrer lidt på reglerne specielt for de timelønnede, som jeg nævnte, og derfor er lovforslaget også efter vores mening uambitiøst.
Problemerne med det nye lovforslag er følgende:
For det første er der stadig væk mulighed for virksomhederne for at lave ulovlige jobklausuler, som forhindrer ansatte i at tage ansættelse i et andet firma, uden at det koster en bøde eller en erstatning til de ansatte, og for det andet er det omkostningsfrit for en arbejdsgiver at påtvinge lønmodtagere ulovlige konkurrence- og kundeklausuler, fordi der ikke er krav om bod og godtgørelse.
Det er først ved opsigelsen, at der skal betales, og det betyder, at arbejdsgiveren i virkeligheden selv bestemmer, hvornår virksomheden fraskriver sig klausulen, mens den ansatte ikke kan fraskrive sig klausulen.
Så er der et begreb her, som vi er nødt til at fokusere på.
Det hedder helt særlig betroet.
Det er ikke defineret, og det giver jo arbejdsgiverne frie fortolkningsmuligheder.
Det betyder, at der fortsat vil være mange helt almindelige ansatte, som påtvinges de her stavnsbindingsregler.
Der er efter vores mening åbnet en hel ladeport for fortolkninger på det her område, uden at der gives hjælp til at få klar besked om, hvad helt særlig betroet er for en størrelse.
Til sidst vil jeg sige, at der ikke er lagt op til, at der etableres et hurtigtvirkende tvistløsningssystem.
Det betyder, at det nuværende meget langsomme system fortsætter, så en afgørelse om ulovlige klausuler først er afgjort mange måneder efter, at de anvendt.
Det betyder, at det ikke bare er gratis, men også uden risiko for arbejdsgiveren at anvende klausulerne.
Det er ikke godt nok efter vores mening, og på den baggrund vil vi sige, at Enhedslisten er meget kritisk over for det, der ligger her, og vil opfordre regeringen til at lytte bl.a. til HK's indvendinger, således at de almindelige lønmodtageres rettigheder sikres ordentligt i loven, når vi nu er i gang med at få rettet op på fejlene.
Vi vil under udvalgsbehandlingen stille de fornødne ændringsforslag og tage stilling, når vi ser resultatet af udvalgsbehandlingen.