runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2007-05-29:
Jeg vil begynde bagfra.
Helt konkret fremmer det mangfoldigheden ved at åbne for, at alle uanset religion kan vælge sig en gravplads, som ikke er en kirkegård, hvis det er det, de vil.
I øjeblikket har de ikke den mulighed.
Det fremmer mangfoldigheden.
Det andet, som var det første spørgsmål: Om det kun er et spørgsmål om ord?
Det mener jeg ikke det er.
Hr. Jesper Langballe siger, at ordet kirkegård måske følger med, når begravelsespladsen kan være i en skov.
Det mener jeg ikke det vil gøre for de mennesker, der heller ikke vil bruge ordet kirkegård i dag, for dem er der altså efter min overbevisning også nogle af.
Jeg mener, at vi i respekt for de mennesker, der i det her samfund ikke vil, ikke har lyst til at blive begravet på en kirkegård – og det drejer om ca. 5.000 om året, det har vi spurgt til i forarbejdet til det her beslutningsforslag – må åbne op for andre muligheder end den med asken.
Jeg kan svare helt klart på hr. Jesper Langballes spørgsmål om, hvorvidt det er skoven omkring, der gør, at det er mangfoldigt.
Der er svaret nej.
Det er ikke skoven omkring, der gør det.
Det er den mulighed, de – og vi ved, at der i 2005-tal er 5.000 mennesker – der ikke ønsker at ligge i det, vi kalder indviet jord,
Og vi kalder det indviet jord, vel vidende at hr. Jesper Langballe i sin ordførertale omtalte det som et ikkeeksisterende begreb, for vi ved dog alligevel, hvad det er, vi taler om, når vi snakker om indviet jord.
Der er ca. 5.000 mennesker, der hvert år vælger andre løsninger end at ligge på kirkegården, og det er de 5.000 mennesker – eller flere, hvis der ellers er flere end dem i øjeblikket – vi gerne vil vise respekt med det her beslutningsforslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-05-29:
Jeg skal gøre det kort og indlede med at sige tak for, at ministeren og V og K bøjer sig i støvet og støtter forslaget.
Vi har i vores samfund behov for at få fokus på og få en debat om døden, og det har været den, hvad skal man sige, sidegevinst, SF gerne ville have ved at være medfremsætter på det her forslag.
Vi har nemlig ikke fremsat det her forslag af hensyn til nogle bestemte principper eller nogle bestemte systemer, men af hensyn til mennesker af kød og blod, som i 2007 ønsker, at der skal være flere forskellige muligheder, når man skal herfra.
Når man bliver født, kan ens forældre vælge, at man bliver født enten hjemme i dagligstuen, på et hospital, eller sågar ude i skoven, hvis de rette muligheder er til stede, og vi synes bare, at den mulighed også skal være der i den anden ende af livet.
Der er brug for at udvide de muligheder, der er for et sidste hvilested i vores moderne tid, og det er derfor, det er så glædeligt, at der er så stor støtte til forslaget her.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-29:
Jeg vil sådan lige prøve en sidste gang.
Nu kan jeg se, at jeg efterhånden sådan er drevet af en slags teoretisk nysgerrighed, for det irriterer mig i den grad, når der er noget, jeg simpelt hen ikke kan finde rede i.
Fru Karen Klint sagde, at der skal være tale om trosneutrale kirkegårde, hvor ingen har monopol på at komme.
Må jeg spørge fru Karen Klint: Hvad er det for kirkegårde, hvor nogle har monopol på at komme?
Er det sådan, at der på en kommunal kirkegård er nogle, der bliver udelukket fra at ligge der?
Det vil jeg gerne høre.
Ministeren svarede på beslutningsforslaget: Jeg vil fremover sørge for, at kommunerne selv kan bestemme, om der bliver opført et kapel i forbindelse med en kommunal kirkegård.
Jeg vil derfor gerne spørge: Finder fru Karen J. Klint, at det svar fuldstændig imødekommer hendes visioner i beslutningsforslaget?
Karen J. Klint (S), 2007-05-29:
Jeg håber ikke, at jeg sagde monopol og kirkegård i forbindelse med skovgravpladser, for jeg sagde, at der ikke skal være monopol på disse gravpladser.
Jeg tror, at med hensyn til nogle af de trosbestemte gravpladser, bortset fra folkekirkens, så er der faktisk ikke adgang for andre end dem, der er medlem af trossamfundet.
Her har vi så sagt, at der ikke bliver stillet trosspørgsmål, for det handler om, at man vil have sin aske ned i en skov frem for i fjorden.
Det er de to alternativer, der skal stilles op mod hinanden – og ikke alle mulige andre hypoteser.
Jeg hørte også ministeren sige, at der kunne komme et ændringsforslag til begravelsesloven, så der ikke var pligt til at opføre et kapel.
Vi har ikke i beslutningsforslaget her sagt, at der ikke skal kunne opføres et kapel, men det meget stålsatte krav om, at der skal opføres et kapel, kunne jo være en hindring for nogle skovejere for at stille skoven til rådighed.
Og det er derfor, frivilligheden skal udvides og ikke begrænses.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-29:
Jeg synes, det her er sådan noget sniksnak, der kører i ring.
Jeg bliver ikke klogere.
Mit spørgsmål gik på, om der er nogen steder på offentlige kirkegårde – såvel dem, der ligger i forbindelse med en kirke, som de kommunale begravelsespladser – hvor nogle har monopol på at ligge.
Er der nogen steder, hvor folk er udstødt og ligesom i gamle dage skal kules ned uden for kirkegården?
Det skulle forbrydere og selvmordere jo.
Jeg har altid hørt, at det er sådan, at alle skal begraves på en kirkegård.
Der er vel ikke nogen, der er stødt ud.
Så hvem er det, der har monopol?
Når nu ministeren har svaret, at fremover kan kommunerne selv bestemme, om der skal være et kapel, når de anlægger en kirkegård, føler fru Karen J. Klint så, at dermed er hendes vision i beslutningsforslaget fuldkommen imødekommet?
Karen J. Klint (S), 2007-05-29:
Jeg tror ikke, at problemet er, at hr. Jesper Langballe ikke bliver klogere.
Jeg tror snarere, at problemet er, at hr. Jesper Langballe ikke er overbevist om, om det her er en god idé, og derfor prøver hr. Jesper Langballe at komme med spørgsmål hele tiden.
Det er korrekt, at der ikke er monopol på de offentligt anlagte begravelsespladser.
Men hvis det drejer sig om en gravplads, som et trossamfund selv har anlagt, så har det selvfølgelig ret til at sige nej til andre; det er helt korrekt.
Det, vi lægger vægt på her, er, at der ikke skal stilles spørgsmål til nogen om, hvilken tro man har tilhørt, eller om man har tilhørt en tro, for at få adgang til at ligge i en skov, hvis man ønsker et alternativ.
For vi tror faktisk, at det er sundt, at folk, når de sørger, også har et mindefast sted, de kan besøge.
Og det er derfor, jeg brugte sammenligningen i går, hvor jeg sagde, at det er bedre at gå hen i en skov, for der kan man finde noget mindefast, frem for at se på bølgen blå.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-29:
Det er et mindretal her i Tinget bestående af Socialdemokratiet, De Radikale, SF og Enhedslisten, som har stillet en række ændringsforslag til lovforslaget her.
Det er ændringsforslag, som vi synes gør loven væsentlig bedre og mere i overensstemmelse med de faktiske forhold derude omkring, hvor hestene nu opholder sig.
Specielt vil jeg gerne hæfte mig ved det ændringsforslag, der vedrører det, at hestehold skal bestå af mindst to heste.
Det er en kendt sag, og det er da også noget, som udvalget, som har arbejdet med det her lovforslag, lægger meget vægt på, at hesten er et flokdyr, og derfor er hestene meget afhængige af, at man kan opretholde en flok.
Vi har derudover sikret, at der er en overgangsregel over en ret lang periode med det her ændringsforslag, så vi er sådan ret overraskede over, at det ikke ser ud, som om der kan blive et flertal for at vedtage ændringsforslaget her.
Vi har også et ændringsforslag om at ændre eksisterende stalde, sådan at man ikke har behøver at få de store udgifter ved at få en forhøjet loftshøjde, hvor der kun skal være mindre heste.
Og så har vi et ændringsforslag, som baserer sig på en henvendelse fra Dansk Islandshesteforening, og som går på, at man godt kan have mere end 20 heste i en flok, forudsat at det er et meget stort areal, der er tale om.
Endelig foreslår vi, at man laver en revision af loven om 1 år, og det gør vi af hensyn til, at vi mener, det er et meget stort og komplekst lovforslag, som der kunne være god grund til at kigge på igen for at sikre, at vi nu også er nået frem til de ting, som vi bør have styr på på området her rent dyrevelfærdsmæssigt.
Jeg er ret forundret over, at flertallet i form af Dansk Folkeparti og regeringen ikke kan stemme for disse ændringsforslag.
Især synes jeg, at det er underligt, at Dansk Folkeparti, som ellers fører sig meget frem i dyrevelfærdsmæssige forhold, ikke kan stemme for tohesteforslaget.
Der er vel ingen, der sætter spørgsmålstegn ved, at det dyrevelfærdsmæssigt er en stor fordel at få det ændringsforslag indført.
Jeg vil godt minde om, at selv den konservative ordfører ved førstebehandlingen, fru Charlotte Dyremose, fremhævede, at hendes hest i al fald ikke skulle have lov til at gå alene.
Så jeg tror, at man alt i alt må sige, at der er godt belæg for disse ændringsforslag, og derfor er det med nogen ærgrelse, at vi må konstatere, at der så ikke er et flertal, der vil vedtage dem.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-29:
Jeg kan godt se, at det bliver svært det her.
Hvis nu fru Bente Dahl havde besvaret spørgsmålene i den rigtige rækkefølge, så spørgsmål et var blevet besvaret før spørgsmål to, så var det hele ikke gået så nemt, for svaret på spørgsmål to var: Man fremmer mangfoldigheden ved at give mulighed for at kunne blive begravet et andet sted end på en kirkegård.
Jamen er det det, at der er skov omkring, der pludselig gør det til noget helt nyt og mere trosneutralt, eller hvad er det?
I øjeblikket kan man blive fuldstændig fri for at blive begravet på en kirkegård eller en begravelsesplads, som har noget som helst med kirke og kristendom at gøre.
Det er derfor, jeg ikke fatter, hvad det er for en mangfoldighed, der øges.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-05-29:
Med det her lovforslag, L 160, bliver det altså muligt i den danske folkekirke at ansætte præsten som personaleleder, hvis præsten ønsker det.
Det er jo meget fint, men SF har altså stillet et ændringsforslag om, at hvis præsten eller en kontaktperson i menighedsrådet udnævnes til daglig personaleleder, har vedkommende også et krav på at få en uddannelse i personaleledelse.
Man kan sige, det er mærkeligt, at SF sådan stiller ændringsforslag om folkekirkelige forhold, fordi vores grundholdning jo er, at stat og kirke bør adskilles.
Men når det er, som det er i dag, at vi rent faktisk har en statskirke, hvor alle skatteydere betaler til præsterne, som er ansat af kirken, altså hvor vi fra statens side betaler præsternes lønninger, er vi også ansvarlige for, at præsterne har ordentlige arbejdsforhold.
Kan en præst udnævnes til personaleleder, har præsten også krav på at få en lederuddannelse.
Det er fuldstændig fundamentalt, så længe kirke og stat ikke er adskilt, hvilket vi selvfølgelig ønsker os.
SF har altså stillet det her ændringsforslag, og vi synes, det er meget vigtigt, når man i øvrigt taler ledelse i alle mulige andre henseender i det offentlige i dag, at folkekirken så også er med.
Det er derfor, af hensyn til præsters arbejdsforhold, at vi har stillet dette ændringsforslag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 14 stemte for, 93 imod; 2 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 4-6 og nr. 1 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Bente Dahl (RV), 2007-05-29:
Jeg har taget ordet i dag for at tale om ledelse.
Det er der adskillige undersøgelser, der beviser og bekræfter.
Det dårlige arbejdsmiljø er et stort problem i folkekirken.
Og jeg mener, det helt klart er en mangel på synlig ledelse, der gør sig gældende, og det er det, der betyder, at der er sådan et dårligt arbejdsklima i folkekirken.
En leder skal have en lederuddannelse.
L 160 lægger op til en blød landing med, at det skal være frivilligt, og at en leder skal vælges ude i sognene.
Det er overhovedet ikke nok med den formulering, der er i den lov.
Den skal strammes op, og der skal stå, at en leder skal have en lederuddannelse.
Derfor vil jeg bede jer alle sammen om at stemme for ændringsforslag nr. 2, hvor det er præciseret: En leder har en lederuddannelse.
Ole Glahn (RV), 2007-05-29:
Jeg har godt læst, hvad arbejdsgruppen siger, og jeg har også noteret mig, at der var et medlem af arbejdsgruppen, som ikke var enig i den her indstilling.
Det her
kunne jo være det afslørende eksempel på, at det ikke er en ekspertgruppe, men at det er en gruppe, som har væsentlige interesser i det her, og at det ikke er tilfældigt, hvem den ene er, der ikke har været med på det her.
Det sætter det måske lidt i relief.
Men stadig væk står jeg altså her, og de, der følger med i fjernsynet i den her debat, må sidde med en fornemmelse af, at Det Konservative Folkeparti hverken helhjertet eller helt overhovedet går ind for det her forslag; det er noget, man er blevet presset til af oppositionen med et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som vi fra Det Radikale Venstres side støttede, og vi har presset på hele tiden for at få det her igennem.
Det er årsagen til, at vi sidder her i dag.
Så jeg må sige, at jeg da er glad for – og det har ikke noget med overbudspolitik at gøre – at vi har presset på for at få gjort det her, for ellers havde vi altså ikke fået den lovgivning, vi får nu.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-29:
Hr. Ole Glahn kan jo fra nu af og til i morgen tidlig, hvis han har lyst, blive ved med at fremføre, at det her ikke er overbudspolitik.
Jo, det er overbudspolitik af den allerallerværste skuffe.
Det er nemlig overbudspolitik.
Og når man så siger, at vi ikke står bagved, må jeg gentage en gang til: Vi står helt og fuldt bag det lovforslag, justitsministeren har fremsat.
Vi synes, det er vigtigt, at man gør noget ved det.
Vi synes, det er meget vigtigt, at man gør noget ved dyrevelfærden, men det skal også være realistisk.
Vi skal ikke nødvendigvis gøre det sådan.
Der er jo ikke noget ved, at vi lukker en branche i Danmark for til gengæld at skabe de samme muligheder for udenlandske køretøjer, og det er det, vi er på vej til at gøre med det her forslag.
Med den opstramning, der er nu, har vi helt klart set, at branchen er skræmt, bl.a. omkring eksportegnetheden, det er den, der er det allerværste, og det er derfor, vi har råbt vagt i gevær.
Men endnu en gang: Jo, vi bakker helt og aldeles op bag justitsministerens fremsatte lovforslag, som vi støtter, og det fremgår også af bemærkningerne.
Per Clausen (EL), 2007-05-29:
Således rådgivet af formanden vil jeg stille et forholdsvis kort spørgsmål, idet jeg dog vil sige til den konservative ordfører, at jeg tror, han bør være glad for, at vi har stillet de her ændringsforslag, for ellers ville han jo ikke have kunnet holde de indlæg, han har holdt, og som jo, uanset hvad han siger, er vendt imod lovforslaget.
Så vil jeg bare spørge den konservative ordfører, om en af pointerne her er, at vi har at gøre med et område, hvor vi ved, at reglerne er blevet overtrådt.
Vi kender eksempler på respekterede firmaer, som sådan set har fortalt myndighederne, at de ikke overholdt reglerne og derfor har fået besked på, at de skulle overholde reglerne fremover – og så er de blevet ved med ikke at overholde reglerne.
Så der er vel grund til at bruge effektive sanktioner i sådan en sammenhæng.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-29:
Det er helt klart, at vi ingen intentioner har om at holde hånden over folk, der bevidst begår lovovertrædelser, men vi synes også, det er rimeligt, at man anerkender, at der altså er nogle af de her såkaldte lovovertrædelser, der bliver begået, uden at man har tilsigtet at ville gøre det, og uden at man har haft mulighed for at kunne se, at man begik en lovovertrædelse, inden man startede på det her.
Så vil jeg gerne korrigere: Jeg taler ikke imod lovforslaget, jeg taler imod de ændringsforslag, som er overbudspolitik fra oppositionens side.
Per Clausen (EL), 2007-05-29:
Jeg kan forstå, at den konservative ordførers indignation i den her sag bæres af, at noget får en given konsekvens efter fire overtrædelser i stedet for efter seks overtrædelser.
Det kan bære megen indignation, vil jeg sige, og det er imponerende.
Jeg håber, ordføreren kan bevare det til vigtigere spørgsmål eller større forskelle.
Så bare til allersidst: Må den konservative ordfører ikke erkende, at den branche, hvis interesser han forsøger at varetage, er karakteriseret ved en systematisk overtrædelse af reglerne?
For det er jo pæne, ordentlige, anstændige firmaer, som vi ved over for Fødevarestyrelsen har erkendt, at de ikke har overholdt reglerne, og som har fået besked på, at man skal overholde reglerne, hvorefter det 2 år senere konstateres, at de sådan set ikke af den grund er begyndt at overholde reglerne.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-29:
Lad mig gentage, hvad jeg sagde før: Vi har ingen intentioner om at holde hånden over folk, der bevidst begår lovovertrædelser, men vi har også fået den viden, at der altså er områder, hvor man ikke er i stand til at se, hvorvidt man begår en lovovertrædelse.
Derfor mener vi, at man med tre plus tre klip har lavet et meget, meget vidtgående regelsæt, som nogle nu hermed ønsker at gøre endnu strammere, så stramt, at man vel dårligt kan fortænke virksomhederne i, at de føler sig nervøse over det her.
Og så glemmer man jo lige at sige, at der ud over en fordobling af bøden ligger yderligere 50 pct. forøgelse i ændringsforslaget fra oppositionens side.
Jeg tror ikke, at bøder alene ændrer på det her.
Jeg tror derimod, at en dialog om, hvordan man når frem til det bedste resultat, ville være det bedste for alle parter.
Den dialog syntes jeg vi var på vej til, og den synes jeg vi skulle fortsætte i stedet bare at blive ved bevidstløst at lægge noget oveni og kræve noget, som virksomhederne, transportørerne og landmændene ikke har mulighed for at overholde.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-4 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-29:
Da vores ordfører, fru Line Barfod, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne oplyse, at Enhedslisten vil stemme hverken for eller imod det samlede forslag, og det gælder ligeledes ændringsforslagene.
Det skyldes, at det under førstebehandlingen og den efterfølgende udvalgsbehandling viste sig, at der er uenighed på Færøerne om dette forslag.
Derfor vil vi altså undlade at stemme til forslaget, og jeg skal i øvrigt gøre opmærksom på, at det samme gør sig gældende for SF.
Sofia Rossen (IA), 2007-05-29:
Jeg skal derfor på hans vegne kort fremføre følgende begrundelse for ændringsforslagene: Lovforslaget drejer sig for en stor del om, at man flytter retsplejeregler fra færøsk lovgivning til dansk lovgivning.
Det kan til nød forstås, hvis der foreligger akutte sager eller tvister, som ikke kan løses, hvis der ikke foretages ændringer i dansk lovgivning, men som det også fremgår af ministerens svar til Udvalget vedrørende Færøske Forhold, har det ikke været et ønske fra færøske myndigheder at ændre lovgivningen om f.eks. den faste voldgiftsret i Færøerne.
Voldgiftsretten selv og den færøske arbejdsgiverforening har protesteret imod disse ændringer, og man henviser til, at der findes en lang præcedens for, at man fastsætter retsplejeregler i færøsk lovgivning.
Derfor er der stillet to ændringsforslag til lovforslaget, som tager de dele ud af forslaget, som må anses for unødvendige for, at retsplejeregler i Færøerne kan virke på betryggende vis.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet ingen stemte for, 99 imod; 9 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet ingen stemte for, 99 imod; 12 stemte hverken for eller imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-29:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Enhedslisten støtter det lovforslag, som vi har til anden behandling her.
Men samtidig synes jeg, det er vigtigt at understrege, at vi under udvalgsbehandlingen har fået i hvert fald et delvist løfte om, at udviklingen med hensyn til au pair-ordningen og misbrug af au pair-ordningen vil blive fulgt både fra ministerens og fra vores side.
Sandheden er jo, at selv om det forslag, vi behandler her, er et fremskridt i forhold til sikring af au pair-personers rettigheder, både at de er bekendt med deres rettigheder, at der er mulighed for, at de kan forsvare deres rettigheder, og at der er mulighed for i hvert fald delvis at straffe dem, der misbruger au pair-ordningen, så er der stadig væk muligheder for, at au pair-ordningen kan misbruges til at bruge au pair-personerne som en billig arbejdskraft og endog en meget billig arbejdskraft.
Det har været et problem i utallige tilfælde, at au pair-personer for det første har arbejdet længere, end det er tilladt, for det andet er blevet aflønnet ringere, end det er tilladt, og for det tredje er blevet sat til arbejde, som ikke er tilladt i au pair-ordningen.
I forbindelse med besvarelse af spørgsmål fra udvalget har ministeren angående straf henvist til muligheder for at konfiskere fortjeneste fra dem, der misbruger au pair-ordningen til at bruge billig arbejdskraft.
Hun har henvist til de erfaringer, der i det hele taget er i forbindelse med illegalt arbejde.
I den forbindelse kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre – hvis integrationsministeren kunne fortælle mig det – i hvor mange tilfælde der i forbindelse med, at folk er blevet dømt for at bruge illegal arbejdskraft, rent faktisk har været tale om, at man har konfiskeret hele fortjenesten fra dem, som har misbrugt den billige arbejdskraft.
Hermed sluttede forhandlingen.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-29:
Det er blot for kort at konstatere, at vi i Venstre glæder os over, at vi har gjort forslaget endnu bedre for de danske studerende.
For efter førstebehandlingen var der et udvalgsarbejde om, at mulighederne for at tage en hel uddannelse i udlandet også skulle gælde for studerede, der kun tog en 1-årig uddannelse.
Og der er vi så i forligskredsen blevet enige om, at det ikke kun skal være fulde uddannelser, der strækker sig over 2 år, men at det også skal være muligt at få taxametertilskud til uddannelser, der strækker sig over 1 år.
Forslaget styrker altså de danske studerendes muligheder for at komme ud, og vi synes, at det er utrolig vigtigt, at så mange studerende som overhovedet muligt får mulighed for at prøve at gøre deres evner gældende på et studium i udlandet.
Vi regner også med, at endnu flere vil gøre brug af det, og derfor er det en positiv præcisering, som vi er nået frem til under udvalgsarbejdet.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-29:
Jeg kan langt hen ad vejen tilslutte mig hr. Torsten Schack Pedersens udlægning af det her.
Det er historisk, at Folketinget nu og her lægger op til at vedtage en lov, der giver bedre muligheder for, at studerende kan komme til udlandet og læse.
Det har været et stort problem i Danmark, at alt for få har valgt muligheden for at læse i udlandet, og med den her lov bliver det langt lettere for studerende både på lange og på mellemlange uddannelser at komme til udlandet.
Det er en fin præcisering, som gør, at også folk på professionsuddannelserne får mulighed for at tage deres master i udlandet.
Men for Socialdemokratiet er det utrolig vigtigt at understrege, at det her ikke skal bruges som nogen som helst form for rambuk til at begynde at udhule det uddannelsesniveau, vi har på danske universiteter, sådan at man forestiller sig, at det lige pludselig bliver brugt til at indføre en norm om, at man kun har 4-årige universitetsuddannelser i Danmark.
Det er vigtigt at få understreget, at det ikke er med det afsæt, at vi er gået ind i det her, men alene for at sikre bedre muligheder for de studerende til at komme til udlandet.
Det vil jeg gerne have Venstres ordfører til at præcisere.