runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Nej, det synes jeg ikke ville være rimeligt.
Jeg synes, det er sådan, at når man har et velfærdssamfund – og det har vi jo i Danmark, og de fleste partier i Folketinget går angiveligt ind for, at vi skal have sådan et – skal det også finansieres af forskellige skattemæssige bidrag.
Og jeg tror bestemt ikke, at en fjernelse af arveafgiften vil være den mest effektive anvendelse af de frie midler, vi måtte have i vores samfund.
Det mener jeg ikke i noget særlig vidt omfang ville gavne vores økonomi, og jeg kan heller ikke se, at det er en rimelig prioritering.
Så svaret er nej.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Nu er økonomi- og finansstof vigtigt, men der er jo andre ting, der betyder noget for trivslen, for frihedsfølelsen, for glæden, skabelysten og andet, og herunder hører de problemer, som arveafgiften giver for det enkelte individ.
Jeg synes, det er fuldstændig horribelt, at de penge, der er tjent én gang, skal dobbeltbeskattes af finansministeren i forbindelse med arv.
Lad det ligge.
Spørgsmål 2: Finansministeren har en kollega, skatteministeren, der tager sig af grænsehandel.
Skatteministeren siger: Der er styr på det, der er kontrol over tingene.
Men jeg kan sige, at der er sket en eksplosion i grænsehandelen.
Vil finansministeren tage imod en invitation og se det med egne øjne ved den tyske grænse?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Nu tager jeg jo faktisk jævnligt imod hr. Mike Legarths invitationer til stor gensidig fornøjelse, og jeg vil bare sige, at når det gælder grænsehandel, er der faktisk konkret gjort det med den her finanslovaftale, at man har fjernet fedtafgiften og undladt at indføre den udvidelse af sukkerafgiften, der ellers var planlagt, hvilket jo må være til gavn i forhold til den problemstilling, hvis man ellers kan tage den kritik alvorligt, der har været af, at de to afgifter førte til mere grænsehandel.
Og jeg vil tro, at spørgeren selv har stemt for den første, for ellers har han da holdt sig væk fra salen den dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det blev der rystet på hovedet ad af finansministerens parti og mange andre; det var helt urealistisk; det ville være at smadre den offentlige sektor og hele velfærdsstaten, at man ville have 40.000 færre offentligt ansatte i løbet af 10 år.
Nu er der ikke engang gået 3 år siden dengang, og der er blevet 30.000 færre offentligt ansatte på 3 år – ikke 40.000 på 10 år, men 30.000 på 3 år.
Så realismen afhænger jo af nødvendigheden.
Det viser sig, at selv finansministeren og hans parti kan finde ud af at gøre det, der er nødvendigt, fordi man skal.
Så er spørgsmålet jo blot: Hvornår erkender finansministeren, at der er noget, man skal her – at vi skal gøre noget for at redde dansk erhvervslivs konkurrenceevne og skabe grundlaget for ny økonomisk vækst i den private sektor i Danmark?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jo, men jeg tillod mig såmænd bare at dele ud af mine iagttagelser fra debatten i dag, hvor jeg må sige, at skulle den ulykkelige situation opstå, at et andet flertal greb regeringsmagten i Danmark, ville jeg have meget, meget svært ved at se for mig, at der egentlig skulle være nogen form for sammenhængende alternativ til den ganske vist svære og udfordrende linje, vi kører i den økonomiske politik, når man lytter til, hvad der bliver sagt i dagens debat
Jeg hører ikke, at der på noget væsentligt punkt er en sammenhæng mellem det, hr. Ole Birk Olesen gerne vil i den økonomiske politik, og det, hr. Kristian Thulesen Dahl gerne vil i den økonomiske politik.
Det skulle da højst være, når det gælder nogle udgifter, men slet ikke, så vidt jeg kan høre, når det gælder indtægter.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Jamen altså, når man kan få både Socialdemokraterne og SF til at opgive de to partiers vidtløftige planer fra før valgkampen og få dem til at slå ind på en mere normal kurs i den økonomiske politik, og når man kan få Enhedslisten til at stemme for finanslovforslag, der rummer en forholdsvis lille vækst i det offentlige forbrug, mon så ikke også det skulle kunne lade sig gøre, når nødvendigheden dikterer det, at få Dansk Folkeparti til at acceptere nogle af de ting, som Dansk Folkeparti har accepteret tidligere?
Jeg tror, finansministeren gør sig disse overvejelser for at undgå at svare på spørgsmålet, som jo er: Hvornår accepterer finansministeren, at der skal gøres noget for at sikre konkurrenceevnen i Danmark?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jo, men jeg må bare ønske held og lykke med den borgerlige revolution.
Altså, hvis man vil have en ansvarlig, afbalanceret linje i en økonomisk politik, kan det ske med den her regering.
Jeg har svært ved at se, at det skulle være tilfældet med en anden, men jeg kan da høre, at der er masser af inspiration til noget ganske andet, hvis man lytter til hr. Ole Birk Olesen i hvert fald.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
I 2008 var Danmark netto gældfri med VK-regeringen i spidsen.
Da gik det godt i Danmark.
Den daværende opposition kom så, da krisen kom, og sagde, at det hele kunne gøres meget nemmere, sådan lidt kvikt, med kickstart og i den stil.
Hvad er så resultatet nu?
Jamen det er jo stigende ledighed, og at økonomien er gået i stå.
Det er sådan set slutresultatet af den 4-årige tidslinje.
Hvordan har finansministeren det egentlig med det?
For det er jo det, der er det reelle billede.
Man er gået fra, at Danmark var netto gældfri i 2008, og så står man nu med et kæmpe hul i kassen.
Man har lovet en masse ting, og økonomien er gået i stå.
Hvad har finansministeren af bemærkninger til det?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jo, det gør det helt afgjort, og som jeg også lagde op til, bliver det et meget aktivt 2013 fra vores side.
Men når det gælder kickstarten, som spørgeren sigter til, så understreger den alvorlige konjunktursituation jo bare, hvor fuldstændig rigtigt det har været at satse på at fremrykke investeringer af både privat og offentlig karakter for at holde hånden under beskæftigelsen.
Det er jo en udvikling, der er helt parallel med det, man har set i andre lande, også i USA, hvor der har været præcis den samme debat om, hvorvidt det, at situationen var endnu mere alvorlig, end man troede, gjorde, at man måske egentlig burde have gjort endnu mere for at rette op på den.
Det var ikke tilfældet der, og det er det heller ikke her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Flæskesteg er altid nyttigt og godt i alle henseender.
Men nu bliver jeg nødt til at forholde mig til det, finansministeren siger, og et forhandlingsforløb forudsætter jo også, at man svarer, når man undervejs bliver spurgt om noget.
Man henviser ikke til, at spørgsmålet kan stilles gennem Folketinget som § 20-spørgsmål, som det så teknisk hedder her i salen.
Altså, det skal jo være en dialog.
Men tilbage til mit spørgsmål fra før, som jeg gerne vil have en refleksion over.
Det handler om, at når der nu er minusvækst i det danske samfund – den danske økonomi for 2012 er i minus – og man har lavet en finanslov med den forudsætning, at økonomien er i fremgang, giver det så ikke anledning til nogle initiativer?
Giver det ikke anledning til, at man fra regeringens side reflekterer over det og tager nogle initiativer?
Edmund Joensen (SP), 2012-12-18:
Set gennem en færøsk optik er tilskuddet til Færøernes hjemmestyre den vigtigste post på finanslovforslaget.
Tilskuddet figurerer med 624,1 mio. kr., og jeg har forstået, at beløbet dog vil blive opgraderet med stigning i priser og lønninger, så det kommer op på 632,2 mio. kr.
Det er det, der er posteret.
Men derved står det klart, at man fra regeringens side ikke imødekommer landsstyrets stående ønske om at normalisere bloktilskuddet.
Det skal ikke være en normalisering med tilbagevirkende kraft, som det nu fejlagtigt blev påstået, og det skal heller ikke være til finansiering af skattelettelser, som andre fejlagtigt påstår.
Jeg beklager, at regeringen ikke indtræder fuldt ud i de forpligtelser, den har på Færøerne, til at være solidarisk og handle til fordel for velfærden på Færøerne.
Denne sag er Sambandspartiet på Christiansborg meget optaget af.
Færøerne og Grønland står som bekendt uden for EU, men vi har en fælles finanssektor i rigsfællesskabet.
Jeg har forstået, at tilsynet med færøske og grønlandske banker ikke påvirkes af det fælles tilsyn, men jeg vil gerne høre finansministeren, om han kan uddybe, hvad det betyder, at banker ikke påvirkes.
Forhåbentlig er betydningen af et højt europæisk niveau, at det vil slå igennem i tilsynet på Færøerne og i Grønland, hvis Danmark deltager.
Gang på gang har jeg både i udvalg og her i salen efterlyst et svar på, hvad der vil ske med indskydergarantien i fremtiden.
I EU-sammenhæng arbejder man med planer om en fælles indskydergaranti.
I forlængelse heraf må man kunne forvente, at regeringen har en plan for indskydergarantien på Færøerne og i Grønland, hvis Danmark vælger at deltage.
Derfor vil jeg spørge finansministeren: Har regeringen en plan, og hvad går den ud på?
Jeg føler virkelig, at vi på Færøerne og i Grønland har brug for information.
Hidtil har regeringen været tilbageholdende i så henseende.
Så er der endnu et spørgsmål: Har regeringen gjort sig tanker om, hvordan tilsynet skal være med banker, der ikke er systemisk vigtige i Danmark, men særdeles systemisk vigtige på Færøerne?
Det er et vigtigt spørgsmål, og jeg vil sætte pris på et svar fra ministeren.
Her til sidst vil jeg kvittere for, at regeringen bakker op om at fortsætte den fælles forskning mellem Danmark og Færøerne og nu også Grønland.
Vores universiteter og forskere knytter tætte videnskabelige bånd, og det er vigtigt, at forskning indgår som en naturlig del af samarbejdet mellem Færøerne og Danmark.
Tak til regeringen for, at den prioriterer projektet med 10 mio. kr. over 3 år.
Og hermed fortsætter forskningsprogrammet, der blev søsat under Foghregeringen.
Øerne ligger perfekt placeret på selve dørtærskelen, hvor Ishavets kulde og Golfstrømmens varme mødes og skaber nyt liv.
Sara Olsvig (IA), 2012-12-18:
Tak for den fine tale.
Jeg er meget enig i meget af det, som hr. Sjúrður Skaale kommer ind på vedrørende den uvidenhed, som man ofte møder her i Danmark om Grønland og Færøerne.
Nu kom hr. Sjúrður Skaale også ind på det med den berøringsangst, man derfor nogle gange kan mærke – også i forhold til sager, som man skal ind over fra Folketingets side.
Og måske kan der også nogle gange være en forvirring om, hvilke sager der hører til her i Folketinget, og hvilke sager der hører til i vores parlamenter henholdsvis i Grønland og på Færøerne.
Men jeg vil høre hr. Sjúrður Skaale, om den berøringsangst også er noget, som ordføreren mener man finder hos den siddende regering her i Danmark.
Edmund Joensen (SP), 2012-12-18:
Nu er vi ved tredjebehandlingen af finansloven, og Færøernes bloktilskud indgår med 632 mio. kr., som er en betragtelig del af den færøske finanslov.
Nu har hr. Sjúrður Skaale snakket så meget om bloktilskuddet, og han får det lidt til at lyde som en negativ ting for den færøske økonomi.
Men selv om finansloven omhandler over 600 mio. kr., er der stadig væk en manko i den færøske økonomi på 250 mio. kr.
Nu vil jeg gerne spørge hr. Sjúrður Skaale: Er det sådan, at hans parti, Socialdemokratiet på Færøerne, har sendt ham i byen for at tale bloktilskuddet ned, eller hvor meget vil han sætte bloktilskuddet ned?
Jeg kender ingen på Færøerne, som ikke hver eneste dag kæmper for at have en selvbærende økonomi.
Så det er ikke derfor, at der er underskud på den færøske finanslov.
Det er derfor, at der er bloktilskud på den danske fælles finanslov.
Men der er bare andre omgivelser på Færøerne, der er andre levevilkår, som gør, at vilkårene er til sådan noget.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Det er jo altid fascinerende at høre finansministeren smykke sig med lånte fjer, men det vil jeg lade være med at kommentere yderligere, for der kunne jo stå en afpillet hane tilbage, hvis vi gik ind i den debat.
Til gengæld kan man jo høre finansministeren sige: Regeringen har taget bestik af situationen.
Javel, man indgår en politisk aftale om finansloven, og siden den er blevet indgået, har det ændret sig.
Nu vurderer man, at væksten vil falde med yderligere en tredjedel i forhold til det, man spåede tidligere, at bruttoledigheden vil stige i forhold til året før, og at den private beskæftigelse vil falde med yderligere 7.000.
Det er kommet frem, efter man har indgået en politisk aftale om finansloven.
Giver det regeringen grund til at overveje, om der skal laves nogle yderligere initiativer, eller er man tilfreds med det forkerte bestik af situationen, man tog?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Når det gælder hårpragt, er vi jo begge to forholdsvis afpillede, men det har ikke nødvendigvis noget med vores politik at gøre.
Nej, det er korrekt, at de tal, vi ser i øjeblikket som følge af den udvikling, der er i Europa, er alvorlige.
Det gennemgik jeg også med stor grundighed.
På den baggrund synes jeg vi vedtager det rigtige finanslovforslag, som ikke giver os nogen garantier for, at det vil være hurtigt overstået, hvilket man i øvrigt heller ikke ville have fået med noget andet finanslovforslag.
Vi har fortsat i de kommende år et stort arbejde at gøre med at reformere det her samfund, så det klarer sig langt bedre i den internationale konkurrence om arbejdspladser, end det har gjort hidtil – vel at mærke efter 10 år, hvor spørgerens parti har haft ansvaret.
Vi har store drøftelser, vi skal tage i de kommende år, ikke mindst når det gælder uddannelse, og vi har sat dagsordenen for de drøftelser, og der kommer flere.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Jamen altså, hvis finanslovaftalen tager hånd om den økonomiske vurdering, der er for 2013, betyder det så, at finansministeren, på det tidspunkt finansministeren indgik aftalen, var klar over, at væksten ville falde dramatisk, og at beskæftigelsen i den private sektor ville falde yderligere, mere, end man havde regnet med?
Var det en viden, finansministeren havde, da der blev forhandlet finanslov?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Spørgeren kender jo ganske udmærket den kadence, der er i arbejdet med prognoser og forslag.
Finansloven, finanslovforslaget blev fremsat på baggrund af en meget alvorlig økonomisk situation, som er skabt af en international økonomisk krise, og på baggrund af et tiår, hvor spørgerens parti har haft et enerådende ansvar for dansk økonomisk politik.
Det er vi så i gang med at rette op på – delvis med det her forslag, delvis med det, der kommer i det kommende år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Finansministeren sagde noget om, at man selvfølgelig skal have en god portion skepsis over for hinanden og sådan noget.
Det skal vi jo professionelt have over for politiske modstandere, altså en god portion sund skepsis.
Men det skal jo ikke betyde, at man ikke afprøver muligheder, og hvis der i det, som finansministeren for et øjeblik siden sagde, ligger, at man fra regeringens side i kommende forhandlinger agter at afsøge mulighederne i forhold til Dansk Folkeparti, er vi klar til at gøre det samme den anden vej.
Så det ser jeg bestemt frem til.
Så vil jeg lige stille et spørgsmål som opfølgning på det, hr. Peter Christensen var inde på.
Da arbejdet med finansloven for 2013 var i gang, var det på baggrund af en forventning om økonomisk vækst i det danske samfund i 2012, altså at økonomien ville være i fremgang.
Det viser sig nu, at økonomien i 2012 er i tilbagegang.
Hvad betyder det konkret i forhold til regeringens ønsker om at kunne lave en kickstart?
Ændrer det noget i de ting, regeringen arbejder med?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg vil gerne først bruge taletiden på at forholde mig til det, spørgeren kom ind på, inden spørgsmålet blev stillet, og så må vi komme tilbage til det andet bagefter.
Jeg tager meget gerne en drøftelse med Dansk Folkeparti.
Det har jeg i øvrigt altid gerne gjort – ikke bare i den tid, jeg har haft i det her embede.
Så der er overhovedet ikke noget, der på det personlige plan eller principielt forhindrer os i at nå frem til et samarbejde om aftaler.
Det er det politiske, det handler om, og fra vores side er der et krav om, at det foregår inden for en ramme, vi anser for at være ansvarlig.
Om det kan lykkes i fremtiden, må jo vise sig.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Regeringen snakker meget om, at vejen til vækst er uddannelse, og den har opsat en målsætning om, at 95 pct. af en årgang skal have en ungdomsuddannelse, og at 50 pct. skal have en videregående uddannelse.
Nu er ordføreren blevet finansordfører, og ifølge Finansministeriet vil effekten af at nå denne målsætning betyde, at beskæftigelsen reduceres med 9.000 frem mod år 2020, og at de offentlige finanser forværres med 4,5 mia. kr. frem mod år 2020.
Først i år 2040 kommer der en lille positiv effekt på 2.000 flere i beskæftigelse, og i 2060 er beskæftigelsen som konsekvens af opfyldelsen af den her uddannelsesmålsætning steget med 9.000 personer.
Samlet set vil den bidrag til at øge væksten med 0,02 pct. I stedet for at putte flere penge i uddannelse, ville det så ikke – for et rationelt parti som De Radikale – være bedre at bruge pengene på at sænke skatterne for virksomhederne?
Det ville faktisk have en langt større positiv effekt på beskæftigelsen fremadrettet, specielt på lang sigt, i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Jeg har ikke opfattet det sådan, at der er kommet et fælles udspil om en kontanthjælpsreform fra Venstre og Dansk Folkeparti.
Venstre er kommet med sit bud, men det må man altså diskutere med Venstre.
Vi imødeser regeringens udspil.
Vi har fået at vide, at der kommer et udspil til en kontanthjælpsreform.
Det vil vi meget gerne drøfte med regeringen.
Vi ser nok ikke helt den samme provenumulighed som andre her i salen, men vi diskuterer det gerne med regeringen, hvis regeringen ønsker at indbyde Dansk Folkeparti til forhandlinger om kontanthjælpsområdet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Vi skal have flere i arbejde, og det skal vi ved at følge den linje, som regeringen har lagt.
Vi skal føre en ansvarlig økonomisk politik, som giver tillid til dansk økonomi, så man vil investere i Danmark og sætte sine penge her.
Danmark er en sikker havn.
Det gør, at renten er lav, og det gør, at mange arbejdspladser bliver i Danmark, det er op mod 40.000 indtil nu.
Det skal vi være rigtig glade for.
Så skal vi skubbe på dansk økonomi inden for det meget begrænsede råderum, vi har, så vi holder hånden under beskæftigelsen og derigennem skaber flere job.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg deler den bekymring med hr. Frank Aaen og Enhedslisten, og det er jo derfor, vi har lavet finansloven med Enhedslisten, og vi sørger for, at der er afsat ½ mia. kr. til uddannelsesinitiativer for dem, der står til at miste dagpengeretten i første halvdel af 2013.
Det synes jeg er fornuftigt.
Det er derfor, vi har taget initiativet til ordningen med akutjobbene, og vi kan også se, at det i hvert fald ser ud, som om det begynder at virke nu.
Det er derfor, vi har taget initiativerne omkring social dumping, for det, der skal komme ud af det, er jo job, nye job, så ledige har mulighed for at søge et, om jeg så må sige, beredskab af job, der er til stede.
Derfor må målet være at skabe så mange job som overhovedet muligt inden for de økonomiske rammer, der er – inden for de økonomiske rammer, der er.
Og de er snævre, det ved jeg godt, men pointen er jo inden for den meget lille økonomi, der er til rådighed, hele tiden at forsøge at holde hånden under beskæftigelsen.
Jeg mener faktisk, at ledighedstallene både i år og, forventes det, til næste år er et klart udtryk for, at hånden bliver holdt under beskæftigelsen af den her regering – meget, meget bastant endda.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Jamen det er vel ikke regeringens mål, at arbejdsløsheden skal blive ved med at være så høj, som den er, og oven i købet er stigende?
Man må da forvente, og det er det, jeg har hørt tidligere, at man ønsker at få arbejdsløsheden bragt ned.
Vi skal investere os ud af krisen, ikke spare os ud af krisen.
Hvad vil man tage af nye initiativer?
Med den arbejdsløshed, vi har nu og kan se for hele året, vil der være flere og flere, der falder ud af dagpengesystemet.
Hvad gør Socialdemokratiet ved det?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Nu sidder vi jo – og står – i dag og skal vedtage finanslovforslaget.
Finansloven er jo i virkeligheden et katalog af initiativer, der bliver taget til næste år, og som alle sammen stort set sigter på at forbedre beskæftigelsen.
Vi har lavet nogle initiativer, så virksomhederne laver nye investeringer i det her investeringsvindue, som også skaber nye arbejdspladser, ordentlige arbejdspladser.
Vi har taget en række initiativer i finansloven, som tilsammen skaber 20.000 job i Danmark.
Så alle de her initiativer, der er i finanslovforslaget, er jo i virkeligheden det, regeringen vil gøre i 2013.
Og der er ikke plads til at gøre ret meget mere.
Så i virkeligheden er finansloven et langt katalog over de initiativer, regeringen vil tage til næste år.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Socialdemokraternes ordfører siger: Vi kommer ikke uden om det lange, seje træk, og der er ingen nemme løsninger i dansk økonomi.
Det er jeg helt enig i, men det undrer mig lidt, at det kommer fra den socialdemokratiske ordfører, for vi i Liberal Alliance har jo spillet ud med reformer, der netop fokuserer på det lange, seje træk, og vi er så blevet mødt af Socialdemokraterne med det svar, at det er alt for langsigtet, og at vi i stedet skal gøre noget her og nu, nemlig en kickstart.
Den kickstart vil jeg gerne spørge ind til.
Kan Socialdemokraternes ordfører bekræfte, at regeringen i sin økonomiske redegørelse, som netop er udkommet, forventer lavkonjunktur i Danmark helt frem til 2018?
Og kan den socialdemokratiske ordfører så bekræfte, at det, kickstarten gør, er, at den fordeler et offentligt forbrug, nogle offentlige udgifter, fra et år med lavkonjunktur til nogle tidligere år med lavkonjunktur, altså at man flytter om på vækst og beskæftigelse inden for en lavkonjunktur?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Ja, hvis man ser på de tal, der er kommet i den økonomiske redegørelse, er det rigtigt, at vi ikke vil se den her meget kraftige vækst i Danmark over de næste år, og det vil holde ved et godt stykke tid i Danmark.
Vi vil se nogle lidt højere vækstrater end dem, vi har set i år og i 2011, og det er jo kun godt.
Derfor er pointen med kickstarten i virkeligheden at flytte nogle investeringer frem, så vi igen holder hånden under beskæftigelsen.
For sandheden er jo, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen, at hvis ikke vi gjorde det, så ville ledighedskøerne i Danmark være meget, meget lange.
Og så ville vi se nogle ledighedsprocenter, som ville være meget, meget højere end det, vi ser nu.
Derfor er det en selvstændig ambition at holde hånden under beskæftigelsen.
Det er i det lys, det skal ses.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Jeg vil spørge hr. John Dyrby Paulsen: Hvad skal så holde hånden under beskæftigelsen i de år, hvor man tager vækst ud af dansk økonomi ved ikke at bruge de penge, som man bruger nu i stedet?
Fra de kommende lavkonjunkturår frem til 2018 har man jo taget noget vækst og beskæftigelse og placeret det i 2012 og 2013 i stedet for.
Hvad skal der så ske med dem, der bliver ledige frem til 2018, hvor der stadig er lavkonjunktur i Danmark?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Pointen er jo – det kan hr. Ole Birk Olesen også forsikre sig om, hvis han læser den økonomiske redegørelse – at forventningen er, at ledighedskurven knækker til næste år.
Vi vil have en stabil og måske svagt stigende ledighedskurve, der så knækker og går nedad.
Det vil sige, at vi i virkeligheden – selv om der ikke er højkonjunktur, men det, man kunne kalde lavkonjunktur, dog på et lidt højere niveau end det, vi har nu, vækstmæssigt set – ender på en lavere ledighed end det, vi har set nu.
Det er jo det, der er pointen med den økonomiske redegørelse, og det er det, der er pointen med regeringens økonomiske politik, nemlig at vi holder hånden under den her beskæftigelse og får sænket ledigheden.