runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Nu synes jeg, at ordføreren lidt ignorerer, at der også er fremtrædende medlemmer af KL, f.eks. KL’s formand, der jo er Venstremand – det er ordføreren godt bekendt med – som også har udtalt sig kritisk i forhold til f.eks. udgiftsstoppet.
Der er jo rigtig mange kommuner, som har været på banen for at sige, at det er helt urimelige betingelser, de har at arbejde under.
Og det, jeg gerne vil have at ordføreren anerkender, er, at det også kan have nogle konsekvenser for prioriteringer i forhold til landdistrikterne.
For det er jo landdistrikterne, vi diskuterer i dag.
Så jeg synes bare, det er væsentligt at få understreget og også få Dansk Folkepartis erkendelse af, at det altså også har nogle konsekvenser ude i landdistrikterne i de nye kommuner, som nu ikke bare har byer, men også har landdistrikter, som de skal tage højde for; de skal sikre, at alle borgerne har et ordentligt serviceniveau i alle områder af de nye store kommuner.
Det synes jeg bare ville klæde Dansk Folkeparti at anerkende, og det er der som sagt fremtrædende personer, også borgmestre fra V og K, der har været ude at kritisere, og det synes jeg bare at ordføreren skulle anerkende.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Jeg har da tiltro til, at de folk, som sidder i KL’s bestyrelse, er folk, der har et vist kendskab til det politiske arbejde og til, hvordan man indgår et forlig.
Og jeg har også indtryk af, at fru Kirsten Brosbøl har en vis indsigt i, hvem der sidder i KL’s bestyrelse.
Jeg synes faktisk, at det er ganske sundt for et demokrati, at vi netop indgår økonomiske aftaler med kommunerne en gang om året og dér sikrer kommunerne og selvfølgelig giver de enkelte medlemskommuner mulighederne til at udvikle deres enkelte lokalsamfund ud fra de økonomiske rammer, der er til rådighed.
Men det er jo ikke ét stort tagselvbord.
Derfor har man netop muligheden for at indgå en økonomisk aftale, som er bindende for begge parter, og der har jeg sådan set stor tiltro til, at netop den form for forlig også fremover vil blive anvendt.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Jeg synes, det er lidt fantastisk gang på gang i dag at høre, at ordførerne fra de borgerlige partier overhovedet ikke anerkender, at der kan være nogle negative konsekvenser af kombinationen af, at man fra Folketingets side har besluttet – og ordførerne må jo anerkende, at det er noget, der er besluttet af Folketinget – at man skulle have en kommunalreform, og så regeringens udgiftsstop over for kommunerne.
Anerkender ordførerne ikke, at det kan have nogle konsekvenser for de rammer, som kommunerne må prioritere inden for, og at det derfor også har skabt nogle problemer i forhold til nogle gange at måtte prioritere mellem nogle meget ubehagelige beslutninger, f.eks. lukning af skoler og skolebiblioteker?
Anerkender ordføreren ikke, at det ikke udelukkende har været ud fra en faglig vurdering af, at det godt kunne være, at man kunne få nog le bedre biblioteker osv., men også ud fra nogle økonomiske rammer, og at det gør, at det faktisk er rigtig, rigtig vanskeligt ude i kommunerne i øjeblikket?
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Jeg vil sådan set tage udgangspunkt i det svar, som hr. Erling Bonnesen gav på et lignende spørgsmål, nemlig at mange af de steder, hvor man vælger at lave strukturændringer med hensyn til bibliotekstilbuddene, primært er nogle steder, hvor man så har valgt at sige: Det er også vigtigt, at vi tilbyder den rette service til de folk, som efterspørger informationer.
Det er jo altså sådan med hensyn til det traditionelle, gamle bibliotek, at der sker noget nyt i dag; det er informationsalderen, vi lever i, og det betyder også, at de folk, som efterspørger videnadgang osv., er nogle, der stiller større krav, end man gjorde tidligere.
Derfor er man nødt til i kommunerne at tænke på, hvordan man bedst muligt udnytter den ressource, man har, og det synes jeg faktisk kommunerne samlet set har været rigtig gode til.
Jeg ser ikke nogen grund til, at vi i dag skal gøre det til et stort problem, at vi har et decentralt styre.
Jeg ved godt, at det ikke er så rart for Enhedslisten, fordi de har så få folkevalgte i mange af kommunerne, men det skal vel ikke give anledning til, at vi her i Folketinget skal bruge tiden på at lave detailstyring og detailregulering.
Per Clausen (EL), 2007-05-23:
Men når der nu gennemføres strukturændringer, der fører til, at der etableres større enheder, og landdistrikterne og landbysamfundene af den grund måske får mindre mulighed for at udøve indflydelse, og når der, allerede inden det sker, bliver sagt fra flere forskellige sider, at det også handler om at sikre, at man kan gennemføre såkaldt upopulære beslutninger om at nedlægge skoler osv., fordi man er længere væk fra dem, det handler om, bør Dansk Folkeparti så ikke tage ansvaret ved at sige: Vi har lavet en ny struktur, der fører til, at det bliver nemmere at nedlægge skoler og biblioteker og dermed også nemmere at tømme landdistrikterne for indhold?
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Det er et vanskeligt spørgsmål at svare på, for jeg kan jo ikke svare på, hvorfor Ringkøbing Kommune eksempelvis vælger at nedlægge tre lokale centralskoler.
Det er måske noget, man ville have gjort alligevel.
Det er måske noget, der er kommet på grund af en større diskussion i det nyvalgte byråd; det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg mener faktisk, det er den rigtige måde, man bidrager til udviklingen på, at man lægger så meget af kompetencen og beslutningsprocessen ud decentralt, og at vi så kun laver nogle overordnede rammer, som sikrer en fornuftig disponering rent økonomisk og forvaltningsmæssigt.
Det er sådan set også det, vi gør med hensyn til den kommunale styrelseslov, hvor vi jo hele tiden sikrer, at kommunerne har kompetence til og mulighed for at lave udvikling decentralt.
Per Clausen (EL), 2007-05-23:
Nu er det vel i hvert fald rigtigt, at Dansk Folkeparti og hr. Hans Kristian Skibby har blandet sig i den måde, det kommunale bliver organiseret på, forstået på den måde, at man har gennemført en kommunalreform, som man er meget stolt af.
Jeg vil så bare spørge hr. Hans Kristian Skibby, om det ikke er rigtigt, at en af konsekvenserne af den kommunalreform jo er, at der gennemføres nedlæggelse af skoler i landdistrikterne og nedlæggelse af biblioteker i landdistrikterne i et endnu højere tempo end hidtil.
Det kan vel næppe være til fordel for livet i landdistrikterne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Det er oven i købet et forsamlingshus, som ligger i den samme by.
Det er ikke noget med, at vi flytter en service væk fra nogle og giver den til andre.
Så jeg kan ikke se, at argumentet holder der.
Men jeg vil gerne understrege, at Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke har noget imod, at kommunerne understøtter små forsamlingshuse.
Jeg kunne næsten sige: Hvorfor skulle man dog ikke gøre det?
Jeg har da også indtryk af, at kommunerne har en stor interesse i at blive ved med at gøre det.
Men det er ikke noget, som vi fra Folketingets side bør blande os i overhovedet.
Nu synes jeg jo, at det, der er vigtigt at pointere i den her diskussion, er, at en lang række af de spørgsmål, som der bliver stillet, bl.a. af hr. Ole Glahn, er nogle spørgsmål, som principielt ikke hører hjemme i den her diskussion, altså netop spørgsmålet om forsamlingshuse, biblioteker og skolestruktur osv.
Det er nogle ting, som ligger til forvaltning ude i kommunerne decentralt, og det er ikke noget, som Folketinget egentlig skal blande sig ret meget i, andet end hvis man vurderer samlet set, at noget går meget, meget skævt.
Nogle af de steder, hvor vi ser at nu har man nedlagt gamle saneringsmodne forsamlingshuse, er faktisk nogle af de steder, hvor man så til gengæld har bygget kulturhuse eller musikhuse eller andre huse til gavn og glæde for kommunernes borgere.
I min egen hjemkommune, som tidligere hed Tørring-Uldum, og som nu hedder Hedensted Kommune, har vi faktisk valgt, at nu skal vi nedlægge forsamlingshuset i Tørring by, hvor jeg bor, og så får vi i stedet for et stort kulturhus, som koster, jeg tror, det er 37 mio. kr.
Det kan man vel ikke ligefrem sige er noget, der går ud over den lokale service til kommunen og byens borgere.
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Nu vil jeg gerne lande debatten i landsby- og landdistrikterne igen og spørge hr. Hans Kristian Skibby, om ikke hr. Hans Kristian Skibby mener, at det er et problem for landsbyer og landdistrikter, hvis man mister forsamlingshuset, hvis man mister biblioteket, hvis man mister skolen, for det handler jo om, at man mister nogle mødesteder, nogle steder, man kan være sammen om.
Hr. Hans Kristian Skibby lagde meget vægt på foreningslivet, og foreningslivet er tit organiseret omkring nogle af de her steder, f.eks. forsamlingshuset.
Der er forældrebestyrelser på skolen.
Vil det ikke forringe kvaliteten på landet, hvis man får lukket mange af disse enheder?
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Nu kan jeg jo ikke vide, om hr. Kristen Touborg var her i huset i sidste uge, men jeg ved, at vores sundhedsordfører har stillet de spørgsmål til sundhedsministeren om transporttid i den mundtlige spørgetid.
Hvis ikke hr. Kristen Touborg synes, han har fået svar på det spørgsmål, vil jeg anbefale ham at kigge i de referater, der ligger tilgængelige for os alle sammen på Folketingets hjemmeside.
Med hensyn til om vi ligefrem skal have fly osv., så er SF mig bekendt ikke glade for al for meget flytrafik, fordi den belaster miljøet osv., så der ville måske også være en sundhedsmæssig risiko, hvis vi begyndte at få alt for meget flyveri.
Men jeg vil gerne sige, at selve spørgsmålet om transporttid, om, hvorvidt det skal være i timer eller minutter eller kilometer, ligger altså i en forhandling, og det ligger i en forhandling, som ikke er nu, men som ligger, efter regeringen er kommet med et udspil om det her berømte serviceeftersyn af den offentlige sektor.
Med hensyn til akutmodtagelser er det jo sådan, at vi i hvert fald tidligere via vores sundhedsordfører har haft stillet nogle spørgsmål til sundhedsministeren om akutmodtagelser og også om skadestuer generelt med hensyn til transporttid, netop i forbindelse med at vi har det her store serviceeftersyn af den offentlige sektor i Danmark, hvor man har set på ældrepleje og sundhed og undervisning osv.
Og der kigger man selvfølgelig også på, hvordan det skal gå med akutfunktioner og skadestuer på de danske sygehuse og hospitaler.
Der vil vi ikke lægge os fast på, om der skal være – som spørgeren sagde – 100 km.
Vi mener sådan set, at man måske hellere skulle gå ud fra en tidsmæssig faktor, som hedder, at der eksempelvis skal være maks. 30 eller 45 minutters køretid.
Men det er noget, som ligger i en forhandling, og det er ikke noget, som jeg kan give et endegyldigt svar på her og nu.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
I ministerens besvarelse af forespørgslen nævner ministeren under emnet udfordringer akutmodtagelsen, og at det er sådan, at vi skal have centralisering og decentralisering på samme tid.
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti er enig med ministeren i, at man godt kan få decentralisering ind under den paraply, hvis der f.eks. er 100 km til nærmeste akutmodtagelse.
Kan det betegnes som en decentralisering efter Dansk Folkepartis opfattelse?
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Jeg kan kun gentage mit svar fra før.
Jeg tror, at der, hvor den grundlæggende uenighed er, er i vægtningen mellem, hvor meget man fokuserer på den brede og bæredygtige landdistriktsudvikling, og hvordan man fortsat prioriterer det traditionelle landbrug.
Den her regering er jo altså en af de eneste i Europa, som har kompenseret landbruget for reduktionen i EU-støtten.
Og det taler jo bare for sig selv, at VK-regeringen på den måde, når EU endelig tager initiativ til at gå ind og afvikle den traditionelle landbrugsstøtte, så kompenserer for den nedskæring med skattelettelser.
Det synes jeg jo siger lidt om, hvordan prioriteringerne er.
Og så kan man sige nok så mange flotte ord, som der også bliver sagt her i dag, om det landdistriktsprogram.
Den grundlæggende uenighed går på, hvordan man prioriterer ude i landdistrikterne mellem støtte til det traditionelle landbrug og så støtte til nye og alternative udviklingsmuligheder på landet.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Tak for svaret.
Nu kunne jeg forstå på ordføreren, at man sådan havde set 2 år frem.
Så må jeg lige henlede ordførerens opmærksomhed på, hvad der står bare på forsiden.
Der står, at man går helt frem til år 2013.
Det er ting, som ordføreren lige præcis selv har været inde på, og hvor vi jo – og det er så måske forskellen – netop giver mulighederne for, at man lokalt nu kan få lov til at spille ind i forbindelse med det.
Er ordføreren ikke enig i, at man kan sige, at med det, der ligger nu, er det sådan set helt godt gået?
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Det er den første del af det.
Den anden del af det er, at landbrugsstøtten til det konventionelle landbrug alene i 2006 var på 6,9 mia. kr. Og der synes jeg jo, at vi kan se proportionerne i, hvordan prioriteringerne er.
Det er jo også derfor, som jeg sagde til den konservative ordfører, at vi jo gerne ser, at man prioriterer anderledes inden for de muligheder, som EU faktisk har givet landene, hvor man kan bruge en del af den traditionelle landbrugsstøtte til virkelig at sætte turbo på landdistriktsudviklingen: natur, miljø, økologi, nye beskæftigelsesmuligheder, vedvarende energi osv.
Det synes vi ville være langt bedre.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren var inde på, at vi sådan fremadrettet skal have skabt nogle langt bedre muligheder for at få gjort noget mere for landdistrikterne.
Det overordnede formål er vi jo i Venstre helt enige i.
Når vi så også har fået konstateret, at man netop i det nye landdistriktsprogram har afsat 6 mia. kr. mere til årene fremover, så vil jeg sige, at det er langt flere penge, end der nogen sinde i hele danmarkshistorien har været afsat til landdistriktsudvikling og lokale ideer – de er netop til mange forskellige ting, og så har vi fået et godt fundament.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Jo, jeg er helt enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det er en lokal opgave at prioritere.
Problemet er bare, at når man lægger så snævre rammer for kommunernes økonomi, som den her regering har gjort, så giver det nogle vanskeligheder, fordi man må prioritere mellem pest eller kolera mange steder.
Og hvis vi tager eksemplet med bibliotekerne en gang til, så kan det godt være, at der også har været strukturelle ændringer tidligere.
Det, der bare er sket sidste år, er, at 81 ud af de 98 nye kommuner har måttet skære på biblioteksområdet.
Og det synes jeg da er en anelse bekymrende, og det mener jeg ikke man fuldstændig kan afkoble fra de mange forandringer, som er blevet pålagt kommunerne fra Folketingets side.
Det synes jeg også Dansk Folkeparti bør anerkende.
Det har en betydning, hvilke beslutninger der bliver truffet om rammerne.
Dels har kommunalreformen, dels har udgiftsstoppet betydning for de prioriteringer, som er mulige at foretage ude i kommunerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Mit andet spørgsmål er til fru Kirsten Brosbøls udtalelse om skole- og biblioteksvæsen, hvor kommunerne kigger på strukturen osv.
Det er der jo så principielt set ikke noget nyt i, altså at kommunerne kigger på strukturen i de nye kommuner.
Men der vil jeg da gerne spørge ordføreren, om det er noget, som man fra Socialdemokraternes side agter at gøre noget ved.
Jeg tænker på, at vi jo stadig væk har decentralt styre, og vi har jo også nogle, som i hvert fald kæmper imod alt for meget lovregulering og øget detailstyring herindefra.
Er det ikke en lokalpolitisk opgave, som vi egentlig ikke bør blande os i?
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Vi har oplevet en kæmpestor beskæftigelsesfremgang i Danmark de seneste år, og det ville være mærkeligt, hvis ikke den også var kommet landdistrikterne til gode.
Så det er jo kun positivt, kan man sige.
Men over en længere årrække har vi altså set, at der er store udfordringer.
Man kan sige, at Venstres ordfører gjorde meget ud af at sige, at bosætningen har været stabil over en lang årrække, men hvis man ser på bosætningen i udkantskommunerne, så er det ikke tilfældet, så er der faktisk en faldende bosætning.
Så der er udfordringer, og det håber jeg også Dansk Folkeparti er enig med os i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-05-23:
Mit spørgsmål er sådan set til noget af det første, som fru Kristen Brosbøl var inde på i sin ordførertale, nemlig til de udfordringer, som de nye kommuner står foran med hensyn til primært at bibeholde og udvikle lokale arbejdspladser i landområderne.
Og der nævnte ordføreren jo, at der gennem årene havde været et fald i beskæftigelsen i områderne.
Og det er også rigtigt, og det er det, som står i den redegørelse, og som vi debatterer i dag.
Men der vil jeg gerne spørge ordføreren, om ikke også ordføreren er bekendt med, at der faktisk står i redegørelsen, at der er sket en ændring, som har betydet, at man ikke har oplevet et fald siden 2004 i antallet af arbejdspladser i yderdistrikterne.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Jeg synes jo ikke, ordføreren svarer alt for klart på det spørgsmål, jeg stiller, for når ministeren snakker om decentralisering og centralisering på en og samme tid, er spørgsmålet jo sådan set: Kan Dansk Folkeparti acceptere en afstand, der vil svare til væsentlig mere end ½ times transporttid, medmindre det er pr. fly – den vil måske alligevel være længere end ½ time selv med fly?
Det var spørgsmålet til Dansk Folkeparti, og der tror jeg, at det vil være interessant for folk i udkantsområderne at få at vide, hvad Dansk Folkepartis opfattelse egentlig er af det spørgsmål, som er meget aktuelt i øjeblikket, og som regionerne står lige over for at skulle afgøre.
Jeg tror, at man er yderst interesseret i at vide, hvad Dansk Folkeparti herinde centralt mener om det.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Jamen udtrykket dækker vel bare over, at landbruget er industrialiseret, og det går jeg ud fra at den konservative ordfører er enig i, at det er.
Vi har et landbrug i dag, der i høj grad er at sammenligne med industri.
Det er store svinefarme, kan vi kalde dem, som producerer en enorm mængde
dels af svinekød, dels af gylle og ting, som jo kommer ud af den anden ende.
Og jeg tror heller ikke, at den konservative ordfører kan løbe fra, at den udvikling ser vi, og det må man jo bare konstatere.
Så synes jeg, at vi i fællesskab må se på, hvordan vi så kan begrænse de gener, som det har for det omkringliggende samfund.
Og det er sådan set Socialdemokraternes indstilling, at vi skal gøre langt mere for at begrænse de gener, som landsbyboerne, som ikke har andet med landbruget at gøre, end at de bor ved siden af det, faktisk oplever.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Jeg skal bare takke for debatten.
Det har vel ikke været en debat, der har bragt de to fløje i Folketinget så forfærdelig meget tættere på hinanden.
Det har været kendetegnende, at regeringen og støttepartiet står meget fast på, at kommunalreformen også er den helt store gevinst for landdistrikterne.
Vi andre har vel så prøvet på at påvise de store udfordringer, de store mangler, som vi anser kan gå hen og blive temmelig store problemer i landdistrikterne, for tingene hænger jo meget sammen.
Den kommunale økonomi er og bliver jo det store, afgørende element.
Det er jo det, der har betydning for serviceniveauet, ikke mindst i landdistrikterne, med risiko for skolenedlæggelser, plejehjemslukninger m.v.
Jeg synes, at det var tankevækkende, at den konservative ordfører ganske ærligt faktisk sagde, at vi nu skubber nogle penge foran os.
De bliver så udbetalt hver en krone, som han sagde, men han ville jo ikke afvise, at de godt kunne gå til andre formål i landdistrikterne end lige det, man sådan umiddelbart har i tankerne.
Det er sagt, at Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti har lagt meget vægt på kommunalreformen som det, der skal være den store redning.
Jeg er meget, meget enig i hr. Ole Glahns udsagn om, at det nok er for tidligt at vurdere, om kommunalreformen er en succes for landdistrikterne.
Det er meget vanskeligt at udtale sig om på nuværende tidspunkt.
Jeg har hæftet mig ved, at vi i det rigtige liv nu ser mange skolenedlæggelser.
Det er oven i købet sådan, at det jo er blevet lettere for kommunerne at nedlægge skolerne og undgå, at der oprettes andre.
Når vi nu ser alle de nedskæringer, skolelukninger, plejehjemslukninger osv., tror jeg ikke, det er, fordi vi har nogle kommunalbestyrelsesmedlemmer, som er onde mennesker.
Jeg tror faktisk, det er, fordi de mangler penge til at få tingene til at hænge sammen.
Jeg er enig i, at ildsjæle er nødvendige, men det gør jo ikke noget, at der også er nogle kroner at hente, sådan at ilden kan blive ved med at brænde.
Det er nok en forudsætning for, at vi kan bevare de ildsjæle.
Jeg mener, det er meget vigtigt, at vi gør os klart, hvad der er vores mål med landdistrikterne, og at vi også gør os klart, hvad der er af midler til at nå målet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Jeg sagde i mit indlæg, at der er tre niveauer i det her: Der er det lokale niveau, der er det kommunale niveau, og der er det statslige niveau.
Jeg er fuldstændig enig i, at det lokale niveau bærer det her, og at man vil kunne udnytte de muligheder, der er.
Vi mangler en klar politik fra Folketingets side for, hvad man vil med hensyn til landbrugsudviklingen, med hensyn til erhvervsudviklingen, med hensyn til ejerskabsformer osv.
Det er noget, der ligger herinde.
Vi er med til at skabe nogle rammer for, hvordan man skal leve ude på landet.
Jeg mener, at den udvikling, der i øjeblikket foregår i landbruget, er til skade for livet på landet.
Jeg mener, det er til skade for livet på landet, at man har lov til at udstykke landbrug, som man køber op, ned til to ha.
Jeg mener, de burde være langt større, sådan at mange af de folk, der bor i byerne, kunne købe en ejendom og få nogle erfaringer med landbruget.
Det ville give et meget bedre samkvem mellem professionelle landmænd og fritidslandmænd.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Tak for svaret.
Jeg vil godt prøve at spørge ordføreren: Er det ikke lige ved at være en lille smule selvmodsigende?
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at disse midler, som kommer ud, vil være med til at skabe liv på landet i forhold til, at vi ikke var kommet med de midler, og jeg sagde også i min tale, at jeg anerkender, at der er blevet sat flere midler af.
Det, jeg siger, er, at med hensyn til den udvikling, der foregår med afvikling af fritidsfællesskaber på landet, samlingssteder osv., er det her ikke tilstrækkeligt, og det gøres ikke med penge alene.
Det er derfor, jeg siger, at vi her fra Folketingets side skulle gå ind og lægge en strategi og opstille nogle målsætninger for, hvordan vi f.eks. ønsker, at landbruget skal udvikle sig, for, hvordan vi f.eks. ønsker at ejerskabsformer kan nyudvikles i landområder, ligesom vi har gjort det tidligere, og være inspiratorer for, at lokale kan komme til at virke.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Nu hæftede jeg mig jo ved, at ordføreren også kerede sig meget om udviklingsmulighederne i de helt små byer og landdistrikter.
Det er vi meget enige i i Venstre.
Ordføreren var også inde på, at der skulle gøres noget mere, at der skulle være nogle gode, stærke rammer for at støtte op om det, og også på, at der skulle sættes flere penge af.
Sådan var det i overskriftform.
Og så lige præcis til pointen i spørgsmålet: Nu er der lagt nogle rammer med store budgetter, bolden er spillet ud i lokalsamfundene, og vi har bedt om et indspil på det.
For det ville jo faktisk være boomerangen igen med detailstyring.
Er det ikke bedre, at vi prøver at sige: Nu har vi skabt forudsætningerne, nu er det jeres tur til at prøve at komme med ideerne?
Per Clausen (EL), 2007-05-23:
Jeg forstod på hr. Allan Niebuhr, at vi ikke skulle være kede af, at pengene til landdistrikterne ikke bliver brugt de næste 2-3 år, fordi de så bagefter skal bruges til landdistrikterne.
Men så sagde hr. Allan Niebuhr også, at der skulle bruges ekstra penge til miljø.
Betyder det, at hr. Allan Niebuhr i virkeligheden siger til landdistrikterne, at de midler, der er til at udvikle landdistrikterne, bliver der ikke flere af i fremtiden, fordi vi skylder noget på miljøområdet, og det skal landdistrikterne betale for?