runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Jamen jeg er meget enig i, at det her handler om at skabe arbejdspladser – for bare at tage den første del af det.
Jeg er også enig i, at vi skal være meget varsomme med at skære ned i vores ydelsessystem.
I forhold til L 2 og L 3 har jeg allerede tidligere i dag annonceret, at SF vil stille et ændringsforslag netop for at slippe af med det her omprioriteringsbidrag.
Hvis vi kan slippe af sted med at fjerne omprioriteringsbidraget, vil vi gerne være med til at stemme for L 2 og L 3, men det er også derfor, vi kommer med et ændringsforslag.
På nuværende tidspunkt stemmer vi ikke for de lovforslag, der ligger.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Der er jo indgået den her dagpengeaftale i dag, og jeg er glad for, at også ordførerens parti ligesom Enhedslisten er stærkt kritisk over for det resultat, som foreligger.
Og vi må jo dermed også sammen fremadrettet arbejde for, at det her ikke bliver et punktum, men bare bliver et lille intermezzo i den efterhånden lange kamp, vi har haft, for at få tryghed for danske lønmodtagere, så angsten for at miste sit job ikke skal blive endnu større, end den allerede er.
I den forbindelse vil jeg gerne lige spørge om det samme, som jeg spurgte den forrige ordfører om, nemlig det her med udhulingen af dagpengesystemet.
For SF var jo også med til at vedtage en skatteaftale i 2012, som sammen med satspuljereguleringen har den konsekvens, at en dagpengemodtager altså mister en hel måneds ydelse, i forhold til hvad man ellers har haft – altså at afstanden mellem løn og dagpenge bliver mindre.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i, at det er et stort problem, at vi har en dagpengedækning, som kun er gået i én retning, og om han er enig med den radikale ordfører, der mente, at selv til den tid har vi da en rigtig fin dagpengedækning i Danmark, selv om det for et flertal af lønmodtagerne er mere end 50 pct. af ens indkomst, man mister ved ledighed.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Jeg har meget respekt for Enhedslistens indignation og arbejde, men jeg synes, man glemmer den helt almindelige lønmodtager, den arbejdende dansker, ved hele tiden at have fokus på overførselsindkomst, overførselsindkomst og overførselsindkomst i stedet for at have fokus på den person, som står op hver eneste morgen.
Det behøver så ikke at være 3F'eren, hvis jeg ikke må tale om 3F'eren, men det kan være Nettokassedamen, der står op hver morgen og står ved kassen i Netto hver eneste dag.
Der synes jeg at man skal fokusere på, at det skal være mere attraktivt at være i arbejde i stedet for at være på overførselsindkomst.
Men det er jo bare et godt råd til vennerne i Enhedslisten.
Med hensyn til ejendomsskatterne og grundskylden må jeg jo give Enhedslisten en ros, for det, som Enhedslisten foreslår, er bedre end det system, der er i dag.
For det vil alt andet lige give en forbedring til de familier, der sidder derude og har allermest brug for det.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Jamen det der med de ledige og dem, der er på arbejde, er jo ikke et enten-eller, ordfører.
Altså, de mennesker, der går på arbejde den ene dag, er altså dem, der er på dagpenge den næste.
Derfor skal vi selvfølgelig sikre ordentlige vilkår både i de perioder, hvor vi går arbejdsløse, og i de perioder, hvor vi arbejder, for det gælder stort set alle danskere.
Jeg ved godt, at det herinde er lidt anderledes, i hvert fald blandt jer, der ikke er plaget af en rotationsregel, for så kan man jo sidde herinde, næsten til man dør.
Men sådan er det altså for andre danske lønmodtagere, så det er jo ikke et enten-eller.
Ganske kort: Hvordan vil De Konservative finansiere den her fastfrysning af grundskylden?
Kunne man f.eks. forestille sig, at De Konservative ville være med til at sløjfe den her åbning af milliardærarvingskattehullet, som finansministeren gerne vil åbne i forbindelse med finansloven?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Pelle Dragsted: Formueskattekursen holder vi nu fast i.
Og igen, jeg synes, at man fra Enhedslistens side skulle være mere progressiv.
Altså, hør nu her, det, der skaber værdierne i vores samfund, så vi f.eks. kan have gode uddannelsesinstitutioner, gode vuggestuer og børnehaver, er, at vi har nogle virksomheder, der tjener nogle penge hjem.
Det kommer jo ikke af ingenting.
Så hvis man virkelig vil have, at der skal være noget mere produktion og mere velfærd, skal vi f.eks. genindføre formueskattekursen, som regeringen lægger op til.
Det støtter vi bravt, fordi familievirksomhederne skaber værdi i det danske samfund.
Og det finansierer alt andet lige, at vi har nogle gode skoler og nogle gode børnehaver.
Det kommer jo altså fra de virksomheder.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Tak skal du have.
Det er rørende med den interesse for 3F-arbejderen, som Det Konservative Folkeparti her udviser.
Men lad mig nu tage det fra den positive side.
I Enhedslisten er vi fuldstændig enige i, at det er et problem, at der er arbejderfamilier i Danmark, hvis indkomstfremgang er lavere end det, grundskylden stiger.
Det er et problem, for det betyder, at deres råderum bliver mindre.
Og det er et resultat af, at vi har nogle enorme værdistigninger i vores ejendomme.
Vi har så i Enhedslisten foreslået, at vi laver den samme regel for lavtlønnede familier, som vi har for pensionister, nemlig at man har lov til at indefryse den her grundskyld.
Er det noget, De Konservative kan støtte – at man betaler, når man realiserer værdien, altså, man kommer ud med en stor fortjeneste, når man engang sælger huset, og så betaler man skatten?
Er det noget, Det Konservative Folkeparti kan støtte?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Igen vil jeg sige, at hvis man skal gå i detaljer der, skal man snakke med vores erhvervsordfører.
Men sådan som jeg husker og forstår det forslag, går det ud på at indføre lokale valutaer; du afskaffer jo ikke den nationale krone på baggrund af det, men du bliver enig om i et lokalsamfund at bruge en lokal valuta for at fremme indkøbet af de lokale varer osv.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jamen tak for det.
Bare så jeg lige forstår det: Betyder det, at de her lokale valutaer så skal erstatte de danske kroner?
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Jeg er glad for spørgsmålet.
Det er dem, der skaber værdierne i samfundet.
Jeg ved godt, at det er utrolig svært at forstå for Liberal Alliance.
De tror, at det er dem, der sidder på chefgangen, som skaber værdien, men det er det faktisk ikke.
Det er de mennesker, der møder om morgenen; det er de mennesker, der gør rent, inden de andre møder, som skaber værdierne.
I Danmark har vi en kapitalistisk økonomi, ja, for store dele af økonomiens vedkommende, men vi har også en offentlig sektor, og der bliver søreme også skabt værdi.
Det er jo ikke sådan, at fordi et hospital bliver overdraget til ordførerens venner i den private sektor, begynder det pludselig at skabe værdi, mens det, da det var under det offentlige, ikke skabte værdi.
Sådan fungerer det jo ikke.
Når vi går på arbejde og leverer ydelser, skaber det værdi, uanset om de ydelser bliver formidlet via markedet, eller om de ydelser bliver formidlet via et solidarisk skattesystem.
Man kunne vende spørgsmålet om og sige: Tænk engang, at et samfund som det danske med en så stor offentlig sektor, det enorme skattetryk og så solidariske ordninger for lønmodtagerne alligevel er et af verdens mest velstående samfund.
Det kunne jo være, det handlede om, at de socialistiske tanker, som faktisk ligger til grund for vores velfærdssamfund og vores solidariske arbejdsmarkedsmodel, er dem, som er bedst egnet til at skabe velstand i et samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Værdi i et samfund skabes af alle, der yder en produktiv indsats, herunder også alle, der investerer kapital i ny produktion og nye måder at producere på.
Men spørgsmålet er jo stadig væk: Hvilket samfund med en socialistisk økonomi kan hr. Pelle Dragsted pege på, som har råd til de ting, som hr. Pelle Dragsted sætter pris på her i Danmark?
Hvilket samfund med en socialistisk økonomi, altså statsligt eje af produktionsmidlerne, har penge til det omfang af hjemmepleje, sundhedsvæsen, socialt sikkerhedsnet osv., som hr. Pelle Dragsted er meget villig til at bruge penge på her i Danmark?
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Hverken Enhedslisten eller jeg selv går ind for et totalt statseje af hele produktionen.
Altså, jeg tror, vi har den holdning, at efter den private arbejdsgiver er staten den næstværste arbejdsgiver.
Vi ønsker et langt mere demokratisk arbejdsmarked, hvor demokratiet, om jeg så må sige, også gælder indenfor, altså når vi møder op på vores arbejdsplads.
I dag er det jo i princippet sådan, at når vi møder op på arbejdspladsen – selv om vi siger, at vi lever i et demokrati – hænger der et skilt udenfor, et usynligt skilt, hvor der står: Her stopper demokratiet, indenfor bestemmer chefen.
Vi vil meget gerne udvikle det, og heldigvis er der jo rigtig meget spændende udvikling i gang i vores socioøkonomiske sektor.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Undskyld, at vi så lidt forvirrede ud lige før, men jeg tror, at der er lidt problemer med højtaleranlægget, for det lød ganske kort, som om ordføreren sagde fiskekvoter og ikke friskoler, og det gav jo overhovedet ingen mening, beklager.
Men det er ikke det, jeg vil spørge om.
Ud over at være finansordfører for Liberal Alliance er hr. Ole Birk Olesen jo også formand for Finansudvalget.
Derfor vil jeg egentlig først og fremmest gerne bede hr. Ole Birk Olesen om at bekræfte, at det er sådan, at der siden den økonomiske redegørelse, der kom i august, og frem til nu er foretaget en opjustering af den forventede realvækst i de kommende år fra 0,6 pct. til 0,7 pct.
Så er jeg selvfølgelig godt klar over, at Liberal Alliance næppe er klar til, om jeg så må sige, at satse alle de penge på at forøge velfærden og de offentlige omkostninger, og derfor også det naturligt opfølgende spørgsmål: Hvordan forestiller hr. Ole Birk Olesen sig at Liberal Alliance ville prioritere et forøget råderum i de kommende år i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Det er korrekt, at der er sket den opjustering, men det har ikke nogen effekt for 2016, som er den finanslov, som vi diskuterer nu her i dag.
Det har først effekt i årene derefter.
Hvordan vil vi gerne bruge det automatiske råderum, som kommer i statskassen, i de offentlige kasser, fordi der er vækst i økonomien?
Vi har jo altså slået fast, at vi synes, den offentlige sektor i Danmark er stor nok.
Det er faktisk verdens dyreste offentlige sektor, og den behøver ikke at være dyrere.
Så hver gang der kommer flere penge ind i statskassen, ønsker vi at benytte de penge og bruge af de penge til at lette skattebyrden for borgerne, fordi skattebyrden også er verdens største.
Der er ingen i verden, der betaler højere skatter end danskerne.
Der er jo både indkomstskat, moms, punktafgifter, registreringsafgifter, ejendomsskatter, selskabsskatter og alt muligt i Danmark, og sammenlagt betyder det, at danskerne betaler verdens højeste skatter.
Så vi ønsker at bruge pengene til at gøre skatterne lavere.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Tak for et dejlig direkte og meget klart svar.
Nu er der lidt usikkerhed om, hvor stor DF egentlig ønsker at den her påståede vækst skal være, men jeg har også i dag i debatten hørt et tal, der hedder 0,8 pct.
Så for god ordens skyld skal jeg bare bede ordføreren om at forholde sig til, om han tror, at man på dette punkt kan opnå enighed mellem DF og Liberal Alliance – altså ikke for 2016, men for 2017 og fremefter.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
De ønsker ét med de penge, nemlig at de primært skal bruges i den offentlige sektor, og vi ønsker noget andet, nemlig at pengene skal bruges til at lette skattebyrden for borgere og virksomheder.
Men det udelukker jo ikke, at vi kan blive enige om en form for kompromis, og et kompromis vil nok se sådan ud, at nogle af pengene går til at forøge det offentlige forbrug, og at nogle af pengene går til at lette skattebyrden for borgerne.
Hr. Pelle Dragsted indleder sin tale med, at vi skal tale om, hvilket samfund vi gerne vil have, og det synes jeg er rigtig godt.
I forhold til det med, hvilket samfund vi gerne vil have, er man i Enhedslisten generelt rigtig gode til at sige, hvordan man vil bruge af den velstand, som genereres i det samfund, vi har her i dag, altså hvad pengene skal bruges til.
Men det er jo penge, der kommer ud af et kapitalistisk system.
Omvendt ønsker Enhedslisten at afskaffe det kapitalistiske system.
Man ønsker, at store virksomheder som A.P. Møller, Danfoss, Grundfos, Vestas osv. enten skal nationaliseres og overtages af staten eller tages fra ejerne, stifterne, aktionærerne og gives til medarbejderne.
Der er jo ikke noget land i verden, der har den samfundsmodel, som samtidig har genereret lige så store overskud, som man kan give til de svage og de syge, som vi har i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Jamen det er ikke korrekt efter de oplysninger, jeg har, at der kom færre pædagoger i de år.
Det lykkedes os at få fladet kurven ud, så normeringerne i forhold til antallet af børn cirka var de samme.
Det er i hvert fald de oplysninger, vi har fået fra BUPL og fagforeningerne på området.
Men det er jo også et lidt mærkeligt billede, du opstiller, for hvad er det, du siger?
Skulle Enhedslisten have bragt regeringen til fald for at få dig og din ven her i finansministerstolen, som vil skære ned med 2,4 mia. kr. i kommunerne?
Jamen vi var da ikke tilfredse med den tidligere regering, vi var ikke regeringsparti.
Vi havde så det problem, at hver gang vi forhandlede finanslov, stod hr. Lars Løkke, fordi han måske lige havde været ude i noget stormvejr om noget GGGI, parat til at hoppe ind og sælge sig selv billigt i de forhandlinger.
Det var vilkårene.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Jeg er glad for, at ordføreren i det mindste indrømmer, at det der meget dystre billede af Danmarks tilstand i forhold til innovation og i forhold til det at kunne drive virksomhed måske ikke var helt retvisende.
Jeg mener faktisk, at det er meget afgørende, at vi i Danmark bliver ved med at have en stærk offentlig sektor, at vi får en stærkere offentlig sektor, fordi en stærk offentlig sektor og en stærk velfærdsstat jo er fundamentet for, at vi kan have et land med en stor konkurrencedygtighed, at vi kan have en veluddannet arbejdskraft, at vi kan have en ordentlig infrastruktur, at arbejdskraften, når den bliver syg, kan få en ordentlig behandling på vores hospitaler osv. osv. Så kan vi blive enige om, eller vil ordføreren måske ligefrem give mig ret i, at når nu Danmarks tilstand måske ikke er helt så ringe, som ordføreren antydede i ordførertalen, skyldes det faktisk i meget høj grad, at vi har en stærk velfærdsstat?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-22:
Jeg tror godt, jeg lige kunne tænke mig at følge op på kollega Jesper Petersens spørgsmål om det påståede kasseeftersyn.
Jeg står nemlig her med Budgetoversigt 3, og hvis man slår op i den på side 18, kan man læse: »I den opdaterede mellemfristede fremskrivning til 2020, der ligger til grund for loftfastsættelsen i 2019, udgør realvæksten i det offentlige forbrug i gennemsnit ca. 0,7 pct. i 2016-2020.«
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Det sidste kan jeg i hvert fald gøre, det tror jeg er ret indlysende.
Jeg synes næsten, det virker helt banalt.
Det, som jeg bare helt stilfærdigt må svare hr. Peter Hummelgaard Thomsen og andre, der interesserer sig for det, er, at da vi overtog regeringsmagten i sommer, brugte Finansministeriet sommerferien på at gennemgå: Hvad er der så af ubetalte regninger, og hvad er det så for en økonomi, der er til rådighed, hvis vi vel at mærke skal holde os på den sikre afstand af grænserne i forhold til EU og i forhold til budgettet?
Vi opererer på en måde, så der er sikkerhed for det, vi foretager os.
Vi vil gerne prioritere inden for den ramme, der er, men vi vil også gerne prioritere på en måde, så den vækstramme, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen refererer til, faktisk bliver endnu større i de kommende år, fordi indtægterne er blevet skabt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren kan bekræfte, at 0,7 er større end 0,6.
Det, det sådan set handler om, er jo, at det kasseeftersyn, som jeres egen regering har iværksat, rent faktisk har vist, at råderummet er større, end man først antog.
Så vil ordføreren ikke bekræfte, at Finansministeriet har slået fast, at der er plads til at bruge flere penge på velfærd frem mod 2020 og ikke færre, som finansministeren og ordføreren selv rent faktisk forsøger at give indtryk af i den offentlige debat.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Ja, desværre, var jeg ved at sige, for det er jo en rigtig god diskussion.
Det ændrer ikke ved, at vi overtog et niveau for den økonomiske ramme, som med finansministerens udtryk var lig nul.
Det var det, der var i råderum, og det bliver vi jo nødt til at forholde os til.
Som jeg sagde lige før, ved jeg godt, at når man kigger i den her mellemlange kronik fra Socialdemokratiet, kan man se, at de skriver, at fremtidige råderum jo også bare kan bruges som finansieringskilde, men sådan er vi ikke i Venstre.
Vi vil have sikkerhed for, hvad der foregår, og vi vil ikke operere med fiktive indtægter, som kommer engang i fremtiden.
Vi vil til gengæld gerne arbejde sammen med Socialdemokraterne, vil jeg gerne understrege – og her rækker jeg så en hånd tilbage igen til hr. Benny Engelbrecht og kompagni – om at sikre, at de indtægter, vi har til vores velfærdssamfund, bliver skabt.
De bliver skabt, ved at vi får private jobs, og private jobs kommer, hvis investeringerne ligger i Danmark, og de ligger kun i Danmark, hvis vi får prioriteret det spor, der går ud på lavere skatter og afgifter for vores virksomheder, bedre rammebetingelser, mere frie rammer, mindre bureaukrati osv.
På den måde har vi også i årene fremover mulighed for at diskutere her i Folketingssalen, hvordan vi får forbedret vores sundhedsvæsen, vores skoler, vores ældrepleje og alt det andet gode, vi gerne vil gøre sammen.
Tak til ordføreren for en altid ligefrem og forståelig tale.
Så kan man altid diskutere, om man er enig, men det er jo det, vi er her for.
Ordføreren kerer sig meget om kernevelfærdsområdet – det gør vi jo et eller andet sted alle sammen – og han nævner bl.a. daginstitutioner, skoleområdet og sådan nogle ting.
Det er ikke længe siden, at der var et andet flertal her i Folketinget, hvor Enhedslisten havde de afgørende mandater.
Og der vil jeg bare spørge, hvordan det gik i den periode, hvor Enhedslisten havde de afgørende mandater under finanslovsforhandlingerne, i forhold til eksempelvis antallet af pædagoger i daginstitutioner og måske også i forhold til antallet af skolelærere.
Var det for opadgående eller var det for nedadgående, mens Enhedslisten havde vagten?
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Med hensyn til antallet af ansatte i daginstitutioner lykkedes det faktisk at få knækket den nedadgående kurve, som den forrige regering stod for.
Efter 2008 og efter krisen satte ind, så vi jo en enorm nedgang i antallet af offentligt ansatte – det ramte særlig hårdt på børne- og ældreområdet.
Enhedslisten fik på den første finanslov, vi var med til, afsat 500 mio. kr. til at ansætte 1.500 nye pædagoger, og vi fik senere, ved seneste finanslov – sammen med SF i øvrigt, tak for det – afsat yderligere 250 millioner.
Hvis man ser på udviklingen, på normeringerne, så betød det faktisk, at den nedadgående udvikling blev stoppet og fladet ud.
At vi ikke fik rettet op igen, og at der stadig væk er et kæmpe efterslæb, er der ikke nogen tvivl om, og det er jo også derfor, det er så katastrofalt, at Venstre nu lægger op til at skære endnu dybere i den kommunale velfærd.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Helt specifikt i forhold til børne- og skoleområdet vil jeg sige, at det jo er op til kommunerne at prioritere inden for den ramme, som vi nu lægger op.
Men det er jo også et spørgsmål, som Enhedslisten kunne have prioriteret, da man sad ved magten.
Enhedslisten havde jo magten her i Folketingssalen, man havde de afgørende mandater.
Man kunne have sagt til regeringen Helle Thorning-Schmidt: Vi trækker tæppet væk under jer, hvis ikke der bliver leveret.
Så i forhold til den kurve, som hr. Pelle Dragsted forklarer ikke bare blev fladet ud, men også fik et løft, var der jo ikke tale om en udfladning.
Der var tale om, at i den periode, hvor Enhedslisten havde vagten her i Folketingssalen, var der flere tusinde færre pædagoger, der var tæt ved 1.000 færre folkeskolelærere.
Det var det resultat, Enhedslisten fik ud af at have de afgørende mandater.
Jeg vil bare lige bede om, at man får proportionerne på plads, når man skoser os for trods alt at holde det samme niveau som det, der var i år.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Den ene er omprioriteringsbidraget, at også forskningsverdenen ligesom andre dele af den offentlige sektor skal bidrage til, at den offentlige sektor bliver billigere og mere effektiv.
Det går vi ind for.
Så er der ved siden af det en meget større besparelse på, så vidt jeg husker, 1,4 mia. kr.
Det er ikke Liberal Alliances politik.
Vi gik til valg på, at der skulle bruges – uha, det er ved at være noget tid siden – 1 milliard mere, så vidt jeg husker, på fri forskning i Danmark.
Og der er også en beskæring af fri forskning i den der ekstra besparelse på forskningen.
Det er ikke vores politik, så derfor går vi til finanslovsforhandlingerne med det ønske, at den forskningsbesparelse ikke skal gennemføres.
Jeg ved ikke, præcis hvad det der center for forskning i kønshormoner og belastningen af vores forplantningsevne ligger under, men det kunne lyde, som om det ligger under det, som vi ikke ønsker at spare på.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Der er jo blevet indgået en aftale i dag på dagpengeområdet, som nok vil medføre en del skuffelse rundtomkring i Danmark, for det var meningen, at man skulle genoprette noget af den tryghed, som lønmodtagerne mistede med aftalen i 2010.
I den aftale skar man 3 mia. kr. væk fra området, og nu har Dansk Folkeparti, Venstre og Socialdemokraterne været så gavmilde, at de har fundet 300 mio. kr. – altså en tiendedel af, hvad man tog dengang – som de har ført tilbage.
Det har selvfølgelig den konsekvens, at vi får en totalt utilstrækkelig løsning.
Jeg vil slet ikke kalde det en løsning, men vi får en situation, hvor lønmodtagerne stadig væk vil leve med en enorm utryghed.
Det er skadeligt for vores arbejdsmarked, det er skadeligt for vores flexicuritymodel, og ikke mindst er det selvfølgelig skadeligt for familiernes tilværelse at skulle gå med den utryghed.
Jeg har endnu ikke hørt, hvor Alternativet stiller sig i forhold til den aftale, der er indgået, og jeg kunne godt tænke mig bare at høre ordførerens reflektioner over det.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det.
Det, vi har været ude at sige om den aftale, er, at vi synes, at man helt generelt skulle have brugt tiden nu til at nytænke dagpengesystemet.
Vi ved, det er et enormt ineffektivt og dyrt system, og der ville man have kunnet hente en del penge, plus at man kunne vende den måde, man omtaler ledige på, i en langt, langt mere positiv retning.
Så vi er kritiske over for aftalen, men jeg skal skynde mig at sige, at vi jo heller ikke var inviteret med til forhandlingerne.
Jeg synes også, at den del med karensdagene bare igen signalerer, at vi bruger stokkemetoden i stedet for at vise tillid i forhold til at få folk ud på arbejdsmarkedet.
Så synes vi også, at aftalen burde have taget fat på hele ideen om atypiske ansættelser, da der bliver langt flere atypiske ansættelser fremadrettet, og aftalen tager heller ikke højde for freelancere, iværksættere, selvstændige osv.
Det er ikke lykkedes mig at finde ud af, om den mere fleksible genoptjening er fjernet i aftalen, men hvis ikke den er fjernet, er det, som jeg har forstået aftalen, det eneste, vi er positive overfor.