runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Tak for det.
Jeg skal overbringe en hilsen fra De Radikale og sige, at de støtter forslaget.
Nu er vi jo fra SF's side generelt altid skeptiske, når der kommer lovforslag fra finansministeren.
Men om det her lovforslag tror jeg ikke at vi kommer til at have så stor uenighed.
Det er grundlæggende fornuftigt, at vi nu får Digitaliseringsstyrelsen som tilsynsorgan, og at vi sikrer, at de forordninger, der er gældende, selvfølgelig også kommer til at gælde i Danmark.
Derfor mener jeg sådan set helt grundlæggende, at det er et fornuftigt regelsæt, som vi fra SF's side godt kan tilslutte os.
Og på den baggrund kan vi også støtte forslaget, på trods af at det kommer fra finansministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-15:
Tak til ordførerne for deres indlæg og for den overvejende tilslutning til forslaget.
Forordningen fastlægger en ramme for at sikre elektroniske transaktioner på det indre marked, og det betyder på sigt, at personer og virksomheder vil kunne bruge deres elektroniske id og signatur på tværs af grænser.
Formålet med lovforslaget er at ophæve eksisterende lovgivning og udpege et tilsynsorgan samt indføre sanktioner.
Derudover skal loven supplere forordningen med enkelte bestemmelser.
Den eksisterende danske regulering på området – dvs. lov om elektroniske signaturer – ophæves med ikrafttræden af dette lovforslag, da forordningen regulerer det samme område som loven.
Lovforslaget udpeger Digitaliseringsstyrelsen som tilsynsmyndighed og fastsætter sanktioner for at overtræde forordningen.
Endelig gives finansministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om tilsyn og sikkerhed for at lette virksomhedernes og Digitaliseringsstyrelsens arbejde med overholdelse af forordningens krav.
Jeg er naturligvis klar til efterfølgende under udvalgsbehandlingen at besvare de forskellige spørgsmål, der måtte blive rejst.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-03-15:
Lovforslaget har til formål at styrke tilliden til elektroniske transaktioner i det indre marked gennem en dannelse af et fælles grundlag for borgerne og virksomhederne og de offentlige myndigheder.
Så vi støtter forslaget og ser meget positivt på det.
Magnus Heunicke (S), 2016-03-15:
Tak for det.
For der bør selvfølgelig være overensstemmelse mellem det retslige grundlag og de faktiske muligheder, der er, for at sende digital post fra borgeren eller fra erhvervslivet til myndighederne.
Det har der ikke været tidligere, og det er der berettiget rejst kritik af, og det er så det, man nu følger op på.
Man gør det vel at mærke på en måde, hvor man ikke forringer f.eks. handicappedes tilgængelighed, og man gør det på en måde, der sikrer en minimumsgrænse på 10 MB, som myndigheder, der vil lave en grænse, skal tillade at man kan sende ind og altså håndtere.
Det synes vi Socialdemokrater alt sammen er fornuftigt, og derfor vil jeg meddele, at vi kan støtte forslaget.
Jeg skal overbringe den samme besked fra Det Radikale Venstre, altså at de også er parate til at støtte det her forslag.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-03-15:
Tak, hr. formand.
Bemyndigelsen kan udnyttes til at fastsætte regler om maksimal størrelse på filer og antal filer, som det skal være muligt for borgerne og virksomheder at sende pr. meddelelse via Digital Post-løsningen.
Så i Dansk Folkeparti støtter vi forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-15:
Som det allerede er sagt, er forslaget, vi nu behandler, en opfølgning på en udtalelse fra Ombudsmanden tilbage fra maj sidste år, som konstaterede, at der var nogle juridiske mangler i det, der på nuværende tidspunkt hedder lov om Offentlig Digital Post, som blev vedtaget tilbage i 2012.
Det skal vi selvfølgelig have rettet op på.
Konstateringen fra Ombudsmanden var, at der var en uoverensstemmelse mellem de størrelser på mails og elektronisk kommunikation, som man har mulighed for at sende, og hvad man egentlig så har en juridisk ret til.
Det ville med andre ord betyde, at man ville risikere at stå i en situation, hvor man som afsender af elektronisk post ville risikere, at ens mails forsvandt ud i ingenting.
Ved nu at få gjort klart, hvad det er for nogle størrelser, man kan anvende, og hvor man ved, at der er en sikkerhed for, at de kommer frem, så sørger vi altså rent faktisk for at løse et problem, der, så vidt jeg har forstået, faktisk ikke rigtig er opstået endnu, og det er sådan set fint nok, men vi sørger for, at der bliver nogle klare rammer, så man som borger ved, hvor store mails man kan sende, og at det offentlige klart giver borgerne oplysninger om, hvor store mails og elektroniske overførsler, man kan modtage.
Det giver sådan set rigtig god mening, at der er styr på det, og som sagt udspringer det af en udtalelse fra Ombudsmanden.
Det giver rigtig god mening, at vi får rettet op på det, så vi kan naturligvis støtte lovforslaget fra Venstres side.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-15:
Tak for det.
Jeg vil kort sige, at Enhedslisten også støtter forslaget.
Det er jo åbenlyst, at der skal være overensstemmelse mellem lov og virkelighed, men det skal også være operationelt.
Så at finansministeren kan få lov til at fastsætte regler for, hvor store filer man kan sende til det offentlige, er en rigtig, rigtig god idé.
Det støtter Enhedslisten.
Carsten Bach (LA), 2016-03-15:
Lidt i en stadig formation af vikarer skal jeg sådan set blot meddele, at Liberal Alliance også støtter forslaget.
Vi synes, at det er meget fornuftigt løbende at tilpasse loven her, så den ikke strider imod den egentlige tekniske virkelighed.
René Gade (ALT), 2016-03-15:
Det er nogle korte taler i dag.
Alternativet kan også sige ja tak til det her.
Den digitale post skal selvfølgelig ikke standses i sin hensigt af lovfnidder, så vi siger også ja tak til det her.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Og når man hører den tale, som kommer herovre fra Joachim B. Olsen, så lyder det, som om højrefløjen har en stor kærlighed til og viser en stor hensyntagen over for de lavtlønnede.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-15:
Det er jo en masse teknikaliteter, som gør sikkerheden en lillebitte smule bedre, og det ajourfører lovgivningen.
Så der er ikke så meget andet at sige til det, end at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig kan støtte forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Der skal være rimelighed i det, men de kan bare ikke rigtig forklare, hvilken glæde den lavtlønnede har af, at den arbejdsløse får det dårligere.
De har ingen som helst glæde.
Jo, hvis man endelig skal diskutere på den bane – det har vi fået svar på – så kan man jo smøre de her 500 mio. kr., som er besparelsen ved det her lovforslag, ud på skattelettelser.
Det vil give de lavtlønnede en skattelettelse på 16 kr. om måneden, men det kan de altså ikke betale husleje for, den dag de bliver arbejdsløse.
Så bliver de ramt af de her regler.
Magnus Heunicke (S), 2016-03-15:
Mange tak for det, formand.
Jeg skal lige være helt sikker: Er det rigtigt forstået, at vi sambehandler de to næste forslag, eller hvordan skal man forstå dagsordenen?
Det er ikke en sambehandling?
Ja, det var også derfor, jeg spurgte om det, for jeg var i tvivl.
Men det handler altså om lovforslag nr. L 119, og helt grundlæggende vil jeg sige, at det er vigtigt, at vi kan føle os trygge, når vi handler på nettet, og når vi kommunikerer med det offentlige på nettet.
Som vi læser forslaget fra socialdemokratisk side, er det det, som er i spil her: Det er dels en tilretning af dansk lovgivning, så den kommer i overensstemmelse med en EU-forordning, dels nogle rettelser.
Men det er altså nogle muligheder, som man først kan se frem til at se hvad kan bruges til senere.
Men man må sige, at helt grundlæggende skal der et tilstrækkeligt sikkerhedsniveau til for elektroniske identifikationsmidler og tillidstjenester, og for os at se er det det, det her lovforslag handler om, og derfor vil vi støtte lovforslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-15:
Nej, det er jeg altså bange for at jeg ikke hedder.
Tak for det.
Og jeg, som ellers har været så vild med den kyndige majorstemme lige indtil nu.
Det vil glæde ordføreren, at jeg har læst en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
I den analyse skriver AE, at forskellen på at være på kontanthjælp og være nyuddannet i detailsektoren det første år er helt ned til 25.000 kr. Altså, forskellen på at være nyuddannet i detailsektoren og være på kontanthjælp er det første år kun 25.000 kr.
Det er meget få tusinde kroner om måneden.
Jeg er jo godt klar over, at ordføreren repræsenterer et stærkt venstreorienteret parti, og derfor håber jeg, at ordføreren kan svare på det, andre repræsentanter for rød blok ikke har svaret på: Når nu vi ønsker at sætte et loft over kontanthjælpen, hvad er det så, hr. Finn Sørensen ønsker?
Hvor høj skal kontanthjælpen være?
Skal den være endnu højere, end den er i dag?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg tror, at vores syn på det er almindelig kendt.
Vi har i årevis kæmpet for at få afskaffet den helt urimelige såkaldte satspuljeregulering, som betyder, at alle overførselsindkomster, herunder kontanthjælpen, sakker mere og mere bagud.
Det er en udvikling, der desværre er blevet forstærket af den seneste skattereform fra 2012, som hr. Jakob Engel-Schmidts parti er en del af, og som betyder, at i de kommende år, mens den skattereform bliver indfaset, bliver overførselsindkomsterne yderligere nedreguleret med 5,1 pct.
Det svarer til, at en dagpengeforsikret kommer til at mangle 1 måneds dagpenge, når skattereformen er fuldt indfaset – som en belysning af, hvilken købekraft den pågældende dagpengemodtager mister i år.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-15:
Tak for det.
Øvelse gør mester.
Nu var det jo ikke dagpengemodtagere, jeg talte om.
Jeg talte om danskere på kontanthjælp.
Men det kan godt blive svært at få svar på, fornemmer jeg, så jeg vil spørge ordføreren om noget andet.
Det er jo velkendt, at partiet Enhedslisten er stærkt imod den integrations- og asylpolitik, der bliver ført af regeringen.
Stod det til Enhedslisten, ville Danmark ligne Sverige på rigtig mange områder, i hvert fald på antallet af mennesker, vi tager imod.
Vi ved, at efter kontanthjælpsloftet er blevet afskaffet, er andelen af ægtepar på kontanthjælp steget, og at en meget stor andel af de ægtepar, der er på kontanthjælp, er nydanskere.
Kan ordføreren ikke se den socioøkonomiske problematik, der opstår, hvis man følger den politik, som Enhedslisten fremmer?
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Jamen jeg kan da sige til formanden, at jeg enormt gerne ville komme med den her pointe til en af blå bloks ordførere.
Det er bare ikke muligt i den her debat, og så må man jo bruge de muligheder, der er.
Der bliver fremhævet herovre fra den anden side, at mindstelønnen er 17.700 kr. i industrien, og det, jeg gerne vil fremhæve i den her debat, og som jeg ved at der måske ikke er nogen i den her sal der ved mere om end netop den ordfører, der står på talerstolen, er nemlig det forhold, at hvis man f.eks. kigger på industriens overenskomst, kan man se, at det er sådan, at en, der arbejder i industrien, får en arbejdsgiverbetalt pension.
Man får en sjette ferieuge, man får en lang række tillæg.
Der er jo en grund til, at en overenskomst ikke består af en A4-side, men af en hel bog.
Derfor er det en totalt misvisende sammenligning, som kommer ovre fra højre side af Folketingssalen, og det er sådan set bare den pointe, som jeg synes mangler i debatten.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg opfatter det som en lille næse til mig, fordi jeg ikke havde fremhævet den pointe.
Jeg kan fuldstændig bekræfte min gruppeformands bemærkning der.
Så tak for hjælpen.
Jeg kan hverken finde hoved eller hale i hr. Jakob Engel-Schmidts argumentation.
Jeg kan bare påpege, at vi er glade for, at vi sammen med den tidligere regering fik afskaffet de fattigdomsydelser, som den nuværende regering og dens flertal nu vil genindføre i en endnu skrappere form, for det er dokumenteret, at de fattigdomsydelser fører til en eksplosion af fattigdom og især en eksplosion i antallet af fattige børn.
Jeg er glad for, at vi afskaffede de regler, og det siger sig selv, at når man gør det, stiger det antal, som hr. Jakob Engel-Schmidt refererede til.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo et lovforslag, som får nogle rigtig store konsekvenser for rigtig mange mennesker.
Det øger fattigdommen, og i dag kan man også læse i Jyllands-Posten, at 21.000 mennesker efter den 1. juli skal vænne sig til at have et helt andet indkomstgrundlag.
Halvdelen af de her mennesker vil ifølge BL få svært ved at beholde deres nuværende bolig.
Det synes jeg måske også understreger alvoren i, hvad det rent faktisk er, vi behandler i dag.
Det vil altså sige, at kommunerne fra den 1. juli skal ud og finde ca. 10.000 betalelige boliger.
Så kan man jo spørge sig selv, hvor mange der tror, det er videre realistisk.
Oveni kommer der så de mennesker, der bliver flyttet på grund af kontanthjælpsloftet, som vi jo for få minutter siden også havde en debat om her i salen.
Her bliver 14.000 mennesker ramt.
Jeg synes simpelt hen, regeringen skylder nogle gode svar på, hvor de boliger, som der er i de kommende måneder vil opstå mangel på, skal komme fra.
Det går også ud over den partipolitiske diskussion, for det her handler også om anstændighed.
Det handler også om, at vi er nødt til at levere nogle svar på konsekvenserne af den lovgivning, man kommer til at vedtage her i løbet af de kommende uger.
Der må jeg sige at jeg stadig væk synes at regeringen skylder nogle helt grundlæggende svar på, hvor de mennesker, der kommer til at forlade deres boliger, skal bo.
Nu må vi se, om svarene kommer inden tredjebehandlingen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-03-15:
Jeg var i går rundt i tre forskellige kommuner, og jeg har været rundt i rigtig mange kommuner – det er jeg sikker på at der er en række andre ordførere der også har været – og de siger egentlig det samme, uanset om man taler med kommunalpolitikerne, og det er helt bredt politisk, eller om man taler med boligforeningerne eller med de organisationer, der håndterer modtagelsen af flygtninge, nemlig at de ikke kan finde boliger, der passer til integrationsydelsen.
Der er jo ikke nogen, der er uenig i, at vi skal have så mange som muligt i job hurtigst muligt.
Vi har faktisk sagt det længe.
Vi har også fremsat en lang række konkrete forslag.
Men regeringen har modsat medvirket til at forhindre flygtninge i at flytte ud i en bolig og komme i gang.
Venstre ville ikke forhandle om det udspil, »Alle skal bidrage«, som den tidligere regering fremlagde for nu snart et år siden, tværtimod.
Den tilgang synes regeringen så nu at være i gang med at revidere med arbejdet i trepartsforhandlingerne.
Det er jo rigtig godt.
Men med indførelsen og udvidelsen af integrationsydelsen – den såkaldte integrationsydelse – var argumentet jo netop, at det vil føre til, at flere flygtninge kommer i arbejde.
Det hænger på ingen måde sammen.
Man siger et, men man gør noget andet.
Jeg synes også, at det i den her debat om integrationsydelsen, som egentlig er en marginaliseringsydelse eller måske mere korrekt en fattigdomsydelse – det er den debat, vi lige kom fra, og i den debat og tidligere i spørgetimen i dag havde vi en diskussion om netop fattigdom – er værd at bide mærke i, at der havde statsministeren, på daværende tidspunkt kun formand for Venstre, været meget klar, egentlig så klar, at jeg tog det som udtryk for, at det var Venstres holdning.
Statsministeren sagde dengang, da han kun var formand for Venstre: »Jeg kommer aldrig til at føre en politik, der sender børn ned under den grænse.«
Det var den daværende regerings fattigdomsgrænse, og det tog jeg som udtryk for en holdning eller et standpunkt – kald det, hvad I vil – altså som noget, som man rent faktisk mener.
Men det var det åbenbart ikke, for det er jo det, der nu vil ske.
Det er fuldstændig tydeligt, og det synes jeg bare at vi alle sammen skal huske på.
Dan Jørgensen (S), 2016-03-15:
I integrationspolitikken er der for os ikke nogen vigtigere målsætning end at få mennesker i arbejde.
Som folk, der følger denne debat, vil vide, har vi fremsat mange forslag – og vi fortsætter med at fremsætte mange nye forslag – til, hvordan vi kan øge beskæftigelsen hos udlændinge og flygtninge i Danmark.
Vi har kæmpet for, at det fortsat skal være muligt at arbejde uden for centrene, og heldigvis er det lykkedes.
Og vi har budt aktivt ind med gode ideer i den debat, der foregår lige nu i forbindelse med trepartsforhandlingerne.
Så det er vigtigt.
Derfor går vi selvfølgelig også fordomsfrit til ethvert forslag, der har til hensigt at skabe flere arbejdspladser til flygtninge og udlændinge.
Problemet er bare, at de erfaringer, vi har, de eksperter, der udtaler sig, og alle data, vi kan kigge på, viser noget andet.
De viser, at beskæftigelseseffekten – hvis den overhovedet er der – er ganske, ganske lille.
Den vil først og fremmest være stor i forhold til børnefamilier.
Vi ved, at børn, der rammes af fattigdom, som meget vel kan blive effekten af det her lovforslag, vil blive holdt uden for sociale fællesskaber; de vil have svært ved at have mulighed for at deltage i fritidsaktiviteter.
Det vil i det hele taget være svært at få en hverdag til at fungere i mange af de her børnefamilier.
Derfor er vi meget imod det her forslag, og derfor er vi også kommet med forskellige forslag, der kunne bløde op for nogle af de meget negative effekter.
Desværre har regeringen ikke ønsket at diskutere de ting; desværre har vi ikke været indkaldt til forhandlinger om netop de ting.
Vi har fra starten af sagt, at det ikke er helligt for os at diskutere ydelser, tværtimod kan vi sagtens se et økonomisk rationale i at se på de ydelser, der var gældende.
Men den løsning, der ligger nu, kan Socialdemokraterne ikke støtte.
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Men jeg vil bare sige, at når hr. Magnus Heunicke erklærer sig enig i, at kernevelfærd kunne være ældre, skoler og børn, så kunne man måske sætte spørgsmålstegn ved, om det er kernevelfærd at investere i et milliarddyrt kulturhus på Aarhus Havn, eller om det er kernevelfærd at investere i en skibakke herude på Amager eller hønsehold i Lejre og Gladsaxe og striber af andre eksempler, som bare illustrerer pointen med, at selvfølgelig skal det vigtige prioriteres først.
Jeg blander mig ikke i, hvordan man gør det kommunalt.
Men jeg vil bare gerne sige, at når man kommer og siger som det første, at folk skal ud og hente penge ude i børneinstitutionerne, på skolerne eller ældreområdet, så er det jo ikke rigtigt, hvis det er sådan, at vi samtidig investerer i nogle af de ting, jeg har ridset op her. Der er selvfølgelig mulighed for at prioritere, og det er det, vi lægger op til med omprioriteringsbidraget.
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Jeg var lige ved at tro, at det var den gode, den onde og så den virkelig sjove løsning.
Det var der vist et satireprogram, der hed engang.
Tak for indledningen.
Det er slet ikke for at være polemisk, men når hr. Rune Lund ligesom siger, at hvis der kommer sådan et omprioriteringsbidrag, vil det pr. definition betyde færre SOSU-assistenter, færre pædagoger osv., vil jeg bare spørge: Ser hr. Rune Lund slet ingen mulighed for, at man kan gøre det mere hensigtsmæssigt og mere effektivt i kommunerne? Før nævnte jeg eksempelvis, at Københavns Kommune har en administration, og hvis man sammenligner med Aarhus, i forhold til hvor dyrt det er at administrere Københavns Kommune pr. indbygger, vil der alene dér være i omegnen af ½ mia. kr. at hente.
Ser hr. Rune Lund slet ikke noget potentiale i det?
Er hr. Rune Lund ikke enig med de 90 pct. af byrådsmedlemmerne, der i en rundspørge her for nylig har sagt, at der er mulighed for at gøre tingene mere effektivt?
Rune Lund (EL), 2016-03-16:
Det er der helt sikkert.
Jeg har også personligt haft den fornøjelse i mit civile liv, inden jeg kom i Folketinget i den her omgang, at arbejde som budgetbisse og regnedreng, hvor jeg har arbejdet med effektiviseringer i kommunerne.
Det gør kommunerne hele tiden.
De omprioriterer, de effektiviserer, de gør ting mere rationelt, de bruger ressourcerne fornuftigt.
Det, der er forskellen her, er jo, at man siger: I skal realisere besparelser svarende til 1 pct. og levere dem til statskassen – som så bliver sådan en sukkerskål, som man kan dele ud af, bl.a. i forbindelse med finanslovsforhandlinger.
Det er ikke en god måde gøre det på.
En af motivationerne til at lave en god effektivisering er jo bl.a., at man siger til medarbejderne og brugerne: Hvis vi effektiviserer og gør tingene mere fornuftigt, jamen så bliver pengene her, men vi bruger dem på en anden måde.
Og den garanti har man jo ikke, hvis man har et omprioriteringsbidrag, hvor der f.eks. bliver delt ud til skattelettelser – hvis det er den grusomme løsning, vi taler om.
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Nej, det var den virkelig sjove løsning.
Spøg til side.
Hr. Rune Lund siger, at kommunerne bruger pengene effektivt, men at der også er noget, der er kernevelfærd.
Mener hr. Rune Lund ikke, at noget er vigtigere end andet?
Jeg nævnte eksempelvis – og det var ikke, fordi jeg skulle blande mig i det, men jeg brugte det bare som et eksempel – Aarhus Kommune, der har investeret i et milliarddyrt kulturhus, Dokk1.
Man kan mene, at det er rigtig flot og vigtigt, men kunne man have forestillet sig, at de penge måske inden for kernevelfærdsområdet kunne have været brugt til renovering af skoler eller andet og den vej rundt have styrket kernevelfærden?
Er det ikke en mulighed, som man også kan se fra Enhedslistens side, nemlig at det ikke nødvendigvis er alle pengene, der lige går til kernevelfærd, men at man måske også dér kunne prioritere lidt anderledes?
Magnus Heunicke (S), 2016-03-16:
Man kan godt kalde det at botanisere at gå op i, hvorvidt det er et partis politik at tage penge fra den kommunale kernevelfærd.
Hvis man vil tage penge fra kernevelfærden og bruge dem på skattelettelser, hvad ordføreren selv sagde han ville, og alle ministre med statsministeren i spidsen har tidligere sagt, at de vil det, så er det noget helt andet nu her.
Det er så 2017, det handler om i dag.
Hvad er Venstres politik så, når det drejer sig om 2018?
Jonas Dahl (SF), 2016-03-16:
Fra SF's side glæder vi os over den U-vending, der nu er sket.
Så vil jeg gerne spørge ind til en anden ting.
Vi hørte fra Dansk Folkeparti tidligere på dagen, at det her også skulle øge udligningen.
Kan ordføreren bekræfte, at Rudersdal, Hørsholm, Gentofte, Lyngby-Taarbæk og Allerød kommuner samlet set står til at få flere milliarder med værdighedsmilliarden, hvor pengene kommer fra omprioriteringsbidraget, end man havde fået ved en almindelig udligning, hvor man havde fulgt det bloktilskud, vi kender i dag?
Magnus Heunicke (S), 2016-03-16:
Tak for det.
Jeg har siddet og noteret mig de synspunkter, som ordføreren for regeringspartiet, Venstre, fremfører.
Det er altid interessant at vide, hvad et regeringsparti har af holdninger.
Når jeg sidder og lytter til hr. Jacob Jensen, er det, fordi jeg stod med netop hr. Jacob Jensen, ordføreren, i et tv-studie i Debatten på DR 2.
Det var den 12. november.
På et helt klart spørgsmål fra studieværten Clement Kjærsgaard om, hvorvidt pengene fra besparelser i kommunerne kan gå til sænkning af skatten, var svaret helt klart.
Det blev også en stor nyhed i alle medier.
Det klare svar var: Ja, nogle af dem.
Det var så den politik, man havde dengang.
Er det rigtigt forstået, at nu har Venstre så en anden politik?
Jacob Jensen (V), 2016-03-16:
Det vil man også gøre fremover.
Det har vi gjort for i år, altså 2016, hvor vi også har omprioriteringsbidraget.
Men i forhold til spørgsmålet om kernevelfærden er det for mig børneområdet, skoleområdet og ældreområdet.
Det er de tre kerneområder, som jeg i hvert fald ville sige at det er, hvis jeg skulle prøve at definere det, men det er selvfølgelig en svær størrelse.
Men det er nok der, jeg vil starte.