runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Tak til formanden.
Med hensyn til DONG-skandalen ved jeg ikke, om man skal tro på, hvad befolkningen mener, men DONG-skandalen var jo ved at splitte regeringen i atomer og da ikke mindst ordførerens eget parti.
Jeg har ikke i rigtig mange år set så mange danskere reagere, og jeg vil høre, om det ikke gør indtryk.
Altså, hvis man har en virksomhed og ejer det hele og kan sige, at man ikke vil drive den for at lave profit, men at man tværtimod vil sætte nogle penge i den, sådan at man kan være med til at redde klimaet i stedet for, er det så ikke nemmere at styre end ved indirekte at styre via 50 pct. af aktierne?
Og var der nogen i forhandlingerne, der forlangte, at man skulle sælge mere end 40 pct. af aktierne?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Jeg tror, det er helt fair at antage, at hvis ikke der havde været en kapitaludvidelse, som jo var noget af det, der var udfordringen, da man stod med den her situation i DONG, som blev omtalt en del i løbet af 2013, så havde det været et spørgsmål om, om DONG fortsat skulle investere i flere vindmøller, i mere grøn energi.
Det kunne man ikke gøre, hvis ikke der skete en kapitaltilførsel, og derfor var der en bred politisk kreds, som ønskede – og jeg er lidt i tvivl om, om Enhedslisten også syntes det, men det er så en anden historie – at man faktisk skulle fastholde fokus på de grønne investeringer, bl.a. i vindmøller.
Det ønskede vi fra SF's side, og det var også derfor, vi syntes, det var ret vigtigt, at man lavede en kapitaltilførsel, så man faktisk kunne fortsætte det fokus, som var dér, hvor DONG havde vist sig at være rigtig effektivt, f.eks. i forhold til havvindmøller.
Det er jo noget af det, som har været en succes for DONG, og derfor syntes jeg faktisk, det var vigtigt at fastholde den investering.
Og det mener vi sådan set stadig væk.
SF synes faktisk, at havvindmøller er en rigtig god ting, fordi det er med til at bidrage til, at vi får omstillet vores energiproduktion fra fossile brændstoffer til grøn energi.
Det synes vi faktisk er rigtig godt.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Jeg er ked af at sige det til SF's ordfører, men jeg vil godt nok kalde det den såkaldte udfordring.
Nå, men jeg sagde bare, at jeg vil kalde det den såkaldte udfordring, for det viste sig jo, at der ikke var store problemer i DONG, tværtimod kørte det jo fantastisk godt; det så vi, da fakta kom på bordet.
Det vil sige, at det der meget kontroversielle firma Goldman Sachs blev inviteret ind i en succes på nogle betingelser, som var fuldstændig vanvittige, og det vil også sige, at man gjorde det, at man spillede hasard med et godt firma, som kunne have spillet en endnu bedre rolle, og hvor staten kunne have haft endnu bedre styr på det.
Jeg forstår slet ikke, at ordføreren ikke kan se, at det er en fordel, at vi har et firma, som er så afgørende for den grønne udvikling, også vindmøllerne, inden for den demokratiske sektor, altså der, hvor vi kan stemme om tingene, i stedet for ude på det private arbejdsmarked, hvor det er profitten, der bestemmer.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Jamen det, som Enhedslistens ordfører her lægger op til, er jo en nationalisering.
Jeg synes, det er godt, at vi har et dansk selskab, hvor aktiemajoriteten er på den danske stats hænder, som investerer i vindmøller, investerer i grøn energi.
Det synes jeg faktisk er et rigtig godt initiativ.
Må jeg så ikke bare sige til det der argument om, at det kørte rigtig godt i DONG i 2013, at det er jeg simpelt hen lodret uenig i.
Jeg har ikke set dokumentation for, at det gik fantastisk i selskabet.
Jeg har set ret mange analyser, som pegede på, at der var behov for en kapitaltilførsel.
Så kan man være uenig om, hvor pengene skulle komme fra, og den diskussion er jeg sådan set helt med på at tage, men at vi havde et selskab, der fungerede godt i 2013, mener jeg simpelt hen ikke er korrekt at sige.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Da SF skulle begrunde sin deltagelse i den her aftale, blev det jo af bl.a. finansordfører hr. Jonas Dahl fremhævet, at SF nu havde sikret, at majoriteten af aktierne for fremtiden fortsat skal være på statslige hænder, selv om man selvfølgelig giver udtryk for, at det var bedre, hvis staten havde beholdt hele sin aktiepost i DONG.
Det var et centralt argument.
Begge sagde, at det aldrig havde været på tale at opgive princippet om, at staten skulle have aktiemajoriteten.
Det havde ikke været på tale under forhandlingerne, og det havde aldrig været på tale hverken for den daværende regering, altså den socialdemokratisk ledede regering, eller den tidligere regering.
Kan hr. Jonas Dahl bekræfte de to andre ordføreres udlægning af sagen?
Jonas Dahl (SF), 2015-11-20:
Det synes jeg bare er sådan en lidt mærkelig diskussion, men det må man så tage med de folk, der er blevet citeret.
Og mig bekendt var det SF, der havde en ret stærk holdning til det.
I respekt for de andre partier vil jeg sige, at de jo så må svare på, hvorvidt det også var et ønske fra deres side.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-20:
Der er brug for mange nye initiativer for at få rettet op på den måde, reglerne om førtidspension bliver håndteret på ude i kommunerne.
Tankerne bag reformen 2013 er gode, men der er tydeligvis et problem med håndteringen i nogle kommuner, der ikke viser den fornødne respekt for vores syge borgere.
Ressourceforløb er faktisk godt tænkt, men de føres nogle steder ud i livet på en måde, som ikke løfter borgerne, men som gør dem mere syge.
Hvor galt det kan gå, kan man sådan set se på det lovforslag, vi behandler nu.
Ja, hvad i alverden havde man overhovedet forestillet sig?
Måske siger ordene i det her lovforslag også lidt.
Hvad er livstruende, alvorlig sygdom for noget?
Der er brug for en revision af den måde, som loven bliver ført ud i livet på.
Efter SF's opfattelse bør man flytte grænsen for, hvornår man kan få førtidspension, så flere mennesker bliver omfattet af det.
Det her lovforslag er et lille skridt i den rigtige retning, men vi havde gerne set, at flere mennesker allerede nu kunne blive omfattet af loven.
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-20:
Jamen det kan jo altid være svært at bedømme hver enkelt situation, men der er rigtig mange sygdomstilfælde, der kan komme ind under det her, hvis man tager kræft, blodprop, hjertestop, svære hjertesvigt og ventetider i forbindelse med invasiv behandling, hjerteindgreb, hjerneblødning, amyotrofisk lateral sklerose, aids i udbrud, større organtransplantationer, svære psykoser.
Der er rigtig mange ting, der kommer ind i det her billede, der gør, at man kan få de her forlængelser af sygedagpengene ubegrænset, men det betyder jo, at man selvfølgelig fra starten skulle have ret til sygedagpenge.
Så er man kommet ud af dem, kan man få ret til at få dem forlænget.
Det er det, der ligger i det.
Det er ikke sådan, at man, hvis man ikke er blevet sygemeldt fra et arbejde og den slags, så kan få det her forlænget.
Det er ikke det, det er beregnet til.
Det er beregnet for dem, der har været på arbejde og er blevet sygemeldt, og så kan man få en forlængelse.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Det er fuldstændig rigtigt, men betingelsen for, at man kan få den forlængelse, når man har gennemgået det forløb, som ordføreren korrekt beskrev, er, at man opfylder beskæftigelseskravet, men det kan ikke lade sig gøre for en stor del af disse mennesker, hvilket bliver påpeget både af Ankestyrelsen og af Det Faglige Hus.
Kan man så påstå, at nu har man løst problemet med forlængelse af sygedagpenge til mennesker med livstruende sygdomme?
Mit klare svar er: Nej, det har man ikke.
Vil ordføreren ikke gerne forholde sig til, om man har det, og hvis man ikke har løst problemet – hvilket jeg mener ordføreren er nødt til at indrømme – vil ordføreren så se positivt på, at vi i de videre forhandlinger om det her lovforslag prøver at få rettet op på den fejl, sådan som den socialdemokratiske ordfører gav udtryk for, på trods af at ministeren har sagt, at det gider man ikke pille ved.
Men det er jo et flertal i Folketinget, der afgør, om vi skal rette op på det problem, jeg har påpeget her.
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-20:
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er ret og rimeligt, at vi ser på de problemer, der kan være i forbindelse med lovbehandlingen, og er der et problem, der er reelt nok, skal vi selvfølgelig også se på, om det er et problem, vi skal tage fat i og løse.
Hans Andersen (V), 2015-11-20:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi i dag behandler, er en genfremsættelse af L 199, som bortfaldt som følge af udskrivelsen af folketingsvalget.
Loven omhandler en udvidelse af retten til sygedagpenge for personer med livstruende alvorlig sygdom.
Og som nævnt af de foregående ordførere indgik en række partier et politisk forlig, som Enhedslisten ikke deltog i, tilbage i december 2013.
Som opfølgning på reformen har aftalepartierne så besluttet, at der skal være en midlertidig udvidelse af muligheden for, at personer med livstruende alvorlig sygdom kan få ret til sygedagpenge, og det er så det lovforslag, vi i dag behandler.
Det er vigtigt for Venstre, at personer med livstruende alvorlig sygdom kan koncentrere sig om at blive raske og ikke, som det er i dag, risikerer at miste deres sygedagpenge.
Med dette lovforslag giver vi et incitament til, at personer med en livstruende alvorlig sygdom hurtigt kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det centrale er jo her, at personer, som har været sygemeldt, og som opfylder beskæftigelseskravet over for kommunen, får ret til sygedagpenge fra kommunen, uanset om personen på første fraværsdag har modtaget sygedagpenge i en periode på mere end 22 uger inden for de forudgående 9 måneder.
Vi skaber dermed med lovforslaget større fleksibilitet for personer med livstruende alvorlig sygdom.
Den nye forlængelsesregel i sygedagpengesystemet giver nemlig personer med livstruende alvorlig sygdom bedre muligheder for at blive raske og hurtigt vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Og det er dette klare fokus, vi skal have i vores sygedagpengesystem, ud over at sikre, at hvis man har en alvorlig livstruende sygdom, får man en ordentlig behandling og er også sikret en ordentlig forsørgelse og dermed sikret sygedagpenge.
Så på den baggrund vil Venstre støtte det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Det vil jeg ikke, for jeg er sikker på, at ordføreren er fuldstændig enig med beskæftigelsesministeren i, at det er ligegyldigt med den forskelsbehandling.
Og hvis jeg har taget fejl, vil jeg meget gerne sættes i rette og høre fra ordføreren, at han gerne vil være med til at ændre på det problem, at der er et beskæftigelseskrav, der skal opfyldes.
Det, jeg vil spørge om, er sådan et meget enkelt ønske, nemlig om ordføreren vil være så venlig at definere begrebet livstruende sygdom.
Vil ordføreren påstå, at man nu har løst problemet med forlængelse af sygedagpengene for mennesker med alvorlig, livstruende sygdom, når vi er i den situation, at en stor del af den gruppe, man siger er målgruppen for det her, ikke vil være i stand til at opfylde det beskæftigelseskrav, der ligger, for at få forlænget sygedagpengene?
Der fik jeg så desværre ret i, at ordføreren ikke vil forholde sig til det problem, som Det Faglige Hus og Ankestyrelsen har påpeget, i forhold til den forskelsbehandling, der sker, i og med man opretholder et beskæftigelseskrav – en forskelsbehandling mellem mennesker, som jo har det tilfælles, at de har en livstruende sygdom, og at de kommer fra sygedagpengesystemet.
Det er ærgerligt, at ordføreren ikke vil gå ind i en definition af livstruende sygdom.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han har læst høringssvaret fra overlæge Paul Gram-Hansen, der påpeger, at der er meget stor uenighed blandt læger om, hvad man skal forstå ved livstruende sygdom, og så høre ordføreren, om ikke han synes, det er et retsikkerhedsmæssigt problem, at vi vedtager en lov, som der kan være så stor uenighed om i lægelige kredse.
Hans Andersen (V), 2015-11-20:
Jeg mener ikke, det her lovforslag lægger op til forskelsbehandling.
Det lægger op til, at hvis man skal modtage sygedagpenge, så er der et beskæftigelseskrav, der skal opfyldes.
Det er sådan set ikke nyt, det er helt grundlæggende for det sygedagpengesystem, vi har i dag.
I forhold til definitionen af livstruende alvorlig sygdom er jeg helt sikker på, at det – mener jeg – vil lægeverdenen finde en enighed om.
Der er jo ikke nogen, der er tjent med, at det er tilfældigt, alt efter om man går til henholdsvis den ene eller den anden læge, at man får diagnosen livstruende alvorlig sygdom.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-20:
Mange tak.
Der er jo tale om en genfremsættelse af et lovforslag fra før valget, og da vi er en del af forligskredsen bag sygedagpengereformen, stemmer vi også for det her lovforslag, som vi også havde tænkt os at gøre det før valget.
Lovforslaget går, som flere andre ordførere allerede har været inde på, ud på, at en borger, som har modtaget sygedagpenge i 22 uger inden for de seneste foregående 9 kalendermåneder og opfylder beskæftigelseskravet, kan få ret til at modtage sygedagpenge igen, hvis borgeren har en livstruende sygdom.
Der er tale om en midlertidig ordning, som udløber den 31. december 2017, hvorefter forligskredsen skal tage stilling til, om den her ordning skal fortsætte.
Som jeg sagde indledningsvis, kan vi støtte det her lovforslag.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Tak for det.
Lovforslaget har grundlæggende til formål at ændre reglerne for personer, der får en livstruende, alvorlig sygdom, således at en person, som opfylder beskæftigelseskravet, kan opnå retten til sygedagpenge, uanset om personen på sin første fraværsdag har modtaget sygedagpenge i en periode på mere end 22 uger inden for de 9 foregående måneder, som ellers har været tidsbegrænsningen.
Det har også til formål at sikre, at en person, der under et jobafklaringsforløb får en livstruende, alvorlig sygdom, og som opfylder beskæftigelseskravet, får ret til sygedagpenge.
Forslaget udvider altså muligheden for, at personer med en livstruende, alvorlig sygdom kan få ret til sygedagpenge, hvilket er et rigtig positivt tiltag, som vi bakker fuldt ud op om.
Den usikkerhed, som patienter tidligere har oplevet under et i forvejen uoverkommeligt forløb, bringes nu til ende, og der lukkes et hul i sygedagpengereformen for denne gruppe patienter.
Alvorligt syge mennesker bør kunne have ro om deres økonomi, så deres tilstand ikke forværres yderligere af spekulationer om fremtidens økonomi, i tilfælde af at de skulle miste deres dagpenge.
Det er fint, at patienten nu får valgfrihed mellem sygedagpenge og et ressourceforløb.
Lovforslaget betyder altså, at personer med livstruende sygdomme nu sikres inden for dagpengesystemet og ikke ryger igennem det sociale sikkerhedsnet under et sådant sygdomsforløb.
Noget rigtig godt ved ordningen er desuden, at den er enkel.
Vejen til, at man kan fortsætte med at modtage sygedagpenge med fuld sats, er, at man har en erklæring fra sin egen praktiserende læge eller for god ordens skyld en behandlende sygehuslæge, hvor der står, at man har en alvorlig, livstruende sygdom.
Og så er der ikke flere krav, der skal opfyldes af patienten.
Vi har dog en bekymring i forbindelse med forslagets bestemmelse om, at patienten skal opfylde beskæftigelseskravet på mindst 240 timers arbejde inden for de sidste 6 måneder.
Det er en betingelse, som virker uhensigtsmæssig, og man risikerer at udelukke en stor del af denne gruppe med livstruende sygdomme, idet det kun er syge, der stadig er i ansættelsesforhold, der kan opfylde beskæftigelseskravet, når de befinder sig i et jobafklaringsforløb.
Det er urealistisk at forestille sig, at den syge med den livstruende sygdom kan opfylde dette beskæftigelseskrav, når han eller hun har modtaget sygedagpenge i mindst 22 uger.
Der er således en fare for, at målgruppen for denne del af forslaget bliver endnu mere snæver end ønsket.
Vi noterer os, at Enhedslisten tidligere har stillet ændringsforslag om det, og jeg kan forstå, at det gør man også den her gang.
Det vil Alternativet rigtig gerne støtte op om, hvis det bliver stillet igen.
Men vi kan i øvrigt støtte forslaget.
Hans Andersen (V), 2015-11-20:
Til det første vil jeg sige, at jeg synes, vi skal holde fast i, at beskæftigelseskravet sådan set er forudsætningen for at kunne modtage sygedagpenge efterfølgende.
Her laver vi så et ekstra tiltag for at hjælpe mennesker med livstruende, alvorlige sygdomme.
Nu er jeg hverken læge eller lægekonsulent, så jeg skal ikke stå her fra Folketingets talerstol og definere, præcis hvad en livstruende alvorlig sygdom er.
Men det vil jeg se frem til at praktiserende læger og andre læger, der er vant til at håndtere alvorlige livstruende sygdomme, definerer det.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-20:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at de udfordringer, der er på arbejdsmiljøområdet, på forebyggelsesområdet, er udfordringer, som jeg tager meget alvorligt, og som jeg vil have fokus på i et samarbejde med selvfølgelig Beskæftigelsesudvalget, men også med Arbejdstilsynet og de øvrige myndigheder, der har med det at gøre.
Det ligger lidt uden for, hvad vi behandler her.
Men når det drejer sig om den konkrete udmøntning af midler i øvrigt, er vi jo i den situation, at der lige er lavet en finanslovsaftale.
Der er nogle udgiftslofter, der skal respekteres.
Det vil sige, at begynder vi nu at søge at bruge flere penge et sted, skal der findes besparelser et andet sted.
Derfor kom jeg med min oplysning om, at jeg i hvert fald ikke havde nogen aktuelle planer om at begynde at lette låget her.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Det forstår jeg ikke.
Her har vi en fond med forebyggende midler, og der er 420 mio. kr. i den.
De skal jo omsættes til forebyggende aktiviteter.
De skal jo ikke ligge i en kasse og vente på bedre tider.
Så har I i hvert fald lavet finansloven forkert, hvis ikke vi må bruge af dem til forebyggende arbejde.
Så er der jo ingen idé i at have en fond.
Så jeg vil gerne bede ministeren om snarest at indkalde os til en samtale, så vi kan diskutere, hvordan vi får aktiveret de her penge.
Der er i allerhøjeste grad brug for det.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-20:
Det er jo ikke noget selvstændigt formål at aktivere penge.
Det er et selvstændigt formål at have en arbejdsmiljøorganisation og nogle dynamikker på hele vores forebyggelses- og arbejdsområde og tilsynsområde, der er effektive.
Det her er jo en meget, meget lille del af både de midler, der anvendes til forebyggelse og til sikring af arbejdsmiljøet, og en meget, meget lille del af aktivitetsområdet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-20:
Jeg vil starte med at kvittere for ministerens svar på mit spørgsmål om, hvordan de overskydende midler så vil blive anvendt.
Men jeg kan jo ikke – når nu ministeren siger, at ministeren ikke har planer i øjeblikket om at se på, hvordan man så skal tage fat i de overskydende midler – lade være med at spørge ministeren, hvornår ministeren har tænkt sig at lave en plan og f.eks. indkalde partierne til en samtale om, hvordan midlerne skal udmøntes.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-20:
Det vil jeg godt vente med at tage stilling til, dels til jeg har set den samlede udmøntning af finanslovsaftalen, dels til jeg har fået et bedre overblik over, hvordan hele omstillingen på det øvrige arbejdsmiljøområde kommer til at foregå med implementeringen af det risikobaserede tilsyn, og hvad heraf følger.
Det er min opfattelse, at der skal være nogle seriøse og påtrængende behov, for at man kan anvende disse midler fra fonden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-20:
Jeg synes, at SF's ordfører siger det meget fint, nemlig at vi forlænger den tid, som folk skal arbejde i deres liv, men at vi altså samtidig bliver nødt til at kigge på, hvordan vi forebygger nedslidning og ulykker ude på arbejdspladserne.
Der synes jeg at ministeren så skylder at vi får et svar på, hvornår det er, ministeren har tænkt sig at indkalde os – jeg siger: indkalde os – til at få en drøftelse af, hvordan vi får brugt de midler på en god måde.
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-20:
Der er blevet sagt en del om det her, og det her er som sagt et lovforslag, der var blevet førstebehandlet, før valget blev udskrevet.
Det var den tidligere regering, der sammen med Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Venstre, Dansk Folkeparti, Konservative og Liberal Alliance stod bag den her aftale, der gør, at en person, der har en livstruende, alvorlig sygdom, og som opfylder beskæftigelseskravet over for kommunen, det vil sige, at man egentlig har ret til sygedagpenge fra kommunen, men mister dem, kan få dem forlænget, hvis man har en alvorlig, livstruende sygdom.
Det betyder også, at en person, der har været mere eller mindre raskmeldt og er kommet ud i et jobafklaringsforløb og får et tilbagefald, så kan få sine sygedagpenge genoptaget i stedet for at gå på ressourceforløbsydelse.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er en rigtig god ting, og vi er rigtig godt tilfredse med, at vi kom frem til den aftale dengang.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget her, da det gavner dem, der virkelig er alvorligt syge.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-20:
Det vil jeg gøre, når jeg har et fagligt grundlag for det, men der er på nuværende tidspunkt simpelt hen utrolig mange ting, som er under opbrud og omstilling, bl.a. baseret på beslutninger, som er truffet i denne sal både i foråret og her i efteråret.
Og der skal være en grund til at bygge oven på den driftsorganisation, vi arbejder med på hele forebyggelses- og tilsynsområdet, kan man sige, for at man kan kalde på flere penge.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-20:
Tak for ordet.
Det glæder mig, og det glæder Socialdemokratiet, at Venstreregeringen nu genfremsætter det lovforslag, som vi som bekendt fremsatte tilbage i foråret, men som bortfaldt på grund af folketingsvalget.
Regeringens genfremsættelse af lovforslaget og aftalen bag viser, at der er en bred enighed om at tage ansvar for det her område.
Det er meget positivt, tak for det.
For Socialdemokratiet handler forslaget her stadig grundlæggende om, at vi som samfund ikke må lade mennesker i stikken, fordi de bliver syge.
Nogle mennesker står i den ulykkelige situation, at de efter at have været på sygedagpenge på grund af en livstruende alvorlig sygdom efterfulgt af en kort periode som raskmeldt pludselig bliver syge igen.
Det er med andre ord en meget alvorlig situation, hvor de mennesker, der lider af en livstruende alvorlig sygdom, får reduceret deres forsørgelsesgrundlag mærkbart.
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at alvorligt syge mennesker, som gennemlever en sådan krise i deres liv, ikke også skal bekymre sig om økonomien, og Socialdemokratiet ser derfor lovforslaget som en klar forbedring af vores sygedagpengesystem.
Det lever op til hensigten med den politiske aftale om at skabe økonomisk tryghed for de mennesker, der er i en vanskelig og dybt alvorlig situation.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Tak til ordføreren.
Det glæder også mig, at det her lovforslag er blevet fremsat, og det glæder mig meget på vegne af de alt for få mennesker, der bliver omfattet af det.
Men det glæder mig altså ikke, at der nu opstår en klar forskelsbehandling mellem alvorligt syge mennesker, altså med livstruende sygdomme, for det er jo det, der sker, i og med at en betingelse for, at man kan få forlænget sygedagpengene som beskrevet i lovforslaget, er, at man opfylder beskæftigelseskravet på det tidspunkt, hvor der tages stilling til det.
Og det er der mange mennesker med livstruende sygdomme der jo ikke er i stand til.
Som Det Faglige Hus har påpeget, har vi et stort problem her.
Normalt finder jeg ikke anledning til at rose Det Faglige Hus, men det gør jeg altså i den her sag, fordi de faktisk er den eneste faglige organisation, der har peget på det her problem.
Ankestyrelsen peger også på det, for Ankestyrelsen siger, at det i praksis betyder, at en person, der er i et jobafklaringsforløb, enten skal være dagpengeberettiget medlem af en arbejdsløshedskasse eller være i et ordinært arbejde med løn i jobafklaringsforløbet.
Hvad synes ordføreren om den forskelsbehandling?