runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-11-23:
I foråret 2008 fremlagde Rådet for Større Færdselstrafik – det er svært at huske, når de skifter navn – Rådet for Sikker Trafik en rapport om cykelhjelme.
En af de ting, der er tankevækkende og grunden til, at vi har ændret indholdet i vores beslutningsforslag, er jo netop, at der med hensyn til cyklister i aldersgruppen 11-15 år i 2006 var 22 pct., der brugte cykelhjelm, mens der i 2008 kun var 16 pct., der brugte cykelhjelm.
Det vil sige, at der er et fald i forhold til denne aldersgruppe.
Fra 2006 til 2008 er der også sket et lille fald fra 67 til 66 pct. i antallet af cyklister under 11 år, der bruger cykelhjelm.
Det er så inden for en statistisk sandsynlighed, men det andet er faktisk en faretruende tendens.
Nu har vi ikke nyere tal, de kommer senere, så det er de tal, vi har at henholde os til.
Synes ordføreren ikke, at det er problematisk, at vi har et fald i brugen af cykelhjelm hos dem, vi kan kalde præteenagere og teenagere?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-23:
Jeg er enig så langt, at det er vigtigt at sætte en fælles norm.
Det mener jeg at forældrene skal påtage sig, og jeg mener også, at andre myndigheder og Rådet for Sikker Trafik i deres kampagner skal være med til at sætte den norm, at man kører med cykelhjelm – uanset alder i virkeligheden.
Men der er et langt skridt fra det og så til at lovgive om det, som der lægges op til her, hvor der så i øvrigt ikke er nogen sanktion forbundet med at overtræde forbuddet, for så vidt angår den unge, mens derimod de, som cykler sammen med en ung person, som ikke har cykelhjelm på, kan risikere en sanktion.
Og det synes jeg i sig selv er en lidt speciel konstruktion, som ikke er rimelig.
Lone Dybkjær (RV), 2010-11-23:
Argumentet er sådan set – og jeg tror, det vil være klogt – at man simpelt hen siger, det er et påbud.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at i løbet af X antal år bliver det et påbud, lige så vel som sikkerhedsselerne blev et påbud, fordi det alt andet lige – uanset antallet af dræbte, eller hvad man har – er mindre farligt at køre med cykelhjelm; det er jo derfor, man har dem.
Jeg prøver så at sige, at jeg tror, det kan være meget godt over for netop den gruppe af unge at sige: Det er ikke til diskussion, det er faktisk noget, I skal, hvis I vil færdes på cykel i trafikken.
Det er klart, at det nogle steder er værre end andre steder, men hvis man kører hurtigt, og der bliver mulighed for at køre hurtigere og hurtigere med de nye cykler, er det sådan set farligt.
Det er jo også grunden til, at cykelsportens kørere altid kører med cykelhjelm og ikke kunne drømme om andet.
Så det er simpelt hen for at prøve på at sige, at det er farligt, så det bør man gøre, og så ligesom sætte en fælles norm for dem, der nu kører på cykel.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-23:
Jeg synes, at der skal nogle overbevisende grunde til at lave sådan nogle indgreb, som det jo faktisk er.
Jeg mener også, at der her ligefrem er risiko for, at det kan have nogle effekter, der går stik imod det, vi egentlig kunne ønske os, sådan som jeg har beskrevet det.
Derfor mener jeg ikke, at der er tilstrækkelige argumenter, og jeg mener slet ikke, at det er argumenter, der er på linje med dem, som i sin tid talte for, at man indførte tvungen brug af sikkerhedsseler.
At gøre det til en del af et frikommuneforsøg tror jeg bliver kompliceret.
Er det så kommunens borgere, som skal have cykelhjelm på, også når de cykler ind over kommunegrænsen til andre kommuner, eller er det sådan, at alle, så snart de passerer kommunegrænsen, skal iføre sig cykelhjelm?
Jeg tror, det bliver svært at håndtere at gøre det til en del af et frikommuneforsøg.
Lone Dybkjær (RV), 2010-11-23:
Nu skal fru Pia Olsen Dyhr jo selvfølgelig selv afgøre, om hun vil tage med justitsministeren til New Zealand, men jeg synes da, det er et tilbud, der er værd at overveje, vil jeg gerne sige.
Det er det der indgreb i en såkaldt frihedsrettighed, vi synes der indimellem skal til.
Det, jeg så vil spørge ministeren om, er: Kunne man ikke forestille sig, at man på en eller anden måde lavede et forsøg?
Man kunne prøve at se, om man ikke kunne lave et frikommuneforsøg med påbud af cykelhjelm og så se, hvordan det gik.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-23:
Der er vel ingen af os, der med sikkerhed kan vide, hvordan noget som helst vil gå, hvis man gør et eller andet.
Det er jo formodninger, og så kan vi benytte os af den empiri, der nu er.
Jeg mener ikke, at der er noget i den empiri, vi kender til, som skulle bestyrke os i at mene, at et lovkrav som det, der lægges op til, skulle føre til, at flere unge bruger cykelhjelmen, for vi følger jo lige så godt med som de lande, hvor der er et lovkrav.
Jeg skal indrømme, at jeg ikke er så velbevandret i forholdene på New Zealand, men jeg tager meget gerne en cykeltur med fru Pia Olsen Dyhr på New Zealand, hvis det kan hjælpe til, at vi får en fælles afklaring af sagen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-11-23:
Der har man kunnet se, at da det blev påbudt, faldt – som ministeren ganske rigtigt siger – antallet af folk, der cyklede, i det første år, og efterfølgende kom det tilbage til normalen.
Det tog altså et år at justere sig ind, i forhold til at det blev lovpligtigt at bære cykelhjelm.
Vi har set det samme i Danmark på et andet område, nemlig da vi tvang rygeloven igennem.
Da var der masser, der opponerede og sagde: Det er forfærdeligt, det går galt og puha.
Det samme så vi, da vi fik påbud om, at man skulle bruge sikkerhedssele.
Da var der også masser, der råbte op, men det interessante er, at det jo ikke gør, at folk ikke kører bil.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-23:
Jeg ved ikke, om færre skulle begynde at cykle generelt, men det kan afholde nogle af de unge fra at cykle, at de bliver påbudt at bruge en cykelhjelm.
Det andet problem er, at det legitimerer, at de unge, når de så fylder 15 år og der ikke længere er nogen lov om, at de skal bruge hjelm, kan slutte, at de ikke behøver at bruge hjelm længere og så holder op med at bruge den.
Derfor synes jeg, at der er en risiko for nogle meget uheldige effekter i beslutningsforslaget, sådan som det er konstrueret.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-11-23:
Ministeren siger i sin indledning, at han tror, at færre vil bruge cykelhjelm, hvis vi gør det lovpligtigt at bruge cykelhjelm.
Jeg vil da gerne have en begrundelse for, hvorfor ministeren tror, at der er færre, der vil bruge cykelhjelm, især set i lyset af at den Catinétundersøgelse, der refereres til, jo handler om, at 80 pct. af danskerne siger, at de synes, det er i orden, at det bliver lovpligtigt – ikke at det er i orden, at man skal bruge hjelm, men de siger, at de godt kan støtte, at det bliver lovpligtigt at bruge cykelhjelm.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvad er begrundelsen for, at færre skulle begynde at cykle?
Lone Dybkjær (RV), 2010-11-23:
Jeg har jo ikke sagt, at den ikke er ændret.
Jeg har bare sagt, at fundamentet er det samme, og det tror jeg er der, uenigheden er.
Så vil jeg bare gerne sige, at det, at alle mulige kan opfatte tingene, som om de bliver hånet, jo ikke er ensbetydende med, at den, der siger noget, får en dom efter paragraffen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-11-23:
Så ved jeg ikke, om det er misforståelser eller uenigheder, vi diskuterer i øjeblikket.
Jeg siger ikke, at det ikke drejer sig om § 266 b begge gange.
Det, jeg siger, er, at paragraffen fra 1939 handler om udbredelse af løgne.
Derfor handler det altså om noget andet end at sprede løgne, det handler i virkeligheden også om, hvad som måtte opfattes som en forhånelse.
Det var det, som hr. Poul Dam fra SF i sin tid klagede over.
Det er det, CEPOS’ chefjurist, Jacob Mchangama, har påpeget i de seneste måneders debat om racismeparagraffen.
Karsten Nonbo (V), 2010-11-23:
Jo, men jeg tror, at vi alligevel er på rette vej, for vi har samlet set en stigning fra 11 til 15 pct. i årene 2006-2008, altså en total stigning fra 11 til 15 pct.
Det vil sige, at der er meget, der tyder på, at vi får flere forbilleder, og vi får flere forbilleder i form af voksne.
Det viser sig også, at antallet af voksne mellem 26 og 60 år, der bruger cykelhjelm, er steget fra 11 til 16 pct.
Det kan så måske være med til at forklare, at der et fald i den anden ende, men jeg tror virkelig, at der er tale om et momentant fald.
Hvis vi kører på og siger, at det er sundt og godt at cykle, og at det er sundt og godt for hovedet at bruge cykelhjelm, er det virkelig noget, der kommer til at tælle. Sagt som en sidebemærkning, det glemte jeg før, så begrænser vi – ud over det med strandene – også det, der hedder bycyklen, altså den bycykel, der er i København.
Så er det også slut med at køre på bycykel, hvis vi tvinger folk til at bruge cykelhjelm.
Det var en sidebemærkning her til sidst.
Mogens Jensen (S), 2010-11-23:
Har ministeren et bud på, hvornår et sådant arbejde så kan være tilendebragt?
Det er det ene.
Det andet er, at en af problemstillingerne her jo også var, at politiet ikke havde underrettet den pågældende institution om, at vedkommende faktisk tidligere havde haft en dom for pædofili.
Derfor burde politiet faktisk have underrettet arbejdsgiveren, så man var klar over det.
Men problemet var også her, at da hverken personen eller virksomheden var omfattet af reglen, kunne politiet selvfølgelig ikke underrette.
Har ministeren også en plan for, hvordan der arbejdes med politiets indberetningspligt?
Karin Nødgaard (DF), 2010-11-23:
Vi har jo hørt lidt fra de tidligere ordførere om, at det netop drejer sig om at gøre det enklere for de institutioner, der hvert år modtager tilskud fra Kulturministeriet, så jeg vil ikke sådan i det hele gentage det.
Kommunalreformen har jo medvirket til, at der er opstået et behov for en samlet regulering på området for disse institutioner, hvilket bl.a. skyldes, at der i forbindelse med amternes nedlæggelse blev ændret på, hvem der var hovedtilskudsydere, og det blev på flere områder staten, der fik denne rolle.
Dansk Folkeparti ser med glæde på, at der med lovforslagets gennemførelse vil ske en forenkling og en harmonisering, samt at det bliver tydeligere, hvilke krav der stilles fra ministeriet til f.eks. regnskabsaflæggelse og revision.
Fremover er der klare regler for, hvad Kulturministeriet kan og skal gøre, hvis beløbsmodtagerne ikke bruger pengene i overensstemmelse med bevillingen eller der er risiko for, at pengene går tabt, fordi institutionen f.eks. er ved at gå konkurs eller standse sine betalinger.
Så derfor støtter Dansk Folkeparti forslaget og finder det positivt, at der nu sker en forenkling, som også de selvejende institutioner og foreninger bør være tilfredse med.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-23:
Nu synes jeg, at vi skal arbejde i udvalget med det og få kulegravet de spørgsmål.
Det er jo det, der er meningen med en udvalgsbehandling.
Det er ikke rigtig meningen, at vi skal stå og lave sagsbehandling på enkeltsager her.
Det vigtige er, at forslagene har en rigtig intention, men vi skal bare sikre os, at de ikke får nogen bivirkninger, som er uacceptable for en masse mennesker.
Det skal vi så også, hvis vi skal have alle med.
Der er jo allerede over 200.000 attester, og jeg tror bare, at vi lige skal passe på, at vi ikke kommer hen, hvor man fra befolkningens side vil sige: Hør, er I nu ikke gået over gevind?
Men eksempler som det konkrete eksempel, hr. Mogens Jensen nævnte, skal fanges op i det arbejde, vi har.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-11-23:
Det kan jeg roligt bekræfte.
Man kan generelt gå rolig i seng, så længe der sidder en borgerlig regering, som sikrer tryghed og ordentlige økonomiske forhold i det her land.
Men man kan også være tryg ved den her aftale, som vi jo har indgået bredt.
Der bliver ikke nogen ændringer i de forhold, der bliver skitseret fra spørgerens side.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-23:
Det vil jeg spørge om igen i et skriftligt spørgsmål, for det var ikke lige det.
Det var kodeksen om synliggørelsen af aflønningen, men det får vi et svar på.
Jeg synes, det var let for ministeren.
Jeg er også overbevist om, at der er kommet noget materiale ud fra ministerens side, så det var let at sige ja.
Det andet, som er endnu lettere for ministeren at sige ja til, er, at jeg ved, at der i dette øjeblik sidder en masse mennesker i nogle andelskasser og nogle sparekasser osv., som er nervøse for, at deres stemmeretsbegrænsninger nu forsvinder.
Kan ministeren bekræfte, at det, der sker, er, at lovgivningen forsvinder, men at virksomhederne selv kan vedtage, at de bevarer deres stemmeretsbegrænsning?
Det er noget, som er vigtigt for mange andelskasser og sparekasser.
Skal de ikke kunne gå rolige i seng, ved at ministeren nu her siger: Det kan jeg bekræfte?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-11-23:
Vi har jo lavet en lovgivning nu her, så at sige, for vi har taget det første skridt med førstebehandlingen her, hvor vi lægger en kodeks ned over aflønningspolitikken i finanssektoren.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-23:
Jeg vil starte med at beklage, at jeg ikke trykkede godt nok på maskinen her, det er jeg ked af.
Det første er: Er det korrekt, som hr. Jens Christian Lund har opfattet det, at branchen ikke kan levere den kodeks, som egentlig var blevet lovet, om aflønning af direktion og bestyrelse, og at det derfor nu er ministerens plan sammen med parterne at lave en lovgivning, der får det til at virke?
Ministeren skal bare sige ja.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-11-23:
Det er jeg sådan set enig i, og derfor er jeg også glad for, at det her forslag er et udtryk for, at man har bøjet sig mod hinanden.
Jeg har ikke sådan lavet en vægtskål, hvor der er lodder i den ene eller den anden side, men der har været rigtig god inspiration fra alle de af Folketingets partier, som har deltaget i og har indgået den her aftale, som jeg som sagt kan stå hundrede procent inde for.
Der var også god inspiration fra Socialdemokraternes side, og jeg synes, det har været et godt forløb og en god aftale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-11-23:
I Venstre er vi optaget af at begrænse dansk erhvervslivs administrative byrder.
Det skal være let at drive virksomhed i Danmark.
Dygtige erhvervsfolk og iværksættere skal bruge mest mulig tid på at udvikle deres virksomheder og mindst mulig tid på administrativt bøvl.
Og selv om det her forslag nok ikke rammer voldsomt mange personer og selskaber, vil det for de berørte være tale om en lettelse i de administrative byrder.
Forslaget betyder nemlig, at kapitalejere i såvel aktie- som anpartsselskaber kan fravælge nogle af de dokumenter, som de vurderer ikke er nødvendige for deres bedømmelse i forbindelse med en fusion eller en spaltning af et selskab.
Og det er en administrativ lettelse på omkring 5 mio. kr. årligt.
Fravalget af dokumenterne, mellembalancen, kræver enighed blandt kapitalejerne, og dermed sikres den enkelte kapitalejer, at man kan få oplysninger, hvis man kræver det, men hvis man ikke kræver det, kan man slippe for noget papirarbejde.
Jeg skal også lige understrege, at forslaget ikke påvirker kreditorers eller medarbejderes retsstilling.
I Venstre støtter vi som bekendt ethvert tiltag, der begrænser de administrative byrder for dansk erhvervsliv, så vi kan naturligvis støtte lovforslaget fra økonomi- og erhvervsministeren.
Orla Hav (S), 2010-11-23:
Jeg skal bare sige, at det jo er rart at høre, at ministeren nu kan se ordentligt og sagligt på tingene.
Vi syntes faktisk, det var en saglig afvejning af tingene, da vi spillede ud og sagde, at samfundet ikke kan være tjent med, at man har så uregulerede forhold, som der var tale om.
Jeg skal bare nævne to små citater for ministeren.
Det ene går på: Så meget marked som muligt; så meget stat som nødvendigt.
Vi synes, det her har bevæget sig i den rigtige retning, så man får et rigtigt snit til den sikkerhed, borgerne skal have for, at tingene går ordentligt for sig.
Det sidste citat, jeg skal give ministeren, er jo det der med, at der bliver større glæde i himlen over en enkelt synder, der omvender sig, end tusind retfærdige.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-11-23:
Politik er jo altid det muliges kunst, og jeg er glad over, at vi her har skabt et bredt flertal bag den fremførte politik.
Der er ting, der ikke er groet i min personlige have.
Jeg har den principielle tilgang til aflønning, at det er en sag mellem arbejdsgiver og arbejdstager, og så er der en bestyrelse, der må godkende det.
Men det her er en aftale, som jeg er glad for, og som vil skabe mere regulerede forhold i finanssektoren.
Gennemsigtighed, bedre rådgivning, skærpet tilsyn og skærpede sanktionsmuligheder er groet i en konservativ have.
Og med hensyn til aflønningspolitikken er det et kompromis, vi er nået frem til, og som jeg hundrede procent kan stå inde for.
Det var for øvrigt et godt forslag – også fra socialdemokratisk side.
Orla Hav (S), 2010-11-23:
Jeg vil gerne have lov til at udtrykke min ros til ministeren, for jeg synes faktisk, at den tale, ministeren holdt nu her ved afslutningen af førstebehandlingen, var rigtig fornuftig.
Men da Socialdemokraterne for snart meget længe siden som nogle af de første gik ud og talte om fornuften og hensigtsmæssigheden i de elementer, som ministeren nu har gjort rede for, blev vi nærmest mødt med, at det var den rene og skære socialisme.
Jeg skal bare spørge ministeren: Hvordan har det været at bevæge sig i den proces hen mod sådan nogle fornuftige udspil som det her med en fornuftig regulering af nogle markeder, som helt oplagt har haft behov for en regulering, akkurat som ministeren nu giver udtryk for?
Colette L. Brix (DF), 2010-11-23:
Dette lovforslag er jo noget af en moppedreng af et lovforslag på over 250 sider.
Men det er også et resultat af flere års arbejde i et udvalg og flere brede forlig her i Folketinget.
Som det også fremgår, er lovforslaget faktisk et kompleks af et lovudkast, der efter mange høringer er syet sammen til ét lovforslag.
Som det fremgår af lovforslaget, drejer det sig om aflønning i den finansielle sektor, øget gennemsigtighed og rådgivning samt styrket tilsyn og skærpede sanktionsmuligheder.
Jeg vil ikke gå i detaljer, da lovforslaget er meget omfangsrigt.
Det vil jeg gerne kvittere ministeren for.
Som sagt har vi sammen med andre partier i Folketinget indgået et forlig om bl.a. aflønning i den finansielle sektor, om bedre uddannelse hos medarbejdere i den finansielle sektor og om skærpede sanktionsmuligheder til Finanstilsynet, der kan forpligte alle finansielle virksomheder til at offentliggøre oplysninger, der er nødvendige, for at indskydere og aktionærer kan få tilstrækkelige økonomiske oplysninger.
Vi må desværre erkende, at alle disse nye regler er nødvendige.
Vi har haft for stor tillid til den finansielle sektor, som både har vildledt og ført uansvarlig udlånspolitik.
At det er gået så galt, kunne ingen forudsige.
Nu er vi ved at rydde op, og vi er heldigvis snart ved vejs ende.
Vi kan se af høringsnotatet, at der har været mange bemærkninger, og der er sket ændringer i det lovforslag, vi behandler i dag, i forhold til de udkast, der er sendt i høringer.
Men derfor kan der jo stadig væk godt være forhold, som skal behandles i udvalget.
Vi ser derfor frem til, at vi kan få vendt de mere detaljerede forhold i udvalgsbehandlingen.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2010-11-23:
Hr. Jesper Langballe sagde jo om en god debatkultur: Hvis man har kvajet sig og er kommet med notorisk fejlagtige oplysninger og er på spanden, skal man være mand nok til at indrømme, at man har lavet fejl og har udtalt sig forkert.
Det håber jeg så at hr. Jesper Langballe er mand nok til at gøre.
Så vil jeg bare slutte af med at sige om hr. Jesper Langballe, altså sådan som han sagde til mig: at han er på spanden, og så skal han have lov til at sidde der.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-23:
Jeg vil gerne takke for en meget velvillig førstebehandling af lovforslaget.
Baggrunden for lovforslaget er jo, som vi har hørt, dels at implementere de direktivkrav, som fulgte med vedtagelsen af den nye direktivpakke på teleområdet – det var i november 2009 – dels at gennemføre en mere enkel, fleksibel og fremtidssikret telelov.
De telepolitiske målsætninger, som jo er fastlagt i den politiske principaftale fra 1999 om de fremtidige sigtelinjer for telepolitiken, er fortsat at fremme en markedsudvikling, der fører til innovation og vækst, og som derigennem sikrer alle danskere adgang til moderne kommunikationsteknologier.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke for alle ordførernes kommentarer om forhandlingerne og ikke mindst om høringsprocessen og vil altså gerne videregive takken til de mange, der konstruktivt har afgivet høringssvar og deltaget i debatten.
Nu ser jeg så rigtig meget frem til sammen med den brede forligskreds at behandle lovforslaget i udvalget.
Daniel Rugholm (KF), 2010-11-23:
Formålet med dette lovforslag er at skabe en enkel, fleksibel og fremtidssikret telelov.
I lovforslaget implementerer vi de i 2009 vedtagne direktivkrav fra direktivpakken på teleområdet.
Disse har det helt klare formål at styrke konkurrencen, fremme forbrugernes vilkår og interesser samt konsolidere det indre marked.
Lovforslaget er fremsat med udgangspunkt i de telepolitiske målsætninger, der kendes fra den nuværende lovgivning.
Disse er fra den politiske aftale for 1999, som er indgået mellem Venstre og Det Konservative Folkeparti, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
Deri er et af hovedelementerne, at man sikrer en fornuftig markedsudvikling, der i sidste ende giver alle danskere adgang til de moderne teknologier på området.
Der er dog enkelte ændringer i den nye lov i forhold til den gældende telelov.
I lovforslaget vil IT- og Telestyrelsen opnå større fleksibilitet i forhold til de forpligtelser, som IT- og Telestyrelsen anvender over for teleselskaber, når der opstår konkurrenceproblematikker.
Disse vil skulle fastlægges i de enkelte konkrete afgørelser, selvfølgelig med udgangspunkt i lovens rammer.
Øget fleksibilitet
for styrelsen ser vi som noget positivt for hele telebranchen, så længe dette naturligvis foregår inden for lovens rammer samt de retningslinjer, der udstedes fra Europa-Kommissionen.
Begge dele er tilfældet i dette lovforslag.
Ydermere sættes der fokus på en opdatering af forsyningspligten, således at denne tilpasses tilsvarende ønsker og behov.
Vilkårene for den nuværende forsyningspligtudbyder ændres ikke i lovforslaget.
En betydelig ændring i forhold til den gældende lov er forbrugernes mulighed for i fremtiden at kunne flytte telefonnummer hurtigere mellem to teleselskaber.
Den afgivende teleudbyder vil med denne ændring være forpligtet til at afgive telefonnummeret inden for én arbejdsdag.
Forbrugerne får derved mulighed for i samarbejde med det nye teleselskab at aftale en hurtig aktivering af et nyt abonnement med det tidligere anvendte telefonnummer.
Det er en klar serviceforbedring for både erhvervsliv og privatpersoner, som Det Konservative Folkeparti byder velkommen.
I lovforslaget findes en bemyndigelse til, at IT- og Telestyrelsen for fremtiden skal fastsætte regler til beskyttelse af netneutralitet, altså forbrugernes frie valg af tjenester og funktionalitet.
Vi støtter naturligvis fortsat netneutralitet og ligeledes friheden til, at branchen selv håndterer fastsættelsen af vilkår og principper for området, så længe man i branchen opnår enighed.
Skulle det stik imod forventning ikke ske, vil det alternativt afklares i samarbejde med eller alene af IT- og Telestyrelsen.
Det Konservative Folkeparti støtter dette lovforslag, og vi glæder os over de positive ændringer, som kan være udgangspunkt for mere fleksible og tidssvarende vilkår til gavn for både telebranchen, erhvervslivet og forbrugerne.