runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Regeringen foreslår at ændre klimatilpasningsindsatsen i kommunerne og forenkle en række kommunale planprocesser, så der kan skabes klare planlægningsmæssige rammer for bæredygtige og holdbare klimatilpasningsløsninger og enklere vilkår for sagsbehandlingen i kommunerne.
Forslaget indeholder fire delelementer:
Det foreslås at give kommunerne adgang til at begrunde deres lokalplaner med klimatilpasningmæssige hensyn eller forebyggelse af forurening.
Det foreslås endvidere at give kommunerne mulighed for at ophæve forældede lokalplaner og byplanvedtægter uden samtidig at skulle udarbejde nye lokalplaner.
Derudover foreslås det at udvide mulighederne for at lave udbygningsaftaler.
Og sidst foreslås det at skabe en regelforenkling af planprocessen.
Venstre ser generelt positivt på lovforslaget.
Delen om afbureaukratisering bygger jo videre på det arbejde, som den tidligere VK-regering iværksatte på alle kommunalt tunge områder, med en systematisk afdækning af arbejdsgange og administrative processer med udgangspunkt i medarbejdernes erfaringer.
Her har flere kommuner fremsat ønske om en lang række forenklingstiltag, og Venstre bakker selvfølgelig op om en videreførelse af det arbejde, som vi selv var med til at sætte i gang.
Jeg vil dog knytte følgende kommentarer til lovforslaget: Venstre ser, at krav til byggematerialer skal følge EU's regulering på området.
Derudover mener Venstre, at det er vigtigt, at kravene til klimatilpasning ikke får et omfang, så det kan siges at have en form for ekspropriativ karakter.
Det er vigtigt for Venstre, at det ikke skal være til last for danskerne, at deres bopælskommune klimatilpasser.
Dernæst vil Venstre gerne understrege, at vi bør gøre opmærksom på, at klimatilpasning er andet og mere end dette forslag.
Der er eksempelvis et stort behov for, at vi giver mulighed for at øge afvandingskapaciteten i vores vandløb, når vandstanden stiger ved skybrud og voldsom regn.
Det hjælper jo ikke at bortlede vand bedre i byerne, hvis det ikke kan komme væk uden for byerne.
Vi kender alle til, hvorledes der med hensyn til kældre, sommerhuse og mange marker er et stort behov for disse beslutninger, og derfor er der behov for en bedre indsats inden for denne del af klimaproblematikken.
Med hensyn til spørgsmålet om delegationskompetence i forbindelse med planforslag vil Venstre i udvalgsarbejdet stille spørgsmål til, om det nødvendigvis skal gælde alle planforslag eller eventuelt f.eks. kun dispensationer til lokalplaner og ikke vedtagelse af lokalplaner.
Men det tager vi under udvalgsdrøftelserne.
På vegne af Venstre kan jeg meddele, at Venstre er positivt indstillet over for lovforslaget, men altså mener, at der er dele, som bør justeres.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-04-20:
Det er jo bare, fordi man fra andre ordføreres side hørte, at der ligesom var en stor anbefaling fra Århuskonventionen, som gjorde, at det her nu blev lavet om, og at det var ulovligt og fuldstændig krænkende.
Så må jeg jo bare tolke det sådan, at ministeren ikke finder det så krænkende, at man skal betale pengene tilbage og ligesom anerkende, at man har været på gyngende grund.
Men man anerkender, at det, som den tidligere regering lavede, var fuldstændig i orden, og at der ikke er noget at komme efter lovgivningsmæssigt, og at man godt kan fastholde det.
Så det er bare en overvejelse, som ministeren har været ude med i valgkampen og har sagt, at man skulle have sænket det her gebyr, eller at man havde nogle andre relationer til nogle grønne organisationer, som gjorde, at man gerne ville arbejde for dem og sætte gebyret ned.
Er det sådan, vi skal tolke det?
Ida Auken (S), 2012-04-20:
Til det sidste først: Vi har ikke noget at skjule, og hvis der er noget, man gerne vil have at vide, kan man jo altid spørge til det i processen, og så skal vi nok finde ud af det.
Med hensyn til de 3.000 kr. vil jeg sige, at vi jo ikke lovgiver med tilbagevirkende kraft.
Og det var jo sådan set os, der var imod, at vi overhovedet skulle sætte organisationer og virksomheder og myndigheder til at betale et urimelig højt gebyr.
Det er selvfølgelig kønt, at Dansk Folkeparti nu føler en omsorg for de her mennesker, men der må jeg bare sige det som det er, at vi ikke lovgiver med tilbagevirkende kraft, men vi sørger selvfølgelig for, at der kommer rimelighed i tingene fremadrettet.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-04-20:
Jeg vil godt spørge ministeren om to ting.
Den første ting handler om det, som ministeren var inde på til sidst, nemlig det med de 3.000 kr. Betyder det, at dem, der har betalt 3.000 kr. inden for det sidste års tid – eller hvor lang tid det nu er, det har kørt – får pengene tilbage, så det kun er 500 kr., de reelt har mistet, hvis der ikke var noget hold i sagen?
Og den anden ting, jeg vil spørge om, handler om konsekvenser ved lovforslaget.
Normalt er det sådan, at der er et konsekvensskema i de lovforslag, der bliver lagt frem, og det er der ikke, kan jeg se, når jeg slår op der, hvor det skulle have været.
Er det, fordi man har noget at skjule i forslaget her, siden det ikke er kommet med, eller er det en ren forglemmelse, og får vi det senere?
Ida Auken (S), 2012-04-20:
Jeg vil gerne begynde med at sige tak til ordførerne for deres indlæg.
Jeg er glad for at kunne fremlægge et lovforslag, som bidrager til at fastholde og videreudvikle et effektivt klagesystem på natur- og miljøområdet.
Et effektivt klagesystem er en væsentlig forudsætning for, at varetagelsen af miljøhensyn og retssikkerhedshensyn kan gå hånd i hånd med økonomisk vækst og gode rammevilkår for virksomhederne i Danmark.
Med det her lovforslag følger regeringen op på en række anbefalinger fra et eksternt ekspertudvalg, som skal bidrage til at nedsætte sagsbehandlingstiden i Natur- og Miljøklagenævnet.
F.eks. vil nye regler om indsendelse af klager gennem førsteinstansen bidrage til en mere effektiv sagsgang.
Samtidig forpligtes nævnet til at begrænse antallet af hjemvisninger, for at borgere og virksomheder hurtigere kan få en afklaring af deres forhold.
Efter forslaget vil nævnet generelt kunne koncentrere sagsbehandlingen om lige præcis de forhold, der er klaget over, altså det, der interesserer klageren.
Lovforslaget ændrer ikke ved, at det stadig er nævnets ansvar, at sagen bliver fuldt belyst.
Hos Natur- og Miljøklagenævnet er det jo ofte naturen og miljøet, som er den mulige forurettede part, og de har ingen mulighed for selv at klage.
Derfor er det vigtigt, at det ikke er for dyrt for de grønne organisationer at klage på naturens og miljøets vegne.
Lovforslaget tilbageruller derfor den gebyrstigning, som den tidligere regering gennemførte.
For virksomheder, organisationer og myndigheder bliver gebyret sat ned fra 3.000 kr., så gebyret nu er 500 kr. for alle.
Jeg ser frem til en konstruktiv behandling af forslaget, så vi i fællesskab kan skabe gode rammer for klagesagsbehandlingen på natur- og miljøområdet til gavn for alle, både naturen og miljøet og de enkelte borgere og virksomheder, som har forhold, der bliver behandlet i nævnet.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Vi er alle enige om, at der skal ske en hurtigere og mere effektiv behandling af de klagesager, som sendes til Natur- og Miljøklagenævnet, og det er netop også det punkt, som det her lovforslag tager fat på.
Derfor er Det Konservative Folkeparti også enig i intentionen med lovforslaget, selv om vi synes, at det er lidt ærgerligt, at man har valgt at se bort fra nogle af de anbefalinger, som der kom fra ekspertudvalget sidste år, om et natur- og miljøfagligt ekspertpanel og et natur- og miljøråd.
For det var netop nogle af de anbefalinger, som kunne være med til at sørge for at få viklet nogle af de her meget indviklede sager ud, sådan at man kunne sørge for at få en hurtig og effektiv behandling.
Men jeg håber, at vi kommer til at se nogle af de gode forslag, der var fra ekspertudvalget, i en anden sammenhæng.
Det er blot ærgerligt, hvis det skal tage lang tid, i forhold til en natur- og landbrugskommission.
Men som sagt kan Det Konservative Folkeparti støtte intentionen i det her forslag.
Der er dog nogle mindre knaster, som bl.a. handler om tilbagebetaling af klagegebyret, som i øvrigt er blevet sat ned for virksomheder og organisationer m.v. fra 3.000 kr. til 500 kr. for alle.
Med forslaget vil klagegebyret jo også kunne blive betalt tilbage, såfremt klageren trækker sin klage tilbage.
De nærmere bestemmelser for det her får ministeren hjemmel til at fastsætte.
Umiddelbart virker det, som det er nu, meget uklart, hvordan og hvorledes det skal foregå, og det virker også noget problematisk, at det af bemærkningerne til lovforslaget fremgår, at klageren også er forhandlingsberettet, hvilket ikke altid er tilfældet.
Der er også flere høringssvar, som netop peger på, at der her er nogle uklarheder i bemærkningerne til lovforslaget.
Det er noget af det, som vi fra Det Konservative Folkepartis side vil have fokus på.
De her meget uklare bemærkninger om tilbagebetaling af klagegebyrer bør gøres mere præcise, så misforståelser kan undgås.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-24:
Tak for det, og tak for konstateringen af, at det er, når øerne selv beslutter at udskifte en færge, at man især skal have fokus på det.
Så vil jeg bruge min anden korte bemærkning til at få den her afklaring, ligesom lidt tidligere i debatten i forhold til småøerne, af, at kompetencen i forhold til at drive deres færger stadig væk ligger lokalt.
At der så skal være noget med nogle fælles undersøgelser af nogle ting, er o.k., det kan jeg jo ikke være uenig i, men hvad angår at drive færgerne som sådan og have ansvaret for det og kompetencen til det, er det entydigt placeret, og det er lokalt.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-24:
Altså, først og fremmest vil jeg sige, at det er en helt særlig dag i dag.
Der er simpelt hen en alliance mellem Venstre og SF, så jeg synes, vi lige skal lade billedet stå et øjeblik, ligesom de der pausefisk, der er i fjernsynet.
Ud over det vil jeg sige, at det i hvert fald ikke er særlig bæredygtigt at ophugge færger, som dybest set kan sejle, så det er der heller ikke nogen god miljøtænkning i.
Det, vi gerne ser, er lige præcis i samarbejde med øerne og med de kommuner, der står for den her drift, at få etableret alt det, som vi som regering, og som vi i hvert fald i særdeleshed også som SF'ere gerne vil have, nemlig at vi gør miljørigtige ting, sådan at når vi fremover i dialog med kommunerne skal se på nogle af de her investeringer, vil vi have, jeg ville gerne sige et krav, men vi må jo altid se, hvor langt vi kan komme med det, om, at det er miljørigtige færger, så de både bliver produceret og kan sejle med så lavt et energiforbrug som overhovedet muligt.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-24:
Nu er SF's ordfører og jeg jo valgt i det samme sydfynske område, så jeg er selvfølgelig meget glad for, at ordføreren nævner vores fælles mærkesag, Søby Værft.
Og så ser jeg frem til nu at få tydeliggjort SF's indflydelse i regeringen, der er da virkelig et område, hvor man kan prøve at få banket igennem, slået i bordet og sagt, at nu skal der leveres.
Så jeg glæder mig til næste gang, hvor vi skal sejle til Ærø sammen, så kan vi tage en status på det.
Det, SF's ordfører siger sådan i forhold til færger og miljøvenlighed, lyder jo godt, og det kan ingen jo være uenig i, men det, jeg godt mere konkret vil spørge ind til, er: Påtænkes det sådan udmøntet på den måde, at når den enkelte ø, som jeg forventer selv har kompetencen, næste gang skal foretage en udskiftning af færgen, så er det der, man sådan ligesom skal være opmærksom på det?
Man forestiller sig vel ikke, at de skal til i utide at udskifte færgerne.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Det er jo interessant nok, hvis Venstre har ændret holdning til den finanslov, som Venstre selv fremlagde inden folketingsvalget.
Det er jo nemt nok at stå at sige, at man gerne vil sikre flere penge, men det, jeg sagde i min ordførertale, var, at der ikke kommer flere penge herfra.
Det er ikke ensbetydende med, at de kommuner, som hr. Flemming Damgaard Larsen nævner, ikke kunne vælge at prioritere at bruge nogle flere af de skattekroner, som er i kommunerne, til færgedrift.
Men nu og her er der ikke en pose penge herovrefra.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Jeg kan ikke huske, hvor mange penge der helt konkret bliver givet til ulandsbistand, men det er fuldstændig korrekt, at vi er uenige i de sidste ti års førte politik.
Hver eneste år har man skåret ulandsbistanden ned.
Det synes vi ikke er rimeligt, når man ser på, hvor store fattigdoms-, sult- og klimaproblemer der er i den tredje verden.
Igen må jeg så bare efterlyse, at Venstre selv kommer med et udspil til, hvordan man vil skaffe penge til flere færger og flere færgeforbindelser og billigere færger, for det var heller ikke med i Venstres finanslovudspil.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-24:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren fra Det Radikale Venstre prøver at tale udenom.
Så er det, jeg bare helt stilfærdigt spørger: Hvor mange kroner blev prioriteret mere til ulandsbistand end til småøerne i den sidste finanslov?
Det var kun det, jeg spurgte om.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-24:
For os er det entydigt placeret, og det ligger lokalt.
Og det, vi skal huske, er, at kommuner jo har mulighed for at lave mellemkommunale samarbejder, så det ville være rigtig oplagt, og det skal da være en opfordring, at nogle af de kommuner, der har nogle af småøerne – der er jo også forskel på småøer, nogle er meget små, nogle er lidt større, nogle skal have daglig drift til skole f.eks., og andre kan have det hele selv på øen – får set på, hvordan deres samarbejdsrelationer er, og deres mulighed for at indgå i nogle samarbejder, som eventuelt ikke bare kunne handle om indkøb, men også om drift og om at have en fornuftig tilgang til det at være småø i en kommune.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-24:
Tak for det.
Nu var det umuligt for mig at få et svar fra den socialdemokratiske ordfører før, så derfor er jeg nødt til at stille spørgsmålet til SF's ordfører.
Det er jo således, at i Slagelse Kommune, som er en S-SF-kommune, styret af Socialdemokraterne og SF, har man to øer, Agersø og Omø, hvor man i øjeblikket arbejder på at skære ned på færgedriften, måske ved billetprisstigninger eller ved fjernelse af afgange.
Det er noget, man ser på i øjeblikket.
Og i Lolland Kommune har man tre øer, Femø, Fejø og Askø, og der har Socialdemokraterne og SF også et kæmpestort flertal.
SF fik ved sidste valg 9 mandater i Lolland Kommune ud af 31.
Nu ved jeg godt, at der er nogle, der er hoppet fra siden, men alligevel.
SF står meget stærkt.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-24:
Nej, vi er ikke enige i at samle det i en fælles færgedrift, i hvert fald ikke ud fra det givne, som vi kender nu.
Vi er sådan set optaget af det, der foregik efter strukturreformen, hvordan tingene blev lagt ud der, og at det får tid til at fæstne sig, og så vil vores opfordring være, at kommunerne etablerer de her frivillige samarbejder, i forhold til hvad behovene er og hvordan man kender og ligner hinanden i de forskellige kommuner.
Så hvis det var tydeligt nok svar, kommer der ikke et forslag fra os om at samle den her færgedrift.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-24:
Paradokset gik på, at SF's ordfører var inde at sige det her med, at man ikke vil blande sig i det.
Men kunne SF også være positivt indstillet på, at vi samlede kompetencerne ét sted i f.eks. et færgesekretariat, og er SF's ordfører ikke enig med mig i, at det ville gøre det en del lettere netop at vedtage, at kommunerne skulle have en bedre drift i forhold til en mere miljøvenlig drift?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-24:
Jeg tror også, at vi taler lidt ud fra nogle forskellige traditioner, for i SF har vi sådan en tradition om, at vi har en meget tæt dialog, så der skulle også gerne være en sammenhæng i vores politik.
Jeg ser ikke sådan lige, at det er vores opgave at gå ud og sige til kommunerne, at nu skal de bare gøre sådan, for at tingene kan lykkes.
Vi har selvfølgelig hele tiden en dialog.
Og præcis omkring det grønne og miljø osv. er det jo en fuldstændig klar SF-strategi.
Det er det både her og i kommunerne og i regionerne.
Så det, vi kan gøre fra politisk side, det står også i regeringsgrundlaget, er den her grønne omstilling.
Det vil selvfølgelig også smitte af i forhold til kommunerne, når de skal lave de her større udbud, og vi har jo stor indflydelse på, hvordan udbuddet skal udformes, og derfor vil noget af det her om miljø og bæredygtighed og reducering af hele CO2-forbruget være en del af det udbudsmateriale, som vil indgå.
Jeg ser ikke lige, at der er sådan en stor divergens imellem det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-24:
Det er vi sådan set helt enige om.
Men det er meget svært, hvis man så ikke må blande sig i, hvad der foregår ude i kommunerne, medmindre SF selvfølgelig er positivt indstillet på, at vi får det her fælles færgesekretariat, hvor vi jo så her fra Folketinget kan bestemme, at en del af det også skal være, at de skal have en miljøvenlig færgedrift.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-24:
Færgedriften er en rigtig væsentlig pointe, den fylder også meget i debatten her i dag, men det er ikke vores opgave at gå ud og sådan ved dekret, kan man sige, give et diktat til en kommune om, hvad den skal gøre.
Jeg vil da have en forventning om, at jeg vil være i dialog med de SF'ere, der sidder i byrådet, for at høre, hvad man eventuelt kunne gøre.
Men hvis en kommune vurderer, at den her færge kun kan lade sig gøre på den her måde, så er det jo en vurdering, ligesom når det handler om daginstitutioner, ældrepleje, vejvedligehold osv.
Det er en kommunal beslutning, og den må vi respektere.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-24:
Jamen det er al ære værd, at man vil respektere det kommunale selvstyre,
Men det vil altså også sige, at der så ikke er nogen forbindelse mellem det, man står og siger på Folketingets talerstol, og så den SF-politik, der bliver ført lokalt.
For det er jo alvorligt for de pågældende øer og de pågældende beboere på øerne, at man vil skære så kraftigt ned i forhold til Agersø og Omø og i forhold til Femø, Fejø og Askø.
Men jeg forstår altså, at man ikke vil være med til at sikre, at der er en god forbindelse mellem det, man siger på Christiansborg, og det, man gør lokalt.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-24:
Jeg vil sige: Hvor er det dejligt og positivt og heldigt for hr. Flemming Damgaard Larsen at bo i en kommune, som er så stærkt styret af Socialdemokraterne og SF.
Det andet, jeg vil sige, er, at det ikke er vores intention herfra at gå ud og modarbejde, hvad man gør kommunalt.
Altså, hvis jeg får mulighed for det, og det gør jeg jo, kan jeg gå i dialog med de politikere fra mit eget parti, som sidder derude, men det er et kommunalt styre, og de skal tage sig af det i kommunerne.
Vi vil ikke herfra gå ind og pålægge en kommune, hvad den skal gøre i den her aktuelle færgesag.
Men vi vil gerne indgå i en dialog, og vi vil gerne være i samtale.
Det er vi for øvrigt også om rigtig mange af de her sager, som kører.
Men det er ikke vores opgave at gennemtrumfe noget, som bliver vedtaget kommunalt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-04-24:
Tak for det.
Nu er det således, at der i min storkreds, der, hvor jeg er valgt, i storkreds Sjælland, er en række småøer, som har fået eller er i færd med at få beskåret deres færgebetjening
enten i kraft af færre afgange eller højere billetpriser.
Man ser på det i øjeblikket nogle steder.
Så siger den radikale ordfører, at færgebetjeningen ikke bliver bedre, den bliver ikke anderledes, end den er.
Altså, det bliver ikke bedre.
Det fastslår ordføreren, og han siger så, at det er, fordi der ikke er flere penge.
Men det er jo et spørgsmål om prioritering, og derfor vil jeg gerne have ordføreren fra Det Radikale Venstre til at oplyse mig om, hvor mange penge regeringen i den sidste finanslov prioriterede mere til ulandsbistand end til færgebetjening af småøerne.
Man kunne tage en lillebitte del af det tal til at lave en bedre færgebetjening.
Altså, hvor meget gav man mere i ulandsbistand i den sidste finanslov?
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Hr. Leif Mikkelsen må meget gerne prøve at vurdere regeringens samlede økonomiske politik, som vi mener trækker i den helt rigtige retning.
Det var rigtigt, at vi gik med til at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr. i den her finanslov for at få finansieret nogle af de ting, vi gerne vil, men fremover kommer der ikke flere skattestigninger, for de ekstra penge, som sundhedsvæsenet og andre ting skal have, kommer til at komme fra reformer, og det er det, som den her regering vil.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-04-24:
Det er vi helt enige om.
Et fælles færgesekretariat skulle selvfølgelig have til huse på en af de små øer, så det derved også kunne skabe ekstra arbejdspladser på den pågældende ø, og samle kompetencen og stordriftsfordelene ét sted.
Jeg vil høre, om hr. Andreas Steenberg ikke er enig med mig i, at det jo er fjollet, at hver eneste kommune skal sidde og købe dieselolie og forsikringer til den færge, der går til deres ø, når man kan spare en hel masse af de 88 mio. kr. ved at lave fælles indkøb af f.eks. diesel og forsikringer og dermed opnå stordriftsfordele.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-24:
Når der er økonomisk krise, er det desværre yderområderne, der bliver ramt relativt hårdt, og det gælder også de små øsamfund.
De større byer har selvfølgelig også problemer, men klarer sig relativt bedre, fordi man har flere store virksomheder, højproduktive virksomheder, og mange mennesker med lange uddannelser.
Og derfor er det jo helt centralt, hvis vi skal skabe bedre forhold og bedre mulighed for udvikling på øerne og i landdistrikterne, at vi skal have genoprettet dansk økonomi.
Det er jo det, som regeringen har sat sig for at få gjort noget ved.
Og når vi får skabt økonomisk balance og får øget arbejdsudbuddet, skaber vi job på langt sigt og skaber også mulighed for, at der kan komme udvikling og vækst i landdistrikter og på øer.
Vi skaber også job på kort sigt med kickstart, energiplan, tilskud til klima- og energirenovering, flere praktikpladser, tilskud til uddannelse og mange andre ting, som holder hånden under beskæftigelsen nu og her, også på øerne og i landdistrikterne.
Vi kan ikke skabe vækst og udvikling på øerne, hvis vi ikke skaber en stabil økonomi og gode rammevilkår for erhvervslivet generelt i Danmark.
Debatten her i dag handler primært om færgerne.
Dansk Folkeparti foreslår et færgesekretariat et centralt sted i Danmark og foreslår, at færgerne, der sejler til øerne, skal være billigere.
Vi giver årligt via skatten her fra Folketinget 88 mio. kr. til færgedrift til øerne.
Selvfølgelig kan man mange steder ønske sig flere penge, det tror jeg der er mange der gør, ikke kun hvad angår færger, men som alle ved, er der ikke flere penge, og derfor vil vi heller ikke være med til at love, at der kommer flere penge herfra til at få flere afgange og billigere færger.
Vi vil heller ikke lave det her fælles, centralistiske færgesekretariat, fordi vi mener, det er kommunernes ansvar at drive de færger og også give et tilskud til færgedriften til øerne.
Det ligger bedst ude i kommunerne.
Der har også været debat om lån til boliger på øerne, især i medierne.
Vi har haft et rigtig godt samråd, som det hedder, i Udvalget for Landdistrikter og Øer her i Folketinget, hvor bl.a. erhvervs- og vækstministeren har redegjort for, at der faktisk bliver lånt ud til øerne i rimelig stort omfang.
Så problemet bliver lidt overdrevet i mediebilledet.
Som jeg har forstået det, er den praksis hørt op.
Det vil jeg gerne rose ministeren og selvfølgelig også instituttet for herfra.
Regeringen har lagt sig fast på at lave en turismeplan for Danmark, og det glæder vi os rigtig meget til fra radikal side.
Turisme skaber job i landdistrikterne og skaber også konkrete job for mennesker, som ellers har svært ved at finde et job, for man behøver ikke at være faglært eller være akademiker for at få job i turistindustrien.
Det er helt naturligt, når vi har så smukke og unikke områder som vores øer.
Der er enormt stor mulighed for at skabe cykelturisme, sejlerturisme og alt muligt andet, og det skal vi selvfølgelig udnytte.
Jeg glæder mig rigtig meget til at være i dialog med Folketingets partier og alle mulige andre om, hvordan vi bedst muligt fremmer turismen i Danmark, også på øer og i landdistrikter.