Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-02-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke ordførerne for de gode kommentarer til lovforslaget, og jeg vil også gerne takke ordførerne for lykønskningerne, i anledning af at jeg netop er tiltrådt som minister for området.
Lovforslaget gennemfører dele af EU's energieffektivitetsdirektiv, et direktiv, der blev opnået enighed om politisk under det danske formandskab i foråret 2012.
Direktivet er en central del af Kommissionens 2020-strategi for smart, bæredygtig og inklusiv vækst, og det gør mig ekstra stolt over gennemførelsen af direktivet, at jeg nu kan se, at selv Enhedslisten her finder en flig af fornuft i det, som EU går og foretager sig.
Jeg mener nemlig, at Danmark har haft betydelig indflydelse på lige netop det, vi vedtager i dag.
Danmark er et af de mest ressourceeffektive lande i Europa, og energieffektivisering er en dansk mærkesag.
Direktivet bygger på danske erfaringer med energieffektivisering og er bygget op omkring den danske model.
Danmark opfylder derfor allerede en stor del af direktivet, og med dette lovforslag kommer vi et skridt nærmere den fulde implementering.
De dele af direktivet, der gennemføres ved dette lovforslag, er energisyn og energiledelsessystemer og energieffektiv opvarmning og køling.
Store virksomheder og private institutioner vil blive forpligtet til at få udført et obligatorisk energisyn hvert fjerde år.
Energisynet vil give virksomhederne et veldokumenteret grundlag for at gennemføre omkostningseffektive energibesparelser.
Desuden skal nye regler for store kraftværker, industrianlæg og fjernkølingsanlæg fremme udnyttelsen af overskudsvarme fra disse anlæg.
Vi kan anvende vores ressourcer endnu mere effektivt, hvis vi også udnytter overskudsvarme fra industri- og kølingsanlæg.
Det harmonerer desuden med intentionen i vækstaftalen fra foråret 2013, hvor vi aftalte at øge udnyttelsen af industriel overskudsvarme.
Der er jo ingen grund til at lukke god varme ud.
Lovforslaget indeholder også et element, der ikke er et led i gennemførelsen af direktivet, og det er kombineret produktion af varme og køling.
Regeringen har i »Vækstplan for energi og klima« fra oktober 2013 på anbefaling af Vækstteam for Energi og Klima taget initiativ til at undersøge og, hvis hensigtsmæssigt, udnytte synergier mellem fjernvarme og fjernkøling.
I lovforslaget lægges der op til, at kombineret varme- og køleanlæg fremover vil kunne drives som kollektive varmeforsyningsanlæg.
Ved samproduktion af varme og køling anvendes samme energi til at producere begge ydelser, og det giver samfundsøkonomiske og energimæssige fordele.
Energistyrelsen fortsætter med at undersøge, hvilke potentialer der er for fjernkøling i Danmark, og om lovgivningen indeholder flere barrierer for at drive fjernvarme sammen med fjernkøling.
I dag er fjernvarmesektoren reguleret efter hvile i sig selv-princippet, mens fjernkøling er kommerciel.
For fjernvarmeselskaber kan der derfor være skattemæssige eller finansieringsmæssige ulemper forbundet med at deltage i kølingsprojekter.
Energistyrelsens undersøgelse skal klarlægge, om der er brug for yderligere ændring af den gældende regulering.
Energistyrelsens undersøgelse forventes færdig inden udgangen af dette år.
Jeg vil gerne takke for den positive interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om lovforslagets enkelte elementer i udvalget.
Og med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Mange tak.