runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2012-01-26:
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Vi skal selvfølgelig være i overensstemmelse med EU's forsyningspligtdirektiv, så derfor kan vi støtte forslaget.
I høringssvaret fra TDC synes jeg at TDC har en pointe, som jeg godt vil bede ministeren om at reflektere over – det behøver ikke at være i dag, men i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Der står i bemærkningerne til forslaget – og det er sådan lidt elastik i metermål – at såfremt nettoomkostningerne efter Erhvervsstyrelsens vurdering udgør en urimelig byrde for TDC, kan man få dækket underskuddet.
Og det er jo en noget diffus formulering.
Jeg mistænker ikke Erhvervsstyrelsen eller andre for, at man vil gå ind og botanisere i, om de 56 mio. kr. er en rimelig sum eller ej, men det kan ikke være sådan, at det er sådan tilfældigheder, der afgør, hvad nettoomkostningen er.
Ud fra de bemærkninger, der er givet, ser det også ud til, at det er en fejlslutning i forhold til en korrekt implementering af forsyningspligtdirektivet.
Så derfor vil jeg godt under udvalgsbehandlingen lige have præciseret, at man ikke bare sådan vilkårligt fra offentlige myndigheders side kan fastsætte, hvad nettoomkostningen er.
En nettoomkostning er en nettoomkostning, og ikke bare sådan noget ud fra et skøn.
Men ud over det kan vi støtte forslaget og ser frem til under udvalgsbehandlingen lige at få et mere præcist og eksplicit svar på, om man bare fra myndighedernes side tilfældigvis kan lægge en omkostning over på et privat firma, fordi man skønner, at det skal være på den måde.
Det må opgøres ud fra nogle præcise regnemetoder.
Ole Sohn (SF), 2012-01-26:
Jeg takker for bemærkningerne til lovforslaget, som jo overordnet set går ud på at få tilpasset lovgivningen efter det EU-direktiv, der er vedtaget, og som ikke alene indebærer, at vi bringer den danske lovgivning i overensstemmelse med reglerne, men som også, som flere har nævnt, indebærer, at staten får en ekstra omkostning til finansiering i størrelsesordenen 50-60 mio. kr. om året, og at vi har nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på den fremtidige organisering.
Man kan sige, at ved vurderingen af det, der i lovforslagets bemærkninger er skitseret som urimelige byrder, vil Erhvervsstyrelsen som hidtil lægge vægt på, om byrden har en vidtgående karakter i forhold til forsyningspligtudbyderens evne til at bære den.
Man bruger den metode, som man også hidtil har brugt.
Men det kan vi selvfølgelig få boret lidt mere ud under udvalgsbehandlingen, sådan at der kommer klarhed over, hvad der menes med en såkaldt urimelig byrde.
Med de bemærkninger takker jeg for tilslutningen til lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-01-26:
Med de nærværende lovforslag, L 69, L 70 og L 71, effektuerer vi aftalen fra maj 2011 om forenkling af beskæftigelsesindsatsen, som blev indgået mellem et bredt flertal af Folketingets partier.
Nu har de respektive ordførere fra de øvrige partier – hr. Hans Andersen, hr. Leif Lahn Jensen og hr. Bent Bøgsted – som kom før mig her på talerstolen,
jo været inde og tale lidt om de enkelte elementer.
Det, jeg vil gøre, er at give mit besyv med ud fra en helhedsorienteret betragtning.
Det, vi gør nu, er at sætte lidt mere fart på den afbureaukratisering, som er helt nødvendig for et velfungerende og effektivt arbejdsmarked, og som er forudsætningen for, at vi hele tiden kan give vores ledige borgere mulighed for at vende tilbage til arbejdsmarkedet på den mest smidige og mest ukomplicerede måde.
Vi må ikke glemme, at et arbejde står øverst på ønskelisten hos de fleste ledige.
De ansatte i jobcentrene vil jo meget gerne hjælpe de ledige, men de er som regel låst af rigide regler.
Det omfattende bureaukrati får både økonomiske ressourcer og menneskeligt engagement til at forsvinde i papirbunkerne.
En opgørelse viser, at for hver 13 kommunale jobcentermedarbejdere er der ansat 1 statslig medarbejder til at kontrollere dem.
Og jobcentermedarbejderne bruger efterhånden mindre end et kvarter i timen på kontakt med dem, som det hele handler om, nemlig de ledige.
De ressourcer kan bruges meget klogere, for i gennemsnit finder mere end fire ud af fem nemlig selv et job, inden der er gået et halvt år.
Det viser tal fra www.jobindsats.dk.
Aftalen giver bedre muligheder for at bruge mindre tid på bureaukrati, så der i stedet er plads til i højere grad at fokusere på den indsats, som skal få de ledige i job, på den indsats, der skaber resultater, og på det, som får humlebien til at flyve.
Aftalen er ligeledes udtryk for, at vi lytter til dem, som må bakse med de her regler i dagligdagen og forvalter dem.
Derfor kan Radikale Venstre støtte disse lovforslag med den ikke uvæsentlige bemærkning, at arbejdet for regelforenkling fortsætter med uformindsket styrke.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-26:
Der er blevet sagt mange gode ting fra denne talerstol omkring disse lovforslag, som jo er et resultat af en aftale indgået mellem Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, LA, Konservative og Kristendemokraterne, en aftale, der afskaffer, forenkler og harmoniserer en række regler på beskæftigelsesområdet.
Det er godt med forenklinger og afskaffelse af unødvendigt bureaukrati og unødvendig kontrol.
Men det er kun ét skridt i den rigtige retning, der kan sagtens gøres mere, og Liberal Alliance vil fortsat arbejde for, at der bliver gjort mere.
Regelforenkling og en afskaffelse af unødvendigt bureaukrati vil i høj grad kunne hjælpe os til at få en mindre og en mere effektiv offentlig sektor og vil samtidig give borgerne mere frihed.
Da det at få en mindre og en mere effektiv offentlig sektor også er en vigtig proces i forhold til landets økonomiske situation, håber vi i Liberal Alliance på, at der her i Folketinget også fremover kan findes flertal for flere tiltag i lighed med forslagene her.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-26:
I mandags var jeg på besøg i en a-kasse, hvor jeg fulgte nogle samtaler med en ledig, nemlig Birgit, som var lige i starten af 50'erne.
Hun havde i 10 år været ansat i en brilleforretning og var så nu blevet ledig.
Der er forhold, hvor a-kasser og kommuner gør nøjagtig de samme ting, og det må være mærkværdigt at opleve det som borger.
Så vi kan altid blive bedre, og vi kan altid rydde op i det her, og derfor vil jeg egentlig gerne rette en tak til den tidligere beskæftigelsesminister, fru Inger Støjberg, som jo var den, der tog handsken op, og som begyndte at rydde op i det her.
De 44 forslag var jo, må man sige, munter læsning, hvis det ikke var, fordi det her var alt for alvorligt til at være muntert.
Det drejer sig om at afskaffe blanketter, som netop ikke bliver brugt, det drejer sig om de her dobbelte indberetninger fra a-kasser og kommuner, der er diverse særregler, som er så sære, at det må betegnes som noget graverende, og så er der ordninger, som slet ikke bliver anvendt.
Så der er altså god grund til at rydde op i overflødige regler og overflødigt bureaukrati, sådan at borgere, som er uden job, netop hurtigst muligt bliver hjulpet tilbage i beskæftigelse.
Det er også positivt, at de 44 initiativer, som vi med de her lovforslag behandler her, jo er fremkommet på baggrund af ideer fra borgere, virksomheder, a-kasser og kommuner.
Det bifalder vi, for det er jo netop dem, som oplever det i hverdagen, dem, som oplever, hvor skoen trykker.
Så det er i høj grad tre lovforslag, som vi værdsætter, og derfor kan Konservative stemme for.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-01-26:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Det er vigtigt, at vi får ratificeret Athenkonventionen, så alle får universelle rettigheder.
Vi har også fokus på fristregistreringsændringen, som vil betyde meget for et vigtigt erhverv i Danmark, et erhverv, som genererer i tusindvis af arbejdspladser, tager store eksportindtægter hjem til det danske samfund, og som ligger i en meget intensiv konkurrence med andre lande – hele det blå Danmark.
Vi har en meget velfungerende maritim sektor i Danmark, som gør det godt og har skaffet i tusindvis af arbejdspladser og indtægter hjem til det danske samfund, og der er det vigtigt, at vi sikrer så fleksible rammevilkår som overhovedet muligt for det blå Danmark, men også sikrer, at de ikke belastes af yderligere regler og afgifter og skatter i fremtiden, så vi fastholder arbejdspladserne i Danmark.
Så jeg håber, at den lille ændring, der er i forslaget her, varsler, at man er opmærksom på betydningen af det blå Danmark for den økonomiske udvikling i Danmark.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-01-26:
Som det er nævnt, er L 60, forslag til lov om ændring af søloven, et lovforslag, som skal sikre passagerer i tilfælde af ulykker.
Når der sker en ulykke til søs, er det essentielt, at skibets passagerer beskyttes på den bedst mulige måde.
Sagen om det forulykkede krydstogtskib i Italien for bare få uger siden illustrerer aktualiteten og vigtigheden af det lovforslag, som vi behandler nu.
Ratificeringen af konventionen sikrer også, at den danske lovgivning stemmer overens med den gældende EU-lovgivning på området.
2002-Athenkonventionen og forordningen omfatter transport af passagerer samt deres bagage til søs.
En ratifikation vil derfor sikre forbedrede erstatningsmuligheder samt sætte rammer for erstatningens størrelse både ved personskade, ved dødsfald og for mistede og beskadigede ejendele.
Eksempelvis vil hjælpemidler, som benyttes af personer med et handicap, også blive erstatningspligtige.
Desuden vil der blive stillet krav om en tvungen ansvarsforsikring ved erhvervsmæssig passagersejlads.
Hermed sikrer vi passagerernes rettigheder, vi sikrer dem bedre, og vi sørger for, at mennesker, der står i en allerede ulykkelig situation, får den hjælp og støtte, som de har brug for.
Med dette forslag går vi videre, end EU kræver.
Vi ønsker også krav om ansvarsforsikring ved sejlads med passagerer på mindre skibe i national fart.
I praksis betyder det, at passagerer – f.eks. i forbindelse med uddannelsesinstitutioner, som har sejlads med elever – skal have en ansvarsforsikring.
Retssikkerheden og mulighederne for erstatning skal styrkes, f.eks. i forbindelse med Præstøulykken, som var en rigtig ulykkelig situation for både forældrene, eleverne og skolen.
Der skal det ikke også blive et spørgsmål om erstatningsansvar.
Vi vurderer, at også erhvervslivet vil drage fordel af forslaget, da de med et certifikat, der er gældende i internationale sammenhænge, vil få glæde af en lettere proces i forbindelse med internationale kontroller.
Formålet med denne del er at smidiggøre processen, hvor internationalt registrerede skibe bliver indregistreret i Danmark og dermed sejler under dansk flag.
Lovforslaget vil lette de tidsmæssige udfordringer, der i dag er forbundet med kravet om fremvisning af originale slettelsesattester fra udlandet, idet der kan gives tilladelse til registrering med frist, såfremt der foreligger en kopi af dokumentationen.
Det vil både sikre væksten af skibe under dansk flag samt lette de administrative byrder for erhvervet.
På baggrund af disse fordele både for passagerer og deres rettigheder samt for denne del af dansk erhvervsliv støtter SF op om det fremsatte forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-26:
Jeg ved faktisk ikke, om det er sådan god stil at stille spørgsmål til en vikar, men det gør man vel.
Grunden til, at vi fremsætter det her forslag, er ikke, at vi vil drille regeringen på nogen som helst måde.
Det her forslag sendte vi ind, inden regeringen bekendtgjorde, at fixerum ville være en del af lovpakken for 2012, men vi har altså valgt at fastholde det, og det har vi, fordi det her drejer sig om menneskeliv.
Det drejer sig om, at vi har en overdødelighed i Danmark, at vi ligger rigtig dårligt placeret, når det handler om dødeligheden blandt stofmisbrugere.
Vi er lidt uforstående over for, at regeringspartierne, som, da de var i opposition, fremlagde det her forslag seks gange, ikke er i stand til at få gennemført det hurtigere.
Der går op til halvandet år, inden det her bliver en realitet – i den tid dør der tragisk nok ganske mange stofmisbrugere i Danmark.
Kim Andersen (V), 2012-01-26:
Tak for det, formand.
Det forslag, vi her har til første behandling, fra erhvervs- og vækstministeren, lovforslag nr. L 59, er et meget teknisk lovforslag, og det er et forslag, som går ned i detaljen i forhold til en lang række af lovgivninger og implementeringer af direktiver og forordninger fra EU.
Det er som nævnt meget teknisk og meget omfattende.
Det er en opfølgning på de forskellige bankpakker, et forslag, der tager højde for de erfaringer og iagttagelser, der er gjort i forbindelse med brugen af bankpakkerne, og så er det en række bemyndigelser.
Det er bl.a. et spørgsmål om tilsyn med fælles datacentraler og tilpasning af værdipapirhandelen.
Det er et spørgsmål om skærpede regler for bevillinger til direktører og medlemmer af bestyrelserne for pengeinstitutter.
Det er et spørgsmål om overdragelse af tavshedsbelagte oplysninger fra Finanstilsynet til færøske myndigheder og en række andre ting, som det vil føre alt for vidt at gå i detaljer med her ved førstebehandlingen.
Jeg vil bare sige, at vi fra Venstres side vil støtte forslaget og arbejde konstruktivt med det i Erhvervsudvalget, som jeg regner med det bliver henvist til.
Så er vi i øvrigt som tidligere meget optaget af at stå bag at løse de problemer og de udfordringer, der er i forbindelse med den finansielle krise, og som det her forslag skal ses i sammenhæng med.
Andreas Steenberg (RV), 2012-01-26:
I Danmark og i Europa er vi i gang med at lære af finanskrisen.
Finanssektoren skal reguleres, så spekulation og ustabilitet ikke sker igen.
Dette lovforslag skal ses som et, må man sige, meget teknisk bidrag til en regulering af sektoren.
Jeg vil nævne nogle enkelte af initiativerne i det her meget store lovforslag.
Rigsrevisionen har lavet en kritisk rapport om forløbet med Amagerbanken.
Dette lovforslag indsnævrer rammen, inden for hvilken ledelsen af en bank kan skønne en nedskrivning.
Med det her lovforslag sikrer vi strammere regler for, hvordan sådan en nedskrivning kan foregå, og det skulle gerne medføre mindre risici for den bank, der foretager nedskrivningen.
Lovforslaget giver også Finanstilsynet ret til at kræve en uvildig undersøgelse finansieret af en given bank.
Det betyder, at opgaven ikke skal sendes i udbud, og det sikrer, at det kan gå hurtigt, og at bankens problemer ikke skal gøres offentlige i det her udbudsmateriale.
Det er til fordel for banken, men det gør også, at tilsynet kan agere hurtigere.
Banker får pligt til at informere tilsynet om engagementer i lande uden for EU, som Unionen ikke på forhånd har en aftale med.
Det sikrer, at tilsynet kan holde øje med, hvad der foregår i bankerne.
Det betyder, at tilsynet kan sikre, at kun gode aktiver medregnes, og at de kan opstille kriterier for det.
Igen sikrer det soliditeten i sektoren.
Vi har tradition for et bredt samarbejde i Folketinget om regulering af den finansielle sektor efter finanskrisen.
Jeg håber, at det også vil gælde her, og jeg ser frem til en god drøftelse i dag og i udvalget.
Med de ord kan Radikale Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-01-26:
Vi skal i dag behandle lovforslag nr. L 59, og igen står vi med et lovforslag, som er med til at rydde op efter en finanssektor, som løb løbsk, en finanssektor, som på nogle områder blev kørt så langt ud over kanten i forhold til det at drive sunde virksomheder, at konsekvenserne stadig er mærkbare for både almindelige borgere og for erhvervslivet.
Når vi fra Folketingets side tager fat på endnu en opstramning af regler og tilsyn, skyldes det to ting.
For det første at der er sund logik i, at vi har hånd i hanke med en så vital del af samfundet som pengemarkedet er, og for det andet, at store dele af de virksomheder, der er på pengemarkedet, desværre ikke har forvaltet deres vigtige opgave; hvis vi skal sige det pænt, så har de ikke forvaltet det lige godt alle sammen.
Støtten fra det danske samfund til finanssektoren er og har været stor.
En undersøgelse fra Ugebrevet A4 i tirsdags viste, at Danmark ligger i top blandt EU-landene, når man kigger på størrelsen af de stats- og indskydergarantier, der er givet til bankerne siden krisens start.
De er løbet op i næsten 4.500 mia. kr., og det er mere end to en halv gang det danske bruttonationalprodukt.
Lovforslaget, vi behandler i dag, samler op på en række af de erfaringer, der er kommet under finanskrisen.
Det drejer sig bl.a. om mere præcise regler for nedskrivning, og hvordan denne skal foretages.
For det første skal nedskrivningsberegning og regnskaber for de finansielle virksomheder følge de danske regnskabsregler.
Målet er så hurtigt som muligt at kunne tydeliggøre problemerne i bankerne tidligere, så ledelserne reducerer deres eventuelle fristelse til en for stor risikovillighed.
For det andet er der en ændring af reglerne vedrørende uvildige undersøgelser.
Det vil være Finanstilsynet, der påbyder at få foretaget en undersøgelse, men den finansielle virksomhed indgår selv aftale med de sagkyndige personer, som så skal foretage undersøgelsen.
Finanstilsynet skal dog ind at godkende valget.
Og for det tredje er der en justering af reglerne om administrative bødeforelæg, som er gældende både i lov om finansiel virksomhed og hvidvaskloven.
Det er på mange måder lidt ærgerligt og måske også en falliterklæring at skulle komme med et lovforslag som dette, da det understøtter, at der over tid har været et for stort friløb for finanssektoren.
For SF er det vigtigt, at vi kan få genskabt eller skabt tillid til den finansielle sektor, og det handler om både private kunder og om virksomheder, så man kan møde pengeinstituttet i tillid, og så pengeinstituttet har en forudsigelighed i forhold til at kunne gå ind og støtte en videre vækst.
På den baggrund støtter SF lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-26:
Det er jo et meget omfattende lovforslag, vi her har med at gøre.
Det kan til tider være svært at finde hoved og hale i det.
Derfor er man også meget afhængig af de eksperter, der er på området, af de folk, der har med det at gøre.
Når man læser høringssvarene, der kommer fra ganske forskellige organisationer – Finansrådet, Realkreditrådet, Advokatrådet, Danske Advokater, Forsikring og Pension – så bestyrkes man i hvert fald som liberal i den opfattelse, at det måske er ved at tage overhånd med al den regulering.
Der bruges ord om, at det er konkurrencehæmmende, at der nærmest skydes gråspurve med kanoner, at der er retssikkerhedsproblemer, og at noget af det tilsyn er der slet ikke behov for.
Det skyldes måske også, og det hører vi jo ordførerne sige heroppe fra talerstolen, at det her skal bruges i en sammenhæng, der handler om, at det jo er bankerne, der var skyld i finanskrisen, fordi de gjorde en masse ting, der var forkerte, og nu skal vi så sørge for at regulere dem, så de ikke gør det mere.
Der må jeg bare sige, at der er vores indstilling en anden.
Vi mener ikke, at finanskrisen var forårsaget af for lidt regulering af banksektoren.
Banksektoren er faktisk en af de mest regulerede, hvis ikke den mest regulerede erhvervsbranche i Danmark og i verden.
Nej, der lå andre årsager bag.
Der var en masse stater, der førte en alt for lempelig pengepolitik.
Seddelpressen kørte på højtryk, renteniveauet var historisk lavt igennem flere år, og på den måde blev der oppustet prisbobler på aktiemarkeder og boligmarkeder, som bristede, da det gik op for markedet, at der ikke var nogen reel værdi bag alle de matadorpenge; at det hele bare var en stor trykkemaskine af papirpenge.
Der var baggrunden for finanskrisen.
Det bestyrkes vi jo også i af det forhold, at selv om man fra venstrefløjens side siger, at finanskrisens årsag var bankernes grådighed, som ikke blev reguleret nok, at vi bare må erkende, at grådighed til alle tider er i mennesker, men at vi jo ikke til alle tider har finanskriser.
De økonomiske kriser kommer en gang imellem med mange års mellemrum, og det tyder på, at der er noget bagvedliggende, der får grådigheden til at udvikle sig uhensigtsmæssigt, og denne bagvedliggende ting er især den rente- og pengepolitik, som staternes centralbanker fører.
Derfor går vi til det her kæmpe kompleks af et lovforslag med stor skepsis, men vi vil i øvrigt vente med at tage stilling, til vi har færdiggjort udvalgsarbejdet.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-01-26:
Der er mange årsager til den finansielle krise.
En af årsagerne er, at regeringer verden over brugte for mange penge, men en anden årsag er også, at nogle banker i nogle lande ikke havde en ordentlig forretningsmoral, at der ikke var regulering, som gjorde, at man fik stoppet en boble i USA.
Da Lehman Brothers krakkede i USA i 2008, var det jo ikke regeringens skyld, at de krakkede.
Det var dårlig ledelse, det var spekulation i et boligmarked, som ikke kunne bære det.
Kombineret med statsgældsproblematikker og dårligt drevne regeringer, specielt i Sydeuropa, fik vi jo så den verdensomspændende krise efter 2008.
Det er baggrunden for, at der er brug for regulering også i den finansielle sektor.
Der er ikke brug for en undersøgelse, som regeringen lægger op til.
Nu handler debatten jo ikke lige om den undersøgelse.
Den synes jeg er helt overflødig, for det er jo ikke den danske finansielle sektor, der er årsag til, at der er krise i Danmark og i udlandet.
Vi støtter forslaget, ikke mindst fordi det har sin rod i, at det var et forslag, jeg sendte i høring sidste sommer.
Så derfor kan Det Konservative Folkeparti selvfølgelig støtte forslaget.
Vi synes, at der er brug for gennemsigtighed, for ordnede forhold i den finansielle sektor, ikke fordi vi mener, at den finansielle sektor er skurken i det, der foregår i det internationale samfund i dag.
Vi mener også, at vi har en god finansiel sektor i Danmark i dag, der er med til at give styrke og investeringer i det danske samfund.
Så derfor vil vi ikke lægge dem for had og heller ikke jagte dem.
Men af hensyn til de velfungerende institutioner i Danmark er der brug for ordnede forhold.
For hvis et enkelt institut i Danmark falder, får det kolossale virkninger for Danmark.
Lad os tage Amagerbanken som eksempel på, hvad det betød for vores anseelse, for vores rating og for vores investeringsklima i Danmark.
Så derfor betyder det noget for det danske samfund, at vi har ordnede forhold i den finansielle sektor i Danmark.
Derfor er det nødvendigt, at vi får implementeret den lovgivning, der her lægges op til fra regeringens side, og derfor kan Det Konservative Folkeparti godt støtte L 59.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-01-26:
Tak, hr. formand.
Det er sådan set bare et ganske kort spørgsmål, som jeg er helt sikker på at erhvervs- og vækstministeren sagtens kan svare på.
Der er jo utrolig mange bilag til det her lovforslag, som omhandler mange forskellige love, og det har vi også været inde på.
Og der har jeg bare noteret mig, at man nogle steder, f.eks. i forbindelse med hvidvaskloven, om hvidvask af ulovlige midler osv., når man ændrer de her bøder, som i den nugældende lovgivning er noteret i danske kroner, til en ny beløbsgrænse, vælger – i hvert fald i de her udkast til lovforslagene – at fjerne beløbsgrænserne i danske kroner og at indføre nogle nye beløbsgrænser i euro i stedet for.
Nu ved jeg jo da, at erhvervs- og vækstministeren også tilhører et parti, som er sådan relativt kritiske over for, at vi skal have fælles mønt i Danmark.
Ole Sohn (SF), 2012-01-26:
Hvis jeg skal være helt ærlig, havde jeg ikke bidt mærke i den detalje, og jeg tror også, at de fleste sådan relativt hurtigt ville kunne foretage en omregning.
Men hvidvaskning er som regel også noget, der foregår over landegrænser, og derfor kan der være en vis ræson i, at man bruger euro, som er den mest kendte valuta i Europa.
Men vi finder nok en løsning på det udestående, som spørgeren efterlyser.