runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Det er jo et meget bredt spørgsmål, det sidste,
men lad mig sige igen: Vi har jo indgået stribevis af forlig med regeringen og med stort set alle øvrige - om ikke alle øvrige - partier i Folketingssalen, så vi bestræber os da selv på at kigge på indholdet, og hvis vi synes, at indholdet er fornuftigt, er vi også parate til at gå med i en aftale.
Det er også det, der ligger til grund for vores meldinger om finansloven, at vi gerne vil forsøge at gå ind og prøve at påvirke og inspirere regeringen til at tage fat på nogle af de her grundlæggende problemer og udfordringer, som vi ikke synes at man adresserer med sit udspil her.
Så vi prøver at kigge på indholdet, og det bliver vi faktisk ved med at gøre.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jamen jeg bemærkede sandelig den kritik, der var af regeringen, men det, der bare er mærkeligt, er, at man kritiserer regeringen, når den bebuder, at den faktisk ønsker at lave reformer, og samtidig siger man, at man i øvrigt peger på en socialdemokratisk formand og et parti, som ingen reformer vil lave.
Altså, jeg troede sådan set, at det var politikken, der i sidste ende afgjorde, hvem det var, man ønskede at danne regering sammen med.
I forhold til Det Radikale Venstre virker det, som om det er stik modsat, og det undrer mig sådan set bare, at De Radikale ikke ligesom benytter den situation, der er, hvor Socialdemokratiet har giftet sig helt og aldeles med SF.
Det vil sige, at den gamle radikal-socialdemokratiske bastion fuldstændig er faldet.
Giver det slet ikke anledning til refleksion hos De Radikale om at sige: O.k., måske skulle vi faktisk til at kigge over i den borgerlige lejr, for det er dem, der vil det samme, som vi selv vil?
Det synes jeg jo ville være en naturlig måde at føre politik på, men hvordan tænker en radikal?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Vi samarbejder jo på kryds og tværs, og det ved hr. Peter Christensen også udmærket godt.
Hvis hr. Peter Christensen i øvrigt havde hørt min tale, tror jeg da også, at han havde fornemmet en god del kritik af regeringen og regeringens manglende bedrifter i forhold til at reformere både skat og arbejdsmarked.
Så det må jo høre med i billedet, når hr. Peter Christensen skal forholde sig til det.
Så vil jeg godt sige, at vi betragter de kommende år som arbejdsår.
Altså, den her evindelige regeringsdannelsesdiskussion, som vi render ind i under de her større debatter, synes jeg er noget omsonst.
Vi er lige startet på en valgperiode, og hvis vi i øvrigt skulle forsøge at forholde os til nogle af de udfordringer, som jeg vitterlig mener er fælles, var det da mere konstruktivt, om vi trak i arbejdstøjet og begyndte at forberede at gennemføre nogle af de reformer, som vi mener der er brug for.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg synes jo, at det er meget positive ord, der bliver sagt fra De Radikale om, at det er en fælles udfordring, vi har, med også at få lavet de strukturelle ændringer, der skal til, for at vi vil stå stærkest muligt i fremtiden.
Men det, der jo alligevel undrer mig, og som debatten lige før jo også viser med al tydelighed, er, at De Radikale dybest set vil i regering med de forkerte.
Vi vil reformer, Socialdemokratiet vil ingen reformer have - De Radikale peger på Socialdemokratiet.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Giver det her slet ikke anledning til refleksion hos De Radikale om, hvorvidt de skulle bryde den totale isolation, partiet har sat sig i her på Christiansborg, og så faktisk begynde at samarbejde måske med dem, de var mest enige med?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Radikale økonomer?
Jo, men det må vi jo kigge på.
Nu forstår jeg det på den led, at der kommer forhandlinger om nogle af de her elementer på foranledning af Arbejdsmarkedskommission, og som jeg forstår det, vil regeringen også til at diskutere det, og så må vi jo kigge på, hvordan en sådan model kan udformes.
Altså, hvor høj en dækningsgrad kan man have i hvor lang tid i den indledende fase i forhold til, hvad det så giver af arbejdsudbud?
Vi har lagt et udspil frem i vores finanslovudspil og er fuldt ud parate til at diskutere og forhandle ud fra de effekter og ud fra, hvad der måtte være hensigtsmæssigt i forhold til forskellige modeller.
Så lad os se på de effekter og virkninger, som de her forslag har, når vi begynder at forhandle.
Henrik Sass Larsen (S), 2008-09-09:
Vores udgangspunkt er - det tror jeg også er mange andre partiers i Folketinget - at hvis det enkelte menneske sætter sig ned og planlægger sin pension, og det gør man jo i god tid, for der skal jo mange år til at spare op til pensionen, så er det vigtigste og mest ansvarlige signal, vi kan sende fra det politiske Danmark, at skabe ro og tryghed omkring den opsparing.
Det er jo klart, at hvis vi river den væk hvert andet år, ja, så får man det modsatte, nemlig utryghed.
Så vil jeg sige, at så vidt jeg har forstået De Radikales forslag, så kan man måske gå op og have en meget, meget høj dækningsgrad i starten, hvis man bliver ledig og er inden for dagpengesystemet, et loft på op til nogle og tyve tusind kroner, har jeg forstået.
Men hvis man sætter det loft op, ryger man så netop ikke ind i en kritik af, at der så er et mindre incitament til meget hurtigt at finde et arbejde?
Risikerer man så ikke, at det virker modsat?
Jeg synes da, det er sympatisk, at folk kan få en høj dækningsgrad, men jeg spørger bare, også ud fra Det Radikale Venstres velkendte bekymring for økonomi og andet: Får man ikke lidt svært ved at argumentere det igennem hos nogle af de mest, skal vi kalde dem radikale økonomer?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Det overrasker mig ikke, at De Konservative og hr. Lars Barfoed ønsker at stramme op på det offentlige forbrug og dermed bidrage til større besparelser på den grundlæggende velfærd i kommunerne og regionerne.
Men det er så det, og det er ikke nogen nyhed.
Det nye er, at De Konservative er klar til at lave en oliefond, en fondslignende konstruktion, hvor man altså vil bruge de ekstraordinære midler til infrastrukturinvesteringer, og der er Socialdemokraterne og De Konservative enige.
Altså, det er lige nøjagtig vores pointe, at vi skal bruge en større del af de ekstraordinære indtægter fra Nordsøen til at investere i bl.a. infrastruktur.
Jeg synes, at det er dagens gode nyhed, at De Konservative er enig i, at vi skal bruge de her penge på infrastruktur.
Når man læser pressemeddelelsen fra De Konservative på partiets hjemmeside, så er det som taget ud af det socialdemokratiske finanslovudspil, nemlig at man vil investere i kollektiv trafik og i veje, således, som der står, at de tusindvis af timer, vi bruger i kø på veje og i busser og tog hver eneste dag, ophører.
Så jeg vil bare bibringe forsamlingen en positiv nyhed, nemlig at der faktisk er enighed mellem De Konservative og Socialdemokraterne om, at vi i fremtiden skal bruge en del af vores oliepenge til infrastrukturinvesteringer.
Så det ser jeg frem til, når vi skal til at forhandle infrastrukturplanen, nemlig at De Konservative så står ved det, de har sagt her, og vil kæmpe for, at vi med oliepengene får et løft i investeringerne i vores infrastruktur.
Rasmus Prehn (S), 2008-09-09:
Jeg synes, det var udtryk for en meget virkelighedsfjern arrogance fra den konservative ordførers side.
Jeg har jo ikke stået og forlangt, at ordføreren skulle udtale sig som en kommunalpolitiker, men at han skulle udtale sig som den overordnede, ansvarlige politiker for finanspolitikken.
Sagen er jo den, at det jo ikke kun er de her tre kommuner.
Det er stort set alle kommuner, som er pressede i øjeblikket, og som sender bulletiner ind til Folketinget om, at de virkelig har svært ved at få enderne til at nå sammen.
Det må da være et helt konkret eksempel, der gør indtryk på den konservative ordfører.
Jeg kunne tage plejehjemmene i Skagen, hvor man nu fordobler prisen på maden.
Altså, sådan nogle helt konkrete eksempler må da gøre et indtryk på den konservative ordfører.
Ordføreren kan da ikke bare stå og tale udenom og lade, som om det ikke er ordførerens ansvar, når det er den centrale finanspolitik, der har noget at gøre med, hvilke rammer man har i kommunerne.
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Nu er det jo sådan, at jeg er finansordfører for Det Konservative Folkeparti herinde i Folketinget.
Jeg er ikke konservativ finansordfører hverken i Esbjerg, Aalborg eller i Smørum Kommune - som tror jeg hr. Rasmus Prehn sagde, men hr. Rasmus Prehn mener vist Egedal Kommune - og derfor kan jeg jo ikke stå her og diskutere med hr. Rasmus Prehn, hvorfor man er nødt til at gøre det ene eller det andet i den ene eller den anden kommune.
Det er jo kommunalbestyrelsernes ansvar.
Jeg må bare sige, at der aldrig nogen sinde har været flere penge ude i kommunerne, end der er nu.
Aldrig nogen sinde før har kommunerne haft så mange penge, aldrig nogen sinde før har vi haft en offentlig sektor, hvor der er så mange penge ude, som der er nu.
Jeg benægter bestemt ikke, at der er kommuner, der har problemer.
Det kan der være forskellige årsager til fra kommune til kommune, og der må man jo i kommunalbestyrelsen så prioritere, som man bedst kan.
Og hvorfor man lige i de tre kommuner, som hr. Rasmus Prehn nævner, har valgt at prioritere på den måde, som man har, kan jeg ikke vide.
Jeg har ikke et indgående kendskab til, hvad der foregår i budgetovervejelserne i samtlige af landets kommuner, og skal heller ikke have det.
Rasmus Prehn (S), 2008-09-09:
Ordføreren giver udtryk for, at vi ikke sådan skal være sortsynede og plage os selv i oppositionen; vi skal se lyst på det.
Men sagen er jo den, at der ude i den virkelige verden altså er nogle sorte skyer over kernevelfærden - der er helt konkrete problemer, som folk virkelig synes er problemer, og som de må forholde sig til.
Vi kunne tage Esbjerg Kommune, hvor man skal ud og afskedige 50 lærere, som simpelt hen bliver i overskud, når man skal til at spare.
Man kunne tage Aalborg Kommune, hvor man måske er nødt til at afskedige 130 læger.
Ordføreren taler om, at der kommer til at mangle arbejdskraft, men her er altså tale om, at man går ud og afskediger folk, fordi kernevelfærden er under pres.
Jeg vil komme med et lidt særegent eksempel fra Smørum i Egedal Kommune.
Der er man så pressede på kernevelfærden, at man simpelt hen i folkeskolens 5. klasser har indført tørsvømning.
Det er sådan, at i stedet for at lære børnene at svømme nede i et svømmebasin, har man simpelt hen reduceret det til, at de sidder inde i klasselokalet og tager svømmetag og lærer at svømme på den måde.
Synes den konservative ordfører ikke, at der er lidt grund til sortsyn, og at der er grund til at være bekymret, når vi er presset så hårdt, at vores børn skal lære at svømme ved tørsvømning?
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Altså, det er den skinbarlige virkelighed, at regeringen gav 4,5 mia. kr. i skattelettelser i 2008 til gavn for de mere velstillede.
Nu tager man hele beløbet ind igen - mere end rigeligt endda - ved at genindføre Den Særlige Pensionsopsparing.
Jamen det er da den skinbarlige virkelighed, og det rammer almindelige lønmodtagere.
Så er der skattelettelsen næste år, og der siger vi, at vi ikke synes, man skal give skattelettelser næste år.
Vi synes, man skal sørge for, at den offentlige velfærd kommer til at fungere.
Det er jo derfor, vi har forskellige partier i Folketinget.
Jeg er utrolig glad for, at Venstre er begyndt at fokusere på SF's økonomiske politik og det samarbejde, vi har med Socialdemokraterne om, hvordan vi kan sikre en ordentlig velfærd i det her samfund.
Inger Støjberg (V), 2008-09-09:
Det er jo sådan, at et af SF's slogans lige for øjeblikket er, at det kunne være så godt.
Jeg vil sige, at det egentlig også kunne være så godt, hvis hr. Ole Sohn ville svare på spørgsmålet.
For det er jo rent faktisk sådan, at der med det her finanslovoplæg lægges op til, at indkomstskatterne skal stige, at energiafgifterne skal stige, og at boligskatterne skal stige.
Altså, er der overhovedet snart en skat, som SF ikke vil have til at stige?
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Hvis man skal lave en sammenligning i forhold til de 9,5 mia. kr., som regeringen har givet ud i skattelettelser i 2008 og 2009, så har regeringen jo sagt, at den første pulje på de 4,5 mia. kr. var en fejl.
Godt nok skal de velstillede stadig have skattelettelsen, men alle almindelige lønmodtagere får kappet skattelettelsen af, ved at man genindfører SP-ordningen.
Så er den pulje neutraliseret.
Vi foreslår nemlig ikke, at man indfører SP-ordningen; vi vil hellere have den sociale tilgang.
Med hensyn til de 5 mia. kr., som er givet ud i 2009, vil fru Inger Støjberg hellere give de velstillede nye skattelettelser og så lukke øjnene for, at folkeskolerne ikke fungerer, at ældre ikke får den pleje, de har behov for, og at vi har hospitaler, som ikke har bad og toilet på stuerne.
Det er to forskellige prioriteringer.
Jeg erkender åbent, at jeg mener, at det er mere ansvarligt at sørge for, at vores fælles velfærd over for de borgere, som har behov for hjælp, bliver sikret, før vi begynder at øde pengene væk på skattelettelser; specielt i en tid, hvor vi har en stigende import til landet, er det da ikke særlig ansvarligt.
Inger Støjberg (V), 2008-09-09:
Det er jo ikke så svært at få budgetterne til at balancere, når man bare hæver skatterne, og det er jo det, der ligger i finanslovforslaget fra SF.
Men det er jo nu engang sådan, at det ikke løser det primære problem med at skaffe arbejdskraft nu og også på længere sigt.
En sænkning af indkomstskatterne kunne jo være noget af det, der kunne hjælpe der.
Men kan ordføreren ikke bekræfte over for mig, at SF med det her finanslovforslag jo lægger op til netop at hæve indkomstskatterne og f.eks. sådan noget som energiafgifterne?
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg forstår udmærket, at hr. Kristian Thulesen Dahl måske er ked af, at vi sætter spørgsmålstegn ved, om det er det fornuftige, at den her regering og Dansk Folkeparti har opbygget den ene lille pulje efter den anden, nogle helt ned til 20 mio. kr., som kommunerne kan søge og bruge masser af administrativt bøvl på, arbejdstid, som de kommunale medarbejdere kunne bruge meget mere grundigt og effektivt.
Der er det da fuldstændig hul i hovedet, at man laver sådan nogle puljeordninger, som opbygger et kæmpemæssigt bureaukrati, som kun har det ene formål, at Dansk Folkeparti og regeringen lidt på skift eller sammen kan gå ud og sige: Nu gør vi en hel masse, og så laver vi en pulje.
Var det ikke bedre at give kommunerne flere penge i bloktilskud og så have tillid til, at det kommunale selvstyre kan fungere?
Det er sådan set det, vi gør.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Jeg tænkte slet ikke på det forslag om at fjerne skattefradraget på sundhedsforsikringer.
Jeg tænkte på det med at indføre gebyrer i sundhedsvæsenet, altså som Socialistisk Folkeparti foreslår.
Men det, der så angik mit konkrete spørgsmål - jeg beklager, at jeg ikke var stringent nok - er et eller andet, der hedder punkt 8.3.5. »Stop for statens puljetyranni overfor kommunerne«.
Der fremgår det, at staten i dag giver kommunerne 2,3 mia. kr., og efter at Socialistisk Folkeparti så har været der, vil man kun udbetale 2 mia. kr., altså 300 mio. kr. mindre.
Så spørger jeg bare: Er det rigtigt forstået, at på det her punkt - det fremgår af finanslovudspillet fra SF - vil man mene, at når man lader være med at give puljerne på den måde, man gør i dag, kan man simpelt hen spare 300 mio. kr. i det beløb, man giver til kommunerne?
Er det rigtigt forstået, for det kan godt være, at man så på et andet sted ville give nogle penge?
Det anerkender jeg.
Det er slet ikke det, men det er bare logikken i, at de puljer, man giver ud til kommunerne, får 2,3 mia. kr. i dag.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
I SF's forslag til finanslov tilfører vi 1,1 mia. kr. mere til kommunerne, så jeg ved ikke helt, hvor den kortslutning kommer henne.
Det er korrekt, at SF har foreslået, at man fjerner fradraget for sundhedsforsikringer, og jeg har også med glæde lagt mærke til, at Socialdemokraterne har et tilsvarende forslag.
Det er jo sådan set udtryk for at ville skabe en mere lige sundhedssektor, hvor man ikke kan se, at folk, som ikke er på arbejdsmarkedet, kommer længere og længere agterud.
Nu har vi faktisk gjort os den ulejlighed at tage rundt på nogle hospitaler for ligesom at fornemme, hvor det er, skoen trykker.
Det, vi entydigt har fået at vide - jeg skal nok lade være at nævne antal - er, at de, der kommer i klemme i den måde, som regeringen og Dansk Folkeparti har tilrettelagt sundhedspolitikken med opbygning af den private sundhedssektor på, primært er de medicinske patienter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Ja tak.
Jeg vil faktisk gerne lige komme med en ros.
Det gjorde hr. Ole Sohn nemlig også til mig.
Da jeg stod op på talerstolen, tænkte jeg, at nu skulle den returneres.
Jamen jeg synes altså, at det er rigtig godt, at Socialistisk Folkeparti har fremlagt forslag om at nedskære folkepensionen og brugerbetalingen i sygehussektoren, for det giver sådan en fornemmelse af, hvad det er, Socialistisk Folkeparti vil forsøge at få gennemført, hvis man kommer til sammen med vennerne i Socialdemokratiet.
Også med hensyn til det her med færre og mere effektive møder er det jo fantastisk, at man vil finde 1,5 mia. kr. i den offentlige sektor ved at sige, at der ikke må holdes så mange møder.
Det helt fantastiske bliver jo at finde ud af, hvordan man vil gennemføre det, altså at man har sikkerhed for, at der ikke afholdes de møder.
Eller vil man bare tage de 1,5 mia. kr. forlods?
Men se, mit spørgsmål angår så et andet af SF's besparelsesforslag, og det er det, der handler om såkaldt puljetyranni.
Er det i forbindelse med, at man ikke vil have de puljer længere, og så vil man simpelt hen lige kappe 300 mio. kr. af af det, kommunerne har til rådighed?
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Først vil jeg lige sige, at i den udstrækning man ønsker konkrete svar om Socialdemokraternes økonomiske politik, er jeg sikker på, at min gode kollega, hr. Morten Bødskov, er indstillet på at svare på spørgsmålene.
Jeg vil gerne svare på spørgsmål om SF's politik.
Det vil sige, at penge, som tidligere pr. tradition har været givet ud til noget, må man sætte fokus på.
Er det rimeligt, at man bliver ved at bruge de penge?
Det kunne f.eks. være til hjemmeværnet, det kunne være spørgsmålet, om folk, der tjener 1 mio. kr., også skal have en børnecheck.
Altså, der er mange ting, hvor man kan begynde at diskutere, om det er rimeligt.
Det tror jeg ikke at hr. Jacob Jensen ville sige ja til.
Vi har bare sagt: Skal vi ikke se på, hvordan vi bruger pengene i dag, og kan vi ikke bruge dem lidt anderledes?
Og det er ikke et spørgsmål om at hæve skatten.
Det er et spørgsmål om at bruge de knappe ressourcer, der er i den offentlige sektor, med rettidig omhu.
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Hr. Rasmus Prehn siger, at han ikke forlanger, at jeg skal stå og tage stilling til konkrete tiltag ude i kommunerne, og så nævner hr. Rasmus Prehn endnu flere konkrete tiltag ude i kommunerne med fordobling af madudgifter et sted og igen problemstillingerne på skolen i Egedal Kommune.
Jeg er helt opmærksom på, at der er kommuner, der har problemer med at få deres budgetter til at hænge sammen.
Det skal vi naturligvis være opmærksomme på.
Jeg siger bare, at når det gælder statens bidrag til kommunerne gennem bloktilskuddene, er det forhandlet med Kommunernes Landsforening, hvor der er en aftale, og når vi ser på, hvad vi samlet set har af økonomi ude i kommunerne, vil vi se, at kommunerne aldrig nogen sinde har haft så mange penge at gøre godt med, som de har i øjeblikket.
Det er først og fremmest kommunalbestyrelserne, der må prioritere de problemer.
Men helt overordnet vil jeg godt sige, at jeg tror, at vi står over for en udfordring, der har at gøre med, at vi skal lære at prioritere den offentlige økonomi bedre, for der er da under alle omstændigheder en lang række områder, hvor vi godt kunne yde en bedre offentlig service.
Og når vi samtidig står i den situation, at vi aldrig nogen sinde har brugt så mange offentlige kroner, som vi gør i øjeblikket, er det et udtryk for, at vi kommer til at prioritere mere, at vi kommer til at have mod til at sige, der er nogle ting, vi ikke vil gøre, hvis vi vil gøre de basale ting ordentligt.
Den situation tror jeg vi kommer i, men hver gang vi taler om, at der er nogle ting, vi ikke skal gøre, så melder Socialdemokratiet pas, for de tør jo ikke at være med til at skære ned på noget som helst, og så står vi i den situation, at vi så gør alting lige dårligt.
Den situation er jeg bange for vi kommer til at stå i, hvis Socialdemokratiet får magt, som de har agt, hvilket de formentlig ikke gør.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Ja tak.
Hr. Lars Barfoed, forhenværende minister og måske kommende minister, talte helt traditionelt om lavere skat, som jo er det, som Det Konservative Folkeparti går ind for.
Det kan man jo godt sige er lidt paradoksalt, når vi diskuterer en finanslov, hvor man genindfører en skat, nemlig Den Særlige Pensionsopsparing.
Derfor må man stille det spørgsmål til hr. Lars Barfoed, om grunden til, at Det Konservative Folkeparti kan støtte, at sådan en ny skat bliver indført, er, at den er socialt hammerskæv.
For når man indfører denne procent, som er skattefradragsberettiget, er det sådan, at dem, der betaler lav skat, altså dem med lave indkomster, rammes med 0,6 pct.
, hvorimod vægten af skatten oppe i toppen af skattesystemet, der hvor de høje indkomster er, kun er 0,4 pct.
Det vil sige, at den her skat altså er med til at øge uligheden i samfundet og fremme det, som jeg ved Det Konservative Folkeparti gerne vil have, nemlig at det altså særlig er dem oppe i toppen, der slipper nemmest for skattebyrden.
Er det derfor, Det Konservative Folkeparti har støttet den?
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Om det sidste vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti altid er ude efter penge til skattelettelser, for vi mener, at skatten i Danmark er alt for høj.
Nu er vores forslag i Det Konservative Folkeparti så - fordi vi jo kan se, at vi får brug for rigtig mange penge til infrastrukturforbedringer - at vi simpelt hen laver sådan en fond, så pengene, i det omfang der bliver flere olieindtægter, end vi havde forventet, går ind i en fond, der kan dække en del af de infrastrukturforbedringer, som vi skal gennemføre.
For så vidt angår det med SP-ordningen, er det sådan, at jeg den 21. august sagde, at hvis der er behov for at stramme op, så må vi se på alle muligheder, men jeg synes, vi skal være opmærksomme på så vidt muligt at lade borgerne beholde så mange penge som muligt.
Hvis der skal strammes op, så skal vi i høj grad se på det offentliges forbrug, og det er jo udtryk for en grundlæggende holdning, nemlig at vi altid skal se på det offentliges forbrug, hvis der er brug for at stramme op. Hvis Socialdemokratiet har gode ideer til, hvordan vi kan stramme op på det offentlige forbrug i større grad, end vi allerede har gjort, således at der ikke er behov for at stramme op på det private, så er vi da absolut til at tale med.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Tak for det.
Det skal forstås på den måde, at man jo aldrig nogen sinde frasiger sig evnen til at gå imod strømmen.
F.eks. var hr. Lars Barfoed jo en af de første, der var ude at kommentere finansministerens forslag om at genindføre SP-ordningen.
Det var hr. Lars Barfoed imod.
Vi hører så, at man ligesom har rettet ind nu, og nu mener man så, at man skal genindføre SP-ordningen alligevel.
Noget andet handler om de her oliepenge, som vi havde til debat tidligere i dag.
Er det ikke rigtigt forstået, at hr. Lars Barfoed på et tidspunkt der har ment, at det ekstraordinære provenu for nordsøolien skulle gå til skattelettelser?