Ida Auken (S), 2011-11-18:
Vi skal altid tage grænsehandelen alvorligt, og hvis hr. Jørn Dohrmann frygter, at folk kører trailere ned og fylder dem op med AA-batterier, kan jeg selvfølgelig godt forstå bekymringen over de 30 øre.
Jeg tror ikke, det bliver det her, der vælter læsset, og igen synes jeg, det er vigtigt, at vi som Folketing holder det løfte, vi enstemmigt afgav, og som også er en direktivforpligtelse, nemlig at det er producenterne, der betaler for det her.
Og igen vil jeg sige, at min klare politiske holdning til det her er, at det selvfølgelig skal reguleres på den måde, at vi sørger for, at det er de bedste kommuner, der fremadrettet sætter standarden for det her, når vi kommer forbi at have betalt vores gæld.
Jeg vil gerne takke ordførerne for indlæggene.
Lovforslaget er et led i regeringens nye styring af den offentlige sektor, hvor den økonomiske situation nødvendiggør en hård prioritering af forskellige offentlige opgaver med fokus på nytænkning og effektivisering.
Derudover er lovforslaget også i tråd med regeringens mål om, at al kommunikation mellem borgere, virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt inden udgangen af 2015.
Lovforslaget forenkler de nuværende annonceringskrav på miljøområdet og giver mulighed for, at myndighederne fremadrettet kan vælge udelukkende at annoncere på deres hjemmeside på internettet.
Forslaget har været et stort ønske fra KL og kommunerne, som i dag er pålagt at offentliggøre forskellige ansøgninger, forslag, afgørelser, planer, programmer og lokale regulativer m.m. gennem annoncering i lokale aviser og dagblade.
Kommunerne har givet udtryk for, at annoncering i aviser og dagblade er meget ressourcekrævende, da de skal betale for indrykning af annoncer og samtidig udarbejde tekst og billedmateriale, som skal opfylde særlige krav fra medierne.
Ifølge helt nye tal fra Danmarks Statistik har stort set alle mellem 16 og 64 år adgang til nettet hjemmefra i 2011, og faktisk er over halvdelen af de 65-89-årige også med, og det kan vi jo være rigtig stolte af, synes jeg også – at vi er gode til det her.
Samtidig bliver der øget adgang til gratis internet i det offentlige rum, eksempelvis på landets borgerservicecentre og kommunebiblioteker.
På den baggrund er det min vurdering, at annoncering på internettet når bredt ud.
Med lovforslaget overlader vi det til myndighederne selv at vælge, hvilken annoncering de konkret finder mest hensigtsmæssig.
Der er med andre ord tale om en valgmulighed for myndighederne.
De kan vælge at annoncere som hidtil eller med en simpel notits med henvisning til en hjemmeside, eller de kan vælge udelukkende at gøre det digitalt.
Myndigheden skal dog sikre sig, at alle borgere, der kan blive berørt, får en rimelig mulighed for at se opslaget.
Derfor bør myndigheden tænke på, hvem der er målgruppen for den afgørelse eller plan, der skal offentliggøres.
Jeg er dog opmærksom på, at der kan være udfordringer for bl.a. ældre personer med handicap og andre, der er begrænset i at benytte internettet.
Jeg vil understrege, at det derfor er op til kommunerne at sikre, at sådanne grupper også bliver hørt.
Herudover foreslår jeg, at vi fjerner adgangen til at klage, hvis en virksomhed har fået tilladelse til at starte et bygge- og anlægsarbejde, inden virksomheden er blevet miljøgodkendt.
Borgerne har stadig mulighed for at klage over både placeringen af virksomheden og den endelige miljøgodkendelse af virksomheden, så vi fortsat sikrer et højt retssikkerhedsniveau for borgere, naboer og andre, der kan blive påvirket af industrivirksomheder.
Ligesom muligheden for at annoncere digitalt har afskæringen af klageadgangen været et ønske fra kommunerne, der ønsker at kunne prioritere andre og vigtigere opgaver.
Til sidst foreslår jeg, at vi ændrer jagt- og vildtforvaltningsloven, så det bliver muligt for Miljøministeriet at stille krav om digital kommunikation i forbindelse med betaling af jagttegnsafgift, prøvegebyrer og lignende.
Hjemmelen gør, at ændringen til obligatorisk digital kommunikation vil blive gennemført i dialog med de berørte organisationer, især Danmarks Jærgerforbund, og vil blive drøftet i Vildtforvaltningsrådet.
Det skal sikre, at ændringerne sker på en sådan måde og i et sådant tempo, at det giver mindst muligt ulempe for borgere, der ikke er vant til at benytte it-værktøjer.
Så vil jeg bare sige noget til de ordførere, der kom med nogle vigtige spørgsmål og indlæg her.
Til hr. Henrik Høegh vil jeg sige, at partshøringsreglerne ikke bliver ændret, så de enkelte lodsejere får selvfølgelig stadig besked.
Og til dem, der har spurgt til abonnementsordningen, vil jeg sige, at det er en rigtig god idé mange steder, og det overlader vi jo så til kommunerne nu at vurdere.
Det tror vi godt at de kan.
Jeg siger tak for den velvillige behandling.
Så dybt har jeg ikke været nede i datamaterialet, så det spørgsmål vil jeg gerne svare på under udvalgsbehandlingen, og jeg synes, at hr. Henrik Høegh skal spørge om det.
Men det er klart, at det politisk set er vigtigt for mig, at vi kigger på, hvad de bedste kommuner gør, og at vi sikrer, at det er det, de andre kommuner også gør, for det er vigtigt for regeringen at få lavet den her effektivisering.
Lige nu handler det bare om at holde et løfte, som et enstemmigt Folketing har givet, da vi lavede den her regel og implementerede EU-direktivet.