runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2015-02-26:
Tak for det.
Jeg vil gøre det meget kort.
Jeg tror, alle retsordførere og trafikordførere, ja, sikkert alle folketingsmedlemmer har fået fortællinger og historier om mennesker, især unge mænd, der har mistet deres kørekort, selv om de i den situation ikke har været til fare for trafiksikkerheden, og det synes vi i Enhedslisten er rigtig, rigtig ærgerligt.
Vi er store fortalere for, at man har et skarpt strafniveau, når det kommer til mennesker, der kører bil på en måde, som sætter andre menneskers liv i fare, men vi er omvendt meget lidt fortalere for – hvis man kan sige det på den måde – at have en lovgivning, der straffer mennesker, der ikke har bragt andre i fare.
Så er det jo rigtigt, at der er mange, der siger, at det er ulovligt at ryge cannabis, og at det kunne man bare lade være med.
Det kunne man jo også bare lade være med, men som lovgiver mener jeg, at det er en sag, der må klares i straffelovgivningen, i narkotikalovgivningen, og at det, vi må gøre i færdselslovgivningen, er at sørge for, at vi har en færdselslov, der sikrer trafiksikkerheden.
Jeg synes sådan set, at det er usagligt at begynde at straffe folk efter færdselslovgivningen og tage deres kørekort fra dem, hvis det, man mener de har gjort forkert, har været at tilbringe lørdag aften til en eller anden hyggelig komsammen 3 dage tidligere.
Det er helt berettiget, at der er mennesker, der virkelig, virkelig føler, at lovgivningen er uretfærdig på det her område, og det bliver ikke bedre af, at der tilsvarende er historier om unge mennesker, der så mister lærepladsen og fremtidsmulighederne, fordi kørekortet ryger, igen selv om de på ingen måde har været til fare for trafikken og i øvrigt klarer deres arbejde godt.
Derfor synes vi sådan set også, at det optimale vil være, at man får fjernet muligheden eller får sat minimumsgrænsen op, sådan at man ikke kan fratage folk deres kørekort, medmindre de faktisk er til fare for trafiksikkerheden.
Men det forslag, som SF fremsætter her, sikrer da nogle mennesker bedre.
Det vil ikke være optimalt, for man vil stadig væk i en eller anden grad bruge færdselslovgivningen til at straffe mennesker for en overtrædelse af narkotikalovgivningen, men det er bestemt bedre end ingenting.
Og der skal lyde stor ros for at tage sagen alvorligt og prøve på at føre konstruktivt an og se, om man kan finde nogle kompromiser til gavn for de mennesker, der er endt i en frygtelig, frygtelig klemme.
Så Enhedslisten støtter forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-02-26:
Som jeg kan forstå på mine kontakter i fagmiljøet, så går de selv i gang nu med nogle yderligere kliniske undersøgelser.
Så spørgsmålet er, om der er behov for, at vi ligesom skubber for meget i gang med det rent politisk.
Jeg tror faktisk, at de kan starte det hurtigere, end vi kan her fra politisk hold.
Jeg håber på, at det kommer, men jeg tror som sagt ud fra de samtaler, jeg har haft med fagfolk, at det er på vej.
Trine Bramsen (S), 2015-02-26:
Med forslaget her pålægges regeringen i indeværende folketingssamling at sikre, at straffen for personer, der fører motorkøretøjer i hashpåvirket tilstand, bliver mindre hård og konsekvent.
Jeg vil starte med at sige, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte dette forslag, først og fremmest fordi alt for mange dør i trafikken som følge af narkokørsel – et antal, der tilmed har været stigende de seneste år.
Hertil kommer, at der lige nu er sager på vej i Højesteret, som vi ønsker skal føres, inden vi eventuelt ændrer loven med henblik på proportionalitet.
Ligesom mange andre lande søger vi desuden ny teknologi, der kan gennemføre bedre og mere præcise målinger.
Derfor mener vi Socialdemokrater, at det er afgørende, at vi afventer den teknologiske udvikling.
Uanset hvad, kommer vi ikke uden om, at det er egoistisk og helt urimeligt at udsætte andre for den fare, det er, når man i narkopåvirket tilstand sætter sig bag rattet, og med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-26:
Altså, vores udgangspunkt er at vente.
Nu sagde justitsministeren, at der er flere sager, jeg har kendskab til en enkelt, men vi kan jo under udvalgsbehandlingen af det her forslag undersøge, hvad tidshorisonten er på det, og hvis den er på 2,3,4 år eller mange måneder, må vi jo så forholde os til det politisk.
Men altså, hvis SF sender det her forslag til afstemning i dag, vil vi stemme nej til det med den begrundelse.
Men det er ikke det samme, som vi ikke vil være med til at lave en beretning.
Det kommer lidt an på, hvad der skal stå i beretningen, det er jo svært at vide, men vi er ikke principielt imod at lave en beretning om det her.
Men vi synes, det vil være rigtigst lige at se, hvordan domstolene fortolker spørgsmålet om nultolerance.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Jeg forstår egentlig udmærket, at der er dilemmaer indbygget i det her spørgsmål, men jeg vil så bare gerne vide ret klart, om det betyder, at vi kan lave en beretning, inden dommen afsiges i landsretten, eller om det hele skal vente til efter dommens afsigelse.
Det synes jeg er ret vigtigt, eftersom Venstre er ret afgørende for det flertal, som tegnede sig, i hvert fald før jul, i forhold til det her forslag.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-26:
Jeg tror godt, vi kunne være interesseret i at lave en beretning, men der er jo lang tid til slutningen af den her folketingssamling, og mon ikke man kan nå at få det afsluttet?
Mig bekendt er den dom, jeg har kendskab til, i hvert fald berammet inden da.
Så jeg tror da, at der er rum for det.
Altså, det, vi har sagt i offentligheden, mener vi selvfølgelig også, når vi kommer herned i Folketingssalen.
Men det er heller ikke nogen hemmelighed, at det er noget, vi diskuterer i Venstres folketingsgruppe, og at det ikke er alle, der mener, at det er et problem, at der mangler proportionalitet i strafudmålingen på det her område.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at det her var en strafskærpelse, som den borgerlige regering gennemførte, og som jo altså havde sigte på, at der skulle være et mindre forbrug af hash, og, hvad skal man sige, en mindre andel af folk, som kørte i hashpåvirket tilstand.
Noget tyder så på, at lovgivningen ikke har virket helt efter hensigten, og det må vi selvfølgelig forholde os til, og det er vi parate til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Jeg synes ikke, at Venstre er helt så klar i mælet, som Venstre var, da der for snart for et par måneder siden var et tv-indslag om det her område.
Nu vil man så afvente, at der kommer en dom, og det kan jeg jo nok ikke lave ret meget om på, men jeg skal bare spørge helt klart, om det her betyder, at Venstre ikke er klar til at diskutere forslaget på nuværende tidspunkt, og at Venstre ikke er klar til at lave en eventuel beretning som opfølgning på debatten i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-26:
Tak for det.
Vi behandler jo her i dag et beslutningsforslag fremsat af SF om kørsel i hashpåvirket tilstand.
Men problemet eksisterede jo ikke, hvis man overholdt lovgivningen.
Beslutningsforslaget beskæftiger sig med to dele.
Den ene del vedrører jo faktisk ikke, hvad der skal være lovligt eller ulovligt i forhold til indtagelse af hash, men om der – hvis jeg forstår beslutningsforslaget rigtigt – er proportionalitet mellem den forseelse, man har begået, altså røget hash og kørt bil, og den straf, man så får.
Det har vi selvfølgelig haft nogle drøftelser om i Venstres folketingsgruppe, og vi anerkender, at vi godt kan udfordre spørgsmålet om, hvorvidt der er proportionalitet i det faktum, at man, hvis man bliver taget med spor af hash i sit blod – og det kan også være, mange dage efter at man har røget – så idømmes en månedsløn og mister sit kørekort ubetinget i 3 år uden mulighed for generhvervelse.
Den straf kan jo faktisk risikere at fastholde folk i et hashmisbrug i stedet for at få dem ud af det.
Derfor har vi sagt offentligt – og det står vi selvfølgelig ved – at vi er villige til at diskutere, hvorvidt man skal se på, om der er proportionalitet i strafudmålingen.
Altså, hvis man kan man finde en model, der sikrer, at vi hjælper folk ud af et hashmisbrug i stedet for at fastholde dem i det, er det efter vores opfattelse sund fornuft.
Men vi står meget hårdt fast på, at hash selvfølgelig er ulovligt, og at det selvfølgelig også skal straffes hårdt, når man overtræder loven på det her område; og at det selvfølgelig også skal straffes, hvis man sætter sig i en bil og fører den, når man er påvirket af hash, med de konsekvenser, det eventuelt måtte have for trafiksikkerheden.
Som justitsministeren også siger, er vi bekendt med, at der i hvert fald er en dom ved landsretten, som netop behandler spørgsmålet om promillegrænser, altså den her nultolerance.
Der ønsker vi at afvente resultatet af den dom, når den er endelig, og så kan der blive taget den politiske drøftelse af, hvorvidt man skal se på proportionalitet i nogle af de her ting.
Og det er vi villige til i Venstre.
Den anden del, der handler om at iværksætte en ordning, i forhold til hvilke grænseværdier for hash i blodet der er afgørende for, om man kan føre motorkøretøjet eller ej, har vi ikke så varme følelser for.
Men vi anerkender, at der kan være en udfordring i forhold til proportionaliteten af straffen, når den i virkeligheden kan føre til, at folk bliver fastholdt i deres hashforbrug eller -misbrug, i stedet for at de kommer ud af det.
Og det kan man godt overveje.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Jeg må være helt ærlig og sige, at jeg ikke har behov for at sende andre signaler, end at man skal lade være med at ryge hash, og at man selvfølgelig i særdeleshed skal lade være med at ryge hash og sætte sig bag rattet i en bil.
Og da det ikke er let at afklare, hvornår folk er påvirket i en sådan grad, at det går ud over deres evne til at føre bil, så kan jeg ikke se, at vi har et grundlag for at lempe.
Jeg synes tværtimod, at man, hvis man er optaget af signaler, skal være tænksom med, hvilke signaler det kan sende, hvis Folketinget vedtager beslutningsforslaget her.
Mon ikke der er nogle, der vil opfatte det, som om det dermed bliver mere legitimt at ryge hash?
Det ønsker jeg ikke at bidrage til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-02-26:
Holdningen til, om cannabis, hash, skal være lovligt eller ej, kan man jo have forskellige synspunkter på, og det er jo kendt, at det har vi her i Folketinget, men det er sådan set ikke det, vi diskuterer i dag.
SF har fremsat et forslag om kørsel i hashpåvirket tilstand.
Jeg vil sådan set stille mig kritisk over for selve overskriften, for udtrykket hashpåvirket tilstand giver sikkert nogle mennesker, herunder justitsministeren, en forkert opfattelse af, hvad der egentlig er tale om.
Det, vi i Danmark tror, er, at alt, hvad der kan måles i forhold til et tidligere tidspunkt, man har røget hash, har en indvirkning på ens evne til at køre bil.
Det er højst sandsynligt forkert, og det var også det indtryk, vi blev givet, da vi var med Folketingets Retsudvalg på tur i Portugal og Colorado.
Så det ville dog være mærkeligt, om påvirkningen af at have indtaget hash er anderledes i Danmark end i Nordamerika.
Der er jo ikke nogen argumenter, hvad angår hverken temperatur eller sådan rent fysisk placering, for, at danskere skulle påvirkes anderledes end amerikanere, eller at det er anderledes her, end det er der.
Derfor synes vi, at der er nogle rigtig fornuftige elementer i det forslag, som SF kommer med.
Vi håber især på det her med at iværksætte en undersøgelse, om nødvendigt forskning, af, hvilke grænseværdier der er afgørende for, om man kan føre motorkøretøj eller ej, fordi det efter al sandsynlighed i hvert fald på den faglige bane vil ende med en anden konklusion end den, regeringen foreløbig er kommet til.
Så kan det være, at regeringen stadig har en politisk interesse i at fastholde et synspunkt, der går imod fagligheden, men det må vi jo så tage på det pågældende tidspunkt.
I forhold til de konkrete ændringer i den tidligere del af forslaget er vi sådan set også positive.
Dem kan vi godt være med på.
Og jeg synes også, at vi skal passe meget på med den her lidt mystiske forestilling om, at man ligesom kan blive straffet for et lovbrud i andre tilfælde og i andre dele af lovgivningen.
Altså, det svarer lidt til, at nogen har gjort noget, de ikke må, og som selvfølgelig er strafbart i en eller anden sammenhæng, altså at hvis nogen brød, vi kunne tage blasfemiparagraffen, som jo er så populær at diskutere i dag, og vi så forestillede os, at de, hvis de så kørte bil fjorten dage senere, kunne få en særlig færdselsbøde for det.
For det har en lige så stor indvirkning 14 dage senere, som det her har.
Det vil sige, at der er tale om en usaglig afstraffelse af borgerne, og det ønsker vi ikke at være med til.
Der er selvfølgelig helt klart et tidsrum lige efter, hvor man udgør en fare, og i den periode er der selvfølgelig gode argumenter for, at man skal straffes.
Men jeg synes, at den måde, man indretter lovgivningen på her i landet, er alt for unuanceret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Nej, jeg er med på, at det er ulovligt, og at det er hundrede procent folks eget ansvar, at de ryger.
Men jeg tror desværre, at der er nogle, der ikke rigtig har set sammenhængen til, at de røg i lørdags til en eller anden fest.
Og vi må bare erkende, at rigtig mange danskere har prøvet at ryge på et eller andet tidspunkt i deres liv.
Faktisk har vi europarekord i at ryge hash i Danmark, så der vil være en risiko for, at mennesker, som ikke har et misbrug, og som, hvad kan man sige, ikke havde den onde vilje, vil blive knaldet nogle dage senere på et meget, meget løst grundlag, hvor de faktisk ikke engang er til fare for trafiksikkerheden.
Ville det ikke være et bedre signal at sende til de her mennesker, at vi siger: Godt, første gang du aflægger nogle rene blodprøver, eller hvad det nu kan være, så kan vi se, at du faktisk ikke har et misbrug, kan du generhverve kørekortet, men anden gang, makker, lader vi hammeren falde, for nu ved du, at det er alvor?
Trine Bramsen (S), 2015-02-26:
Jamen lad mig gentage, at vi meget gerne ser på forbedringer for voldtægtsofre, og lad mig vende tilbage til, at man i satspuljeforhandlingerne har mulighed for at tage sådan et tema her op.
Det betyder ikke, at vi ikke ser på det i den sammenhæng, vi står i her, men der er flere andre temaer i satspuljeforhandlingerne, som jo ikke nødvendigvis retter sig mod udsatte borgere, men som retter sig mod de mennesker, der har det svært.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Ja, man kan tage det op i satspuljeforhandlingerne, men det er stadig væk ikke det rigtige sted at tage det op.
Det handler om udsatte mennesker.
Nej, det synes jeg ikke vi skal.
Det her skal ikke op i en satspuljeforhandling.
Bistandsadvokater er hjemlet i retsplejeloven, og retsplejeloven hører mig bekendt under Retsudvalget.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig en principiel stillingtagen til, om det er for lidt, når kun 3 pct. sidder med en bistandsadvokat, som man i øvrigt har ret til at få beskikket i det øjeblik, man bliver afhørt, ved sin side.
Trine Bramsen (S), 2015-02-26:
Nu er det ikke nødvendigvis det tema, som jeg henviste til, da jeg sagde, at man kunne rejse det her i satspuljeforhandlingerne, men vi må erkende, at der er vide muligheder for i satspuljeforhandlingerne at tage temaer som det her område op.
Og der konstaterer jeg bare helt stilfærdigt, at det gjorde SF ikke tidligere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Jeg håber, at den socialdemokratiske ordfører vil give mig ret i, at voldtægtsofre ikke er udsatte mennesker, og derfor hører det her på ingen måde hjemme i satspuljeforhandlingerne.
Det her er retspolitik.
Bistandsadvokatordningen er retspolitik.
Ministeren har en hjemmel i retsplejeloven til at kunne fastsætte en ordning om bistandsadvokater.
Så jeg vil bare høre, om den socialdemokratiske ordfører er enig med mig i, at når kun 3 pct. får beskikket en forsvarsadvokat, så vedkommende sidder ved offerets side i det øjeblik, offeret bliver afhørt, så er det simpelt hen for lidt, så er det ikke godt nok, specielt når vi ved, at det faktisk betyder, at chancen for, at man får gerningsmanden dømt, stiger, når man har en bistandsadvokat ved sin side.
Trine Bramsen (S), 2015-02-26:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget her pålægges regeringen i indeværende folketingssamling at sikre forbedrede forhold på en række områder for voldtægtsofre.
På vegne af Socialdemokraterne vil jeg gerne give min fulde støtte til at forbedre indsatsen for voldtægtsofre og til de tilsagn på området, som justitsministeren tidligere har givet her i salen.
Alle os, der kender et menneske, der har været udsat for denne ugerning, ved, hvor indgribende det er – ikke bare i den øjeblikkelige situation, men langt ind i fremtiden.
Netop derfor skal vi altid kunne diskutere, hvordan vi forbedrer indsatsen for voldtægtsofre, og som sagt vil Socialdemokraterne gerne forbedre indsatsen, hvor den kan forbedres.
Men vi er ikke sikre på, at de foreslåede forbedringer står direkte mål med de behov, der er, udover på de områder, som justitsministeren tidligere i dag både gav tilsagn om møder om og et yderligere statistisk grundlag for.
Det er naturligvis afgørende, at vi sætter ind, hvor forbedringen får størst mulig effekt og rammer de uhensigtsmæssigheder, der eksisterer.
Den form, som beslutningsforslaget her foreligger i, mener vi ikke sikrer den størst mulige og fornødne forbedring af vilkårene for voldtægtsofre.
Og en lille undren går da også på, at de her tiltag ikke blev nævnt under satspuljeforhandlingerne tidligere på året, hvor flere af forslagene helt oplagt hører hjemme.
Derfor henstiller vi til, at justitsministeren undersøger de muligheder for forbedringer, som der er givet tilsagn om her fra Folketingets talerstol, og at vi på den baggrund får en drøftelse.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater i høj grad støtter bedre vilkår for voldtægtsofre, men ikke beslutningsforslaget.
Vi ser dog frem til videre drøftelse på baggrund af de håndslag, der er givet fra ministeren i dag.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Jeg vil i hvert fald gerne undersøge, om der er problemer på det felt, for det er jo klart, at de rettigheder, man har i forbindelse med bistandsadvokater, skal være tydelige og synlige og efterleves.
Det er jo typisk kvinder, der udsættes for voldtægt, og det siger sig selv, at når man er i den uhyre sårbare situation at have været udsat for en af de mest grænseoverskridende forbrydelser, så har man også et særligt beskyttelsesbehov, og derfor skal der tages særlige hensyn.
Som jeg sagde før, skal alle myndigheder være opmærksomme på, at der her er tale om en særlig offergruppe, og derfor giver jeg tilsagn om at kigge på det her område, hvis det er nødvendigt – ja.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Jeg har allerede spurgt til den her del, og politikredsene har ikke oplevelsen af det her.
Men jeg siger bare, at der er mindst fire organisationer, der har oplevelsen af, at det her sker.
Derfor er der behov for bedre statistik på området.
Så vil jeg bare spørge til ordningen med bistandsadvokater.
Vil ministeren sikre, at der kommer en vagtordning med dem?
For der er faktisk lavet en rapport fra Det Kriminalpræventive Råd, som viser, at hvis man har en bistandsadvokat fra starten, er chancen for, at det ender med en domfældelse, sådan set markant højere.
Og det er kun i 3 pct. af sagerne, at offeret faktisk sidder med bistandsadvokaten lige fra starten.
Vil ministeren lave en vagtordning, så vi sikrer, at der også er bistandsadvokater på de skæve tidspunkter?
Ministeren har hjemmel i retsplejeloven til at gøre det.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Altså, lad os vente til under udvalgsbehandlingen med at se, om der er behov for statistik, som vi ikke har adgang til i dag.
Jeg vil gerne se det materiale, der kan underbygge det, for det siger sig selv, at man skal kunne anmelde enhver forbrydelse i Danmark og i særdeleshed grove forbrydelser.
Jeg er ikke bekendt med den problemstilling, men jeg synes næsten, det er det, der er det mest interessante at få diskuteret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Jamen jeg havde godt på fornemmelsen, at ministeren ikke ville støtte paragraffen om uagtsom voldtægt.
Jeg kommer til at stille nogle spørgsmål om det, så det vil jeg ikke bruge min taletid på her i dag.
Retsudvalget holdt en høring i december om lige præcis voldtægt, og der var det altså et samstemmende billede fra de organisationer, der var med, at der var et sted, hvor man faktisk havde registreret anmeldelserne igennem en årrække, som viste, at omkring 6 pct. af de kvinder, der kom til politiet for at anmelde en voldtægt, ikke fik lov til det.
Jeg ved ikke, hvad der ligger i det, men det lyder ret alvorligt, hvis politiet ikke skulle tage imod anmeldelser.
Så et af de punkter, der ligger i SF's forslag, handler om, at der skal være bedre statistik på området.
Der er en udfordring i at skelne mellem, hvornår noget registreres som en undersøgelsessag, og hvornår det registreres som en egentlig anmeldelse.
Så vil ministeren være med til at tilvejebringe noget bedre statistik på området?
For jeg mener faktisk ikke, vi kan leve med, at der på en eller anden måde florerer noget statistik, som viser, at 6 pct. oplever ikke at få lov at anmelde sådan en begivenhed.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-02-26:
Det del er jeg jo meget enig i.
Men jeg ser det i virkeligheden som to diskussioner: en diskussion om, hvorvidt det generelt er et problem, at vi overopfylder, og en anden diskussion om åbenhed.
Men så synes jeg, at vi i det videre arbejde skal prøve at se på nogle af bemærkningerne om, at det her med at overopfylde skulle være entydigt dårligt, f.eks. for dansk erhvervsliv.
Hvis man kan arbejde lidt med det, tror jeg egentlig godt, at man kan nå hinanden.
Mit spørgsmål til fru Mette Bock er så: Er der også noget, som I er villige til at se på og bløde lidt op på?
Mette Bock (LA), 2015-02-26:
Det mener jeg bestemt ikke.
For mig at se er der overhovedet ikke noget værdiladet i det.
Det, det handler om, er jo at skabe gennemsigtighed, så vi kan forholde os til, om vi synes, at en given overimplementering er god, og at vi derfor støtter den, eller om vi synes, at den er dårlig, og derfor gerne vil forhindre den.
Så for mig er det helt værdimæssigt neutralt.
Det handler om gennemskuelighed og åbenhed.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-02-26:
Nu stillede fru Mette Bock næsten et direkte spørgsmål til os og Socialdemokraterne, og det synes jeg da at man måske lige skal reflektere over.
Det, der generer mig lidt i det her beslutningsforslag, er det, der står i bemærkningerne om, at det nærmest skulle være entydigt dårligt, hvis Danmark overimplementerer eller overopfylder EU-lovgivningen.
Det er jeg meget uenig i, for det er jo et politisk spørgsmål.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt vi ønsker en højere beskyttelse på miljøområdet, dyrevelfærdsområdet, sundhedsområdet og andre ting.
Jeg synes, at det bør være legitimt.
Derfor er mit spørgsmål til fru Mette Bock: Mener fru Mette Bock, at overimplementering og overopfyldelse af EU-lovgivning altid er af det dårlige?