runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2008-02-27:
Jeg vil sige, at der jo ikke er nogen tvivl om - og det har Beskæftigelsesministeriet også svaret i en tidligere besvarelse til Folketingets Retsudvalg - at selv om taxachauffører ikke er omfattet af Rådets køre-hvile-tids-forordning, skal taxachauffører overholde arbejdsmiljøloven, herunder 11-timers-reglen, og det betyder, at arbejdstiden skal tilrettelægges således, at de ansatte får en hvileperiode på mindst 11 sammenhængende timer inden for hver en periode på 24 timer.
Selv om der ikke er en eller anden fin EU-regulering om det, er der jo ingen af os, der må sætte os ind bag rattet i en bil og falde i søvn bag rattet.
Vi skal være i stand til at føre et køretøj forsvarligt, have den opmærksomhed, der skal være, rettet mod trafikken, og de regler skal overholdes under alle omstændigheder.
Det, der er det principielle i den diskussion, vi har her i Folketinget i dag, er, om vi på et område, hvor EU har givet det danske arbejdsmarked lov til selv at lave overenskomster, skal gå ind og påtvinge dem nogle EU-skabte regler.
Og der mener jeg, at vi må holde meget klart fast i, at det danske arbejdsmarked klarer aftalerne selv vi minimumsimplementerer, hvis der overhovedet er noget, EU vil blande sig i.
Vi sidder jo og arbejder meget med køre-hvile-tids-regler, og jeg vil sige, at jeg mener, det er ekstremt ufleksible regler.
Altså, tanken om, at en bybuschauffør eller en taxachauffør efter 4½ time bare skulle stoppe, uanset hvor de var, ville være umulig at få til at fungere i praksis.
Så jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at der er andre regler, der skal overholdes, både med hensyn til færdselslovgivning og arbejdsmiljømæssigt, og at det er dem, man må fokusere på.
Eigil Andersen (SF), 2008-02-27:
Han har stået frem og har sagt, at han har prøvet at sidde 17 timer i træk bag rattet i sin taxa en nytårsaften, og det mener han ikke selv at man kan byde kunderne; det er en ansat chauffør.
Han siger: Når jeg nærmer mig de 11-12 timer, så begynder jeg at blive fuldstændig ukoncentreret og kan ikke hænge sammen, og dengang jeg havde kørt 17 timer, var jeg ved at falde i søvn på vej hjem.
Det er jo garanteret rigtigt, at hvis man har kørt i mange timer, bliver man træt og uoplagt og uopmærksom, og man kan lettere begå en fejl, som så rejser et problem, ikke kun trafiksikkerhedsmæssigt, men da så sandelig også over for de passagerer, man har med, og jeg vil da meget nødig være den, som træder ind i en taxa, hvor chaufføren har kørt 16½ time, før jeg kommer til at køre med ham.
Det kan godt være, at det her problem i forbindelse med taxachaufførerne så kun er på nogle få, spidsbelastede dage, f.eks. nytårsaften og nytårsnat.
Men ikke desto mindre rejser det jo - synes jeg - et stort sikkerhedsmæssigt problem, hvor det ikke er tilstrækkeligt at henvise til tidligere beslutninger, som det bliver gjort her, men hvor man må sige, at der er et hensyn til, at passagererne i taxaen gerne skulle nå levende frem, og at der er et hensyn til trafiksikkerheden, og hvor jeg faktisk også mener, at der er et hensyn til taxachaufførens arbejdsmiljø.
Inden for den danske model er det jo sådan med hensyn til arbejdsmiljøregler, at det er staten, der fastsætter de grundlæggende bestemmelser, og at det er Arbejdstilsynet, som overvåger, at de bliver overholdt, sådan at der er et sikkert og sundt arbejdsmiljø på arbejdspladsen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-27:
Nu sagde hr. Rasmus Prehn, at man sidder derude og har en oplevelse af, at selv om man har overholdt alle aftaler, er der noget, men ikke kan gøre.
Det forstår jeg slet ikke noget af.
Regeringen har en aftale med kommunerne om, at der er plads til at øge serviceudgifterne i 2008 ganske betragteligt, og i forhold til det, der ligger i den aftale, der blev indgået sidste sommer, og som også hr. Rasmus Prehns egne partikolleger ude i kommunerne havde rosende ord om, er de vedtagne kommunale budgetter skredet med noget, der ligner en lille milliard kroner på driftssiden, og i forhold til det, man forudsætningsvis kan læse i aftalen, med et par hundrede millioner på anlægssiden.
Det er sådan set
baggrunden for, at regeringen har sagt: Det her er ikke for godt, men så må det også blive ved det, så nu må I holde de budgetter, I har lagt.
Så nævner hr. Rasmus Prehn den ene borgmester og den anden borgmester og den tredje borgmester af forskellige partifarver.
Til det må jeg sige, at for mig gør det sådan set ikke nogen forskel, hvilken partifarve folk har.
Det helt afgørende er at holde fast i et aftalesystem, der hviler på, at den til enhver tid siddende regering - og det kunne måske en dag blive regering, hvori hr. Rasmus Prehn indgår - indgår nogle aftaler med kommunerne, og så skal de aftaler selvfølgelig respekteres.
Men at det skulle være et overgreb eller stram styring - jamen det kan jeg altså ikke få ind i mit hoved.
Beklager.
Rasmus Prehn (S), 2008-02-27:
Jamen det er meget beklageligt, for det er ikke desto mindre den virkelighed, man oplever ude i kommunerne.
Lad os tage Aalborg Kommune, hvor jeg selv kommer fra, som eksempel.
Her har man de seneste 20 år overholdt samtlige aftaler, der er blevet indgået om økonomien, men nu er man altså i den situation, at man er forpligtet til at overholde budgettet for 2008, og man bliver pålagt en individuel straf, hvis man ikke gør det.
Hvis der er projekter, man egentlig havde sat penge af til i 2007, men som man ikke er blevet færdig med, ville man under normale omstændigheder kunne flytte projekterne fra 2007 til 2008.
Men hvis man lægger projektet fra 2007 oven på det, man allerede har planlagt for 2008, er der noget af det, man har planlagt for 2008, som skal pilles ud af budgettet, og Aalborgs borgmester, Henning G. Jensen, har altså givet udtryk for, at det f.eks. kan være skolerenoveringer, og det kan f.eks. være nogle af de skoletoiletter, som statsministeren har lovet danskerne, at der nu skal være styr på.
Lad mig også lige gøre opmærksom på et ritzautelegram af kl. 11.27 i går, hvor der stod, at forholdene på danske skoletoiletter stinker.
Statsministeren sagde på Venstres landsmøde, at en af de vigtigste opgaver i forbindelse med kvalitetsreformen er, at vi får sådan noget helt basal kernevelfærd på plads, men i Aalborg, hvor man i 20 år har overholdt samtlige aftaler, står man altså nu i den situation, at man skal til at sige nej tak til skolerenoveringer og nej tak til nye, hygiejniske toiletter.
Det er virkeligheden derude.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-27:
Jamen jeg kan da godt forstå, hvis der er en eller anden irritationen i Aalborg, hvis man har oplevelsen af, at man har overholdt alle aftaler.
Men så synes jeg, at den irritation må bæres med til Kommunernes Landsforenings snarlige delegeretmøde, og så må Aalborg jo tage det op med de 97 andre kommuner, for regeringen har ikke indgået nogen aftale med Aalborg Kommune.
Regeringen har indgået aftale med 98 kommuner, der frivilligt er medlemmer af en forening, og som sammen skal stå på mål for at sikre, at aftalerne overholdes.
Men det er ikke sket - det er ikke sket.
Tingene er skredet med en milliard.
Så siger regeringen: Fred være med det, så brug da den milliard mere.
Men så er der altså heller ikke plads til, at I kan bruge mere end det.
Det skaber i øvrigt masser af rum til, at den enkelte kommune godt kan overføre aktivitet fra 2007 til 2008, dog under forudsætning af at der også overføres aktivitet fra 2008 til 2009, eller nogle andre kommuner ikke overfører fra 2007 til 2008, men alligevel overfører fra 2008 til 2009.
Vi kigger jo på kommunerne under et.
Jeg har godt hørt den myte, at kommunerne øjensynligt stort set ikke har lavet noget anlægsarbejde i 2007, men har været sparsommelige og har holdt igen, og nu skal det hele overføres og bruges i 2008.
Jeg må bare stilfærdigt gøre opmærksom på, at med alle de informationer, jeg har, tyder alt på, at når kommunerne aflægger deres endelige regnskaber for 2007, har kommunerne samlet set haft en anlægsaktivitet, der er markant højere end den, kommunerne selv havde budgetlagt for 2007.
Der er altså et historisk højt anlægsniveau, og det bliver også højt i fremtiden, bl.a. når regeringens Kvalitetsfond på de 50 mia. kr. begynder at blive udløst fra 2009 at regne.
Den er bl.a. målrettet skoletoiletinvesteringer.
Rasmus Prehn (S), 2008-02-27:
Jamen vi må jo være enige om, at der netop er et ekstraordinært stort behov for anlægsinvesteringer, netop fordi der er et efterslæb.
I flere år i træk har man ikke haft mulighed for at prioritere anlægsområdet eller har ikke gjort det, så nu er der behov for at investere, hvis vi ikke skal stå med f.eks. alt for nedslidte bygninger og alt for uhumske toiletter.
Der er altså et ekstraordinært behov, og det er jo også det, som vi ikke mindst med statsministerens hjælp har fået sat yderligere fokus på.
Der skal simpelt hen ske noget derude.
Men virkeligheden er altså, at regeringen jo ikke kigger på kommunerne under et, men tager hver enkelt kommune ud og vogter meget nidkært over, at hver enkelt kommunes budget bliver overholdt.
Det er jo det, man har varslet, ikke mindst da finansministeren offentliggjorde sit finanslovforslag.
Man kigger på hver enkelt kommune.
Tidligere var det sådan, at selv om den ene kommune måske brugte lidt for meget, brugte en anden kommune lidt mindre, og så gik det hele op.
Det, man mistede på karrusellerne, tjente man ind på gyngerne.
Men sådan er det ikke længere.
Jeg er interesseret i at høre - og det tror jeg mange er - om finansministeren kan sige: Vi vil ikke vurdere kommunerne individuelt, men vi kigger mere bredt på det.
Det ville da være en interessant oplysning at få frem, for det, man kan læse i brevet fra Erik Fabrin, er, at ude i kommunerne oplever man det som en meget stram styring og et individuelt angreb og også et brud på den kommuneaftale, der er indgået.
Man opfatter det også som helt uforståeligt, at anlægsområdet bliver draget ind, for netop fordi der er et så stort behov på det område, virker det malplaceret og som et brud på den aftale, der er lavet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-02-27:
Jamen regeringen er ikke på nogen nidkær jagt efter den enkelte kommune.
Regeringen har grundlæggende en aftale med alle kommunerne under et, og regeringen ønsker under et at fastholde kommunerne under et på, at de respekterer de budgetter, der er lagt frem, altså summen af de 98 kommuners budgetter.
Det, regeringen har sagt, er, at hvis kommunerne under et kommer ud af 2008 med et yderligere skred på driften end den næsten en milliard, der allerede er skredet ud over det, vi har aftalt, og med et yderligere skred på anlægssiden - så vil regeringen drage den enkelte kommune til ansvar for sit eget regnskab.
Men der er masser af plads til solidaritet kommunerne imellem, og der er masser af plads til, at Aalborgs borgmester tager fat i alle sine gode kolleger uanset deres partifarve og siger: I Aalborg har vi været flinke i 20 år, nu er det altså jeres tur til at vise lidt medlemsmæssig solidaritet.
Jeg er i øvrigt enig i, at vi har et ekstraordinært højt niveau, for det er jo årtiers forsømmelser i investeringer i folkeskolen, der skal dækkes.
Det er hverken fra 2001 eller 5 år tidligere.
Det er jo en trend, der går flere årtier tilbage, der skal brydes, og det er præcis også derfor, vi har et meget højt anlægsniveau, som i år altså er 2 mia. kr. eller 13 pct. højere end sidste år.
Eigil Andersen (SF), 2008-02-27:
Hvad er ministerens syn på at lade køre- hvile-tids-reglerne gælde også for taxachauffører og for buschauffører, der kører ruter, som er mindre end 50 km lange?
Foruden hensynet til den enkelte chaufførs arbejdsmiljø er der også et stort hensyn til at taxapassagerer ikke skal køres af chauffører, som er meget trætte, fordi de har kørt i op til 17 timer.
I dag er der køre- og hviletidsregler, hvis man kører lastvogn eller en busrute på over 50 km.
Det virker forkert og farligt, at reglerne ikke gælder f.eks. for bybusruter, der er under 50 km, selv om chaufførerne også her naturligvis trættes af mange timers kørsel i træk.
Lene Espersen (KF), 2008-02-27:
Køre-hvile-tids-reglerne, der er fastsat af EU, er primært møntet på lastbil- og bustransport, der strækker sig over længere afstande og typisk over flere dage.
Jeg har ved flere lejligheder tilkendegivet over for Folketinget, at jeg ikke finder, at køre-hvile-tids-reglerne er egnede til at finde anvendelse på de korte busruter, herunder bybusdrift.
Jeg kan henvise til mit svar af 16. januar 2007 på spørgsmål nr. S 107 fra Folketingets Retsudvalg og også til den tale, jeg holdt under førstebehandlingen af beslutningsforslag nr. B 65 den 8. februar 2007.
Undtagelsen vedrørende busser med ruter op til 50 km har været gældende siden den første køre- og hviletidsforordning fra 1969 og blev fastholdt ved den seneste revision af forordningen i 2006 med henvisning til dels den kortere afstand, de pågældende køretøjer tilbagelægger, dels de omkostninger og trafikproblemer det ville medføre, hvis forordningen skulle omfatte denne form for transport.
Jeg er helt enig i, at køre- og hviletidsforordningens regler om køretid, hviletid og pauser, som er temmelig ufleksible, i givet fald ville kunne skabe problemer for en hensigtsmæssig planlægning og afvikling af f.eks. bybusruterne.
Jeg mener heller ikke, at reglerne er egnede til at finde anvendelse på taxakørsel, som i sagens natur har et meget varieret og uforudsigeligt forløb, alt afhængig af kundernes ønsker.
Hertil kommer, at lovgivning om køre-hvile-tids-regler for bybuschauffører og taxachauffører vil være en fravigelse af den såkaldte danske model for regulering af arbejdsmarkedet, som indebærer, at vi i videst muligt omfang overlader til arbejdsmarkedets parter at fastsætte arbejdsvilkårene via de kollektive overenskomster, dog således at der gælder nogle minimumsregler vedrørende bl.a. arbejdstid, som arbejdsmarkedets parter skal holde sig inden for.
Jeg vil ikke komme nærmere ind på disse forhold, da det hører under beskæftigelsesministerens område, men slå fast, at Justitsministeriet ikke er bekendt med statistiske eller andre faktuelle oplysninger, der tyder på, at det af hensyn til færdselssikkerheden er nødvendigt at lovgive om køre-hvile-tids-regler for taxa- og buschauffører.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jamen synes hr. Leif Lahn Jensen virkelig ikke, at der skal pres på arbejdsgiverne for at tilbyde fuldtidsstillinger?
Synes hr. Leif Lahn Jensen, at det er korrekt, at en arbejdsgiver udbyder stillinger fra kl. 7-12 og så siger: Så kan du gå hen i a-kassen for resten?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Jeg vil da håbe, at ministeren har ret.
Nu har jeg så selv lige været ude i en kommune og har set de problemer, der er derude, så jeg er faktisk i tvivl om, hvorvidt det går sådan.
Jeg vil lige citere fra Århus Stiftstidende den 25. februar: Mange arbejdspladser f.eks. på plejehjem kører med stillinger på 16-28 timer om ugen.
Medarbejderne får så suppleret op med dagpenge, selv om de hellere vil have fuldtidsarbejde.
Det er bekvemt for arbejdsgiverne at have mange hænder fra kl. 7-12, hvor beboerne skal bades.
Det her kan da ikke være rimeligt, og jeg er altså bange for, at det fortsætter.
Er ministeren ikke også bange for det?
Tror ministeren virkelig på, at det ikke vil fortsætte med de her ændringer?
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Regeringen har fremlagt en jobplan, som man for øjeblikket er ved at forhandle med nogle af Folketingets partier, og hvori hele hovedessensen er, at man jagter de ledige, der får supplerende dagpenge, og at man vil hente udenlandsk arbejdskraft hertil.
Derfor er spørgsmålet sådan set: Når regeringen og jeg nu er enige om at konstatere, at der er virksomheder, der efterspørger kvalificeret arbejdskraft, hvorfor benytter den så ikke lejligheden til sammen med os andre at gennemføre en lovgivning, der gør det muligt for jobcentrene at få uddannet og opkvalificeret nogle af de her mange ledige langt tidligere?
Det undrer mig sådan set, at beskæftigelsesministeren ikke i sin besvarelse giver andet svar, end at man skal søge nogle flere job, og at der i dag så i øvrigt er regler om, hvordan man kan aktivere.
Det er jo ikke godt nok, når vi er så langt nede i ledighed, og når virksomhederne efterspørger kvalificeret arbejdskraft.
Vi bør jo adressere det og give de ledige de tilbud, der gør, at de rent faktisk kan matche virksomhedernes krav.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Nu er det jo sådan, at reglerne sætter meget få grænser for opkvalificering i forbindelse med aktivering.
Det betyder, at der vil blive givet tilbud om 6 ugers vejledning og opkvalificering, og at det kan lægges sammen med den ret, den forsikrede ledige har til 6 ugers selvvalgt uddannelse, og det betyder, at man kan få 12 ugers uddannelse.
I disse situationer kan personen få et længerevarende tilbud, forudsat naturligvis at det sigter mod beskæftigelse inden for et område med mangel på arbejdskraft.
Hertil kommer, at vi har voksenelevordningen, som jo har været en meget stor succes.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Det er jo sådan, at både Dansk Arbejdsgiverforening og LO har udarbejdet et forslag om, at man meget tidligt sætter ind i forhold til de helt kortuddannede, altså de ufaglærte.
Man giver dem et tilbud om kompetenceafklaring, der sigter mod, at man kan give nogle uddannelsestilbud og nogle opkvalificeringstilbud, så de rent faktisk kan efterkomme virksomhedernes ønsker og behov.
Det er arbejdsgiverne og lønmodtagerne, der i fællesskab har fremlagt det forslag.
Jeg synes jo det er et udmærket forslag, som beskæftigelsesministeren jo godt kunne tage med.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Nu tror jeg, jeg må sige, at de forslag i øjeblikket behandles i en kreds af partier, og at hr. Thomas Adelskovs parti jo beklageligvis har valgt at melde sig ud af de forhandlinger.
Så jeg tror ikke, jeg her i Folketinget skal begynde at begive mig ind i forhandlinger med hr. Thomas Adelskov.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Nej, vi kan jo konstatere, at der er meget få steder, regeringen ønsker at forhandle med Socialdemokraterne.
Jeg har også noteret mig, at der foregår forhandlinger om regeringens forslag om at skære i de supplerende dagpenge, og det er sådan set det, jeg synes er ret kedeligt: at regeringen er så idéfattig.
Regeringen har to bøtter, den dykker hånden ned i, når den skal gøre et eller andet på arbejdsmarkedsområdet.
Den ene hedder skattelettelser til de rige
denne gang er det de 64-årige, de, der i forvejen arbejder og har høje indkomster, der får skattelettelser.
Det er svaret til de rige; hvis de får skattelettelser, vil de arbejde mere.
De kortuddannede og de arbejdsløse vil arbejde mere, hvis man tager dagpengene fra dem.
Det er sådan regeringens retorik - økonomisk straf til dem, der er på dagpenge, og skattelettelser til de velhavende.
Jeg vil bare sige til beskæftigelsesministeren: Der er altså andre veje.
En af vejene er at give noget opkvalificering, nogle efteruddannelsestilbud til de ledige, sådan at de rent faktisk kan komme ud og arbejde.
Virksomhederne, som efterspørger dem, ønsker jo netop også det her, og det er jo også det, DA's og LO's forslag er udtryk for.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Nu måtte jeg lige kigge op på tavlen for at se, om det var den 1. maj, men det er altså kun den 27. februar i dag.
Jeg ved ikke, om det er forbigået hr. Thomas Adelskovs opmærksomhed, at ledigheden i Danmark er den laveste i 30 år.
Ja, vi skal oven i købet tilbage til 1970'erne for at se en tilsvarende lav ledighed.
Der har aldrig i Danmark været så mange mennesker i beskæftigelse, som der er nu.
Derfor kan man vel sige, at et eller andet gør vi vel rigtigt.
Og beskrivelsen af, at vi kun giver pisk og gulerod, er jo lodret forkert.
Vi har igennem årene løbende justeret beskæftigelsespolitikken, løbende givet øgede muligheder for uddannelse, løbende givet bedre muligheder for aktivering, og det er da en linje, vi hele tiden agter at følge.
Men som sagt: Jeg kan ikke begive mig ind i forhandlinger med hr. Thomas Adelskov.
Jeg ville have ønsket, hr. Thomas Adelskov var blevet ved bordet, så vi i fællesskab kunne have forhandlet de her ting, men sådan skulle det altså ikke være.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Mener ministeren, at kravet om, at ledige skal søge fire job om ugen, vil motivere arbejdsgiverne til i højere grad at ansætte ledige, f.eks. seniorer?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Ledigheden er historisk lav på omkring 70.000 fuldtidsstillinger.
Det er den laveste ledighed i mere end 30 år, og det kan vi alle glæde os over.
Danmark har dog samtidig akut mangel på arbejdskraft.
Landets virksomheder kan lige nu ikke besætte 66.000 stillinger, og derfor skal vi selvfølgelig gøre en stor indsats for at få de sidste ledige i beskæftigelse.
Jeg vil dog gerne understrege, at det er en misforståelse, hvis spørgeren tror, at løsningen alene findes ved at give ledige uddannelse.
Der er selvfølgelig ledige, som har behov for opkvalificering for hurtigst muligt at komme ud af ledigheden, men der er også ledige, som f.eks. har problemer med motivationen til hurtigt at få et job.
Derfor skal der sættes ind på flere fronter, bl.a. aktiv jobsøgning og jobrettede aktiveringstilbud, men også med opkvalificering, som reglerne giver god mulighed for i dag.
I den forbindelse vil jeg nævne, at det samlede forbrug af uddannelse i 2007 var 800 mio. kr. til de forsikrede ledige.
Det svarer til cirka 70 pct. af de samlede udgifter til aktivering af målgruppen, og det er jo trods alt en meget stor andel, der er gået til uddannelse.
Der er i øjeblikket stor mangel på arbejdskraft, herunder til job, som ikke kræver særlige uddannelser.
Samtidig kan vi jo konstatere, at der stadig er ledige, som har været ledige i længere tid, og det er jo i alles interesse, at der gøres en ekstra indsats for at få de sidste ledige i arbejde og samtidig øge udbuddet af arbejdskraft, og vi må i den forbindelse anvende alle instrumenter.
En effektiv måde at bringe ledige og arbejdsgivere i kontakt med hinanden på er jo, at de ledige søger alle de ledige job, der er.
Desuden bliver der større gennemsigtighed om arbejdsudbuddet til gavn for arbejdsgiverne.
Jeg tror, at arbejdsgivere har al mulig motivation til at få besat deres ledige job.
Det er indlysende, at når arbejdsgiverne får flere jobansøgninger fra ledige, så får de et større udbud at vælge imellem, og jeg tror også omvendt, man kan sige til de ledige, at jo flere job de søger, jo større sandsynlighed er der for, at de rent faktisk får et job.
Udmeldingen om de fire job gælder for alle ledige, og der er ikke noget specifikt seniorperspektiv i udmeldingen.
Men hvorfor skulle det tættere kendskab til de ledige hos arbejdsgiverne som en naturlig følge af den øgede jobsøgning ikke også komme de ledige seniorer til gode?
Lone Møller (S), 2008-02-27:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at man efter de nye regler først kan aktivere sit cv på Jobnet den første dag, man er ledig, således at man i en eventuel opsigelsesperiode ikke kan benytte Jobnet, og er dette efter ministerens opfattelse i overensstemmelse med oplysningerne om vilkår for brugere af Jobnet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jobnets cv-bank kan benyttes af alle, uanset om man er i beskæftigelse, under opsigelse eller er ledig med eller uden offentlig ydelse.
Alle kan lave et cv på Jobnet.
Når cv'et er udfyldt, kan man med det samme gøre det tilgængeligt for arbejdsgivere, der bruger Jobnet til at søge efter potentielle kandidater til ledige stillinger.
Jeg kan oplyse, at en fjerdedel af cv'erne på Jobnet tilhører personer, som bare ønsker at skifte job.
Heri indgår også borgere, der sidder i en opsagt stilling.
Det er imidlertid først, når ledighed indtræffer, at man har pligt til at være tilmeldt som ledig dagpenge- eller kontanthjælpsmodtager.