runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2010-02-10:
Den ene er: Benægter ministeren, at der er blevet brugt flere penge i regionerne end dem, de fik i 2009, og at der derfor vil være en regning at betale for regionerne?
Har ministeren en viden om, at det ikke passer, og at det er forkerte påstande, der kommer fra Danske Regioner, og at alle de eksperter, der udtaler sig om det, har uret, for ministeren er i besiddelse af en viden, der gør, at han bare kan afvise det?
Det er sådan set det første spørgsmål.
Det andet er: Er ministeren uenig med mig i, at der næste år vil være en række øgede udgifter – f.eks. til medicin og f.eks. på grund af den udvikling, at vi får flere ældre – som formentligt ikke kan dækkes af den ekstra milliard kroner, som er det beløb, som Danske Regioner har opdaget de får ekstra, fordi det i sig selv vil kræve flere penge, og at det derfor vil være helt umuligt at forestille sig, at vi ikke får færre behandlinger næste år eller dårligere kvalitet, naturligvis medmindre sygehussektorens ansattes evne til at løbe hurtigere er noget, der kan øges i det uendelige?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-02-10:
De skal ikke løber hurtigere.
Jeg undrer mig egentlig lidt over den måde, som hr. Per Clausen formulerer spørgsmålet, for jeg hørte det sådan, om jeg som minister vil benægte, at der er tilført flere midler i 2010, end der var i 2009.
Det vil jeg ikke benægte.
Jeg vil tværtimod sige, at der er kommet mange flere ekstra penge i 2010, så det vil jeg ikke benægte.
Jeg har tillid til, at regionerne laver en aftale, som de lever op til.
Så jeg har tillid til, at de også får behandlet folk godt i 2010.
Der er jo stigende medicinudgifter, men det var der sådan set også i 2009, så det er jo noget, man tager højde for.
Per Clausen (EL), 2010-02-10:
Nu må ministeren vel så erkende, at hvis man tager den ene milliard, som regionerne får mere end i 2009, er det jo bestemt ikke nogen markant stigning, i forhold til hvad det har været tidligere, og at det slet ikke er nogen markant stigning i forhold til de ekstraudgifter, man kan forestille sig.
Der er formentlig i virkeligheden tale om en reduktion.
Det er på den baggrund, jeg simpelt hen ikke forstår, at ministeren kan blive ved med at påstå, at det alt sammen bliver løst ved hjælp af effektiviseringer i sygehussektoren.
Jeg tror faktisk, at oplevelsen mange steder i sygehussektoren er, at man har effektiviseret rigtig, rigtig meget i rigtig, rigtig mange år, og at man nogle steder måske synes, at grænsen er ved at være nået.
Ministeren tror ikke på, hvad jeg siger, han tror ikke på, hvad Bent Hansen siger, men tror han heller ikke på, hvad sundhedsøkonomer siger, dem, der normalt rådgiver regeringen?
De siger jo, at det her er fuldstændig umuligt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-02-10:
Hvis det var tilfældet, at der kun var tilført 1 mia. kr., ville jeg da sige, at Per Clausen muligvis kunne have nogle pointer, men det er jo ikke rigtigt.
Der er tilført næsten 2 mia. kr. ekstra.
Det er mærkeligt, at vi skal blive ved med at tale om, at et plus på næsten 2 mia. kr. er nulvækst, at det er besparelser, at det er reduktion.
Det er det altså ikke.
Det er ekstra penge, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Det er ekstra penge.
Hvis vi ikke summerer tingene op oven i hinanden år for år, kunne vi heller ikke komme op på, at regeringen faktisk har tilført yderligere 21 mia. kr., siden den tiltrådte.
Det er ekstra penge.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-10:
Er sundhedsministeren enig med direktør for Dansk Sundhedsinstitut Jes Søgaard i, at borgernes stigende behov for sygehusbehandling og fortsat øgede udgifter til medicin betyder, at nulvækst i virkeligheden er lig med nedskæringer, jævnfør artiklen herom i Jyllands-Posten den 4. februar 2010?
Ministeren må jo dokumentere, hvad det er, han siger, fordi i de papirer, jeg har modtaget fra Danske Regioner, er den aftalte udgiftsramme for 2009 på 86 mia. kr. – det er 1,4 pct. mere, end de fik året før – og den aftalte udgiftsramme for 2010 er på 87 mia. kr.
Det er 1 mia. kr., man har givet regionerne lov til at bruge mere, end de gjorde i 2009, bl.a. for at indfri en lang række løfter, som vi også tidligere har været inde på.
Så ligger ministeren inde med andre tal, vil vi da meget gerne have dem frem.
Men det er de tal, som også, tror jeg, har ligget til grund for den artikel, der har været i Jyllands-Posten.
Der er bare det ved det, at når man tilfører 1 mia. kr. fra 2009 til 2010, og de samtidig har løbet dobbelt så stærkt i 2009, ja, så er pengene jo brugt op på forhånd, og så vil alene det faktum, at der er udgifter til medicin, udgifter til flere ældre mennesker, give besparelser i 2010, og det vil give flere fyringer i det danske sundhedsvæsen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-02-10:
Jeg har jo altid sendt alle de tal, som Folketingets Sundhedsudvalg har bedt mig om at sende, og det gør jeg også gerne her.
Det vil altså sige, at jeg bliver bedt om dokumentation for, at det mellem regionerne og regeringen er aftalt, at de skulle have yderligere 1,8 mia. kr. i 2010 i forhold til 2009.
Jeg skal selvfølgelig nok sørge for, at aftalen mellem regeringen og Danske Regioner om, at der er aftalt et økonomisk løft på 1,8 mia. kr., kommer til fru Sophie Hæstorp Andersens kendskab.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-10:
Nok er der måske tilført mellem 1 og 1,8 mia. kr. til det danske sundhedsvæsen ekstra mellem 2009 og 2010, men når personalet allerede har løbet så stærkt for at indfri løfterne om akut kræftbehandling og 1 måneds behandlingsgaranti i 2009, så de penge allerede er brugt op, vil det reelt betyde for 2010, uanset om det på papiret ser ud, som om der er flere midler, at der sker besparelser, fordi der jo ikke er et løft af serviceniveauet, når der bliver flere ældre, der skal bruge mere behandling og mere medicin
Der sker ikke et løft af serviceniveauet, når medicinen koster mere, for så bliver der samlet set en mindre kage tilbage til at lave behandlinger for.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-02-10:
Vi har jo en aftale med regionerne med hensyn til ventetiden, og den skal monitoreres og evalueres, når aftalen er udløbet.
Der er sat nogle perioder for det.
På trods af de her avisskriverier, der er p.t. – jeg har sagt, det ikke er et ressourceproblem, det er styringsproblemer – forstår jeg godt, at fru Sophie Hæstorp Andersen har en politisk interesse i at tale sundhedsvæsenet ned, men det er altså et Region Hovedstads-problem, for faktum er, at der er tilført over 5.000 ekstra læger og sygeplejersker.
Bare inden for det sidste års tid fra 2008 til 2009 er der kommet 400 ekstra læger og 1.100 flere sygeplejersker.
Der er flere ressourcer til rådighed i dag, end der nogen sinde har været før.
Det er derfor, jeg siger, at det ikke er et ressourceproblem, men styringsproblemer, som knytter sig til Region Hovedstaden.
Per Clausen (EL), 2010-02-10:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han kender nogle regioner, hvor der ikke skal skæres ned på grund af situationen i 2009.
Findes der nogle regioner, hvor der ikke skal skæres ned, så kunne jeg godt tænke mig at få at vide, hvad det er for nogle.
Og er ministeren ikke enig i, at hvis udgangspunktet er, at der nok er brugt omkring 1 mia. kr. for meget i 2009, som skal betales i 2010, så er vi fuldstændig sikre på, at de ekstra udgifter, der er, fordi vi har fået flere ældre, og fordi medicin bliver dyrere og der kommer ny medicin til, vil gøre, at vi vil komme ud, ikke med nulvækst, men med minusvækst i forhold til det, der handler om behandling af patienterne?
og det kan ikke undgå at føre til forringelser, medmindre ministeren selvfølgelig har ret i, at det hele kan reddes ved nogle ret voldsomme produktivitetsstigninger.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-02-10:
Hr. Per Clausens bemærkninger om stigende medicinudgifter er jo ikke nye bemærkninger.
Det kunne hr. Per Clausen også have stået og sagt i 2008, hvis vi havde mødtes her.
Det kunne hr. Per Clausen have sagt i 2009, hvis vi havde mødtes her.
Det har vi nok også gjort.
Jeg tror, vi har haft de samme spørgsmål i både 2008 og 2009.
Så det er der ikke noget nyt i.
Det er noget, man ved, og noget, man indkalkulerer.
Nu skal jeg undlade at komme ind på alle de andre regioner, men jeg kan da i hvert fald konstatere ud fra avissnak, at hvis vi tager Region Syddanmark, er det slet ikke de samme toner, vi hører, som vi hører fra Region Hovedstaden.
Det er det såmænd heller ikke fra Region Nordjylland og fra Region Sjælland.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-02-10:
Er ministeren enig med direktør for Dansk Sundhedsinstitut Jes Søgaard i, at borgernes stigende behov for sygehusbehandling og fortsat øgede udgifter til medicin betyder, at nulvækst i virkeligheden er lig med nedskæringer, jf. artiklen herom i Jyllands-Posten den 4. februar 2010?
Per Clausen (EL), 2010-02-10:
Vil ministeren tage de fornødne initiativer til at sikre, at der i 2010 både kan ske en vækst i antallet af behandlinger og operationer samt ske en højnelse af kvaliteten af behandlingerne?
Lene Espersen (KF), 2010-02-10:
Jeg vil sige til hr. Orla Hav, at jeg faktisk tror, vi er fuldstændig enige om, at det er væsentligt, at Danmark ligger i top, når det gælder iværksætteriet og ikke mindst vækstiværksætteriet.
Målsætningen om, at vi skal have flere vækstiværksættere, er af stor betydning, fordi iværksættere skaber omkring en tredjedel af alle nye job hvert år.
Jeg er overbevist om, at vi kan nå målsætningen, for vi har jo sat en række initiativer i værk siden 2001, bl.a. i forhold til risikovillig kapital, bedre rådgivning, og vi har oplevet en stigning på næsten 50 pct. fra 2003 til 2007 i antallet af vækstiværksættere i Danmark.
Men kurven har som sagt fået et knæk på grund af den økonomiske krise.
Vi arbejder lige nu med at skabe en iværksætterkultur i Danmark, f.eks. med mere uddannelse i entreprenørskab i folkeskolen, programmer med iværksætteri og iværksætterugen i uge 47.
Jeg vil sige, at de tal, jeg har, i hvert fald viser, at vi ligger i den absolutte top, når det gælder iværksætterindeks, men jeg er selvfølgelig helt indstillet på, også skriftligt, at besvare spørgsmål fra hr. Orla Hav om de tal, jeg har, og som altså som sagt ser meget, meget fine ud for Danmarks vedkommende.
Orla Hav (S), 2010-02-10:
Jamen jeg skal bare sige, at ministerens billede jo ikke ligner det billede, som bliver gengivet fra erhvervslivets side.
Det er ikke så længe siden, at de store erhvervsorganisationer var ude at sige noget om, at den danske indsats på det her område er for ufokuseret, er for lidt koncentreret om det, der kan virke, og det er jo det, der bekymrer os.
Jeg er med på, at skolerne kan gøre meget, og at kulturen kan gøre en hel del, men de mennesker, der står og har en god idé eller går på en virksomhed og har en god idé og gerne vil i gang, har jo behov for noget hjælp her og nu.
Jeg vil gerne have, at ministeren løfter sløret lidt for den plan, eller at hun i hvert fald giver tilsagn om, at det skal vi arbejde noget med.
Vi vil gerne være med til at fremme iværksætteriet i Danmark, fordi det skaber job.
Lene Espersen (KF), 2010-02-10:
Vi har meget høje opstartsrater, og som sagt har vi faktisk også haft en flot udvikling i opstarterne.
Men det er klart, at den internationale krise har betydet, at der overalt i verden har været et uheldigt knæk på kurven.
Vi skal have flere vækstiværksættere; det er en af de ting, der er vigtige.
Det, som vi jo har været enige, også med Socialdemokratiet, om, er, at der skal tilføres mere kapital, at vi skal have styrket rådgivningen, og så tror jeg altså også, at vores uddannelsessystem skal geares mere til at have fokus på entreprenørskab og iværksætteri.
Orla Hav (S), 2010-02-10:
Jamen jeg skal bare sige, at de tal – og det er jo lidt ærgerligt, at vi skal skændes om tallene – jeg har haft adgang til at se, viser, at Danmark kun ligger i midterfeltet, når det gælder de vigtige vækstiværksættere.
Så selv på det område har vi bestemt plads til forbedring, og det er jo det, vi gerne vil have ministeren til at komme med et udspil om – naturligvis med baggrund i, at vi nu har en anden økonomisk situation – som kan være med til at rette op på de her forhold.
For det er helt afgørende for Danmarks mulighed for at klare sig i fremtiden, at vi får skabt flere nye job.
Må jeg så sige: Synes ministeren, at fremskaffelsen af kapital er det, der har slået igennem på medicoområdet her i det københavnske område, hvor vi fik meget dystre meldinger om, at det var umuligt at skaffe penge til at være med til den del af iværksætteriet?
Jeg vil bare bede ministeren om også at kommentere den del af det, inden vi maler et skønmaleri.
Lene Espersen (KF), 2010-02-10:
Der er bestemt ikke grund til at sige, at man maler et skønmaleri.
Jeg tror bare, det er meget vigtigt at holde fast i, at de tal, som vi bruger, og som OECD bruger, og det iværksætterindeks, vi bruger til at måle os selv i forhold til, egentlig viser et billede af, at Danmark står ganske pænt.
Men hr. Orla Hav har helt ret i, at et af de steder, hvor vi stadig væk ikke er så gode, som vi alle sammen gerne ville have at vi var, og hvor globaliseringspartierne har været enige om at vi skal være blandt de bedste, er vækstiværksætteri, og der mangler der stadig væk noget.
Det, vi har valgt at gøre i globaliseringskredsen, er at afsætte 125 mio. kr. årligt til at skabe kvalitets- og kompetenceløft i rådgivningen.
Det tror jeg er vigtigt.
Jeg tror også, det er vigtigt at arbejde videre med at få fjernet nogle af de administrative byrder – et arbejde, der jo allerede er i gang – således at man kan koncentrere sig om at drive virksomhed frem for at udfylde skemaer.
Så vil jeg sige til sidst til hr. Orla Hav, at jeg er helt enig i, at ikke mindst på kapitalområdet har der været behov for at få tilført ekstra kapital, og i forbindelse med erhvervspakken har vi jo bl.a. bidraget med det.
Med hensyn til medico vil jeg sige, at jeg er i samråd i morgen om den sag, og der har jeg faktisk en hel del materiale og papirer med om det, også til uddeling.
Vi er ikke i mål, men jeg tror faktisk, hr. Orla Hav og jeg er enige om, hvad det er, vi gerne vil nå.
Orla Hav (S), 2010-02-10:
Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at forbedre turisterhvervets vilkår?
Skriftlig begrundelse
Dansk turisme er i tilbagegang, der tabes omsætning, overnatninger og arbejdspladser i sektoren.
Lene Espersen (KF), 2010-02-10:
Jeg vil sige, at dansk turisme står over for en række udfordringer.
Vi har allerede taget en række initiativer, der skulle være med til at skabe gode vilkår for turismen og også øge effekten af de offentlige turismeinvesteringer.
Som hr. Orla Hav ved, har vi fået lavet en undersøgelse, der viser, at der er fire centrale udfordringer for organiseringen af dansk turisme: For det første er der i turismeerhvervet selv et ønske om et mere forretningsorienteret VisitDenmark, der skal have fokus på én ting, nemlig international markedsføring af dansk turisme.
For det andet er der behov for en organisering, der i højere grad inddrager turismeerhvervet.
For det tredje er der behov for en klarere arbejdsdeling i den offentlige turismefremmeindsats, så vi sikrer en bedre udnyttelse af de offentlige midler og undgår overlap.
For det fjerde er der brug for den styrkede tværgående koordination af turismefremmeindsatsen.
Derfor vil regeringen også meget snart fremlægge et bud på en ny organisering af VisitDenmark.
Vi har derudover taget en række initiativer for at fremme turisterhvervets rammevilkår.
I forbindelse med finansloven for 2010 har vi jo vedtaget at hæve bundfradraget for udlejning af feriehuse fra 7.000 kr. til 10.000 kr.
Samtidig sikrer vi, at bundfradraget også fremover reguleres i takt med den generelle indkomstudvikling.
Det tror jeg vil bidrage til, at flere feriehusejere vælger at udleje deres feriehuse til turister, og vi får dermed flere overnatninger, stigende omsætning og beskæftigelse, ikke mindst i lokalsamfundene langs de danske kyster.
Derudover har vi skabt mulighed for at bygge større campinghytter, og endelig har vi taget en række initiativer, der skal sikre en mere smidig visumadministration.
Nogle af de initiativer skulle gerne være med til at sikre gode rammer for vækst i turismeerhvervet, og jeg forventer snarest at oversende den tværministerielle rapport om turismens rammevilkår til Folketinget.
Orla Hav (S), 2010-02-10:
Vi taler jo om et erhverv, som omsætter for omkring 70 mia. kr., og det er et erhverv, som specielt i udkantsområderne i det danske land betyder ganske meget beskæftigelsesmæssigt og indtjeningsmæssigt.
Det, der støder, er jo, at man skal tilbage til 2006 for at se en turismepolitisk redegørelse fra ministeriet.
Er det sådan, at man har glemt erhvervet og undladt at sætte fokus på, hvad der faktuelt er gældende omkring erhvervet?
Jeg tror ikke, jeg bliver uenig med ministeren med hensyn til organisering af udspillene.
Det er sådan set ikke det, jeg gerne vil have på dagsordenen, men det, at vi ud fra de tal, jeg kunne slå op, kan se, at der er et fald på næsten 1 million overnatninger i Danmark i perioden 2001-2008.
F.eks. er Ciscos årlige konference – en stor konference, som traditionelt har været afviklet i København – blevet flyttet.
Det er de indikatorer, som erhvervet påpeger.
Hvilke værn har vi, hvad er vores rammebetingelser for at kunne være med i den konkurrence, som er benhård, og som ikke løftes alene af, at sommerhusejerne får lov at trække lidt mere fra i skat?
Den plan vil jeg gerne have ministeren til at kommentere lidt på.
Lene Espersen (KF), 2010-02-10:
Jeg synes faktisk, at det er en god og spændende debat.
Jeg er rigtig glad for, at hr. Orla Hav har stillet de spørgsmål i dag.
Det er rigtigt, at man i 2006 lancerede en turismepolitisk vækstplan for at få mere helårsturisme til Danmark.
I 2007 lancerede regeringen så en handlingsplanen for offensiv global markedsføring af Danmark, og den skulle gerne være med til at skabe et både klarere og mere positivt billede af Danmark i udlandet.
På turismeområdet arbejder regeringen særligt på markedsføring af kystog storbyferieturisme i Danmark.
Vi afsætter hvert år et basistilskud til VisitDenmark på 115,4 mio. kr.
Derudover er der altså afsat 60 mio. kr. til at markedsføre kyst- og storbyturisme i Danmark og 150 mio. kr. til Fonden til Markedsføring af Danmark.
Så der er faktisk taget nogle initiativer, der gerne skulle være med til at markedsføre os bedre.
Vi har også det næsthøjeste niveau af overnatninger pr. indbygger i Nordeuropa, og vi har flere udenlandske turister end både Norge og Sverige tilsammen.
Men hr. Orla Hav har ret i, at vi på trods af dette har oplevet en tilbagegang, bl.a. på grund af vores høje prisniveau.
Og jeg tror, at vi skal være bedre til at markedsføre os på det, vi er gode til, på de kvaliteter, der er i Danmark, for også at få flere af de turister hertil, der kan og har råd til at lægge nogle penge her.
Orla Hav (S), 2010-02-10:
Ministeren og jeg bliver ikke uenige om, at vi skal markedsføre os bedre – det er helt oplagt – men når vi som på det seneste oplever, at den tyske moms reduceres fra 19 pct. til 7 pct., tror jeg, det er, er det jo nogle ganske barske vilkår, som det danske turismeerhverv skal leve op til.
Så skal vi jo være ekstra meget bedre end de andre, for at det er os, der bliver valgt som hjemsted for den families ferie, som skal afholdes.
Jeg argumenterer ikke for en nedsættelse af momsen, men jeg vil gerne have ministeren til at argumentere for, hvad det er for nogle ændringer, som skal ske for dansk turisme, eller hvordan vi får det sat på dagsordenen i en Folketingssammenhæng, så vi kan få gjort noget ved det.
Der er et skrigende behov.
Lene Espersen (KF), 2010-02-10:
Jeg er helt enig med hr. Orla Hav i, at jeg heller ikke tror, at vejen, man skal gå, er ligesom bare at prøve på alle måder at indrette vores skattesystemer og andre ting, så vi kan følge med alle de andre lande, der ligger omkring os.
Der er simpelt hen ikke råd til det, men jeg tror heller ikke, at man dermed får sat fokus på det, der er det væsentlige, nemlig hvad det er for nogle kvaliteter, der gør, at folk vælger Danmark.
Jeg er glad for, at turismeerhvervene nu selv endelig er nået til enighed om at sige, at noget af det, vi skal være bedre til at brande os på, sådan set er det, som Danmark har været kendt for: et åbent, frit, tolerant, demokratisk samfund med meget høj kvalitet, med tryghed og sikkerhed, med orden i tingene, og hvor bæredygtighed spiller en rolle.
Jeg tror simpelt hen – for at sige det på en meget enkel måde – ikke på, at vi kan vinde kampen om flere turister, hvis det bare skal være en kamp, der handler om at sælge en rejse til den laveste pris.
Det handler om at få flere kvaliteter ind i vores produkter og også om at turde at sige: Det er altså nogle af de velhavende tyske, svenske turister, der har store pensionsopsparinger, vi skal have til at tage til Danmark og lægge deres penge.
Og det har vi ikke været gode nok til at målrette kampagnerne mod.
Rasmus Prehn (S), 2010-02-10:
Man må virkelig sige, at finansministeren afslører sig selv her i dag som uofficiel verdensmester i dårlige undskyldninger og i at tørre ansvaret af på andre.
Jamen så er det Socialdemokraterne, der har gjort det ene, og så er det Socialdemokraterne, der har gjort det andet.
Altså, sagen er, at denne regering har siddet i 9 år og har ansvaret for, at vi nu står med en kæmpestor gæld, og at man har brugt meget mere, end man havde.
Man har ført os tæt på afgrundens rand, fordi man ikke har ført en ordentlig og fornuftig politik, og fordi man svigtede vælgernes tillid og stod og sagde til dem, at der var råd både til skattelettelser og til velfærd.
Når der så ikke er råd til begge dele, når konsekvenserne skal tages, når danskerne skal have at vide, at de skal have ringere skoler, de skal have ringere børnehaver, de skal ringere plejehjem, så tør man ikke engang selv tage ansvaret for det.
Så tørrer man det af på byrådene, så tørrer man det af på borgmestrene, så sparker man nedad og løber fra ansvaret, løber fra regningen og siger, at nu må de stå og forklare borgerne, at de får en ringere velfærd.
Det synes jeg virkelig ikke er ansvarlig ledelse.
Man lover en hel masse, og når det så er, at det ikke holder stik, tørrer man ansvaret af på nogle andre.
Det er ikke rimeligt.
Orla Hav (S), 2010-02-10:
Tak for det.
Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at forbedre turisterhvervets vilkår?
De tal, jeg har kunnet finde på Erhvervs- og Byggestyrelsens hjemmeside, siger, at der fra andet kvartal i 2008 og frem til andet kvartal i 2009 er sket et fald på 42 pct.
Værre ser det ud, hvis man går tilbage til 2007, så er faldet på næsten 50 pct. for iværksætteri.
Det er det laveste niveau siden 1994.
Det synes vi sådan set ikke er ambitiøst.
Det synes vi er ærgerligt for Danmark, for det er jo sådan, at hvis man opgør over en periode fra 2003 til 2006, ser man, at der blev skabt 71.000 job om året, og det her fald betyder, at Danmark er gået glip af omkring 35.000 job, der kunne have været skabt, hvis vi havde holdt niveauet.
For vi er jo lige så bekymrede, som ministeren er, og vil gerne medvirke til, at Danmark kommer bedre ud af det her, end det ser ud til på nuværende tidspunkt.