runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-04:
Jeg forstår godt formålet, man kan måske undre sig lidt over det, men jeg kan spørge ministeren om skriftligt, hvilken dokumentation der er.
Altså, jeg har ikke oplevet, at der er danskere, der dør af leverskader som følge af indtagelse af kanelsnegle og andre ting, så jeg tror, at de bekymrer sig for meget i Fødevarestyrelsen, og det kan bare undre, at man ikke deler den bekymring i en række andre europæiske lande, hvor man ikke har valgt en så restriktiv fortolkning.
Derfor vil jeg godt igen spørge justitsministeren, jeg mener fødevareministeren, om ministeren mener, at der er tale om en overimplementering, når man sammenligner med, hvordan andre lande fortolker den her aromaforordning.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Det, der ligger i det her, er jo en faglig vurdering.
Som jeg sagde indledningsvis, er den her forordning vedtaget under den tidligere VK-regering.
Dengang man diskuterede de her ting, var det alene det sundhedsmæssige perspektiv, som man havde fokus på.
Kumarin er ud over at være et aromastof også et giftstof, som altså kan give leverskader.
Vi har i Danmark fortolket forordningen sådan, at man skulle sørge for ikke at risikere, at der var nogle borgere, der fik skader.
Derfor vil vi også fremover mere offensivt gå ud og oplyse eksempelvis småbørnsforældre om, at små børn skal indtage mindre kanel, og at man i det hele taget skal være opmærksom på at bruge kanel, i hvert fald hvis det er den type af kanel, i begrænset omfang.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-04:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg kan uddybende sige, at grunden til, at jeg stillede spørgsmålet, jo er, at der har været en række sager, hvor det er mit indtryk, at man kunne være bekymret for, om der var tale om overimplementering af EU-lovgivning.
Vi har haft sagen om, hvorvidt Joe and the Juice måtte kalde forskellige slags juice for forskellige ting, om det var misledende eller ej, og nu har vi så denne sag, hvor der er nogle, der giver EU skylden for at ville lægge den danske kanelsnegl i graven, men hvor det viser sig, når man graver lidt ned i det, at det handler om den danske fortolkning.
Og det er dér, hvor jeg og vi i Venstre er interesseret i at finde ud af, om der er tale om en overimplementering.
Jeg er da glad for, at ministeren finder det urimeligt, hvis man skulle forbyde kanelsneglen, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er ministerens opfattelse, at der er tale om en overimplementering af EU-lovgivning, når nu den danske ansvarlige myndighed, altså Fødevarestyrelsen, vælger at lave sådan nogle kategorier her, hvor noget er tilladt og noget ikke er tilladt.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Man kan jo godt komme til at dirre lidt i mundvigene, fordi det godt kan lyde lidt spøjst.
Men selv om det er lidt spøjst, bliver jeg også nødt til at sige, at det heller ikke er mere spøjst, end at der også er noget alvor i det.
Selvfølgelig er det dejligt, når politikere som hr. Karsten Lauritzen interesserer sig for, hvilken effekt de beslutninger, man traf, da man selv tidligere var i regering, har nu, hvor man er kommet i opposition.
Det synes jeg sådan set altid er dejligt.
Jeg tror, det kom bag på langt de fleste danskere, også mig selv, da jeg hørte, at kanelsneglen nu var truet og direkte i fare.
Det har været en sag, som har trukket nogle muntre overskrifter, men det er egentlig også en alvorlig sag.
For baggrunden for, at vi diskuterer de her ting, er, at kanelsnegle indeholder stoffet kumarin.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at Fødevarestyrelsen er i dialog med erhvervet om at sørge for, at der er mindre kumarin i de kanelsnegle, vi skal sætte til livs fremover, og samtidig sørge for, at kanelsneglen overlever.
Som jeg forstår det, har der været et møde i dag mellem Fødevarestyrelsen og erhvervet, og de har besluttet sig for at sætte sig sammen, lave en arbejdsgruppe og analysere det helt til bunds for at få mere viden om, hvordan bagværk, bagemetoder, vejledninger og risikobetragtninger skal være i forhold til det her kumarin, og så vil man mødes igen.
Og det, man er blevet enige om, er altså at have en god dialog, der skal medvirke til, at kanelsneglen overlever, men at der samtidig er mindre kumarin i kanelsneglene.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Jeg vil egentlig bare være helt sikker på, at det, ministeren siger, er, at der både findes noget på cvr-nummeret og noget, der hedder en forening.
Men så vil jeg bare vide, om det, ministeren siger, skal forstås på den måde, at det er foreningen, der er udbetalt til, altså at ministeriet har sørget for, at man har kendskab til vedtægter og alt muligt andet, så man har sikkerhed for, at de krav, der er til puljen, nemlig at det er en forening, har man også dokumentation for, altså at det er en forening, der har søgt, for der kan være ting, der hedder det samme – sådan kan det så tit være.
Og derfor er det jo bare væsentligt at få at vide, når ministeren siger, at det både er en enkeltmandsvirksomhed og en forening og en tænketank, at det så er foreningen, der har fået pengene, og foreningen, der har vedtægterne, for ellers er der jo en uoverensstemmelse mellem de vilkår, der kan søges på, og hvem der kan modtage støtte – også i forhold til, om andre i en lignende situation så har afstået fra at søge, hvis man ikke har været fuldt ud bekendt med, hvorledes ministeriet har valgt at administrere det.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Jo, men Fødevarestyrelsen har jo en opgave, og det er at sørge for at leve op til de ting, som der politisk er vedtaget.
Og der blev under den tidligere regering bl.a. vedtaget en EU-forordning, som handler om aromastoffer.
Den har man levet op til, og man har haft fokus på, at der ikke måtte være nogle borgere, som efter de grænser, man havde fastsat, fik for meget af de stoffer.
Alt det er fortid nu.
Det, der er vigtigt for mig, er at sørge for, at der i fremtiden, når vi skal have kanelsnegle, eller når vi giver kanel til vores børn, er oplysning nok om, hvor lidt kanel der i virkeligheden skal til, inden man overskrider de grænser, der er anbefalet, og at erhvervet og Fødevarestyrelsen i dag har haft et møde og er blevet enige med hinanden om at sørge for at få mere viden og at finde en løsning, så kanelsneglen kan overleve.
Det er jeg sådan set rigtig glad for.
At det så også samtidig betyder, at vi ikke risikerer leverskader på grund af for meget kumarin, synes jeg da sådan set ikke, at der er nogen, der kan være kede af.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-04:
Det er jeg også glad for.
Jeg er fuldstændig enig med fødevareministeren i, at det ikke er forordningen som sådan, der er noget i vejen med – den står vi gerne på mål for – men det er den fortolkning, man har valgt i Danmark.
Og der må jeg bare sige, at vi har set en række tilfælde, hvor Fødevarestyrelsen bruger en meget restriktiv fortolkning, i forhold til hvad man gør i en række andre lande, og det skaber en række problemer – i det her tilfælde for nogle bagere og for folk, der godt kan lide kanel.
Og det er uheldigt.
Men jeg er da glad for, at man nu har fundet en løsning, så vi kan nyde kanel her i julemåneden med god samvittighed.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Nu nåede jeg at nævne grænseværdien for børn, og det er klart, at de kan tåle et lavere indtag end voksne, men vi ved fra forsøg, at for meget kumarin kan give leverskader.
Vi ved også fra medicin, som indeholder kumarin, at der dér er påvist leverskader.
Så selv om det her er lidt muntert, skal det altså tages alvorligt. Da man i sin tid under den tidligere regering vedtog de her regler, for det skete under den tidligere regering, diskuterede man overhovedet ikke kanelsnegle.
Da diskuterede man, om man ville have de her giftstoffer.
Det, jeg står med i dag, nogle år efter, hvor reglerne skal implementeres, er, at vi så skal finde nogle løsninger.
Så det vil sige, at vi jo har fundet en løsning.
Den fandt man ikke, da man vedtog forordningen, for der diskuterede man slet ikke, om kanelgiflen eller kanelsneglen var i fare.
Men nu kommer der altså en løsning, og det er jeg sådan set glad for.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-04:
Jamen så ved vi jo det.
Jeg synes jo, at det er fint, at man tager danskernes sundhed meget alvorligt i Fødevarestyrelsen, men jeg tror bare, at man skal være varsom med at lave meget restriktiv lovgivning, når man kan se, at man i en række andre lande vil fortolke tingene anderledes.
Så er det bedre at lave oplysningskampagner og sige, at det her kan være farligt for børn.
Men for alle andre er det sådan set ganske ufarligt.
Og det kan jeg så forstå også er det, som fødevareministeren siger, altså at det er børn, der er problemet, og ikke voksne.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Jeg vil gerne sørge for, at den viden, vi har om kumarin – som er det aromatiske giftstof i kanel, som vi taler om, når vi taler om stoffet, som kan give leverskader – kommer ud, så vi ved, hvad det handler om.
Når det så er sagt, vil jeg jo gerne endnu en gang understrege, at jeg er rigtig, rigtig glad for, at Fødevarestyrelsen i dag har holdt et møde med erhvervet, og at man er kommet frem til, at man finder en løsning.
For målet er jo ikke, at vi ikke skal have flere kanelsnegle, eller at vi ikke skal nyde søde ting, som også smager af kanel.
Men jeg synes da egentlig, at der er et meget godt formål med, at vi kan spise de ting uden at være bekymret for, når vi eksempelvis som forældre giver det til vores børn, at vi så risikerer at give vores børn noget, som kan skade dem.
Så jeg synes sådan set, at det rigtige er at finde en løsning, som gør, at vi kan spise kanelbagværk, uden at nogen bliver skadet.
Jeg skal nok få de andre tal om lidt.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-04:
Spørgsmålet er jo stillet, fordi der nok er nogle, der undrer sig – det gør jeg fortsat – over, hvorvidt noget kan være meget, meget farligt i Danmark, men tilsyneladende ikke farligt i Sverige.
Man må undre sig over, særligt når der er tale om en forordning, som jo altså er noget, der direkte bør implementeres i medlemslandenes lovgivninger, at man så vælger en forskellig fortolkning.
Jeg kan oplyse fødevareministeren om, at VAASAN , der er storproducent af bagværk i Sverige, årligt sælger 25 millioner kanelboller i Sverige, uden at der er nogen dokumentation for, at der skulle være folk, der dør som følge af det.
Jeg kan også fortælle ministeren, at jeg ved flere lejligheder nok nyder mere kanel end en gennemsnitsdansker, og jeg vil da også godt sige, at jeg vil indtage noget mere af det her op mod jul.
Så kan vi jo se, om der sker noget sundhedsskadeligt med mig – det tvivler jeg nu kraftigt på.
Jeg må sige, at jeg ikke forstår, hvorfor ministeren ikke, når den her sag kommer op – eller inden den kommer op – siger: Vi skal ikke være mere restriktive end de andre nordiske lande.
Vi skal ikke være mere restriktive end i Sverige eller i Tyskland, medmindre der foreligger krystalklar dokumentation – altså ikke bare noget, der tyder på, men krystalklar dokumentation.
Og jeg kan forstå på ministeren, at det findes der altså ikke i øjeblikket i Danmark.
Der findes noget, som giver anledning til bekymring, og det er sådan en bekymring, man kan vælge at agere på ved at forbyde eller begrænse den her form for kanel, eller man kan vælge at sige: Nu lader vi være med at ændre noget, før vi lige har fundet ud af, hvad man gør i en række andre europæiske lande.
Derfor vil jeg godt spørge, om ministeren ikke kan se det mærkværdige og underlige i, at kanel i kanelsnegle er farligt i Danmark, men tilsyneladende ufarligt i Sverige.
Er der virkelig så stor forskel på Sverige og Danmark?
Karen Hækkerup (S), 2013-12-04:
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan stå her og svare på, hvordan og hvorledes lovgivningen skal være indrettet i Sverige.
I forhold til aromaforordningen er der mulighed for fortolkning i de enkelte lande, og det sker for at kunne tage hensyn til det fødevareforbrug, der er i de enkelte lande, og her er svenskerne så kommet frem til den anbefaling, som de har.
I Danmark har Fødevarestyrelsen rådført sig med forskere på DTU, og med det, man ved derfra, kombineret med den viden, som man har om det danske fødevareforbrug, er man kommet frem til de resultater, vi derfor ser vi har i Danmark.
Hvilke undersøgelser svenskerne har kombineret og taget deres beslutninger på, og hvilken oplysningsindsats de i øvrigt har gjort derovre, ved jeg ikke noget om, så det kan jeg ikke rigtig svare på.
Men jeg kan sige, at i Danmark har vi hæftet vores viden om, hvad danskerne rent faktisk spiser, på den viden, som vi har fra DTU.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-04:
Til fødevareministeren: Finder ministeren det rimeligt, at de danske fødevaremyndigheder ikke vil anerkende kanelsneglen som traditionelt bagværk, når de svenske myndigheder har anerkendt kanelbollen som traditionelt bagværk og dermed tilladt en højere grænseværdi for indholdet af kanel i kanelboller, end de danske myndigheder tillader i danske kanelsnegle?
Carsten Hansen (S), 2013-12-04:
Jeg vil godt sige, at vi jo melder en ramme ud, og den skal man overholde, ligesom der er blevet udmeldt hvert eneste år i de år, man har haft LAG'erne.
Så kan der være en uoverensstemmelse, der kan opstå misforståelser mange steder.
Så jeg kan ikke vide, hvor de her misforståelser er, men de er jo kommet i forbindelse med sagsbehandlingen det sidste halve års tid, for det er dér, man kan begynde at se, om man har opfyldt eller uopfyldt det beløb, man har fået udmeldt i sin ramme for året.
Så hvornår de præcis er opstået, kan jeg ikke sige, men de jo kommet i løbet af det sidste kvartal.
Den præcise dato kan jeg selvfølgelig ikke her lige på stående fod huske.
Det forventer fru Anni Matthiesen heller ikke.
Men det, der er vigtigt, er, at vi har forsøgt at reagere, hver gang vi har fået en sag ind, og har været i tæt dialog med NaturErhvervsstyrelsen, og det er i hvert fald min ambition, det har jeg også sagt, at vi skal have afsluttet alle sager til nytår, som jeg har tilkendegivet i samrådet, og at vi er i tæt dialog med de enkelte LAG'er for at få opklaret de misforståelser, der måtte være.
Nu sidder jeg, som fru Anni Matthiesen ved, ikke og sagsbehandler de enkelte ansøgninger, men der har altså været en tæt dialog både mellem mit ministerium og NaturErhvervsstyrelsen og de enkelte LAG'er om forbruget af de udmeldte programmer.
NaturErhvervsstyrelsen har også måttet konstatere uoverensstemmelser, krydstjekket LAG'ernes registreringer med NaturErhvervsstyrelsens registreringer for at rydde misforståelser af vejen.
Derudover har der været dialog med de enkelte LAG'er om, hvilke projekter der skulle trækkes tilbage, og det er selvfølgelig alvorligt, når en LAG må trække en ansøgning tilbage fra et projekt, der allerede er igangsat.
Men jeg er orienteret om, at hvis en ansøger går i gang, inden der er modtaget tilsagnsbrev fra NaturErhvervsstyrelsen, sker det jo for egen regning og risiko.
Det ved LAG'erne også, og det bør LAG'en informere ansøger om, når den er indstillet til tilskud, og det ligger der også i både lovgivning og bekendtgørelse man skal gøre.
Anni Matthiesen (V), 2013-12-04:
Det, jeg har hørt, og det, som flere LAG'er har fortalt mig, er, at de er blevet ringet op, de har altså modtaget en telefonisk underretning om, at de f.eks. har haft et overforbrug.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren mener, at det er den bedste måde at få styr på, om man har haft et overforbrug, altså at det foregår via en telefonopringning, hvor man måske får oplyst pr. telefon, at man har haft et overforbrug på så og så mange kroner.
Og mener ministeren ikke, at der kunne være andre og bedre måder at foretage den henvendelse til de her LAG'er på?
Carsten Hansen (S), 2013-12-04:
Nu er fru Anni Matthiesen jo godt bekendt med, at vi lovgiver og laver cirkulærer, og det er også os, der er klageinstans i forhold til det her.
Men vi har jo meldt rammerne ud – så vidt jeg er orienteret, var det i marts måned i år – for, hvad hver enkelt LAG havde, og så er det NaturErhvervsstyrelsen, som krydstjekker oplysningerne med de enkelte LAG'er, der får iværksat et meget, meget stort stykke arbejde i forhold til det.
Men hvor det går galt her, kan jeg jo ikke sige i forhold til den del af det, ud over at der faktisk er iværksat et godt og stort stykke solidt arbejde med krydstjek, og rammerne er meldt, og der er meldt klare rammer ud.
Anni Matthiesen (V), 2013-12-04:
Tak for ministerens svar.
Jeg kan sige, at ministeren formentlig også er blevet bombarderet med forskellige frustrerede LAG'er her de seneste uger, og det, de er frustrerede over, er selvfølgelig, at de ligesom ikke kan se sammenhæng i de midler, de synes og mener at have til gode, og så det, der bliver påstået de reelt har til gode inden for rammen.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om, hvordan LAG'erne egentlig har fået de her meddelelser om, at der var de her uoverensstemmelser.
Carsten Hansen (S), 2013-12-04:
Jeg har engang oplevet en ordfører, der kom til at holde en ministers tale i salen, så det er ikke første gang, det er sket, vil jeg sige til fru Anni Matthiesen.
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Jeg har tidligere, bl.a. i samrådet i Udvalget for Landdistrikter og Øer den 27. august, sagt, at jeg ikke ville lægge skjul på, at jeg har fundet sagsbehandlingsforløbet af LAG-ansøgninger utilfredsstillende, og jeg tror, vi er enige om det.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi udnytter de midler, der er til rådighed for at skabe vækst og udvikling i landdistrikterne – altså, bare den lille rapport, som vi også har sendt til udvalget, har skabt 1.000 nye arbejdspladser over de sidste åringer på et rigtig godt grundlag.
Der er imidlertid nogle LAG'er, som har indsendt flere ansøgninger, end den budgetramme, der er udmeldt, har kunnet rumme, og det betyder, at der er ansøgninger, som NaturErhvervsstyrelsen ikke kan imødekomme, og derfor må de her ansøgninger trækkes tilbage.
Men vi er i en dialog om det her med de involverede LAG'er, og jeg ved, at NaturErhvervsstyrelsen også er i dialog med LAG'erne om den her proces.
Anni Matthiesen (V), 2013-12-04:
Vi bytter!
Jeg skal starte med at læse spørgsmålet op.
»Hvad vil ministeren foretage sig for at løse det problem, som rigtig mange lokale aktionsgrupper i disse uger er belastet med på grund af uoverensstemmelser mellem NaturErhvervstyrelsens projektregistreringer og Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikters projektrammefastlæggelse?«
Kan ministeren sige noget om, hvor de her misforståelser, som ministeren også omtaler, og som alle selvfølgelig har en interesse i at få ryddet af vejen, er opstået?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Nej, det mener jeg faktisk ikke; det er ikke for at gøre noget nemmere.
Men vi har opstillet et klart mål om, at flere flygtninge, indvandrere og efterkommere af indvandrere tilegner sig gode danskkundskaber.
Det er ufravigeligt; det synes vi faktisk er et vigtigt mål.
Så jeg kan simpelt hen ikke anerkende, at der er sket en slækkelse.
Tværtimod ønsker vi en reel integration.
Det går bl.a. gennem uddannelse, gennem arbejde og gennem deltagelse i civilsamfundet.
Anni Matthiesen (V), 2013-12-04:
Ministeren siger, at man hen over året har været i dialog.
Var ministeren bekendt med problemstillingen her inden juni måned, hvor måske egentlig rigtig mange LAG'er også bevilgede nye projekter?
Altså, kunne det have været forhindret, at man er kommet til at sige ja til nogle projekter, hvis det var, at ministeren havde været bekendt med det inden juni?
Carsten Hansen (S), 2013-12-04:
Vi har løbende haft en dialog hen over året om de her problemstillinger.
Jeg kan ikke i dag præcis sige nogen dato på det, men det er klart, at vi løbende har fulgt op på udmeldinger på budgetrammer.
Man kan sige, at der, hvor det opstår, er jo, fordi nu skal der afsluttes, nu skal programperioden lukkes.
Der har været rigtig mange sager.
Vi har opfordret til, at man har fået sendt dem ind, og hver gang vi bliver opmærksom på en uoverensstemmelse, har vi reageret i forhold til både NaturErhvervsstyrelsen og i forhold til den dialog, som vi har haft med NaturErhvervsstyrelsen, der jo er dem, der er akkrediteret til det, dem, der giver et tilsagn til de her forskellige LAG-projekter.
Anni Matthiesen (V), 2013-12-04:
Jeg kunne godt tænke mig i mit andet spørgsmål her at spørge ministeren: Hvornår blev ministeren egentlig bekendt med, at der var de her problemstillinger?
Carsten Hansen (S), 2013-12-04:
Jeg skal sige, at hvis der er misforståelser, er det svært for mig at sige, om de er opstået ude i LAG'en, eller om de er opstået i NaturErhvervsstyrelsen.
Men jeg ved, at vi er enige om rammerne imellem NaturErhvervsstyrelsen og Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter.
Så skal man være klar over, at de såkaldte EU-midler, altså V-midlerne, også tildeles.
Jeg ved, at det bliver lidt indforstået for udenforstående at kigge på, men man har kunnet supplere projekter under landdistriktspuljen og under områdefornyelsesindsatsen i mit ministerium.
Så er der Fødevareministeriet, og det er fødevareministeren, der har ansvaret for de supplerende EU-midler, der kan bevilges i de såkaldte V-sager, og fødevareministeren har oplyst, at inden for landdistriktsprogrammet er der fundet et økonomisk råderum, som vil kunne forventes at finansiere de resterende V-sager, der er ansøgt om.
Det er en helt ny oplysning, som man har givet fra Fødevareministeriet til det her spørgsmål i dag.
NaturErhvervsstyrelsen vil derfor genoptage tilsagnsgivningen til de her sager efter årsskiftet, så der er håb om, at nogle af dem, der har budgetteret med V-sager, kan få dem ind.
Men jeg vil bare sige, at det med V-sagerne ikke er mit ansvar.
Det ligger i Fødevareministeriet, og det er en ordning og en aftale, som blev lavet under den tidligere regering med Dansk Folkeparti.
Anni Matthiesen (V), 2013-12-04:
Jeg vil gerne lidt ind omkring de manglende midler.
Og i forlængelse af også sidste spørgsmål vil jeg gerne spørge ministeren, om fejlen eller fejlene er opstået på baggrund af, at der mangler nationale midler, eller om det er EU-midler – eller er det måske begge dele?
Carsten Hansen (S), 2013-12-04:
Det er vigtigt, at LAG'en overholder de her rammer, for at NaturErhvervsstyrelsen selvfølgelig kan få enderne til at nå sammen ved en programperiodes afslutning, som vi står med nu.
Der har løbende – som jeg også har sagt det – været en dialog mellem mit ministerium, NaturErhvervsstyrelsen og LAG'erne om forbruget og de udmeldte rammer.
NaturErhvervsstyrelsen har, hvor der er konstateret uoverensstemmelser, krydstjekket LAG'ernes registrering med egne registreringer for at rydde misforståelserne af vejen.
Der er således gjort en stor indsats fra myndighedernes side som fra LAG'ernes side for at sikre et korrekt datagrundlag i administrationen.
Der er ikke tvivl om, at der har været udfordringer med administrationen – det har jeg også anerkendt – i den her del af tilskudsordningen, som ikke har været tilrettelagt rigtigt fra starten.
Derfor har det også for den her regering været vigtigt at have et styrket fokus på LAG-ansøgningerne.
Jeg mener også, at vi i den kommende LAG-indsats skal have tilrettelagt administrationen langt mere effektivt og på et langt mere gennemsigtigt grundlag, så vi undgår at løbe ind i de her problemer i fremtiden.
Anni Matthiesen (V), 2013-12-04:
Hvad vil ministeren foretage sig for at løse det problem, som rigtig mange lokale aktionsgrupper i disse uger er belastet med på grund af uoverensstemmelser mellem NaturErhvervsstyrelsens projektregistreringer og Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikters projektrammefastsættelse?
Carsten Hansen (S), 2013-12-04:
Jeg har som sagt ikke mulighed for at gå ind i den enkelte sag, og hvem der har misforstået hvad, men jeg ved, at man allerede tidligt i år bliver informeret om, hvad det er for et budget.
Man bliver også informeret om, at man skal se at få sendt ansøgninger ind, og der bliver løbende ført kontrol med overforbruget eller underforbruget i forhold til LAG'erne fra NaturErhvervsstyrelsen og over for den enkelte LAG.
Har der været uoverensstemmelser, har vi forsøgt at krydstjekke og tage dialogen med de enkelte LAG'er.
Men hvor misforståelsen ligger, er meget, meget svært at sige.
Det kan jo være sket både i den enkelte LAG, men det kan også være sket andre steder i det ministerielle system.
Og er der fejl, skal de selvfølgelig rettes, det vil jeg gerne understrege.