runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-04-28:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag, som jo omhandler, at voksne, der arbejder med udviklingshæmmede og mennesker med fysisk og psykisk funktionsnedsættelse på institutioner, bofællesskaber og lignende, efter samtykke skal aflevere en voksenattest, der viser, at den pågældende ikke er dømt efter straffeloven for overtrædelse af en række nærmere bestemte bestemmelser .
Afgrænsningen af disse skal ske efter forhandlinger med Folketingets partier.
Altså er der lagt op til en åben drøftelse, hvor vi sammen kan være med til at få lavet en beskrivelse af, hvad det præcis er, vi ønsker der skal med.
Baggrunden er jo, at vi altså har en viden om, at der sker seksuelle overgreb mod udviklingshæmmede og mod mennesker med fysisk og psykisk funktionsnedsættelse, og derfor er det for os en rimelig tanke, at man skaber en lighed mellem de helt kendte børneattester, som blev indført for flere år siden, og voksenområdet for mennesker, der har denne funktionsnedsættelse og udviklingshæmning.
Vi synes, det skal være en logisk følge af, at vi har indført attester på børneområdet.
Det er svage borgere, og det manglede bare, at vi ikke skulle sætte et værn op, så vi er sikre på, at vi i hvert fald ansætter nogle, der ikke tidligere har været straffet.
Derudover vil der jo ske det, at de medarbejdere, der er på stedet, dermed vil få fjernet den mistanke, der kan falde på dem, hvis der foregår et overgreb.
Et krav om voksenattester handler om mere end selve attesterne.
Det sender jo et signal til de ansvarlige ledere om at være opmærksomme på, hvad det er, der foregår, og hvilken adfærd der er på stedet.
Vi mener, det er vigtigt, at man tager det ansvar meget alvorligt, når man i det daglige arbejde leder bosteder og institutioner, og at man er opmærksom på, at tingene fungerer godt.
Virkeligheden er, at selv om man gør indhentelse af voksenattester obligatorisk, er vi klar over, at vi ikke kan lave en vandtæt garanti, men vi kan i hvert fald være sikre på, at eventuelle krænkere ikke har en chance for at få ansættelse på steder, hvor der er udviklingshæmmede.
Vi skal jo tænke på, at krænkere ikke starter med at stå i et register.
Altså, der skal jo først foretages en krænkelse, før de kan blive registreret.
Alligevel har vi den overbevisning, at det er bedre, at man har afleveret en ren straffeattest, når man får ansættelse, og dermed kommer vi stille og roligt ind på, at vi ved, hvordan området er.
Vi vil gerne se positivt på det her.
Vi ser gerne en udvalgsbehandling, hvor vi kan lave et sagligt arbejde om det, og vi er ikke så bekymrede, som det lader til at regeringen er.
Mai Mercado (KF), 2015-04-28:
Jamen man må bare konstatere, at Enhedslisten ikke er de små erhvervsdrivendes parti.
Det har Enhedslisten i øvrigt nok heller aldrig været.
Men det her forslag vil jo lige nøjagtigt betyde, at hvis en underleverandør snyder – og jeg vil da gerne se hr. Christian Juhl garantere, at der ikke bliver snydt; det kan være med regnskaber, momsen; det kan være med alt muligt – hænger håndværksmesteren på den regning og ender med at gå konkurs.
Der må jeg bare sige, at Det Konservative Folkeparti ønsker ikke at tage levebrødet ud af munden på de små håndværksmestre.
Vi ønsker faktisk, at der bliver skabt flere arbejdspladser.
Vi ønsker at styrke det danske erhvervsliv, ikke at svække det.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Jeg tror da slet ikke, at fru Mai Mercado ved, hvordan det foregår i virkeligheden.
Byggeriet er en benhård branche, og hvis en hovedentreprenør skal have en underentreprenør, så sørger vedkommende i hovedet og et andet sted for at sikre, at den underentreprenør og underentreprenørens underentreprenør for det første kan lave det, de skal lave, til tiden og for det andet for, at det er efter dansk lovgivning.
Det betyder, at der bliver afregnet ved kasse et, hvis der er nogen i kæden, der snyder.
Det er derfor, jeg synes det er besynderligt, at det, når vi har hele det her system for at sikre kvaliteten i et byggeri, hvad angår de formelt tekniske ting, skulle være et kæmpe stort problem, at der også er en lille sætning i selve det materiale, der bliver lavet, hvori der står, at det i øvrigt også gælder løn- og arbejdsforhold.
Mai Mercado (KF), 2015-04-28:
Så enkelt er det jo ikke, hr. Christian Juhl.
Det er jo lige præcis sådan, at hvis der er en underleverandør, som sjusker eller fusker med eksempelvis momsen eller med regnskaberne, vil det jo ende med at være den lille håndværksmester, der hænger på regningen.
Det er i den grad usolidarisk.
I virkeligheden forstår jeg slet ikke, og det gør resten af mit parti heller ikke, hvordan Enhedslisten overhovedet kan få sig selv til at fremsætte et forslag, som betyder, at man gør vilkårene og mulighederne dårligere for små erhvervsdrivende.
De vil jo blive ekstra hårdt ramt af de her regler.
De vil ikke nødvendigvis kunne klare en underleverandør, der snyder, og de vil ikke have have en kinamands chance for at kunne opdage det snyd.
De vil jo gå konkurs, og dermed har Enhedslisten de facto sørget for at tage levebrødet ud af munden på de her små erhvervsdrivende.
Det er ikke rimeligt.
Også her forstår vi konservative så udmærket forslagets intention om at undgå social dumping og undgå, at EU-reglerne om arbejdskraftens fri bevægelighed underminerer vores arbejdsmarked.
Det er netop derfor, at vi har oprettet RUT-registeret, som alle udenlandske virksomheder skal være registreret i, hvis de skal operere i Danmark.
Vi konservative ønsker at værne om den danske model, og det her forslag udfordrer ligesom de to forrige forslag netop den danske model.
Som jeg også nævnte under de forrige forslag, er det og skal det fortsat være arbejdsmarkedets parter, der enes om at fastlægge løn- og arbejdsvilkår.
Derudover synes det noget vanskeligt at gennemskue de økonomiske og juridiske konsekvenser af forslaget.
Hvis man nu som privatperson, virksomhed eller offentlig myndighed pludselig kan komme til at hænge på en kæmperegning, fordi underleverandørerne f.eks. snyder med momsen, vil det jo afholde alle fra at få lavet opgaver fremover, og rigtig meget aktivitet i Danmark vil stoppe med det samme.
Det er jo egentlig ikke særlig solidarisk.
Hvem vil som privatperson bygge et nyt hus, hvilken kommune vil sende en opgave i udbud, og hvilket firma vil overhovedet bruge leverandører?
De eneste, der får rigtig travlt, og de får rigtig, rigtig travlt, vil være advokatfirmaer, for der vil blive årelange tovtrækkerier og kampe.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Den skelnen består jo deri, at vi har nogle lovgivningsmæssige krav – det er jo det, der er hele pointen – til f.eks., at man skal betale en vis skat.
Betaler man ikke den skat, ja, så kommer myndighederne efter en.
Og der har vi jo netop i Danmark meget bevidst valgt at sige, at lige præcis løn- og arbejdsforhold er noget, som arbejdsmarkedets parter selv står for.
Det er jo den forskel, der rigtigt nok er, mellem Enhedslisten og Liberal Alliance og også flere andre partier, fornemmer jeg.
Lige præcis når det handler om løn- og arbejdsforhold, ligger det altså i den danske model, at det er noget, som arbejdsmarkedets parter står for, hvorimod det at betale skat – og så kan vi diskutere, om den er for høj eller for lav, og det har vi også mange diskussioner om – er sådan noget, der er vedtaget i Folketinget, og derfor er det netop skattemyndighederne, altså offentlige myndigheder, som kommer ud, hvis det er sådan, at der er problemer på det område.
Det er bare det, jeg siger: Vi er ikke interesseret i, at løn- og arbejdsforhold og det, om overenskomster bliver overholdt, bliver en opgave for myndighederne.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Jeg synes stadig væk, det er en underlig og mærkelig sammenblanding af alt muligt.
Hvis nu det drejer sig om vvs, elektricitet, eller at et byggeri skal afleveres til tiden, så skal jeg da love Liberal Alliance for, at hammeren falder prompte – enten i form af bod eller bøder til den underliggende entreprenør eller dem, der er under ham, eller af lange retssager bagefter.
Det har vi jo kendt til, og det er det, der gør, at det er en lille smule dyrere at få bygget huse, hvor kvaliteten er i orden, end hvis man bare får nogle fuskere til at bygge dem.
Derfor fatter jeg bare ikke den der kunstige skelnen mellem det, om det tekniske er i orden og tidsplanerne er i orden, og det, om løn- og arbejdsforhold er i orden, altså at det er noget helt andet.
Kan man ikke se det som en helhed, sådan at alle ting skal være i orden, når vi bygger huse i Danmark?
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde til Liberal Alliance: Det er da mærkeligt, at en udgift til at sørge for, at løn- og arbejdsforhold er i orden, er et problem, mens en udgift til at sørge for kvaliteten i et hus, vvs og andet, er noget andet.
Altså, der er jo ikke nogen, der afholder sig fra at købe et hus eller bygge et hus, for man ved, at der findes autoriserede regler for, hvordan det skal være med vand, varme og sanitet og elinstallationer, og selv om man så som hovedentreprenør kan komme til at hænge på den bagefter, bygger man da huset alligevel.
Der er da ingen problemer i det her.
Der er da kun det problem, at man har en vild aversion imod, at arbejderne bliver beskyttet i det her land.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-28:
Jeg synes jo, at det var en tynd omgang fra ministeren, netop også fordi Dansk Folkeparti lægger op til, at det er noget, vi skal drøfte i fællesskab – også i forhold til afgrænsningen.
Noget andet er, at ministeren siger, at de har kontaktet KL.
Hvorfor har ministeren ikke kontaktet handicaporganisationerne?
Hvorfor har ministeren ikke kontaktet LEV for at høre om deres erfaringer inden for det her område?
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Hvad mener ministeren der skal ske, hvis der er plejepersonale, der begår et overgreb?
Nu er det jo sådan i dag, at man kan få frakendt retten i indtil 5 år, hvor man ikke kan arbejde med mennesker, men det kan man jo så efterfølgende, også hvis man har begået seksuelle overgreb eller andet.
Hvad mener ministeren så at der skal til?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-04-28:
Ministeren kunne tage en samtale med sin kollega kulturministeren, for det er jo ikke mange dage siden, at vi i denne sal stemte for, at skal man være lektiehjælper på landets biblioteker, skal man også have en børneattest, der er ren.
Hvori er forskellen?
Tak for det.
Vi har med en borgergruppe at gøre, der ikke selv kan sige fra, og de kan måske heller ikke selv bede om hjælp.
Vi har fra udlandet klar viden om, at der også foregår overgreb på det område, og vi vælger så alligevel at sige, at det her hælder vi ned ad brættet, og vi skal på ingen måde forholde os til det, for i det øjeblik, et beslutningsforslag bliver stemt ned i Folketingssalen, kommer der ikke til at ske mere.
Er det sådan, jeg skal forstå socialministerens indstilling?
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Så skal jeg bare spørge ministeren: Er det sådan sædvanlig praksis, at Folketinget skal lave lovgivning på mavefornemmelser?
Jeg vil gerne sige pænt tak til ministeren for en ordentlig og seriøs gennemgang af et alvorligt emne og for klare signaler om, at det her selvfølgelig er noget, som samfundet skal tage seriøst.
Jeg har forsøgt at have kloge folk til at finde ud af, om vi har haft nogle konkrete sager om det her emne, for det bør jo være sådan, at det, Folketinget foretager sig, har rod i en virkelighed, vi kender til: Har der været politisager, har der været sager omtalt i pressen osv.?
Jeg har ikke kunnet finde dem.
Det er muligt, at ministeren, som jo har et lidt større hjælpeapparat, har haft mulighed for at finde sådanne sager.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-28:
Det er jo netop derfor, at vi lægger op til at få en diskussion om det her, med hensyn til hvad de her attester skal indeholde, og hvor afgrænsningen skal være.
I forhold til økonomien i det her må jeg bare sige, at jeg jo er bekendt med, at der ryger 8 mio. kr. tilbage i satspuljen, fordi der ikke bliver gennemført noget lovforslag om voksenbestemmelsen, det bliver trukket tilbage.
Der var jo mulighed for at gennemføre det.
Man ville overhovedet ikke drøfte eller se på det her område for at se, hvor stort problemet er, selv om vi faktisk ved, at der foregår de her ting.
Jeg har en hel liste over, hvad der er foregået, også i forhold til seksuelle overgreb og i forhold til tyverier.
Så synes jeg bare, at det er ærgerligt, at ministeren overhovedet ikke vil drøfte det her og tage det alvorligt.
Skal jeg så forstå det sådan, at Enhedslisten ikke engang vil tage drøftelsen i Socialudvalget?
Man kan også sige – det ved jeg ikke om ordføreren vil sige – det samme om børneneattesterne: at det er en falsk tryghed.
Jeg synes alligevel, at det giver et klokkeklart signal i forhold til børneattesterne, og det ville det også gøre i forhold til voksenattesterne, om, at man ligesom er opmærksom på det her område.
For det, der sker, er jo, at 5 år efter at man er dømt, kan det her bortfalde, og så kan man, selv om man har krænket nogen, arbejde inden for faget igen.
Stine Brix (EL), 2015-04-28:
I forhold til ordførerens første spørgsmål vil jeg sige, at vi gerne vil drøfte det.
Det har vi ikke på nogen måde noget problem med.
Det er altid relevant at drøfte, hvordan vi giver en større tryghed til de mennesker, som har et handicap.
Jeg mener heller ikke, at det, at vi stemmer nej til beslutningsforslaget, er en forhindring for det.
Men vi bliver jo bedt om at tage stilling til det beslutningsforslag, der ligger her, og det kan jeg ikke stemme ja til, fordi der er for mange uklarheder.
I forhold til den anden del om falsk tryghed mener jeg, at det er en risiko ved både børneattester og voksenattester, som vi skal være meget opmærksomme på.
Det mener jeg ikke det er, og derfor er det så vigtigt, at vi har en bred forebyggende indsats på det område.
Det mener jeg faktisk er det allerallerbedste, vi kan gøre.
Simon Kollerup (S), 2015-04-28:
Tak for det.
Med det her forslag giver vi kommunerne lov til helt eller delvist at fritage for grundskyld, hvis grunden er forsvundet eller væsentligt formindsket på grund af kystnedbrydning.
I dag risikerer grundejerne at skulle betale fuld grundskyld i op til 2 år, efter at deres ejendomme er ramt af kystnedbrydning.
Det skyldes, at der er en forsinkelse fra grundværdiens nedsættelse, til den får virkning for grundskylden.
Med forslaget lægger vi op til, at kommunalbestyrelsen umiddelbart efter kystnedbrydningen kan fritage ejendommen for grundskylden.
Kommunalbestyrelsens beslutning vil så gælde, indtil der foreligger en ny ejendomsvurdering.
Fra socialdemokratisk side finder vi det kun rimeligt, at grundejere med det samme kan fritages for grundskyld, hvis deres grund har været ramt af kystnedbrydning.
Der er i det hele taget noget mærkeligt i, at man kan miste en grund til havet og så stadig væk betale grundskyld.
Vi mener heller ikke, det er rimeligt, at man skal betale fuld grundskyld i op til 2 år af en grund, som ikke længere eksisterer.
Stormen Egon, der rasede tilbage i januar, medførte, at flere sommerhuse er skredet ned eller hænger ud over kanten, ligesom vi ved, at der er flere sommerhuse og grunde, der er i farezonen for at styrte ned under kommende storme.
Det er derfor helt på sin plads, at vi nu retter lovgivningen til, så vi kan gøre noget ved problemet.
Socialdemokraterne støtter derfor lovforslaget, og da De Radikales ordfører desværre ikke har mulighed for at være til stede her i aften, har jeg lovet at meddele på deres vegne, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort, som jeg også hørte formanden var inde på at vi skulle gøre det.
Der er jo ikke nogen grund til at trække tingene mere i langdrag end som så, men forslaget her er jo sådan set vigtigt nok for de om end få, som er blevet ramt af den situation, at deres grund helt eller delvist er blevet skyllet i vandet som følge af kystnedbrydning.
Vi så bl.a. her tilbage for ikke længe siden, at der var store skader rundt omkring i landet, og derfor er det sådan set, synes jeg og Venstre, rimeligt, at man i kommunerne får mulighed for at fritage en borger for at betale grundskyld, hvis vedkommendes grund er forsvundet som følge af netop kystnedbrydning.
Så med de få, men i al beskedenhed velvalgte ord kan Venstre støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-28:
Man fornemmer jo det radikale islæt skinne igennem hos Liberal Alliance, i hvert fald bare en lille smule; men ja, hold da op, det må jeg sige, der fik den, hvad den kunne trække.
Men jeg skal da beklage, at der ikke er flertal for Dansk Folkepartis forslag, men ikke desto mindre mener vi altså i Dansk Folkeparti, at fætter-kusine-ægteskaber i flere generationer skal forbydes, sådan at fætter-kusine-ægteskaber kun skal være tilladt i ét led.
Det vil sige, at et fætter-kusine-ægteskab kun skal være tilladt, hvis de ægtende ikke selv er børn af fætter-kusine-forældre.
Baggrunden for forslaget er, at der eksisterer en øget risiko for, at fætter-kusine-forældre føder misdannede børn, og at der er behov for at bløde op på nogle af de kulturnormer, som i visse tilfælde præger integrationen af familier med indvandrerbaggrund i negativ retning.
Dansk Folkeparti anerkender, at der også kan argumenteres for et generelt forbud, også i første led, men vi ønsker ikke at ramme de ganske få tilfælde, hvor der indgås fætter-kusine-ægteskab en enkelt gang i en familie.
Og derfor er snittet i beslutningsforslaget lagt ved andet led.
Dertil kommer, at der i de tilfælde, hvor fætter-kusine-ægteskaber finder sted i generation efter generation, også er et behov for at bryde den negative spiral, som visse indvandrerfamilier og deres børn fastholdes i af nogle kulturelle normer og sociale kontrolsystemer, som efter Dansk Folkepartis opfattelse er skadelige for dem selv og for integrationsprocessen.
Tidligere har Sundhedsstyrelsen via sundhedsministeren oplyst i et svar til Folketinget, at det betragtes som indiskutabelt, at fætter-kusine-forbindelser medfører en statistisk øget risiko for dødfødsler, spædbarnsdød, medfødte misdannelser og sandsynligvis også død inden voksenalderen.
Som en grov tommelfingerregel kan det af tallene udledes, at der samlet set er tale om en fordobling af risikoen i forhold til børn, som har ubeslægtede forældre.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti at bryde kæden af fætter-kusine-ægteskaber, der finder sted i slægtled efter slægtled, bl.a. henset til den øgede risiko for, at barnet får en medfødt sygdom eller et handicap, men jo også henset til, som jeg har været inde på i ordførertalen og i nogle af de spørgsmål, jeg har stillet til de forskellige ordførere, at vi altså mener, at det er udtryk for en manglende integration i det danske samfund, når man i generation efter generation gifter sig som fætter og kusine.
Vi har meget, meget svært ved at tro på, at det i alle tilfælde – faktisk har jeg svært ved at tro på, at det sådan i langt overvejende grad er tilfældet – er sådan, at de gifter sig frivilligt.
Der tror vi altså, at der er et socialt pres fra nærmiljøet og fra familien, og vi mener faktisk, at det her forslag, hvis det blev vedtaget, ville være en hjælpende hånd til nogle af de mennesker, som er udsat for arrangerede ægteskaber og tvangsægteskaber.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Dansk Folkeparti foreslår, at fætter-kusine-ægteskaber kun skal være tilladt, hvis de ægtende ikke selv er børn af fætter-kusine-forældre.
I dagens Danmark må det i mangelen på egentlige data antages, at forslaget vedrører en ret lille gruppe personer.
Nu er forslaget dog bragt op, og vi giver det derfor også nogle ord med på vejen.
Dansk Folkeparti begrunder forslaget med behovet for at bløde op i nogle af de kulturnormer, som i visse tilfælde præger integrationen af familier med indvandrerbaggrund.
Charles Darwin og Albert Einstein var begge gift med deres kusine, og hvis vi kigger under hjemlige himmelstrøg, er det almindeligt kendt, at f.eks. arveprins Knud var gift med sin kusine, arveprinsesse Caroline-Mathilde.
Interesserer man sig oven i købet lidt for slægtsforskning, vil de fleste – og sikkert også mange i denne forsamling – kunne finde fætter-kusine-ægteskaber blandt egne aner.
Den danske kulturnorm er altså af nyere dato, og den praksis, der kan observeres i afgrænsede indvandrerkredse, adskiller sig således ikke væsentligt fra det, der få generationer tilbage havde stor og accepteret udbredelse herhjemme.
Det er rigtigt og velkendt, at der eksisterer en øget risiko for, at fætter-kusine-forældre føder misdannede børn.
Man regner med, at risikoen er dobbelt så stor, når forældrene er fætter og kusine, end når forældrene ikke er i familie med hinanden.
Det kan lyde voldsomt, men langt størstedelen af fætter-kusine-par vil føde sunde og raske børn.
Samtidig er det værd at bemærke, at risikoen for misdannelser som følge af fætter-kusine-samliv er markant mindre, end risikoen er i et ubeslægtet forhold, hvis moderen har sukkersyge, eller hvor befrugtningen er sket ved reagensglasmetoden.
Alligevel anser vi sikkert alle graviditet og fødsel som fuldt ud acceptable valg i de nævnte eksempler.
Dansk Folkeparti gør sig en række overvejelser om, hvordan deres forslag i praksis skal kunne gennemføres.
Modellen fremstår ikke meget klar.
Det nævnes bl.a., at kommende ægtefolk skal underskrive en tro og love-erklæring om, at de ikke selv er børn af forældre, der er fætter og kusine, at cpr-registeret skal rumme mulighed for, at myndighederne kan kontrollere, hvorvidt forældre til ægtende er fætter og kusine, og at par, der vil giftes, selv må dokumentere manglende slægtskab over for myndighederne.
I Liberal Alliances ører lyder det meget som mere overvågning, tungere bureaukrati og svært kontrollable ordninger med problematiske retssikkerhedskonsekvenser til følge.
Når vi summerer op, er der ingen af Dansk Folkepartis argumenter, der er rigtig overbevisende.
I Liberal Alliance kan vi derfor ikke støtte forslaget.
Vi vil hellere fastholde den frihed, der gælder i dag, og så i øvrigt satse på, at oplysning og social sikring er vejen frem.