runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
For at være en lillebitte smule fræk
vil jeg sige, at vi også er modstandere af at sammenligne den enkelte elev med burhøns, og af, at det er et spørgsmål om, at man hele tiden skal se på, hvor mange kvadratmeter der skal være pr. elev eller pr. barn, eller hvad det er, for at de får den optimale undervisning.
Det, der er vigtigt for os, er: Hvad er det for en målsætning?
Og jeg har ikke opfattelsen af, at nogen skoler kommer flere elever i klasserne, end der er plads til.
Men man kan jo så også sige, at det mange gange også regulerer sig over årene, for lige pludselig er der, som det også er blevet fremlagt, rent faktisk elever, som falder fra, og det er jo sørgeligt.
Men om det er derfor, ved jeg ikke.
Jeg synes da så, at det var mere interessant at lave en analyse af, hvorfor der er sådan et stort frafald, men det er ikke nødvendigvis noget, jeg behøver at koble op på en klassekvotient.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Som jeg sagde: I visse tilfælde kan det være et problem, og i visse tilfælde behøver det ikke at være et problem.
Hvis SF er af den opfattelse, at handelsskolerne ikke har fået tilført yderligere ressourcer siden 2001, må jeg bede SF om at dokumentere det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Ordføreren mener, at det virker voldsomt, når man forestiller sig klasser med op til 37 elever.
Ordføreren henviser til handelsskolen.
Nu er det jo ikke kun på handelsskolerne, der sidder langt over 30 elever i klasserne.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti har taget handelsskolerne til sig, men det er sådan set på hele ungdomsuddannelsesområdet, man oplever de her problemer.
Klassekvotienten er steget over en bred kam siden 2001.
Det er sådan set ikke så underligt i betragtning af uddannelsesinstitutionernes økonomiske situation.
Noget andet, der er steget, er frafaldet.
Faktisk er vi oppe på 24 pct. nu.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om man kunne forestille sig, at der var en sammenhæng mellem det stigende frafald på ungdomsuddannelserne og de stigende klassekvotienter.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Med hensyn til de klassekvotienter, der er i dag, er det sådan, at på det almene gymnasieområde mener jeg gennemsnittet er på omkring 26-27 elever pr. klasse.
For handelshøjskolerne er tallet lidt højere.
Der er så nogle eksempler, hvor det er en hel del højere.
Jeg er ikke bekendt med der er nogen steder, hvor man kan gå ind og se, hvad klassekvotienten rent faktisk er for erhvervsskolerne og f.eks. hf.
Medmindre Enhedslisten har en opgørelse over, hvor mange der er på holdene og i klasserne, f.eks. på erhvervsskolerne og hf, griber de jo bare en konklusion ud af den blå luft.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Der bliver gentagne gange henvist til gennemsnittet.
Men gennemsnittet er jo ikke så relevant for de mange elever, som sidder på de store hold på over 30 elever.
Vil ordføreren ikke forholde sig til, at det gennemsnit, der hele tiden bliver talt om, er irrelevant for de mange, der sidder på de store hold, og at man kunne sikre de elever ved at indføre et loft?
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Jeg er enig i, at det her også hænger sammen med de økonomiske ressourcer, man har rundtomkring på uddannelsesinstitutionerne, og jeg synes, at de stigende klassekvotienter er et meget godt eksempel på, at der faktisk er færre ressourcer til uddannelsesinstitutionerne - men det er jo så lidt en anden snak.
Men når nu der er stigende klassekvotienter, ville det så ikke være optimalt - når Dansk Folkeparti selv synes, det er et problem - at sørge for, at man sætter et loft over klassekvotienten og sikrer de økonomiske midler, der gør, at vi ikke oplever så høje klassekvotienter, som vi har i dag?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Ministeren mener, at det er centralistisk at gennemføre de minimumsrettigheder, som er at finde i beslutningsforslaget.
Det vil sige at forklare mig, hvorfor ministeren mener, at nationale test og elevplaner ikke skulle være udtryk for en centralistisk uddannelsespolitik.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Jeg nævnte faktisk indirekte de nationale test, for jeg sagde, at vi også havde brugt penge på at udvikle nye evalueringsformer.
I det hele taget gik min tale ud på at illustrere, at vi både har været og er klar til at give ekstra penge til folkeskolen, og at vi også har fastsat nogle minimumsrettigheder.
Jeg synes bare, at de minimumsrettigheder, som regeringen med et bredt flertal her i Folketing har fastsat, er bedre end dem, Enhedslisten kommer med.
Så enkelt er det.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Det er sådan, som jeg ser og hører det.
Jeg ved, at en årsag til dette netop er, at klassestørrelserne i de kommunale skoler simpelt hen er for store.
Vil undervisningsministeren give mig ret i dette?
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Jeg kom til at tænke på noget helt andet nu, hvor hr. Leif Lahn Jensen nævner de frie skoler: Her er der ingen af de centralistiske krav, der er foreslået her i eftermiddag, som gælder.
Det er måske derfor, at de er attraktive for nogle, specielt for lærere og folk med nye iddeer.
Det skulle vi måske tænke lidt mere over.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Nu er det jo sådan i folkeskolen, at udgiften pr. elev rent faktisk de sidste mange år er faldet.
Det kan godt være, at undervisningsministeren mener, at regeringen har givet flere penge til folkeskolen, og det har man måske også, men der er også kommet flere elever - i hvert fald her i de sidste par år.
Men når ministeren siger det, har jeg så ikke ret i, at udgiften pr. elev også har betydning for, at det bliver ringere i folkeskolen, og at det måske er derfor, at det ikke i samme stil er slået igennem på de private skoler?
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Når der er stigende elevtal, vil der altid være en tendens til, at udgiften pr. elev falder.
Det er omvendt, når der er faldende elevtal.
Alle de udgiftskrævende tiltag, som jeg her har remset op og ikke vil remse op igen, understreger, at såfremt elevtallet i øvrigt er det samme, er udgiften pr. elev steget, fordi timeforbruget pr. elev er steget, udgifterne til computere, naturfagslokaler og naturfagsbøger er steget, vi har fået en læsehandleplan, der er 230 mio. kr. til efteruddannelse osv.
Så hvis man gør det op, er jeg sikker på, at man vil nå frem til, at der alt andet lige er tale om en stigende udgift pr. elev.
Jeg ser det i øvrigt ikke som et mål at sætte udgiften pr. elev i vejret, og hvis der er nogen, der kan påvise, at der er et sted, hvor udgiften er faldet med 0,37 pct., er det ikke nødvendigvis noget, som man skal være flov over, specielt ikke, hvis pengene er gået til et godt formål.
Troels Christensen (V), 2008-01-10:
Det er der kommet ti basale minimumsrettigheder ud af, og de skal så sikre eleverne et minimum af fysiske, pædagogiske og økonomiske betingelser for selve skolegangen.
Venstre kan nok være enig med forslagsstillerne på nogle af områderne, men vi mener ikke, at Folketinget skal lovgive så detaljeret, at skolernes frihed til at tilrettelægge undervisningen bliver hæmmet.
Prisen for ikke at have styr på de lokale folkeskoler bliver betalt af politikerne ved det kommende valg - og jeg taler af erfaring.
Venstre har netop vedtaget et folkeskoleoplæg, der rummer en række ideer til, hvordan vi kan videreudvikle vores gode folkeskole.
Der er allerede sket mange forbedringer i folkeskolen, siden VK-regeringen kom til, og disse ændringer skal have tid til at bundfælde sig.
Jeg kan bl.a. nævne, at vi jo har vedtaget, at vi skal bruge en stor pose penge til at forbedre alle de fysiske rammer.
25 mia. kr. er der sat af, og de skal jo primært gå til at investere i sundt indeklima og gode hygiejniske forhold på skolerne.
Vi har fået en endnu bedre læreruddannelse, hvor vi får mere faglighed, færre linjefag og mere tid til didaktik og pædagogik.
Vi har fået skabt et nyt system, hvor vi får lærere til at undervise specielt i indskolingen og udskolingen.
Det frie skolevalg er blevet udvidet, der bliver obligatorisk sprogstimulering af tosprogede børn, fagligheden er blevet styrket igennem flere timer i dansk og matematik - som ministeren også var inde på det - mere undervisning i engelsk, flere prøver og bindende trinmål og mulighed for reelt differentiering.
Og sidst, men ikke mindst, er der de obligatoriske test.
Det er jo alt sammen, jeg vil ikke kalde det minimumsstandarder, men jeg vil kalde det værktøjer, værktøjer, som vi stiller til rådighed, for at vi bedre kan nå de mål, vi har sat for vores folkeskole.
Det, det handler om, er jo altså solide faglige og personlige forudsætninger for fortsat uddannelse.
Det er det, der er vejen frem, og det er, hvad der skal sikre eleverne og deres forældre.
Vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag om minimumsrettigheder for elever i folkeskolen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Ordføreren ønsker ikke at indskrænke skolernes mulighed for selv at tilrettelægge undervisningen, og det mener jeg bestemt heller ikke at forslaget her er udtryk for, tværtimod er Enhedslisten jo varm fortaler for metodefrihed til lærerne.
I den forbindelse vil jeg da gerne spørge ordføreren, hvordan ordføreren kan få det udsagn, at man ikke ønsker at indskrænke skolernes mulighed for selv at tilrettelægge undervisningen, til at stemme overens med læreplaner og nationale test.
Troels Christensen (V), 2008-01-10:
Det, at vi har indført læreplaner og nationale test, er, som jeg siger et værktøj, det er et instrument, det er nogle håndtag, man kan dreje på, det er nogle ting, som vi kan bruge ude i skolerne, så ledelserne og forældrene i samvirke kan finde ud af, hvor langt den enkelte elev er nået i forhold til de mål, der er sat op.
Bertel Haarder (V), 2008-01-10:
Regeringen vil gerne give flere penge til folkeskolen; det har vi bevist.
Vi har givet meget store beløb til it i folkeskolen, til computere i 3. klasse, styrkelse af naturfag, hvor der i 2005 blev afsat over 500 mio. kr. til renovering af naturvidenskabelige lokaler og indkøb af naturvidenskabelige lærebøger.
Derudover er der afsat 25 mia. kr. til medfinansiering af bedre fysiske rammer for bl.a. de kommunale folkeskoler.
Det er heller ikke sådan, at vi ikke vil have visse minimumsgarantier.
Vi har fastlagt højere minimumstal for både dansk og matematik på de yngste klassetrin og minimumstimetal gennem hele skoleforløbet for hver af de tre fagblokke: de humanistiske fag, de praktisk-musiske fag og naturfagene.
Der er blevet indført bindende trin og slutmål for de enkelte fag.
Og i 2006 blev der fastlagt et særligt minimumstimetal for historie fra 4.-6. klassetrin, og det vil blive indfaset i de kommende år.
Så vi har altså heller ikke noget imod, at man på visse punkter strammer kravene, men bemærk, hvad det er, det handler om, når regeringen strammer kravene; det handler om indhold i undervisningen.
Hvis vi indfører de minimumsrettigheder, som Enhedslisten foreslår, får vi en gennemreguleret og centralt styret folkeskole, som vil få svært ved at tilgodese særlige lokale behov, og som vil mangle frihed til at udvikle nye organisationsformer.
Især det sidste synes jeg er et stort problem.
Jamen hvad nu hvis der ikke er brug for det det ene sted og der til gengæld er brug for meget mere det andet sted?
Så er det skidt, at kommunen har fordelt pengene fuldstændig ligeligt.
Det er bare et eksempel på, hvorfor jeg må afvise forslaget - og også fordi et tocifret milliardbeløb altså er mange penge at bruge i et enkelt lille beslutningsforslag.
Et tocifret milliardbeløb!
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Jeg siger, at hvis ikke skolerne sørger for at have styr på deres pladskapacitet, så har skolerne bestemt et problem.
Jeg ved ikke lige, hvordan vi i Folketinget skulle måle det for så at sige til nogen, at lige præcis deres klasse har et problem, hvis de rent faktisk har plads til flere elever; det kan jeg ikke lige komme med de gyldne ord for her, men hører det gerne.
Julie Rademacher (S), 2008-01-10:
Jeg er stadig væk ikke helt fru, men o.k.!
Forslaget lyder på 24 elever, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget, som jeg også lagde op til i min ordførertale, at vi meget gerne vil gå ind og forhandle et loft på klassekvotienter.
Jeg kan høre på ordføreren, at han også virker positiv over for, at der ikke skal være for mange i klasserne.
Er det noget, som ordføreren vil stå i spidsen for i Det Konservative Folkeparti, altså et loft på klassekvotienter, ikke nødvendigvis de 24, men at man eventuelt forhandler det i forligskredsen?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Det var jo et direkte spørgsmål.
Julie Rademacher (S), 2008-01-10:
Positivt.
Kunne det tænkes, at Det Konservative Folkeparti ville lægge sig fast på noget loft?
Har man haft nogen spekulationer om dette i Det Konservative Folkeparti?
Har man f.eks. forholdt sig til Danske Gymnasieelevers Sammenslutnings forslag om 28 elever i klasserne?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Jamen jeg har hørt om det og har også holdt møde med dem og synes også, det lyder fornuftigt med de 28; det synes jeg lyder fornuftigt som en god klassestørrelse.
Men jeg vil sige, at det ikke kommer an på klassestørrelsen alene.
Det er altså målet og produktet - om jeg må tillade mig at kalde det det som kommer ud i den sidste ende, der er det vigtigste for os; det er ikke nødvendigvis klassekvotienten.
Men vi vil gerne kigge på det, hvis der kommer en analyse, og så sige: Jamen hvorfor er der det store frafald?
Vi tror ikke på, at det er klassekvotienten alene, men hvis man kan dokumentere, at det antal elever rent faktisk er det, der giver den optimale undervisning, jamen så er vi da naturligvis åbne over for det.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Det vil sige, at det, at vi begge to nu har hørt, at eleverne siger det her, at de siger, at der er pladsmangel, og at de faktisk er trætte af det, mener ordføreren så at vi ikke skal tage os af?
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Nu er det jo velkendt, at handelsskolerne siden starten af 1990'erne har haft en dårligere økonomi end gymnasierne, så jeg vil høre, hvad baggrunden er for, at Det Radikale Venstre lige pludselig nu, hvor de ikke længere har magten og dermed den direkte mulighed for at gøre noget ved det, har fundet ud af, at de nu vil til at prioritere handelsskolerne økonomisk.
Man sad jo i regering i en hel del år, og da gjorde man ikke noget ved det.
Hvad er baggrunden for, at man nu har set lyset?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-10:
Man kan jo næsten vende spørgsmålet om, for op igennem 1990'erne var der et øget tilskud til handelsskolerne, og nu, efter at Dansk Folkeparti har lagt stemmer til finansloven år efter år, kan jeg så forstå, at Dansk Folkeparti er kommet på bedre tanker.
Derfor kan man vel sige, at havde vi nu fortsat haft magten, havde den udvikling måske kunnet fortsætte, og vi ville have kunnet tage initiativer, men nu er det altså Dansk Folkeparti, der år efter år har lagt stemmer til en finanslov, som man åbenbart ikke har været tilfreds med, siden man nu har nye forslag.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
I min ordførertale bad jeg også SF om at dokumentere, at handelsskolerne havde fået færre penge, som der er nogle, der har sagt, og nu kan jeg så bede De Radikales ordfører om at dokumentere det samme.
Handelsskolerne har rent faktisk fået forbedret deres økonomi siden 2001.
Regeringen har så lagt op til, at der tilføres flere ressourcer i 2008, og vi har så lagt op til, at der tilføres endnu flere ressourcer.
Så mit spørgsmål er sådan set stadig væk: Hvordan kan det være, at handelsskolerne i al den tid under den tidligere regering sagde, at de var underfinansierede i forhold til det almene gymnasium, og at man så ikke rettede op på den skævhed?
Det, som regeringen foreslår, retter op på halvdelen af det, og hvis man tager Dansk Folkepartis forslag med, retter det sådan set har på det hele.
Det har vi trods alt, hvis vi kommer igennem med det, været mindre tid om at gennemføre end det, som Det Radikale Venstre praler af at have gjort i sin regeringstid.
Jeg vil endnu en gang så bede den radikale ordfører om at dokumentere, at handelsskolerne har fået dårligere økonomi siden 2001.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-10:
Jeg synes da egentlig, at det var mere naturligt at glæde sig over, at Dansk Folkeparti har et forslag på - jeg tror, jeg hørte hr. Martin Henriksen sige 65 mio. kr. ekstra - Det Radikale Venstre har et forslag på 70 mio. kr. ekstra, så hvis nu man har rygrad osv., når vi kommer nærmere finanslovforhandlingerne, kan det jo være, at det ser lyst ud.
Men lad os nu se, det kan også være, at det ender som ved de tidligere finanslove, Dansk Folkeparti har lagt stemmer til, nemlig at det ikke rigtig bliver til så meget på det her område.
I modsætning til nogle af de tidligere talere mener vi bestemt, at der er mange udfordringer på ungdomsuddannelsesområdet - også mange, som kræver politisk handling.
Jeg tror, at der er bred enighed i Folketinget om, at mindst 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse.
Spørgsmålet er så, om den rigtige måde at gøre det på er ved et forslag som det her.
Vores opfattelse er, at det vil give mindre fleksibilitet på den enkelte institution, og der er andre forhold som efteruddannelse af undervisere, etablering af studiemiljøer, udvikling af ungdomspædagogik og mindskning af frafaldet, som vi hellere vil prioritere.
Men det er klart, at der er behov for at sætte fokus på og drøfte med skolerne, hvorfor der er en udvikling mod flere elever på holdene og i klasserne, da det ikke nødvendigvis er hensigtsmæssigt set i forhold til f.eks. frafaldet.
Det, det her jo et eller andet sted kan koges ned til, er et spørgsmål om ressourcer.
Vi er meget enige i, at der er behov for flere ressourcer til ungdomsuddannelserne.
Det er jo derfor, vi bl.a. har foreslået i vores finanslovforslag, at der konkret, for at handelsskolerne kommer op på niveau, afsættes 70 mio. kr. mere, end regeringen havde lagt op til i sit finanslovforslag.
Derfor er spørgsmålet, hvem der er bedst til at vurdere, hvor den næste million kroner eller de næste 100.000 kr. skal anvendes.
Er det ude på skolen, hvor det faglige og det pædagogiske ansvar er, eller er det herinde i Folketinget, vi skal stille krav som det her og dermed dirigere midlerne i en helt bestemt retning?
Vi deler sådan set det bagvedliggende ønske om at forbedre kvaliteten; vi ønsker at prioritere det; vi ønsker flere ressourcer til ungdomsuddannelsesområdet.
Men vi ønsker altså at gå en anden vej ved at tilføre ressourcer og ikke ved herindefra at diktere, hvad de skal gå til.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Nu er det jo regionerne, der går ud og laver aftalerne.
De indgår jo overenskomster med de klinikker, de har aftaler med, så det er jo dem, der styrer, hvad beløbet skal være.
Kamal Qureshi (SF), 2008-01-10:
Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til, at den sociale ulighed, den sundhedsmæssige ulighed, i det danske samfund er vokset?
Hvad er det, Dansk Folkeparti som sådan synes, at der skal gøres ved, at vi på alle sundhedsområdets parametre ser, at de rige i det danske samfund får det bedre og bedre, mens de dårligst stillede får det ringere?
Vi kan kigge på levealder; det kan være fedme; det kan være sundhedstilstand; det kan være rygning; det kan være alle mulige andre parametre.
Der er den her skævhed, og den bliver større.
Hvad er Dansk Folkepartis bud på, at vi prøver at formindske den ulighed, eller er det for Dansk Folkeparti i orden, at den ulighed bare vokser?
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Vi skal formindske den ulighed, der eksisterer.
Jeg tror også, at mange af tingene kan gøres ved forebyggelse, og jeg har en stor tiltro til, at den forebyggelseskommission, der nu skal i gang med at arbejde, kan komme med nogle gode forslag.
Jeg imødeser den meget, og jeg tror, at det er der, vi skal sætte ind, netop for at vi når børnene lige fra skolen og hele vejen op i systemet.
Kamal Qureshi (SF), 2008-01-10:
Det er fint nok, at der bliver nedsat en forebyggelseskommission, men mange af de her oplysninger har vi jo haft i årevis.
Vi ved jo allerede i dag, at det forholder sig sådan.
Vi ved jo allerede i dag, at det er sådan, at de dårligst stillede i det her samfund ikke har råd til på samme måde som de rigeste at spise sundt.
Vi ved, at hvis man bliver født i en fattig familie i det danske samfund, så er ens risiko for at blive syg og få en ringere sundhed allerede fra fødslen markant større, end hvis man blev født i en rigere familie i Holte, eller hvor det nu kunne være.
Det er nogle oplysninger, som vi allerede har.
Hvad er Dansk Folkepartis bud på at gøre noget ved det, eller skal vi nu sidde og vente på endnu en ekspertkommission?
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Jeg mener, at vi i Dansk Folkeparti netop gør meget for at nå frem til at få dem, der er længst nede, op på samme niveau som alle andre.
Det synes jeg vi har bevist mange gange.
Line Barfod (EL), 2008-01-10:
Men vi mangler stadig væk at se, at det virker, også fordi man samtidig fører en økonomisk politik, der øger uligheden i samfundet kraftigt, og Dansk Folkeparti stemmer for nedskæringer for dem, der i forvejen har færrest penge, og for skattelettelser til de rigeste.
Men med hensyn til sygehusene kunne jeg forstå, at Dansk Folkeparti går ind for størst mulig valgfrihed - så mange private tilbud som muligt, kunne jeg forstå.
Men mener Dansk Folkeparti, at der overhovedet ikke er nogen risiko ved det, og at alle eksperter og alle de, der arbejder i sundhedsvæsenet, tager fejl i, at det er en helt anden udvikling, vi ser i andre dele af verden, hvor man har haft den samme idé om, at der skal være størst mulig valgfrihed?
Valgfriheden er jo kun for dem, der kommer til de planlagte operationer og har råd til at vælge et privat tilbud, mens alle de, der kommer akut ind i sundhedsvæsenet - og det er 80 pct. - jo ikke kan vælge at sige, at ambulancen skal køre et andet sted hen, og det er dem, der kommer til at betale prisen for, at ressourcerne går til de steder, hvor der er fri konkurrence.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Jamen jeg mener ikke, at der skal være størst mulig valgfrihed, så vi får flest mulige private klinikker eller hospitaler.
Jeg mener, at det offentlige skal kunne løse opgaven lige så godt, og det skal ikke være en bet, fordi man kommer ind på et offentligt sygehus.
De læger, der arbejder på de hospitaler, er præcis lige så dygtige, måske dygtigere, så jeg kan ikke se, hvorfor patienterne her skulle være ringere stillet.
Line Barfod (EL), 2008-01-10:
Og da det har for få penge, fordi Dansk Folkeparti stemmer for regeringens finanslove og stemmer for aftalerne om, at der gives færre penge til regionerne, end der er brug for, ja, så fører det altså til, at der ikke er penge nok til de ældre langtidsmedicinske patienter, og at der ikke er penge nok til fødselsafdelingerne og alle de andre akutområder på sygehusene.
Det fører altså til en stigende ulighed og til, at det er nogle af dem, der ikke har mulighed for at vælge, der betaler prisen, og jeg vil bare gerne høre, om det også er det, Dansk Folkepartis synes skal være den fortsatte udvikling.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Jamen jeg er ikke enig med spørgeren i, at vi fortsat vil se den ulighed, for jeg mener, at vi nu prioriterer det offentlige sygehusvæsen.
Men jeg siger ikke, det er godt nok, jeg siger, at det skal blive bedre.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti er enig i, at når der skal være fri konkurrence mellem leverandører og sundhedsydelser, skal det også være en konkurrence, der hviler på ens økonomisk grundlag, sådan at man ikke favoriserer den ene gruppe frem for den anden ved at give en bedre afregning.
Det må jo være forudsætningen for fri konkurrence, at der ikke kan være nogen som helst tvivl om, at afregningen skal være ens.
Det må Dansk Folkeparti da også være enig i.