Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-10-02:
I denne skriftlige del af redegørelsen gives en kortfattet omtale af de lovforslag og forslag til folketingsbeslutning, som regeringen ved begyndelsen af det nye folketingsår forventer at fremsætte i løbet af folketingsåret.
Denne del af redegørelsen indeholder endvidere oplysninger om ministerredegørelser til Folketinget.
Regeringen fremlagde i august 2007 forslag til en kvalitetsreform »Bedre velfærd og større arbejdsglæde - regeringens strategi for høj kvalitet i den offentlige service«.
Forslaget til en kvalitetsreform udmøntes lovgivningsmæssigt i en række forslag på indenrigs- og sundhedsministerens, socialministerens og undervisningsministerens områder.
Regeringen har igangsat politiske forhandlinger om kvalitetsreformen.
Regeringens lovprogram for 2007/2008 indeholder desuden i fortsættelse af lovgivningsinitiativerne i de to foregående folketingsår en række forslag, der udmønter regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005 og regeringens Globaliseringsstrategi »Fremgang, fornyelse og tryghed« fra april 2006.
Jeg ser frem til et godt samarbejde med Folketingets partier om det kommende folketingsårs lovgivning.
BESKÆFTIGELSESMINISTEREN
Der er tale om ændringer af lovens regler om pensionsoptjening og formuefællesskab, der tager sigte på at forbedre ATP’s muligheder for at udfylde sin rolle som supplement til folkepensionen.
Forslaget vedrører en generel modernisering og ajourføring af det samlede regelsæt for tvistløsninger på det arbejdsretlige område, hvor reglerne for Arbejdsretten og de faglige voldgiftsretter samles i én og samme lov.
Forslaget bygger på betænkning nr. 1489/2007 fra det lovforberedende udvalg om Arbejdsretten og de faglige voldgiftsretter.
Forslaget indebærer, at der etableres et samlet klagenævn, der kan træffe afgørelse og tilkende godtgørelse i alle sager vedrørende overtrædelse af forbuddet mod forskelsbehandling på og udenfor arbejdsmarkedet.
Der er tale om mindre ændringer af loven med henblik på at lette virksomhedernes administrative byrder.
Forslaget indebærer, at udenlandske virksomheder forud for udstationering af ansatte i Danmark skal indberette en række oplysninger til et fælles register over udenlandske virksomheder og udstationerede ansatte.
Oplysningerne skal bruges til statiske formål samt til myndighedernes kontrol af, om en række regler i forbindelse med udstationering bl.a. vedrørende arbejdsmiljø og skattebetaling overholdes.
Formålet med forslaget er at forhindre, at nogle medlemsgrupper via fortrydelsesordningen kan få fuld efterløn eller fleksydelse, selvom de kun betaler efterløns- eller fleksydelsesbidrag i en væsentlig kortere periode, end der kræves i de ordinære ordninger.
Regeringen vil fremlægge en ambitiøs plan for at skaffe mere arbejdskraft i Danmark.
Der forventes på denne baggrund fremsat lovforslag på flere ministerområder.
Forslaget har til formål at begrænse virksomheders brug af jobklausuler, dvs. aftaler mellem virksomheder om at hindre eller begrænse de ansatte lønmodtageres muligheder for at opnå ansættelse i en anden virksomhed.
Forslaget vedrører en række justeringer af arbejdsmiljølovens regler på baggrund af EU-direktiv 92/57/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed på midlertidige og mobile byggepladser.
Forslaget har til formål at etablere en digital indberetningsløsning, der bl.a. skal give arbejdsgiverne og kommunerne administrative lettelser ved administrationen af syge- og barselsdagpengesager.
Forslaget vedrører en række tekniske ændringer, der har til formål at lette virksomhedernes administrative byrder ved, at oplysninger, der er indberettet til eIndkomstregistret, i videst muligt omfang kan anvendes ved administrationen af lov om arbejdsløshedsforsikring.
Forslaget vedrører gennemførelse af EU-direktiv 2005/47/EF om mobile lønmodtagere på grænseoverskridende jernbanetransporter.
Direktivet er en sammenskrivning, modernisering og forenkling af andre direktiver på området.
FINANSMINISTEREN
Der er indgået aftale om EU’s budgetrammer for 2007-2013, herunder om systemet for opkrævning af midler til finansieringen af EU’s udgifter.
Nærværende beslutningsforslag danner grundlag for Danmarks ratificering af systemet for EU-budgettets finansiering.
Forslaget har til formål at ophæve den pligtige afgangsalder, der gælder i henhold til tjenestemandsloven, således at tjenestemænd ikke skal afskediges, når de fylder 70 år.
FORSVARSMINISTEREN
Forslaget tilpasser endvidere reglerne til den ændrede ressortfordeling på området efter oprettelsen af Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender i 2004.
Der er tale om justeringer af loven, der sikrer at ejere af en række arbejderboliger på landet undgår en situation, hvor de reelt er »stavnsbundet«.
Forslaget vedrører bl.a. ændringer af reglerne om udmålingsgrundlaget for statsgarantien og risikopræmien.
Forslaget vedrører gennemførelse af habitatdirektivet inden for lovens område samt en række andre ændringer af loven bl.a. hjemmel til at pålægge førere af fiskerfartøjer at tage observatører med om bord med henblik på dataindsamling i videnskabeligt øjemed og hjemmel til at pålægge skærpede sanktioner ved overtrædelse af regler for erhvervsmæssigt fiskeri.
Forslaget forbedrer innovationsordningens støttemuligheder i lyset af de nye rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling.
Der overvejes tillige en justering af udvalgsstrukturen på innovationsområdet i lyset af, at innovation er blevet en del af landdistriktsprogrammet.
INDENRIGS- OG SUNDHEDSMINISTEREN
Forslaget følger bl.a. op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Lovforslaget indeholder en række ændringer i den gældende lægemiddellov med det hovedformål at begrænse salget af ulovlige lægemidler, herunder bestemmelser om øget kontroladgang for Lægemiddelstyrelsen, nye bestemmelser om forfalskede lægemidler og skærpede sanktioner.
Forslaget vil også indeholde en udtrykkelig hjemmel for Lægemiddelstyrelsen til i forbindelse med besøg på apoteker at kunne kontrollere, om der forhandles ulovlige lægemidler.
Forslaget vedrører bedre vejledning til patienter om frit valg i sundhedsvæsenet, udvidet frit valg, når sygehuset aflyser behandling eller operation, frit og udvidet frit valg til diagnostiske undersøgelser, som praktiserende læger og speciallæger henviser til, udvidelse af patientsikkerhedsordningen, ophævelse af krav om ind- og udskolingsundersøgelse ved læge samt gradueret plejehjemstilsyn.
Der skal med lovforslaget etableres et nyt statsligt forankret patientklagesystem, som bl.a. skal bygge på et princip om, at klager på sundhedsområdet indgives ét sted - hos patientombudsmanden.
konkrete udformning af det nye patientklagesystem skal drøftes med de relevante parter.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Forslaget indebærer, at der indføres en autorisationsordning for socialog sundhedsassistenter i form af en titelbeskyttelse.
Forslaget skal sikre en mere fleksibel opgavevaretagelse og en mere hensigtsmæssig arbejdstilrettelæggelse på sundheds- og ældreområderne.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Forslaget har til formål at sikre, at biologiske stoffer, fremføringsmidler og relateret materiale anskaffet eller produceret til fredelige formål ikke anvendes til terrorformål.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af regeringens terrorhandlingsplan.
Forslaget indebærer, at der sker en udvidelse af Valgretsnævnets kompetenceområde, således at nævnet fremover tillige skal behandle alle sager om godkendelse af partinavne.
Med forslaget nedsættes tillige antallet af danske medlemmer i Europa-Parlamentet fra 14 til 13 som følge af Rumæniens og Bulgariens optagelse i EU.
Forslaget indebærer, at indenrigs- og sundhedsministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler for kommuners og regioners beregning og afgivelse af kontroltilbud.
Forslaget indebærer tillige en lovfæstelse af en kommunal styreform, hvor økonomiudvalget og de stående udvalg ikke eller kun inden for visse af deres områder varetager den umiddelbare forvaltning af kommunernes anliggender.
Forslaget skal ses i sammenhæng med kommuneaftalerne for 2007 og 2008.
Forslaget indebærer, at kommunernes deponerede overskudslikviditet, som efter de gældende regler skal frigives den 1. januar 2008, i stedet frigives over en treårig periode fra 2008.
Endvidere vil modregningen i kommunernes bloktilskud for 2007 som følge af en overskridelse af budgettet for 2006 blive erstattet af en fastfrysning i fem år af tilsvarende deponerede midler.
Forslaget indebærer, at kommunerne skal opstille kvalitetskontrakter med borgerne.
Kvalitetskontrakten skal synliggøre de politiske prioriteringer og give borgerne klar besked om, hvilket serviceniveau de kan forvente på de forskellige serviceområder.
Lovforslaget indebærer endvidere en lovfæstelse af kommunernes adgang til at oprette kommunale borgerrådgivere, der kan fungere uafhængigt af den kommunale forvaltning og de stående udvalg, og som refererer direkte til kommunalbestyrelsen.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Indenrigs- og sundhedsministeren vil give Folketinget redegørelse om:
JUSTITSMINISTEREN
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005.
Lovforslaget vil navnlig indebære en nyaffattelse af straffelovens regler om straffemyndighed, der regulerer spørgsmålet om, hvilken tilknytning strafbare handlinger skal have til Danmark for at kunne retsforfølges her i landet.
Lovforslaget bygger på betænkning nr. 1488/2007 om dansk straffemyndighed afgivet af Jurisdiktionsudvalget.
Lovforslaget vil bygge på forslagene i betænkning nr. 1442/2004 fra Den Grønlandske Retsvæsenskommission.
Lovforslaget vil bygge på forslagene i betænkning nr. 1442/2004 fra Den Grønlandske Retsvæsenskommission.
I forbindelse med gennemførelsen af de foreslåede regler vil der bl.a. skulle bygges
Lovforslaget vil indeholde visse konsekvensændringer af forskellige bestemmelser som følge af den foreslåede reform af det grønlandske retsvæsen.
Lovforslaget vil bygge på forslagene i betænkning nr. 1442/2004 fra Den Grønlandske Retsvæsenskommission.
Forslaget fremsættes efter ønske fra det grønlandske landsstyre.
Det foreslås at indføje en hjemmel i retsplejeloven til at gennemføre en forsøgsordning med lydoptagelse af forklaringer i straffesager.
Lovforslaget vil på baggrund af en arbejdsgrupperapport indeholde forslag om forebyggende tiltag i forhold til problemer med uroskabende tilskuere m.v. Ændring af lov om Det Centrale DNA-profilregister.
Det centrale element i forslaget er øget og mere effektiv informationsudveksling om dna, fingeraftryk og motorkøretøjer.
Lovforslaget vil indeholde forslag til ændring af forbrugeraftalelovens § 25 om ret til opsigelse af visse aftaler om løbende tjenesteydelser m.v., således at der fastsættes en generel regel om en længste bindingsperiode og opsigelsesvarsel for løbende kontraktforhold.
Forslaget skal ses i sammenhæng med forarbejderne til den gældende forbrugeraftalelov fra marts 2004.
På grundlag af en igangværende undersøgelse af bl.a. omfanget af tilfælde, hvor heste forvolder skade ved sammenstød med biler, vil forslaget indeholde nye regler om objektivt erstatningsansvar for hesteejere for skader forvoldt af løse heste i trafikken.
Lovforslaget vil endvidere indeholde nye regler om, at hesteejere pålægges at tegne en ansvarsforsikring.
Formålet med forslaget er at gennemføre den lovgivning, der er nødvendig for dansk tilslutning til udkastet til EU-rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager.
Formålet vil endvidere være at gennemføre den lovgivning, der er nødvendig for dansk tilslutning til udkastet til EU-rammeafgørelse om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraf eller frihedsberøvende foranstaltninger i Den Europæiske Union.
Lovforslaget indeholder ændringer af reglerne om beskæftigelses- og rodemateriale til svin, herunder om valg af materiale, mængde m.v.
Lovforslaget bygger på en rapport fra en arbejdsgruppe under Justitsministeriet om hold af svin.
Formålet med forslaget er navnlig at begrænse den tidsmæssige udstrækning af sigtelser og varetægtsfængslinger.
Lovforslaget vil bygge på en betænkning, som Strafferetsplejeudvalget forventes at afgive i slutningen af
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005.
Lovforslaget forventes at indebære, at der bliver indsat en bestemmelse i straffeloven vedrørende straffen for forbrydelser, der har karakter af tortur.
Lovforslaget vil bygge på en betænkning, som Strafferetsplejeudvalget forventes at afgive i slutningen af 2007.
Forslaget indebærer, at puljerne for erstatning i tilfælde af en nuklear ulykke i en kontraherende stat forhøjes.
Der blev herefter i efteråret 2006 nedsat et sagkyndigt udvalg, som har til opgave at overveje behovet for yderligere lovgivningstiltag i relation til produktskader.
Udvalget forventes at færdiggøre sine overvejelser i efteråret 2007, og der vil herefter blive taget nærmere stilling til indholdet af et lovforslag.
Lovforslaget har til formål at gennemføre de forpligtelser, som ventes at følge af forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbud mod markedsføring og indførsel i og udførsel fra Fællesskabet af skind fra hunde og katte samt produkter, hvori sådanne skind indgår.
Danmark vil, når forordningen vedtages, være forpligtet til at sikre, at der ikke findes danske regler, der strider mod forordningen.
Herudover vil Danmark være forpligtet til at fastsætte sanktioner for overtrædelser af forordningen.
Formålet med lovforslaget er at ajourføre den færøske retsplejelov på en række områder, bl.a. med henblik på ikrafttrædelse for Færøerne af værgemålsloven og af en række ændringer i straffeloven, herunder afskaffelse af hæftestraffen.
Lovforslaget vil bygge på en betænkning, som Strafferetsplejeudvalget forventes at afgive i begyndelsen af 2008.
Straffelovrådet er anmodet om at overveje, om der gennem lovgivning kan være anledning til at ændre eller justere strafniveauet i sager om seksuelt misbrug af børn, herunder om der kan være anledning til yderligere at forhøje strafniveauet ud over den strafforhøjelse, der er sket på baggrund af strafskærpelsesloven fra 2002.
På baggrund af rådets betænkning, der forventes at foreligge i begyndelsen af 2008, vil der blive taget nærmere stilling til indholdet af et lovforslag.
Den gældende færdselslov for Grønland svarer i vidt omfang til den færdselslovgivning, der var gældende i Danmark indtil 1991.
Lovforslaget har til formål at gennemføre en række af de ændringer, der er foretaget i den danske færdselslovgivning siden 1991.
Det drejer sig bl.a. om en nedsættelse af promillegrænsen, forbud mod at benytte håndholdt mobiltelefon under kørslen, ændring af alderskravet for førere af snescootere, indførelse af nye regler om anvendelse af sikkerhedssele og styrthjelm, krav om anvendelse af kørelys samt nye regler om bøde og konfiskation.
Justitsministeriet har i maj 2007 nedsat en arbejdsgruppe om skuldersår hos svin, som har til opgave at komme med oplæg til, hvilke initiativer, herunder af lovgivningsmæssig karakter, der er nødvendige for at sikre en væsentlig reduktion i forekomsten af skuldersår hos svin.
Lovforslagets indhold vil blive fastlagt nærmere i lyset af arbejdsgruppens arbejde.
Lovforslagets indhold vil blive fastlagt nærmere i lyset af arbejdsgruppens arbejde.
KIRKEMINISTEREN
Der er tale om en række justeringer af loven, som letter valgbestyrelsernes administrative arbejde.
Det foreslås også, at der fra menighedsrådsvalget i 2008 skal kunne afgives elektronisk brevstemme.
Forslaget lemper reglerne for anlæggelse af kommunale begravelsespladser, således at disse kan anlægges uden samtidig opførelse af kapel.
Reglerne vedrørende spredning af en afdøds aske over åbent hav forenkles, og dele af Kirkeministeriets kompetencer efter loven overføres til Stiftsøvrighederne.
Der er tale om moderniseringer og forenklinger af regelgrundlaget bl.a. med henblik på at forbedre udgiftsstyringen i folkekirken.
Lovforslaget vil bygge på forslagene i betænkning nr. 1491/2007 fra udvalget om den lokale økonomi i folkekirken.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005.
KULTURMINISTEREN
Forslaget skaber grundlag for, at staten kan forhandle overenskomster for de selvejende institutioner Århus Teater, Odense Teater, Ålborg Teater, Den Jyske Opera, folketeatret.dk.
Forslaget giver endvidere hjemmel til, at staten kan delegere forhandlingskompetencen til et fællessekretariat for de pågældende teatre.
Loven indeholder en revisionsklausul, hvorefter der senest i folketingsåret 2007/08 skal fremsættes forslag til revision af loven.
Forslaget vil indebære en udskydelse af den forudsatte revision.
Det er en forudsætning, at kommunerne er medlemmer af et internationalt netværk af byer, der tilbyder sig som fristeder for forfulgte forfattere m.v., og at de pågældende forfattere m.v. er indstillet til ophold i Danmark af denne organisation.
Forslaget skal ses i sammenhæng med forslaget om ændring af udlændingeloven fra ministeren for flygtninge, indvandrere og integration.
Forslaget indebærer en ændring af aftalelicensen, således at området for denne udvides.
Herudover vil forslaget indeholde justeringer vedrørende overdragelse af rettigheder, jf. betænkning nr. 1480/2006 om overdragelse af rettigheder.
Loven indeholder en revisionsklausul, hvorefter der senest i folketingsåret 2007/08 skal fremsættes forslag til revision af loven.
Der gennemføres for øjeblikket en evaluering af loven, som forventes at vise, at denne har fungeret efter hensigten og meget tilfredsstillende.
Forslaget forventes derfor alene at vedrøre en ophævelse af revisionsklausulen.
Det er i dag op til de enkelte ejere af fitness- og motionscentre, om de ønsker at gennemføre dopingkontroller, samt om de ønsker at gøre kunderne opmærksom herpå.
Forslaget vil pålægge ejerne offentligt at informere om, hvorvidt de har indgået en samarbejdsaftale med Anti Doping Danmark om kontrol m.v.
Forslaget vedrører en modernisering af Dansk Sprognævns struktur især med henblik på at modernisere nævnets ledelsesstruktur.
Der kan endvidere blive tale om ændringer som følge af anbefalingerne fra det sprogudvalg, som kulturministeren nedsatte i april 2007.
MILJØMINISTEREN
Lovforslagets formål er at tilvejebringe hjemmel til at undtage visse tekniske forskrifter fra kravet om offentliggørelse i Lovtidende.
I tilknytning hertil angives en alternativ kundgørelsesmetode for de tekniske standarder.
Formålet med forslaget er at hæve bundniveauet for bøder samt at ensrette bødeudmålingen på miljøbeskyttelseslovens område.
Lovens straffebestemmelse ændres, så det bl.a. skal betragtes som en skærpende omstændighed, at en overtrædelse er begået i forbindelse med udøvelse af erhverv.
Der indføres endvidere vejledende bødeniveauer.
Lovforslaget giver hjemmel til at forlænge Gudenaacentralens koncession med 6 år.
Herefter følger en treårig periode til overvejelse og forberedelse af et eventuelt projekt.
Den nuværende koncession løber til begyndelsen af januar 2008.
Forslaget giver hjemmel til, at miljøministeren kan tildele et selskab eneret til administration og kontrol af pant- og returordningen for brugte produkter, materialer og emballager for en tidsubegrænset periode.
Forslaget vedrører et omfattende naturgenopretningsprojekt i en del af store Åmose, der har til formål at beskytte truet natur af international værdi og sjældne kulturhistoriske værdier fra stenalderen.
Projektet skal ses i sammenhæng med målsætningen i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005 om mere natur og bedre miljø.
Matrikelmyndigheden overføres fra de to kommuner til Kort- & Matrikelstyrelsen.
Bestemmelserne om, at de to kommuners matrikelmyndigheder har eneret til at udføre matrikulære arbejder og andre arbejder, som efter lovgivningen skal udføres af en landinspektør med beskikkelse, ophæves.
Disse arbejder skal herefter udføres af praktiserende landinspektører i konkurrence.
Ændringerne vil betyde, at matrikelsystemet bliver ensartet i hele landet.
Der er tale om en genfremsættelse af L 175 og L 176 fra 2006/2007 med en række ændringer i lyset af en gennemført eksperthøring om forslagene.
Forslaget har til formål at modernisere vandforsynings- og spildevandssektorens organisering og reguleringen på området.
Forslaget indeholder bl.a. regler om benchmarking, krav om selskabsgørelse af kommunale forsyninger samt indførelse af prisloftregulering.
Forslaget udmønter en bred politisk aftale mellem regeringen og S, DF, SF og EL fra februar 2007.
Forslaget vedrører en forenkling og modernisering af reglerne om grønne regnskaber bl.a. i lyset af et gennemført udvalgsarbejde under Miljøministeriet.
Forslaget vil endvidere indeholde justeringer på baggrund af nye internationale regler på området.
Formålet med forslaget er at implementere EU-direktiv 2006/66/EF om batterier m.v. Forslaget giver hjemmel til at indføre producentansvar for batterier på linie med producentansvar for el-skrot og biler.
Forslaget vedrører en gennemgribende reform af affaldssektorens organisering med bl.a. fokus på en lettelse af de administrative byrder og frit valg af behandlingsanlæg for genanvendeligt erhvervsaffald.
Forslaget indeholder også initiativer med henblik på fremme af innovation og teknologiudvikling.
Forslaget udmønter en bred politisk aftale mellem regeringen, S, DF, SF og RV fra juni 2007.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget "Nye mål" fra februar 2005.
MINISTEREN FOR FAMILIE- OG FORBRUGERANLIGGENDER
Forslaget vedrører en række ændringer af fødevareloven som opfølgning på gennemførte analyser m.v. af fødevarekontrollen samt det brede politiske forlig af 31. maj 2007 mellem regeringen og S, DF, RV, SF og EL om fødevarekontrollen.
Der er ved ændring af dyreværnsloven i 2006/2007 indført egenkontrol med dyrevelfærd i landbrugsbesætninger.
Som opfølgning herpå foreslås ændringer af dyrlægeloven, således at dyrlæger forpligtes til at yde rådgivning og foretage overvågning vedrørende dyrevelfærd i besætninger.
Der foreslås endvidere ændringer af reglerne vedrørende sprogkrav for dyrlæger.
Der kan blive tale om yderligere forslag til ændringer.
Formålet med forslaget er at sidestille et privat, godkendt ankenævn på rejseområdet med andre private, godkendte ankenævn således, at der anvendes de samme principper for omkostningsfinansiering.
Forslaget vedrører regler, hvorefter statsborgere i EU-landene kan få opholds- og arbejdstilladelse på Færøerne efter en ordning, der er inspireret af den overgangsordning, der i Danmark gælder for meddelelse af opholdstilladelse med henblik på beskæftigelse for statsborgere i de nye EU-lande.
Endvidere foreslås en ordning, der svarer til den danske jobkortordnings positivliste.
Lovforslaget giver grundlag for, at forfattere, skribenter m.fl., som oplever indskrænkning i ytringsfriheden i deres hjemlande, kan få en midlertidig opholdstilladelse her i landet. Der foreslås endvidere en præcisering af hjemlen til at nægte indrejse og ophold for udlændinge, der er opført på FN’s og EU’s sanktionslister.
Forslaget skal ses i sammenhæng med forslaget om ændring af lov om litteratur fra kulturministeren.
Forslaget vedrører de ændringer af udlændingeloven, der følger af aftalen af 29. juni 2007 mellem regeringen og S, SF og RV om EU-udvidelsen og det danske arbejdsmarked.
Regeringen overvejer for øjeblikket spørgsmålet om styrket international rekruttering af udenlandsk arbejdskraft.
Der forventes på denne baggrund at blive fremsat lovforslag om ændring af udlændingeloven.
Der kan også blive tale om ændringer af lovgivningen på andre ministerområder.
Lovforslaget forventes at vedrøre optagelse og registrering af fotografi og fingeraftryk af visumansøgere, udveksling af oplysninger om visumansøgere og udlændingemyndighedernes og efterretningstjenesternes adgang til VIS.
Forslaget forventes endvidere at vedrøre optagelse af fotografi og fingeraftryk i forbindelse med opholdstilladelser.
Forslaget forventes endelig at vedrøre ændringer som følge af SIS II-forordningen, herunder med hensyn til indberetning af uønskede udlændinge til Schengen-informationssystemet.
Formålet med forslaget er at sikre rammerne for fondens fortsatte muligheder for at styrke den forskningsmæssige udvikling i Danmark.
Ændringerne forventes at vedrøre fondens organisation, kapitalgrundlag og uddelingsmuligheder.
Forslaget fremsættes i henhold til en revisionsbestemmelse.
Forslaget vedrører en ny model for udmøntningen af den særlige bevilling til forskeruddannelse, organiseringen af den overordnede forskningspolitiske rådgivning og koordinering i regi af forskningsrådssystemet samt justeringer af teknisk karakter.
Forslaget fremsættes i henhold til en revisionsbestemmelse og efter en gennemført evaluering på forskeruddannelsesområdet.
SKATTEMINISTEREN
Forslaget vedrører en udmøntning af indkomstskatteelementer i aftalen om Lavere skat på arbejde af 3. september 2007 mellem regeringen og DF.
Der er tale om en genfremsættelse af L 220 fra 2006/2007.
Forslaget vedrører en udmøntning af aftalen om Lavere skat på arbejde af 3. september 2007 mellem regeringen og DF for så vidt angår indeksering af energiafgifterne.
Forslaget er en opfølgning på omlægningen af bilafgifterne i foråret 2007, der utilsigtet har medført, at en del varebiler kan nedvejes, hvorved den årlige vægtafgift kan reduceres væsentligt.
Forslaget retter op på denne utilsigtede konsekvens.
Forslaget vedrører en forhøjelse af børnefamilieydelsen med 2.000 kr. for børn under 3 år fra den 1. januar 2008.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget vedrører en justering af sondringen mellem børsnoterede og unoterede aktier og dermed reglerne om personers fradrag for tab på aktier som følge af nye EU-regler.
Det foreslås, at personer altid kan fradrage tab på aktier i anden indkomst.
For aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, er det dog betinget af, at aktiebesiddelsen har været indberettet til skattemyndighederne.
Forslaget indeholder desuden en række tilpasninger af de danske skatteregler som følge af ændrede EU-regler, nyere domme ved EF-Domstolen m.v. samt tilpasninger i øvrigt, der har til formål at bringe de danske regler i overensstemmelse med EU-retten.
Forslaget indeholder en række tilpasninger af de danske afgiftsregler som følge af ændrede EU-regler, nyere domme ved EF-Domstolen m.v.
Forslaget vedrører bl.a. energibeskatningsdirektivet, afgiften af spildevand, registreringsafgiften på brugte indførte biler, gennemførelse af nye momsdirektiver og moms i forbindelse med flytransport.
Forslaget ændrer de danske pensionsbeskatningsregler på baggrund af EF-Domstolens dom af 30. januar 2007.
Dommen forpligter Danmark til at udvide fradrags- og bortseelsesretten for pensionsbidrag, så indbetalinger til udenlandske pensionsordninger også omfattes.
Forslaget indebærer - som konsekvens af det ovenfor omtalte lovforslag ændringer i pensionsafkastskatten.
Forslaget giver skatteministeren bemyndigelse til at opsige dobbeltbeskatningsoverenskomsterne med Frankrig og Spanien, såfremt der ikke kan opnås tilfredsstillende nye aftaler med de to lande.
Forslaget er en opfølgning på den rammeaftale om den fremtidige pensionsbeskatning, der blev indgået mellem regeringen og S, DF, RV og SF i juni 2007.
Forslaget styrker sigtet med etableringskontoloven.
Det sker ved at øge afskrivnings- og fradragsmulighederne efter, at etableringen af virksomheden har fundet sted.
Forslaget er en opfølgning på regeringens globaliseringsstrategi.
Formålet med lovforslaget er at lette administrationen af registreringsafgiftsloven ved at udvide ordningen om, at forhandlere af nye køretøjer kan angive og betale registreringsafgift en gang om måneden, til også at omfatte registreringsafgift af brugte køretøjer.
Endvidere ændres registreringsafgiften for brugte indførte biler.
Endelig foreslås det at fritage brintbiler for registreringsafgift som led i regeringens energipolitik.
Forslaget vedrører en kompenserende nedsættelse af den statslige indkomstskat som konsekvens af aftalerne om kommunernes økonomi for 2008.
Forslaget vedrører en afgiftsmæssig ligestilling mellem offentlig og privat virksomhed i lønsumsafgiftsloven.
Lovforslaget forventes at vedrøre reglerne om skattefritagelse af dødsboer.
Forslaget vedrører tillige forenklinger i dødsboskatteloven, herunder tilpasninger til den nye arvelov.
Lovforslaget vedrører udmøntningen af regeringens energistrategi på afgiftsområdet og vil indeholde ændringer i energiafgiftslovene samt kuldioxidafgiftslovene.
Det nærmere indhold af forslaget vil afhænge af beslutningerne i forbindelse med energistrategien.
Formålet med forslaget er at lette borgernes selvangivelsesarbejde ved, at en række selvangivelsesoplysninger, som borgerne i dag selv skal indberette, foreslås indberettet til SKAT af tredjemand.
Forslaget vedrører endvidere en effektivisering af sagsbehandlingen ved Landsskatteretten.
Lovforslaget er et led i regeringens samlede fairplay-indsats, der har til formål at bekæmpe sort arbejde og andre former for skatte- og afgiftssnyd.
Det nærmere indhold af lovforslaget er under overvejelse.
Forslaget vedrører en forenkling af arbejdsmarkedsbidraget og en administrativ integration af arbejdsmarkedsbidraget i indkomstskattesystemet med virkning fra og med indkomståret 2009.
Forslaget indebærer også, at den eksisterende adgang til uden samtykke at indhente nødvendige økonomiske oplysninger fra indkomstregistret om en ansøger og dennes ægtefælle udvides til også at omfatte nødvendige oplysninger om en ansøgers eventuelle samlever og andre relevante husstandsmedlemmer.
Forslaget indebærer endelig en præcisering af, at retten til opsat pension er betinget af, at der er sandsynlighed for, at betingelserne om personligt arbejde, der er knyttet til optjening af venteprocent, opfyldes.
Denne del af forslaget skal ses på baggrund af en konkret afgørelse fra Ankestyrelsen.
Forslaget fremsættes i henhold til en revisionsbestemmelse og efter en gennemført evaluering af den eksisterende ordning.
Denne del af forslaget udmønter kommuneaftalen for 2007.
Forslaget indebærer endvidere regulering af byggeri på lejet grund, øget tilgængelighed til almindelige boliger for stærkt bevægelseshæmmede ved etablering af almene familieboliger med større badeværelser, vederlag til lægdommere samt enkelte tekniske ændringer.
Ændring af lov om almene boliger m.v. og lov om friplejeboliger.
Forslaget bemyndiger socialministeren til at fastsætte regler herom.
Forslaget skal ses i sammenhæng med udmøntningen af satspuljen for 2008.
Forslaget indebærer en præcisering af lovens formålsbestemmelse, således at social service skal leveres med respekt for den enkeltes ret til selvbestemmelse og til privatliv.
Der fastsættes herudover en særskilt bestemmelse, som angiver kommunalbestyrelsens ansvar for indholdet, omfanget og udførelsen af hjælpen efter loven.
Forslaget indebærer, at plejeorlovsordningen gøres mere fleksibel og mere anvendelig ved at muliggøre dispensation fra den nuværende grænse på 6 måneders pasning.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Forslaget indebærer, at kommunerne får pligt til at etablere en familievejledningsordning for familier, som får et barn med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Forslaget indebærer en udvidelse af kontaktpersonordningen i servicelovens § 90, stk. 2, så den ældre kan henvende sig til kontaktpersonen med alle spørgsmål vedrørende hjemmeplejen.
Forslaget indebærer endvidere frit valg med hensyn til personlige hjælpemidler og boligindretning.
Endelig indebærer forslaget ændringer vedrørende kommunernes forpligtelser i forbindelse informationsmateriale for leverandører af personlig og praktisk hjælp, således at opgaven i højere grad varetages af leverandørerne selv.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Formålet med lovforslaget er at øge de ældres valgmuligheder ved at sikre det frie leverandørvalg.
Forslaget er et led i regeringens samlede plan om bedre kost til ældre.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Lovforslaget giver kommunerne mulighed for at tilbyde borgere, der er visiteret til personlig og praktisk hjælp, mulighed for at vælge at få et servicebevis til selv at ansætte hjælpen.
Borgeren skal kunne vælge selv at være arbejdsgiver eller at uddelegere arbejdsgiveransvaret.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Forslaget indebærer, at der skal udarbejdes en skriftlig pædagogisk læreplan, der skal sikre, at de særlige dagtilbud arbejder systematisk, synligt og kvalificeret med børnenes udvikling.
Forslaget skal ses i sammenhæng med udmøntningen af satspuljen for 2008.
Forslaget sikrer, at mennesker med et hørehandicap får ret til en tolk ved sociale aktiviteter.
Forslaget permanentgør en eksisterende forsøgsordning.
Formålet med forslaget er at sikre, at kvinder med børn efter ophold på et krisecenter får tilbud om en rådgiver, der kan rådgive og støtte familien, når den skal skabe sig en ny tilværelse.
Forslaget skal ses i sammenhæng med udmøntningen af satspuljen for 2008.
Ændring af lov om service.
Forslaget skal bl.a. ses på baggrund af rapporten »Brugerstyret Personlig assistance erfaringsopsamling om personlig hjælp til mennesker med handicap i Norge og Sverige«.
Forslaget skal ses i sammenhæng med udmøntningen af satspuljen for 2008.
Kommunernes pligt til at tilbyde forebyggende hjemmehjælp til borgere, som modtager både personlig og praktisk hjælp efter § 83 i lov om social service, blev ophævet ved en lovændring i 2005.
Der er foretaget en evaluering af lovændringen.
På denne baggrund foreslås lovens revisionsbestemmelse ophævet.
Lovforslaget fremsættes i henhold til en revisionsbestemmelse.
Forslaget indebærer, at private behandlingstilbud efter servicelovens § 101, stk. 1 også omfattes af reglerne om godkendelse.
Herefter vil retten til frit valg mellem offentlige og private godkendte behandlingstilbud for stofmisbrug omfatte såvel døgnområdet som det ambulante område.
Der er gennemført to evalueringer siden forsøgsordningen blev indført i 1999, og erfaringerne har været særdeles positive.
Forslaget skal ses i sammenhæng med udmøntningen af satspuljen for 2008.
Forslaget gennemfører direktiv 2005/32/EF - det såkaldte eco-designdirektiv - som har til formål at nedbringe energi- og miljøbelastningen fra energiforbrugende produkter.
Forslaget skal bl.a. ses i sammenhæng med henvendelser fra Kommissionen.
Lovforslaget omhandler desuden fastsættelsen af sigtelinier for udviklingen af de fremtidige takstsystemer.
Forslaget indebærer en mindre begrænsning af virksomhedernes adgang til at anvende kreditter i EU’s kvotesystem.
Forslaget skal ses i sammenhæng med EU’s godkendelse af Danmarks nationale allokeringsplan.
Lovforslaget indebærer, at rækkevidden af bestemmelserne om kommunal deltagelse i virksomhed med tilknytning til el- og naturgasvirksomhed præciseres.
Derudover indeholder forslaget en række mindre justeringer, herunder af bestemmelserne om foretagelse af modregning i de kommunale bloktilskud i lov om elforsyning, lov om varmeforsyning og lov om naturgasforsyning.
Lovforslaget giver transport- og energiministeren bemyndigelse til at anlægge motorvej mellem Funder og Låsby.
Forslaget er et led i opfølgningen på trafikaftalen af 5. november 2003 mellem regeringen, DF og RV samt aftale om trafik for 2007 mellem de samme parter.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer, at Banedanmark Entreprise omdannes til et aktieselskab, Entreprise A/S, og samtidig sælges 25 pct. af aktierne til en privat køber.
Indenfor en treårsperiode fra stiftelsen af selskabet skal der tages stilling til salg af yderligere 35 pct. af aktierne.
Forslaget udmønter en aftale mellem regeringen, DF og RV fra november 2006.
Lovforslaget giver transport- og energiministeren bemyndigelse til at gennemføre de nødvendige foranstaltninger med henblik på at anlægge et 1000 meter langt overhalingsspor ved Tommerup på jernbanen Odense Middelfart.
Forslaget indebærer, at biobrændstoffer skal anvendes sammen med benzin og diesel til transportformål.
Forslaget indgår i den nationale allokeringsplan til opfyldelse af Danmarks internationale CO2-reduktionsforpligtelse i perioden 2008-12.
UDENRIGSMINISTEREN
Udenrigsministeren vil give Folketinget redegørelse om:
UNDERVISNINGSMINISTEREN
Forslaget indebærer, at undervisningspligten i folkeskolen i Grønland udvides til at være mindst 9 år.
Forslaget fremsættes efter ønske fra Grønlands hjemmestyre.
Forslaget vedrører grundlaget for en medie- og journalisthøjskole, som etableres ved en sammenlægning af Danmarks Journalisthøjskole og Den Grafiske Højskole.
Forslagets hovedelementer er krav om akkreditering, obligatorisk praktik, mulighed for at der til en erhvervsakademiuddannelse kan etableres overbygning til en professionsbacheloruddannelse, mulighed for at studerende på en professionsbacheloruddannelse kan afslutte med en erhvervsakademiuddannelse samt øget internationalisering i uddannelserne.
Forslaget er bl.a. et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Forslaget vedrører en udvidelse af Danmarks Evalueringsinstituts nuværende virksomhed til også at omfatte evalueringer af en institutions samlede virksomhed eller dele heraf.
Forslaget udmønter en aftale mellem regeringen, S, DF og RV og er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Lovforslaget vedrører grundlaget for den fremtidige struktur for erhvervsakademisektoren og skal medvirke til dannelse af vækstlag for de tekniske og merkantile professionsbacheloruddannelser.
Formålet med forslaget er bl.a. administrative forenklinger i tilrettelæggelsen af den almene studieforberedelse, som blev indført med gymnasiereformen.
Lovforslaget indebærer en reform af almen voksenuddannelse.
Uddannelsen vil i øget omfang blive målrettet unge voksne med utilstrækkelige kundskaber.
Forslaget vedrører et forbedret og sammenhængende indskolingsforløb bl.a. med afsæt i Skolestartsudvalgets anbefalinger, herunder at børnehaveklassen bliver en obligatorisk del af grundskolen.
Formålet med lovforslaget er bl.a., at undervisningen i børnehaveklasse bliver omfattet af kravene til, hvilken undervisning de frie grundskoler skal udbyde for, at eleverne kan opfylde undervisningspligten på skolerne.
Forslaget indebærer, at der gives mulighed for at give SVU til fagspecifikke kurser.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Lovforslaget har til formål at sikre en bedre sammenhæng i det samlede vejledningssystem.
Lovforslaget vil indeholde ændringer bl.a. som følge af evalueringen fra Danmarks Evalueringsinstitut af vejledningsreformen og som opfølgning på regeringens globaliseringsstrategi.
Formålet med forslaget er at præcisere bestemmelserne om kommunalbestyrelsens ansvar for folkeskolen.
Forslaget giver endvidere kommunerne større frihed til at indrette kommunernes skolevæsen i overensstemmelse med lokale forhold.
Bl.a. ophæves de lovgivningsmæssige bindinger for fælles ledelse af folkeskoler og for at etablere fælles ledelse af folkeskoler og daginstitutioner.
Endelig vedrører forslaget ordningen om frit skolevalg, der er forudsat evalueret og taget op til revision i folketingsåret 2007/2008.
Forslaget følger op på kommuneaftalerne for 2008.
Forslaget skal ses i sammenhæng med kommunalreformen.
Formålet med lovforslaget er at forenkle og præcisere de gældende regler for frie kostskoler, frie grundskoler og private gymnasier, herunder bl.a. vedrørende geografisk og bygningsmæssig enhed, kombinerede institutioner og godkendelse af nye frie kostskoler til tilskud.
Lovforslaget vil eventuelt indeholde forslag til forenkling af det pædagogiske tilsyn med de frie skoler.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Forslaget vedrører ændring af to praktikperioder på hvert ½ år til ulønnede praktikperioder samt et styrket samspil mellem studieelementer og praksis.
De ulønnede praktikperioder overgår fra den 1/8 2009 til at være SU-finansierede.
Forslaget følger op på regeringens forslag til en kvalitetsreform.
Lovforslaget har til formål at sikre en øget anvendelse af det internetbaserede ledningsejerregister hos de mindre entreprenører gennem en ændring af gebyrstrukturen.
Ændringen af gebyrstrukturen sikrer, at alle brugertyper i højere grad betaler en relativ lige andel af driftsomkostningerne.
Lovforslaget har til formål at øge forbrugerbeskyttelsen i den finansielle sektor.
Forslaget gennemfører ændringer af reglerne om offentliggørelse af afgørelser vedrørende god skik således, at forbrugerne kan få indsigt i administrationen af forbrugerbeskyttelsesreglerne og i, hvilke virksomheder der overtræder reglerne.
Forslaget ændrer også fit & properreglerne for finansielle virksomheders ledelse, så de gøres mere effektive og tidssvarende.
Ligeledes justeres reglerne om pensionsgrundlaget med henblik på at øge produktmulighederne.
Lovforslaget har til formål at lette det grænseoverskridende samarbejde i EU mellem offentlige myndigheder i medlemsstaterne og derigennem styrke den økonomiske og sociale samhørighed.
Forslaget vil endvidere indeholde enkelte sproglige tilpasninger til den finansielle lovgivning.
Lovforslaget har til formål at styrke kvaliteten af den lovpligtige revision og øge tilliden til års- og koncernregnskaberne.
Forslaget vil bl.a. indeholde en ændring af lovens anvendelsesområde, liberalisering af ejerbestemmelserne og ændringer vedrørende uafhængighed og sanktioner.
Endvidere kommer der nye regler om efteruddannelse af revisorer, udveksling af oplysninger, revisionsstandarder og revisionspåtegning, undersøgelse, offentligt tilsyn og samarbejde med lande inden for og uden for EU samt særlige regler om lovpligtig revision i virksomheder af særlig offentlig interesse.
Lovforslaget indebærer, at statstilskuddet til lægeundersøgelse af søfarende afskaffes, og at erhvervet pålægges at betale undersøgelserne for de søfarende.
Der pågår desuden overvejelser om, hvilke tiltag det kan blive nødvendigt at foretage som opfølgning på »DANICA WHITE« kapringen, herunder behovet for en justering af lovens hjemrejsebestemmelser.
Når disse overvejelser er færdiggjort vil der blive taget nærmere stilling til indholdet af denne del af lovforslaget.
Lovforslaget indeholder endvidere en ændring af lov om sikkerhed til søs med henblik på at indføre forbedrede opfølgningsmuligheder ved overtrædelser af loven.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at kvaliteten og ensartetheden i den tekniske byggesagsbehandling øges og at se på mulighederne for at forenkle og undgå unødig sagsbehandling.
Mange bygherrer oplever i dag, at den tekniske byggesagsbehandling er uensartet fra kommune til kommune.
Stadig flere byggerier og delelementer til byggerier opføres industrielt.
En uensartet sagsbehandling udgør en barriere for indfrielse af effektiviseringsgevinsten ved et industrialiseret byggeri.
Der er derfor behov for at forenkle og strømline processen for den tekniske byggesagsbehandling, således at den bliver mere tidssvarende.
Lovforslaget gennemfører ændringer af reglerne om børsnoterede finansielle virksomheders regnskabsaflæggelse.
Forslaget indeholder endvidere regler til forebyggelse af hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme.
Endeligt gennemfører forslaget dele af EU-direktiv 2006/54/EF om gennemførelse af princippet om lige muligheder for ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv.
Terrorforsikringsordningen skal understøtte markedet for forsikring mod terror, således at virksomheder og borgere beskyttes bedre mod økonomisk tab, som opstår som følge af eventuelle terrorhandlinger.
Forleden hentede Danmark igen et verdensmesterskab og denne gang i en helt særlig disciplin, nemlig demokrati.
Ifølge Verdensbanken er Danmark verdensmester i demokrati, bl.a. fordi vi har en fri presse og vi kæmper for ytringsfriheden.
Det kan vi godt tillade os at være stolte over.
Men det er også et mesterskab, som forpligter, forpligter til at stå vagt om de personlige frihedsrettigheder.
I Danmark betragter vi friheden som en selvfølge, folkestyret som noget selvklart og respekten for liv, frihed og ejendom som selvindlysende, men desværre har vi set mange eksempler på, at vore værdier er under pres.
Vi står midt i en global værdikamp.
I den kamp kan vi ikke være neutrale, vi må stå fast i forsvaret for de grundlæggende frihedsrettigheder.
I Burma bliver befolkningen undertrykt af et brutalt militærregime.
I Zimbabwe har et grusomt og voldeligt regime ført landet ud i hungersnød, fattigdom og flygtningestrømme.
I Sudan har et tyrannisk regime ført an i noget, der ligner folkemord i Darfur.
Millioner lider under sult og undertrykkelse.
Vi kan ikke bare se til.
Det internationale samfund må engagere sig og insistere på, at regimerne overholder menneskerettighederne, stopper undertrykkelsen og indfører demokrati.
Befolkningerne i Libanon, Afghanistan og Irak har valgt demokratiet.
I stort tal har de deltaget i valg og folkeafstemninger for at bygge nye demokratier op, men de spirende demokratier bliver truet af terrorister og reaktionære kræfter.
Derfor har Danmark ydet bidrag til den internationale styrke i Libanon, og derfor sender vi flere soldater til Afghanistan.
Jeg er glad for, at der står et bredt flertal bag denne indsats.
Vi kan ikke tillade, at Afghanistan igen bliver et fristed for terrorister.
Vi deltager i den internationale koalition i Irak.
Efter 4 års indsats tilpasser vi nu vort bidrag.
Bataljonen er taget hjem, og i stedet har vi sendt et helikopterbidrag.
Vi har også tilpasset indsatsen med genopbygning.
Der er grund til at påskønne den indsats, som danske soldater har ydet og yder i Irak.
De har sikret, at irakerne kunne gennemføre frie valg, de har ydet en betydelig hjælp til genopbygning, og de har uddannet og trænet irakiske sikkerhedsstyrker.
Nu er tiden kommet til, at irakerne selv tager mere ansvar, ansvar for forsoning mellem befolkningsgrupperne og ansvar for selv at bekæmpe terroristerne.
Det er dybt tragisk, når soldater mister livet i kampen for at sikre andre mennesker bedre levevilkår.
Forleden kostede kampene i Afghanistan to danske soldater livet.
Jeg vil gerne takke de danske soldater, som gør tjeneste under svære og farlige forhold rundtom i verdens brændpunkter.
De yder en beundringsværdig indsats for at skabe frihed, fred og fremgang for undertrykte folk.
Kampen om frihedsrettighederne er blevet en del af vores hverdag.
Vi har oplevet dødstrusler mod mennesker, der på skrift, i tale eller med tegninger udtrykte sig på en måde, der blev opfattet som krænkende mod en religion.
Vi oplevede det i Danmark under tegningesagen, og nu har vi set det gentaget i Sverige.
At det er dyb alvor, så vi også i marts måned.
En række muslimske lande fremlagde i FN en resolution, som opfordrer medlemslandene til at indføre lovgivning, der begrænser ytringsfriheden af hensyn til respekten for religion.
Resolutionen blev vedtaget.
Disse forsøg på at indskrænke ytringsfriheden tager vi klart afstand fra.
Ytringsfriheden indebærer nemlig også retten til kritisk debat om religion.
Vi går klart ind for religionsfrihed.
Religionsfrihed og ytringsfrihed hænger sammen.
Derfor vil regeringen skærpe kampen for ytringsfrihed og religionsfrihed.
Tværtimod kunne der være behov for at tydeliggøre, at ytringsfriheden også indebærer retten til fri debat om religion.
Vi vil arbejde målrettet for at sikre og forbedre religionsfriheden og indskærpe alle lande at respektere og garantere rettighederne for religiøse mindretal, og vi vil forstærke samarbejdet i EU om menneskerettigheder for at styrke den fælles optræden i FN og andre internationale forsamlinger.
Vi ønsker en verden, hvor mennesker har frihed til at udtrykke deres mening, udbrede deres ideer og udøve deres religion, som de ønsker.
Desværre er der også i Danmark grupper af religiøse ekstremister, som ikke anerkender og respekterer de grundprincipper, det danske folkestyre bygger på.
Vi har set anholdelser af mistænkte i sager om planlægning af terrorhandlinger og opfordring til terror.
Og der er også faldet domme og idømt fængselsstraffe.
Der er grund til at rose politiet for en dygtig indsats.
Politiet har formået at opspore fanatikerne og forhindre terroraktioner.
I lyset af de indhøstede erfaringer fra de konkrete sager overvejer vi løbende, hvordan vi bedst sikrer det danske samfund mod terror.
De anholdte har uddannelser, lærepladser, job.
De opfylder forudsætningerne for det, vi normalt opfatter som en vellykket integration, og netop det giver anledning til ekstra bekymring.
Vi ser nemlig, at arbejde og uddannelse ikke i sig selv er nok til at forhindre radikalisering af unge.
Det må vi tage bestik af.
Der er i høj grad brug for at opprioritere den værdimæssige side af integrationen.
Regeringen vil her i efteråret fremlægge en samlet handlingsplan, som skal forstærke indsatsen for at forebygge ekstremistiske holdninger og radikalisering blandt unge.
Unge danskere med indvandrerbaggrund skal ikke blot have en uddannelse, de skal også kende de principper, som det danske folkestyre bygger på.
Respekt for et demokratisk menneskesyn om alles frihed, ligeværd og ansvar skal præge undervisningen på alle klassetrin.
I danskuddannelsen for voksne udlændinge vil vi styrke undervisningen i samfundsforståelse, demokrati og medborgerskab, og vi vil udvikle tilbud om undervisning i medborgerskab for imamer og andre religiøse forkyndere.
I tilsynet med de frie skoler vil vi sikre, at undervisningen i danske samfundsforhold og demokratiske værdier er i orden.
Vi vil øge kendskabet til demokrati.
Derfor har regeringen taget initiativ til at udarbejde en demokratikanon, en kanon over de centrale begivenheder, filosofiske strømninger og politiske tekster, som har påvirket udviklingen af det danske folkestyre.
Jeg håber, at denne demokratikanon vil blive brugt i undervisningen, i foreningslivet, i folkeoplysningen og overalt i samfundet til at styrke opmærksomheden, bevidstheden og debatten om demokratiet.
Vi vil også inddrage den viden, som lærere, integrationskonsulenter, pædagoger, socialarbejdere og andre har om ekstrem religiøs adfærd og tegn på radikalisering, og vi vil gøre brug af de ressourcer, som velfungerende danskere med muslimsk baggrund besidder.
De kan være positive rollemodeller for de unge, som er i risiko for at blive tiltrukket af den militante islamisme.
Og så har jeg en stærk appel til alle: Lad nu ikke terrorsagerne give anledning til at dæmonisere danskere med muslimsk baggrund.
De må ikke få lov at ødelægge tilværelsen for det massive flertal af danske muslimer, som har skabt sig et godt og fredeligt liv i Danmark med uddannelse og arbejde.
Lad os forene kræfterne om at bekæmpe truslen fra ekstremismen.
Lad os holde sammen om et samfund med frihed til forskellighed, et samfund, hvor den enkelte borger bliver respekteret som menneske og ikke som kristen eller muslim eller jøde, buddhist eller hindu eller ateist, et samfund, der byder velkommen til mennesker, der vil arbejde, uddanne sig og yde et positivt bidrag til fællesskabet.
Det er en fantastisk styrke ved det danske samfund, at vi hænger så godt sammen socialt, økonomisk og kulturelt.
Det er et centralt mål for regeringen at bevare og udvikle denne sammenhængskraft ved at give muligheder og chancer i tilværelsen for alle.
Beskæftigelsen er høj - aldrig har så mange danskere været i arbejde.
Arbejdsløsheden er lav.
Nu er den nede på omkring 90.000 personer - det laveste tal siden starten af 1970’erne.
Den høje beskæftigelse og den lave arbejdsløshed er det største socialpolitiske fremskridt i årtier, for de udsatte grupper, som i årevis har været uden for arbejdsmarkedet, har nu fået chancen for at arbejde, og arbejde er med til at give indhold i tilværelsen for det enkelte menneske og dermed med til at mindske den sociale og økonomiske ulighed i samfundet.
Men vi står over for en ny udfordring, en udfordring, som vi kunne kalde den nye ulighed, en ulighed, som ikke først og fremmest bunder i mangel på penge, men snarere i mangel på livschancer, en mangel på muligheder som følge af mangel på sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle kompetencer.
Regeringen vil iværksætte en bred indsats for at bekæmpe den nye ulighed.
Vi vil styrke indsatsen for de mest udsatte børn og voksne yderligere.
For det første har vi fremlagt en omfattende og flerårig plan for at sikre lige muligheder for udsatte børn og unge.
Planen indeholder initiativer, der skal styrke forældrenes evner til at tage ansvar for deres eget og deres børns liv, styrke de udsatte børn i deres skolegang og styrke de udsatte familiers netværk.
Vi skal bryde den negative sociale arv.
For det andet vil vi forstærke indsatsen for at forebygge sundhedsmæssige problemer blandt de udsatte grupper.
For der er stigende ulighed, når det gælder sundhed.
Regeringen vil udarbejde en national handlingsplan med klare mål for at forebygge usund levevis.
For det tredje vil regeringen yderligere forbedre indsatsen over for mennesker med psykiatriske problemer.
Vi vil etablere akutte sociale tilbud til sindslidende, tilbud, som skal hjælpe sindslidende til en meningsfuld dagligdag med familieliv, netværk, beskæftigelse, uddannelse og fritidsaktiviteter.
Vi vil forbedre ligestillingen mellem kvinder og mænd.
Men det er ikke alle i Danmark, der nyder gavn af ligestillingen.
Nogle indvandrerkvinder har ikke kontakt med det omgivende samfund.
Denne manglende ligestilling for mange indvandrerkvinder er en del af den nye ulighed.
Regeringen vil iværksætte en samlet indsats for at fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd med indvandrerbaggrund.
Vi vil for det første tilskynde til, at også kvinder med indvandrerbaggrund kan arbejde, få uddannelse, opnå økonomisk uafhængighed og deltage i idræts- og foreningslivet.
Regeringen vil forstærke indsatsen for at hjælpe kvindelige iværksættere med indvandrerbaggrund.
Vi vil for det andet sikre, at alle kender deres rettigheder.
Vi vil ud til alle nye danskere med oplysning og debatmateriale om kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene.
Næsten halvdelen af dem har indvandrerbaggrund.
Derfor skal alle kvinder med børn på krisecentre fremover tilbydes en familierådgiver, som skal rådgive om bolig, økonomi, arbejdsmarked, skole, sundhed og ligestilling. For det fjerde vil ligestillingsministeren holde en række dialogmøder med indvandrerkvinder i hele landet, så kvinderne selv kan komme til orde.
Vi ønsker et Danmark med lige rettigheder, lige muligheder og lige ansvar for det fælles.
Lad os holde sammen på et Danmark uden de store skel og kløfter i befolkningen, et Danmark med en stærk sammenhængskraft.
Dansk økonomi er sund og solid.
Men vi står over for nye udfordringer.
Den største opgave i de kommende år bliver at sikre tilstrækkeligt med hænder og hoveder på arbejdsmarkedet - både i de private virksomheder og i de offentlige institutioner.
Hver tredje virksomhed, som har søgt arbejdskraft, har søgt forgæves, og i foråret 2007 har danske virksomheder måttet opgive at besætte 58.000 stillinger.
Også i det offentlige er der mange ubesatte stillinger.
De private virksomheder mister ordrer og produktion, og de offentlige institutioner kan ikke levere den service, vi ønsker.
Udfordringen bliver blot endnu større i de kommende år, for vi ved, at antallet af danskere i de mest erhvervsaktive aldre vil falde med omkring 40.000 frem mod 2015.
Og vi ved, at over 200.000 offentligt ansatte vil gå på pension i de næste 10 år.
Dette er den største udfordring, det danske samfund står over for.
For at sikre fortsat fremgang i velstand og velfærd er vi nødt til at gøre en kraftanstrengelse for at skaffe flere medarbejdere både til de private virksomheder og til de offentlige institutioner.
Til at forberede den langsigtede indsats vil regeringen nedsætte en arbejdsmarkedskommission med uafhængige eksperter.
Men regeringen vil allerede her i efteråret fremlægge en ambitiøs plan for at skaffe mere arbejdskraft i Danmark dels ved at få endnu flere mennesker her i landet flyttet fra overførselsindkomst til arbejde, dels ved at tiltrække kvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
Planen indeholder ti hovedpunkter:
Vi vil fortsætte og udbygge indsatsen for at få de resterende ledige på dagpenge og kontanthjælp i arbejde.
Vi vil give førtidspensionister, der har fået tilkendt pension før 2003, mulighed for at arbejde i en årrække med en sikkerhed for, at de ikke dermed mister retten til senere at gå tilbage til førtidspension.
Og vi vil styrke indsatsen for, at yngre mennesker ikke ender på varig førtidspension.
Vi vil give folkepensionister bedre mulighed for at arbejde uden at blive trukket i pensionen, og vi vil gøre reglerne om opsat pension mere fleksible, så det bedre kan betale sig at udsætte pensionsalderen.
Vi vil indføre et særligt nedslag i skatten af arbejdsindkomst på maksimalt 100.000 kr. for skatteydere, der er 64 år.
For at få skattenedslaget skal man have været fuldtidsbeskæftiget fra 60-års-alderen.
Vi vil give studerende bedre mulighed for at arbejde uden at blive trukket i SU.
Vi vil nedbringe sygefraværet og forbedre de offentligt ansattes mulighed for at gå fra deltid til fuldtid.
Vi vil tiltrække flere kvalificerede udlændinge til at arbejde i Danmark.
Derfor vil vi udvide greencardordningen, jobkortordningen og forskerskatteordningen yderligere, og vi vil indføre et særligt virksomhedsvisum. Vi vil lette papirarbejdet og afkorte ventetiden for virksomheder, der søger udenlandsk arbejdskraft.
Vi ønsker ikke at underminere og forringe løn- og arbejdsvilkårene på det danske arbejdsmarked.
Danmark har brug for udenlandsk arbejdskraft - på den rigtige måde.
Siden 2001 har vi fået vedtaget en række betydningsfulde reformer: en strukturreform, som har skabt større og mere bæredygtige kommuner og regioner, en reform, som sikrer en bedre ramme om fremtidens velfærdssamfund; en velfærdsreform, som gradvis forhøjer alderen for efterløn og pension, en reform, som bidrager til finansieringen af fremtidens velfærdssamfund; en globaliseringsreform, som tilfører betydelige ressourcer til forskning, udvikling, uddannelse og iværksætteri i Danmark, en reform, som ruster det danske samfund til at møde en skærpet international konkurrence; en uddannelsesreform, som højner det faglige niveau i hele uddannelsessystemet, lige fra folkeskolen til universiteterne, en reform, som forbereder vore unge bedre til fremtidens arbejdsliv.
Og vi har sænket skatten, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Nu tager regeringen fat på den næste store reform, en kvalitetsreform, som over de kommende år vil forny og udvikle den offentlige velfærd gennem bedre ledelse, bedre rammer for medarbejderne, afbureaukratisering og modernisering af de offentlige institutioner, en reform, som vil føre til en omfattende fornyelse af velfærdssamfundet til gavn for såvel brugere som medarbejdere.
Over de næste 10 år vil regeringen afsætte 50 mia. kr. til investering i moderne offentlige institutioner: i effektive sygehuse med den nyeste teknologi; i skoler med et sundt indeklima, tidssvarende klasselokaler og hygiejniske toiletter; i moderne ældreboliger og plejehjem; og i daginstitutioner med mere plads til børnene.
Vi vil sætte brugerne i centrum.
De har krav på at blive hørt.
Derfor ønsker vi regelmæssige undersøgelser af brugernes tilfredshed med daginstitutioner, plejehjem og sygehusafdelinger.
Det mindsker behovet for at kontrollere og detailstyre fra centralt hold.
De ældre, der har brug for at få hjemmehjælp, skal opleve, at der ikke kommer så mange forskellige hjemmehjælpere i deres hjem.
Der skal være et godt akutberedskab - også i tyndtbefolkede egne med lange afstande.
Fra man ringer 112, og til hjælpen er fremme,
må der under normale forhold højst gå 15 minutter.
Forældre med børn i daginstitutioner skal ikke generes af løsrevne lukkedage på almindelige hverdage.
Vi vil gennemføre en ledelsesreform.
Den skal sikre, at 70.000 offentlige ledere får en solid uddannelse og klare ledelsesforhold.
Vi vil give de 800.000 offentligt ansatte de bedste muligheder for faglig udvikling og opkvalificering.
Vi vil forenkle og afbureaukratisere.
Medarbejderne skal bruge mindre tid på papirarbejde og mere tid på omsorg og pleje.
Udgangspunktet for hele kvalitetsreformen er, at bedre kvalitet skal komme nedefra.
Folketing og regering kan og skal ikke bestemme alting.
Mennesker er forskellige.
Vi skal tage udgangspunkt i det enkelte menneskes ønsker og behov, og vi skal give medarbejderne ude på plejehjemmene og i børnehaverne frihed til at finde de løsninger, som passer bedst til de lokale forhold.
Der er masser af eksempler på god og tryg offentlig service leveret af dygtige, kompetente og engagerede medarbejdere og ledere.
Sygeplejersker, pædagoger, social- og sundhedsassistenter, folkeskolelærere og mange andre gør hver dag et stort, kvalificeret og engageret arbejde - så godt, at otte ud af ti brugere er tilfredse med den offentlige service.
Nu vil vi gøre det gode endnu bedre ved at iværksætte en kvalitetsreform, en reform, som skal gennemføres i tæt samspil med medarbejderne og deres organisationer.
Regeringen har derfor indgået vigtige aftaler med fagbevægelsen om kompetenceudvikling, om rekruttering, arbejdsmiljø og ledelse.
Vi har sat kursen mod en ny velfærdsmodel for det 21. århundrede.
På sundhedsområdet er der specielle udfordringer, der kræver en særlig indsats.
Det gælder ikke mindst behandlingen af kræft.
Jeg tror, vi alle har en fornemmelse af, hvilken psykisk belastning det er at få konstateret kræft.
I værste fald kan det koste liv.
Regeringen har siden 2001 tilført betydelige midler til kræftområdet, og der er sket en væsentlig udbygning af aktiviteten.
Der gennemføres i dag mere end 67.000 flere kræftoperationer end i 2001, og der gennemføres mere end 38.000 flere strålebehandlinger.
Så der er sket fremskridt.
Men på trods af et massivt fokus på kræftområdet er det ikke godt nok.
Mistanke om livstruende kræft eller en kræftdiagnose skal udløse akut og resolut handling.
Derfor stiller regeringen nu meget håndfaste krav til regionerne og til sygehusene.
Vi kræver for det første, at udredning og behandling af kræft foregår uden nogen som helst unødvendig ventetid, for det andet skal alle kræftpatienter have en fast kontaktperson, og for det tredje skal der være klare retningslinjer for information af patienter og pårørende.
Regeringen vil i samarbejde med regionerne sikre de nødvendige midler til kræftplanen.
Men det handler nok så meget om at tænke arbejdsgange og rutiner igennem og lære af de sygehuse, hvor tingene rent faktisk fungerer.
Vi betaler en høj skat i Danmark, og så har vi også krav på førsteklasses sygehuse.
Kræftpatienter skal have behandling af højeste internationale kvalitet - i hele Danmark.
Næste år afsætter regeringen betydelige midler til fortsatte forbedringer i velfærd og kvalitet i den offentlige sektor og til et yderligere løft i forskning, uddannelse, innovation og iværksætteri.
Det er der plads til inden for en økonomisk ansvarlig ramme.
Det letteste i verden er at udstede løfter om mere velfærd, højere løn og lavere skat.
Det kan enhver.
Men regeringen har et ansvar.
Vi har fremlagt et samlet udspil med en kvalitetsreform, der giver et historisk løft i den offentlige velfærd, og en skattepakke, som sænker skatten på arbejde yderligere.
Det er ambitiøst, men det hænger sammen, og det er finansieret.
Regeringen har præsenteret en økonomisk plan frem til 2015.
Den viser, at økonomien er holdbar, hvis vi sørger for, at der fortsat er overskud på de offentlige finanser, at det offentlige forbrug vokser i takt med den samlede samfundsøkonomi, og at den strukturelle beskæftigelse vokser med 20.000 frem til 2015.
Det agter regeringen at leve op til.
Vi vil ikke være med til en konkurrence i økonomisk overbud.
Danmark har i dag en stærk økonomi og en betydelig økonomisk frihed, fordi der i mange år er ført en økonomisk ansvarlig politik.
Den skal vi holde fast i.
Økonomien skal være holdbar - både på kort og lang sigt.
Vi har også et ansvar for at fremtidssikre Danmark med energi på en økonomisk forsvarlig og miljømæssig bæredygtig måde.
I dag er Danmark praktisk talt selvforsynende med energi, bl.a. som følge af olie og naturgas fra Nordsøen.
Det har givet sikker forsyning og god økonomi.
Men en dag er eventyret i Nordsøen slut, og den dag skal vi have andre energikilder parat, for vi vil ikke være afhængige af at skulle købe olie og naturgas fra lande og regioner i verden, der vil misbruge energiforsyningen som redskab i udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Energiforbruget påvirker også miljø og klima.
FN’s klimapanel har fastslået, at den stigende CO2-udledning har negative konsekvenser for miljø og klima overalt på kloden, og at en væsentlig del af den globale opvarmning er menneskeskabt.
Videnskaben har talt.
Nu må politikerne handle.
Som et første skridt har regeringen fremlagt et ambitiøst energiudspil.
Vi ønsker, at Danmark på lang sigt skal være hundrede procent uafhængig af fossile brændsler som olie, naturgas og kul.
Det er et meget ambitiøst mål, og det vil tage mange år at nå dertil, men det er vigtigt at træffe de første beslutninger allerede nu.
Vi vil fordoble andelen af vedvarende energi, så vi når op på mindst 30 pct. i 2025.
Vi vil sikre, at Danmark er et af de lande i verden, som udnytter energien bedst og mest effektivt gennem fortsatte energibesparelser.
Vi vil øge forskning og teknologiudvikling markant.
Frem til 2010 vil vi fordoble indsatsen, så den når op på 1 mia. kr. om året.
Og i årene fremover vil vi følge op med flere nødvendige beslutninger.
Også internationalt har regeringen lagt sig i front for at sikre en ambitiøs klimapolitik.
Med værtskabet for FN’s klimamøde i 2009 får Danmark en nøglerolle i arbejdet for en ny global klimaaftale.
Vi vil udnytte dette til at fremme dansk klimateknologi.
Og vi vil lægge betydelige kræfter i at få en aftale, der omfatter alle de store udledere af drivhusgasser, også USA, Kina og Indien, en aftale, der indeholder bindende mål for reduktion af CO2-udledninger, en aftale, der fremmer den globale udvikling af renere og grønnere teknologi, og en aftale, der tager hånd om udviklingslandenes behov for at finansiere og tilpasse sig klimaforandringerne.
Udviklingslandene er de lande, der bidrager mindst til udledningen af drivhusgasser, men samtidig de lande, der vil opleve de værste skader fra klimaforandringerne.
Det gælder ikke mindst de fattige lande i Afrika.
Dansk udviklingspolitik vil fokusere på Afrika i de kommende år.
Bistanden vil næste år vokse med ca. 500 mio. kr., og de ekstra penge skal først og fremmest bruges i Afrika.
I regeringens nye Afrikastrategi vil vi indbygge klima- og miljøhensyn.
Vi vil bekæmpe fattigdom, fremme jobskabelse og sikre de unge bedre muligheder.
Vi vil fokusere på uddannelse.
Vi vil fremme frihed og folkestyre og arbejde for god regeringsførelse, frie medier og bekæmpelse af korruption.
Vi vil bekæmpe smitsomme sygdomme som hiv/aids og malaria.
Og vi vil sikre kvinders rettigheder.
Derfor har regeringen besluttet at fordoble støtten til kvinder i Afrika.
Vi glæder os over, at EU har påtaget sig en rolle som global leder i klimadebatten.
EU har sat som mål, at medlemslandene samlet reducerer CO2-udledningerne med 30 pct. frem til 2020 som led i en global aftale, og vi har sat bindende mål for anvendelse af vedvarende energi i Europa.
Dermed går EU forrest i kampen mod klimaforandringer og for en grønnere fremtid.
Vi ønsker at styrke den fælles klima-, miljø- og energipolitik i EU.
Det er netop et af elementerne i den nye reformtraktat.
Det er nødvendigt med nye spilleregler for EU-samarbejdet, fordi EU er vokset fra 15 til 27 medlemslande; fordi vi skal være bedre til at træffe fælles beslutninger, bl.a. om kampen mod organiseret kriminalitet, terrorisme og illegal indvandring; fordi vi ønsker mere åbenhed om EU-samarbejdet; og fordi vi ønsker at forstærke EU’s rolle på den internationale scene.
Vi skal gøre Europa stærkt ved at stå sammen, ved at skabe en tidssvarende ramme om samarbejdet, ved at vedtage en ny EU-traktat.
Fællesskabet og samarbejdet med Færøerne og Grønland er inde i en stadig udvikling og fornyelse.
Styrken i Rigsfællesskabet er samarbejde.
Færøerne og Grønland har fået en styrket rolle i det internationale samarbejde.
På dette grundlag søger Færøerne om optagelse i EFTA, og det støtter Danmark fuldt ud.
Det færøske selvstyre bliver fortsat udvidet.
Tidligere i år har Færøerne overtaget ansvaret for folkekirken og det civile beredskab, og Færøerne forbereder nu en overtagelse af ansvaret for selskabsret og luftfart.
For Grønlands vedkommende afventer vi resultaterne af arbejdet i Selvstyrekommissionen.
Det er min klare forventning, at vi i kølvandet på kommissionens betænkning vil se en udvikling af et stadig stærkere selvstyre i Grønland.
Jeg har dyb respekt for det færøske og det grønlandske folks ambitioner om at tage stadig mere ansvar nationalt og internationalt.
Det er en naturlig udvikling, og regeringen støtter disse bestræbelser helhjertet.
Det er et meget omfattende politisk program, vi står foran: en storstilet plan for at skaffe mere arbejdskraft; en omfattende kvalitetsreform; en kræftplan; en ambitiøs klima- og energiplan; en sænkning af skatten på arbejde; forslag fra Infrastrukturkommissionen om de kommende års store investeringer i bl.a. trafikanlæg; finansloven for 2008; en plan for styrkelse af den værdimæssige integration; et bredt anlagt udspil til at sikre lige muligheder, bekæmpe negativ social arv og styrke sammenhængskraften; et program for sikring af rettigheder og ligestilling for indvandrerkvinder; en ny EU-traktat; forberedelsen af klimamødet i 2009; en ny Afrikastrategi; en plan for udvikling af mere grønlandsk selvstyre.
Må jeg opfordre til, at vi indleder Folketingets arbejde med at udbringe et leve for Danmark.