runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Det lyder næsten, som om Venstres primære problem er, at vi har foretaget en stramning, og det på en eller anden måde ærgrer Venstre.
Det forstår jeg ikke, for det klogeste i en situation, hvor der sker en så relativt stor ændring af asylområdet i Danmark, er jo, at vi arbejder sammen om at finde de nødvendige løsninger.
Og spørgsmålet er, om ikke de to partier, der nu står og duellerer i Folketingssalen, er det naturlige omdrejningspunkt for de løsninger.
Der gik ikke lang tid, fra man havde stillet det forslag, til der var afrikanske ledere ude at sige: Vi har rigeligt med udfordringer at tage os af.
Så jeg synes da egentlig, at samarbejdet mellem de to partier her er et meget fint sted at starte, hvad angår asylområdet.
Jeg noterede mig jo også, at det asylforslag, der blev lagt frem på vegne af regeringen, dvs. selvfølgelig både Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, har Venstre stemt for.
Så jeg tror ikke, der er nogen grund til at tale sig så langt væk fra hinanden, som man lægger op til med spørgsmålet stillet her i salen i dag.
Hvad angår det fremadrettede, kan jeg sige, at det jo er sådan, at vi er begyndt at arbejde med et midlertidighedsbegreb på asylområdet, og det vil forhåbentlig også have en afsmittende effekt fremtidigt.
Peter Christensen (V), 2015-04-08:
Altså, fælles løsninger er jeg en stor tilhænger af, især hvis de trækker i en fornuftig retning, og det er vel sådan set det, der er problemet.
Ja, vi har stemt for regeringens tiltag.
Vi har aldrig troet, at det ville komme til at gøre en kæmpe forskel.
Det, som min kollega Karsten Lauritzen viste med tallene, var jo også, at det er der ikke noget der ser ud til.
Det er sådan set også det, den radikale leder, hr. Morten Østergaard, påpeger, nemlig at han heller ikke tror, at det har en nævneværdig betydning.
Derfor ender man jo med, at der er nogle mennesker, som sandsynligvis bliver her.
Og vi taler altså om minimum 1 mia. kr., som så mangler næste år.
Der er mit spørgsmål til ministeren: Vil regeringen lægge en plan frem for, hvordan man vil finansiere de her ubetalte regninger?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-08:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der vil komme flere eller færre asylansøgere i 2015 og 2016 end i 2014?
Altså, jeg kan bekræfte, at Tyskland og Sverige er væsentlig større lande end Danmark, og jeg kan også bekræfte, at hvis man kigger på antal asylansøgere pr. indbygger, er der flere i Sverige end i Danmark, men Sverige ligger i absolut topet.
Jeg tror, at Sverige er det land i Europa, hvor der er flest asylansøgere pr. indbygger.
Der må jeg bare sige, at den måde, Sverige har valgt at løfte det på, ønsker vi ikke i Venstre.
Vi ønsker at hjælpe, men vi ønsker at hjælpe i nærområderne, hvor vi kan hjælpe mange flere.
Regeringen har skabt et system, der gør, at mange, mange flere vælger at søge asyl i Danmark i stedet for at få hjælp i nærområderne, og det skulle regeringen da påtage sig ansvaret for.
Og så må vi bare sige, at vi er fundamentalt uenige om tilgangen til det her problem.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Jeg tror bare, vi gør klogt i at diskutere tingene, som de faktisk er.
For et er, at vi bliver nødt til ofte at forfladige den politiske diskussion, når det er i medierne, men noget andet er, at når vi faktisk har taletiden og muligheden, så bør vi også gøre det, synes jeg, på et tilstrækkelig højt niveau.
For det er rigtigt, at der er problemer med menneskesmuglere.
Der er både, der krydser Middelhavet, selv om de ikke bør krydse det hav i den stand, bådene er i.
Hele det system, hele den organisation er der kun grund til at tage afstand fra.
Men så lad os tage den diskussion.
Lad os tage diskussionen af, hvordan Europa effektivt kan være med til at understøtte, at man ikke kan tjene penge på andre menneskers tragedier.
Lad os tage diskussionen af, hvordan vi kan intensivere indsatsen i nærområderne, i stedet for at slå hinanden oven i hovedet med en dansk lovgivning, som selvfølgelig ikke er bestemmende for – det kan være den har indflydelse derpå, det afviser jeg ikke – hvordan millioner og atter millioner mennesker er sendt på flugt i den her verden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Hvordan forholder ministeren sig til Randers Kommunes ønske om en østbro over Randers Fjord?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Jamen indsatsen mod menneskehandel og det at få retsforfulgt bagmændene handler jo ikke kun om, hvor mange sager der bliver ført, eller hvor mange kvinder der i sidste ende vælger at tage en refleksionsperiode og få et hjemsendelsesforløb eller bliver identificeret.
Det handler jo også om den opsøgende indsats.
Det handler om alt det fodarbejde, der går ud på at skabe tillid hos kvinderne, så man reelt set også får dem til at vidne mod bagmændene.
Der har Pro Vest jo bare sidste år haft 403 konsultationer og været i kontakt med 113 forskellige sexarbejdere.
Og det er jo det arbejde, som socialministeren og regeringen nu fuldstændig skærer: hele det opsøgende arbejde, der ligger i Region Syddanmark.
Jeg er bare nødt til at holde fast på, at der jo intet står i COWI's evalueringsrapport om, at den indsats har været dårlig.
Der står jo intet i COWI's evalueringsrapport om, at det bør man holde op med.
Der står til gengæld, at man skal opgraduere det.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Hvorfor er det, at der er det her københavnerfokus, hvor det kun er det opsøgende arbejde i forhold til gadeprostitution i København, som ministeren ønsker at støtte?
Og hvorfor har man geografisk snævret puljen ind, sådan at Pro Vest i Fredericia ikke længere kan fortsætte de aktiviteter i Syddanmark, de har stået for i 12 år?
Karen Ellemann (V), 2015-04-08:
Lad mig fortsætte der, hvor min kollega, fru Ellen Trane Nørby, slap, for ministeren giver sådan set i en skriftlig besvarelse det indtryk, at lige præcis den opsøgende indsats er af betydning, og anerkender, at den opsøgende indsats i høj grad er med til, at man kan komme i kontakt med de her kvinder.
Hvordan kan det så være, at vejledningen til Pro Vest fra ministeriets side så tydeligt indikerer, at det ikke længere er den måde, man skal gøre det på, men det er på gadeplan i stedet for?
Men det er et svar, det er meget svært at håndtere i forhold til den konkrete situation, vi står i med indsatsen hos Pro Vest.
Hvordan kan det være?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Det er jo rigtigt, at vi har lavet rammerne for den samlede indsats på menneskehandelsområdet, men det er ikke forligspartierne, der har lavet ansøgningsvejledningen.
Det er jo ikke forligspartierne, der har vejledt organisationerne og meddelt dem, at hvis de ikke har fokus på det opsøgende arbejde og gadeprostitutionen i København, så kan de ikke længere søge, og som dermed også har afskåret Pro Vest i Fredericia fra at fortsætte den indsats, som de har gjort med stor succes i de seneste 12 år, hvor de sidste år har opsøgt og haft kontakt til ikke mindre end 113 kvinder på 403 forskellige konsultationer og hjulpet dem.
Det er det, ministeren nu har afskåret dem fra, og der vil jeg blot høre ministeren: Mener ministeren virkelig, at det betyder, at vi fortsat har en landsdækkende handlingsplan, når man nu afskærer det i forhold til hele den del, der handler om det opsøgende arbejde, som Pro Vest har gennemført i Region Syddanmark?
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvorfor han mener, at det ikke vil gå ud over kampen mod menneskehandel, at regeringen ikke længere vil støtte det opsøgende arbejde og hjælpen til udenlandske sexarbejdere og kvinder handlet til prostitution i Danmark, som Pro Vest i Fredericia har gennemført de seneste 12 år?
Nicolai Wammen (S), 2015-04-08:
Jeg vil sige, at regeringen jo agter at fortsætte også efter september måned, og der vil jeg glæde mig til at kunne mødes med Venstre, sådan at vi i fællesskab kan udmønte den aftale, vi har lavet sammen med Dansk Folkeparti, og jeg håber også, at andre partier her i Folketinget vil gå ind og tage et medansvar.
Det er vigtigt, at vi har et stærkt statsligt beredskab, som kan arbejde tæt sammen med det kommunale beredskab, sådan at vi har trygge rammer for den samlede indsats til gavn for danskerne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det, formand, og jeg læser spørgsmålet op: Hvad kan ministeren oplyse om arbejdet med at udarbejde en konkret implementeringsplan for de i vækstaftalen fra 2014 forudsatte effektiviseringer i beredskabet i 2016 og frem?
Nicolai Wammen (S), 2015-04-08:
Tak for det.
Det er det klare udgangspunkt for regeringen og – går jeg også ud fra – for både Venstre og Dansk Folkeparti, som vi har lavet aftale med om det her.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at beskrive den proces, der er fastlagt for det videre reformarbejde i forbindelse med redningsberedskabet.
Med aftalen om kommunernes økonomi for 2015, vækstpakken, der på redningsberedskabets område er indgået med Venstre og Dansk Folkeparti, og aftalen om redningsberedskabet i 2015 er de overordnede rammer for den fremadrettede tilpasning af det statslige og kommunale redningsberedskab fastlagt.
Med aftalerne er sporene lagt til et reformarbejde, som bl.a. skal være med til at sikre, at Danmark fremadrettet har et redningsberedskab, der er indrettet med den højest mulige effektivitet, kvalitet og koordination.
Et centralt element i den videre proces er, at kommunerne med aftalen om kommunernes økonomi inden den 1. januar 2016 skal etablere sig i op til 20 beredskabsenheder.
Dette arbejde er KL og kommunerne godt i gang med, og det er fortsat forventningen, at kommunerne når målet med at etablere sig i de op til 20 beredskabsenheder inden udgangen af 2015.
Parallelt hermed gennemføres i 2015 et statsligt arbejde, hvor der ses på, hvordan de statslige tilpasninger af vækstpakken kan udmøntes.
Forsvarsministeriet er således sammen med Beredskabsstyrelsen i gang med det arbejde.
Jeg påtænker inden sommerferien at invitere partierne bag den politiske aftale, som jeg netop har refereret til, til en drøftelse af det videre arbejde, og jeg forventer endvidere at kunne præsentere et oplæg til et beslutningsgrundlag i forbindelse med de politiske forhandlinger i efteråret 2015, når en ny aftale om redningsberedskabet skal forhandles på plads.
Beslutningsgrundlaget skal bl.a. sikre en sammenhæng mellem de statslige og kommunale tilpasninger, således at der fortsat opretholdes et velfungerende beredskab i Danmark, og implementeringsplanen skal udarbejdes under hensyntagen til de regionale forhold og de frivillige i redningsberedskabet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-08:
Mange tak, minister, for et meget langt og meget fyldestgørende svar.
Jeg antager også, ligesom ministeren, at Dansk Folkeparti mener det samme – der er ikke nogen til stede, som kan nikke – men hvor langt er man nået med de statslige tilpasninger, som man er gået i gang med?
Hvordan bliver det her konkret udmøntet?
Det er jo det, jeg fisker lidt efter, nemlig at finde ud af, hvor man hitter pengene, fordi det er vi jo ikke en del af, det er jo ministeren, der sidder med den del.
Tak for det.
Man har jo fundet statslige besparelser for 25 mio. kr., og det har vi jo også en aftale om.
Det er jo sådan, at man skal gennemføre besparelser på 75 mio. kr. i 2015, 150 mio. kr. i 2016, 200 mio. kr. i 2017 og så fremdeles frem til over 1 mia. kr. henimod 2020.
Men altså, vi har foreløbig fundet de 25 mio. kr., så det, jeg hører, er, at det her sådan bliver skudt lidt frem til sommerferien eller til efteråret.
Nicolai Wammen (S), 2015-04-08:
Det, der var budskabet, var, at vi sådan set allerede har fundet de penge, der skulle findes for 2015, og vi har også givet hinanden håndslag på, regeringen, Venstre og Dansk Folkeparti, at vi i efteråret her i 2015 vil finde de resterende penge på det statslige område, og sideløbende med, at vi gør vores del af arbejdet, er man jo i fuld gang i kommunerne med at gøre deres del af arbejdet.
Det betyder, at den klare forventning er, at vi ved udgangen af 2015 har både den kommunale og den statslige del på plads, præcis som vi har aftalt, og det er jeg glad for at Venstre fortsat bakker op om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-08:
Jeg må så blot afslutningsvis konstatere, at vi jo igen her ser sådan lidt en aftale om en regning skudt ud til efter et folketingsvalg, som jo skal være afholdt inden 15. september i indeværende år.
Men det må vi jo se på, og så må vi forhåbentlig blive enige om det.
Det ser jeg frem til.
Nicolai Wammen (S), 2015-04-08:
Jeg er nødt til at sige til hr. Jakob Ellemann-Jensen, at det er Venstre jo i høj grad en del af.
Vi har fundet den første del af den økonomi, der skulle tilvejebringes, bl.a. i en aftale med Venstre for nylig, der gælder her fra 2015.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Ministerens eget ministerium har jo vejledt Pro Vest om, at man godt kan søge til opsøgende arbejde i forhold til gadeprostitution, men at det kun kan finde sted i hovedstadsområdet.
Og det er jo det, der er baggrunden for, at man ikke har søgt.
Man har fået en klar vejledning om, at de aktiviteter, som man foretager i dag, fremover kun kan finde sted i hovedstadsområdet, fordi ministeren og ministeriet ikke mener, at den opsøgende indsats i resten af landet har en så stor værdi, at den er værd at støtte fremover.
Så er det jo ikke korrekt, som ministeren siger, at der i evalueringsrapporten står, at man ikke har kontakt ude i landet.
Det har man.
Man anbefaler sådan set også i evalueringsrapporten, som ministeren sikkert selv er bekendt med, at der opjusteres på ngo-arbejdet, og den her udgående indsats støttes endnu mere, altså alt det, som ministeren nu skærer fra.
Derfor vil jeg blot spørge: Mener ministeren seriøst, at det vil gavne indsatsen mod menneskehandel, at man nu efter en aktiv indsats fra Pro Vests side i 12 år afskærer dem mulighed for at kunne fortsætte det opsøgende arbejde i Region Syddanmark?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-08:
Jeg har aldrig givet udtryk for, at jeg ikke vil tage det alvorligt.
Det gør vi, og vi har indgået en lang række aftaler, også med partiet Venstre, om til stadighed at få mobil- og bredbåndsdækningen gjort bedre og bedre her i landet.
Det er jo sådan, at hvis man går 10 eller 15 år tilbage, så fandtes der ikke mobiltelefoner i det omfang, som vi ser nu.
Derfor er det jo noget, der bliver rullet ud, og det bliver rullet ud på markedsmæssige vilkår.
Det har vi været enige om, og vi har også været enige om at rulle det ud teknologineutralt, så vi ikke lagde os fast på en bestemt teknologi.
Det, jeg prøvede at sige i mit svar, var, at vi efterhånden er oppe på at have en meget høj dækningsgrad.
Så er der nogle steder, hvor det kniber, og det er vi enige om.
Der prøver vi så, når vi laver en auktion om en bestemt frekvens, at sige: Tag nu hensyn til de områder, hvor der er dårligst muligt dækning.
Det gjorde vi sidst, hvor de 207 postnumre, som havde den dårligste dækning, skulle løftes.
Det er de blevet nu.
Så vi gør det hele tiden og også i samarbejde med Venstre.
Så vi tager det alvorligt.
Det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke vil have noget med det at gøre.
Vi prøver i videst muligt omfang at få det gjort så godt som muligt, så vi når den målsætning i 2020 om, at hele landet skal have 100 Mb download og 30 Mb upload.
Og vi tror på, at vi når målet.
Karen Ellemann (V), 2015-04-08:
Jamen lad mig starte med at takke ministeren for ligesom at erkende, at der formentlig i forbindelse med fortolkningen af reglerne er nogle uklarheder, i hvert fald nogle uhensigtsmæssigheder, som udmønter sig i forskellige sager, og som gør, at kommunerne under et agerer vidt forskelligt.
Men ministeren starter med at sige, at han sådan set i udgangspunktet er enig i det grundlæggende princip om, at en eller anden andel af forældrebetaling er rimeligt nok.
Ministeren fortæller så nu, at han har bedt Ankestyrelsen om at kigge lidt nærmere på den lange række af sager, der har været, og også bedt embedsmændene i ministeriet om så at reagere og komme med et forslag.
Derfor skal mit spørgsmål her i anden omgang sådan set ganske kort lyde: Hvornår kan vi forvente, at det arbejde er færdiggjort, og hvornår kan vi så forvente, at ministeren har et forslag, hvis der i så fald skal ændres på noget?
Hvornår får vi et bedre kendskab?
Men så gentager jeg bare lige spørgsmålet.
For vi konstaterer, at der højst sandsynligt er forskelligheder, i forhold til hvordan kommunerne håndterer det, og de her forskellige måder at håndtere reglerne på medfører ret stor bekymring og usikkerhed hos de forældre, der måske modtager en regning, måske ikke modtager en regning.
Derfor lød mit spørgsmål, om ministeren ikke vil sætte lidt af en tidsramme for, hvornår vi har resultaterne af den undersøgelse, så vi kan agere på det.
Der er lang tid til årets udgang.
Jeg er med på, at det kan være stort at undersøge det her område.
En anden vej kunne jo sådan set også være – og det er måske i virkeligheden det, jeg appellerer lidt til – at ministeren samlede socialordførerne, for at vi simpelt hen kan tage en direkte politisk forhandling om, hvordan reglerne skal være på det her område, så vi får en klarhed.
Kunne det være noget, som ministeren ville tage initiativ til?
Vil ministeren indkalde os, så vi kan gå direkte til biddet?
Vi er sådan set enige om, at der her er en problemstilling, som vi gerne vil have løst.
Vil ministeren redegøre for indholdet af »Skilsmissepakke 3«, som han omtalte i Go
' morgen Danmark mandag den 23. marts 2015?
Spørgsmålet lyder til ministeren: Vil ministeren redegøre for indholdet af »Skilsmissepakke 3«, som han omtalte i Go' morgen Danmark mandag den 23. marts 2015?
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvordan han mener reglerne i forhold til forældrebetalingen for døgnanbragte børn med handicap skal administreres?
Vil ministeren redegøre for, hvordan han mener reglerne i forhold til forældrebetalingen for døgnanbragte børn med handicap skal administreres?
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det, og mit spørgsmål lyder: Hvordan forholder ministeren sig til Randers Kommunes ønske om en østbro over Randers Fjord?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kender jo udmærket projektet, som har været på tegnebrættet i noget, jeg tror man må sige har været en længere årrække.
Jeg besøger ofte Randers – jeg selv og min familie stammer jo fra Randers – og jeg kender udmærket til problemstillingen med trængsel inde i byen omkring krydset ved Randers Fjord.
Der er helt tydeligvis – det viser trafiktallene også – tale om et interessant projekt, og der er heller ingen tvivl om, at det vil kunne afhjælpe den stigende trængsel, som man altså lever med i Randers by.
Spørgsmålet er, hvordan projektet bliver finansieret, og det er nok også derfor, spørgeren har rejst det her.
Som det er spørgeren bekendt, er der tale om et kommunalt projekt.
Det skal altså som udgangspunkt finansieres af Randers Kommune.
Det er omdrejningspunktet for projektet nu, og det har det også været hidtil.
Det er også det, der har været udgangspunktet for mine forgængere – både i denne regering, men jo også før regeringsskiftet ved det seneste valg.
Det vil sige, at Randers Kommune i sagens natur er i sin gode ret til at gennemføre projektet.
Jeg kan forstå, at Vejdirektoratet på det seneste har bistået kommunen med hjælp til forskellige analyser, og det synes jeg kun er positivt og godt.
Derudover vil jeg sige, at hvis der bliver mulighed for at afsætte midler, vil jeg være åben over for, at vi i forligskredsen – det kræver jo at vi er enige – drøfter etableringen af en pulje til medfinansiering af lokale og regionale projekter.
Det har vi haft tidligere, faktisk med stor succes; det har bl.a. været med til at finansiere en bro over åen ved Odense, den, der hedder Odins Bro, som åbnede for nylig.
For den var jo sådan set delfinansieret af den her pulje.
Og der vil det være sådan, at man vil skulle finde en form, der kan være relevant i forhold til projekter som det i Randers, som er blevet nævnt her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Jeg ved jo, at ministeren er stedkendt i Randers og derfor også kender til problemstillingen, så den vil jeg ikke bruge meget tid på.
Jeg vil prøve at grave lidt dybere i det, som ministeren er inde på, for jeg synes, det lyder rigtig, rigtig interessant.
Det første er det, som ministeren rejser i forhold til Vejdirektoratets analyser
: Er der en tidsplan for de her forskellige analyser?
Jeg kan forstå, at det især drejer sig om en billiggørelse af tilslutningsvejene til og fra sådan en bro, så er der en tidsplan for, et estimat, for, hvornår det arbejde er færdigt?
Det andet er det, som ministeren også rejser, og som jo selvfølgelig er det, der er det allermest interessante, nemlig det med en form for medfinansiering fra statens side.
For der er jeg jo helt, helt enig med ministeren i, at hvis man kan lave en eller anden form for medfinansiering, så er det her projekt nået meget, meget længere i forhold til at blive realiseret.
For jeg tror, det vil være en rigtig stor mundfuld for Randers Kommune, hvis de alene skulle tage sig af det.
Så kan vi høre lidt mere om sådan en medfinansiering?
Vil det kun være tilslutningsvejene, ministeren tænker på, eller vil det være hele projektet, man så vil skyde penge i i en eller anden form for medfinansiering?
Men alt i alt synes jeg faktisk, det var en positiv tilkendegivelse om, at man i hvert fald gerne vil være en aktiv medspiller i at få det her projekt i gang, og som jeg forstår det, er det jo bare et spørgsmål om, hvor meget man så kan blive en medspiller.
Og det er derfor, jeg er interesseret i at stille de her opfølgende spørgsmål.
Karen Ellemann (V), 2015-04-08:
Jamen tak for redegørelsen om, hvad skilsmissepakke 1 og skilsmissepakke 2 indeholdt.
Det er jeg naturligvis helt bekendt med, jeg var selv aktiv deltager i det.
Derfor var min forbavselse også stor, da jeg sådan hørte præsentationen af, at nu kommer der så en skilsmissepakke 3, fordi den er jeg ikke lige bekendt med.
Det er sådan set baggrunden for, at jeg stiller spørgsmålet.
Vi konstaterer, at konfliktniveauerne er der.
Antallet af højkonfliktskilsmisser er desværre ikke faldende.
Det er, som om, kunne man næsten tro, det at blive skilt er noget, man simpelt hen ikke kan finde ud af, og det er utrolig synd, fordi det oftest er børnene, der er tabere i de her sager.
For det er ikke helt nok, vil jeg sige til ministeren, blot at sige, at nu skal vi have lidt mere vidensgrundlag for at finde ud af, hvad der så skal være i en skilsmissepakke 3. Jeg tænker, at når man sidder på morgen-tv og siger, at nu kommer der en skilsmissepakke 3, så har jeg i hvert fald en forventning om, at landets socialminister og minister for børn har noget mere konkret at byde på, med hensyn til hvad skilsmissepakke 3 skal indeholde.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Der viser analysen, at der er muligheder for det.
Men det kan ikke lade sig gøre, uden at der også kommer et indskud, og indskuddet er allerallermindst 290 mio. kr. og allermest 820 mio. kr., hvis det skal kunne balancere.
Så det vil sige, at et svar på det spørgsmål vil kræve, at man også finder en finansiering til det, og det er et niveau, som er så højt for en kommune selv af Randers' størrelse, at der tror jeg man skal finde ud af hvordan man kan finansiere det.
Frederikssund er jo lidt et forsøg for os, og jeg synes, det er fornuftigt at forsøge sig frem med at lave en delvis brugerbetaling der, og det vil så være en delvis brugerbetaling, der vil være sagen her.
Men hvordan restfinansieringen så skal ske kræver jo, at vi har en pulje, og det har vi ikke endnu.
Så det eneste, jeg kan sige, er, at jeg er positiv over for at gentage succesen med den pulje, for det betyder en ting, nemlig at vi får lavet en kanal ned til at investere de steder, hvor det giver størst trafikal effekt, og det er noget af det, som vi skal gøre os ekstraordinært umage med, når midlerne er lidt knappe i hele Danmark; altså finde ud af at bruge dem bedst muligt.