Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
For få vælger en erhvervsuddannelse, for mange tager en studentereksamen, som de ender med ikke at bruge til noget, og frafaldet på ungdomsuddannelserne er for højt.
Det er jo bl.a. nogle af grundene til, at vi er på vej med en reform af erhvervsuddannelserne.
For som det ser ud i dag, mangler der et tilbud til de elever, der ikke ved, hvad de vil, når de er færdige med folkeskolen.
Men at løsningen skulle være at ændre hf til en forberedelsesskole, som giver færre muligheder, som åbner færre døre, har jeg svært ved at se.
Hf bliver udvandet.
I dag giver hf fuld studiekompetence.
Med forslaget vil hf ikke længere være en uddannelse, der giver fuld studiekompetence, og jeg synes, det vil være meget uheldigt, hvis det sker.
Dansk Folkeparti bruger jo selv som argument for dette forslag, at mange unge vælger gymnasiet, fordi de på den måde ikke lukker nogle døre for sig selv, og at gymnasiet i dag bruges som en varmestue for de uafklarede.
For mig at se
Hvorfor ikke fortsat lade hf være fuldt studiekompetencegivende i stedet for at lukke dørene for eleverne?
Hf er jo et godt alternativ til dem, der ikke går den slagne vej direkte fra folkeskolen til gymnasiet eller til en anden erhvervsuddannelse, netop fordi hf er kompetencegivende til videregående uddannelse og ikke blot adgangsgivende til de fleste professionsuddannelser, som Dansk Folkeparti foreslår.
I argumentationen for det her forslag slår Dansk Folkeparti på, at for mange efter det almene gymnasium tager en anden ungdomsuddannelse.
DF's ordfører ved jo lige så godt som jeg, at det er erhvervsuddannelserne, der får mange studenter, og at der ligefrem er nogle uddannelser, hvor langt hovedparten af eleverne har en gymnasial eksamen med ind gennem indgangsdøren.
Med den reform af erhvervsuddannelserne, som vi forhandler i øjeblikket, har vi bl.a. fokus på, at det med en erhvervsuddannelse skal være muligt at starte på arbejdsmarkedet og samtidig erhverve sig studiekompetencer.
Som forslagsstillerne ved, er der med reformen lagt op til både større udbredelse af eux, og at det bliver langt tydeligere, hvordan man med en såkaldt almindelig erhvervsuddannelse kan uddanne sig videre.
Jeg kan frygte, at forberedelsesskoler blot bliver en forlængelse af folkeskolen.
Jeg kan også frygte, at det for mange vil komme til at føles som en holdeplads.
Som sagt har jeg fuld forståelse for, at det for mange unge kan være svært at tage stilling til, hvad man vil lave resten af sit liv, allerede efter folkeskolen.
Derfor indeholder regeringens udspil til en reform af erhvervsuddannelserne også, at mange af de indgange, der i dag er, skal reduceres til fire bredere indgange med grundforløb, der i højere grad skal give eleverne bedre tid og forudsætninger for at træffe et kvalificeret erhvervsvalg.
Derudover skal tilbuddet om eux også udvides, så flere elever får muligheden for at tage en studentereksamen sammen deres erhvervsuddannelse.
Kombineret med en styrket vejledningsindsats tror jeg på, at det her vil blive et attraktivt tilbud til de elever, der i dag er uafklarede efter folkeskolen.
Så må man jo også huske på, at vi i dag har førstebehandlet et forslag og har haft et langt forløb bag os om netop at gøre folkeskolen til et bedre tilbud for nogle af de elever, som i dag har svært ved at finde ud af, hvad det er, de kan, og hvad de skal bruge det til.
Så på den baggrund vil jeg sige, at vi er dækket ind.
Ud over det er der jo også fleksuddannelsen, som vi også skal diskutere.
Så samlet set synes jeg, at det her beslutningsforslag er en blanding af forslag, der gør det sværere at komme videre i sit uddannelsesforløb, og forslag, der allerede håndteres i andre sammenhænge.
SF kan ikke stemme for forslaget.