runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-08:
Hvis man nu kigger på forslaget og læser det, vil man jo se, at der meget klart står, at der skal være et samtykke fra den unge og forældremyndighedsindehaveren, hvis der skal kunne monteres en elektronisk fodlænke.
Det vil sige, at det her ikke kan ske, medmindre der er en dialog med den unge og den unges forældre, som gerne skulle tage et ansvar for opdragelsen.
Derfor er det fuldstændig langt ude i skoven, hvad hr. Per Clausen siger, for det har jo ikke sammenhæng med det lovforslag, der ligger her.
Det her er en mulighed, et redskab, der ligger i redskabskassen.
Jeg kan godt forstå, at det, SF og Enhedslisten ønsker, er, at man skal tage skridtet endnu længere ud, og det er jo, hvis vi ikke har den her mellemmulighed, at børnene bliver tvangsfjernet fra hjemmet og sendt på en institution, og det synes vi fra Venstres side er langt mere indgribende, end at man har muligheden for at kunne have en dialog og bruge nogle af de elektroniske hjælpemidler, vi har, i forhold til at sikre, at aftalerne bliver overholdt.
Vivi Kier (KF), 2010-04-08:
Hvordan dæmmer vi op for ungdomskriminaliteten?
Ja, det er lovforslaget her med en lang række elementer svaret på.
En række konkrete handlinger skal være medvirkende til, at vi får brudt den uheldige løbebane, som nogle unge mennesker havner på.
Forslaget skal ikke ses isoleret, men i sammenhæng med det lovforslag, vi skal behandle om lidt.
Der skal laves en sammenhængende plan for kommunens indsats; ankestyrelsen skal foretage 300 stikprøver i sager, hvor politiet har underrettet kommunen; unge anbragt på sikrede institutioner skal tilbydes screening for eventuelle psykiske problemer og tilbud om udslusning; der skal være mulighed for tilbageholdelse af den unge i 14 dage ved anbringelsen; der skal ske undersøgelse af opholdsrum og person på anbringelsesstedet; der skal ske brev- og telefonkontrol, og der skal ske en udbygning af SSP-samarbejdet med Kriminalforsorgen.
Rigtig mange elementer, som godt kunne have brug for en uddybende kommentar, men jeg vil nøjes med at kommentere på to elementer, som jeg er særlig glad for.
Screening for eventuel psykisk sygdom er et rigtig fint element, der er kommet med.
Vi ved, at en del af de kriminelle unge har en psykisk sygdom, og nu tilbydes de en screening, som kan være medvirkende til at sikre, at den unge også får en behandling for sin eventuelle sygdom.
Et andet element, jeg forventer mig meget af, er muligheden for at undersøge post og opholdsrum på anbringelsesstedet.
Vi ved, at det er en udfordring for personalet på vores anbringelsessteder, at de i dag ikke har den mulighed.
Nu får personalet muligheden, og dermed kan der også sættes en stopper for indsmugling af ulovlige stoffer og knive.
For at komme ud af en kriminel løbebane er første skridt, at man ikke kommer i besiddelse af våben og euforiserende stoffer, som gør det umådelig svært at motivere den enkelte unge til en holdningsændring i adfærden.
Med disse værktøjer mener jeg også, at vi fortæller den enkelte unge: Vi vil dig det faktisk godt.
Vi stiller nogle krav til dig, og vi forventer noget af dig, fordi vi tror på dig.
Fra konservativ side kan vi varmt tilslutte os forslaget, og jeg glæder mig over den brede opbakning.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-08:
Jeg vil starte med at sige, at vi er for forslaget, da det er en del af satspuljeaftalen.
Vi indgik den aftale, fordi vi synes, der er et kæmpe hul, i forhold til hvordan man kan sikre, at de børn og unge – især unge – som ender i kriminalitet eller er kriminalitetstruede, hjælpes bedst muligt.
Mange af forslagene er faktisk gamle SF-forslag – og det er vi selvfølgelig rigtig glade for – som egentlig har fået lov til at arbejde ude i det virkelige liv, såsom psykiatrisk screening af de her unge, så man er sikker på, at når de her børn bliver fanget i kriminalitet, er det ikke, fordi de hører stemmer eller har en psykiatrisk lidelse oveni.
På den måde kan de få den behandling, der skal til, for at de kan komme ud af kriminaliteten.
Men også udslusningsforløbet er noget, SF har kæmpet for i mange, mange år.
På den måde er det alt i alt et rigtig godt forslag.
Selvfølgelig er der også nogle knaster i det, sådan er det altid, når man indgår en aftale.
Der er nogle ting, man er meget glad for, og så er der nogle ting, man er mindre glad for.
En af de ting, som jeg vil nævne, og som vi er mindre glade for, er det, der hedder tilbageholdelse af unge op til 14 dage i starten af anbringelsen.
Vi nævnte jo før forhandlingerne, at det er rigtig vigtigt at sætte nogle initiativer i værk, som man ved der er nogen evidens for virker.
Men nu er det så kommet med.
Vi kommer til at udøve noget magt over for de her unge mennesker, og jeg kan være bekymret for, om vi har helt styr på, hvad det er for en magt, der skal udøves, om det skal registreres, og hvordan vi kan styre, at det ikke fuldstændig tager overhånd.
Derfor håber jeg også, at ministeren, som hun også har givet udtryk for, holder fast ved, at vi skal have det her møde, hvor vi i fællesskab kan drøfte, hvordan vi bedst muligt sikrer, at der er ligeværdighed og mindst mulig magt over for de her børn og unge.
René Skau Björnsson (S), 2010-04-08:
Der er ingen tvivl om – for det er i hvert fald også min erfaring – at næringsindholdet i de her måltider er der, de lever op til de krav i de vejledninger, der nu er om næringsindholdet.
Men et måltid mad er jo så meget andet end lige det, om der nu er den rigtige mængde protein og alt muligt andet i det, altså at næringsindholdet er godt nok.
Jeg tog det med i min ordførertale, fordi jeg har den her selvoplevede oplevelse af måltiderne, men også fordi Ældre Sagen jo berører det i deres høringssvar til lovforslaget.
Fordi det også er deres erfaring med de måltider, der bliver serveret, siger de, at de altså i bund og grund på mange måder savner noget kvalitet.
Når vi nu arbejder med det her lovforslag, der drejer sig om mad til ældre, skulle vi så ikke også lige tage kvalitetsdelen med og være lidt mere grundige i forhold til de principper og de krav, vi stiller til kommunerne og de måltider, der bliver leveret?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-08:
Som sagt er det med, hvordan det smager, jo meget subjektivt.
Nu er der mange udsagn om, hvad der er godt, og hvad der ikke smager godt.
Og der har jeg så også, når jeg er ude og selv har smagt den, oplevet, at den faktisk for det meste smager rigtig, rigtig godt.
Så med hensyn til madservice, hvor der også er mulighed for frit valg af leverandør, har man mulighed for at vælge en anden leverandør, hvis man synes, at en leverandør er for ensidig i brugen af krydderier, så det ikke er særlig lækkert.
Astrid Krag (SF), 2010-04-08:
Jeg vil egentlig spørge lidt til begge de ting, der har været spurgt til fra de to tidligere spørgeres side.
Det ene er det her med kvaliteten, hvor ernæringsindholdet er afgørende, men hvor vi også ved, at når det kommer til ældre og måske især til ældre småtspisende, er det, som ordføreren fra Socialdemokraterne også gjorde rede for, også et spørgsmål om, hvorvidt maden overhovedet er så tiltalende, at man har lyst til at spise den.
Og det er jo rigtig vigtigt for ens sundhed i det hele taget.
Når nu høringssvarene peger på en reel bekymring, på trods af at der i lovforslaget er den henvisning, ministeren redegjorde for, kunne det så ikke tyde på, at der faktisk var behov for, at der blev tilføjet noget mere om kvaliteten af maden i lovforslaget?
Det er den ene ting, jeg vil spørge om.
Den anden ting er det her med spørgsmålet om nulvækst.
Der er det jo rigtig dejligt her i dag at få en fuldstændig klar garanti fra ministeren om, at nulvæksten ikke vil få nogen betydning for det, vi står og behandler nu.
Kan ministeren så måske løfte sløret for os, der er i salen i dag, for, hvad nulvæksten så vil komme til betyde for ældreområdet?
Jeg ved, at det er et større område, men ministeren må vide noget, når hun kan give os en så klokkeklar garanti på det her område.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-08:
Jeg tror, at tiden i dag tillader, at jeg forholder mig til spørgsmålet om nulvækst i forbindelse med det her lovforslag.
Der er det, at jeg kan henføre til, at der selvfølgelig er DUT-kompensation, som følger de almindelige principper for, hvordan vi udregner DUT’en, og for, hvordan det bliver fordelt blandt kommunerne.
I forhold til kvaliteten må jeg sige, at vi har rigtig mange, der modtager den her form for madservice, hvor man har mulighed for at vælge mellem flere leverandører.
Vi kan også se, at der er valg mellem flere leverandører, når vi ser på tallene for, hvor folk vælger at få deres mad fra.
Så hvis man ikke bryder sig om maden et sted, kan man få maden et andet sted fra, og den skal selvfølgelig leve op til de ernæringsmæssige kvalitetskrav, som man stiller til sund og nærende kost.
Astrid Krag (SF), 2010-04-08:
Så vil jeg ikke spørge mere til denne nulvækst, selv om jeg tror, at vi her i salen er mange, der er meget nysgerrige omkring den og bekymrede for, hvad den kan komme til betyde.
Og jeg ved, at man også er bekymrede rundtomkring i kommunerne for, hvad det egentlig er, der er undervejs med den her nulvækst, men det skal vi så ikke komme nærmere ind på.
I forbindelse med den her kvalitetsbekymring vil jeg bare høre noget.
Altså, den bekymring, vi kan se i høringssvarene, og som jeg også godt kan følge, drejer sig jo om, om man vil opleve en forringelse af kvaliteten som en følge af, at vi laver det her prisloft.
Intentionerne er gode, men vi kan i kraft af et forslag med gode intentioner komme til at gøre det sådan, at der sker nogle forringelser rundtomkring.
Det er så en bekymring, ministeren ikke rigtig deler, men vil ministeren være åben for, at vi kan lave en evaluering efter nogen tid for at finde ud af, om man så har oplevet en kvalitetsforringelse af maden efter indførelsen af det her prisloft?
For vi er jo enige om, at det ikke er det, der er intentionen, at det ikke er meningen, at der skal kunne slækkes på kvaliteten, hverken på den ernæringsmæssige eller den – hvad kan jeg sige? – nydelsesmæssige kvalitet.
Vil ministeren være med til, at vi kigger på det efter nogen tid?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-08:
Nu kan jeg ikke lige se, hvad årsagen skulle være til, at der bliver en forringelse i kvaliteten, fordi der nu kommer et loft over, hvad det må koste for den her madservice.
Med hensyn til kvaliteten af maden vil jeg sige, at jeg som sagt har nævnt noget om det ernæringsmæssige.
Med hensyn til hvorvidt det er lækkert eller ej og smager godt eller ej, vil jeg sige, at man som kommunalbestyrelse jo også har en interesse i, at de leverandører, man har, og som man bruger til at levere den her mad, som de ældre spiser, også leverer en kvalitet smagsmæssigt, som de ældre bryder sig om.
Ellers må man jo finde en anden leverandør.
Og så er det også sådan, at ellers vil der på et tidspunkt ikke være nogen af de ældre, der har lyst til at være hos den leverandør.
Så der har man sådan set mulighed for at stemme med fødderne og lade være med at bruge den leverandør, hvis man ikke kan lide vedkommendes mad.
Jamen det er jo, at der er nulvækst for de ting, som man nu har under et, men hver gang vi beslutter noget nyt i Folketinget, som påfører kommunerne nogle ekstraudgifter, har man DUT-princippet, og det vil vi også fastholde.
Der gælder det i forhold til DUT-kompensationen og DUT-princippet, at man regner det ud samlet for alle kommunerne under et, hvor meget kommunerne skal kompenseres for, og derefter fordeler man jo efter den bloktilskudsnøgle, som ligger for de enkelte kommuner.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-08:
Jeg vil bare ganske kort sige, at jeg selvfølgelig er glad for, at ministeren kom med en bemærkning til det, jeg sagde i forhold til at dele lovforslaget op, og jeg har sådan set også respekt for, at ministeren måske har overtaget lovforslaget fra en anden minister osv. og derfor ikke bare kan give et svar på stående fod.
Jeg skal bare annoncere, at hvis regeringen ikke deler lovforslaget, stiller Liberal Alliance et forslag om at dele det.
Og jeg vil godt allerede nu annoncere, at vi synes, det er højst overraskende, hvis man ikke deler det – for nu at sige det pænt.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-08:
Jeg har taget Liberal Alliances kommentarer til efterretning, og man vil få et svar i forhold til det, der er spurgt om.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Jeg er glad for, at hr. Martin Henriksen er enig med mig i, at det forholder sig på den måde, at når man først har fastlagt en økonomisk ramme, som man forhandler med Kommunernes Landsforening, og man derefter i forbindelse med den aftale, man så har indgået, pålægger kommunerne at bruge nogle penge på en ganske bestemt måde, så ligger der ikke i det, at der er tilført flere penge til kommunerne, men bare det, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gerne vil bestemme over nogle af de penge, og at Dansk Folkeparti gerne vil havde anledning til at stå herinde i Folketingssalen og sige, at de gør noget – i det her tilfælde for de ældre.
Men at kommunernes økonomi jo på ingen måde får det bedre er det, som vi behandler i dag.
Det vil altså sige, at hr. Bent Bøgsted erkender, at konsekvensen af Dansk Folkepartis stillingtagen i den her sag er, at der stadig væk er mennesker, som er syge, som vil miste retten til sygedagpenge, også i en situation, hvor de måske slet ikke har nogen anden forsørgelse.
Det er jo konsekvensen af hr. Bent Bøgsteds politik.
Så kan det godt være, at hr. Bent Bøgsted kan have en teori om, at det i fremtiden bliver færre, end det er nu.
Så vil jeg bare spørge hr. Bent Bøgsted: Hvor mange vil hr. Bent Bøgsted acceptere mister retten til sygedagpenge, mens de er syge, uden at de får et andet forsørgelsesgrundlag?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Det kommer man altid galt af sted med, og det vil jeg heller ikke gøre i den her forbindelse.
Det eneste, jeg siger, er, at hvis indsatsen kommer til at virke, vil der ikke være så mange, der mister deres sygedagpenge.
Jeg kan selvfølgelig ikke garantere for, at der aldrig er nogen, der vil gøre det.
Det kan jeg ikke, og det kan hr. Per Clausen heller ikke uanset hvad.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-08:
Jeg føler trang til lige at uddybe den ordveksling, jeg havde med hr. Bent Bøgsted, for det, der er pointen eller logikken, som jeg må forstå det, er, at for at kommunerne skal have en interesse i at gøre en indsats for de syge, er det ikke det, vi har aftalt i sygefraværsaftalen, ifølge hvilken kommunerne mister noget af deres refusion, hvis ikke de gør en aktiv indsats, man skal stole på.
Nej, det er risikoen for, at den syge borger mister sit forsørgelsesgrundlag, der skal gøre det interessant for kommunen at gøre en indsats.
Der må jeg bare sige, at det forstår jeg ikke.
Det interessante må være – og det er jo det, som er Det Radikale Venstres linje i det her – at vi har lavet en sygefraværsaftale, hvor vi sikrer, at der gøres en indsats allerede fra den tiende uge for alle syge, for at sørge for, at hvis der er en mulighed for at vende tilbage til arbejdsmarkedet, bliver den udnyttet, også selv om det er en delvis tilbagevenden, og også selv om det er virksomhedspraktik, der gør, at folk bare bevarer en kontakt til arbejdsmarkedet.
For det, som eksperterne har sagt er så afgørende for de langtidssyge, er, at de bevarer en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Hvis man stoler på, at det er rigtigt, så er der ikke nogen grund til at have en varighedsbegrænsning, for så er der gjort en indsats over for de syge, dem, der vil være syge ud over 52 uger.
Det er dem, for hvem der reelt er tale om en sygdom, der forhindrer dem i at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Det, der så bliver helt bizart, er, når Dansk Folkeparti argumenterer med, at hvis der ikke er gjort en tilstrækkelig indsats fra kommunernes side, skal der ikke være et system, som straffer kommunerne.
De slipper jo billigere, når de ikke skal udbetale sygedagpenge.
Næh, hvis der ikke er gjort en tilstrækkelig indsats fra kommunernes side, skal borgerne straffes, fordi de mister deres sygedagpenge efter 52 uger.
Det skal borgerne, som mister deres indtægtsgrundlag.
Det er derfor, vi siger, at det giver mening at sørge for, at der er en aktiv indsats allerede fra den tiende uge, og så til gengæld fjerne varighedsbegrænsningen, fordi de, der reelt er langtidssyge, naturligvis skal være sikret et forsørgelsesgrundlag.
Det er de ikke i dag, og derfor stemmer vi selvfølgelig for det her forslag, som vi også er medforslagsstillere til.
Varighedsbegrænsningen er unødvendig med den aftale, vi har lavet med regeringen og Dansk Folkeparti om en tidlig opfølgende indsats i forbindelse med sygefravær.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Når Enhedslisten er medforslagsstiller på det her beslutningsforslag, hænger det sammen med, at vi synes, at den nuværende tilstand er fuldstændig uacceptabel.
Der er jo sagt fra Dansk Folkeparti tidligere i debatten, at der er nogle af de partier, der står bag det her beslutningsforslag, som har et vist medansvar for den nuværende retstilstand.
Jeg synes ikke, at man skal være ked af, at der er nogen, der bliver klogere.
Det synes vi er godt og anbefalelsesværdigt, og hvis det kunne brede sig til resten af Folketingets partier, at de indimellem blev klogere, så ville det være en rigtig, rigtig god idé.
For hvad er fornuften i at bevare den nuværende ordning, hvor folk ryger ud af sygedagpengesystemet, mens de stadig væk er syge efter 52 uger?
Der kan jo kun være to forklaringer på, at man synes, det er en god idé.
Den ene forklaring er, at man tror, det virker helbredende på folk at vide, at de taber pengene, hvis de ikke bliver raske.
De fleste, som beskæftiger sig med det her, siger, at det i hvert fald i forhold til nogle sygdomme snarere er omvendt, at usikkerheden, frygten, gør, at de bliver mere syge.
Der er der tale om mennesker, der hellere end gerne ville tilbage på arbejdsmarkedet og komme i arbejde igen.
Så er der selvfølgelig den officielle forklaring, men den er jo, som hr. Morten Østergaard lige var inde på, det rene vrøvl.
Det er forklaringen om, at hvis man ikke straffer borgerne, hvis man ikke straffer de syge, så vil kommunerne ikke gøre noget.
Og det fremgår da også meget klart af det, hr. Morten Østergaard også sagde, nemlig at man i virkeligheden måske benytter de kommuner, der svigter ved at fratage folk deres sygedagpenge.
Så for os i Enhedslisten er der altså ikke nogen tvivl om, at vel skal man være opmærksom på og arbejde hårdt på at hjælpe folk tilbage på deres arbejde så hurtigt som overhovedet muligt, men i de tilfælde, hvor det ikke lykkes, fordi folk stadig er syge, og man ikke er nået frem til, at disse mennesker skal have et fleksjob eller skal have førtidspension, men at de stadig væk bare er syge og går og venter på at blive raske, eller man i hvert fald ikke har fået sagen afklaret fuldt ud nu, så skal de mennesker selvfølgelig have deres sygedagpenge, indtil sagen er afsluttet, indtil sagen afklaret, eller indtil de er blevet raske.
Denne helt banale retfærdighed kan vi simpelt hen ikke forstå at der stadig er flertal i Folketinget der afviser, men vi er glade for, at der nu blandt oppositionen er fuldstændig enighed i den her sag, og derfor kan sagen jo også løses om ikke så lang tid.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-08:
Jeg vil godt begynde med at kvittere for, at regeringen kom til besindelse, kom til fornuft og fulgte Socialdemokratiets forslag om at opdele lovforslaget.
Den socialdemokratiske ordfører har nøje redegjort for, hvad det er, der er vores største betænkeligheder, og hvorfor vi har stillet ændringsforslag.
Det forekommer ret betænkeligt, at regeringen og støttepartierne vil acceptere, at indgreb, som Det Veterinære Sundhedsråd er dybt imod, kører man alligevel igennem.
Det Veterinære Sundhedsråd giver klare udsagn om problemstillingen og risiciene ved at køre igennem med den udvidelse, sådan at bønderne selv kan behandle dyrene.
De nævner, at det faktisk er tæt på at kunne betyde dyremishandling.
Jeg har stillet et spørgsmål til ministeren, som er blevet besvaret, og det lyder, at jeg gerne vil vide, hvor mange gange de sidste 5 år familie- og forbrugerministeren samt fødevareministeren ikke har fulgt indstillinger fra Det Veterinære Sundhedsråd.
Det Veterinære Sundhedsråd er en uvildig instans, som regeringen plejer at høre i sager af veterinær art, og derfor er det jo interessant at høre, hvor tit regeringen ikke har fulgt de anbefalinger, der er kommet.
Svaret fra ministeren er en smule uldent, men jeg læser det dog sådan, at det inden for de sidste 5 år ikke er sket overhovedet, at man har set bort fra anbefalinger fra Det Veterinære Sundhedsråd, men jeg vil meget gerne have ministeren til at be- eller afkræfte, om det er sådan, for som sagt synes jeg, at svaret er en smule uldent, så jeg har lidt svært ved sådan med sikkerhed også at vide, hvad det er, der står i det svar, ministeren har skrevet under på.
Bente Dahl (RV), 2010-04-08:
Alt i alt flytter det her lovforslag fokus fra behandling til forebyggelse, og det er vigtigt for Det Radikale Venstre at få et forebyggelsesaspekt ind i en lovgivning.
Derfor stemmer vi for både den ene del og den anden del af det her lovforslag.
Vores overvejelser er – inklusive de anbefalinger, som de forskellige eksperter har givet undervejs – at det alt i alt er et lovforslag, som vi stemmer for begge dele af.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Det første er, at de små fremskridt, der er i forhold til hele veterinærdelen, synes jeg ikke vejer det op, som Det Veterinære Sundhedsråd siger er dybt kritisabelt.
Og derfor vil jeg gerne have Det Radikale Venstres ordfører til at tydeliggøre lidt nærmere, hvordan det kan være, at man har valgt at tilsidesætte bemærkninger fra Det Veterinære Sundhedsråd.
Vi tror, det er første gang i danmarkshistorien.
Jeg kan ikke huske, det er sket før, ingen kan huske, det er sket før.
Hvad er det for argumenter, der er så stærke, at man tilsidesætter eksperters råd om, hvad landmænd må og ikke må, og at de to ting, det drejer sig om her, skal udføres af dyrlægefagligt personale?
Det andet er, at jeg meget har regeringen mistænkt for at ville af med alle dem, der er imod regeringen, dem, der ikke er enige med regeringen, Det Veterinære Sundhedsråd f.eks., og derfor vil jeg godt høre, når Det Radikale Venstre er en del af det her forlig, om de bakker op om det, hvis regeringen kommer med et forslag om at fjerne Det Veterinære Sundhedsråd, fordi de ikke kan lide deres udtalelser?
Vil man støtte en sådan handling?
Bente Dahl (RV), 2010-04-08:
Men til det spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører stillede, vil jeg sige, at vi sætter Det Veterinære Sundhedsråds anbefalinger vældig højt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Jamen jeg tror da, at de ord, som Det Radikale Venstres ordfører, fru Bente Dahl, kommer med, glæder Det Veterinære Sundhedsråd, som jo består af fagligt kompetente personer, rigtig meget, altså at man sætter pris på deres arbejde osv.
Men det er der, kæden hopper af, for så siger man, at man i øvrigt ikke vil lytte til dem.
Når de kommer og siger, at der er noget, der er stærkt kritisabelt, lader man være med at høre efter dem på det felt.
Det kan godt være, at Det Radikale Venstre har fået nogle ting igennem, som de synes de kan leve med, men Det Veterinære Sundhedsråd siger, at det er stærkt kritisabelt.
Og der kan vi simpelt hen ikke forstå, at det ikke også er stærkt kritisabelt for Det Radikale Venstre, og det er derfor, vi bare beder til, at man lytter til de råd og tager dem ad notam og siger: Det, som de er bekymrede for, er vi også bekymrede for.
Og derfor burde sagen få et andet udfald.
Bente Dahl (RV), 2010-04-08:
I løbet af en lovbehandling – i alle lovbehandlinger – er der en række eksperter og råd, som jeg tror at alle politikere indhenter oplysninger og råd fra.
Men i sidste instans er den politiske beslutning, der skal tages, jo politikerens, og den vurdering, som Det Radikale Venstre har gjort i politisk sammenhæng i forbindelse med det her lovforslag, er altså alt indberegnet, at vi godt kan stemme for de to lovdele.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-08:
Den radikale ordfører anfører, at det for De Radikale er en helhed, man tager stilling til, og at det derfor er som en helhed, man stemmer for loven.
Så jeg vil godt høre, om ikke De Radikale lige vil overveje det en gang mere.
I hvert fald skal man ikke undlade det af hensyn til helheden.