runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2009-05-19:
Jeg vil bare benytte lejligheden her til at sige tak for en, synes jeg, god debat og tak til ministeren for besvarelserne.
Jeg synes, at det er en vigtig debat.
Jeg ved godt, at når vi selv står i en krise her i Danmark, kan det være svært, men jeg synes, at debatten i dag viser, hvor afgørende vigtigt det er, at vi også har en politik vedrørende de mindst udviklede lande og ulandene, som i den grad mærker den finansielle tsunami i de her måneder.
Derfor vil jeg også gerne takke for, at en samlet opposition, vil jeg sige, har fremlagt et meget konkret og godt forslag til vedtagelse, synes jeg, der desværre ikke bliver vedtaget.
Og i den forbindelse vil jeg selvfølgelig også ærgre mig over, at når nu Venstre og De Konservative jo havde et alternativ, når nu regeringen havde et alternativ, nemlig at samarbejde med en opposition, der er parat til at finde nogle konstruktive løsninger på den her krise, vi står i, så desværre valgte at lave et forslag til vedtagelse med Dansk Folkeparti, som ved dagens debat har afsløret, at de vil gå til finanslovforhandlinger med krav om at skære 1,8 mia. kr. i udviklingsbistanden.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at regeringen vælger dem som partnere, når der nu var et alternativ, var nogle, der ville arbejde konstruktivt med de her ting.
I den forbindelse vil jeg gerne sige, at et er, hvad vi gør i Danmark, hvad vi gør nationalt med hensyn til bistanden - det kan vi skændes om, diskutere, vi har nogle ambitioner i oppositionen, der rækker videre end regeringens, det står helt klart efter dagens debat - noget andet er det, som vi berørte her til sidst, og det tror jeg bliver endnu vigtigere, nemlig at vi, når man reformerer både Valutafonden, IMF, og Verdensbanken i den her tid, dér sætter et stærkt ikke bare dansk, men for min skyld også gerne et nordisk aftryk og et EU-aftryk, sådan at vi sikrer, som ministeren var inde på på et tidspunkt, at man får nogle stærke multilaterale institutioner, som både er i ulandenes interesse at have og så sandelig også er i et lille land som Danmarks interesse at have.
Det skal være institutioner, der både kan monitorere og sikre, at ilandene lever op til de løfter, de giver; det skal være institutioner, der gør, at man ikke har en ureguleret og ofte rå, global markedsøkonomi, hvor ulandene desværre bliver taberne, som vi ser det i øjeblikket, når de finansielle markeder braser sammen i den rige verden.
Jeg synes, at det er vigtigt at arbejde videre med det her trods det, at debatten i dag har delt Folketinget.
Jeg synes som sagt, at det er ærgerligt, at regeringen vælger at stå sammen med Dansk Folkeparti, når der nu var et alternativ, og jeg håber, at vi kan fortsætte debatten.
Vi vil gøre alt det, vi kan, for at følge op på vores forslag til vedtagelse.
Jeg vil gerne takke ordførerne for debatten, men jeg vil sige, at den heldigvis ikke stopper her.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Personligt har jeg det sådan, at når nogle kommer til mig med et forslag, og jeg mener, at det kan jeg relativt nemt sige ja til, siger jeg ja.
Derfor er mit helt enkle spørgsmål til ministeren: Kan de oplysninger, der er efterspurgt med forslaget her, overbringes til Folketinget i en overskuelig form, hvis vi stiller et spørgsmål til ministeren og beder ministeren konsultere de registre, vi lige har hørt omtalt?
Ulla Tørnæs (V), 2009-05-19:
Jeg forstår spørgsmålet i retning af, om de forskellige systemer, som jeg kort har beskrevet her, kan beskrives og oversendes til Folketinget.
Hvis det omfatter dansk bistand, vil jeg da mene, at det nok skulle kunne lade sig gøre, al den stund de forskellige oplysninger jo er tilgængelige på nettet på OECD-DAC's hjemmeside og ligeledes på OCHA's hjemmeside, så det vil jeg nok mene kunne lade sig gøre, hvis jeg ellers har forstået spørgsmålet korrekt.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Det skal være alle de oplysninger, der bliver efterspurgt i beslutningsforslaget - hvad der er givet af løfter, og hvordan det går med at opfylde løfterne, ikke bare for Danmarks vedkommende, men i en bredere målestok.
Jeg forstod, at de registre, der blev beskrevet før, sådan set i forvejen kan redegøre for de ting, der er efterspurgt, og hvis de kan det, må det vel også være sådan, at ministeren kan oversende en overskuelig oversigt over, hvad der er givet af løfter, og hvordan det går med at opfylde løfterne.
Ulla Tørnæs (V), 2009-05-19:
Som jeg var inde på i forbindelse med afslutningen af forespørgselsdebatten, handler det for mig ikke om, at vi udsteder alle mulige nye løfter og bygger nye luftkasteller.
Det handler derimod om det, som jeg forstår også er målsætningen med beslutningsforslaget her, nemlig at sikre, at de lande, som slår ud med armene og kommer med løfter, rent faktisk også indfrier disse løfter.
Jeg kan selvfølgelig ikke stå til regnskab for, hvad andre lande giver af løfter, men jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at det er vigtigt, at der leveres i henhold til de løfter, der gives, og jeg er også enig i, at der skal være åbenhed de steder, hvor man melder ind, uanset om det er OECD-DAC eller i EU-sammenhæng, for der findes jo EU-lande, som ikke er medlem af DAC, eller om det er i FN-organisationernes regi.
Så meget åbenhed som muligt, ja tak!
Bertel Haarder (V), 2009-05-19:
Jeg kan helt bekræfte, at vi har skrevet en formulering i vores aftale i den retning, som her nævnes.
Og så vil jeg bare sige, at det katastrofale og det forargelige og det forfærdelige ved, at der var tre organisationer, der ikke var repræsenteret, jo skal ses i lyset af, at man nu alligevel stort set stemmer for regeringens forslag.
Så helt galt
Nu kommer de med, og jeg har vidner på, at jeg heller ikke havde noget imod det.
Jeg er nemlig optaget af det, der er kernen i det.
Jeg er optaget af indholdet.
Jeg er optaget af, at vi satser på lederuddannelse, at man kan bygge oven på sin lederuddannelse, at private udbydere også kan komme ind, fordi de allerede er der.
Det er dette indholdsmæssige, som regeringen er optaget af.
Det har vi fået igennem, og det er jeg glad for.
Christine Antorini (S), 2009-05-19:
Det er lige præcis også indholdet, vi er optaget af.
Det er derfor, det har været afgørende for os at få et reelt certificeringsråd med besluttende myndighed.
Det var der nemlig ikke i regeringens forslag.
For det betyder, at de relevante parter er forpligtet til at sikre sig, at kvaliteten er i top, også selv om det er private udbydere, der tilbyder kurserne, for at det kan give merit ind i det eksisterende ordinære uddannelsessystem.
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, at en af de vigtige ændringer, der er sket, er, at Certificeringsrådet er blevet et rigtigt råd svarende til Akkrediteringsrådet, der kan træffe beslutninger.
Det kunne det ikke før.
Bertel Haarder (V), 2009-05-19:
Der er en ting, vi ikke har indgået forlig om, og det er, hvad der for hver af parterne er det vigtigste.
Derfor vil jeg forbeholde mig min ret til at være uenig med fru Antorini om, hvad der var det vigtigste.
For man har ikke lavet forlig om meninger, man har lavet forlig om formuleringer.
Det er mit svar.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-05-19:
Det er så et lovforslag, der viser, at regeringen udviser rettidig omhu.
I globaliseringsforligskredsen har der været nogle møder, en række møder, vil jeg sige, og der er lavet en aftale, som drejer sig om at ændre Arbejdsgivernes Elevrefusion.
Det drejer sig om en ny præmieringsordning bestående af en præmie i prøvetiden på 2.000 kr. månedlig for elever, som har uddannelsesaftaler i deres erhvervsuddannelse, tre gange, og et løntilskud på 30 kr. i timen i prøvetiden for praktikpladsaftaler med elever, som er på EGU.
Og der indføres en bonus på 10.000 kr. for videreførelse af uddannelsesaftaler med elever i erhvervsuddannelse efter prøvetidens udløb.
Det er meget vigtigt i den situation, vi er i i øjeblikket i Danmark, at vi er lydhøre, og at vi får lavet de tiltag, som skal til for at fremme, at vi får lavet de uddannelsesaftaler, der er behov for.
De unge har stadig væk brug for at få en uddannelse.
Sidst vil jeg lige nævne, at det også er en aftale, som er tidsbegrænset til og med 2010, og det er meget klart prioriteret, at vi ikke skal lade områdets udvikling os af syne og af hænde, og derfor har vi valgt at sige, at det er nødvendigt at se på sagen igen i 2010.
Venstre er meget tilfreds med, at vi nu behandler det her lovforslag, og at vi dermed kan gå sommeren i møde med vished om, at vi har handlet med rettidig omhu, og med vished om, at der også er tænkt på en løsning for EGU-eleverne.
Venstre anbefaler lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-05-19:
I Enhedslisten mener vi selvfølgelig, at det er væsentligt, at vi har en kvalificeret og uddannet gruppe af ledere i det offentlige.
Det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om i dag.
Men vi kan jo altså konstatere i de høringssvar, der har været, at der har været stor utilfredshed, ikke mindst med forløbet omkring det her forslag.
Nu kan vi jo forstå, at der åbenbart er kommet nogle ændringsforslag, som måske oven i købet retter op på dele af den her kritik.
Det er selvfølgelig positivt.
Dem vil vi glæde os til at læse nærmere.
Det er positivt, at FTF, LO og AC får lov til at være en del af rådet, men samtidig er det selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt, at man har haft det her forløb, at man ikke har inddraget de relevante organisationer, og det er naturligvis også uacceptable arbejdsforhold for de partier, der ikke er en del af forligskredsen.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-19:
Parterne bag trepartsaftalen, som jo er regeringen, Kommunernes Landsforening og Danske Regioner, er enige om, at der skal etableres et nyt udbud af lederuddannelser på diplomniveau, som giver den enkelte offentlige leder en fleksibel, generel ledelsesfaglig og praksisnær lederuddannelse.
Det indebærer så, at undervisningsministeren nedsætter et uafhængigt råd, der certificerer uddannelseselementer i en offentlig lederuddannelse på diplomniveau.
Et certificeret uddannelseselement giver merit i forhold til moduler af en eller flere diplomuddannelser i ledelse.
Jeg synes, at også andre ordførere har redegjort for, hvad lovforslaget går ud på, og så kompliceret er det jo heller ikke.
Certificeringsordningen medfører økonomiske merudgifter for staten på 1,4 mio. kr. i 2009, hvor nogle af pengene bl.a. vedrører udarbejdelse af de kriterier, som skal ligge til grund for, at man kan få godkendt de her moduler.
Efterfølgende vil det være ca. 1,5 mio. kr. årligt. Med de her bemærkninger kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-19:
Jeg sidder hernede på min plads og tænker: Nu er der godt nok brug for nogle af de positive bemærkninger.
For det her er faktisk et rigtig godt lovforslag.
Det her er jo i virkeligheden en realisering af trepartsaftalen om offentlig leder-uddannelse, og det er et vigtigt skridt i at sikre gode forudsætninger for vores offentlige ledere.
Og hvorfor er det nu så vigtigt?
Jo, det har vi da, fordi dygtige ledere i den offentlige sektor er hele forudsætningen for, at vores offentlige sektor og dermed vores alle sammens velfærdssamfund fungerer optimalt.
Vi skylder os selv og hinanden, at de mennesker, der skal være ledere i den offentlige sektor, har de bedst tænkelige forudsætninger.
Der skal selvfølgelig arbejdes på rigtig mange fronter for altid at motivere medarbejderne og for at sikre, at man kan tiltrække de bedste til opgaven.
Men mulighed for uddannelse og efteruddannelse i ledelse er naturligvis en væsentlig forudsætning.
Vi synes derfor, at det her lovforslag er rigtig, rigtig godt, fordi det netop udvider muligheden for, at man kan få den her lederuddannelse - ikke bare fordi der både vil være offentlige og private udbydere af uddannelsen, men også fordi den med den nye tilrettelæggelse med de kortere moduler formodentlig og med stor sandsynlighed vil gøre det nemmere for et menneske, der har en meget travl hverdag - og det har de fleste ledere jo nok - at kunne tage de her moduler og indrette den her uddannelsesproces på en måde, så det kan passe ind i den enkeltes arbejdsliv og for den sags skyld også familieliv, for det gør jo ikke noget, at man både kan have et arbejdsliv og et familieliv og så formå at efteruddanne sig samtidig, så man bliver en endnu dygtigere leder.
Derfor ser vi med stor forventning på lovforslaget, og vi glæder os til at se, hvordan udbygningen af det her udbud kommer til at fungere.
Men alt i alt, altså: Jeg synes, der var behov for de positive bemærkninger her, fordi det er et rigtig godt forslag.
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at skal vi have en god og velfungerende offentlig sektor i fremtiden, der både er motiverende at arbejde i og også imødekommende og velfungerende over for de borgere - jo stort set os alle sammen, hvis vi sådan tænker raden rundt i den offentlige sektor der skal være brugere af den offentlige sektor, ja, så er det vigtigt, at vi har gode efteruddannelsestilbud, og det er vi sikre på at det her lovforslag kommer til at medvirke til.
Christine Antorini (S), 2009-05-19:
[Lydudfald]
… jeg hørte positive ord til behovet for offentlig leder-uddannelser fra samtlige ordførere, der har været oppe før den konservative ordfører.
Jeg er også glad for, at Det Konservative Folkeparti er med i den aftale, som vi nu har lavet, og som har forbedret lovforslaget betragteligt.
Jeg kunne nu alligevel godt tænke mig at høre ordføreren, om det ikke undrer ordføreren - der startede med at sige, at det jo var dejligt se realiseringen af trepartsaftalen - at det her lovforslag, før vi fik lavet ændringerne, jo var en topartsaftale; det var en aftale imellem arbejdsgiverne, KL og regionerne, og regeringen/staten.
Dem, der var aftagere, var overhovedet ikke repræsenteret i det, hverken FTF, LO eller AC, og det er mig bekendt en del af en rigtig trepartsaftale.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-19:
Jeg mener sådan set, at det her er en udmøntning af trepartsaftalen.
Lovforslaget er jo altså ikke en trepartsaftale; lovforslaget er en udmøntning af uddannelsesdelen i den trepartsaftale, der blev lavet i 2007.
Christine Antorini (S), 2009-05-19:
Trepartsaftalen blev indgået af alle parter, herunder FTF, AC og LO.
Men indtil vi fik lavet de ændringer, som gør, at vi som socialdemokrater kan støtte forslaget, stod der jo i starten af lovforslaget, at hverken FTF, LO eller AC var en del af det, der ligger her.
Det kan vi se af høringssvarene.
De var ikke inddraget i processen, og ikke alene var de ikke inddraget i processen, dem, som skulle udvikle kvaliteten og sørge for sammenhængen, nemlig professionshøjskolerne, som har en eksisterende lederuddannelse inden for den offentlige sektor, har heller ikke været tilstrækkeligt inddraget.
Jeg vil bare høre, om fru Charlotte Dyremose vil gøre sit bedste for, at Det Konservative Folkeparti sørger for, at alle parter, også de relevante uddannelsesinstitutioner, fremover inddrages reelt.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-19:
Naturligvis.
Det er også det, jeg mener vi har gjort over de seneste dage.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-19:
Ja tak.
Vi behandler et lovforslag, der skal udmønte og sikre, at der er mulighed for at styrke ledelsen i den offentlige sektor, her tænker vi specielt på kommunerne og regionerne.
Det er vi i Det Radikale Venstre jo principielt meget, meget positive over for, for vi mener, som alle andre partier har givet udtryk for, at det er utrolig vigtigt, at vi i de her år får styrket ledelsesniveauet alle steder.
Det er, som det også er blevet tilkendegivet fra andre ordførere, en udmøntning af en trepartsaftale, som både Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre tilsluttede sig, da regeringen havde indgået den aftale.
Derfor var det jo med stor forundring, at vi måtte konstatere, at der efter 2 års trængsler lige pludselig lå et lovforslag på bordet foran os.
Det var en lidt spøjs oplevelse.
Vi har derfor også måtte notere os, at forslaget har været taget af Folketingets dagsorden et par gange, der har været en ekstra høring på foranledning af Socialdemokraterne og De Radikale - selvfølgelig støttet af ministeren og regeringspartierne og Dansk Folkeparti - og vi har så fået en genforhandling og har efter vores opfattelse faktisk forbedret forslaget ganske betragteligt.
Det har vi gjort ved, at vi har fået indkredset meget klart, at det at skabe et nyt råd i uddannelsessektoren, her kaldet Certificeringsrådet, er en helt særlig ordning på dette helt særlige område og i denne helt særlige situation.
Det er ikke noget, der skaber præcedens i øvrigt.
Vi er også tilfredse med, at Certificeringsrådet nu får en kompetence, der til forveksling ligner eller svarer til Akkrediteringsrådet, så der bliver en parallelitet.
Der skal meget præcist være ækvivaleringsmulighed en til en eller meritoverførsel imellem de moduler, der udbydes det ene sted såvel som det andet sted under dette system.
Der har været ønsket en særlig fleksibilitet i kommunerne, som vi både fra Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres side har vist forståelse for efter overvejelser, drøftelser og høring på området.
Det er så det, der er professionshøjskolernes bidrag, nemlig at de ændrer deres modullængder, så de passer til de modullængder, der er lidt kortere i den nye del af offentlig leder-uddannelsen.
Vi er som
meget tilfredse med de ændringer, der er sket.
Vi er tilfredse med, at certificeringsrådet har fået en lidt anden sammensætning, så der er lige forhold mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og vi er tilfredse med, at professionshøjskolernes rektorkollegium udpeger et medlem og undervisningsministeren udpeger en formand.
Vi er også tilfredse med, at der bliver en evaluering, når der er gået 3 år, og vi understreger, at vi gerne ser en enighed om, at ændringer træffes i forligskredsen.
Det her er en særlig ordning, og vi håber, at den kommer godt fra start og fører til en styrket ledelse i den offentlige sektor.
Jeppe Kofod (S), 2009-05-19:
Jeg vil også bare benytte lejligheden til at takke for de mange skridt, som er taget eksempelvis i EU-sammenhæng, og for at monitorere, at andre lande lever op til løfterne om øget bistand, som de allerede har forpligtet sig til.
Det tror jeg er vigtigt, fordi der har været en diskussion i dag, især fra Dansk Folkeparti, som har kritiseret regeringen for ikke at gøre nok for at overbevise andre lande om at leve op til løfterne.
Men det kan ministeren jo modbevise i dag.
Det, som jeg synes er interessant, er jo, at vi i vores forslag til vedtagelse har nogle konkrete pinde, der handler om, som ministeren var lidt inde på, skattely, oplysning om indeståender i banker, samt at der, hvor de multinationale selskabers overskud skabes, bør de også beskattes.
Vil ministeren være indstillet på at arbejde videre med hele det her område?
Jeg tror, det kommer til at være meget afgørende.
Nu reformerer man jo IMF og Verdensbanken, ville det så ikke være relevant, at man fra dansk side så med udviklingsbriller på, hvordan man kunne sikre ulandene i sådan en konstruktion?
Ulla Tørnæs (V), 2009-05-19:
Jeg tror ikke, at vi kommer det ret meget nærmere.
Altså, vi er jo nødt til at afvente, hvad der drøftes i IMF-sammenhæng.
Det er jo det, der er hele opsætningen i dels Verdensbanken, dels IMF.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
Hr. Steen Gade snakker også i sit ordførerindlæg om, hvordan vi i Danmark skal gøre mere, og hr. Steen Gade anerkender ikke det, som udviklingsministeren har sagt, nemlig at Danmark jo gør en lang række ting, og at vi sådan set lever op til vores internationale forpligtelser, som jeg også understregede i min ordførertale.
Men lad os nu holde lidt ved vores internationale forpligtelser, og hvad man helt præcist gør, og så vil jeg godt spørge hr. Steen Gade, hvad hr. Steen Gade og Socialistisk Folkeparti gør i forhold til at påvirke andre lande og hr. Steen Gades kollegaer i andre parlamenter i en lang række af de lande, som jo har en socialistisk ledet eller er i koalition med en socialistisk ledet regering, som gang på gang ikke lever op til sine internationale forpligtelser.
Vil hr. Steen Gade forklare, hvad hr. Steen Gade og Socialistisk Folkeparti gør for at påvirke dem til, at de skal leve op til deres forpligtelser, ligesom Danmark lever op til sine?
Steen Gade (SF), 2009-05-19:
Jeg kan da i hvert fald sige, at de, der er vores tætteste venner, er SV i Norge.
Det er udviklingsministerens kollega - jeg kan måske oven i købet sige bedste kollega - og ulandsbistanden er under hans post som udviklingsminister steget til 1 pct. i Norge, hvor SV i flertalsregeringen har udviklingsministerposten og finansministerposten.
Norge har givet et stort, stort milliardbeløb for at bevare regnskove i Brasilien, og Norge har udviklet det koncept, som gør, at fattige lande får en større del af deres råstofindtægter direkte i deres statskasser, så de kan få udvikling for pengene, så de ikke bliver så udbyttet af store olieselskaber.
Så det gør vi en del for, og jeg har god kontakt med min norske gode ven.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
Nu spurgte jeg jo ikke, hvad Socialistisk Folkeparti gjorde i forhold til de lande, der allerede lever op til forpligtelserne.
Jeg spurgte, hvad man gør i forhold til den lange række lande bare i den europæiske baghave, hvor socialistiske partier jo spiller en betydelig rolle, og som ikke lever op til forpligtelserne, og det savner jeg stadig væk et svar på - måske ikke på, hvad man har gjort, men på, hvad man så vil gøre i fremtiden.
Nu har vi en god diskussion her i Folketingssalen i dag, men et af problemerne er, at når det kommer til finanslovforhandlingerne, hvor man bestemmer, hvad der skal gives i procenter og i kroner og øre i bistand, er det jo ikke, fordi man oplever politiske partier, der har det som deres mærkesag nr. 1, at udviklingsbistanden skal øges både i procent og i nominelt beløb, og det ser man jo heller ikke, at Socialistisk Folkeparti gør.
Det står et sted nede på side 12, men det er ikke mærkesagen.
Tror hr. Steen Gade ikke, at det kunne være en af årsagerne til, at hans ønsker ikke bliver indfriet?
Steen Gade (SF), 2009-05-19:
Jeg kan forstå, at hvis jeg flytter lidt rundt på, hvor nogle af vores initiativer bliver beskrevet, så vil hr. Karsten Lauritzen blive mere påvirket, fordi han ellers ikke har opdaget dem. Det er en totalt sikker og konsekvent SF-politik, at ulandsbistanden skal stige, at vi med det flertal, vi går ind i efter næste valg, skal op på 1 pct. af bruttonationalindkomsten, og at vi desuden skal gå i gang med noget klimabistand, for nu bare at citere fra det, vi arbejder på, og som er det, vi fremfører ved alle finanslovforhandlinger. Med hensyn til det andet vedrørende nogle socialistiske lande, som hr. Karsten Lauritzen mente jeg havde et særligt tilknytningsforhold til, så kan jeg sige, at jeg ikke kender dem, og at jeg i hvert fald ikke har noget særligt tilknytningsforhold til dem.
Jeg tror såmænd, at hr. Karsten Lauritzen har et lige så fjernt tilknytningsforhold til de lande, han måtte tænke på, som jeg har.
Jeg tror, at der er nogle spindoktorer, der lige har fået lidt for stor indflydelse på hr. Karsten Lauritzens spørgelyst.
Tina Petersen (DF), 2009-05-19:
Jeg vil fortsætte lidt der, hvor Venstre slap.
Jeg kan forstå på hr. Steen Gade, at han vil forhøje ulandsbistanden med 1 pct.
Det er jo - så vidt jeg lige umiddelbart kan regne ud - godt 11 mia. kr.
Hvor vil hr. Steen Gade tage de penge fra?
Er det igen de svage grupper, der skal stå for, når der skal hentes 11 mia. kr.?
Steen Gade (SF), 2009-05-19:
Jeg ved ikke, hvordan fru Tina Petersen får det til 11 mia. kr., men det er en anden sag; det er i hvert fald ikke den lille regneskole.
Det er noget, der skal indfases i løbet af nogle år, og det er almindelig SF-politik.
Men det er jo på en måde en afledning af den her debat, for det, vi foreslår i dag, er egentlig bare at få Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative til at sige, at der fremover skal være en stigning i udviklingsbistanden målt som andel af bruttonationalindkomsten, altså i procent, og så skal det være en realstigning i kroner og øre.
Det, der jo er så sølle at høre, er, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til det - og for den sags skyld også Venstre og Konservative, som jeg egentlig tror har viljen, men som heller ikke gør det i dag.