runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2015-12-08:
Hvor småt kan det egentlig blive for regeringen?
Ja, det har vi jo fået lidt af svaret på her, for den her lov sætter en ny lav standard.
»How low can you go?«, sang de blå partier, da de indgik den her aftale; champagnepropperne sprang hos Liberal Alliance; De Konservative kunne dårligt være i deres konservative kroppe; og Dansk Folkeparti sneg sig langs fodpanelerne ud af festlokalet.
Ældre Sagen skriver til os, at loven vil have en række urimelige virkninger, især for beboerne af ældreboliger, som vil opleve betydelige fald i boligydelsen og dermed i deres i forvejen meget lave rådighedsbeløb.
Danske Handicaporganisationer anfører, at mange førtidspensionister ved overgangen til folkepension får væsentlig færre penge, og med den her forringelse vil de måske ikke være i stand til at blive boende.
Ja, de traditionelle borgerlige partier kender vi jo så udmærket på deres asociale profil, og de prøver ikke engang at holde en maske op for ansigtet.
Dansk Folkeparti prøver til gengæld at skille sig lidt ud fra de andre partier på højrefløjen – det sker jo ofte med sukkersøde ord om de ældre og om folk med få penge.
Den her lov vil flytte millioner fra lejere med små indkomster til ejere af især store huse.
Pensionister skal så åbenbart betale for festen i de velhavende villaghettoer nord for København.
Det synes vi er en usædvanlig dårlig idé og fordelingspolitik, når det er værst.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den velvillige behandling af lovforslaget om ændring af lov om individuel boligstøtte.
Formålet med lovforslaget er jo at ændre nogle særregler i boligstøtteloven, som har bidraget til at øge det gennemsnitlige støtteniveau, og som ikke er særlig målrettede i forhold til støttemodtagerens indkomst.
Forslaget skal ses i sammenhæng med, at de samlede udgifter til boligydelse har udvist en realvækst på ca. 13 pct. siden 2001 og i dag udgør ca. 10 mia. kr.
Lovforslaget indeholder derfor følgende ændringer: En ændret regulering af beløbsgrænser for boligydelse, så den årlige regulering følger forbrugerpriserne, ligesom det er tilfældet for boligsikring.
En gradvis afskaffelse af det beregningstekniske tillæg til huslejen, så boligydelse fremadrettet beregnes med udgangspunkt i den faktiske husleje.
En indførelse af et loft over den støtteberettigede husleje i ældreboliger.
Loftet indføres alene for nyanviste personer til ældreboliger efter 2020.
Og så en gradvis lempelse af kravet til egenbetaling.
Samlet indebærer lovforslaget en styrkelse af de offentlige finanser efter skat og tilbageløb med ca. 90 mio. kr. i 2016, voksende til ca. 480 mio. kr. i 2020.
Ændringen i ydelsen pr. husstand vil for de fleste modtageres vedkommende være relativt beskeden, og ændringen bliver indfaset over en årrække frem til 2020.
Reduktionen af egenbetaling bidrager desuden til at sikre, at de økonomisk dårligst stillede pensionister kun i mindre omfang berøres af de ændrede regler, og samtidig skal indførelsen af et loft over den støtteberettigede husleje understøtte, at kommuner og bygherrer har fokus på, at ældreboliger opføres omkostningseffektivt og drives effektivt.
Jeg takker for indlæggene i dag og ser frem til en konstruktiv behandling af forslaget i Beskæftigelsesudvalget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Når en regering fremsætter et lovforslag, plejer det jo at være, fordi regeringen synes, det ville være en rigtig god idé, hvis det lovforslag blev vedtaget.
Synes beskæftigelsesministeren, at det er en god idé at gøre 100.000 danske folkepensionister fattigere?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Jeg synes naturligvis, det er en god idé at fremsætte det her lovforslag, og jeg synes, det er en rigtig god idé at afskaffe den overregulering, der foregår, således at vi sikrer, at reguleringen af boligydelsen for fremtiden tager afsæt i den faktiske husleje og ikke i nogle kunstige eller politisk skabte beregningstærskler og begreber, sådan som det har været indtil nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Nu har ministeren været en del af Christiansborg et par måneder, og jeg kan høre, at ministeren har lært at lade være med at svare på spørgsmålene.
Synes beskæftigelsesministeren, at det er en god idé?
Vi taler om mennesker, som for langt de flestes vedkommende har arbejdet hele deres liv, bidraget til det danske samfund.
Er det god, fornuftig politik at gøre de mennesker fattigere?
For det er jo konsekvensen af det lovforslag, vi behandler i dag.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-12-08:
Vi behandler et lovforslag om en boligydelse, og det, vi sikrer med forslaget, er, at den boligydelse, man får for fremtiden, afspejler de faktiske prisstigninger i ens bolig, og det synes jeg faktisk er en rigtig god idé, således at vi ser, at boligsikring og boligydelse tilnærmelsesvis udvikler sig på samme måde.
Christian Juhl (EL), 2015-12-08:
Jeg ved ikke, om jeg skal grine af eller græde over ministerens sprogbrug.
Ingen af de her partier har på nogen som helst af de over 30 møder, jeg var til i valgkampen, sagt noget som helst om, at de ville regulere pensionisternes tilskud til boligudgifter.
Ingen af dem.
Og det var ellers ledende politikere, for de fleste af dem sidder i Folketinget i øjeblikket.
Kan vi så nøjes med at spørge: Har ministerens eget parti orienteret pensionisterne om det her?
Ikke om alt det sniksnak, som han fortalte om før, men om der bliver taget penge fra deres regulering af boligydelsen.
Ja eller nej, havde jeg nær sagt, ikke alt det der akademiske snak, men klar besked.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Joh, det at være dansk er en følelse, men det kan vi altså ikke eksaminere folk i.
Det at være en del af det danske fællesskab er også en følelse.
Men når man skal have statsborgerskab og dansk pas, er der nogle formelle krav, man skal opfylde – bl.a. fremover indfødsretsprøven.
Det er ikke bare det at kunne huske nogle tal, men det er også at sætte sig ind i Danmarks historie, de største begivenheder i Danmark, hvordan det her samfund har udviklet sig, og hvilke begivenheder der har været afgørende.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-08:
Jamen der bekræftede ordføreren mig jo egentlig i, at følelsen af at være dansk kan man faktisk ikke eksamineres i.
Og det er vel følelsen af at være dansk, vi skal have frem.
Og hvordan med de børn, der bliver født i Danmark – tror ordføreren ikke, at de føler sig som danske, når de er født i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Det vil jeg fortsat være lidt skeptisk over for – af to årsager.
For det første: Har vi reelt i dag et problem med, at kommunerne bruger det som en sovepude?
Ikke mig bekendt.
Vi skal passe på med at løse problemer, der ikke findes.
For det andet: Hvis der kommer en grænse, uanset hvor den så kommer, risikerer vi at ende i en situation, hvor kommunerne af hensyn til at overholde loven bliver nødt til at henvise en permanent bolig til nogle flygtninge, som måske har det godt, og dermed skubbe nogle flygtninge, der har akut brug for en permanent bolig, og som måske lige er ankommet, har traumer eller har børn eller andet, bagest i boligkøen.
Der har jeg egentlig tillid til, at kommunerne er i stand til at håndtere det og vil derfor give dem bemyndigelse til selv at foretage vurdering af, hvem der har mest behov for en permanent bolig.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Nu diskuterer vi jo ikke kun et lovforslag ud i den blå luft, der er også en virkelighed ude i kommunerne, ikke mindst en økonomisk virkelighed, der så i allerhøjeste grad bliver bestemt herinde fra Christiansborg, hvor der jo er et ret massivt, betonagtigt flertal for, at der ikke skal tildeles kommunerne ret mange flere penge i forhold til i dag.
Kommunerne er under et vanvittigt hårdt pres, og i den situation kan det jo være fristende for kommunerne at sige, at den indsats, vi egentlig burde yde, for at skaffe permanente boliger til flygtninge, skubber vi lidt, for der er jo ikke noget pres, der er ikke noget krav i et lovforslag om, hvornår vi skal sørge for permanente boliger til flygtninge.
Og hvis man går ind for god integration, bør man vel gå ind for, at der kommer en grænse.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Tak for spørgsmålet, som jeg har to kommentarer til.
For det første vil jeg sige, at hvis vi ender i sådan en situation, altså at kommunerne lader folk rådne op i midlertidige boliger lige ved siden af en støjbelastet motorvej, så synes jeg, vi to har en diskussion til gode.
Men det er jo ikke der, vi er.
For det andet er det jo ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokraterne netop for at aflaste kommunerne ønsker og håber, at vi snart får overbevist ministeren om, at vi skal have flygtningelandsbyer i Danmark betalt og drevet af den danske stat.
Martin Henriksen (DF), 2015-12-08:
Tak for det.
Jeg kan med det samme røbe, at Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Det er efter vores opfattelse et mindre lovforslag, som betyder, at der bliver givet bemyndigelse til at fastsætte regler om, at den enlige flygtning efter en konkret vurdering kan få besked på, at vedkommende skal flytte ind og blive anvist at dele et beboelsesrum med en eller flere andre enlige flygtninge som en midlertidig indkvarteringsløsning.
Jeg tror, at det her vil kunne lette presset på kommunerne i et begrænset omfang, men der er vel også et element af, at man simpelt hen skubber problemet foran sig her, for på et eller andet tidspunkt er værelserne sådan set fyldt op, og så står man stadig væk med udfordringen, hvis det er, man ikke har fået gjort noget ved tilstrømningen.
Lovforslaget indebærer så også, at det bliver gjort muligt for kommunerne at fravige de vejledende grænseværdier for støj som følge af Miljøstyrelsens vejledninger, hvilket indebærer, at der kan etableres midlertidige opholdssteder for flygtninge på såkaldte støjbelastede områder.
Som sagt tror vi fra Dansk Folkepartis side, at dette forslag vil kunne aflaste kommunerne, som er meget pressede.
Det vil dog ikke grundlæggende løse problemerne; det vil udskyde problemerne, fordi problemerne sådan set stadig væk vil være der.
Det er jo også derfor, at vi bl.a. har argumenteret for, at man skal etablere statslige enheder, flygtningelandsbyer, barakbyer – man kan kalde dem for så mange ting – som jo ville være det, der virkelig ville aflaste kommunerne, hvis det var, at det blev gennemført.
Så det arbejder vi stadig væk på fra Dansk Folkepartis side.
Derfor må man også sige, at når det her lovforslag bliver vedtaget, hvad der ser ud til at ske, så vil kommunerne fortsat opleve et stigende pres.
Det ville være værre uden dette forslag, det er klart, men vi er altså slet ikke i mål.
Der er behov for langt mere markante tiltag, og der er også i høj grad brug for nytænkning på området.
Derfor arbejder Dansk Folkeparti fortsat for, at der kommer statslige enheder, hvor flygtningene skal bo – og hvis det stod til os – indtil de kunne vende tilbage til deres hjemlande.
Men med disse bemærkninger støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Kommunerne er udfordret, og de er også svært udfordret, fordi de har den kæmpe opgave at forsøge at følge med den enorme tilstrømning af asylansøgere, som i øjeblikket presser landene over hele EU.
Lovforslaget har til hensigt at sikre kommunerne bedre og udvidede muligheder for at finde midlertidige indkvarteringsboliger til flygtninge.
Her bliver det bl.a. muligt for kommunerne at boligplacere to eller flere enlige flygtninge i samme rum, ligesom vi giver kommunerne udvidet muligheder for midlertidigt at fravige en del af de støjkrav, der er til de midlertidige opholdssteder i dag.
Det bakker Venstre op om, ikke fordi vi ikke kan unde folk, der kommer hertil på flugt fra krig, død og ødelæggelse, et privat værelse med fred og ro, men fordi vi står i en helt ekstraordinær situation, hvor vi ganske enkelt modtager flere asylansøgere, end vores kommuner er gearede til.
De ting vil der naturligvis fortsat blive taget højde for, ligesom man også fremover i videst muligt omfang vil anvise det midlertidige opholdssted, der understøtter flygtningens integrationsproces mest muligt.
Lovforslaget her er en ansvarlig, fornuftig og nødvendig håndsrækning til vores kommuner, der kæmper en hård kamp for at løse den meget store udfordring, de er blevet stillet over for.
Det er kun rimeligt, at vi på Christiansborg understøtter dem mest muligt, og at vi hjælper dem inden for rimelighedens grænser, så de er rustet til fremtiden.
Derfor støtter Venstre dette lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Tak, og tak til ordføreren.
Det er lidt i forlængelse af meningsudvekslingen mellem ordføreren og fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Bør der ikke være en grænse?
Så kan man diskutere, hvor den skal være, ud fra en vurdering af, hvad kapaciteten er, og i hvilken takt vi kan få etableret rigtige boliger, hvis jeg må bruge det udtryk.
For hvis ikke der er en grænse, bliver det jo hurtigt en sovepude, og så risikerer vi, at flygtninge kommer til at opholde sig i meget lange perioder i de her specielle boliger, man nu tilbyder, og det er vel ikke godt for integrationen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Som sagt kan jeg godt forstå behovet for at gøre et eller andet ekstraordinært, når der kommer mange flygtninge, og det gør der jo nu, altså i forhold til, hvad der plejer.
Men det bekymrer mig, at der tilsyneladende ikke er nogen øvre grænse for, hvor lang tid den her midlertidighed kan vare ved.
Vil Venstre være med til at se på, om man kunne lægge et loft over midlertidigheden, om man så må sige?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Nu skal man jo aldrig afvise noget kategorisk, men altså, det er svært at spå om, hvor længe den her situation varer ved, og derfor er det jo svært at spå om, hvor længe vi har det behov, som vi i hvert fald har nu.
Derfor ville det også være svært for ikke at sige umuligt for mig her at sige, at midlertidigt er 2 år eller 3 år eller 5 år eller et halvt år, eller hvad ved jeg.
Jeg har svært ved at se, at det er muligt, men man skal da ikke afvise noget kategorisk.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
[Lydudfald]
... lovforslaget er, hvor mange mennesker der kan bo på et værelse, og hvor stort det værelse skal være.
Det synes jeg jo også er lidt bekymrende, for okay, det kan godt være, at det i en vis periode kan være nødvendigt, at der er flere, der bor på et værelse sammen, men det ville måske være rimeligt at opstille en eller en form for krav til eller et loft over, hvor mange mennesker man kan proppe ind på et værelse, og hvor stort det værelse skulle være.
Vil Venstre være åben over for sådan en eller anden form for regulering på det område i udvalgsbehandlingen?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Altså, jeg ved ikke, om Enhedslisten fisker efter sådan en kubikmetergrænse.
Jeg må sige, at jeg har så meget tiltro til kommunerne, at jeg er sikker på, at de godt kan løse det her problem, at de kan håndtere det her problem, uden at vi skal ud i sådan et Guinness rekordbogsforsøg med, hvor mange flygtninge man kan proppe ind på så få kvadratmeter som muligt.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Først tak til Venstres ordfører for i det her tilfælde at bakke op omkring at give kommunerne en håndsrækning til at håndtere flygtningesituationen.
Dernæst vil jeg sige, at i lovforslaget står der i punkt 8 – det gør der altid – noget om forholdet til EU-retten og Danmarks øvrige internationale forpligtelser.
Der er så ikke foretaget nogen vurdering af Danmarks øvrige internationale forpligtelser.
I et af høringssvarene rejses der tvivl om, hvorvidt det her lovforslag er i strid med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
Jeg skal derfor høre, om Venstres ordfører vil bakke op om, at vi skal have sådan en vurdering foretaget af ministeriet, inden vi andenbehandler lovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Jeg er nu forholdsvis sikker på, at en sådan vurdering er foretaget, men det synes jeg da vi skal tage med i udvalgsbehandlingen.
Det er noget af det, som jeg er sikker på vi kan få et forholdsvis hurtigt svar på.
Jeg tror også godt, jeg kan sige, at svaret vil være, at der heller ikke er problemer med Danmarks øvrige internationale forpligtelser.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Jeg vil gerne stille ministeren det spørgsmål om retssikkerheden, som jeg prøvede at stille til den socialdemokratiske ordfører, og høre, hvad ministeren mener om det.
Altså, det problem, der kan opstå, hvis man sætter medarbejdere i DSB eller hos andre transportører til at kontrollere papirer, som de ikke er uddannet til at kontrollere, er, at medarbejderen kan pådrage sig et eller andet ansvar, hvis vedkommende lukker en udlænding ind på falske forudsætninger eller afviser en udlænding på falske forudsætninger.
Omvendt har udlændinge vel også en vis utryghed og måske et retssikkerhedsmæssigt problem, ved at de bliver kontrolleret af personer, der ikke er uddannet til det.
Hvad mener ministeren om den problematik?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Altså, jeg synes, det er vigtigt at tænke på, hvordan det foregår i virkelighedens verden, og det foregår jo allerede nu i stor stil hos flyselskaberne.
Så jeg kan ikke se, at det skulle være noget helt særligt, fordi det f.eks. er en DSB-ansat, der skal kontrollere, om en rejsende har et gyldigt pas eller visum, og at det skulle være anderledes, end hvis det var et flyselskabs medarbejdere.
Og jeg har aldrig nogen sinde hørt Enhedslisten anfægte, at flyselskabernes medarbejdere kan udføre den kontrol.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-08:
Det vil sige, at ministeren ikke mener, der er nogen problemer ved at gøre det på den måde.
Er det sådan, at der er sat et beløb, altså nogle penge, af til uddannelse af personalet?
Det er jo en ny opgave lige i den her sammenhæng.
Så et måske lidt mere filosofisk spørgsmål, men alligevel: Er det ikke en eller anden form for ansvarsforflygtigelse, at man som myndighed, om jeg så må sige, tørrer ansvaret for at kontrollere udlændinges retmæssige adgang til Danmark af på nogle medarbejdere i stedet for at anvende den myndighed, der jo egentlig burde gøre det, nemlig politiet?
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Jeg tror, at i en situation, hvor der bliver indført midlertidig grænsekontrol, får vi så rigelig brug for politiet andre steder end i forbindelse med transport af f.eks. togpassagerer.
Når det er sagt, vil jeg sige: Nej, der er ikke afsat et beløb til uddannelse, i og med at jeg jo ikke mener, der er behov for uddannelse.
For billedlegitimation kan være rigtig mange ting og kan være meget, meget svær at forstå og se gyldigheden og ægtheden af, hvis det er billedlegitimation fra andre lande, hvorimod jeg faktisk mener, at pas og visum er noget nemmere at gå til.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Jeg havde egentlig også tænkt mig at spørge om det til den tekniske gennemgang lige om lidt, men der står i de der høringssvar, at DSB kan komme i en situation, hvor man vil begå lovbrud uanset hvad, hvis vi indfører det her, for man kan ikke sende dem tilbage til Sverige, for de har også indført det, og man kan heller ikke sende dem til Danmark.
Så man bryder loven i begge lande.
Jeg vil bare høre, om ministeren anerkender det problem, og om ministeren ikke synes, det er et problem, hvis vi pålægger DSB en lov, som betyder, at de vil begå lovbrud enten mod os eller vores naboland.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Meningen er jo, at man f.eks. skal tjekke inden den tyske grænse, så jeg mener sådan set ikke, at problemet er så stort.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Tak for spørgsmålet.
Nu vil jeg ikke stå her og afvise noget hundrede procent, men som udgangspunkt er jeg lidt skeptisk, og det skyldes det, jeg sagde i min indledende tale, nemlig at jeg synes, det er vigtigt, at kommunerne får de bedste muligheder for at kunne håndtere det stigende antal flygtninge, herunder selv at kunne foretage den konkrete vurdering af, hvem der skal først i køen til hvilke boliger under hensyntagen til alder, sygdom og eventuelle traumer fra oplevelser i hjemlandet.
Jeg kan godt være lidt nervøs ved, hvis der bliver en grænse, at man så risikerer at ende i en situation, hvor nogle, der ret hurtigt, akut har brug for at komme ud af de midlertidige boliger og komme hen i noget mere permanent, vil skulle vente i længere tid, fordi man skal leve op til nogle andres retskrav om, at de f.eks. efter 3 måneder skal kunne komme ud af den midlertidige bolig.
Inger Støjberg (V), 2015-12-08:
Det mener jeg ganske enkelt ikke at der er behov for.
Jeg vil sige, at hvis det her bliver indført, er det jo, fordi vi står i en ganske, ganske særlig situation her i Danmark; så er det, fordi vi risikerer en meget, meget stor ophobning af flygtninge og migranter f.eks. på hovedbanegården i København.
Og hvis man står i den situation, skal der tages helt særlige midler og værktøjer i brug, og det er lige nøjagtig det, vi har til debat her.
Og der mener jeg ganske enkelt at det vægter højere end noget andet, at der netop er styr på situationen, og at vi ikke kommer til at opleve en meget, meget stor ophobning af flere tusinde flygtninge og migranter f.eks. på Københavns Hovedbanegård.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Med lovforslaget får kommunalbestyrelserne bedre muligheder for at kunne sikre midlertidige boliger til flere flygtninge.
Ifølge forslagets bemærkninger har det her været et ønske fra kommunal side.
For Socialdemokraterne er det væsentligt, at kommunerne får de bedste muligheder for at kunne håndtere det stigende antal flygtninge, herunder foretage den konkrete vurdering af, hvem der skal først i køen til hvilke boliger under hensyntagen til alder, sygdom og eventuelle traumer fra oplevelser i hjemlandet.
I et høringssvar rejses der tvivl om, hvorvidt lovforslaget er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
Det er derudover vigtigt for Socialdemokraterne, at anvisningerne af de midlertidige boliger fortsat kan påklages til Ankestyrelsen efter reglerne om retssikkerhed og administration på det sociale område.
Socialdemokraterne støtter forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Det er på grund af det her med midlertidigheden, for jeg kan jo selvfølgelig godt forstå behovet for fleksibilitet i en situation, hvor der kommer betydelig flere flygtninge til Danmark, end der plejer at gøre.
Men jeg er lidt bekymret for, at jeg ikke har kunnet finde nogen grænse for, hvor længe denne midlertidighed vil vare ved.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-08:
Jeg bemærkede godt i høringssvarene, at flere rejste præcis det samme spørgsmål.
Og nej, jeg har ikke fundet noget sted i lovforslaget eller i bemærkningerne, hvor der står f.eks. 3 måneder, som, så vidt jeg husker, er det, der har gjaldt tidligere, men som ikke var en fleksibel måde at indrette reglerne på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Vil Socialdemokraterne være med til det, hvis vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen kunne finde en eller anden form for grænse for denne midlertidighed?
Men vil Socialdemokraterne bakke op om, at vi i udvalgsarbejdet prøver at finde et eller andet loft over denne midlertidighed?
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Okay, så jeg antager, at en del af svaret er, at det ikke er ved grænsen til Sverige, at ministeren vil indføre det her transportøransvar, men det kan vi også tage senere.
Så har jeg et andet spørgsmål.
Det drejer sig om, at DSB lige har sagt i Politiken, at de overvejer at indstille togdriften, hvis man indfører det her uden at hjælpe dem, altså give dem en eller anden form for bistand, og det kan jeg sådan set godt forstå.
Det kunne være uddannelse, men det kunne måske også være noget andet.
Har ministeren tænkt over, om man skulle hjælpe de her selskaber, altså give dem en eller anden form for bistand, hvis det her bliver nødvendigt?