Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Det lovforslag, som vi behandler i dag, vedrører to områder.
For det første handler det om en forøgelse af afgiften ved uretmæssig parkering på handicappladser og ved ind- og udkørsler, og for det andet handler det om at ændre en del af parkeringsreglerne.
Den første del af forslaget vil fordoble afgiften for at parkere ulovligt på en handicapplads.
Når man vælger at parkere på en plads, der er afsat til handicappede, kan det opfattes som manglende respekt for ens medborgere.
Folk, der har brug for sådan en plads, er ofte f.eks. gangbesværede eller på anden vis handicappede.
Det er derfor godt at sende et signal om, at det selvfølgelig ikke er i orden at tage en parkeringsplads, der er reserveret til en handicapbil.
Det kan jo være til stor gene for trafikken, at folk parkerer foran en ind- og udkørsel, for så kan man ikke køre ind, og man kan heller ikke køre ud.
Det kan være bilister til og fra arbejde, leverandører på vej med varer, udrykningskøretøjer eller håndværkere på opgave.
Alle generes af den slags ulovlige parkeringer, som også kan bringe andre trafikanters liv og lemmer i fare.
Det er derfor fornuftigt at lade parkeringsafgiften stige på disse områder.
Det er derfor helt centralt for Venstre, at der er gennemsigtige regler og synlig skiltning af, hvilke regler der gælder hvor.
Det handler selvfølgelig også om ind- og udkørsler.
Vi må heller ikke glemme, at der er stort antal borgere, der er generet af, at det er svært at finde en parkeringsplads i de store byer, f.eks. her i København, hvor Københavns Borgerrepræsentation jo har gjort bilisterne til deres største fjende – sådan må man i hvert fald opfatte en del af de folk, der sidder i Københavns Borgerrepræsentation, selv om det kan undre.
Det kan ofte tage meget lang tid at finde et sted parkere sin bil, og derfor er vi i Venstre også opmærksomme på at inddrage dette forhold i vores overvejelser om strengere regler på området og selvfølgelig det forhold, at straffen for enhver overtrædelse altid skal står mål med problemets omfang, altså proportionalitetsprincippet.
Andre dele af forslaget vil gennemføre en række anbefalinger fra en arbejdsgruppe med repræsentanter for en række myndigheder, forbrugerorganisationer, private aktører m.v., og formålet med de ændringer er altså at forbedre forbrugerbeskyttelsen på parkeringsområdet, og ændringerne i loven vil ændre en række regler vedrørende parkeringsforhold.
I dag er disse forhold noget, kommunerne selv bestemmer.
Man kan risikere uvidende at bryde loven, hvis en kommune har andre regler end f.eks. ens hjemkommune.
Der må jeg sige, at vi i Venstre er af den opfattelse, at det er fint, at reglerne bliver ens, bliver gennemsigtige og bliver nemmere for borgerne at forholde sig til.
Med forslaget kommer der også formkrav til skiltning på private parkeringspladser.
Det er vigtigt, at bilisten ikke er i tvivl om, hvilke regler der gælder, når der pålægges en p-afgift.
Vi hilser det også velkommen, at der generelt indføres bedre regler på parkeringsområdet.
Men Venstre er også enig med bl.a. Forbrugerrådet, FDM og Forbrugerombudsmanden i, at der bør oprettes en form for ankenævn, en klageinstans, på parkeringsområdet.
I dag ender alt for mange parkeringsspørgsmål ved domstolene med store omkostninger til følge for såvel samfundet og det parkeringsselskab, der er tale om, som for den borger, der måske bliver sagsøgt af et parkeringsselskab.
Her er der en del om et ankenævn.
I Venstre synes vi, at det er for sent.
Der kan gå lang tid; der kan gå mange år.
Vi mener, at der er brug for en form for ankeinstans nu, og det er rimeligt at se på muligheden for at oprette et ankenævn eller køre ankemuligheden ind i Forbrugerklagenævnet eller i et af de andre nævn, vi har.
Der findes nemlig omkring 20 ankenævn, bl.a. et ankenævn for pakkerejser, bus, metro og tog.
Det eneste, der ikke er en ankeinstans for, er parkeringsområdet, og det kan jo undre lidt.
Derfor finder vi også, at der bør være plads til en form for en ankeinstans på parkeringsområdet, og vi ser ikke umiddelbart nogen grund til at vente på EU-direktivet, qua vi ikke ved, hvornår det bliver implementeret i dansk lovgivning.
Et nævn vil give borgerne større retssikkerhed, og det er der ingen grund til at nøle med.
Men overordnet set er vi i Venstre enige i lovforslaget.
Vi vil forfølge det her med et ankenævn i udvalgsbehandlingen, og vi håber, at der vil kunne danne sig et politisk flertal for det.
Men som udgangspunkt støtter vi lovforslaget.