runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Der får man den største del af beløbet, når man rejser ud, og et mindre beløb, når man bliver der, fordi man ikke længere kan vende tilbage til Danmark.
I gennemsnit får man jo i dag godt og vel 28.000 kr.
De godt og vel 16.000 kr., når man rejser ud, og resten, når man så har været der så længe, at man ikke kan vende tilbage til Danmark.
Her får man med en argumentation, som jo bliver gentaget og gentaget i lovforslaget, en ekstra motivation til at kunne etablere sig på rimelige vilkår.
Men det er altså lang tid efter, man er flyttet ud, at man får de 100.000 kr. Hvorfor har Socialdemokratiet ikke lavet et ændringsforslag, der hed, at man fik to tredjedele af de 100.000 kr., når man rejste ud?
Så havde Det Radikale Venstre kunnet forstå noget af det, den socialdemokratiske ordfører sagde.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Der har indtil nu ikke været mulighed for at lave ændringsforslag.
Jeg vil gerne sige, at jeg heller ikke er sikker på, at vi laver ændringsforslag på det, men jeg lytter selvfølgelig til de argumenter, der kommer frem.
For jeg kunne godt have den anden frygt, hvis det er sådan, at man får et relativt stort beløb, tager ned og bruger pengene til at etablere sig for, og så konstaterer, at det ikke var det, man gerne ville, og at man så skal tilbage igen.
Så kan man altså også komme til at stå i nogle ganske voldsomme problemer.
Som jeg har læst lovforslaget indtil nu – men jeg lytter selvfølgelig til den debat, der måtte komme – er der en profil, som gør, at man får en mulighed for at komme ud og etablere sig, og når man så afskriver sig sin mulighed for at få ophold i Danmark, får man det store beløb udbetalt.
Det synes jeg alt andet lige er fornuftigt nok.
Men lad os nu tage debatten under udvalgsbehandlingen.
Jeg lytter da gerne til argumenter.
Hvis jeg ikke har misforstået det nye lovforslag, er der i realiteten den samme profil, som der også er med det nuværende mindre beløb.
Rent principielt må det selvfølgelig være sådan, at hvis man vælger ikke at ville tilbage til Danmark, så er det på det tidspunkt, man får det udbetalt.
Som jeg læser lovforslaget, får man også mulighed for at få et beløb med til at kunne etablere sig for.
Det er klart, at det først er i det øjeblik, hvor man siger, at det så er det rigtige for en – man beslutter sig for, at det er det rigtige – at der vil være fornuft i at udbetale det.
Ellers tror jeg faktisk, at man også ville kunne komme til at sætte nogle mennesker i en økonomisk klemme, hvis de så efterfølgende vendte tilbage.
Jeg synes, at profilen er, som jeg har forstået den har været hele tiden.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Jeg lyttede så intenst, at jeg helt glemte at række hånden op.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører om rimeligheden i at kalde de ekstra 100.000 kr. for en etableringsydelse, eftersom den udbetales lang tid efter, man må formode at den hjemvendte udlænding har etableret sig.
Der skal jo være et sted at bo.
Man skal jo have noget at leve af, altså starte en virksomhed op eller lignende.
Men de 100.000 kr. udbetales først, når fortrydelsesretten indtræffer eller opholdsgrundlaget i Danmark ikke længere er til stede.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Regeringen og Dansk Folkeparti har udviklet en vane, som betyder, at man ved finanslovforhandlingerne sætter flygtninge- og integrationsområdet på dagsordenen.
Sidste år var det tuneserloven.
Man må sige, at hulheden i den lovgivning så efterfølgende heldigvis blev tydeligt afsløret her i Folketinget.
Nu kunne vi nærmest afblæse integrationsindsatsen, for nu kunne de tage hjem.
Sådan er det heldigvis ikke.
Repatrieringsloven er tilbage fra SR-regeringens tid.
Vi anser det som en mulighed for de personer, som har fået dansk opholdstilladelse, men som af den ene eller den anden årsag har et ønske om at vende hjem til deres hjemland – de har måske erkendt, at det, de troede ville være godt ved Danmark, af forskellige årsager har vist sig ikke at være det.
Derfor synes jeg, som det også lå i intentionerne tilbage i tiden, at muligheden for, at man på en ordentlig måde kan komme tilbage til sit hjemland, er ganske udmærket.
Socialdemokratiet synes, at der på langt de fleste områder er gode takter i det her lovforslag.
Vi har først og fremmest bemærket tre ting.
Der er stadig fortrydelsesret, kommunerne har fået et forbedret redskab i deres værktøjskasse, og ikke mindst og helt afgørende: Det er frivilligt.
Så med mindre der sker et eller andet fuldstændig uforudset under debatten her i dag eller i forbindelse med behandlingen i Folketingets udvalg, kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Jeg håber og tror, at langt størstedelen af de udlændinge, som er i Danmark, føler sig velkomne og er glade for de tilbud, som det danske samfund giver.
Men når man kommer til Danmark, stiller vi en række krav, og man har nogle pligter, man skal leve op til, og det tror jeg at de fleste udlændinge synes er ganske fornuftigt. Dem, det her retter sig mod, er jo ikke folk, som er velintegrerede, og som bidrager positivt til det danske samfund.
Det her er et frivilligt tilbud, som Det Radikale Venstre indtil videre i hvert fald har bakket op sådan konceptmæssigt, og som man også selv har været med til at indføre, da man sad i regering.
Jeg har tillid til kommunerne og det kommunale selvstyre og til, at de kommunale sagsbehandlere ikke presser eller tvinger nogen til noget, som de ikke har lyst til.
Jeg er egentlig lidt overrasket over, at Det Radikale Venstre ikke på det her område har tillid til det kommunale selvstyre, kommunerne og sagsbehandlerne.
Det har man på alle andre områder, men mærkeligt nok ikke på et område, hvor det handler om noget, der går imod De Radikales udlændinge- og integrationspolitik.
Det synes jeg er tankevækkende.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Jeg havde faktisk ventet et indholdsmæssigt lidt mere seriøst svar.
Jeg prøver igen: Nu har regeringen så haft 8 år til at forbedre integrationen – og nu bruger jeg regeringens egen retorik – og har stoppet tilstrømningen, citat slut, af udlændinge.
Hvorfor er der stadig væk nogen, som bor her og har gjort det i mange år, og som ikke kan sproget og ikke har været på arbejdsmarkedet?
Har hr. Karsten Lauritzen gjort sig nogen andre overvejelser, altså om der bortset fra at være tale om den umulige SR-regering også er tale om en umulig VK-regering?
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Mig bekendt er det sådan en pulje til oplysningsarbejde.
Det er jo sådan, at nogle af de mennesker, som der er tale om, og som måske kunne benytte sig af det her tilbud, ikke er nogle, der er velintegrerede i det danske samfund, og når man ikke er velintegreret i det danske samfund, har man også, gætter jeg på, en manglende indsigt i dansk lovgivning.
Jeg er heller ikke sikker på, at det er alle kommuner og alle socialforvaltninger, alle dem, der i kommunerne har med integration at gøre, der er klar over, at det her er en frivillig mulighed for dem, der ønsker det.
Det er så derfor, at man laver noget oplysningsarbejde og sætter en pulje af til det, og det synes jeg er ganske fornuftigt.
Den her regering har øget antallet af udlændinge, som er kommet i beskæftigelse, og beskæftigelsesfrekvensen i det hele taget ganske betydeligt.
Og jeg tror, at der i løbet af de sidste 3 år er kommet 50.000 flere udlændinge i arbejde.
Så det går rigtig godt med integrationen for en stor gruppes vedkommende.
Der er en lille gruppe, som det ikke går så godt for, det er nogle af dem, der blev svigtet under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, og det er dem, som denne regering også har forsøgt at hjælpe, men som vi bare må anerkende hører til den del, som ikke ønsker at integrere sig i det danske samfund, og som ikke ønsker at være en del af det danske samfund og ikke ønsker at lære sproget.
Vi kan jo ikke tvinge dem, og det ønsker vi heller ikke, for det er ikke liberal politik.
Det, vi så gør i stedet for, er at give det her tilbud, som har eksisteret hele tiden, og som også er støttet af Det Radikale Venstre i konceptet, det tilbud øger vi så omfanget af, hvilket er ganske fornuftigt og det kan forhåbentlig hjælpe nogle til at få en ny chance for et liv i deres hjemland.
Jeg vil godt give et bud.
Det kunne være den politik, der blev ført under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, som er en af årsagerne til det.
Man har en række integrationstilbud, og det, den nuværende regering har gjort, er jo, at man har gjort det fremadrettet for de folk, der er kommet ind på arbejdsmarkedet.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Hr. Karsten Lauritzen beskriver målgruppen som – jeg skrev det ned, så jeg kan citere ordføreren – udlændinge, der har været her i mange år, der aldrig har lært sproget, der aldrig har været på arbejdsmarkedet.
Det var vist ordret, som hr. Karsten Lauritzen karakteriserede dem.
Så spørger jeg: Har hr. Karsten Lauritzen gjort sig nogen forestillinger om, hvorfor nogle udlændinge, der har været her i mange år, stadig ikke kan sproget og ikke kan være på arbejdsmarkedet?
Hvad kan årsagen til det være?
Karsten Lauritzen (V), 2009-12-04:
Jamen den manglende forståelse er gensidig, for fra Venstres side kan vi ikke forstå, hvorfor Enhedslisten ikke kan bakke op om, at man udvider den ordning, som har eksisteret i mange år.
Vi kan heller ikke forstå, hvorfor det kan være noget negativt.
Lad os tage de tyrkiske gæstearbejdere, som kom til Danmark i 1970'erne, hvor man på daværende tidspunkt ikke håndterede det og ikke hjalp folk med at integrere sig ved at lære sproget og få dem ordentligt integreret på arbejdsmarkedet.
De sidder nu på offentlig forsørgelse, føler sig ikke hjemme i Danmark og ville egentlig gerne vende tilbage til der, hvor de kom fra, men har ikke økonomisk mulighed for det.
De er bundet til deres situation i Danmark, og hvordan kan man have noget imod, at vi så giver dem en hjælpende hånd og en chance for en ny start i deres hjemland?
Der er ikke nogen tvang, der er ikke nogen kommuner, der tvinger nogen til noget som helst.
Der er ikke nogen udlændinge, der bliver tvunget til noget som helst.
Det, der er tale om, er et frivilligt tilbud, der har eksisteret i mange år, og som nu udvides betydeligt.
Det er altså ganske fornuftigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Det er jo dejligt at stå og høre på, at Socialdemokraterne har lyst til at høre på argumenter på udlændingeområdet.
Det er vi glade for.
En del af den nye ordning her er jo, at kommunerne opnår en refusion på 100 pct. frem for 75 pct., og i bemærkningerne til forslaget står der: »Kommunerne opnår herudover en væsentlig økonomisk gevinst ved repatriering, i det omfang den pågældende, der repatrierer, alternativt ville have modtaget offentlige indkomstoverførsler.« Man skruer simpelt hen systemet sammen sådan, at det økonomisk kan betale sig for kommunen at få en person til at rejse ud af landet frem for at løse de eventuelle sociale problemer, der kunne være.
Mener den socialdemokratiske ordfører, at det vil være godt for integrationsindsatsen i kommunerne, at man nu giver en økonomisk gevinst til kommunerne, hvis de får overtalt en udlænding til at forlade landet?
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Først vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at vi altid lytter til argumenter, specielt hvis det er gode argumenter, må jeg understrege.
I andre tilfælde tror jeg at fru Johanne Schmidt-Nielsens og mit parti er meget enige om, at den måde, man refunderer over for kommunerne fra den her regerings side, ikke altid er fornuftig.
Her går man nu altså op på 100 pct., så det har jeg svært ved at synes er voldsomt uretfærdigt.
Så til det mere principielle: Der er nogle, som har fået det her til at fremstå, som om vi så godt kan afblæse integrationen.
Jeg har den opfattelse, at det fortsat vil være et fåtal af folk med dansk opholdstilladelse, som vil benytte sig af den her ordning, også selv om beløbet bliver forhøjet.
Det vil være nogle mennesker, som træffer den beslutning af nogle, tror jeg, personlige årsager.
Så det her er jo ikke noget, der aflyser den integrationsindsats, der skal gøres ude i kommunerne.
Modsat Venstres ordfører vil jeg sige, at der er masser at tage fat på derude, og det vil vi gerne hjælpe regeringen med at forstå i de debatter, der måtte komme.
Line Barfod (EL), 2009-12-04:
Jeg synes, det er svært at forstå, hvis Venstres ordfører overhovedet ikke er i stand til at se forskel på de to situationer.
Den ene situation er den, hvor vi siger: Der er mennesker, der er flygtet fra et diktatur, så bliver der demokrati i deres land, og så hjælper vi dem, også økonomisk, med at kunne tage tilbage og være med til at bygge det demokrati op.
Det er én situation.
Og så er der den situation, der er med lovforslaget her, hvor man siger: Der er nogle mennesker, vi ikke ønsker i dette land, og derfor vælger vi at sige til de danske kommuner, at de bliver belønnet økonomisk, hvis de lader være med at integrere de mennesker her i landet og i stedet for giver dem en check for at rejse hjem.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Jeg skal bare spørge hr. Martin Henriksen, om han i sin gennemgang af lovforslaget, da han læste det igennem, opdagede, at der står ordet frivillig i lovforslagsteksten – at det her altså er en frivillig ordning.
Er hr. Martin Henriksen bekendt med det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Hvis jeg forstod fru Meta Fuglsang rigtigt, er jeg fuldstændig enig, nemlig i, at det, der sker på det her område, er blokpolitik, som Dansk Folkeparti og regeringen er meget glade for.
Man ønsker ikke på nogen måde – heller ikke dér, hvor der ville være mulighed for det – at række hen over midten i dansk politik.
Der ønsker man ikke at gøre det, fordi man gerne vil føre blokpolitik på det her område.
Jeg vil gerne give tilsagn om, at når det skifter, at når regeringen skifter på et tidspunkt, vil vi også, når det gælder det her område, gå efter brede flertal.
Det har den her regering ikke på noget tidspunkt ønsket.
Meta Fuglsang (SF), 2009-12-04:
Jeg har jo med stor interesse lyttet til spørgsmålet fra Dansk Folkeparti til det her, og jeg vil egentlig bede ordføreren bekræfte, at det forslag, vi tager stilling til, jo netop ikke er et, der udspringer fra oppositionen, men fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti, og at vi, hvis det var sådan, at Socialdemokraterne var med i en venstrefløjsregering, hvad der jo bliver aktuelt på et tidspunkt, ville have fremsat et forslag, som jo netop hvilede på en forhandling mellem oppositionspartierne om at fremsætte et forslag på baggrund af det, vi kunne blive enige om.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Det er jo så dejlig befriende, for det er jo en tilståelsessag for hr. Martin Henriksen, som hver gang forsøger at føre krigen over i en andens lejr, fordi man har problemer.
Jeg startede med at sige, som jo er fuldstændig korrekt, at Dansk Folkeparti solgte det her forslag, hvor det overhovedet ikke kunne bære, hvad man kunne bruge det her lovforslag til.
Der var næsten ingen grænser for den tv-tid, man fik på det, og nu har man så et lovforslag, hvor vi kan se både fra ministerens fremsættelsestale og fra Venstres ordfører, at det slet ikke er i tråd med det, som Dansk Folkeparti påstod at det her lovforslag kunne bruges til.
Så det er Dansk Folkepartis evindelige forsøg på at skubbe ansvaret fra sig og påstå, at man kommer med noget, som man ikke kommer med.
Det er så velkendt på udlændingeområdet; så som sagt, det er nærmest ved at være trivielt.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Det er jo ikke en påstand, jeg slynger ud.
Vi har jo lige set – og jeg er sikker på, at der også er andre tilstedeværende og folk, der følger debatten, der har bemærket det – at Socialdemokraternes allierede er imod den her lovgivning og er imod det socialdemokratiske standpunkt på det her område.
Vi kan høre, at de er imod, så spørgsmålet er, hvordan man vil manøvrere fra socialdemokratisk side.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
På repatrieringsområdet synes jeg at jeg meget klart har givet udtryk for det, og jeg tager også meget gerne under den her behandling en bredere debat, men det er jo den der lidt typiske måde, som hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti argumenterer på, nemlig at slynge påstande ud og i øvrigt også påstande om, hvad et andet parti måtte mene, og så gøre det til en sandhed.
Det har vi efterhånden prøvet så mange gange, at det nærmest er ved at være trivielt.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Det er altid interessant at observere, hvordan Socialdemokraterne sådan lige helgarderer sig i Folketingssalen ved afstemninger for diverse stramninger, selv om det her jo sådan set ikke er en stramning, men for at stemme for de dele af udlændingepolitikken, som bliver lagt frem, for lige at være på den sikre side.
Så kan man sige udadtil, at man viderefører den nuværende udlændingepolitik, for man har godt fornemmet, at det er der jo sådan set forholdsvis stor opbakning til i vælgerbefolkningen.
Men jeg synes, når vi har de her udlændingepolitiske debatter, rejser spørgsmålet sig altid, hvordan Socialdemokraterne egentlig vil videreføre den udlændingepolitiske linje, når Socialdemokraternes allierede er så meget imod den.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-12-04:
Ja, men der er jo desværre masser af andre eksempler.
Jeg synes, at det er meget vigtigt at få sagt til fru Anne Marie Geisler Andersen og til alle andre, at det her ikke på nogen måde erstatter den alvorlige integrationsindsats, som der trænges til at blive gjort: forsøget på at gøre noget ved de kæmpeproblemer, vi har rundtomkring i ghettoerne, de kæmpeproblemer, vi har i forhold til uddannelse, ungdomsuddannelse osv.
Der er nok at tage fat på, og vi vil meget gerne sammen med øvrige fornuftige partier arbejde for, at det kommer langt højere op på dagsordenen.
For den pralekampagne, som regeringen og Dansk Folkeparti gentagne gange har kørt om, at integrationen er lykkedes, passer jo ikke.
Jeg tror, at på de udlændinge, som ikke rejser tilbage til deres hjemland, og som ikke på nogen måde havde tænkt sig at bruge den her ordning, virker det hverken på den ene eller den anden måde.
Noget af det, som jeg måske syntes var lidt mærkeligt, da bl.a. tv behandlede den her sag i forbindelse med finanslovforhandlingerne, var, at man tog ud og interviewede, som jeg kunne vurdere det, nogle meget velintegrerede personer, som sagde: Selvfølgelig vil vi ikke bruge den her lov.
Det er slet ikke dem, den er møntet på.
Jeg vil gerne sige, at det her er en snæver gruppe, som af den ene eller den anden årsag gerne vil tilbage til deres hjemland.
Det kan der være forskellige motiver til, og her får de så en mulighed for frivilligt at kunne vende tilbage med nogle forbedrede økonomiske muligheder.
Det synes jeg måske ikke er den store ulykke.
Bare for at der ikke skal være nogen misforståelse, vil jeg sige, at vi altid lytter til specielt gode argumenter.
Det er 20 mio. kr., som kommunerne får mulighed for at bruge til også at kunne informere om den her lov.
Jeg har stor tiltro til, at socialmedarbejdere ude i den kommunale verden vil bruge det her til en reel, ordentlig oplysningsvirksomhed over for dem, som måske måtte vurderes at kunne tænkes at ville bruge det her, med en klar understregning af, at det her er frivilligt.
Så jeg ser nok ikke det store spøgelse, i forhold til at de 20 mio. kr. kan bruges til at lave pression over for enkeltpersoner.
I hvert fald er det ikke det, der er intentionen, og det må heller ikke komme til at ske.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Jeg konstaterede såmænd bare, at jeg syntes, at det var dejligt, at Socialdemokraterne lyttede til argumenter på udlændingeområdet.
Med hensyn til de 20 mio. kr., der bliver sat af til, at kommunerne skal lave, jeg tror, det bliver kaldt en offensiv indsats, i forbindelse med den her ordning, kunne man så ikke forestille sig, at de 20 mio. kr. f.eks. kunne være blevet brugt til en fornuftig social- og integrationsindsats, frem for at der altså bruges 20 mio. kr. på at lave kampagne for at få folk til at benytte den her ordning?
Flemming Møller (V), 2009-12-04:
Da Venstres ordfører på området ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at læse talen op.
Hovedformålet med dette lovforslag er at forenkle og effektivisere jordfordelingsproceduren.
I forbindelse med »Grøn Vækst« er der lagt op til flere arealkrævende projekter, der f.eks. omhandler vådområder og ådale.
Den foreslåede ændring af jordfordelingsloven skal bl.a. medvirke til, at jordfordeling i forbindelse med sådanne projekter forløber så enkelt og effektivt som muligt.
Lovforslaget indebærer, at der oprettes en jordfordelingskommission i hvert af de områder, der i dag dækkes af en jordbrugskommission.
Denne jordfordelingskommission skal afsige jordfordelingskendelse.
Sammensætningen af de nye jordfordelingskommissioner svarer til sammensætningen af de udvidede jordbrugskommissioner, der i dag afsiger kendelse i jordfordelingssager.
Det betyder, at der fremover kun skal afsiges én kendelse i forbindelse med jordfordelingssager.
Hidtil har der både skullet afsiges en foreløbig og en endelig kendelse.
Ved jordfordelinger mellem et begrænset antal ejendomme – under ti – har der imidlertid også tidligere været mulighed for at gennemføre jordfordelingen med en forenklet procedure, der bl.a. indebærer afsigelse af kun én kendelse.
Der har generelt været positive erfaringer med gennemførelsen af disse jordfordelinger efter forenklet procedure.
Med lovforslaget bliver enkendelsessystemet gældende for alle jordfordelinger, uanset hvor mange ejendomme der indgår.
I særlige tilfælde kan der afsiges en tillægskendelse.
Det drejer sig eksempelvis om panteforhold.
Endvidere omhandler lovforslaget en mindre konsekvensændring af ligningsloven.
Fritagelsen for beskatning af tilskud til jordfordelinger med et begrænset antal ejendomme foreslås ophævet.
Det sker som konsekvens af indførelsen af det generelle enkendelsessystem for alle jordfordelinger, uanset antallet af ejendomme.
Samlet set giver lovforslaget en mere enkel procedure i jordfordelingssager.
Venstre kan på den baggrund støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2009-12-04:
Dette forslag er en del af den lovgivningsmæssige gennemførelse af aftalen om »Grøn Vækst«.
Med forslaget oprettes en jordfordelingskommission i hvert af de områder, der dækkes af en jordbrugskommission.
Endvidere foreslås indført et generelt kendelsessystem, således at der i alle jordfordelingssager fremover kun afsiges en jordfordelingskendelse.
Hovedformålet med forslaget er således også at forenkle og effektivisere jordfordelingsprocessen, og det er til glæde for alle.
Jordfordelingskommissionerne får kompetence til endeligt at afgøre alle indsigelser og krav i forbindelse med den jordfordelingsmæssige sag med afsigelse af en jordfordelingskendelse.
Det foreslås, at jordfordelingskommissionerne sammensættes på samme måde, som de udvidede jordbrugskommissioner i den nugældende lov om jordfordeling bliver i dag.
Det geografiske område, som dækkes af en jordfordelingskommission, skal være sammenfaldende med det område, som i dag dækkes af en jordbrugskommission.
Hensigten med lovforslaget er at forenkle og effektivisere jordfordelingsprocesserne bl.a. ved realiseringen af vådområder, projekter og andre natur- og miljøtiltag, som ligger under »Grøn Vækst«.
Det er ligeledes vigtigt, at der på ingen måde lægges op til, at jordfordelingsforhandlingerne skal eller vil blive vanskeligere at gennemføre.
Efter forhandling med den enkelte lodsejer indhentes stadig et skriftligt tilbud fra lodsejeren om køb eller salg af arealer og om vilkårene herfor.
Tilbuddene udgør en sammenhængende plan, og det skal sikres, at alle arealer omlægges.
Og det skal selvfølgelig gennemføres efter anden lovgivning, f.eks. landbrugsloven, planteloven og udstykningsloven.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.