Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jeg er både oven på debatten i dag og oven på den debat, vi har haft det sidste år, ikke i tvivl om, at vi alle sammen holder af den danske folkeskole.
Vi ønsker alle sammen, at børn skal udfordres, udvikles og trives i folkeskolen.
Jeg betvivler altså ikke intentionerne bag det her lovforslag, jeg mener blot, at indholdet i lovforslaget skyder fuldstændig forbi målet.
Med lovforslaget skal børnene i folkeskolen være længere tid i skole, og ja, der er forsvundet mange timer i folkeskolen som følge af besparelser ude i kommunerne over det sidste par år.
Så det er bestemt godt, at minimumstimetallet hæves til det vejledende, så vi kan sikre, at eleverne får flere timer.
Men at gå i skole 30 timer om ugen er altså lang tid, når man er 6 år, især hvis man er en af dem, der har det lidt svært i skolen, en af dem, der har svært ved at følge med, når det går stærkt, en af dem, der har svært ved at følge med, når sætningerne bliver for lange, eller en af dem, der ikke kan forstå de tal, der står på tavlen.
Samtidig har mange børn brug for at opleve, at de ikke altid skal være ham eller hende, der er dårlig til matematik, men at de også kan være den, der er god til at lege dåseskjul, god til at udvikle ting i værkstedet eller er den gode kammerat.
Flere pædagogiske forskere har da også peget på, at børn har brug for at opleve et sceneskift i løbet af deres dag.
Børn har også brug for at definere deres egen leg, og børn har ret til selv at bestemme.
Den leg, børnene selv udvikler, er vigtig, fordi den lærer børnene at samarbejde og være kreative og være innovative.
Det er netop den kreativitet, som Danmark bl.a. skal leve af i fremtiden, i hvert fald hvis man skal tro regeringen, som jo gerne vil fremme innovationen.
Men hvis det her lovforslag bliver vedtaget, og det er der jo rigtig meget der tyder på det gør, er der ikke meget plads til den frie leg i børnenes hverdag fremover, og det er et stort problem, for så er der netop ikke plads til at udfolde kreativiteten.
For at sikre, at børn fortsat har mulighed for at udforske verden og udfolde deres sociale kompetencer i nogle andre rammer, har vi brug for fritidstilbud af høj kvalitet, hvor børnene kan være børn, når de endelig har fri fra at være elever.
Men når skoledagen bliver længere, giver det selvsagt mindre tid i SFO'en eller klubben efter skole, og det kan sikkert få nogle forældre til at vælge tilbuddet fra, fordi det ikke giver mening at betale mange penge for et tilbud, hvor børnene skal være i kortere tid.
Og regeringen forventer – står der i lovforslaget – at forældrebetalingen fastholdes på det niveau, som den ligger på i dag.
Det, at børnene skal være der i kortere tid, kan også få nogle kommuner til at nedprioritere områderne, altså fritidstilbuddene, det har vi f.eks. set i Hjørring Kommune, hvor man har foreslået, at der skulle være frivillige i SFO'erne i stedet for pædagoger.
Det mener vi i Enhedslisten er et problem, fordi frivillige ikke har de samme pædagogiske forudsætninger for at stimulere børnene, som uddannede pædagoger har.
Det kræver en varieret, en opdateret og en spændende skoledag.
Men hvis lærerne skal kunne levere den undervisning, vi alle sammen gerne vil have, der er nytænkende, der skaber begejstring, kræver det altså, at de har tid til at forberede sig, præcis som vi alle sammen har forberedt os til den her debat i dag, så den kan blive så god som mulig.
Men når lærerne skal være flere timer i skolen uden at få mere tid til forberedelse, frygter vi i Enhedslisten, at det vil gå ud over kvaliteten af undervisningen.
Det giver god mening, at lærerne skal være mere sammen med eleverne, det giver god mening at efteruddanne lærerne, så de er uddannet i det fag, de underviser i, men det giver ikke mening, at lærerne skal løbe hurtigere for at kunne leve op til regeringens målsætning, og det giver ikke mening, at der skal spares et andet sted, når lærerne skal efteruddannes, fordi man skal finde pengene til vikardækningen.
Det giver bare dårligere undervisning.
Så de fine løfter, som vi også har hørt i dag, om, at nu bliver undervisningen mere spændende, mere praktisk orienteret og med mere bevægelse, kommer ikke til at holde, for med det her forlig bliver skoledagen bare længere, finansieret af lærerne og på bekostning af børnenes udvikling og frie leg.
Som om det ikke var nok, får vi også en folkeskole, der er indrettet efter de stærkeste elever, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, for det bliver nu muligt med elite- og talentklasser.
Eleverne skal tidligere vurderes uddannelsesparate, elevplanen får mere betydning, eleverne skal testes mere, og skolerne får lov til at inddele eleverne oftere på baggrund af deres faglige niveau.
I Enhedslisten er vi sådan set enige i målet om, at alle skal blive så dygtige, som de overhovedet kan.
Vi er også enige i, at alles talent skal udfordres, men det gør man altså ikke ved at dele eleverne op i A-hold og B-hold.
Når klassen som det bærende fællesskab forsvinder, bliver det for det første sværere for de elever, der kommer fra ressourcesvage hjem, fordi de har sværere ved at navigere i løse strukturer, som det er blevet belyst i en rapport fra SFI, som har været nævnt flere gange herinde i salen i dag.
For det andet fremgår det af den samme rapport, at alle elever, både de fagligt stærke og de fagligt svage, får mest ud af at gå i klasse sammen.
En niveauopdelt folkeskole, der fokuserer på eliten, er meget langt fra den folkeskole, hvor pedellens søn går i klasse med lægens datter og de sammen lærer, udvikles og trives i folkeskolen i et trygt klassefællesskab.
Det er vores vurdering, at vi kommer til at se en endnu større kløft mellem de børn, der kommer fra hjem med fyldte bogreoler, og de børn, der kommer fra hjem, hvor mor og far også selv har svært ved at læse og regne.
I Enhedslisten støtter vi ikke L 51, vi støtter eleverne, vi støtter lærerne, og vi støtter den fælles folkeskole.
Så vil jeg bare lige knytte et par ord til L 52.
For selv om vi i Enhedslisten er modstandere af den nye folkeskolereform, støtter vi L 52, fordi det trods alt giver lidt mere frihed til skolerne til at kunne tilrettelægge skoledagen på skolerne selv.
Det er ikke noget, vi i Enhedslisten mener man skal diktere fra Christiansborg.
Når vi støtter lovforslaget, er det, fordi vi mener, at det måske kan være med til at rette op på nogle af de skævheder, der ellers ligger i folkeskolereformen.
Vi mener altså i Enhedslisten, at det er en god idé, at alle børn får faglig fordybelse, at alle børn kan få hjælp til lektierne.
Vi så selvfølgelig helst, at man afskaffede lektier helt, og det håber vi da også L 52 måske de facto kan gøre, altså at børnene kan få fri, når de så endelig efter en lang skoledag har fri.
Derfor støtter vi ikke L 51, men støtter L 52.