runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-08:
Tak for det.
Det Europæiske Råd besluttede jo altså i marts at ændre en teknisk detalje i traktaten om EU's funktionsmåde, sådan at eurolandene kan oprette en permanent stabilitetsmekanisme uden for traktaten, når de krisemekanismer, der lige nu er sat i værk under navnet European Financial Stability Facility og European Financial Stabilisation Mechanism, udløber i juli 2013.
Baggrunden fra traktatændringen var og er jo gældskrisen i Europa, som betød, at man i foråret 2010 oprettede de her to midlertidige krisemekanismer for at kunne iværksætte en redningsaktion af den græske økonomi.
Og det er jo altså så en mellemstatslig aftale mellem de her 17 eurolande.
Jeg ved godt, det hele bliver lidt teknisk, men hovedpointen er jo, at det er i Danmarks interesse, at eurolandene håndterer den økonomiske krise ansvarligt, og det hjælper en permanent stabilitetsmekanisme til.
Så derfor skal vi selvfølgelig også stemme for en teknisk traktatændring, der gør det muligt for eurolandene at oprette en sådan permanent stabilitetsmekanisme.
Andet vil i øvrigt også være i strid med Edinburghafgørelsen, hvor Danmark fik tilkendt sine forbehold, herunder forbeholdet over for euroen, men jo samtidig tilkendegav, at vi ikke ville forhindre eurolandene i at gå videre i deres samarbejde på de områder, hvor Danmark har forbehold.
Så det ville altså være at løbe fra den aftale, vi lavede med de øvrige EU-lande i 1993, da de netop indvilgede i, at Danmark kunne fortsætte i EU-samarbejdet med sine forbehold, hvis vi ikke stemte imod de her rent tekniske traktatændringer.
Så selvfølgelig stemmer vi for, vi løber ikke fra aftaler med europæiske samarbejdspartnere, og vi mener, det er til stor gavn for Danmark, at eurolandene fører en ansvarlig økonomisk politik.
Fru Pia Adelsteen ved jo udmærket godt, at vi har indgået aftaler i Den Europæiske Union om, hvad en økonomisk ansvarlig politik er.
Det gælder bl.a. i vækst- og stabilitetspagten, og det gælder om at overholde de aftaler, som vi allerede har indgået.
Det er der så en række lande der ikke har, bl.a. Grækenland, og det er jo også det, vi lige har siddet og diskuteret med statsministeren i Europaudvalget.
Derfor har det været nødvendigt at iværksætte nogle redningsmekanismer.
Det er af den simple grund, at dansk økonomi ikke kan ses isoleret på sin egen lille ø, men hænger sammen med både europæisk økonomi og verdensøkonomien.
Vi kan ikke sådan løbe fra globaliseringen.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-08:
Det er jo helt rigtigt, at der er en vækst- og stabilitetsmekanisme, som vi også i Danmark skal overholde.
Det, der bare er så underligt, er, at hver gang man siger, at den er der lande der ikke overholder, så nævner man Grækenland.
Nu er Grækenland jo også et lidt grotesk eksempel, kan man sige, men det er også et land som Tyskland, som ikke har overholdt den – Tyskland, som nu sidder og siger, at nu skal der være traktatændringer, at nu skal der ske noget gevaldigt, for at vi ligesom kan styre den her økonomi.
Men den økonomi, man ønsker, er jo en økonomi på tyske præmisser, kan man sige.
Så kan man være enig i, at det er det rigtige, eller at det er det forkerte, men det er vel egentlig det, man ønsker at sige, nemlig at det er en økonomistyring i EU på tyske præmisser.
Mener ordføreren ikke alt andet lige, at man bare burde have overholdt de allerede indgåede aftaler, i stedet for at man laver nye og nye og nye?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-12-08:
Tak for det.
For et par uger siden, da vi senest debatterede EU og Europas økonomi netop i denne sal, var om ikke alle så de fleste af os enige om, at det er godt, at man nu vil rydde op i økonomien.
Det er godt, at man gør en indsats for at sikre mere ansvarlighed og mere disciplin og en større solidaritet.
Jeg sagde ved den lejlighed, at jeg netop er glad for, at EU viser handlekraft og reagerer på krisen, og at det farligste for Europa netop vil være, hvis man ingenting gør.
Det beslutningsforslag, som vi behandler her i dag, er netop et lille eksempel på, at EU faktisk handler og faktisk har prøvet at handle i noget tid i forhold til den globale finans- og gældskrise.
Der tales om traktatændringer mange steder i dag, og den, vi drøfter nu her, er ganske vist en meget begrænset og noget teknisk ændring af traktaten.
Men ændringen er forudsætningen for, at eurolandene kan etablere en stabilitetsmekanisme, hvis det skønnes strengt nødvendigt, og det har det jo med al ønskelig tydelighed vist sig at være.
Jeg vil ikke gøre mit indlæg her langstrakt, for det er jo ret beset en justering, der skal laves, fordi vores tyske venner og naboer har den opfattelse, og det synes jeg sådan set er fair nok.
Det får ikke direkte betydning for Danmark, da vi står uden for eurosamarbejdet, men som bekendt skal alle traktatændringer ratificeres af alle 27 medlemslande.
Derfor har vi fornøjelsen af at være her i dag.
Men vi har i Venstre intet problem med tiltaget.
Den indirekte betydning for Danmark af, at Europa stadfæster mere finansiel stabilitet i eurozonen, hilser vi endnu en gang velkommen.
Med et dansk ja lever vi også op til det løfte, vi gav i forbindelse med Edinburghaftalen, om, at Danmark ikke vil forhindre eurolandene i at gå videre i deres samarbejde på de områder, hvor Danmark gennem vores forbehold har valgt at stå uden for.
Venstre kan således støtte det af europaministeren fremsatte forslag til folketingsbeslutning.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Nej, det er det ikke.
Vores synspunkt er, at vi ikke skal gå skridtet videre, end man gør i andre EU-lande.
Jeg tror, at dansk landbrug har den holdning til det, at de gerne vil kunne konkurrere på lige vilkår, og når de så kigger ud i verden og ser, at det ikke sker, tror jeg, at de finder det ganske problematisk.
Ida Auken (S), 2011-12-08:
Jeg vil gerne takke ordførerne for indlæggene.
Lovforslaget skal forbedre de generelle rammevilkår for landinspektørbranchen og dermed sikre bedre muligheder for branchens vækst og udvikling.
Det centrale element i forslaget er, at landinspektører får mulighed for at drive virksomhed under de samme selskabsformer, som tilsvarende liberale erhverv, f.eks. advokater og revisorer, i dag har adgang til.
Hvis landinspektørvirksomheder får mulighed for at oprette partnerskaber og for at eje holdingselskaber, kan det lette generationsskiftet og understøtte udviklingen i branchen.
Lovforslaget ændrer ikke ved landinspektørens ansvar i forhold til kunden.
En praktiserende landinspektør hæfter fortsat personligt og solidarisk sammen med selskabet over for kunden og skal også være dækket af en ansvarsforsikring.
Ud over denne modernisering af vilkårene for at drive landinspektørvirksomhed foreslås tre mindre ændringer i forhold til Landinspektørnævnet.
De handler alle tre om at opdatere bestemmelserne om nævnets virke, så det bl.a. sikres, at nævnet fortsat har en høj faglig ekspertise, og at der er en rimelig frist til at klage til nævnet.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv viderebehandling af lovforslaget.
Lone Loklindt (RV), 2011-12-08:
Nu synes jeg, det er helt fair, at hr. Joachim B. Olsen ikke nødvendigvis er fuldstændig inde i hele det her lovforslag, eftersom det oprindelig skulle have været en anden ordfører, men jeg vil gerne spørge til noget på det principielle plan.
Mener Liberal Alliances ordfører ikke, at på de områder, hvor vi laver lovgivning, er det også meningen, at lovgivningen skal følges, og at hvis man skal sikre, at lovgivningen følges, har man også noget kontrol, og at det sådan set ikke er for kontrollens skyld, men for at sikre, at lovgivningen bliver fulgt?
Er det ikke derfor, at vi laver lovgivning?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Jo, det er vel derfor, at man laver lovgivning, og selvfølgelig skal lovgivningen overholdes.
Men det nytter ikke noget, at politikere sidder herinde og slår i bordet og siger, at lovgivningen skal overholdes, hvis den ikke bliver det alle steder.
Det er jo virkeligheden.
Altså, hvis man i Polen eller andre EU-lande, hvor man har nogle lidt andre fortolkninger af de her ting eller ser igennem fingre med dem, så nytter det jo ikke noget, at vi hele tiden går forrest og hele tiden bliver ved med at implementere lovgivning, som ikke bliver overholdt alle steder.
Så må man jo lige træde lidt på bremsen og tage fat i de lande i Europa, som ikke gør det her, inden vi selv altid går forrest.
Det synes jeg virker meget fornuftigt.
Lone Loklindt (RV), 2011-12-08:
Så vil jeg gerne bede om en præcisering: Skal vi lave mindre lovgivning og dermed heller ikke have love, der skal kontrolleres eller efterleves, eller skal vi i Danmark vedtage de love, der ligesom er pålagt os på baggrund af EU-direktiver, men så bare slække på håndhævelsen af dem, fordi det er mindre konkurrenceforvridende i dagens EU?
Er det sådan, at vi skal slække på håndhævelsen af danske love for at tilpasse os konkurrencen med andre EU-lande?
Er det Liberal Alliances synspunkt?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-08:
Jeg vil blot holde en kort tale på vegne af vores miljøordfører, fru Benedikte Kiær.
Det ene er en gennemførsel af EU-regler om egenkontrol og oplysnings- og undersøgelsespligt efter det nye RoHS-direktiv.
Formålet med direktivet er at begrænse brugen af bestemte farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr.
Det sker bl.a. ved, at der stilles krav til virksomhederne om, hvordan de skal indrette deres produktion og sikre, at deres varer overholder fastsatte krav, og derudover om, hvordan virksomhederne skal handle, hvis de finder ud af, at varerne ikke overholder kravene.
Det andet element i lovforslaget er skærpede regler om håndhævelse.
Her gives tilsynsmyndighederne de nødvendige håndhævelsesmuligheder, hvis der er varer på det danske marked, som ikke overholder reglerne.
Det Konservative Folkeparti kan umiddelbart støtte lovforslaget.
Henrik Høegh (V), 2011-12-08:
Tak for det, hr. formand.
Det er vigtigt for mig at præcisere, at vi jo er enige i, at vi skal af med bly, cadmium, brandhæmmere, og hvad de her farlige stoffer hedder.
Det, jeg bare gerne ville have kastet lidt lys over under udvalgsarbejdet, er sådan set, om ministeren er enig i, som hr. Per Clausen udtrykte det, at regeringen bruger RoHS-direktivet til at rulle kravene til administration, til håndhævelse, til yderligere administration og til indsendelse af analyser fra virksomhederne ud over resten af den danske lovgivning om kemikalier.
Er det rigtigt forstået?
Det er sådan set det, der er vores anke, og det er lige der, vi er nervøse.
Ida Auken (S), 2011-12-08:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører præciserer, hvor Venstre har en bekymring, fordi det kom til at lyde, som om det ville vælte ud med arbejdspladser, og at vi overimplementerede RoHS-direktivet.
Faktum er, at vi implementerer RoHS-direktivet, som man gør i alle andre lande, og så siger vi, at i Danmark går vi ind for lov og orden, vi går ind for at holde de regler, vi laver.
Der er jo et EU-direktiv, der siger, at vi skal håndhæve, hvis der f.eks. er vaskepulver på hylderne, der er farligt, og så siger vi, at der altså er andre stoffer, bly, cadmium, kviksølv, som er meget farligere, hvor vi synes, at det er mærkeligt, at man skal kunne beslaglægge vaskepulver, men ikke produkter med kviksølv i, som er ulovlige.
Så det er sådan set
det, lovforslaget i dag har til formål at ændre på.
Henrik Høegh (V), 2011-12-08:
Jamen godt, så når vi til en enighed om, hvor vi har en bekymring.
Så er det blot det næste.
Vi har en række virksomheder, der er producenter herhjemme af de her produkter, som eksporterer til hele EU, og de skriver direkte til os: Det her giver os øgede administrative og bureaukratiske omkostninger, omkostninger til flere analyser af produktet, end vores konkurrerende lande i det øvrige EU.
Derfor er vi nervøse for vores konkurrencesituation.
Har ministeren slet ikke den nervøsitet?
Ida Auken (S), 2011-12-08:
Det er klart, at vi altid skal være meget opmærksomme på vores virksomheders konkurrencesituation.
Vi må bare sige, at det er vigtigt for os, at forbrugerne er beskyttet ordentligt, så når der er nogle produkter, der er forbudt, skal de ikke kunne købes i Danmark, og det er den håndhævelse, vi skærper nu.
Vi synes ikke, at der skal være kviksølv og cadmium og PBDE i de produkter, som forbrugerne kan få derude.
Jeg tror egentlig, at jeg er enig med Venstres ordfører i, at det vil vi ikke, men det er klart, at når vi så kommer til bekendtgørelsesdelen, skal vi være meget præcise i det her for at sikre, at vi ikke kommer til at lave noget, der skaber unødigt bureaukrati, og det tror jeg at vi kan få en fin diskussion om.
Men sådan rent principielt kan jeg ikke se, at vi i det her Folketing – i hvert fald ikke med Venstre – skulle være uenige om, at når der er en lov, så skal den også holdes.
Henrik Høegh (V), 2011-12-08:
Tak for det.
Miljøministeren foreslår med L 42, at der gives tilladelse til, at landinspektører kan drive virksomhed under samme selskabsformer som andre liberale erhverv som f.eks. advokater, revisorer m.v., herunder at give landinspektører mulighed for at oprette partnerselskaber samt holdingselskaber.
Forslaget indeholder også diverse ændringer i landinspektørlovens bestemmelser om Landinspektørnævnet.
For Danmarks liberale parti er det jo kun glædeligt, at der sker yderligere liberalisering.
Det vil jo som altid betyde, at der skabes bedre rammevilkår for branchen, og at mulighederne også for generationsskifte bliver lettere.
Vi er også glade for, at der nu sker en forlængelse af fristen for at klage til Landinspektørnævnet.
Det ser vi absolut som en styrkelse af demokratiet, og det er med til at legitimere den her aktivitet, så derfor støtter Venstre forslaget.
Torben Hansen (S), 2011-12-08:
Det kommer næppe som den store overraskelse, at Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Vi synes, det er meget vigtigt, at det sikres, at landinspektørvirksomhed kan drives under tidssvarende vilkår.
Vi synes også, det er vigtigt, at klagefristen til Landinspektørnævnet bliver hævet fra 6 til 12 måneder, så det er et meget fint forslag.
Det har opbakning i branchen, og det har også en meget varmhjertet opbakning fra Socialdemokratiet.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-12-08:
Dansk Folkeparti synes også, at det er godt, at man kan sidestille nogle af de her ting med andre liberale erhverv og på den måde måske lette generationsskifter.
Det har vi absolut intet imod.
Så kan der være andre love, der lige pludselig rammer dem, der skal lave et generationsskifte, meget hårdere end det, der er lagt op til her.
Så vi hilser det velkommen, og vi har selvfølgelig også den forståelse, at det her ikke er noget, den nye regering selv har fundet på, det er noget, der er taget fra den gamle regering, men det er da fint, at regeringen har lidt at lave, frem for at vi skal vente endnu længere tid på et lovkatalog, som først lige er sendt ud nu, hvori vi så kan se, hvad det egentlig er, ministeren vil på miljøområdet.
Men det her er i hvert fald en tilrettelse, som vi hilser velkommen.
At det ligesom skal præciseres, at der skal sidde en landsdommer, er jo småting, men vi synes, det er et vigtigt element, at man har udvidet klagefristen, som er forlænget fra netop 6 måneder til 1 år, hvilket ligesom giver bedre mulighed for at klage.
Men det, man godt kunne ønske sig lidt i det her lovforslag, selv om det ikke er stort, er, at bødesatsen på de 55.000 kr. blev forhøjet, for den står ikke mål med den skade, som de her landinspektører kan forvolde, hvis de ikke gør det på den rigtige måde.
Så der kunne ministeren jo overveje, om man der skulle følge den normale praksis på f.eks. trafikområdet, som får en fordobling nu fra 1. januar.
Så hvis regeringen mangler penge på det område, kunne man da kigge lidt på den bødesats.
Det er nok ikke særlig tit, den bliver anvendt, men det skal ikke være sådan, at folk kan begynde at spekulere i, at det er for billigt.
Ellers er vi positive.
Lone Loklindt (RV), 2011-12-08:
Også i Det Radikale Venstre er vi meget positive over for L 42, som har til formål at gøre det at drive landinspektørvirksomhed tidssvarende, så de kan bruge samme selskabsformer som andre liberale erhverv, revisorer og advokater i form af partnerselskaber, holdingselskaber osv.
Vi er også positive over for, at man hæver klagefristen fra 6 måneder til 1 år.
Alle høringssvar er i øvrigt også positive, og branchen udtrykker tilfredshed.
Det Radikale Venstre er for forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-08:
SF er også meget positiv over for det her lovforslag, hvor formålet er at forbedre de generelle rammevilkår for landinspektører og skabe en mere tidssvarende regulering af de selskabsformer, som landinspektører kan drive virksomhed under.
Lovforslaget indeholder også en forenkling af de sanktionsmuligheder, som Landinspektørnævnet kan gøre brug af, og derudover er klagefristen blevet justeret i mere rimelig retning.
SF støtter derfor forslaget.
Per Clausen (EL), 2011-12-08:
Selv om det er lidt usædvanligt og det er lidt trist at måtte erkende det, har jeg ikke noget at tilføje til de meget udmærkede indlæg, der har været indtil nu.
Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-08:
Liberal Alliances ordfører på området har ikke mulighed for at være her i dag, og jeg holder således ordførertalen på hans vegne.
Liberal Alliance går ind for et frit næringsliv i Danmark og gerne frit med stort F.
Til dette hører også, at staten så vidt muligt ikke skal sætte forhindringer op for den måde, man vælger at organisere sig på.
Vi kan derfor støtte dette forslag, som er med til at gøre landinspektørfaget tidssvarende, således at landinspektørerne kan drive deres virksomhed under samme selskabsformer som andre liberale erhverv.
Det er helt fornuftigt og i virkeligheden på høje tid, at der også her kan oprettes partnerselskaber og holdingselskaber, hvorved generationsskifte, finansiering m.v. forbedres.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-08:
Nu handler det her jo om en permanent stabilitetsmekanisme og ikke så meget om, om man har overholdt aftaler eller ej.
Men jeg er da enig med fru Pia Adelsteen i, at det ville være rigtig hensigtsmæssigt, hvis man overholdt de aftaler, man indgik.
Så var vi måske ikke i en helt så svær situation, som vi er i nu i Europa.
Det er jo også det, man helt generelt på europæisk plan ønsker at sikre nu.
Men det må jo være op til grækerne og ikke til fru Pia Adelsteen, hvilken form for økonomisk politik de ønsker at føre.
Merete Riisager (LA), 2011-12-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at der ikke er noget galt med systemet, og at der heller ikke er noget galt med retningen, men at der bare er noget galt med nogle af landene.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Vil ordføreren ikke give mig ret i, at der har været en mangel på konsekvens i EU-systemet?
Vil ordføreren ikke også give mig ret i, at hvis de enkelte lande ifølge den måde, vi strukturerer tingene på, havde måttet bære en større del af ansvaret og Tyskland lidt mindre, havde vi ikke måttet stå her i dag og snakke om stabiliseringsmekanismer igen?
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-08:
Nu kunne det her jo meget let gå hen og blive en hjemlig debat om økonomisk politik.
Det tror jeg jeg vil undgå, for så tror jeg ikke nødvendigvis, vi er specielt enige, også set i lyset af, at VK-regeringen rent faktisk tog nogle initiativer, der satte gang i væksten, og det gjorde man sådan set allerede tilbage i 2009 efter det store boligkrak ovre i USA.
Men det er da lidt besynderligt, at socialistiske partier, som jo ønsker en væsentlig anderledes økonomisk politik end borgerlige partier, ligesom går ind og vasker deres hænder og siger: Ja, ja, vi har jo et forbehold, så vi er jo ikke en del af det, så det behøver vi slet ikke tage stilling til, men gør I det bare.
Man er jo vel vidende om, at de samme partier på et eller andet tidspunkt vil anbefale den danske befolkning at sige ja til euroen, hvor det så er en borgerlig økonomisk politik, der bliver ført.
Det må ordføreren da indrømme er besynderligt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-08:
Jeg er meget enig i, at der sker mange besynderlige ting i denne tid.
Men jeg må også sige, at det jo desværre ikke er sådan, at det er et tysk speciale at lave bankpakker; det gjorde Dansk Folkeparti sig jo også til ivrig fortaler for og støttede op bag under den tidligere regering.
Det er noget, som jeg er meget ked af, for jeg må indrømme, at jeg ikke bekymrer mig særlig meget for de banker og spekulanter, der tjente en masse penge, da det gik godt, og som nu kommer og beder skatteyderne om at dække deres underskud, når det går skidt.
I stedet for ønsker jeg, at vi skaber arbejde til de millioner af arbejdsløse, vi har i Europa lige nu.
Merete Riisager (LA), 2011-12-08:
Først fik vi én stabiliseringsmekanisme, den rakte ikke.
Så fik vi endnu én, den rakte heller ikke.
Og nu står vi her i dag med et forslag om en tredje stabiliseringsmekanisme.
Fortsætter vi ad det spor, kan vi se frem til endnu flere.
I Liberal Alliance er vi helt klar over, at Danmark i denne sag hverken har en direkte indflydelse på udformningen af traktatændringen eller er direkte berørt af beslutningsforslagets indhold.
Men vi skal forholde os til det, fordi vi er et af de 27 EU-lande.
Og som det er blevet nævnt mange gange her i Folketingssalen, er det sådan, at det, der sker i eurozonen, også har betydning for landene uden for eurozonen.
Det er da også derfor, at vi med lige dele bekymring og undren betragter udviklingen i eurozonen.
Vi ønsker et EU, hvor medlemslandene kan styrke hinanden igennem gensidig samhandel og samarbejde omkring projekter, der kan skabe værdi i Europa.
Vi mener ikke, at løsningen er, at EU får mandat til at tage finanspolitikken fra medlemslandene.
Ansvaret for en ansvarlig økonomisk politik ligger og bør ligge hos medlemslandene.
Ligeledes bør broderparten af ansvaret for en fejlslagen økonomisk politik bæres af medlemslandene.
Dette forslag er et velment forsøg på at stabilisere, nøjagtig som det første og andet forsøg var det, og som det fjerde vil være det.
Men faren ved at bygge større og større puljer op er, at des højere korthuset bliver, des mere spredes kortene, hvis korthuset falder.
Jeg ønsker fra Liberal Alliances side at påpege vores betænkeligheder ved dette forslag, hvorfor vi vil stemme blankt.
Tom Behnke (KF), 2011-12-08:
Da vores EU-ordfører fru Lene Espersen desværre ikke kan være til stede her i dag, skal jeg blot oplyse, at vi fra konservativ side kan støtte forslaget.
Nicolai Wammen (S), 2011-12-08:
Tak for det.
Regeringen har fremsat beslutningsforslag B 17 med henblik på at opnå Folketingets samtykke til at ratificere en ændring i artikel 136 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Traktatændringen blev vedtaget af Det Europæiske Råd i marts 2011 og er blevet forelagt som forhandlingsoplæg til Folketingets Europaudvalg for 1 år siden, nemlig i december 2010.
Der er, som det også er fremgået af dagens debat, tale om en meget begrænset ændring af traktaten, som har til formål at gøre det helt klart, at det er i overensstemmelse med traktaten, at eurolandene uden for traktaten opretter en permanent stabilitetsmekanisme til at tage over for de midlertidige mekanismer, som blev oprettet i 2010.
Det er i Danmarks interesse, at der oprettes en permanent stabilitetsmekanisme, som kan hjælpe til at håndtere situationer, hvor eurolandene måtte komme i alvorlige vanskeligheder, og hvor det er nødvendigt med bistand for at sikre den økonomiske stabilitet i eurozonen.
Men det er også vigtigt at sige, at traktatændringen kun omfatter lande, der har euroen som valuta, og traktatændringen har derfor ikke direkte virkning for Danmark.
Danmark vil heller ikke skulle bidrage til mekanismen og kan heller ikke modtage hjælp fra den.
Når vi skal ratificere traktatændringen, skyldes det, at alle traktatændringer skal ratificeres af samtlige 27 medlemslande for at kunne træde i kraft, og det er så det, som der er lagt op til her i dag.
Og det glæder mig, at der tegner sig et flertal i Folketinget for at give regeringens beslutningsforslag tilslutning.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-08:
Jeg vil bare spørge ministeren om den her stabilitetsmekanisme, som alle eurolandene bidrager til, og så kan de så hjælpe hinanden.
Det er jo sådan en eller anden form for solidarisk hæftelse for gæld på en eller anden måde.
Er det det, ministeren synes er en god idé?