runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2013-12-10:
Med dette beslutningsforslag giver Folketinget sit samtykke til, at et dansk militært bidrag stilles til rådighed for FN's fredsbevarende operation MINUSMA i Mali.
Baggrunden for FN's intervention er militærkuppet i marts 2012, hvor den maliske præsident blev afsat.
Den franskledede operation Serval blev støttet militært af Danmark og har gradvis forbedret situationen.
Med vedtagelse af FN's sikkerhedsrådsresolution 2085 blev en afrikanskledet støttemission AFISMA indsat med det formål at skabe stabilitet og støtte overgangsregeringen.
Den 25. april 2013 vedtog FN så sikkerhedsresolution 2100, der etablerer en egentlig fredsbevarende operation, MINUSMA, med et bredt mandat.
Og det vil altså sige, at MINUSMA afløser AFISMA pr. 1. juli 2013.
Danmark har nu modtaget en anmodning fra FN om et bidrag, og Forsvarsministeriet har meddelt, at man kan stille med et stabsofficersbidrag fra primo 2014 samt vores Herculesfly, altså et C-130J-transportfly, i op til 5 måneder fra den 1. februar 2014.
Set i lyset af det presserende behov og Danmarks langvarige engagement både i Mali og i regionen støtter Det Konservative Folkeparti beslutningsforslaget.
Vi lægger vægt på, at der er et klart FN-mandat fra FN's sikkerhedsrådsresolution 2100, men jeg vil også gerne, som andre ordførere har gjort det, her understrege, at selv om det lyder ret uskyldigt at stille med et stabsofficersbidrag og et transportfly, så er det langtfra ufarligt.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer terrortruslen mod vestlige mål i Mali som værende stor.
Ligeledes er truslen fra IED'er, altså improviserede sprængladninger, stor.
Truslen om bortførelser er stor, og truslen fra flyvninger, der foregår i højder under 2500 m, er ligeledes stor.
Det siger jeg blot for at understrege alvoren i situationen.
Så det er ikke en ufarlig mission, vi sender danske soldater ud på.
Det kan ikke udelukkes, at der vil være tale om anvendelse af militære magtmidler, og derfor kræver det også Folketingets samtykke.
Så vi støtter varmt beslutningsforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-12-10:
På vegne af Venstre skal jeg sige, at vi også kan støtte B 28, som bliver behandlet her i dag.
Som flere ordførere har været inde på tidligere, ligger det her beslutningsforslag jo i forlængelse af den diskussion, som vi havde tidligere på året, om beslutningsforslag B 49.
For Venstre er det afgørende, at vi vedkender os det internationale ansvar, herunder selvfølgelig også bakker op i den situation, hvor der er brug for hjælp, nemlig situationen i dele af Mali, herunder ikke mindst specielt i den nordlige del af Mali, hvor vi jo ved at terrorgrupper med forbindelse til al-Qaeda desværre i visse perioder vinder fodfæste.
Derfor er det også tilfredsstillende, at regeringen har fremlagt et udmærket beslutningsforslag, som jeg gerne vil kvittere for her i dag.
Jeg synes, beslutningsforslaget er velgennemarbejdet og også bygger videre på det beslutningsforslag, som vi tidligere har behandlet.
Det betyder også, at det at udsende et dansk personel til Mali ikke er uden omkostninger.
Vi håber selvfølgelig, at de danske soldater ikke lider nogen tab og er i stand til at udføre missionen på en tilfredsstillende vis.
Det håber vi ikke bliver tilfældet.
Men vi håber, at de danske soldater, herunder bidraget gennem et C-130 troppetransportfly, er i stand til at varetage de opgaver, som der er brug for.
Med det vil jeg sige, at Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Jeg kan dele Venstres ordførers ønske om alt det bedste for de soldater, der kommer af sted.
De kommer jo af sted med det, der hedder lette håndvåben.
Lige midt inde i en blodig borgerkrig har vi en snes danske soldater, der går rundt og beskytter og er livvagter.
Hvem har Venstres ordfører forestillet sig skulle beskytte de danske soldater?
Altså, hvem er det, der er livvagternes beskytter – livvagterne, som kommer med lette håndvåben ind i en krig, hvor der bruges store kalibre, og hvor al-Qaeda vil være utrolig interesseret i at få ram på nogle FN-tropper?
Så hvem skal ifølge Venstres ordfører beskytte de danske livvagter?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-12-10:
Det synes jeg nu at jeg svarede meget klart på, men jeg kan da godt prøve at skære det endnu mere ud i pap: Jeg har tiltro til, at de danske soldater, vi sender ind til den her opgave, kan varetage den opgave og måske kan varetage den lige så godt, som nogen overhovedet kan.
Hr. Søren Espersen har set de danske styrker i aktion i den her type opgaver, og det har jeg også.
Jeg er fuldstændig tryg ved, at de kan deres job og kan udføre deres opgave, og jeg er også tryg ved, at det, når vi har en civil FN-udpeget chef for det her område, så er danskere, der er nødt til at yde beskyttelse på lige nøjagtig den her mission.
Søren Pind (V), 2013-12-10:
Jeg tror, jeg berørte det, i og med at jeg svarede, at en sådan mission her forudsætter samarbejde med dem, som er der, herunder altså bl.a. i de regeringskontrollerede områder med det regime, som Assad repræsenterer.
Men det bliver det tilstedeværende regime, der skal sørge for det, og det bliver selvfølgelig også de efterretninger, man kan indhente, der gør, at man må færdes så sikkert, som man overhovedet kan i den sammenhæng.
Er der grund til at lægge skjul på, at det er en farlig mission?
Næh, det synes jeg ikke.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Men Venstre er altså parat til at lægge de danske livvagters liv og førlighed i hænderne på et regime, som Venstre gentagne gange har betegnet som illegitimt.
Det er altså en meget, meget underlig situation, synes jeg, og det bør egentlig også følges op af et tillægsspørgsmål.
Hvad så hvis den kortege, hvor de danske tropper er sammen med Assads tropper, bliver angrebet af al-Qaeda?
Skal vore tropper så ligge side om side med Assads illegitime styrker og slås med deres lette håndvåben?
Eller hvad har Venstre tænkt sig?
Søren Pind (V), 2013-12-10:
Nu har jeg jo selv haft oplevelsen, tror jeg jeg vil sige, af at blive beskyttet på særdeles mærkværdige og farlige steder af bl.a. PET.
Sagen er jo den, at de pågældende er udsendt med én opgave og én opgave alene, og det er at varetage beskyttelsen af præcis den person, de tager sig af, og ikke alt muligt andet.
Hvem man så i øvrigt arbejder sammen med om den opgave, man har fået,
er jo, hvad det er.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-12-10:
Tak for det.
Venstres ordfører, hr. Søren Pind, sagde, at Vesten er magtesløs.
Hvad kunne Venstre godt tænke sig at Vesten skulle gøre, hvis Venstre kunne bestemme?
Mener man, at de skulle bombe, eller mener man, at de skulle deltage i den syriske borgerkrig?
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Jeg vil, som jeg også gjorde i forhold til Venstre, igen spørge til det personbeskyttelsesbidrag, altså livvagterne, som Danmark sætter ind i den her borgerkrig.
Hvordan skal de tropper beskyttes?
Er man godt nok tilfreds med, at det er Assads folk – en styrke, som ikke engang kan holde orden i Syrien – som beskytter dem?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-12-10:
Tak for svaret.
Så hvis Venstre havde magt, som de havde agt, så havde Danmark sendt våben til dele af oprørsbevægelsen i Syrien?
Her beskriver man, at der finder grumme krænkelser sted, både i høj grad fra regimets side, men desværre også fra dele af oprørsbevægelsen.
Og der advarer FN direkte og siger, at man bør lade være med at sende våben, for det giver en falsk illusion om, at konflikten skal løses militært, og der er kun én vej, og det er politisk forhandling.
Så nu har vi fået svar fra Venstre; Venstre er i konflikt med FN.
Søren Pind (V), 2013-12-10:
Min holdning er, at Vesten har gjort sig magtesløs og ved at udskyde en indgriben har gjort det meget vanskeligt for sig selv.
Der har givetvis i den her konflikt været tidspunkter, hvor man ved støtte af de moderate kræfter, f.eks. som Storbritannien og Frankrig på et tidspunkt foreslog det, og ved at udstyre de moderate kræfter med våben, så de kunne forsvare sig selv, ville have været i stand til at hindre nogle af de forfærdelige ting, som sker i den her borgerkrig – og hvor vi nu oven i købet ser, at der snakkes om, at de moderate kræfter, USA og Assad, skal samarbejde om at hindre islamisterne i at vinde udbredelse – men det er den situation, som Vestens politik har bragt Syrien og omverdenen i.
Der vil jeg bare sige, at jeg jo ikke er militærekspert, men Venstre har på et tidligt tidspunkt foreslået, at man skulle søge samarbejde med andre lande om at bevæbne moderate dele af oprørsbevægelsen, f.eks. også understøtte sikre korridorer og andre tiltag.
Vi har også bedt regeringen om at fremkomme med de strategiske scenarier, som man kunne lægge til grund for sådan nogle betragtninger, men det har regeringen blankt afvist.
Og derfor kan jeg jo ikke svare på hr. Nikolaj Villumsens spørgsmål mere grundlæggende, end jeg gør her.
Ja, jeg tror godt, jeg vil have lov til at kommentere det, for det er jo rigtigt nok, at det der vist var lidt uden for forretningsordenens beskrivelse af et spørgsmål til ordføreren, men jeg vil bare sige til hr. Nikolaj Villumsen, at vi jo så her ser den politik, hr. Nikolaj Villumsen repræsenterer, i fuld flor; der er polioepidemier, tyfus, der er børn, der bliver myrdet, voksne, der bliver dræbt, voldtaget, brændt af, skudt, millioner af dem er på flugt fra deres hjem.
Altså, FN betegner selv situationen i Syrien som den største humanitære katastrofe i årtier, og så står hr. Nikolaj Villumsen og bebrejder mig, at jeg ønsker et alternativ.
Det giver jeg ærlig talt ikke ret meget for.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Nu får spørgeren det til at lyde, som om man blot på må og få kan ændre en fortolkning af EU-retten.
Det ved spørgeren godt ikke er tilfældet.
Dette spørgsmål har været undersøgt i alle ender og kanter, på samme måde, som da Venstre havde regeringsmagten.
Jeg har ved flere lejligheder sagt og vil også gerne bruge denne lejlighed til at understrege, at jeg da er ked af den her sag.
Når vi får en sådan henvendelse, går maskineriet med analyser i gang, og udfaldet er spørgeren bekendt med.
Vi er forpligtet til at ændre vores anvendelse af optjeningsprincippet for EU-/EØS-borgere omfattet af forordningen.
Vi har rettet praksis til med det samme, og så retter vi lovgivningen til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren det betryggende, at en regering blot ved en ændret fortolkning af en forordning fra 2004 kan vælge at se bort fra lovgivning vedtaget af Folketinget i 2010?
Så er det jo rart, at skatteministeren på den måde undsiger statsministeren, som sagde forleden dag i Folketinget, at der kommer et lovforslag, når det er klar, osv.
Hvorfor meddelte regeringen ikke, at man ville drøfte det med Folketingets øvrige partier tilbage i juni måned, eller da man præsenterede sit lovprogram?
Men vil det sige, at det hele tiden har været regeringens intention, at der skulle være en drøftelse med øvrige partier forud for fremsættelsen af lovforslaget?
Det ønsker jeg at ministeren giver et svar på – om det har været regeringens intention fra start.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Jeg skal ikke blande mig i, hvad hr. Torsten Schack Pedersen mener er påfaldende.
Det bliver sådan set hans egen sag.
Det, jeg bare kan sige, er, at vi naturligvis skal have det her på plads lovgivningsmæssigt, og det er det, vi agter at gøre.
Det er et fuldstændig latterligt spørgsmål, der kommer her.
Om vi tager en diskussion før eller efter, kan da være fuldstændig ligegyldigt.
Hvad er det, hr. Torsten Schack Pedersen er ude på her?
Det her handler om, at regeringen siger, at vi skal have den her lovgivning på plads.
Om vi så tager forhandlingen før eller efter, kan da ikke være det afgørende her.
Jeg synes, at hr. Torsten Schack Pedersen burde kvittere for, at vi faktisk indkalder ham til en diskussion om de her spørgsmål, i stedet for at stå her og brokke sig over, at vi faktisk har gjort det.
Det er en underlig facon, i forhold til at man godt vil have løst et problem, som vi godt vil.
Karsten Lauritzen (V), 2013-12-11:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren tage initiativ til at fremsætte et lovforslag i den nærmeste fremtid, således at lovgivning og praksis bringes i overensstemmelse i forhold til administration af børne- og ungeydelsen?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Altså, jeg kan hverken finde hoved eller hale i, hvad det er, hr. Torsten Schack Pedersen vil med den her sag.
Det må jeg helt ærligt indrømme.
Han siger, at der er eksempler på, at vi ikke bare har rettet os efter EU.
Ja, det er der da mange eksempler på.
Det er da ikke sådan, at vi bare ukritisk siger, at når Europa-Kommissionen kommer med et eller andet, så skal vi bare sige ja til det.
Så igen: Hvornår hvem har sagt hvad, synes jeg da er mindre interessant, i forhold til at nu har vi faktisk indkaldt til forhandlinger, også med partiet Venstre, som vi gerne ser komme og bidrage til en konstruktiv løsning på det her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Når man melder så klart ud, som regeringen gjorde tidligere på året, og som skatteministeren gør nu – og hvis det er der, hvor sagen står – så er det bare mærkeligt, hvorfor det skal tage regeringen mere end 6 måneder, fra man kom til den konklusion, som man kom til i juni, og så til nu at ville gøre noget.
For man kan vel sige efter sådan almindelige principper, at man må kunne regne med, at hvis der er ting i dansk lovgivning, der ikke er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, så bliver de rettet, og de bliver rettet hurtigt, så man ikke har en situation, hvor de danske regler siger én ting, og af hensyn til EU-reglerne er man nødt til at gøre noget andet.
Så bør man da få tilpasset de regler så hurtigt som muligt, så der ikke er den her mærkelige retstilstand, hvor loven i Danmark siger ét, men hvor man må administrere på en anden måde på grund af EU-regler.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Jamen der er mange mærkelige ting, ikke mindst i politik.
Der er enormt mange mærkelige ting, og jeg skal slet ikke nævne dem alle sammen, for så kunne jeg bruge meget lang tid her i dag.
Det, jeg bare siger, er, at vi blev klar over, at der er et problem her, og vi løser det og vil gerne have, at Venstre bidrager.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Ja, det kunne ellers have ført en vidtgående diskussion med sig.
Men det afgørende, der står tilbage, synes jeg bare, er, at det først er her det sidste par uger, hvor der har været en offentlig diskussion, har været en diskussion her i Folketingssalen om de udfordringer, der ligger, i forbindelse med velfærdsturisme og så den her konkrete sag, at det lader til, at regeringen får gjort noget ved det.
Man må jo så gøre op med sig selv, hvordan man analyserer det, og hvad man mener om regeringens motiver i den sag.
Jeg kan sige, at vi selvfølgelig kommer til de drøftelser, vi er inviteret til.
Men jeg tror, at ministeren kan se frem til, at der muligvis også er politisk uenighed på det her område.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Men i betragtning af at Venstre er slået ind på sådan en populistisk EU-kurs, må jeg konstatere, at så er der sandelig langt fra det Venstre, jeg kendte, dengang jeg var til mange debatmøder med hr. Uffe Ellemann-Jensen, og til det Venstre, jeg kender i dag.
Det må jeg sige der er, men den debat må vi jo så tage til sin tid.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-11:
Tak for svaret.
Med hensyn til det, som ministeren sluttede det sidste spørgsmål af med, er det bare væsentligt at konstatere, at der jo også er en politisk uenighed om, hvorvidt man synes, det er en god idé.
Det har i hvert fald været det indtryk, der har stået tilbage – særlig når man ser, at regeringen jo tidligere af egen fri vilje har lempet på optjeningskravet for andre gruppers adgang til børne- og ungeydelsen.
Så det er jo vanskeligt at forestille sig, at regeringen har hjertet med i at forsvare det her.
Det var sådan set det, der var min tilgang.
For jeg tror nu også, at det kan lade sig gøre at finde en enkelt sag i den her regerings regeringsperiode, hvor man ikke har accepteret den første skrivelse, der er kommet fra EU, men hvor man har indledt en diskussion og taget det standpunkt, at man mente, at den danske position var korrekt og i overensstemmelse med reglerne, og ikke bare accepterede den første melding – bare lige for, at det skal være på plads.
Derfor synes jeg, at den tilgang, ministeren har til det her, er grundlæggende besynderlig.
Tilbage i juni mener man, der er et problem, og man annoncerer, at man vil komme med et lovforslag.
Så er det altså bare mærkeligt, at det skal tage så lang tid.
Jeg glæder mig altid over at blive inviteret af ministeren – nu må vi se, om det bliver ministeren selv eller det bliver en anden, jeg skal over at tale med, når den dag kommer – men det er da mærkeligt, at man nu mener, at vi skal have en drøftelse blandt Folketingets partier, når det åbenbart ikke var noget, som regeringen ville tage initiativ til, da afgørelsen kom og man frejdigt annoncerede et lovforslag i oktober måned.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Ja, det vil jeg gerne.
Lovforslaget fremgår således allerede af regeringens lovprogram.
Jeg har i går skrevet rundt til skatteordførerne for Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance og indbudt til drøftelser i starten af det nye år om, hvordan indholdet af de nødvendige lovtilpasninger kan se ud.
Jeg forventer på den baggrund at kunne fremsætte et lovforslag i løbet af foråret.
Nicolai Wammen (S), 2013-12-11:
Jeg er enig med spørgeren i, at det er vigtigt, at vi sikrer vækst og beskæftigelse i hele Danmark.
Det er også det, regeringen arbejder hårdt på.
Jeg går også ud fra, at hr. Hans Christian Schmidt er enig med mig i, at man naturligvis skal overholde de spilleregler, der gælder, når man laver udbud.
Hr. Hans Christian Schmidt spørger om, hvad der kunne være af undtagelser.
Der er visse undtagelsesmuligheder fra EU's udbudsregler.
Det gælder f.eks. indkøb, hvor der kun findes én leverandør, følgeleverancer til allerede indkøbt udstyr, indkøb via NATO's indkøbsorganisation og en række andre muligheder.
Men det er også vigtigt at sige, at undtagelserne kun kan bruges i ganske særlige tilfælde.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-11:
Men der var ingen tvivl om, at her har vi netop et øområde, og vi ved jo godt, at hvad angår et område som øer, bliver man ramt meget hårdere, hvis man pludselig mister arbejdspladser.
Der er en forskel på, om man er i et geografisk miljø, hvor der er nogle nærliggende arbejdspladser, man kan gøre brug af, eller man ikke er.
Men jeg går ud fra, at det, ministeren siger nu, også er det, ministeren vil slå til lyd for, når man f.eks. skal i gang med yderligere forsvarsforhandlinger, så det her bliver et bærende synspunkt, som ministeren kommer frem med.
Nicolai Wammen (S), 2013-12-11:
Jamen der er ikke noget nyt i, at regeringens holdning er, at vi ønsker at skabe vækst, job og arbejdspladser i hele Danmark, og der er selvfølgelig nogle dele af vores land, som har nogle særlige udfordringer.
Når det gælder forsvarsområdet, er der jo forskellige investeringer, der skal gøres.
Der er jo også i kredsen af partier bag forsvarsforliget enighed om, hvad det er for større ting, vi skal købe ind og have vedligeholdt.
I den forbindelse følger vi selvfølgelig de gældende udbudsregler, der er.
Jeg er da glad for, at vi har nogle dygtige værfter i Danmark, der har formået at vinde ordrer tilbage i tiden.
De vil jo også konkurrere dygtigt fremadrettet, men det er klart, at det hele skal gå efter bogen, efter de gældende regler.
Det gælder også EU-reglerne.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-11:
Det er jo klart, vil jeg sige til ministeren, at vi er nødt til her at slå helt fast, at det er områder, der er mere afhængige af, om der kommer statslige investeringer eller for den sags skyld statslige reparationsarbejder, end andre områder er.
Man kunne godt gå så langt som til at sige statslige arbejdspladser.
Det bliver i hvert fald et område, hvor den nye forsvarsminister får meget at skulle arbejde med.
Når først de næste år kommer – jeg skal jo ikke afgøre, hvor længe forsvarsministeren er i regering, eller hvor længe regeringen er her – er det jo stadig væk et synspunkt, vi plejer at være enige om i Folketinget.
Jeg forstår ministerens udlægning sådan, at det er vi også nu, altså at det gælder om, at vi sikrer yderområderne, at de mindst får deres del af kagen.
Nicolai Wammen (S), 2013-12-11:
Det glæder mig meget, at spørgeren ønsker, at vi også har den nuværende regering til næste år.
Det er et ønske, jeg deler med hr. Hans Christian Schmidt.
Men for at vende tilbage til det, der er kernen i spørgerens spørgsmål, vil jeg sige, at vi som regering ønsker – det er også derfor, at vi har en minister, der har et ganske særligt ansvar for netop den her problematik, men det er også noget, vi har som en del af regeringens arbejde i øvrigt – at sikre vækst og muligheder i hele Danmark.
Der er dele af Danmark, der er særlig udfordret, og derfor må man også sige, at hvis der er ordrer, der går til de dele af Danmark, er det rigtig fint, men alt skal selvfølgelig gå efter de regler, der er, herunder EU-reglerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Jeg vil starte med det med, at vi lægger os fladt ned, og sige: Det udtryk bryder jeg mig ikke om; det er sådan i forlængelse af den der populisme, som på det sidste er kommet op i Venstres EU-retorik.
Derfor synes jeg, at Venstre hellere skulle belægge deres ord lidt nøjere end at bruge et sådant udtryk.
Så spørger hr. Torsten Schack Pedersen, hvorfor vi ikke har fremsat et lovforslag.
Men jeg kan sige, at vi har indkaldt ordførerne fra partierne til en snak, en forhandling, som forhåbentlig kommer her før jul, og så regner jeg med, at vi kan få indgået en aftale om de her spørgsmål i starten af det nye år.
For det er fuldstændig korrekt, at vi er nødt til at få vores lovgivning på plads.
Henrik Høegh (V), 2013-12-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren forlænge det forhøjede befordringsfradrag ud over 7 år for pendlere fra udkantskommunerne, eller er det meningen, at disse familier skal fraflytte udkantskommunerne efter den 7-årige periode?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Et kort svar på spørgsmålet er: Ja.
Det forhøjede befordringsfradrag i udkantskommuner blev med forårspakke 2.0 i 2009 forlænget med 5 år, så det i stedet for at udløbe ved udgangen af 2013 fik virkning frem til udgangen af 2018.
Ved en lovteknisk fejl slår 5-årsforlængelsen imidlertid ikke fuldt ud igennem for de pendlere, der med udgangen af 2013 har været i ordningen i 7 år.
Det er i strid med intentionerne, der lå bag forlængelsen, og den fejl er jeg klar til at rette op på.
Det gælder, uanset at der er tale om lovgivning, der er gennemført i 2009 som led i VK-regeringens skattereform.
Jeg agter derfor ved førstkommende lejlighed at fremsætte lovforslag, der sikrer, at udkantspendlere, der opfylder betingelserne, kan anvende ordningen frem til 2018 og har ret til at anvende ordningen i mindst 7 år, fra det tidspunkt de kommer ind i ordningen.
Henrik Høegh (V), 2013-12-11:
Tusind tak for svaret.
Det er jo i hvert fald tegn på, at det godt kan betale sig at stille spørgsmål, og det er i hvert fald også tegn på, at det her absolut ikke var et ikkesvar fra ministeren.
Det er jeg bestemt glad for.
Et lille tillægsspørgsmål kunne så måske være, om vi, når nu det nye lovforslag kommer, så kan bede om, at man i det lovforslag får skrevet, at man i god tid inden 2018 tager det op og finder ud af, hvad man derefter vil gøre – forhåbentlig bliver det en forlængelse – så vi ikke kommer i sådan en situation igen, hvor ingen faktisk rigtig ved, hvad der blev aftalt at der skulle gøres, når det udløb.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-11:
Nu skal vi jo have udarbejdet lovforslaget, og jeg synes ikke, jeg vil stå her og diskutere, hvordan det skal udformes i praksis.
Der kommer jo en diskussion af lovforslaget til den tid, og derfor går jeg ud fra, at vi i den proces kan få diskuteret, hvad der måtte være af forskellige problemstillinger.
Henrik Høegh (V), 2013-12-11:
Jeg vil godt sige tak for det, altså at jeg er blevet imødekommet.