runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2010-04-15:
Vi må jo konstatere, at hr. Eigil Andersen i hvert fald ikke har noget forslag – jo, han har det her forslag, og det trumfer han oven i købet oveni, vil jeg så sige – om, at hvis det offentlige opfører sig ordentligt, er det ikke nødvendigt med alle de her regler.
Vil det så sige, at man kan gå et skridt videre og sige, at så skal hjemmehjælperne, som jo også arbejder i det offentlige, heller ikke være omfattet af arbejdsmiljøloven m.v.?
Hvis det er sådan, at vi skal gå i gang med at rulle dårligere ting ud på arbejdsmarkedet for de offentligt ansatte, inklusive de frivillige brandfolk, vil jeg altså sige, at vi da rigtig er ude på et skråplan.
Jeg må igen slå fast: Det kan godt være, at vi ikke har fundet den rigtige løsning endnu, men vi er dog kommet lidt efter den rigtige løsning, og som jeg ser det her, er det i hvert fald med til at cementere en endnu dårligere løsning, for det her er da fem skridt tilbage fra der, hvor man end måtte stå, hvis man fratager deltidsbrandmændene deres rettigheder.
Det kan da godt være, at vi i fællesskab skal finde en bedre løsning, men vi skal da ikke starte med at gå fem skridt tilbage og så lave en ringere løsning, som det vil blive, hvis vi siger ja til det her i håb om at finde en bedre løsning bagefter.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-15:
Hr. Karsten Nonbo bruger udtrykket, at det da godt kan være, at vi ikke har fundet den rigtige løsning endnu.
Nej, det kan ikke godt være, at man ikke har fundet den rigtige løsning endnu.
Hvis hr. Karsten Nonbo vil være med til at gennemføre vores primære forslag, nemlig at deltidsbrandmænd skal undtages fra reglerne om supplerende dagpenge sådan, at de som arbejdsløse uden problemer kan udøve deres erhverv som deltidsbrandmænd, så vil det være mig en meget stor glæde; men det kan jeg jo spørge hr. Karsten Nonbo om.
Vil Venstre være med til at lave en undtagelse fra reglerne om de supplerende dagpenge?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-15:
Det er da helt i orden.
Der er jo lavet nogle regler for arbejdsmarkedet, og de er lavet af et flertal bestående af Dansk Folkeparti og regeringen, og det er nogle regler, som står fast, og som omfatter et meget stort arbejdsmarked, hvorimod det her er en lille del.
Løsningen skal vi sammen prøve at finde, men løsningen er som sagt da ikke at gøre det endnu ringere og så sige: Nu har vi fundet løsningen, som er, at det skal være endnu ringere.
Det kan jeg altså ikke se.
Og da det er det her forslag, vi debatterer, vil jeg først og fremmest give førstehjælp, altså få redet trådene ud og få det her forslag væk, for som det er, er det altså kun et tilbageskridt.
Det er bare det, jeg siger.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-15:
Det er en stor overraskelse for mig, at der fra borgerlig side er så stor ukonstruktivitet til stede.
Det er jo den rene protestpolitik.
Det eneste, man gør, er, at man siger: Nej, nej og nej.
Hvad siger man ja til, og hvad har man af konstruktive forslag?
Man har ingenting.
Som det er fremgået af debatten, har Dansk Folkeparti i det flertal, som har været med til at forringe den supplerende dagpengeordning – desværre – haft en forventning om, at det her problem blev løst, og man er vrede over, at det ikke er blevet løst i løbet af det år, der er gået.
Altså, jeg vil gentage for hr. Karsten Nonbo, at hvis Venstre vil være med til at lave en dispensation, for det begreb findes jo, man kan lave dispensationsmuligheder fra reglerne om supplerende dagpenge, så vil det her problem jo slet ikke være til stede.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
For det er vigtigt, at vi har et system, der fungerer.
Jeg ved, at Jette Gottlieb og Enhedslisten i 1997 sammen med andre gode kræfter, der også er til stede her i dag, var med til at fremsætte et forslag, og det kan jeg ikke forstå.
Kan det virkelig passe, at det var Enhedslistens intention at fremsætte et lovforslag, der trynede deltidsbrandmændene og fratog dem en hel masse rettigheder?
Var det ikke sådan, at man godt var bekendt med det – som det også stod i pressemeddelelsen fra Den Konservative Pressetjeneste – og at man ville skrive sig ud, hvis der var nogle problemer i forhold til at indføre en vederlagsmodel?
Er det ikke korrekt?
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Det er helt klart, at man selvfølgelig skulle finde en løsning, så folk ikke mistede deres lønmodtagerrettigheder.
Og det er et spørgsmål, om man har politisk vilje til at finde den løsning, og det er det, der er afgørende: Er der et flertal i Folketinget, der har politisk vilje til at finde en løsning, finder vi også en løsning.
Og jeg håber virkelig, at regeringen ændrer opfattelse og begynder at finde den politiske vilje frem og siger: Vi vil gerne finde en løsning.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-15:
Det er helt rigtigt, at når vi var med til at foreslå dengang i 1990'erne, at det også skulle løses med en vederlagsmodel, var det et forsøg på at redde beredskabet.
Det var et forsøg fra vores side på at leve op til det, som regeringen forsømmer og ikke lever op til, nemlig at sørge for, at der er tilstrækkeligt med brandmænd til stede til, at folk ikke skal omkomme i en ildebrand.
Jeg vil da i den forbindelse også nævne, at når man taler om lønmodtagerrettigheder, skal man huske på, at det er det offentlige, som er arbejdsgiveren.
Hvis der skulle være et problem, kan man sige, at hvis det offentlige som arbejdsgiver opfører sig ordentligt over for de pågældende brandmænd, så er der jo ikke noget problem overhovedet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
Jeg vil godt sige tak til hr. Eigil Andersen fra SF.
I 1997 var SF og Venstre alliancepartnere i nøjagtig det samme forslag, som vi diskuterer her.
Men nu har hr. Karsten Nonbo fra Venstre analyseret sig frem til, at hvis man siger ja til det her, vil man slå beredskabet ihjel.
Jeg vil godt høre, om det var SF's mening dengang, at beredskabet skulle slås ihjel, eller det skulle reddes.
Dengang var hr. Aage Frandsen i spidsen for SF.
Han havde også et tilnavn, som jeg ikke skal sige noget om her, men han var en meget, meget klog mand – sådan opfattede jeg ham.
Jeg kan jo ikke mistro SF fra dengang, at de kunne finde på at fjerne nogle rettigheder fra deltidsbrandmændene.
Man var netop også klar over alle de forskellige ting og problematikker, der var omkring vederlagsmodellen.
Dem var man parat til at løse, fordi det, der var vigtigt, var at sørge for, at deltidsbrandmændene kunne have et hovederhverv, som de kunne risikere at blive fyret fra, men de måtte ikke få lov at blive fyret fra deres deltidsjob som brandmænd, fordi de mistede deres arbejde i hovederhvervet.
Var det ikke fuldstændig det, der var rygraden i SF's forslag, og er nøjagtig det samme som det forslag, vi diskuterer i dag?
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Altså, jeg må bede hr. Bent Bøgsted om ikke at lægge mig noget i munden, jeg ikke har sagt.
Jeg har tværtimod sagt, at vi har prøvet i et år – fra Venstres og Konservatives side og fra de to ministres side – på at finde alle mulige og umulige løsninger frem.
Vi har bare ikke fundet den rigtige endnu, og den, der kan komme med den rigtige, vil virkelig være velkommen, for vi vil gerne løse det.
Der er ikke noget, vi hellere vil.
Vi kan bare ikke se, at det kan lade sig gøre at løse det med de modeller, vi har kunnet finde.
Selvfølgelig ville jeg være frygtelig ked af det, hvis alle deltidsbrandmænd stoppede.
Det ville være et problem for en masse beredskaber rundtomkring i kommunerne.
Og så skal jeg sige, at vi i øvrigt også har deltidsbrandmænd i dele af København, i hvert fald ude i den ende af København, hvor jeg bor.
Med hensyn til rekrutteringen, at det ikke hjælper noget, må jeg gøre opmærksom på, at det er Beredskabsforbundet selv, der er kommet med den løsning, så noget må det vel hjælpe.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-15:
Når fru Marion Pedersen er så sikker på, at regeringen gerne vil gøre noget, var det måske tjenligt, at regeringen kom med et forslag om, hvordan man skulle hjælpe de brandmænd, der er uddannet i dag, og som er deltidsbrandmænd, og ikke kun kiggede på rekrutteringen fremover.
Men det tager 1 år, inden vi må have lov at bruge en ny brandmand, og det tager ca. 3 år, inden en brandmand er fuldt uddannet som deltidsbrandmand.
Og det er egentlig det, der er lidt af et problem, når man så siger, at man ikke vil gøre noget.
Måske er det, fordi der har været for mange ministre inde over.
Der har været beskæftigelsesministeren, der har været forsvarsministeren, som har ansvaret, men finansministeren har også været inde over.
Det kunne jo være, der har været for mange ministre inde over.
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Nu er jeg desværre ikke herre over, hvilke ministre der er inde over forskellige emner.
Men da det her berører både beredskabet, som hører under forsvarsministeren, og arbejdsmarkedsregler, som hører under beskæftigelsesministeren, så er det i hvert fald naturligt, at de to er inde over.
Finansministeren er naturligvis også inde over, for ligegyldigt hvilken løsning vi vælger, vil det koste penge, og de skal findes et sted.
Nu er jeg ikke sikker på, at hr. Bent Bøgsted var her under hele ministerens tale, men ministeren sagde flere gange, at regeringen frygtelig gerne vil gøre noget, men vi er bare ikke kommet op med den rigtige løsning.
Vi tager imod det med kyshånd, hvis nogen har den rigtige løsning.
Ib Poulsen (DF), 2010-04-15:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti er meget optaget af den her sag, og vores tålmodighed er helt opbrugt.
I maj 2009 lovede beskæftigelsesministeren os, at et tværministerielt udvalg ville finde en løsning og komme med den inden sommerferien sidste år.
Det skete som bekendt ikke.
Man lovede så derefter at komme med et lovforslag i løbet af efteråret, som skulle løse problemet.
Vi har ikke set noget endnu.
Nu er det så, vi spørger: Er man fra regeringens side interesseret i at være med til at finde en løsning på det her problem, eller er man ikke?
Det burde jo være nemt at svare på, for i loven fra 2008 om jobplan står der, at der ikke er nogen økonomiske konsekvenser, og det passer jo ikke.
For hvis alle de frivillige brandmænd er væk, skal man ud og have fuldtidsbrandmænd, og det kommer til at koste kommunerne – nogle snakker om noget i størrelsesordenen 2 mia. kr., så det har da store økonomiske konsekvenser.
I januar blev den har sag taget af dagsordenen.
I mandags var det så beskæftigelsesministeren, der skulle have den, men inden vi fik den behandlet, var den hos forsvarsministeren.
Vi håber så sandelig, at man vil være med til at finde en løsning på det her problem, for det kan ikke blive ved.
I det midt- og vestjyske område er der allerede tre, som er holdt på grund af det her.
Der er 26 på vej i systemet, som stopper.
Der er ca. 45 ubesatte stillinger, og de 2 mio. kr., som er afsat i finansloven, skulle bruges til at rekruttere nogle til de ubesatte stillinger.
Men de kommer jo nok til at skulle være med til at rekruttere nogle af dem, som går ud af systemet.
Så problemet er stort, og jeg tror ikke på, at de 2 mio. kr. er nok.
Så er det helt usædvanligt, at jeg skal læse noget op her, nemlig:
I stedet opfordrer de regeringen til at fremlæge en fornuftig løsning på problemet så hurtigt som muligt med inddragelse af den relevante forligskreds.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
Det er en historisk dag, for jeg står i den situation, at jeg gerne allerede nu, selv om jeg først skal til senere ifølge dagsordenen, vil rose Dansk Folkepartis ordfører, hr. Ib Poulsen, og øvrige medlemmer af Dansk Folkeparti, for, at de ikke løber fra det løfte, de gav tidligere i 1997, om, at der skulle findes en løsning for deltidsbrandmændene, så folkene ikke skulle modregnes for den indtægt, som man fik.
På daværende tidspunkt blev det sagt, at hvis de bliver arbejdsløse, havde de kun nogle ganske få kroner tilovers, og at det var urimeligt.
Derfor vil jeg gerne spørge, om Dansk Folkeparti vil være med til at lave en løsning, der handler om to ting, nemlig at deltidsbrandmændene bliver kompenseret på sådan en måde, at der vil være folk i deltidssystemet, som vil være interesseret i at arbejde fremover, og at der ikke vil være nogen, der falder ud af dagpengesystemet.
Hvis vi kan lave de to regler, kan vi få et robust beredskab, tror jeg.
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han er enig i det.
Ib Poulsen (DF), 2010-04-15:
Jeg har en helt klar forventning, selv om jeg ikke rigtig har hørt det fra ministeren endnu, om, at regeringen vil finde en løsning på det her problem.
Det skal simpelt hen til.
Om det så skal være Dansk Folkeparti i et samarbejde med Socialdemokratiet, hvor regeringen så kan tilslutte sig en model fire, må vi jo kigge på.
Men de tre andre modeller duer åbenbart ikke, så der skal noget fjerde til.
Vi mener, at problemet skal løses, og det er vi villige til at kigge på.
Men vi forventer da og håber da, at regeringen kommer op af skyttegraven nu og får trukket i arbejdstøjet i den her sag.
Nu håber vi, at den ligger der, indtil sagen bliver løst inden for ret kort tid.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
Jeg har hørt meget efter Venstre og De Konservative i den sag her, for det er jo dem, der er regeringsbærende.
Og for at jeg ikke skal få samme lejlighed til at komme efter Dansk Folkeparti, vil jeg bare stilfærdigt minde om, at både hr. Ib Poulsen og hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti begge har været ude at sige: Hvis ikke der ligger en løsning, inden vi behandler det her forslag, vil vi stemme for Socialdemokratiets forslag.
Jeg er parat til, at vi kan vente på den rigtige løsning, hvis det er sådan, at vi under udvalgsarbejdet kan finde ud af at stille fornuftige krav til regeringen, så den kommer med en løsning.
For man må jo sige, at selv om jeg har arbejdet med den sag – og andre har også gjort det, det kvitterer jeg for – så er regeringen ikke kommet med konstruktive løsninger på det problem, som den selv har skabt.
Er det ikke korrekt?
Ib Poulsen (DF), 2010-04-15:
Jamen det mest konstruktive fra regeringen har jo været, at de er meget kreative i forhold til abekastning, og det har jo altså ikke ført noget med sig, kan man sige.
Men jeg mener stadig væk, som jeg også sagde før, at vi forventer, at regeringen har en løsning på det her.
Selv om ministeren ikke rigtig vil sige noget om det, forventer vi, at der kommer en løsning, så vi kan få klaret det her problem.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-15:
Det er jo en usædvanlig dag, det må vi sige.
De gamle VK-folk fra 1997-1998 har skiftet mening.
Det gamle SR-folk har skiftet mening.
Som ministeren sagde: VK-folkene er blevet klogere.
Og jeg er lige ved at kunne konkludere, at så må SR-folkene være blevet dummere, for de er jo gået den anden vej.
Men spøg til side.
En anden ting, jeg lige vil høre ordføreren om, er, om ordføreren er enig med De Radikale, for på usædvanlig vis læste man op fra deres ordførertale.
Er man enig med den i Dansk Folkeparti?
Så til sidst: Nu nævnte ordføreren, at der var 3, det havde ramt nu.
Den socialdemokratiske ordfører nævnte 30.
Hvor har vi det rigtige tal?
Hvor er de 3, man kender til?
Ligesom jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen, hvor de 30, han kender til, er.
For det er jo et gevaldigt spring inden for sådan et beslutningsforslag, altså på næsten 30.
Men mit primære spørgsmål er: Er Dansk Folkeparti enig med De Radikale, hvis ordførertale de jo læste op af?
Ib Poulsen (DF), 2010-04-15:
Nu, når man er til stede i salen og skal stille spørgsmål, er det vigtigt, at man har fulgt hele debatten.
Det, jeg sagde med de 3, drejede sig om det vestjyske område.
Det er altså der, de er på vej ud.
Jeg antager, at det, som hr. Bjarne Laustsen nævnte, de 30, er på landsplan.
Og han nikker.
Så sådan hænger det sammen.
Med hensyn til det radikale: Som jeg har sagt tidligere, forventer vi, at regeringen kommer med en løsning på det her problem snarest muligt, og det er sådan set det, jeg vil svare på spørgsmålet om, hvorvidt vi er enige med De Radikale eller ej.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-15:
Klogt svaret, vil jeg sige til hr. Ib Poulsen.
For jeg bemærkede, at De Radikale sagde, at de stemte imod det her beslutningsforslag.
Men noget andet er: Kan vi ikke være enige om – for det er jo en ulykkelig situation, som man er havnet i – at hvis der har været nogle tilbageskridt fra den situation, man havde før de nye regler om dagpenge, så er det her fem yderligere tilbageskridt, man nu går? For et er, at man havde en ulykkelig situation før.
Så kommer Socialdemokraterne med et beslutningsforslag, som tilføjer en katastrofe til det ulykkelige.
Det svarer jo sådan set til, at man vil helbrede et sygt barn ved at sige: O.k., barnet er sygt, så vi slår det ihjel.
Det kan ikke være det, der er meningen med at komme med forslaget.
Hvis vi alle sammen som konsekvens af det trykker på den her knap, trykker vi ja til, at deltidsbrandmændene får frataget alle deres arbejdsmarkedsmæssige rettigheder.
Færdigt arbejde, hverken mere eller mindre.
Det er det, vi siger ja til, ved at sige ja til det beslutningsforslag.
Er det det, DF vil?
Ib Poulsen (DF), 2010-04-15:
I 12 måneder har der hverken været fremskridt eller tilbageskridt.
Der har man stået i stampe.
Så er det, vi siger, at man har arbejdet med den her sag så længe, at man har et eller andet.
Man må have kunnet finde ud af et eller andet.
Så nu har vi god tid frem til sommerferien til at give regeringen en chance for at komme med noget, som deltidsbrandmændene kan bruge til noget, i stedet for den her ulykkelige situation, hvor de bedste og mest engagerede brandmænd er på vej ud af systemet, så man skal bruge penge på at rekruttere nye.
For de bedste er dem, vi har i systemet, og dem skal vi helst ikke miste.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
Jeg er glad for, at vi ikke lider af alzheimer light, og derfor vil jeg godt en gang til prøve at teste: Er det ikke korrekt, at vi i forbindelse med forhandlingerne om jobplanen i 2008 – og der ved jeg at både fru Line Barfod og undertegnede og andre gode folk også var ordførere – pressede regeringen rigtig meget, og at regeringen så sagde, at hvis nu det var rigtigt, at der var nogle af de grupper, som vi talte rigtig meget om, der ville blive uforholdsmæssigt hårdt ramt, ville den være parat til at finde en løsning?
Det står direkte i aftalen.
Nu har vi diskuteret det her i et år.
Venstres ordfører sagde, at bare der var én deltidsbrandmænd, der faldt ud af systemet, var det en for meget.
Der var jo netop en af de grupper, der ikke skulle have været ramt.
Venstre havde lovet dem langt mere, og de ville aldrig blive modregnet for så meget som en bukket 25-øre, som statsministeren sikkert ville sige.
Men man har gjort noget for dem, der er endnu værre, og det er, at de rent faktisk ikke kan få lov at passe deres brandmandsjob, selv om de gerne vil.
Var det ikke netop et eksempel på en gruppe, som det står i aftalen at man kunne fritage, hvis det var det, man ville?
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Der er ingen vivl om, at da vi diskuterede indførelsen af de her stramninger i reglerne om de supplerende dagpenge, blev regeringen ved med at sige, at vi ikke havde ret i, at det ville ramme deltidsbrandfolk og andre grupper.
Både beskæftigelsesministeren og forsvarsministeren har adskillige gange sagt, at man ikke ønsker at ramme deltidsbrandfolk, og at der skal findes en løsning.
Det har vi så hørt på i et år – at der skal findes en løsning – og det, vi bare må konstatere nu, er, at regeringen kommer og siger, at det ikke er muligt at finde en løsning.
Og det er der, jeg håber at et flertal i Folketinget kan presse regeringen til at sige: Der skal findes en løsning.
Der skal leves op til den politiske vilje til at finde en løsning, så de, der ønsker at udføre det store og meget vigtige arbejde, det er at være med til at slukke brande, kan gøre det uden at miste deres dagpenge.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Det ville jo være løgn, hvis jeg sagde, at det kom som en overraskelse, at ministeren ikke kan støtte forslaget her, men jeg synes da alligevel, vi skal have en lille drøftelse af, hvad det egentlig er, der reelt foregår ude i skolerne.
Jeg synes, det er rigtig fint, ministeren her skitserer, hvor klare reglerne er.
Det kunne bare godt tyde på, at der er nogle, der ikke er helt bevidst om det.
Det viser sig jo, at hver femte skoleleder bruger tid på at søge økonomi ad andre kanaler, som ministeren udtrykker det, og det har de skoleledere sådan set ret til.
Men det er jo ikke meningen, at det er det, skolelederne skal bruge deres tid til, så kunne man forestille sig, at ministeren vil tage initiativ til, at skolelederne også blev klar over reglerne i forhold til at modtage penge, både fra private virksomheder og også fra forældre i forhold til at drive folkeskolen?
Hvad femte skoleleder er alligevel noget.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Det er jo klart, at de skal kende reglerne, men det er i og for sig ikke min forpligtelse, at borgerne ved, hvad lovgivningen i Danmark pålægger den enkelte.
Men omvendt må man sige, at de jo har et stort behov for at få rådgivning, som jo typisk vil påhvile kommunalbestyrelserne.
I erkendelse af, at der kan være en problemstilling, som fru Pernille Vigsø Bagge peger på, vil jeg forsøge at udbrede kendskabet til reglerne om forældrebetaling, så forældre, skole og kommune ved, hvad der sker på området.
Bl.a. vil spørgsmål og svar om ganske kort tid blive lagt ud på Undervisningsministeriets hjemmeside, så det i hvert fald er let tilgængelig information, og jeg ved, at folkene i ministeriet jo også meget gerne bistår, for så vidt der er behov for rådgivning og nogle henvender sig.
På baggrund af de spørgsmål, der kommer ind, kan vi jo også bedre danne os et indtryk af, hvad det er man er i tvivl om, så vi får det præciseret, for det er jo altså klart, at jeg i allerhøjeste grad er interesseret i, at grundlovens bestemmelser overholdes.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Det er rigtig, rigtig dejligt, at ministeren vil gøre en indsats for at udbrede kendskabet til de her regler udeomkring i kommunerne og på skolerne.
Der er en anden ting i forslaget her, som bl.a. går på, at man offentliggør i kommunerne, hvor stor en del af skoledriften – nu må den jo ikke være sponsoreret, men hvor stor en del af økonomien omkring den enkelte skole der udgøres af private sponsorater og forældrebetaling.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-15:
Som det jo klart fremgår, må det jo ikke være en del af skolens drift, og jeg mener altså også, som jeg sagde i min tale, at det er ret vigtigt, at vi overlader den del her til kommunalbestyrelserne.
Hvis kommunalbestyrelserne ønsker at gå i dialog med deres skoler om, at de offentliggør præcis, hvad de får og hvorfra, agter jeg ikke at hindre det på nogen måder.
Personlig kan jeg imidlertid synes, det er en udmærket idé, at man redegør for, hvor man har modtaget gaver fra.
Jeg tror faktisk, det er meget bedre, at skolerne gør det frivilligt, og det tror jeg egentlig de fleste godt kunne have lyst til, også fordi de kunne lave lidt reklame for, at der er nogle, der faktisk bakker dem op.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører ikke synes, det er rigtig smart at offentliggøre, hvor mange gaver eller private sponsorater der er gået til skolevæsenet i en given kommune.
Mener Venstres ordfører ikke, at det er noget, borgerne egentlig er i deres gode ret til at få at vide, så de kan se, om mængden af gaver det ene år hænger sammen med budgettet til folkeskolen det næste år?
Per Bisgaard (V), 2010-04-15:
Jeg har lig ministeren ikke noget imod, at man modtager gaver, og jeg ved også, skoler modtager gaver.
Der er det sådan, at langt de fleste skoler er interesseret i at offentliggøre, at de rent faktisk har fået gaver.
Som sådan har jeg ikke noget imod, at det offentliggøres, blot det ikke bliver til et stykke administrativt arbejde, som tager skolelederens eller for den sags skyld kommunens tid.