runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-17:
Jeg synes, at det er dejligt at høre, at Dansk Folkeparti skulle have haft regeringsmagten i rigtig mange år.
Sådan forholder det sig ikke helt, men jeg forstår, at det er et ønske fra hr. René Skau Björnssons side, at det på et tidspunkt skal blive sådan.
Heri kan jeg kun følge ham fuldstændig.
Det kan være, at det allerede sker efter næste valg.
Det kan ordføreren jo bl.a. hjælpe med til.
Jeg må igen sige, at forholdene for pensionister og ældre er blevet forbedret under den her regering.
Jeg sagde også højt og tydeligt, at når vi taler om madordninger osv., er det noget, som vi sender signaler ud til vores kommunalbestyrelsesmedlemmer om, at de i hvert fald ikke skal stemme for nogen af de stigninger, som jeg ved socialdemokratiske byrådsmedlemmer har foreslået.
Jeg har selv siddet i byrådet, og en af de ting, som Socialdemokratiet hvert år kunne hive frem ved budgetseminarerne, var, at de lige skruede lidt op for pensionisternes betaling for maden.
Så det er kun glædeligt, hvis socialdemokraterne også ude i kommunerne har ændret holdning til det her, for så kan vi lave et rigtig godt kommunalt samarbejde og give et løft til de ældre.
Astrid Krag (SF), 2008-04-17:
Nu er det jo ikke det her forslag, der kommer til at løse de aktuelle problemer, vi står med i vores ældreomsorg, hvor der mangler hænder, og hvor der er et meget hårdt arbejdsmiljø med en meget hård nedslidning.
Det er heller ikke det her forslag, der kommer til at løse alle de økonomiske kvaler, som pensionister i Danmark står med som følge af stigende madpriser, stigende boligpriser osv., men det gør dog lidt.
Med forslaget forhøjes ældrechecken til 10.000 kr., og det støtter vi i SF, selv om vi synes, at ældrechecken grundlæggende har nogle svagheder.
Den baserer sig bl.a. på en indkomstberegning, der ikke tager højde for formuer bundet i ejendomme, og det er jo ellers en kendt sag, at der i disse år er rigtig mange, som bliver murstensmillionærer og altså får store formuer på grund af deres ejerboligers prisstigning.
Det tager man ikke højde for med den måde, som man udregner ældrechecken på i dag.
Det kunne vi fra SF's side godt tænke os at man gjorde anderledes.
Når det er sagt, støtter vi forslaget om at forhøje ældrechecken.
Lidt polemisk kunne man måske sige, at når vi står i en situation, hvor det er tydeligt, at ældreplejen er under pres på grund af mange ubesatte stillinger, og når vi har en velfærdsminister, hvis bedste løsning er, at de pårørende må tage mere over, så er det nok meget godt, at der er nogle, der får lidt flere penge, så de kan finansiere flødeboller og andet godt til børnebørnene, når de kommer forbi for at tage opvasken, ordne rengøringen eller skifte sengetøjet. SF's visioner for et godt liv for alle ældre borgere går altså længere end det her forslag, men vi stemmer gerne for en forhøjelse af ældrechecken, uafhængigt af hvad velfærdsministeren ellers har meldt ud på det seneste.
Endelig kan vi i SF også støtte forslaget om at ophæve den servicebetaling, som modtageren af mellemste og højeste førtidspension i dag betaler ved ophold i visse boformer og på plejehjem.
Samlet set kan SF melde at være positiv over for forslaget.
Vivi Kier (KF), 2008-04-17:
Som der er sagt nogle gange, er det her lovforslag en del af den finanslov, som vi netop har stemt igennem her til morgen.
Der er tre elementer.
Det er forhøjelse af den supplerende pensionsydelse til 10.000 kr., og det er vist den ydelse, vi alle sammen bedst kender som ældrechecken.
Så er der førtidspensionisterne på den gamle ordning, hvor vi bevarer invaliditetsydelsen, selv om pensionen gøres hvilende.
Og lige nøjagtig det her forslag skal jo ses i forbindelse med den tidligere debat, der har været om L 151, hvor vi gav den mulighed for førtidspensionister på den gamle ordning.
Som det sidste afskaffer vi servicebetalingen, og dermed giver vi også et økonomisk løft til de pensionister, som har været under den ordning.
Så alt i alt kan vi fra konservativ side tilslutte os lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-17:
Nu er mine roser til lovforslag fra velfærdsministeren hørt op.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget om ældrechecken, og det har vi heller ikke kunnet de andre gange, der her i Folketingssalen har været bevilget penge til den.
Vi synes, det er noget værre lapperi.
Vi mener, at der er pensionister, som bør have en større, en højere folkepension end den, de har i dag, men vi mener ikke, det skal ske ved hjælp af sådan en kvist på pensionssystemet, som ældrechecken er.
Folkepensionen burde omlægges, således at pensionstillægget blev større.
Vi er parate til at prioritere som et ansvarligt regeringsbærende parti - det kan man lige tænke lidt over i salen - for vi mener ikke, at det er rimeligt, at sådan en rig dame som jeg skal have gratisydelser til influenzavaccine og den slags ting, det kan jeg godt betale selv.
Så vi burde tage alle de ydelser, som er bestemt af alder, og som ikke tager hensyn til indkomsten i øvrigt, og lægge oven i pensionstillægget.
Og vi er såmænd også parate til at finde flere penge at lægge oven i pensionstillægget.
Det er mere regulært, men det er klart, at det ikke er så synligt som nu, hvor Dansk Folkeparti kan gå rundt og flagre med en fane, der står ældrecheck på.
Det er en misforståelse, vil jeg sige til Dansk Folkeparti, og de burde komme på bedre tanker og lave egentlige reformer, når de nu er så ansvarlige, som de siger at de er.
Jeg ville ønske, man kunne dele det her lovforslag i to og tage ældrechecken for sig, så kan alle de andre partier stemme for det, mens Det Radikale Venstre ikke vil stemme for det.
De to andre dele af det her forslag vil vi faktisk gerne støtte.
Det er ændringerne i forbindelse med invaliditetsydelsen; her besluttes den at skulle tilkendes alle førtidspensionister på den gamle ordning, som får pensionen gjort hvilende.
Vi er også stærke tilhængere af, at man ophæver servicebetalingen, som det foreslås her, for førtidspensionister, der har ophold på forskellige slags boformer.
Så vi har en stille appel om, at man deler lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2008-04-17:
I Enhedslisten synes vi, det er dejligt, at vi nu langt om længe får afskaffet servicebetalingen.
Der er mange organisationer, der har kæmpet for det i flere år, og mange mennesker, der har haft meget svært ved at forstå, hvorfor de skulle betale denne ekstra udgift.
Jeg går ud fra, at man sikrer, at kommunerne får kompensation, så det er statskassen, der betaler.
Med hensyn til invaliditetsydelsen synes vi også, det er fornuftigt, at man får den mulighed, og også hvis det vil føre til en regelforenkling.
Så vi går ud fra, at det er det, der også ligger i det.
Jeg har set i høringssvarene, at Socialrådgiverforeningen er lidt mere usikker på, hvad konsekvensen egentlig må være, men det kan være, vi kan få det belyst under udvalgsarbejdet.
Så er der ældrechecken.
Vi havde helst set, ligesom alle de andre gange vi behandlede det, at man i stedet gik ind og lavede en ordentlig pensionsreform, sikrede en ordentlig folkepension, først og fremmest ved at hæve tillægsbeløbet, men sikrede en folkepension, så alle havde nok at leve af.
Der er ingen tvivl om, at der er behov for at gøre noget for at forbedre økonomien for de dårligst stillede pensionister - og derfor stemmer vi også for den her forbedring af ældrechecken - men man kan så undre sig lidt over, at de samme partier, som gang på gang deler lidt ud med lidt forhøjelser af ældrechecken, samtidig med den anden hånd er med til at skære.
Vi har gennem årene set, at man har skåret på aftenskoleundervisningen; man har skåret drastisk i muligheden for at have billige billetter i den kollektive trafik; man har holdt kommunerne i et økonomisk jerngreb, så de mange steder har forhøjet prisen på mad og på andre ydelser til pensionisterne meget voldsomt.
For mange pensionister betyder det, at de med den ene hånd får lidt håndører med ældrechecken, mens pensionen med den anden hånd altså bliver udhulet voldsomt, fordi tingene stiger.
I øjeblikket kan vi se, hvor meget madpriserne stiger, og det betyder også, at mange får sværere ved at få pensionen til at slå til.
En af grundene til, at madpriserne stiger så voldsomt, er jo, at Danmark er med i den politik, der handler om, at der i stedet for at producere fødevarer til at spise bliver produceret enten biobrændsel til at putte i vores biler, så vi kan køre rundt, eller foder til vores grise, så vi kan spise noget mere kød.
Men alt i alt, mener vi, at der kun er forbedringer i det her forslag, og derfor kan vi stemme for det.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-17:
Hvordan man end vender det her, er forslaget jo en håndsrækning til de sværest stillede pensionister, og derfor er det også min tro og mit håb, at det her vil være med til at gøre livet bare en lille smule lettere for denne gruppe af ældre.
Jeg synes også, at det er en god ting, at forslaget vil medføre, at alle førtidspensionister på gammel ordning automatisk tilkendes invaliditetsydelse, når den pågældende førtidspensionist får retten til førtidspension gjort hvilende.
Så vi går ind for forslaget.
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Tak for den meget brede tilslutning.
Lige for at rette et par misforståelser
: Fru Astrid Kragh sagde, at jeg havde lagt op til, at de pårørende skulle overtage flere opgaver, underforstået fra det offentlige.
Det har jeg absolut ikke sagt.
Jeg har tværtimod lagt op til, at det offentlige skal vise større respekt for de pårørende og for familien og være mere opmærksomme på deres ønsker og behov, og også i forhold til dem, det grundlæggende handler om i det her tilfælde, nemlig de ældre, skal det offentlige være mere opmærksomme og mere medinddragende.
Det troede jeg også at SF stod for, altså at det var en politik, SF stod for.
Den anden misforståelse var fru Line Barfod, der sagde, at det lød, som om at kommunerne havde fået færre penge og blev holdt i et jerngreb tror jeg, der blev sagt.
Nu er det jo sådan, at den økonomiske aftale for 2008 betød en udvidelse af kommunernes budgetter, og de penge blev så en udvidelse af de budgetter, som kommunerne rent faktisk lagde, og der blev jo ikke stillet krav om, at kommunerne skulle genåbne budgetterne.
Så kommunerne har rent faktisk fået flere penge til velfærdsopgaver.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-17:
Forslaget er en udmøntning af satspuljeaftalen for 2008.
Det første hovedelement i lovforslaget er: Tilskud til etablering af boligtilbud altså såkaldte »skæve« boliger - til særligt udsatte eller »skæve« grupper.
Den gældende forsøgsparagraf, § 146 a, foreslås ophævet, og samtidig foreslås det, at lejevilkårene for de boliger, der etableres efter det foreslåede kapitel 10 a, fastsættes efter reglerne i den almene lejelov.
Der skabes med lovforslaget mulighed for at gøre forsøgsordningen, der blev indført i 1999, med tilskud til etablering af boliger til udsatte grupper - »skæve« boliger - til en permanent ordning.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er et godt initiativ, at vi får styrket indsatsen for at fjerne hjemløsheden, og de »skæve« boliger har vist sig at være en god løsning med henblik på at skaffe folk med en anden adfærd, end befolkningen generelt har, en permanent bolig.
Det andet hovedelement er etablering af et boligsocialt udviklingscenter.
Det skal skabe den nødvendige helhedsorientering i de boligsociale indsatser og boligpolitikken som helhed, herunder især samspillet mellem en række andre overordnede politikområder som f.eks. uddannelse, beskæftigelse, integration, socialpolitikken og planområdet.
Det skal også sikre, at der på et systematisk grundlag opbygges en viden om, hvad der skaber positive forandringer i problemramte boligområder; at der løbende sættes fokus på gode og dårlige erfaringer i de igangværende og kommende indsatser, sådan at midlerne bruges bedst muligt; at den indsamlede viden, den løbende rådgivning og centerets anbefalinger kan anvendes som grundlag for de politiske beslutninger.
Målgruppen for det boligsociale udviklingscenter er hovedsagelig de mange borgere, der bor i de problemramte boligområder.
Vi mener, at det er et godt tiltag, som vi fuldt ud kan støtte.
Med lovforslaget afsættes en ramme på 12 mio. kr. til »skæve« boliger, som fordeles med 9 mio. kr. til etablering af boliger og 3 mio. kr. til boligstøtte til beboerne i forbindelse med indflytning i boligerne.
I perioden 2008-2011 afsætter Landsbyggefonden 5 mio. kr. årligt til et boligsocialt udviklingscenter; den anden halvdel på 5 mio. kr. finansieres i henhold til satspuljeaftalen for 2008.
I alt forventes det, at det boligsociale udviklingscenter vil koste et årligt beløb på 10 mio. kr. til etablering og drift.
Dansk Folkeparti ønsker at få nogle spørgsmål besvaret under udvalgsbehandlingen, før vi kan godkende forslaget endeligt.
Hvem skal betale den varige merudgift på 12 mio. kr. til »skæve« boliger efter 2012?
Men som sagt kan vi få svarene under udvalgsbehandlingen.
Rikke Hvilshøj (V), 2008-04-17:
Terrordagsordenen, som globalt er sat af nogle skruppelløse terrorister, har mange konsekvenser, mange udløbere, og det lovforslag, som vi behandler her, er et af dem.
I tilfælde af et terrorangreb med nukleare, biologiske, kemiske eller radioaktive midler er det i dag svært for forsikringsselskaberne at genforsikre.
Det betyder, at forsikringsselskaberne vil stå alene med den fulde risiko.
Konsekvensen af det kan være store og alvorlige solvensproblemer hos forsikringsselskaberne, men ikke bare det, det vil også i Danmark kunne få store konsekvenser for det danske samfund og borgerne.
Derfor vil det her lovforslag understøtte markedet for forsikring mod terror, så virksomheder og borgere beskyttes bedre mod økonomiske tab i tilfælde af terrorhandlinger.
Ordningen rummer således en selvrisiko og en statslig garanti, der vurderes at sikre en dækning af skader på op til mindst 20 mia. kr. årligt.
Der er obligatorisk deltagelse for alle direkte tegnende skadesforsikringsselskaber, der har tilladelse fra Finanstilsynet, og som dækker den her specifikke terrorrisiko i Danmark.
Skadesforsikringsselskaberne skal betale en årlig risikopræmie til staten på 0,15 pct. for denne statslige genforsikringsgaranti.
Der ligger et grundigt forarbejde bag udformningen af lovforslaget, som det ligger her, og Venstre kan støtte lovforslaget.
Orla Hav (S), 2008-04-17:
Vi er som socialdemokrater helt med på, at der skabes velafklarede forhold om eventuelle skader som følge af terror.
Lovforslaget drejer sig alene om skader forårsaget af nukleare, biologiske, kemiske eller radioaktive våben og ikke om skader forårsaget af konventionelle våben.
Lad mig med det samme give klart og utvetydigt udtryk for, at vi håber, at loven aldrig vil komme i anvendelse, simpelt hen fordi skaderne vil være forfærdelige, og det menneskesyn, der ligger bag, er ikke at hylde.
Grundlæggende finder vi det rigtigt og fornuftigt, at risici i almindelighed og af denne type i særdeleshed bør bæres af gode og solidariske ordninger.
Det er et princip, vi hylder, når det gælder samfundsudviklingen og altså også med hensyn til livets risikable forhold.
Staten går ind i ordningen med en art genforsikringsordning i de kritiske faser.
Der mangler endnu en endelig afklaring på, hvordan denne konstruktion organiseres og vægtes, men det medvirker vi gerne til at finde en afbalanceret løsning på.
Princippet bør være, at staten ikke bidrager til konkurrenceforvridning eller begunstiger nogle interesser på bekostning af andre.
Vi ser det som et problem, at skibsfartens vilkår ikke finder en entydig afklaring.
Loven skal gælde for danske skibe, men kun i danske farvande.
Vi anser det for et problem, at ordningen alene handler om skader på bygninger og løsøre, herunder driftstab, samt jernbanekøretøjer, motorkøretøjer og skibe.
I daglig tale ville vi betegne dette som værende ting eller materielle forhold.
Disse skader har vi jo set kan have et omfang, der rækker generationer frem og strækker sig over mange adresser.
Vi har naturligvis hæftet os ved, at regeringen vil nedsætte en arbejdsgruppe herom.
Det er efter Socialdemokraternes mening ikke tilstrækkeligt; der bør udarbejdes et samlet lovforslag eller en totrinsraket, der omfatter såvel skader på de materielle værdier som de menneskelige omkostninger, der måtte opstå i en sådan situation.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-17:
Terrortruslen mod Danmark skal tages alvorligt.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti helt overordnet, at man på alle berørte områder tager nøje overvejede forholdsregler.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at der i forhold til den danske forsikringsbranche tages de nødvendige skridt, der sikrer, at branchen reelt kan overleve, hvis Danmark skulle rammes af et alvorligt terrorangreb.
Det er derfor positivt, at der med denne lov sikres skadesforsikringsselskaberne mulighed for en statslig genforsikringsgaranti på op til 15 mia. kr. ud over de 5 mia. kr., som selskaberne selv skal have en beholdningsgaranti på.
Dermed øges sikkerheden for, at borgere og virksomheder kan få hjælp, hvis katastrofen måtte være ude.
Det er selvfølgelig helt rimeligt, at forsikringsselskaberne betaler en risikopræmie til staten for garantien.
Karsten Hønge (SF), 2008-04-17:
Det er jo desværre blevet nødvendigt, at både samfund, virksomheder og borgere på forskellig måde beskytter sig mod terror og mod de eftervirkninger, der kan være efter en udført terroraktion.
SF er positive over for lovforslaget om at oprette en ordning, der kan understøtte markedet for skadesforsikring mod terror. Det er godt, at regeringen har valgt at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal se nærmere på terrordækning på området for arbejdsskadeforsikring.
Vi afventer det her initiativ, før vi kan sige, at området er dækket
helt ind.
Men indtil arbejdsskadeforsikringsspørgsmålet er afklaret, ser vi positivt på allerede nu at gå videre med det forslag, der ligger.
Mike Legarth (KF), 2008-04-17:
Formålet med lovforslaget er at oprette en ordning for skadeforsikring mod terror, som dækker nukleare, biologiske, kemiske og radioaktive herefter kaldet NBCR - terrorskader på bygninger og løsøre samt driftstab.
Endvidere skal ordningen som følge af den her lov dække kaskoskader på motorkøretøjer, på skibe og jernbanemateriel.
Ordningen er inddelt i to lag.
Første lag er forsikringsselskabernes egenrisiko, andet lag er en statslig genforsikringsgaranti.
De deltagende skadeforsikringsselskaber skal årligt betale en risikopræmie til staten for at få stillet den her garanti til rådighed, og der foreslås obligatorisk deltagelse i ordningen.
Formålet med ordningen er at sikre danske skadeforsikringsselskabers fortsatte beståen i tilfælde af, at ulykken i henhold til NBCR-terror skulle ske.
Ordningen finansieres først efter eventuelle udbetalinger, hvilket er med til at minimere de administrative omkostninger.
De Konservative støtter naturligvis forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-17:
At oprette en ordning, som kan understøtte markedet for skadeforsikring mod terror, virker grundlæggende helt fornuftigt og rigtigt, og Det Radikale Venstre kan på den baggrund støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-04-17:
Det er jo mange penge, vi snakker om, og hvem kommer så i givet fald pengene til gode?
I det omfang det er for at sikre, at de borgere, der forsikrer sig, også får en forsikringssum udbetalt, fordi deres forsikringsselskab ikke går konkurs, men at der er penge til det, støtter vi det.
I det omfang det her betyder, at skadeforsikringsselskaber i en hel periode kan score alle indtægterne ved forsikringer og så alligevel undgå at skulle betale alle deres penge ud, så går vi ikke ind for det.
For vi synes ikke, at vi på nogen måde skal lave en forsikringsordning, der bare beskytter skadeforsikringsselskabernes egenkapital.
Vi vil beskytte borgeren, vi vil ikke beskytte selskabernes egenkapital.
Lige præcis den problemstilling vil vi prøve at få belyst i udvalgsarbejdet, og afhængigt af, hvordan den falder ud, vil vi tage stilling til, om vi stemmer for eller imod.
Frank Aaen (EL), 2008-04-17:
Vi synes også, det ser ud, som om det er nogle opstramninger, vi må godkende.
Jeg vil sige om den diskussion, der har været om retssikkerhed i forbindelse med undersøgelser, at vi selvfølgelig også er optaget af retssikkerhed, men vi skal også være opmærksomme på - og det gælder også inden for den finansielle sektor og andre af de her, om man så må sige, papirbaserede virksomheder - at hvis man vil kontrollere, hvad de laver, så er man nødt til at komme prompte og med det samme få adgang til papirerne, inden de bliver fjernet.
Hvis det er det, der er problemstillingen, at man skal være sikker på, at man kan få fat i bevismaterialet, inden det bare bliver båret ud på diskette eller cd-rom, eller hvad ved jeg, så skal vi selvfølgelig sørge for, at man har muligheden for at lave kontrol, inden det forsvinder.
Hvis det er problemstillingen, så vil jeg sige, at så skal man nok passe på med ikke at gøre det for besværligt for myndighederne at kontrollere revisionsfirmaer.
Så vi er ikke så bekymrede, men vi vil da selvfølgelig kigge på i det udvalgsarbejdet, som også andre har været inde på.
Så er der en liberalisering af ejer- og ledelseskravene, som i hvert fald umiddelbart kan lyde, som om det kan give nogle problemer.
Vi er meget optaget af, at den her slags firmaer er fuldstændig uafhængige, og derfor er det en problemstilling, vi gerne vil have kigget på i udvalgsarbejdet, men som helhed er vi positive over for lovforslaget.
Jeg vil bare sige, at når ministeren siger - sådan forstod jeg svaret - at der ikke heri ligger noget statstilskud til forsikringsselskaberne, så kunne man jo lige så godt forsikre det på det private marked.
Så når det er nødvendigt for staten at gå ind her med en særlig genforsikringsordning, må det være, fordi der er en eller anden form for statstilskudselement i loven.
Kan vi ikke gå ud fra det?
Det er i hvert fald det, vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet, for vi ønsker ikke under nogen omstændigheder, at borgernes penge skal gå i forsikringsselskabernes lommer.
De tjener i forvejen så uhyrligt mange penge hvert eneste år.
Så skal der være nogen statstilskud i det her, skal det bare være for at sikre, at borgere, der lider en skade, bliver dækket, men ikke at forsikringsselskabernes aktionærer, der lider skade, også bliver dækket.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
Jeg vil ikke kalde det et tilskud, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Jeg vil kalde det en statsgaranti, som selskaberne får i ryggen for at kunne udbetale erstatning for skader, hvis vi har en terrorskade, der formentlig er i størrelsesordenen 5-6 mia. kr.
Men vi har ikke regnet den nedre bundgrænse ud.
Vi kan sige, at vi så kommer ud på den anden side, hvor forsikringsselskaberne kommer i uføre.
Så det er en statsgaranti, man får i ryggen.
Så kan man spørge: Er en statsgaranti noget værd?
Ja, en statsgaranti er noget værd, og det er derfor, vi siger, at der skal være en præmiebetaling på 0,15 pct. om året.
Og så kan man jo tage diskussionen, om det er en form for statsstøtte, hvis vi får en kæmpe, kæmpe stor terrorskade i Danmark, som forsikringsselskaberne ikke selv kan betale.
Ja, det er det, men den skal så betales tilbage igen.
Men selvfølgelig er en statsgaranti penge værd, og det er også derfor, at jeg har lagt ind i lovforslaget, at der skal erlægges en præmiebetaling for at have den her statsgaranti, for selvfølgelig er en statsgaranti penge værd.
Frank Aaen (EL), 2008-04-17:
Jamen selvfølgelig er en garanti penge værd.
Men hvis ikke det er et statstilskud, så kunne de jo lige så godt gå ud på det private marked.
Det kan de altså åbenbart ikke, og så vil staten lave en ordning.
Så er det bare, at jeg vil sige: Staten skal ikke lave en ordning, der beskytter aktionærerne i forsikringsselskaberne.
Så enkelt er spørgsmålet, og det er det, vi skal have besvaret i udvalgsarbejdet.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
Jeg må jo sige, at der ikke er mulighed for, at det private marked løfter den her ordning.
Det har man set en række andre steder i udlandet - i England og i Frankrig - og det er derfor, at vi i Danmark efter en dialog med hele markedet laver en lignende ordning.
Det sker rundtomkring i Europa.