runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2015-12-16:
Jeg tror, finansministeren er rigtigt afmarcheret, i forhold til at hver enkelt kommune har en ældrepolitik, som er udtrykt, men sandheden er jo, at hvis der skal indarbejdes et nyt element i sådan en politik, så skal kommunen tage hele sin ældrepolitik op til revision og gennemføre den administrative politiske øvelse.
Så skal jeg bare forsøge at lave et lille regnestykke.
Det er ca. 10 mio. kr. til hver kommune, som vil være til rådighed.
Jeg har så en rigtig god bekendt derhjemme, som går meget op i at kigge på, hvad man får for pengene, og sandheden i forhold til det her er jo, at der vil være 2,61 kr. pr. dag pr. ældre i kommunerne at gøre godt med.
Når det nu er 2,61 kr., der i virkelighedens verden er til rådighed, er der så basis for, at ministeren kan sige, at nu kan vi godt hæve standarden?
Og jeg ved godt, det er et gennemsnit, og det er selvfølgelig svagheden ved det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg forstår ikke rigtig pointen i hr. Orla Havs indlæg.
Og hvis hr. Orla Hav synes det, må det jo stå for hr. Orla Havs egen regning.
Jeg synes, det har været meget fornuftigt og ovenikøbet ønskværdigt, at vi ikke fastlægger en ensartet standard over hele landet.
Vi tager udgangspunkt i den politik, hver eneste kommune har, og så siger vi, at hvis de vil løfte det på et eller andet område, er der penge at hente her.
Formålet med det er selvfølgelig, at vi får synliggjort, hvad kommunerne gør, at vi får synliggjort de politiske beslutninger, og at vi giver en økonomisk hjælp til at hæve niveauet.
Magnus Heunicke (S), 2015-12-16:
Men hvis man læser det, der står med småt i aftalen – og det skal man altid gøre i sådan en aftale – så kan man se, at der helt nederst er et helt andet element, der lige pludselig berøres, og det er, at det langtfra er de fattigste pensionister, men at det faktisk er de allerallermest velhavende pensionister, vi her taler om.
Der skal vi lige have at vide: Er det noget, som skal gå op, eller er det noget, som skal gå ned?
Altså, skal de allerrigeste og mest velhavende pensionister slippe billigere, eller skal de bidrage mere til den her løsning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Rent principielt ønsker jeg jo, at alle borgere her i landet bliver behandlet værdigt.
Det, vi har stået med på ældreområdet, er jo rent konkret, at kommunerne skal forholde sig til den service, de giver de ældre, og at de så kan søge penge til at forbedre den kvalitet, de giver i dag.
Det er jo ikke sådan med den værdighedsmilliard, at vi lægger et bestemt niveau, som gælder alle kommuner.
Alle kommuner skal offentliggøre, hvordan niveauet er i deres kommune, og hvis de vil forbedre det niveau, kan de søge om at få penge.
Men det er ikke sådan, at jeg tror, at vi her i Folketinget skal sætte fælles standarder for alting i alle kommuner og ensarte dem.
Der er jo det kommunale selvstyre, og det er udgangspunktet for vores arbejde.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-16:
Altså, det har jo været et uhørt kaotisk forløb omkring finansloven – ikke så meget tilblivelsen af den, men det, vi har været vidne til her.
Det gælder selvfølgelig også sagen omkring boligydelsen, hvor ofrene jo er de 325.000 pensionister, vi lige har snakket om.
Men det er jo sådan set også uhørt, hvad vi har hørt i dag.
For vi har hørt René Christensen stå på talerstolen og nærmest sige, at han er blevet snydt i de forhandlinger, der har været, med finansministeren.
Så mit spørgsmål til finansministeren er selvfølgelig: Hvorfor snyder finansministeren Dansk Folkeparti i de forhandlinger, der er, om landets finanslov?
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Finansministeren har jo flere gange i løbet af i dag gerne villet have det til at se sådan ud, at alle de besparelser, regeringen har foretaget, skyldes, at riget fattedes penge, da man endelig kom til.
Så nu vil jeg altså gerne, også i lyset af det ringe aftensmåltid, finansministeren har fået, udlove en virkelig sprød, varm shawarma for et klart svar her.
Altså, hvad er det helt præcis, der er sket, fra man foretog sit kasseeftersyn, hvor finansministeren var ude og sige, at der var et kæmpe hul, til den sidste Økonomisk Redegørelse, der viste, at der virkelig var bund i finanserne, og at alt stod meget, meget bedre til?
Mig bekendt var det pensionsafkastet, den såkaldte PAL-skat, der var steget, men finansministeren sagde for kort tid siden fra talerstolen her, at det skyldtes nogle politiske initiativer, han havde taget, og som gjorde, at man nu havde en bedre økonomi.
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Nu tror jeg, hr. Martin Lidegaard løber lidt rundt i det.
PAL-skatten påvirker den faktiske saldo, altså det faktiske underskud, og det er interessant i forbindelse med 3-procentsgrænsen i EU's vækst- og stabilitetspagt.
Men det, vi styrer økonomien efter, er jo det strukturelle underskud, og det er bl.a. blevet ændret ved, at der er foretaget besparelser på udviklingsbistanden, plus ved en række andre besparelser, hvilket gør, at råderummet øges i de kommende år.
Men det har ikke noget med den faktiske saldo at gøre, for vi styrer politikken efter den strukturelle saldo.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Altså, mig bekendt øger besparelser på udviklingsbistanden ikke det økonomiske råderum.
Grunden til, at jeg anfægter det – og det er jo en meget teknisk diskussion, som måske er lidt svær at forstå for folk, der sidder ude i stuerne – er, at der faktisk er bund i den offentlige økonomi.
Den sidste Økonomisk Redegørelse viste jo, at både den strukturelle og den faktiske saldo har det fint i Danmark.
Det er en klar politisk prioritering, og den kan man foretage.
Men man skal da ikke stå og fedte det af på den tidligere regering.
Det er en klar prioritering, at man skærer ned på midler til uddannelse, forskning, grøn omstilling og udviklingsbistand, og det gør man for at kunne finansiere en finanslov, som jeg i øvrigt synes er helt håbløs.
Men det er da et klart politisk valg – intet andet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg er desværre nødt til at sige igen, hr. Martin Lidegaard, at vi ikke styrer den økonomiske politik efter den faktiske saldo.
PAL-skatten er der jo ingen der kan lave estimater over.
Nogle gange er den meget høj, andre gange er den meget lav.
Det, som vi kører og styrer efter i den økonomiske politik, er den strukturelle saldo, og det er jo den, der påvirkes ved de politiske beslutninger, der bliver truffet.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det, hr. René Christensen spurgte ind til tidligere, nemlig at der har været en stigning i priserne i den almennyttige sektor, altså i det her tilfælde på plejehjemmene, og at det er derfor, boligydelsen så er steget.
Kan finansministeren bekræfte, at der har været stigende boligpriser også i de større byer?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Ja, der har jo været stigende boligpriser.
Efter en periode, hvor priserne har været stagnerende og faldende, oplever vi igen, at boligpriserne stiger.
Men der er mange ting, der skal ses på.
Vi skal også se på administrationsomkostningerne i f.eks. den almennyttige boligsektor.
Så der er et stort analysearbejde, vi skal i gang med.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Priserne på ejerboliger er steget voldsomt.
Nu sænker man så ejendomsskatterne for at puste endnu mere til den boligboble, der er på det private boligmarked.
Til gengæld vil man så ind og regulere.
Jeg synes, det er interessant, hvad finansministeren nu siger, nemlig at nu vil man ind og se på det.
Altså, vi sidder jo lidt tilbage med den tanke: Har man så overhovedet lavet nogen analyse af det, siden man er kommet med lovforslaget?
Man har lavet en aftale med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti – en finanslovsaftale, som partierne har skrevet under på – og dagen før det skulle tredjebehandles her i Folketingssalen, trak man så en del af det.
Nu siger finansministeren, at man vil undersøge det.
Har man ikke lavet sit forarbejde i Finansministeriet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Selvfølgelig har vi det.
Jeg vil godt lige korrigere en fejl.
Altså, det er vores vurdering, at vi ikke er i en boligboble i øjeblikket.
Der er jo sket en afmatning af boligprisstigningerne i Københavnsområdet, men det er selvfølgelig et område, vi følger meget nøje.
Jeg har fået at vide, at skaden vil blive gjort god igen i løbet af januar måned og inden februar.
Det er den første ting.
For det andet vil jeg naturligvis også gerne undskylde det, der er sket.
For det tredje vil jeg så sige, at jeg tror, det er en forklarlig fejl, der er sket, fordi ATP, som jo har Udbetaling Danmark, har baseret deres dispositioner på baggrund af den finanslovsaftale, der blev indgået for nogle uger siden.
Så man kan sige, at fejlen kan forklares, men der skal selvfølgelig undskyldes over for de mennesker, som vil få for lidt udbetalt i boligydelse, og selvfølgelig også over for den halvdel, der har fået for meget udbetalt.
Det vil blive korrigeret i løbet af den kommende måned.
Nicolai Wammen (S), 2015-12-16:
Det er jo heldigvis ikke hverdagskost, at man sender breve ud til 325.000 mennesker uden at vide det, og det gælder så også for finansministeren.
Man må bare sige, at det her har været et gennemført pinagtigt forløb, som nu er kulmineret i dag, og det minder jo om politisk totalteater.
Men jeg tror, at man var dumpet på gøglerskolen, hvis man havde forsøgt at lave den forestilling der.
Derfor vil jeg bare spørge finansministeren, om han kan sikre, at man allerede i februar måned får rettet den her fejl, så folk ikke skal gå i uvished længere. Det andet, jeg vil spørge finansministeren om, eller rettere sagt opfordre finansministeren til,
er her fra talerstolen at give en uforbeholden undskyldning til de 325.000 mennesker, som på den her måde får en meget uvelkommen julegave.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
For mit eget vedkommende kan jeg sige, at jeg først blev opmærksom på det spørgsmål her i formiddags, da jeg hørte hr. Finn Sørensen fra Enhedslisten rejse det spørgsmål.
Og jeg gik selvfølgelig ned og fik undersøgt, om det havde noget på sig.
Jeg fik så at vide, at man muligvis kunne stoppe det, men da jeg så kom tilbage i ministeriet, fik jeg i frokostpausen at vide, at de breve var sendt.
Det, jeg så har sikret, er jo, at den fejl hurtigst muligt bliver rettet.
Det er sådan i forbindelse med udbetaling af boligydelsen, at cirka halvdelen vil få for meget udbetalt nu her 1. januar, og cirka den anden halvdel vil få for lidt udbetalt.
Så der bliver et arbejde, der skal gøres, for at råde bod på den skade.
Nicolai Wammen (S), 2015-12-16:
Tak for det.
Man må vel sige, at det har været en rigtig møgdag på kontoret for finansministeren.
For jeg forstod på finansministeren tidligere på dagen, at da han stod op, var han ikke klar over, at han havde sendt besked ud til 325.000 danskere om, at de ville blive trukket i deres boligstøtte i januar måned.
Derfor vil jeg gerne spørge finansministeren, bare for at være helt sikker på at jeg har forstået det korrekt:
Havde finansministeren overhovedet ingen informationer, er der ikke sendt breve til finansministeren, er det ikke på anden måde blevet oplyst for finansministeren, at det her var sat i værk, og gælder det hele regeringen?
Med andre ord: Er der ud over finansministeren andre ministre, som har haft kendskab til det her?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-16:
Der er jo ingen tvivl om, at vi selvfølgelig selv har et ansvar i Grønland, som jeg også sagde i min ordførertale.
Men jeg ser jo som sagt meget gerne, at det er et fælles ansvar.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at man går fra ord til handling, også i de her spørgsmål.
Det er jo ikke nok, at vi bare snakker om det, det er også vigtigt, at vi ligesom får omsat det til nogle konkrete indsatser.
Så jeg vil høre, hvad den videre proces er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
For så vidt angår politiet og politiets opgaver og spørgsmålet omkring bygdefogeder i de bygder, hvor der ikke er bygdefogeder i øjeblikket, har jeg jo drøftet det med Justitsministeriet.
Jeg håber, at Justitsministeriet kommer med et udspil på de her områder.
Jeg anerkender også det andet, fru Aaja Chemnitz Larsen talte om, da vi mødtes, men jo også her fra talerstolen, altså det her med at fastholde unge i uddannelser, når de flytter ned til Danmark for at uddanne sig.
Det er en meget vigtig opgave, og det skal vi også se at finde en løsning på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-16:
Mange tak.
Jeg vil gerne sige tak til finansministeren for at anerkende, at de nordatlantiske folketingsmandater selvfølgelig skal inddrages i finanslovsprocessen fremadrettet.
Og så vil jeg også gerne kvittere for en god snak, som vi havde på et efterfølgende møde, men jeg håber som sagt at blive inddraget noget mere. Jeg vil gerne spørge ind til regeringens og finansministerens holdning til de her tre områder, som jeg var inde på, altså omkring den videre proces i forhold til at sikre en fastholdelse af unge i uddannelse og i forhold til at sikre et styrket civilsamfund og arresthuse i bygder, som jo netop er erklærede mål for regeringen i regeringsgrundlaget.
Hvordan kan man være med til at sikre, at der også bliver afsat finansiering til de her områder fremadrettet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jamen jeg går ud fra, at Justitsministeriet vil tale med landsstyret om de her problemer, og at der så forhåbentlig vil komme nogle aftaler i gang.
Der har jo været, tror jeg, en misforståelse om politiforliget i forhold til, hvorvidt politiforliget skulle omfatte Grønland også, og på Grønland har der været en opfattelse af, at Grønland var ekskluderet.
Men jeg vil bare sige, at vi jo har lavet en politiaftale for hele politiet inklusive naturligvis den politibetjening, der er i Grønland, og jeg ved, at politidirektøren arbejder med det her spørgsmål.
Så jeg håber, at vi kan præsentere noget og blive enige om nogle løsninger.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Det er det bestemt ikke.
Jeg står desværre ikke med ændringsforslagene her, så jeg kan ikke give hr. Jakob Ellemann-Jensen et præcist og udtømmende svar på det spørgsmål, men jeg vil meget gerne vende tilbage til hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Når vi har stillet en række ændringsforslag, så har vi – og det vil du også kunne se tilbage på alle andre finanslove – finansieret de udgifter, som vi kommer med.
Det synes vi er hamrende vigtigt.
Vi går ikke ind for, at underskuddene på statens finanser skal vokse.
Det er en dårlig idé.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Der er ingen tvivl om, at rigtig mange pensionister er blevet meget urolige, og det er ikke fair, at de har været udsat for det.
Men jeg vil også sige, i forhold til den debat der har været, at hvis man bare har fulgt sådan en lille smule med i, hvad Socialdemokratiet har gået og sagt – og man kunne næsten set ærgrelsen hos alle, da det her forslag var faldet bort – så var det jo, at de har været ude at sige til pensionisterne: I mister 16.000 kr. i boligydelse.
Der har aldrig været noget forslag om, at der var nogen, der skulle miste 16.000 kr. i boligydelse.
Utrygheden er jo ikke kommet fra regeringen eller de andre blå partier.
Utrygheden er kommet, ved at der er sket nogle fejl i beregningerne – og det er korrekt.
Man har så fra oppositionens side sat en skræk i livet på de her stakkels mennesker og sagt til dem: Nu mister I 16.000 kr. i boligydelse.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-12-16:
Når jeg spørger, er det, fordi ordføreren gjorde et relativt stort nummer ud af før at stå om ikke blære sig så i hvert fald gøre sig vigtig på den baggrund, at indtægter og udgifter altid stemmer hos Enhedslisten.
Det gør de så altså bare ikke her, hvor man bruger et beløb, der er tre gange større end det, der fremgår af forslaget til finansloven.
Er det den sammenhæng, der generelt er i Enhedslistens økonomiske politik?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Det, der er enighed om, er jo det, der står i teksten, og som de fire partier er enige om, nemlig at man skal forsøge at finde pengene inden for boligydelsesområdet.
Det har vi givet hinanden håndslag på, og det tror vi godt vi kan.
Så selvfølgelig står alle fire partier bag den aftale.
Men man kan godt lave en aftale, som også er socialt afbalanceret, og det går alle fire partier selvfølgelig efter.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Som bekendt traf forligspartierne i går en aftale om at trække forslaget om boligydelse tilbage.
Det gjorde vi jo, fordi der er stillet en lang række spørgsmål, som vi skal besvare, og derfor fandt vi det mest forsvarligt, at vi trækker det tilbage, og at vi så i god ro og orden i det nye år sætter os sammen og ser på de svar, der er givet, og genoptager forhandlingerne.
Jeg vil godt slå fast, at i forbindelse med de her forhandlinger har man ligesom forsøgt at tegne et billede af, at det her er noget meget, meget atypisk og meget kaotisk, men der vil jeg gerne sige, at de her forhandlinger ikke har adskilt sig fra øvrige forhandlingsforløb, som jeg har haft ansvaret for.
Det er således foregået inden for de helt sædvanlige rammer for, hvordan man forhandler finanslove.
Der har været en drøftelse blandt partierne, og drøftelserne har taget afsæt i regeringens forslag til finanslov, og det vil sige de initiativer og budgetforbedringer, som regeringen fremlagde den 29. september.
Til brug for drøftelserne udarbejdes der beskrivelser af regeringens forslag samt vurdering af de økonomiske konsekvenser heraf, og det er helt normal praksis.
Partierne i finanslovsforhandlingerne stiller på baggrund heraf en række spørgsmål til forslaget – det kan være spørgsmål til regeringens forslag, det kan være ønsker om ændringer af regeringens forslag, og det kan også være forslag til helt nye initiativer.
Det er en helt normal praksis, og det er nu engang sådan man kører forhandlingsforløb.
Jeg kan så bare konstatere, at der i kølvandet på aftalen om finansloven for 2016 er skabt en række bekymringer i forhold til konsekvenserne for visse grupper af ældre, men det er det, vi nu tager hånd om, og jeg er glad for, at der er fundet en løsning, der giver bedre tid til at håndtere spørgsmål og afklare uklarheder i forbindelse med forslaget.
Jeg vil så gerne til hr. Finn Sørensen, som har rejst et meget konkret spørgsmål, nemlig om der er gået breve ud, sige, at det må jeg erkende der er.
Det er jo et udslag af den rettidighed, som forvaltningen udviser, for det var jo en meget sen tredjebehandling af finansloven og af følgeforslag, vi havde, og der er en meget kort frist til den 1. januar.
Det har betydet, at der er lavet beregninger i Udbetaling Danmark, og jeg har netop fået oplyst, at Udbetaling Danmark har oplyst, at det på grund af tekniske forhold kan være svært at stoppe reguleringen for boligydelsen i januar måned.
Men det er selvfølgelig sådan, at berørte borgere vil blive kompenseret for en eventuel mindrebetaling hurtigst muligt, så man vil rette den fejl op, som jo er opstået, i lyset af at regeringen har trukket lovforslaget tilbage.
Aftalen omkring boligydelsen blev så også ledsaget af en aftale om et par andre ting, nemlig spørgsmålet om fondsbeskatningen, som vi vil vende tilbage til i det nye år, ligesom vi vil drøfte udligningsskatten på pensioner frem mod 2020 og muligheden for at gøre affaldsgebyret for virksomhederne til en tilvalgsordning.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-16:
Nu har vi jo i løbet af dagens debat kredset rundt om flere forskellige emner, og bare for at skære det fuldstændig ud i pap, som man siger, vil jeg bede finansministeren om at bekræfte, at vi er enige om, at det stadig væk er meningen, at det i 2016 skal søges at udmønte budgetreguleringen inden for boligydelsesområdet.
Så det vil altså for det første sige, hvis altså finansministeren kan bekræfte det, at Dansk Folkeparti sådan set tager fejl, når de påstår, at lovforslaget er trukket fuldstændig tilbage, og at det ikke bliver til noget.
Og for det andet, at de mennesker, der nu allerede her fra den 1. januar kommer til at få en regulering af deres boligydelse, bliver kompenseret for det for så til gengæld senere i foråret at blive reguleret igen
Kan finansministeren bekræfte det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det, jeg kan sige, er, at lovforslaget er trukket tilbage.
Der er ikke noget lovforslag.
Som der står i aftalen: Parterne er enige om at søge at udmønte budgetreguleringen inden for boligydelsesområdet i foråret 2016 på baggrund af et oplæg fra regeringen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-16:
Jamen det er jeg med på, og jeg kan sådan set også godt læse, men da vi sad til samrådet sent i går aftes, var der jo netop meget stor tvivl om forståelsen hos regeringen og hos Dansk Folkeparti af, hvordan lige præcis de her linjer skulle forstås.
Det er derfor, jeg spørger igen og beder finansministeren om fra Folketingets talerstol at bekræfte, om ikke det er sandt, at det, der kommer til at ske til foråret, er, at der vil være pensionister, som i dag modtager boligydelse, som vil blive skåret i deres boligydelse.
Er det ikke sådan, aftalen skal læses og forstås?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det er det, vi skal udmønte, og det er det, vi mødes om i det nye år.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Tak til ministeren, fordi han svarer på mit spørgsmål, som jeg har stillet til tidligere ordførere.
Er ministeren så ikke enig med både ordføreren for Dansk Folkeparti og ordføreren for Venstre i, at sådan noget kan man ikke?
Det er jo at administrere i strid med gældende lovgivning, altså at man begynder at ændre i pensionisters boligydelse, uden at det er lovmedholdeligt.
Så det kan vel ikke kaldes rettidig omhu.
Så er man nok blevet en lille smule for nidkær.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han sådan set synes, at det er nogle tossede synspunkter, der kommer både fra hans eget partis ordfører og fra Dansk Folkeparti.
Så lige et faktuelt spørgsmål: Er forligspartierne bag det her forslag om boligydelse orienteret om, at Udbetaling Danmark ville sætte dette i værk, eller at de har sat det i værk?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg må beklage, at det er de ikke, og det er kommet som en overraskelse, at det forholder sig på den måde.
Men det er et udslag af, at loven jo så ville træde i kraft den 1. januar, at man har forberedt sig i Udbetaling Danmark.
Det er en beklagelig situation, men alle vil jo få godtgjort det, der måtte blive udbetalt for lidt her den 1. januar, og det vil ske hurtigst muligt.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Det må ministeren jo så klare med sine forligspartier.
Man det kan vel tages som et udtryk for, at regeringen i den her sag har følt sig fuldstændig sikker på, at man havde Dansk Folkepartis fulde opbakning til at gennemføre det her lovforslag, ellers havde man vel ikke turdet gennemføre det.
Så vil jeg gerne lige høre finansministeren: Er man ikke lidt for nidkær, når man begynder at administrere i strid med gældende lovgivning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal beklage det her, men det er jo et udslag af, at man forbereder sig på en lovgivning, der skal gælde.
At vi så er kommet i den situation, at vi har trukket lovforslaget, er jo stærkt beklageligt.
Og den mindreregulering, der måtte finde sted her den 1. januar for nogle pensionisters vedkommende, vil hurtigst muligt blive godtgjort igen.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Altså, nu vil finansministeren jo gerne have det til at lyde, som om det her er helt normal procedure.
Men jeg synes lige, de sidste par runder her viser, at det jo sejler fuldstændig.
Udbetaling Danmark, som finansministeren er ansvarlig for, udbetaler i strid med gældende lovgivning på et forlig, som åbenbart ikke er et forlig alligevel.
Det bør finansministeren måske lige bekræfte i hvert fald ikke er normal procedure.
Det håber jeg så sandelig ikke det er.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er finansministeren, der har bedt Udbetaling Danmark om at gå i gang, inden lovforslaget er godkendt af statsrådet.