runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Jamen jeg må lige spørge igen: Er det rimeligt, at man forlanger af mennesker, at de skal betale skat her i Danmark – ovenikøbet i 7 år – uden at de kan få del i de goder, der normalt følger med, når man betaler skat.
Og det andet er: Er det fornuftigt?
Det vil jo medføre, at en stor gruppe mennesker ikke har noget at leve af, hvis de bliver arbejdsløse eller syge, og at de jo derfor enten må begå kriminalitet eller være meget aktive inden for det, vi kalder løndumping, for overhovedet at få et eller andet at leve af.
Det var spørgsmålene: Er det rimeligt?
Er det fornuftigt?
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Jeg tror egentlig, at det, der er vigtigt at forstå, er ønsket om, at folk bidrager til systemet, når de kommer hertil.
Det er lidt, som hvis man er arbejdsløs: Hvis man er dansker og har arbejde i Danmark, skal man altså have arbejdet x antal timer i en vis periode for at få ret til dagpenge.
Og det, som vi mener, er bare, at en udlænding også skal opfylde det, altså at man ikke ligesom kan tage sin optjening fra et andet land med.
Jeg tror, det er det, der er vigtigt at forstå.
Det er ikke et spørgsmål om, at vi på nogen måde ønsker løndumping.
I øvrigt blev jeg lidt fortørnet over, at ordføreren sagde, at man kan tage et hvilket som helst job.
Jeg mener altså, at hvis der er nogle job at få, skal man da tage dem, hvis man er arbejdsløs – det er vel for pokker en måde at bidrage til netop det danske velfærdssystem på.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Tak til ordføreren.
Ordførerens partiformand, hr. Kristian Thulesen Dahl, har udtalt, at man skal betale skat i Danmark i 7 år, før man kan få velfærdsydelser i Danmark.
Hvis nu Dansk Folkeparti bestemte, skulle det være sådan.
Det er fair nok, det er et synspunkt.
Så spørger jeg: Er det rimeligt, at folk skal betale skat, men ikke kan få de samme rettigheder som andre skatteydere?
Det næste spørgsmål er: Er det fornuftigt?
Det betyder jo, at udlændinge her i landet i 7 år ikke kan få kontanthjælp, dagpenge, børnecheck og familieydelser.
Er det nu fornuftigt?
Vil en sådan politik ikke medføre, at man får en gruppe mennesker i det her samfund, der i perioder ikke har noget som helst at leve af – og som derfor vil tage til takke med et hvilket som helst arbejde til en hvilken som helst uendelig lav løn – og vil det ikke medføre et voldsomt pres på løn- og ansættelsesvilkår på det danske arbejdsmarked?
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Det passer jo simpelt hen ikke.
Hvis hr. Dennis Flydtkjær læser det forslag til vedtagelse, som regeringen har fremsat, kan han se, at der jo står nøjagtig, hvad det er, vi vil gøre.
Der står direkte, at i forbindelse med revisionen af den her forordning – som hedder, for teknikerne, 883/04 – som omhandler det, vi her taler om, altså sociale sikringsordninger, så opfordres regeringen til at gå i dialog med Kommissionen og andre EU-lande med henblik på at sikre medlemslandenes velfærdssamfund og opstille værnsregler, om økonomisk nødvendigt.
Det står lige nøjagtig her.
Så derfor: Hvis Dansk Folkeparti også har interesse i det, synes jeg, Dansk Folkeparti skulle tilslutte sig det forslag til vedtagelse, som regeringen har fremsat.
Så er vi snart ved at have hele Folketinget bag.
Det kunne være dejligt, for det er vigtigt, at Danmark fortsat er centralt placeret i vores EU-samarbejde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-13:
Et lidt andet spørgsmål: Socialdemokratiet vil jo godt gøre noget, når det gælder dagpenge, som også har været en del af debatten, men ikke noget, når det gælder børnecheck, medmindre det bliver en væsentlig økonomisk ubalance – så vil man godt.
Men hvad nu, hvis den økonomiske ubalance bliver for stor, hvad er det så, man vil gøre?
Vil man så ikke følge EU-retten?
Hvad er det for nogle initiativer, man foreslår?
Men hvad er det, man vil gøre?
Skal vi så tage domstolsvejen, eller hvad skal man gøre?
Lige nu vil man jo ikke gøre noget.
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Jeg tager det som en selvfølge, at der er en lige linje mellem den praksis, som er gældende på området, og så det, som EU-retten foreskriver.
Derfor er det altså – igen – meget enkelt: Mener man, at man skal efterleve EU-retten, ja, så indstiller man selvfølgelig sin praksis efter det.
Jeg forstår da godt, at folk kan være spørgende og forundrede og andet.
Men virkeligheden er den, at når det er folk, der kommer her og arbejder, folk, der også opholder sig i Danmark, folk, der betaler skat i Danmark, ja, så er der de rettigheder og de pligter forbundet hermed.
Så skal det være sådan, at der selvfølgelig også skal sættes ind på en hel række andre områder, eksempelvis, som jeg svarede hr. Nikolaj Villumsen, omkring indsatsen mod social dumping.
Der kunne vi jo godt tænke os, at Dansk Folkeparti også var lidt mere aktive.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-13:
Tak for det.
Det er jo som bekendt, som det også er nævnt flere gange, 9 timer, man skal arbejde på en god avisrute, så er man berettiget til at få bl.a. børnecheck.
Hr. Morten Bødskov siger, at det jo i princippet er ligegyldigt, for vi skal bare rette ind efter EU-reglerne.
Men det spøjse er jo, at de 9 timer ikke er defineret i EU-retten.
Det er ikke defineret i nogen lovgivning; det er bare en praksis, at man har sagt, at det skal være 9 timer.
Og den praksis kan vi vel ændre.
Derfor er det jo interessant at spørge regeringspartierne: Hvor meget skal man bidrage med i Danmark, før man også kan være berettiget til at få ydelserne, som man jo fra Socialdemokratiets side synes er en god idé?
Er en god avisrute nok?
Og man kan altså ikke bare henvise til EU-reglerne, for EU-reglerne definerer ikke de 9 timer.
Det er bare en praksis, og den praksis kan vi vel politisk vælge at sige at vi laver om.
Derfor er det jo interessant at vide, hvad holdningen til det er: Hvor lang tid skal man bidrage for at kunne få ydelserne?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Altså, vi får jo ikke lov af Europa-Kommissionen, medmindre Danmark sætter foden ned og kræver noget.
Og det relevante spørgsmål til Liberal Alliance – som alle vi andre også skal svare på – er jo, hvad Danmark skal kræve.
Hvad vil være den rigtige indretning af eksempelvis børnechecken?
Hvad vil være den rigtige indretning af dagpengene?
Hvad mener Liberal Alliance?
Det er jo det, som en forhandling mellem staten Danmark og Europa-Kommissionen skal gå ud på.
Så derfor er det relevant at høre, hvad partiet mener.
Det har jeg ikke kunnet høre endnu, og det ser jeg frem til at få svar på.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-13:
Tak til formanden.
Jeg vil ikke gentage så meget af det, der allerede er blevet sagt i forhold til det her beslutningsforslag, hvor Liberal Alliance lægger op til at man skal afskaffe 4-årsreglen.
Reglen blev jo, som det også er blevet nævnt tidligere, indført af daværende sundhedsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, og formålet med den er at sikre, at der er læger alle steder i Danmark.
Danmark er jo ikke noget stort land, men på trods af det er der steder i Danmark, hvor der ikke er speciallæger nok.
Jeg kan godt forstå, at der kan være læger, der tænker, hvorfor de skal begrænses, i forhold til hvornår de skal gå i gang med deres specialuddannelse.
Og måske sidder man også og tænker, at ens største drøm er at blive børnelæge, og at det kun er det, man gerne vil være.
Men desværre er det jo også sådan i livet, at det ikke er altid, at ens første ønske bliver opfyldt, og derfor søger man også videre mod prioritet nummer to.
Og det resulterer jo så i, at alle patienter i Danmark kan blive sikret en læge, en speciallæge, som i sidste ende også vil komme dem til gavn.
Jeg vil sige til Liberal Alliance, at vi ikke støtter jeres forslag.
Samtidig synes jeg faktisk også, der er noget, der er lidt interessant.
Hvor Liberal Alliance ellers nærmest aldrig holder sig tilbage, når der skal stilles krav til kontanthjælpsmodtagerne, til dagpengemodtagerne og alle dem fra dag et, så er der, når det handler om de yngre læger ikke nogen grænser for, i hvor lang tid de skal rende rundt og tænke på, hvornår de skal gå i gang med en speciallægeuddannelse.
Jeg synes faktisk, at det, som ministeren nu lægger op til, er rigtig godt, for der har også været kritik af selve reglen, og der er man også nødt til at anerkende, at der er nogle mennesker, der er blevet ramt af den.
Derfor udvider man det til at være 5 år frem for 4 år, og der er nu en masse dispensationsmuligheder – og det er også det, som arbejdsgruppen lægger op til.
Men derfra og så til at sige, at nu skal man afskaffe reglen fuldstændig, er der et stykke vej, og det går vi ikke ind for.
For i sidste ende må det jo være hensynet til patienterne, der tæller, og patienterne har allermest gavn af, at der er en læge der, hvor de bor, uanset hvor det er i vores lille land, Danmark.
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Tak for det.
Som det allerede er blevet nævnt, er det jo ikke første gang, vi diskuterer 4-årsreglen i denne valgperiode – for snart et år siden havde vi en forespørgselsdebat her i salen, som behandlede samme emne, og det var der sådan set gode grunde til.
4-årsreglen blev jo indført med det overordnede formål, at der uddannes og findes speciallæger i alle dele af landet, og jeg har ikke hørt nogen være uenig i det formål.
Men jeg og de andre ordførere har fået henvendelser fra mange frustrerede læger, der kan berette om en regel, der virker for rigid, og som har afledte uhensigtsmæssige konsekvenser, bl.a. fordi en række læger har følt sig tvunget til at tage en ph.d.-uddannelse, hvor det ikke burde være nødvendigt, for at kvalificere sig til drømmespecialet, og fordi der tilsyneladende er en forholdsvis stor gruppe, der ikke kommer i gang med et hoveduddannelsesforløb.
Derfor støttede vi i Radikale Venstre varmt, at sundhedsministeren i kølvandet på forespørgselsdebatten nedsatte en arbejdsgruppe, der skulle vurdere den fremtidige udformning af 4-årsreglen.
Arbejdsgruppen har fremlagt sine anbefalinger i form af en række modeller, hvor det fremgår, at der ikke er fuldstændig enighed om, hvilken af dem der er at foretrække.
Modellen, der anbefales, forlænger 4-årsfristen til en 5-årsfrist, så de yngre læger får bedre tid til at prøve flere introstillinger af.
Derudover anbefales det at styrke karriererådgivningen og at sikre, at lægerne faktisk får den uddannelsesplan, der allerede burde være en selvfølge.
Dispensationsmulighederne øges også.
Det sidste mener jeg er væsentligt.
Det er nu engang sådan, at livet sjældent leves efter en lige snor, og der kan være mange gode og helt legitime grunde til, at en læge ikke har kunnet opfylde fristen.
Derfor bør de retningslinjer, der skal udformes, efter vores opfattelse være så fleksible, at de også kan rumme situationer, man ikke har oplevet endnu.
Endelig vil dimensioneringen af såvel hoveduddannelsesforløbet som af introstillingerne kunne øges.
Hvis der oprettes flere introstillinger, vil det kunne bidrage til, at lægerne får den tid til fordybelse på forskellige områder inden valget af hoveduddannelse, som mange af dem efterspørger.
Samlet set kan Radikale Venstre støtte ændringerne i 4-årsreglen.
Deraf følger også, at vi afviser beslutningsforslaget fra Liberal Alliance, der efter vores opfattelse har karakter af en gratis omgang.
Man vil fjerne en udskældt regel, men man tager intet ansvar for, hvordan det så skal sikres, at lægehjælp på et specialiseret niveau er tilgængeligt, uanset hvor man bor, og uanset hvad man fejler.
Liselott Blixt (DF), 2014-03-13:
Mange tak.
Jamen jeg synes, det er rigtig godt, at Liberal Alliance har fremsat det her beslutningsforslag.
Når jeg ser tilbage, var det jo Dansk Folkeparti, der havde en forespørgsel, F 37, sidste år, netop fordi vi gerne ville have, at vi herinde tog en beslutning om, at vi skulle suspendere 4-årsreglen for at finde ud af, hvad der skulle i stedet, sådan at man kunne sikre, at vi ikke tabte alt for mange læger til Sverige og Norge og andre steder, eller at de fandt på noget helt andet at lave.
Dengang kunne vi jo sagtens have opnået et flertal, så vi ikke havde behøvet at stå her i dag, men Venstre snød på vægten, hev Enhedslisten med sig, og så blev de enige om at lave en form for mindre undersøgelse med en rapport, som vi åbenbart lige her inden for de sidste par dage har fået ind ad døren.
Jeg vil sige, at jeg er lidt ked af, at jeg ikke har fået læst den, for der står nogle rigtig gode forslag til, hvad man kan gøre i stedet.
For det er jo rigtigt – som den foregående ordfører har sagt – at 4-årsreglen nu er afskaffet; nu er der kommet en 5-årsregel.
De læger, jeg så taler med, siger, at en 5-årsregel selvfølgelig altid er bedre end en 4-årsregel, men at en 6-årsregel eller noget helt tredje, fjerde eller femte måske havde været endnu bedre.
Og det er de forslag, jeg gerne vil have set på, for der er også nogle, der mener, at man kunne skubbe 4-årsreglen.
Men det ved jeg at Enhedslistens fru Stine Brix kommer ind over, så det kan hun forklare lidt tydeligere.
Det var faktisk en ordning, som lød rigtig godt, for selvfølgelig mener jeg, der skal være et eller andet i stedet.
Men jeg tror også, at det på et tidspunkt bliver overflødigt med de her 4- eller 5-årsregler, netop fordi vi ser flere og flere læger, der bliver uddannet.
Vi skal gøre det mere tiltrækkende at komme ud i landet og være nogle af de steder, hvor der er lidt mere tyndt befolket, eller hvor der mangler læger.
Det kunne vi godt tænke os at gøre noget mere ved i stedet for.
Men jeg håber, vi kan få en god snak i udvalget og få kigget på den her rapport for netop at læse nogle af de her forskellige forslag, der ligger.
Så vi er positive over for forslaget, men vi er da også positive over for ministerens ændringer.
Der er da sket lidt på området, men spørgsmålet er, om det er nok.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-03-13:
Mange tak.
Jeg vil sige, at Socialdemokraterne ikke støtter Liberal Alliances forslag, om end vi jo rent faktisk samtidig går ind og siger, at vi afskaffer 4-årsreglen og i stedet for laver en 5-årsregel, så Liberal Alliance burde måske alligevel kunne være lidt glade.
Men altså årsagen til, at vi ikke kan, er jo, at der er incitamenter forbundet med 4-årsreglen, og det viser sig, at i de år, den har fungeret siden 2008, har der været positive resultater af den her ordning.
Vi havde så sidste forår en rigtig konstruktiv og god dialog og debat her i Folketingssalen, som jo så mundede ud i, at ministeren sagde, at ministeren gerne ville nedsætte en arbejdsgruppe, og det er dog et positivt element i et demokrati at man gør det og tager alle interessenterne til bordet for en drøftelse.
Det var sådan, da vi stod i Folketingssalen her sidste forår, at da var der ingen, der kunne se, hvilke løsninger der skulle til.
Der var ingen, der kom med løsningsmodeller, som vi kunne nikke til og sige, at det var det rigtige, og derfor var det rigtige at kalde alle parterne sammen og nedsætte arbejdsgruppen.
Det blev gjort, og de er nu kommet med en rapport.
Den rapport giver jo altså lige nøjagtig, som ministeren og som Venstres ordfører har ridset op, nogle muligheder for, at man både kan tage hensynet til patienterne, den geografiske dækning, specialernes udvikling og de lægestuderendes muligheder, sådan at de rent faktisk får mulighed for at stifte bekendtskab med mere end et speciale, hvis de måtte tvivle på, hvilken vej de skulle ønske at gå i deres specialisering.
Så det er en glæde for Socialdemokraterne, at arbejdsgruppen er kommet med nogle anbefalinger, som giver nogle muligheder.
Det er naturligvis ikke ensbetydende med, at der ikke skal holdes fokus og et godt øje med det, der måtte blive en kommende 5-årsregel for at se, om den også fortsat vil leve op til det, der er behovet for udviklingen på det her område, når det gælder, at lægerne skal tage deres specialuddannelser.
Med andre ord støtter Socialdemokraterne ikke forslaget her fra Liberal Alliance.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Da den sædvanlige konservative ordfører på området, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Vi kan godt støtte, at der tildeles SU til uddannelse af mindre end 1 års varighed i udlandet, ligesom vi kan støtte den nye model for hurtigere ophør af udbetaling af SU og opstramning af forhold til SU-lån, der er modtaget med urette.
Vi er også klar over, at det nu viser sig nødvendigt at lempe på 2-årsreglen for SU-modtagere, der ønsker at tage SU med til en uddannelse i udlandet.
Tanken bag SU til uddannelse i udlandet er jo rigtig god.
Det skal give mulighed for, at unge mennesker kan drage ud i verden, blive klogere og tage internationale erfaringer og international viden med hjem.
Tanken var og er dog ikke, at folk med en smule tilknytning til Danmark kan tage SU med sig, når de drager videre til et andet land.
Heldigvis kan vi stadig værne os i et nogenlunde omfang, men fra konservativ side er vi ganske bekymrede.
De foreslåede parametre er mere upræcise end 2-årsreglen, og vi frygter, at gennemsigtigheden og ensartetheden i tildelingen kan blive ringe.
Derfor vil vi fra konservativ side på det kraftigste opfordre ministeren til at udfordre EU-retten til sit yderste på dette område, og vi vil også opfordre regeringen til helt generelt at tage en grundig drøftelse med kollegerne i de andre EU-lande om det hensigtsmæssige i det, som vi nu er tilskuere til, altså at man på det ene område efter det andet får stadig stigende problemer med at tildele velfærdsydelser til vores borgere efter de hensigter, der har været med dem. Andre landes statsborgere skal jo ikke udelukkes fra danske ydelser.
Det, vi taler om fra konservativ side, er et rimelighedsprincip, et optjeningsprincip, en måde, som handler om at sikre et værn for de danske velfærdsydelser for de mennesker, som bor, arbejder og betaler skat i Danmark.
Så derfor taler vi for, at man i EU får taget situationen op til fornyet drøftelse.
Der er behov for, at vi på EU-plan helt generelt får skabt plads til, at borgere i et land kan modtage velfærdsydelser, uden at det på den måde åbner en ladeport.
Nu må regeringen ind i kampen og sørge for, at EU-Domstolens praksis ikke fortsætter ud ad dette sidespor.
Vi har oplevet den ene sag efter den anden startende med børnechecken, børnetilskuddet, kontanthjælp, dagpenge, og SU var jo oppe allerede sidste år at vende, og nu har vi så lovforslaget her.
Vi har brug for en regering, som politisk tager stilling, kæmper for danske interesser og samtidig vil kæmpe for at sikre et værn for den måde, vi har konstrueret vores velfærdssamfund på i dag, og de mange muligheder, det giver os.
Så henvendt til ministeren: Vi håber, at ministeren vil tage til Bruxelles sammen med sine kolleger for at kæmpe for danske interesser og sikre nogle fornuftige værnsregler.
Vi håber på, at der bliver lavet nogle fornuftige EU-drøftelser på det blandt specielt selvfølgelig de EU-venlige og EU-positive partier, så vi, samtidig med at vi har en positiv tilgang til EU, vil opleve, at man beskytter og forsvarer den måde, som vi har bygget vores velfærdssamfund op på.
Merete Riisager (LA), 2014-03-13:
Vi behandler nu lovforslag 139, som handler om, om unge kan tage SU med ud i verden.
Vi synes i Liberal Alliance, at det er fuldstændig fremragende, når unge benytter sig af muligheden for at bevæge sig over grænser og tage ud og læse andre steder i EU og arbejde andre steder i EU.
Vi støtter derfor også lovforslaget.
Det er dog med lidt bævende hjerte, at vi gør det, fordi vi jo har en meget grundlæggende diskussion i Danmark i øjeblikket i forhold til EU og i forhold til de ydelser, som vi giver i Danmark.
Og for Danmark er det et enormt problem, fordi vi er meget, meget generøse med ydelserne i Danmark.
Vi har verdens højeste skattetryk, og vi forærer nogle af pengene tilbage til vores borgere via sociale ydelser.
Det er en model, som er noget uholdbar, fordi vi har så højt et skattetryk, at vi simpelt hen skræmmer vores virksomheder væk.
Så det er et korthus, som har svært ved at stå i forvejen.
Og hvis vi så samtidig også skal betale for udlændinge, EU-borgere, der kommer til Danmark, eller som er i Danmark i en periode og så tager ud igen, og sender ydelser med dem tilbage, kan vi slet ikke finansiere det i Danmark.
Derfor er det altså også med nogen bekymring, at vi ser på de her ting.
Og vi vil i Liberal Alliance holde meget øje med de forskellige ydelser, der er, og hvor stort et træk der bliver på dem, i forhold til at EU-borgere får de ydelser.
Som jeg sagde før, har vi altså et højt skattetryk, og det er sådan, at danske børnefamilier jo også er dem, der arbejder mest i OECD.
Det vil sige, at de mennesker, som går på arbejde lige her nedenfor, og som har deres børn i børnehave og skole, er nogle af dem, der arbejder allermest i OECD.
De betaler en høj skat, og jeg synes ikke, vi kan bede dem om også at skulle betale SU til udlændinge.
Så det vil vi altså holde et skarpt øje med.
Vi skal have et bæredygtigt samfund, men vi mener, at der i forslaget stadig væk er en rimelighed, og derfor siger vi også ja til nærværende forslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-13:
Tak for det.
I SF er vi positivt indstillet over for uddannelses- og forskningsministerens forslag om ændringer af SU-loven.
Ændringsforslaget kommer som følge af en række domme fra EU-Domstolen på området, som vi selvfølgelig skal implementere.
Vi er tilfredse med, at Danmark har arbejdet og stadig væk arbejder for at forsvare det danske SU-system inden for det EU-retlige system.
Vi mener, at Danmark fortsat skal arbejde for, at velfærdsydelser som f.eks. SU som udgangspunkt skal kunne indrettes forskelligt i de enkelte lande.
Men vi skal jo naturligvis leve op til EU-retten på det her område, hvilket også blev besluttet i forliget om SU-reformen sidste år, hvor alle partier undtagen Enhedslisten var med.
Og allerede dengang vidste alle partierne, at det kunne blive nødvendigt at ændre reglerne en smule for at respektere de regler, der følger af arbejdskraftens fri bevægelighed.
Forslaget medfører ifølge Uddannelses- og Forskningsministeriet, at ca. 500 personer flere kan modtage SU, men det skal understreges, at EU- og EØS-borgere, som ønsker at modtage dansk SU i udlandet, stadig væk skal have et stærkt tilhørsforhold til Danmark med de nye regler.
SF kan derfor støtte, at der arbejdes videre med lovforslaget, og jeg skal sige fra Enhedslisten, at de også støtter det.
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Vi har haft en del diskussioner i de seneste par dage om, hvorvidt Danmark skal leve op til reglerne eller ej.
Man kan næsten blive bekymret for, at nogle har glemt, hvorfor det er, vi er med i det europæiske samarbejde.
Det er vi for fred og sikkerhed i Europa; det er vi, fordi det giver os fantastiske muligheder for at bo, rejse og arbejde hen over grænserne; det gør os rigere.
Og derfor er det også en god ting, at man kan læse i et andet land og tage SU'en med.
Det gør det jo nemmere for mange flere at tage ud.
Men samtidig skal man selvfølgelig også have en tilknytning til Danmark for at få SU.
I Radikale Venstre er vi optaget af, at der er styr på tingene, og derfor synes jeg, det giver en god fornemmelse i maven, at vi hermed sikrer, at de danske regler om SU og specialpædagogisk støtte overholder EU-retten.
Indtil nu har det jo været sådan, som de andre ordførere også har været inde på, at man skulle være i Danmark i 2 år inden for de seneste 10 år for at kunne gøre det.
Men med det her lovforslag giver vi andre måder at vise tilknytning til Danmark på.
Ændringen betyder, at flere studerende får mulighed for at få SU til uddannelse i et andet EUeller EØS-medlemsland, og alt tyder på, at det især er danske statsborgere, der er udvandret, som vil få glæde af det.
Radikale Venstre kan støtte forslaget.