Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Tak for ordet.
I dag førstebehandler vi forslag til lov om ændring af lov om social service, som handler om værdighedspolitikker i ældreplejen.
Når vi i dag behandler lovforslaget her, er det, fordi der med finanslovsaftalen for 2016 er indgået aftale om, at danske kommuner skal formulere en værdighedspolitik for kommunens ældrepleje.
Der er afsat 1 mia. kr. årligt, som er midler, som skal understøtte kommunernes arbejde med en værdig ældrepleje, og som ligger ud over de budgetter, som kommunerne allerede har vedtaget for 2016.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at ældreomsorg og -pleje har høj prioritet for os i Venstre.
De ældre skal have en tryg alderdom, hvor det at kunne klare sig selv længst muligt, blive boende i eget hjem, så længe man ønsker det, og i det hele taget leve et aktivt liv sammen med andre, unge som ældre, er nogle af de omdrejningspunkter, som er med til at skabe det gode liv hele livet. Indimellem oplever jeg ældredebatten, som om man har en tendens til at skære alle over en kam og glemme, at ældre er lige så forskellige som alle andre befolkningsgrupper.
Mennesker er forskellige, og de har forskellige ønsker, drømme og forventninger, både til sig selv og til andre.
For os i Venstre er det væsentligt, at vi sikrer gode muligheder for, at ældre selv kan vælge f.eks. plejehjemsplads eller madservice, så vi tilgodeser den enkeltes behov og ønsker og sikrer det gode liv hele livet.
At noget eller nogen er værdigt, kan være alt lige fra respekt, opførsel, fremtoning eller anseelse, hvis man læser lidt i den danske ordbog.
For os i Venstre er en værdig ældrepleje bl.a. en pleje, hvor man forholder sig til områder som f.eks. livskvalitet, selvbestemmelse, mad og sammenhæng i plejen, men også spørgsmålet om en værdig død.
Det er jo netop nogle af de punkter, som vi nu beder kommunerne om at forholde sig til ved at udfærdige en værdighedspolitik, hvor både prioriteringer og værdier for en personlig hjælp, omsorg og pleje beskrives, så både de ældre, men selvfølgelig også deres pårørende, ved, hvad man i den enkelte kommune prioriterer og finder væsentligt. Vi kender det jo fra andre områder, hvor kommunerne allerede udfærdiger kvalitetsstandarder for f.eks. genoptræning, hjemmesygepleje eller diabetesrehabilitering – ja, der er sådan en vis mangfoldighed af kvalitetsstandarder.
Jeg er godt klar over, at man ikke helt kan sammenligne en værdighedspolitik med en kvalitetsstandard, men jeg drister mig alligevel til at drage sammenligningen: Kvalitetsstandarden beskriver jo i højere grad serviceniveauet, mens værdighedspolitikken mere handler om værdier.
Fra Venstres side vil vi gerne klart tilkendegive, at når vi mener, at det er kommunerne, som skal udfærdige værdighedspolitikken, så er det, fordi det jo er kommunerne, der er tættest på borgerne.
Det er i kommunerne, man har den bedste mulighed for at prioritere indsatsen og tilrettelægge initiativer der, hvor behovet er størst, og der, hvor man bedst imødekommer både behov og ønsker fra f.eks. borgere eller deres pårørende.
Der er mange stemmer i debatten, som har en holdning til, hvordan man bedst tilrettelægger ældreplejen.
Fra min egen kommune og mit eget liv i min kommunalbestyrelse ved jeg, at det lokale ældreråd er en aktiv medspiller, og jeg håber, at mange kommuner vil favne bredt, således at flest mulige aktører og medarbejdere får lov til at bidrage aktivt til arbejdet med værdighedspolitikkerne.
Der er mange kommuner, som gør det rigtig godt, men vi har også set eksempler på kommuner, hvor man med fordel kunne stramme op.
I sidste måned, hen over jul, er jeg sikker på, at de fleste af os så de triste billeder af julemad, som blev serveret for nogle ældre – et stykke steg, hvor hjørnerne bøjede op, og et par brunede kartofler, som vist havde set bedre dage; uappetitligt så det ud.
Mon ikke de fleste af os er enige om, at det kan man gøre bedre?
I sidste måned fremlagde sundheds- og ældreministeren den nyeste brugerundersøgelse om hjemmehjælp i eget hjem og på plejehjemmene, og der er rigtig mange positive tilkendegivelser, som er værd at bygge videre på.
F.eks. er 86 pct. af beboerne på danske plejecentre tilfredse med den personlige pleje, de modtager, og det er rigtig fint.
Men der er enkelte steder også plads til forbedringer.
F.eks. er der 30 pct., som ikke kender til ordningen om frit valg af leverandør af hjemmehjælp, og jeg ser gerne, at flere bliver opmærksomme på, at man faktisk har mulighed for at vælge den løsning, som passer bedst til den enkelte.
Som jeg tidligere nævnte, er mennesker forskellige, og det er ældre også. De nye værdighedspolitikker skal være klar til offentliggørelse på kommunens hjemmeside i første halvdel af 2016, og herefter skal de genbehandles det første år af hver valgperiode, således at værdighedspolitikkerne fremadrettet gælder for 4 år.
Fra Venstres side ser vi frem til at følge kommunernes arbejde med værdighedspolitikkerne, og vi støtter op om det fremsatte lovforslag.