runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2011-04-13:
Jamen jeg synes jo, det er ærgerligt.
Nu er jeg selvfølgelig med på, at det er forholdsvis nyt for ministeren at være i en situation, hvor han er undervisningsminister, men derfor kan man som minister jo alligevel ikke helt fralægge sig et ansvar, man har for et område, der længe har manglet opmærksomhed, og som kræver opmærksomhed.
Så pågår der et embedsmandsarbejde, og der kan ministeren selvfølgelig have ret i, at man så kan afvente, at der kommer en rapport.
Men der er faktisk også en tradition for at inddrage en lang række af de organisationer, der er beskæftiget med børne- og ungeområde.
Har de været involveret i processen omkring det her arbejde?
Det kan jo være Kommunernes Landsforening, KL, det kan være landsforeningen Ungdomsringen, som er paraplyorganisation for ungdomsklubberne og fritidsklubberne, og det kan være BUPL, som er faglig organisation for personalet.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Det vil jeg gerne gøre, når jeg ser rapporten og dens anbefalinger.
Så har jeg selvfølgelig også en mulighed for at forholde mig til området mere generelt end kun på et område.
Kim Mortensen (S), 2011-04-13:
Men det, som ministeren så kunne oplyse om, er jo, om den regering, som ministeren er en del af, har ambitionen, for det er jo ikke et nyt fænomen, at der mangler tilbud på området.
Jeg tror, at man er nede på, at der er 17 kommuner tilbage, der har fritidshjem, resten flytter pasningen af de her helt unge børn over i skolefritidsordningen.
Senest er det Dragør Kommune, har jeg lagt mærke til, som har gjort det.
Årsagen er besparelser.
Årsagen og argumentationen for det er, at det er billigere at have skolefritidsordninger, end det er at have fritidstilbuddene fra f.eks. fritidshjem, fra fritidsklubber og fra juniorklubber, eller hvad det er for en konstruktion, man har haft.
Så den bevægelse har ministeren sådan set ret i sker, men derfor kan ministeren vel godt have en holdning til, hvordan vi så kunne gøre det her tilbud ordentligt og professionelt for de her børn og unge.
Og det er jo et område, som ministeren er ansvarlig for, nemlig skolefritidsordningerne.
Eksempelvis kunne man jo overveje, om en del af bestemmelserne omkring forældrebestyrelser skulle følge med ind i skolefritidsordningerne og dermed være med til at gøre det tættere på forældrene og gøre forældrene mere ansvarlige for de tilbud og det, som deres børn er i.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Jeg kan oplyse spørgeren om, men jeg tror, at det er spørgeren bekendt, at kommunerne i dag frit kan vælge, om de vil indfri deres forpligtelser på pasningsområdet i forhold til børn i skolealderen efter dagtilbudsreglerne eller efter reglerne i folkeskoleloven.
Men hvordan analysearbejdet her måtte ende har jeg altså ikke nogen holdning til, før jeg får rapporten at se, og jeg må også sige, at jeg på nuværende tidspunkt ikke er i stand til at oplyse hr. Kim Mortensen om, hvornår det så måtte være tilfældet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
Uddannelse er et højfokusområde for regeringen.
Det gælder både med hensyn til, hvor mange der skal have en ungdomsuddannelse, og hvor mange der skal have en videregående uddannelse.
Vores bestræbelser og vores økonomi afspejler også, at det er et område, vi prioriterer.
Men jeg vil gerne sige til de mange, der følger den her debat i Folketinget, at hr. Morten Bødskov bare står og lader forargelsen vælde ud.
Han repræsenterer et parti, som har anerkendt, at der er et hul i kassen på 47 mia. kr., som skal fyldes op.
Hr. Morten Bødskov har præsteret at komme med et bidrag på 3 mia. kr. ud af de 47 mia. kr., og så længe hr. Morten Bødskovs eneste bidrag til at sikre, at den her samfundsøkonomi er i orden, er at bidrage med sølle 3 mia. kr. til en udfordring, der er 47 mia. kr., så er det jo stærk tobak at stå og høre her, at hr. Morten Bødskov bare vil lade kommunerne overskride alle budgetter.
Vil hr. Morten Bødskov også lade staten overskride, vil han også lade regionerne overskride?
Så vil vi jo hurtigt sidde i et fallitbo her.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Med alle de fine ord kan man jo bare undre sig over, at regeringen fører en politik, som er en chokkur for økonomien, og som betyder, at væksten halter af sted.
Når det nu handler om uddannelse, og at det så skulle være krisens skyld, at der nu skal fyres de her mange folkeskolelærere rundtomkring i kommunerne, så er det jo underligt, at lande, som finansministeren ellers i andre sammenhænge ynder at henvise til, prioriterer uddannelse, på trods af at de retter økonomien op.
Selv Spanien, som finansministeren ellers ynder at skræmme med i alle mulige ubegrundede sammenhænge, har som en del af deres konvergensprogram faktisk i nogle tilfælde valgt at fastholde investeringer på uddannelsesområdet.
Tyskland opprioriterer, Frankrig skåner også uddannelsesområdet, og vi kan sikkert finde andre lande.
Hvorfor?
Det burde jo stå ovre på døren til finansministerens kontor, så det er det, han kigger på, når han går ind om morgenen, nemlig at Danmark lever af uddannelse.
Med den konkurrence, vi er udsat for, betyder det noget for fremtiden, om man fører en økonomisk politik, som lige nu betyder, at der afskediges i hundredvis af folkeskolelærere rundtomkring i kommunerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
Det er jo igennem vores mange debatter gået op for mig, at hr. Morten Bødskov ikke har opdaget, at der er en krise, der ramte verden i 2008, hvor alle lande blev ramt på produktion, på eksport og på en samfundskage, som blev mindre, og at krisen derfor har nogle omkostninger.
De omkostninger har i Danmark bl.a. været, at der er 180.000 job i den private sektor, der er forsvundet.
Derfor er en af hovedopgaverne nu, at vi kan holde hus med økonomien, og som jeg sagde før, er der ikke sket nogen nedskæringer i kommunerne – tværtimod får kommunerne hvert år reguleret det beløb op, som de får i 2011, 2012 og 2013.
Og ifølge den reformplan, vi fremlagde i går, vil der være plads til vækst i årene fra 2014 til 2020.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad hr. Morten Bødskov siger.
Men hovedvægten er for os lagt på, at vi skal genskabe produktion og beskæftigelse i den private sektor, for når alt kommer til alt, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, så er det det, vi lever af i det her samfund; det er den værdi, der skabes i den private sektor, som vi herinde i Folketinget kan fordele.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, det er en meget underlig form for værdsættelse af de folkeskolelærere, som vi jo sender danske børn i armene på, at regeringen her med finansministeren i spidsen mere eller mindre står og siger, at det ikke betyder noget, at vi afskediger så mange hundrede folkeskolelærere, som vi gør i øjeblikket.
Det må jeg sige er et højst overraskende synspunkt at indtage, altså at det ikke betyder noget, at man afskediger så mange folkeskolelærere i kommunerne, som man gør lige i øjeblikket.
Det er en del af en nødvendig tilpasning, må vi forstå.
Vi beder bare regeringen om at stå ved sit ansvar, det er sådan set det eneste.
Sig det, som det er, i stedet for at pakke det ind i alle mulige forblommede vendinger, nemlig at man fører en økonomisk politik, som helt specifikt betyder – udover i tusindvis af nedlagte stillinger og fyrede medarbejdere generelt i kommunerne – stillingsnedlæggelser og store afskedigelsesrunder, når det handler om folkeskolelærere.
Stå ved det, som det er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
Vi er et af de lande, der bruger mest på folkeskolen, og vi har jo derfor også forventninger om, at vi har en af de bedste folkeskoler.
Vi kan jo konstatere, at vi på mange områder halter bagefter.
Så jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg ikke tror, at det her er et spørgsmål om at tilføre flere penge; det er et spørgsmål om, at vi nu ændrer indretningen, fokuserer på det faglige, fokuserer på ny teknologi osv.
Det er på den måde, vi skal få verdens bedste folkeskole.
Så har vi jo oplevet det demografiske problem, som vi har i disse år, nemlig at vi bliver flere ældre, og at der er færre elever i skolen.
Selvfølgelig skal en regering hele tiden tilpasse sig udviklingen i samfundet, og det er vi også nødt til at gøre, og derfor arbejder vi jo nu med en reform af folkeskolen, som jeg håber at Socialdemokratiet vil være med til, for at vi kan styrke folkeskolen på en række områder – det er vi virkelig optaget af.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Det var en meget lang udenomssnak i forhold til noget, som er meget relevant og nærværende for ganske mange mennesker.
Ud over de mere end 10.000 stillinger, der er blevet nedlagt i kommunerne, hvilket vi diskuterede ved det forrige spørgsmål, så er der også her, når det handler om folkeskolelærere, kød og blod på.
Danmarks Lærerforening har lavet en undersøgelse, en rundspørge, som viser, at mere end 1.500 lærerstillinger forventes nedlagt, herunder selvfølgelig masser og masser af fyringer af folkeskolelærere.
Jeg tror faktisk, at de gerne vil høre regeringen om, hvordan det kan være, at man på den ene side kan tale om, at man gerne vil have verdens bedste folkeskole, og på den anden side foreslå megaklasser, og dertil gennemføre store besparelser i kommunerne, hvilket rammer folkeskolen.
Finansministeren vil temmelig sikkert påstå, at det er, fordi Socialdemokraterne ikke har forstået noget som helst, men jeg tror faktisk, at der er ret mange, der sidder rundt omkring, som har meget svært ved at forstå, hvordan man kan sige sådan noget: Vi vil have verdens bedste folkeskole; vi foreslår derudover, at vi skal have flere børn i klasserne, vi skal have megaklasser; og så tonser vi lige en ekstra gang med en ordentlig omgang milliardbesparelser i kommunerne, hvilket bl.a. betyder, at rigtig mange folkeskolelærere mister jobbet.
Det tror jeg der er rigtig mange der simpelt hen ikke forstår.
Derfor vil jeg gerne give finansministeren chancen for at adressere de her fyrede folkeskolelærere.
Jeg tror, at der er rigtig mange folkeskolelærere, som sidder og kigger på den her debat, og som simpelt hen ikke forstår, hvad regeringens politik er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
Som jeg sluttede med at sige før, er vi jo nu, med hensyn til de penge, vi bruger på kernevelfærdsområderne, herunder uddannelsesområdet, på det højeste niveau, vi har været.
Det betyder jo, at vi kan forbedre undervisningen for eleverne inden for de rammer, der er til rådighed, og fordi vi har den ambition, at vi udover at have verdens dyreste folkeskole også skal have en af verdens bedste folkeskoler, igangsatte vi jo det her 360-graders-eftersyn af folkeskolen.
Vi har jo indbudt til forhandlinger, og vi håber meget, at hr. Morten Bødskovs parti gerne vil med i den forbindelse.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Det er spørgsmål nr. 2, som lyder: Mener ministeren, at de massive fyringer af lærere giver det rigtige grundlag for at sikre en bedre folkeskole og råde bod på regeringens forsømmelser af vores børns uddannelser?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Jeg vil gerne starte med at sige – som finansministeren også sagde til det spørgsmål, der blev stillet til ham tidligere – at vi jo har en fælles forpligtelse til og et fælles ansvar for at sikre, at dansk økonomi er sund.
Derfor har vi så påtaget os den forpligtelse, der handler om at skaffe økonomisk stabilitet, og der lægger vi jo heller ikke skjul på, at når det gælder udgifter til voksen- og efteruddannelsesområdet og produktionsskolerne, har vi med genopretningspakken først og fremmest prioriteret at målrette ressourcerne til de svageste og de kortuddannede.
Det synes jeg helt er sund fornuft, og jeg er af den opfattelse, at vi nu bliver nødt til at have styr på udgifter og indtægter.
Og der må jeg bare sige, at der er en meget stor forskel på det politiske forslag, som vi har set i brudstykker fra Socialdemokratiet, og det, vi har præsenteret på vegne af regeringen.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Mener ministeren, at de massive fyringer af lærere giver det rigtige grundlag for at sikre en bedre folkeskole og råde bod på regeringens forsømmelser af vores børns uddannelser?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-13:
Hvorfor er ministeren ikke kommet med forslag i den nye ungepakke, der hjælper de praktikpladssøgende, når 8.000 unge i dag står uden en praktikplads og man kan konstatere, at det er nøjagtig samme niveau som i august sidste år, til trods for at man har hævet praktikpladsbonussen i november?
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvorfor ministeren ikke er kommet med forslag i den nye ungepakke, der hjælper de praktikpladssøgende, når 8.000 unge i dag står uden en praktikplads og man kan konstatere, at det er nøjagtig samme niveau som i august sidste år, til trods for at man har hævet praktikpladsbonussen i november måned.
Hvilken samlet effekt tror ministeren det vil have, når der med ungepakken på den ene side afsættes 10 mio. kr. til læse-, skrive- og regnekurser og der på den anden side spares 500 mio. kr. på folkeskolen, 200 mio. kr. på produktionsskolerne og 941 mio. kr. på voksen- og efteruddannelse i 2011?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Nu kan vi i hvert fald glæde os over, at der har været væsentlige og markante fremskridt i forhold til at skabe flere praktikpladser.
Det er jo heldigvis også noget, som hr. Lennart Damsbo-Andersen må anerkende, nemlig at praktikpladssituationen er forbedret i forhold til f.eks. 2009.
Men som jeg også siger: Vi har jo en fælles forpligtelse til at sikre, at vi hele tiden har fokus på, at der kan skabes praktikpladser til gavn for de elever, der vil gå den vej i deres karrierevalg.
Derfor kan jeg også forsikre hr. Lennart Damsbo-Andersen om, at det er et område, som jeg følger med stor interesse og er meget opmærksom på, for det er afgørende, at vi også får uddannet faglærte personer, der kan være med til at påtage sig de opgaver, som skal udføres i fremtiden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-13:
Det er sådan, at i den avis, som udkommer i det lokalområde, som jeg bor i, nemlig Lolland-Falsters Folketidende, var der den 4. april en artikel, der handlede om den problemstilling, der er med, at der er en hel masse byggerier, der skal i gang.
Der skal bygges en forbindelse over Femern.
Der skal bygges et stort statsfængsel på Nordfalster.
Der skal bygges en jernbaneforbindelse ned over Sjælland.
Og alene ud fra det kan man jo se, at der bliver behov for rigtig, rigtig mange hænder.
Når vi så samtidig kigger på, at der faktisk er rigtig mange, der ikke kan komme til at lave noget, fordi de f.eks. ikke har en praktikplads, så står det klart, at vi jo i løbet af ganske få år står i en situation, hvor der ikke er uddannede folk.
Der er ikke nok, der har en uddannelse, til, at man kan få udført de her arbejder, i hvert fald ikke med danske hænder.
Hvem skal bygge det her, hvis ikke de unge mennesker, der i dag står i kø for at få en praktikplads, kan få den?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Jeg kender ikke helt præcist de kurver, som hr. Lennart Damsbo-Andersen taler om, altså hvordan det ser ud om 2-3 måneder.
Det tror jeg er svært at give et endeligt svar på.
Men det er klart, at da vi gjorde regnebrættet op for fjerde kvartal 2010, var der jo de her ca. 7.170, der var praktikpladssøgende.
Det siger sig selv.
Det er jo også et ønske, jeg er helt opmærksom på hos de elever, som gerne vil ud og have en praktikplads.
Jeg er opmærksom på, at vi skal overvåge det her område og også overvåge det meget nøje, for vi har en fælles interesse i og også en fælles politisk forpligtelse til at sikre, at vi gør det, der skal gøres, for at skaffe flere praktikpladser.
sige, at det har vi også gjort.
Vi kan se, at den præmiering, vi har vedtaget, og at de tiltag, vi har taget med de fire pakker, vi har lagt frem, har betydet en væsentlig forbedring i forhold til, hvordan det var for år tilbage.
Det betyder selvfølgelig ikke, at vi bare skal sætte os på hænderne og ikke gøre noget.
Vi skal fortsat blive ved med at følge området, og der kan da også være behov for at tage yderligere tiltag.
Men det må vi jo diskutere, når vi mødes her til sommer i forligskredsen.
Regeringen er bestemt ikke ligeglad, og det er heller ikke rigtigt, at man kun skal fokusere på de 8.000, for der er jo også en del af de 8.000, der er i skolepraktik.
Jeg er enig i, at skolepraktik ikke er det, der, om man så må sige, er det bedst tænkelige for eleverne.
Jeg bekender mig til, at man er ude at have rigtige praktikpladser.
Men man må sige, at Socialdemokratiet jo sammen med regeringen nu har præsenteret en lang række tiltag, som vi er fælles om.
Derfor undrer det mig også lidt, at vi skal have en lang, punisk diskussion i dag om, hvorvidt regeringen er interesseret i at gøre noget for de unge.
Det er regeringen.
Det tror jeg sådan set også Socialdemokratiet er.
Det er jo derfor, at Socialdemokratiet er gået med i de aftaler.
Effekten har heldigvis været god, og det er også det, jeg nævner for hr. Damsbo-Andersen i mit svar, for der er indgået langt flere praktikpladsaftaler i 2010 end i 2009, faktisk 22 pct. flere.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-13:
Det er jo rigtigt, at vi har en aftale om i fællesskab at gøre noget ved praktikpladssituationen, og vi har, som jeg også nævnte før, en aftale fra sidste år, som er startet i august måned.
Men det, der så bekymrer mig – og jeg tror også, at det bekymrer rigtig mange af de unge, der står derude i dag – er, at det åbenbart overhovedet ikke er sivet ind i regeringens sikkert mange kloge hjerner, at der faktisk er et problem med, at de her mange unge mennesker ikke kan få en praktikplads, på trods af at der er lavet aftaler, som vi også er involveret i, altså at man i dag kan få 70.000 kr. i tilskud, hvis man tager en lærling ind.
Der står 8.000 derude.
Så jeg kunne da godt tænke mig at høre ministeren, om man i regeringen er totalt ligeglad, eller om man rent faktisk har overset, at der er et problem, når der står 8.000, der ikke har en praktikplads.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen ønsker rigtig gode muligheder for, at alle unge får en god start på arbejdslivet og dermed også et solidt fodfæste på arbejdsmarkedet.
Regeringens udspil om en styrket indsats over for unge ledige sigter derfor også på fortsat at forbedre praktikpladsmulighederne for de unge.
Så er det også heldigvis sådan, at regeringen sammen med et bredt flertal, deriblandt Socialdemokratiet, har været i stand til at få vedtaget fire praktikpladspakker inden for de seneste 2 år.
Praktikpladspakkerne virker heldigvis, kan vi konstatere.
I 2010 blev der eksklusiv SOSU-området indgået 22 pct. flere uddannelsesaftaler end i 2009, og det er et rigtig flot tal.
Og det er jo også sådan, at med den seneste af de fire praktikpladspakker har vi i 2011 afsat 2,4 mia. kr. til at skabe ca. 9.000 flere pladser end i 2009.
Det er jo ikke sådan, at der ikke bliver gjort noget.
Der bliver gjort rigtig meget.
Men jeg kan så også forsikre spørgeren om, at det er et område, som vi jo blandt forligspartierne har et fælles ansvar for, heriblandt Socialdemokratiet, og derfor kommer vi også til at evaluere, hvordan tingene ser ud, når vi laver en evaluering her til sommer.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-13:
Jeg synes da også, at det vil være på sin plads, hvis det er sådan, at det, selv om der kan være udsigt til, at vi i løbet af nogle måneder skal kigge på det her igen, allerede nu bliver taget op, når antallet af unge, der ikke kan få en praktikplads, er oppe på samme niveau som sidste år.
Jeg ved ikke, om ministeren måske har gjort sig tanker om, hvordan udviklingen vil være.
Man kan tænke 2 måneder frem.
Med den kurve, jeg har set, over, hvordan praktikpladssituationen har været, så vil vi jo i løbet af 2 måneder være oppe på 10.000, der ikke har en praktikplads.
Og problemet bliver sådan set endnu større, hvis vi bare står her og venter.
Hvornår vil ministeren tage initiativ til, at der bliver gjort noget, eller vil ministeren bare vente?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-15:
Det er min fornemmelse, at Dansk Folkeparti og regeringen ser fuldstændig ens på det.
Som sagt er det gennemgået i bemærkningerne til lovforslaget, og det kan vi jo så få uddybet under udvalgsbehandlingen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-04-15:
Jamen jeg synes bare, at det er interessant, at ministeren siger: Jamen vi var ikke kommet på det her, hvis det ikke var, fordi vi havde stået med et kapacitetsproblem.
Det, jeg vil spørge ministeren om her til sidst, er, om ministeren mener, at der rent faktisk er f.eks. de uddannelsesmæssige rammer til stede i Kriminalforsorgen, som gør, at de indsatte kan få glæde af den her ordning.
For når det tager 8 år at få en hf inden for tremmerne eller inden for murene, tænker jeg, om vi så kan sikre, at der er timer nok, på måske 4 måneder, til at vi kan sige: Jamen her er et godt forløb i gang.
Er det noget ministeren vil gøre noget ved?
Jeg har flere gange hørt ministeren sige, at vi skal have mere uddannelse i Kriminalforsorgen, men jeg har endnu ikke set noget konkret fra ministeren.
Så mener ministeren, at rammerne er til stede for, at det her overhovedet kan lade sig gøre?
René Christensen (DF), 2011-04-15:
Ministeren har virkelig hørt efter, hvad der er blevet sagt under behandlingen af sagen her i salen i dag.
Vi glæder os også meget til, at vi skal igennem forhandlingerne og få svar på de spørgsmål, som vi har.
Der er gode ting i det, som vi er meget positive over for.
De positive ting er bl.a., at vi jo også går meget ind for, at der, når man har fået en straf, skal være mulighed for at komme ind og afsone den hurtigst muligt.
Det hjælper forslaget jo her til.
Det er den positive del af det.
Der er jo også, som ministeren nævner, retsopfattelsen, og det er der, at vi kan blive lidt nervøse, for hvordan måler vi retsopfattelsen op mod de kriterier, der skal ligge til grund for, at man kommer ind under den her »noget for noget-ordning«, som vi jo også mener er positiv?
Line Barfod (EL), 2011-04-15:
Men det kommer jo an på, hvornår sagen så kommer for retten, og om den kommer for retten, i modsætning til de regler, der gælder for politiet, hvor det er med det samme så at sige, at man får bistandsadvokaten.
Det er det, jeg synes vi også burde have i forhold til Kriminalforsorgen, så man ikke skal afvente måske i en lang, lang periode, før man får afklaret, hvad der egentlig sker i sagen, men at de pårørende med det samme har ret til at få en advokat, som kan følge med i, hvad der egentlig sker i sagen, hvad der sker under efterforskningen, på samme måde, som man kan i forhold til, hvis det er en sag med politiet.
Som ministeren selv siger, taler vi jo om meget, meget få sager, så det kan jo ikke være af økonomiske hensyn, at ministeren siger, at vi ikke skal sikre, at man her har ret til en bistandsadvokat.
Det må være nogle andre overvejelser, der ligger bag, og der synes jeg bare, at man skulle opveje hensynet til de overvejelser med hensynet til de pårørende, der står med rigtig mange spørgsmål i en situation, hvor deres barn er død og de gerne vil have opklaret, hvordan det skete.