Christine Antorini (S), 2014-06-04:
Jeg vil godt starte med at sige tak for den her forespørgselsdebat.
Jeg går da ud fra, at dem, der har stillet forespørgslen, er optaget af, at alle frie grundskoler, uanset hvilken religiøs, pædagogisk, idépolitisk eller anden tilgang de har til deres virke, skal leve op til de faglige mål, som gælder for folkeskolen.
Jeg er bare lidt forundret over, hvorfor det er noget, man anser for at være et problem særligt for de såkaldte muslimske friskoler, for i regeringen har vi en helt afklaret holdning til det, nemlig at alle frie grundskoler skal stå mål med den faglighed, som der ligger i folkeskolen.
Men det er jo så i øvrigt, her dagen før grundlovsdag, en meget god anledning til at starte lidt principielt, nemlig med hvad det egentlig er, der fremgår af grundloven, fordi det jo sådan set også er afsæt for det, der står i folkeskolens formålsparagraf, og dermed også for det virke, som skal gennemsyre alle de skoleformer, som vi har her i Danmark.
Noget af det, som står helt centralt i grundloven, er jo for det første skolefrihed, og for det andet forbud mod forskelsbehandling, og det vil jeg godt lige dykke lidt ned i.
På samme måde er grundlovens § 70 om forbud mod forskelsbehandling på grundlag af tro eller afstamning også en grundlæggende dansk værdi.
I kombination sikrer de to dele af grundloven, at skolefriheden er lige for alle i Danmark uanset tro eller afstamning.
Det indebærer også, at en fri grundskole kan bygge på en bestemt religion; det kan være på kristendom, det kan være på islam eller på noget andet.
Det er dermed også et svar på spørgsmålet om regeringens syn på muslimske friskoler, for det er ikke sådan, at Undervisningsministeriet kategoriserer de frie grundskoler efter f.eks. deres religiøse tilhørsforhold.
De frie grundskoler er ikke efter loven forpligtet til at angive, hvis de har et religiøst tilhørsforhold.
Men skolerne kan vælge at indsætte et religiøst tilhørsforhold i skolens vedtægtsbestemmelser.
En skole kan også vælge at vise, at et religiøst tilhørsforhold er en del af skolens værdigrundlag, på skolens hjemmeside.
Og det gælder, uanset hvilken religiøs, ideologisk eller pædagogisk overbevisning der måtte være tale om.
For det, der nemlig er omdrejningspunktet, og det, der jo er kernen i det, og som det skal måles op imod, er, at det samtidig efter friskoleloven er et grundlæggende krav, at undervisningen, som jeg nævnte, skal stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Og det gælder selvfølgelig for alle friskoler, inklusive de såkaldte muslimske friskoler, som der bliver spurgt til her i forespørgselsdebatten.
Det betyder også, at det efter loven er et krav, at alle friskoler i deres formål og i hele deres virke skal forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre.
Det skal alle friskoler, også de såkaldte muslimske friskoler, selvfølgelig leve op til.
For det er vigtigt, at eleverne udvikler og styrker deres kendskab til og respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene.
Og det gælder igen alle, uanset om det er friskoler, der har et bestemt religiøst, idépolitisk eller et andet pædagogisk grundlag.
De skal selvfølgelig være forberedte på det samfund, som de skal være en del af, når skolen er slut; et demokratisk samfund, hvor borgerne har en række grundlæggende frihedsrettigheder, som skal respekteres uanset religion og politisk overbevisning.
Det er nogle rettigheder, hvor mænd og kvinder er lige; hvor man har ret til at ytre sig og tænke frit; det er også, hvor man har ret til egen seksualitet, uanset hvilken det måtte være, og hvor man har ret til at dyrke den religion, man ønsker at tilhøre.
Hvis skolerne ikke gør det, er de ikke berettiget til at få statstilskud efter friskoleloven, på samme måde som skolerne ikke er berettiget til tilskud, hvis undervisningen på det rent faglige niveau ikke står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Det skal der selvfølgelig føres tilsyn med, også i forhold til dem, som spørgerne kalder de muslimske friskoler.
Men det gælder alle friskoler – det er det, der er hele pointen.
Vi stiller de samme faglige krav, og vi stiller de samme krav om, at der skal undervises i de demokratiske rettigheder og værdier, der præger det danske samfund.
Jeg vil godt sige lidt om den måde, der bliver ført tilsyn på, for det bliver der også spurgt om her i forespørgselsdebatten.
Det er Kvalitetsog Tilsynsstyrelsen under Undervisningsministeriet, der fører det statslige tilsyn med de frie grundskolers virksomhed og dermed også fører tilsyn med, om undervisningen står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Man fører tilsyn med, om skolerne i undervisningen og deres øvrige virke lever op til lovens krav om at forberede eleverne til at leve i det danske samfund med frihed og folkestyre; man fører tilsyn med, om de styrker og udvikler elevernes respekt for vores grundlæggende frihedsrettigheder og ligestilling mellem kønnene.
Hvis der er nogen konkrete tegn på, at en skole ikke lever op til de krav, så vil Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen iværksætte et tilsyn med skolen.
Det gælder uanset skolens værdigrundlag og eventuelle religiøse tilhørsforhold.
Tilsynet kan bestå af mange ting: Det kan være, at man gennemgår skolens hjemmeside, værdigrundlag, vedtægter osv., men det kan også bestå i, at styrelsen tager på tilsynsbesøg på skolen for med egne øjne at se, hvordan undervisningen og skolen i øvrigt fungerer, og for at kunne tale med skolens lærere og elever.
Tilsynsbesøget kan både være aftalt med skolen, men det kan også ske uanmeldt, hvor skolen ikke ved, hvornår tilsynsbesøget finder sted.
Hvis det tilsyn, uanset om det er den ene eller den anden slags, munder ud i, at styrelsen finder, at skolen ikke lever op til f.eks. kravet om frihed og folkestyre, så kan styrelsen træffe afgørelse om, at skolen ikke længere er omfattet af friskoleloven, og at skolen ikke længere kan modtage statstilskud.
I 2010-11 gennemførte styrelsen et mere generelt tilsyn på 21 frie grundskoler med, om skolerne forberedte eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre, og om skolerne udviklede elevernes respekt for vores grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene.
Tilsynsrunden omfattede bl.a. skoler med muslimsk værdigrundlag og skoler med en stor andel af tosprogede elever.
Efter de tilsynsbesøg i 2010-11 konkluderede styrelsen, at alle 21 skoler generelt og i tilstrækkelig grad levede op til kravene.
Senere i år – nu rykker vi så frem til nu –
vil styrelsen gennemføre en tilsynsrunde i forhold til de frie grundskoler med det hovedformål at udtage de skoler, der har de største faglige udfordringer, til nærmere undersøgelse.
Skolerne vil blive udtaget, hvis de scorer lavt på, bl.a. hvilke karakterer deres elever får ved folkeskolens afgangsprøve, eller hvor mange af deres elever der går videre eller ikke går videre til en ungdomsuddannelse.
I den forbindelse vil de udtagne skoler naturligvis blive bedt om at forklare nærmere om, hvordan undervisningen tilrettelægges, og hvordan de sikrer, at eleverne får et fagligt godt udbytte heraf.
Tilsynsrunden vil ikke være specielt rettet mod skoler med et særlig værdigrundlag, herunder f.eks. et muslimsk værdigrundlag, men tilsynet vil kunne give et billede af, hvordan en række skoler, der er fagligt udfordret, arbejder med at sikre, at eleverne kan komme godt ud i det danske samfund og dermed også efterfølgende fungere godt i det danske samfund.