runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Jeg er jo sådan set helt enig med kulturministeren i, at der ikke er nogen grund til en talkrig - det er der jo ikke - for tallene, jeg har, er jo de samme som dem, kulturministeren har.
De faldt fra 2005 til 2006.
De faldt ifølge rapporten ikke dramatisk fra 2006 til 2007.
Og så var de de samme i 2008.
Så mener vi at vide - men det er jeg ikke sikker på at ministeren mener at vide - at der er nedskæringer i 2009.
Altså, siden 2005 er der systematisk blevet bevilget færre penge til bibliotekerne, på trods af - det er jeg sikker på at kulturministeren er enig med mig i - at bibliotekernes opgaver ikke er blevet mindre.
Og det er jeg helt enig i, og derfor betragter jeg heller ikke faldet i bogindkøb i sig selv som en alvorlig sag.
Men når man generelt set bruger færre penge på indkøb, tror jeg alligevel, at vi er kommet ud i en situation, hvor bibliotekerne har nogle problemer.
Carina Christensen (KF), 2008-12-02:
Altså, jeg synes måske ikke, der er nogen grund til at lave en meget stor talkrig.
Jeg tror, vi enige om, at vi ønsker et højt bevillingsniveau til bibliotekerne.
Det er så ikke noget, vi fastsætter herindefra.
Det er den enkelte kommune, som bestemmer bevillingsniveauet og den service, som man nu ønsker at tilbyde lokalt.
Når jeg læser rapporten, der er kommet, viser den overordnet set stabile bevillinger.
Det er rigtigt, at man måske bruger pengene anderledes
man køber måske anderledes ind i dag og prioriterer anderledes, end man har gjort hidtil.
Bl.a. kan vi se, at der er blevet købt færre bøger, og det har jeg selvfølgelig også spurgt ind til.
Betyder det så, at man nedprioriterer bogen?
Nej, det betyder bl.a., at man sender flere bøger mellem bibliotekerne, og at man er bedre til at dele samlingerne.
Så den udvikling, der sker, dækker jo over mange positive ting, der også sker, og det er ikke kun negativt, når man eksempelvis ser, at der bliver købt færre bøger ind.
Så overordnet vil jeg sige: Det er et stærkt biblioteksvæsen, vi har, og det er et biblioteksvæsen under forandring.
Vi skal så have tænkt videre: Hvordan skal vi komme videre herfra?
Og derfor har vi også valgt at sige, at der skal udarbejdes en national strategi for det.
Men det kan aldrig blive andet end anbefalinger til kommunerne, for det er dem, der har ansvaret for at drive det enkelte biblioteksvæsen i deres kommune.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Jeg vil ikke gøre nogen stor sag ud af det her lovforslag.
Det er jo en af konsekvenserne af, at man har valgt at liberalisere og privatisere energiområdet; så skal man efterfølgende i gang med at regulere forskellige ting ved hjælp af lovgivning.
Men når det er sagt, er vi enige i det, der er hensigten med den her lovgivning, nemlig at beskytte forbrugerne mod de negative konsekvenser, der ellers ville være slået igennem med fuld kraft på det her område.
Så vi vil støtte lovforslaget.
Så vi medvirker gerne til at gøre lovgivningen præcis så bureaukratisk og uigennemtrængelig, som det er nødvendigt på det her område.
Margrethe Vestager (RV), 2008-12-02:
Jeg kan gøre den konservative ordførers ord til mine: Det er svært at tilføje noget til forslaget efter den, synes jeg, udmærkede og grundige gennemgang, som både Venstres og Socialdemokratiets ordførere gav af forslaget.
Også fra radikal side kan vi støtte det.
Det synes, som om ministeren har taget hånd om de indvendinger, der har været, og været i en fornuftig dialog.
Når man ser på høringssvarene, er der jo lidt forskelligartede holdninger til forslaget, alt efter hvor man er i værdikæden, kan man vist godt sige.
Men sådan som jeg læser høringsnotatet, er der en dialog også med dem, som er kritiske, med henblik på at få landet forslaget godt.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-12-02:
Det, der er væsentligt for os, er, at den lovgivning, vi laver, selvfølgelig er sandsynlig og retvisende.
Og man må sige, at der har været nogle punkter i den aftale, der blev indgået i 2004, som har skabt tvivlstilfælde.
Det er selvfølgelig ikke acceptabelt, og vi ønsker derfor fra konservativ side at sikre forbrugerne bedst muligt, så de ikke bliver udsat for uhensigtsmæssige prisstigninger på selve transporten af vores el.
Det er svært at tilføje debatten meget nyt i forhold til det, de øvrige ordførere har sagt.
Så jeg kan bare konkludere, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-12-02:
Som de tidligere ordførere har været inde på, er der jo tale om et relativt teknisk lovforslag, som forsøger at afhjælpe nogle af de forhold, som markedet normalt kan tage sig af, når man netop har at gøre med et frit marked.
Det har vi jo ikke, når det handler om transport af el og naturgas, som hviler på en monopollignende konstruktion.
Derfor er det selvfølgelig godt, at ministeren her fremlægger forslag til at sørge for, at forbrugerne ikke rammes uhensigtsmæssigt af forskellige omlægninger både i transmission og i produktion.
Det er fornuftigt, at man lægger begrænsninger ind i de prisstigninger, som må finde sted, lige så vel som det selvfølgelig er et minimumskrav, at der skal være en fornuftig varslingsfrist for, hvor hurtigt eventuelle stigninger må træde i kraft.
Så helt grundlæggende kan Dansk Folkeparti tilslutte sig det her forslag.
Jeg kan også konstatere, at der skulle være ved at blive fundet løsninger på en lang række af de knaster, som har fået nogle af høringsparterne til at ytre sig bekymrede om forslagets indhold.
Det synes vi alt andet lige er den bedste måde, sådan at alle parter, først og fremmest forbrugerne og dernæst leverandører og producenter, kan være tilfredse med det, der er gældende ret på området.
Kim Mortensen (S), 2008-12-02:
Jeg skal være den første til at medgive, at lovforslag på energiområdet kan være både tekniske og svært gennemskuelige - det gælder således også dette lovforslag om ændring af elforsynings- og naturgasforsyningsloven.
Tilmed omhandler lovforslaget også en lovgivningsmæssig ændring af den indgåede aftale mellem energiministeren og energiselskaberne.
Lovforslaget er sendt i høring den 8. oktober, og først sent torsdag i sidste uge, den 27. november, modtog vi i Folketinget høringssvar og høringsnotat fra ministeren.
Af høringsnotatet fremgår det, at der bliver lavet en række ændringsforslag til lovforslaget, der til en vis grad imødekommer de indsigelser, der er kommet fra nogle af net- og transmissionsselskaberne.
Lovforslaget her er jo i bund og grund affødt af en politisk beslutning om kabellægning af de eksisterende luftledninger - en kabellægning, som Socialdemokraterne støtter, og som vi synes er en både rigtig og fornuftig samfundsmæssig investering.
I lovforslaget argumenterer ministeren for gennemførelsen af lovændringen med, at den sker af hensyn til forbrugerne, altså for at sikre forbrugerne rimelige priser over for selskaberne, der som bekendt har monopolstatus på dette område.
Det synspunkt har vi naturligvis respekt for, og Socialdemokratiet mener også, at det er Folketingets opgave at sikre forbrugerne rimelige priser.
Men med et så kompliceret lovforslag som dette, der i den grad er en ændring - måske også en nødvendig ændring - af aftalen, der er lavet med selskaberne i 2004, havde det rigtigste været, at ministeren med fremlæggelsen her i Folketinget havde gennemført en genforhandling af aftalen med netselskaberne.
Det er derfor afgørende, at ministeren sikrer en udmøntning af ændringsforslagene, der ligger i forlængelse af 2004-aftalerne og i forståelse med branchen, således at disse aftaler overholdes.
Vi har naturligvis også en forventning om, at selskaberne lever op til den pligt, de har om løbende investeringer og vedligehold inden for indtægtsrammen, så det ikke bare tørres af på forbrugerne.
Men det er klart, at hvis vi her i Folketinget beslutter, at net- og distributionsselskaberne pålægges yderligere udgifter, f.eks. i form af nyt kabelnet, så må regeringen også tage initiativ til en genforhandling af den aftale, der indgået.
I forventning om at dette forhandles på plads parallelt med behandlingen her i Folketinget, kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
Jeg skal også i den forbindelse give tilsagn fra SF's ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, der ikke kunne være til stede i salen i dag, om, at SF på linje med Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-12-02:
En af Folketingets opgaver på el- og gasområdet er at sikre forbrugerne rimelige priser på den el og gas, de får sendt igennem nettet.
Og det er netop formålet med det her lovforslag at forhindre utilsigtede prisstigninger på dette område.
Det drejer sig bl.a. om at sikre, at når elselskaberne investerer i nye ledninger, skal forbrugerne ikke betale for vedligehold af de gamle luftledninger.
For Venstre er det også helt afgørende, at vi animerer elselskaberne til at fortsætte kabellægningen, og at vi giver dem muligheder for at gennemføre kabellægningen.
Det er også vigtigt for Venstre, at vi lever op til ELFOR-aftalen fra 2004, som sikrer hele elstrukturen i Danmark.
Og det er meget vigtigt for Venstre, at vi fortsætter det, og også, at vi er i dialog med Dansk Energi om at sikre, at ELFOR-aftalen stadig væk gælder, også efter gennemførelsen af dette lovforslag.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-02:
Nu opfatter jeg altså ikke Forbrugerrådet som en instans, der vil lade sig undertrykke, så det tror jeg næppe på.
Som sagt vil Forbrugerombudsmanden følge det her tæt og evaluere det, og de erfaringer, man kan drage af det, vil man selvfølgelig kunne bruge til at justere aftalen på et senere tidspunkt.
Så jeg tror stadig væk på, at det er en rigtig god aftale, der er lavet, og at der er nogle rigtig gode retningslinjer, som i langt højere grad end det andet vil blive respekteret.
Anders Samuelsen (LA), 2008-12-02:
Jeg skal ikke trække den her voldsomt ophedede debat yderligere ud, men bare konstatere, at Liberal Alliance også kan støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Jeg deler jo ministerens opfattelse af, at bibliotekerne har spillet en meget vigtig rolle og også vil komme til at gøre det i fremtiden, både hvis vi ser på kulturlivet og den demokratiske udvikling i Danmark.
Men så synes jeg bare, når man nu kigger på ministerens egen styrelses rapport her, at det er lidt overraskende, at denne større og vigtigere rolle skal løftes for færre og færre penge, for vi andre kan se, at det, kulturministeren kalder stabilitet i bevillingerne - det er rigtigt - jo år for år er et fald i den her regerings tid.
Alt det taler da imod, at bibliotekerne fremover skal kunne være i stand til at løfte den meget vigtige opgave, de har, på et tilfredsstillende niveau.
Carina Christensen (KF), 2008-12-02:
Jamen jeg er helt enig i, at vi skal kigge på det, og jeg synes også, at vi skal forholde os til det.
Men man må også bare se på: Hvordan er udviklingen gået historisk?
Altså, jeg kan også godt huske, at der, da jeg var barn, i den lille by, jeg kom fra, var et lille lokalt bibliotek, og man havde skolebiblioteket, og det var rigtig fint.
Men der er bare sket en udvikling over de sidste 20 år, som betyder, at mange af de små filialer måske er blevet udsultet lidt, hvad angår samlingerne - der har ikke været det store udlån af så mange bøger - og at flere og flere derfor har valgt at køre hen på de store biblioteker, hvor der har været rigtig mange gode tilbud: store samlinger og en masse spændende digitale tilbud osv.
Det er den bevægelse, vi har set.
Det er ikke kommet inden for de sidste få år; det er kommet langsomt over de sidste 20 år.
Men borgerne oplever stadig væk et spændende og interessant biblioteksvæsen; det er bare struktureret på en lidt anden måde.
Det, der selvfølgelig bekymrer mig, er, hvis der så sidder nogle ude i udkantsområderne, som man fuldstændig overser, og man ikke ligesom får en bogbus derud eller noget andet.
Der skal vi have fokus på, om man nu også har blik for det.
Men mit indtryk er, at det har man i biblioteksverdenen, og man prøver også hele tiden at sætte alternativer ind der, hvor man vælger at lukke en filial ned.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-02:
Jamen det er jo sådan set rigtigt nok, hvis vi forestiller os, at der kørte bogbusser rundt alle steder, og at man, på samme måde som man tidligere kunne bruge filialerne, nu kunne bruge bogbusser alle steder.
Men det er jo ikke virkeligheden.
Problemet er jo, at vi oplever, at folk i yderområderne bliver dårligere og dårligere betjent, også hvad angår biblioteker, og de ting, ministeren nævner med at bestille bøger hjem på nettet, betyder, at der først skal være en planlægningsfase.
- falder bort for de børn, der ikke bor i nærheden af bibliotekerne og ikke har forældre, der vil køre dem til og fra.
Og derfor vil jeg gerne spørge: Mener ministeren alligevel ikke, at det her er et af de områder, man skal kigge på, hvis man snakker overordnet?
Carina Christensen (KF), 2008-12-02:
Det er rigtigt, at der sker filiallukninger rundtomkring.
Det er jo en lokal prioritering, og det er kommunalpolitikerne, der sidder og vurderer, at der er plads til at lukke filialer ned.
Og er det så nødvendigvis en negativ udvikling?
Det kunne man jo godt umiddelbart mene, hvis der ikke kom noget andet i stedet.
Men når jeg læser rapporten, synes jeg, at min oplevelse også er, at bibliotekerne i høj grad har fokus på at være tilgængelige for borgerne og sætte noget andet i stedet: bogbusser og afhentningssteder, så man går ind på bibliotek.dk på internettet, bestiller sine bøger der, og så bliver de sendt ud et sted tæt på borgerne, hvor de kan hente dem.
Der sker rigtig meget spændende ude i kommunerne, og jeg synes ikke, man bare skal sige, at det negativt, når en filial lukker ned, når det, der bliver sat i stedet for, sådan set kan være en god og også meget relevant løsning for borgerne.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-02:
Jeg er meget, meget enig i det, ministeren siger om, at herinde skal vi forholde os til de overordnede ting og til nogle ting omkring målsætningen med f.eks. bibliotekerne, og vi skal ikke grave os ned i en masse detaljer og detailstyre, hvad der foregår i kommunerne.
Det er jeg meget enig med ministeren i.
Men er ministeren så til gengæld ikke enig med mig i, at hvis man ser på det overordnet, er tilgængelighed vel et af de allermest fundamentale principper for, at vi overhovedet kan snakke om, hvad vi vil med bibliotekerne?
Jeg mener, at hvis folk ikke kan komme til bibliotekerne, er det jo sådan set ligegyldigt, hvilke strategier vi lægger herindefra.
Der har vi jo altså det problem - det håber jeg også ministeren er enig med mig i - at hver femte biblioteksfilial er forsvundet, siden vi begyndte på strukturreformen.
Er ministeren ikke enig med mig i, at det er et problem, og at vi er nødt til at snakke om det her og lægge en bedre strategi for, hvordan vi sikrer tilgængelighed?
Carina Christensen (KF), 2008-12-02:
Når jeg læser rapporten, ser det overordnet ud, som om der har været et stabilt bevillingsniveau gennem de sidste mange år på biblioteksområdet.
Så er det rigtigt, at der er en diskussion.
Jeg har også holdt et møde med Biblioteksforeningen, hvor de var inde og pege på nogle afvigelser i budgetterne, og det er man ved at kigge på en forklaring på.
Men overordnet set ser det for mig ud, som om det er en stabil udvikling, der har været i budgetterne.
Men igen vil jeg sige, at det er kommunernes ansvar at prioritere folkebibliotekerne.
Jeg synes selvfølgelig som kulturminister, at de bør gøre det.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at der er midler til, at bibliotekerne kan udvikle sig.
Og når vi kommer med en række anbefalinger næste år, håber jeg da også, at kommunerne vil tage dem til sig.
Men som loven er indrettet i dag, er det kommunernes ansvar at stille de bibliotekstilbud til rådighed for deres borgere, som de mener er relevante for deres kommune.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Mit spørgsmål gik sådan set heller ikke på, om nogen skulle overtage kommunernes opgave, for det er jeg sikker på de kan klare, hvis de har de rigtige rammer til det.
Men de tilbagemeldinger, vi får, er jo - som ministeren ganske rigtigt siger - at der er rivende udvikling, men samtidig er der besparelser.
Er ministeren ikke enig med mig i, at med et område, der er i rivende udvikling, og som vi kan betragte som en investering i livslang læring med pilene rettet mod globaliseringen og alle de ting, som bibliotekerne i høj grad bliver en aktør i, er det altså ærgerligt, at kommunernes økonomi er så stram, at de faktisk lige præcis der, hvor de skulle sætte dynamoen foran, bliver nødsaget til at spare?
Carina Christensen (KF), 2008-12-02:
Vi har jo netop fået udarbejdet en stor rapport, som har analyseret udviklingen på biblioteksområdet efter kommunalreformen.
Den er kommet for ganske kort tid siden.
Det er Styrelsen for Bibliotek og Medier, der har stået bag rapporten, og jeg vil sige, at den tegner et billede af et biblioteksvæsen, der er i rivende udvikling.
Der sker rigtig meget på biblioteksområdet i de her år, og også noget, der betyder store forandringer af den måde, vi som borgere oplever vores biblioteksvæsen på.
Det behøver ikke nødvendigvis at være negativt, fordi vores behov og de ønsker, vi har til biblioteket, jo også ser anderledes ud i dag.
Det er decentralt og ude lokalt, man skal beslutte, hvad det er for nogle biblioteker, man ønsker sig i sin kommune, hvor mange filialer der skal være, hvilke tilbud man ønsker der skal være, og hvad bevillingsniveauet skal være.
Det kan jeg jo sådan set ikke blande mig i.
Jeg kan mere se på det overordnede, og der må man sige, at det, der sker, ser spændende ud, men jeg mener også, at der er behov for, at vi får en strategi, der ser på, hvilken rolle folkebibliotekerne mere overordnet skal spille i vidensamfundet.
Derfor glæder jeg mig også til, at vi får de her anbefalinger næste år.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Jeg skal naturligvis med stor glæde kvittere for, at ministeren synes, at den strategiplan, som vi har lavet et beslutningsforslag om her, er interessant, og at man gerne vil støtte den.
Det er en rigtig stor glæde.
Når jeg så lytter mig frem til de indsatsområder, som ministeren tænker på i den arbejdsgruppe, som skal starte efter nytår, synes jeg også, at det lyder spændende, og det vil jeg glæde mig til at følge.
Hvordan ser ministeren så på den virkelighed, der er lige uden for her, hvor vi kan se, at rigtig mange kommuner i de her måneder melder ind, at de har været nødsaget til at skære i budgetterne for folkebibliotekerne i den budgetlægning, de har gennemført nu her for år 2009?
Carina Christensen (KF), 2008-12-02:
Socialdemokraterne ønsker med det her beslutningsforslag at få udarbejdet en national strategi for folkebibliotekerne.
Det ønske kan jeg sådan set fuldt ud tilslutte mig.
Jeg er også i vidt omfang enig med forslagsstillerne med hensyn til vigtigheden af at arbejde strategisk med bibliotekerne.
Derfor er jeg også glad for, at netop en strategi for folkebibliotekernes rolle i vidensamfundet allerede er sat på dagsordenen - det fremgår også af regeringens kulturpolitiske arbejdsprogram.
Jeg er i øjeblikket i fuld gang med at nedsætte et udvalg i regi af Styrelsen for Bibliotek og Medier, der skal arbejde med folkebibliotekernes rolle i vidensamfundet.
Udvalget skal forholde sig til behovet for yderligere udvikling af bibliotekernes digitale infrastruktur, samspillet mellem digitale og traditionelle bibliotekstilbud, modeller for formidling af digital kulturarv, modeller for læring i biblioteket, eksempler på nye partnerskaber og behovet for kompetenceudvikling hos bibliotekernes personale.
Arbejdet vil gå i gang i begyndelsen af det nye år og afsluttes primo 2010.
Og jeg vil sige, at jeg glæder mig til at modtage udvalgets anbefalinger og forslag vedrørende bibliotekernes rolle i vidensamfundet.
På den baggrund kan regeringen ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-02:
Altså, så vidt jeg er orienteret, træder den frivillige aftale først i kraft til foråret - så vi ved jo ikke, hvordan den kommer til at fungere.
Vi håber da også, at den kommer til at fungere tilfredsstillende, det vil være den bedste løsning for alle parter.
Men vil ministeren så ikke, hvis vi finder ud af, at aftalen ikke fungerer, at den skrider og falder fra hinanden, og at man i virkeligheden ikke kan bruge sit nej tak-skilt til noget - hvilket jo i virkeligheden vil få forbrugerne til at føle sig helt forvirret - på det tidspunkt overveje, om der skal være lovgivning?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Det er sådan, at der er nogle retningslinjer nu fra Forbrugerombudsmanden.
De retningslinjer skal alle respektere og overholde.
Hvis ikke de bliver det, kan man bruge markedsføringslovens almindelige instrumenter til at sætte ind over for det.
Derudover er det i øvrigt også sådan - som jeg nævnte - at den her ordning skal evalueres mellem parterne, og på det tidspunkt vil der jo så være lejlighed til, at vi også politisk kan se, om tingene er kommet til at fungere på en tilfredsstillende måde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-12-02:
Sådan er aftaler jo.
Men når den ene part i det her forløb - nemlig erhvervslivet - allerede nu har været ude at sige, at de ikke vil respektere den aftale, der er indgået, kunne man godt forestille sig, at forbrugerne på den anden side også kunne have lyst til at sige det.
Det har de nu ikke gjort, har jeg noteret mig, på trods af at de heller ikke har fået deres krav opfyldt.
Mener ministeren ikke, at det, hvis det kommer så vidt, at erhvervet ikke har tænkt sig at respektere den frivillige ordning, som de er en del af, måske kunne være en overvejelse værd, om vi skal have lovgivning på feltet?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
For det første vil jeg lige sige, at det jo er sådan, at der også har været forbrugerrepræsentanter med i de her forhandlinger, så forbrugersiden har jo også påvirket forhandlingerne.
Så den del af det er tilgodeset.
For det andet: Ja, det er sådan, at når Forbrugerombudsmanden har udstedt retningslinjer, så omfatter de alle, og dermed kan man bruge markedsføringslovens almindelige sanktionsinstrumenter over for dem, som gør noget, der er i strid med de retningslinjer, som Forbrugerombudsmanden har gennemført, også selv om den pågældende virksomhed, der gør det, ikke måtte være medlem af en af de foreninger, der har deltaget i at udforme aftalen bag retningslinjerne.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Jeg opfatter det nu nok lidt anderledes.
Jeg opfatter det sådan, at der er nogen, som har haft en interesse i at gøre det så lidt attraktivt som muligt at sige nej tak til reklamer.
Og så har man sørget for at få noget med i det, folk fravælger, som man ved at de gerne vil have.
Det synes jeg måske ikke er så hensigtsmæssigt, hvis det handler om at give folk den størst mulige frihed.
Vi havde jo faktisk nogle enkle og forståelige regler tidligere.
De blev godt nok ikke overholdt, men de var enkle og forståelige.
Men det andet spørgsmål var det om sanktionerne, og jeg vil bare have transportministeren til at bekræfte, at der udøves sanktioner mod alle, der overtræder de her frivillige aftaler, uanset om de er en del af den frivillige aftale eller ej.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Man er jo nødt til at have en rimelig enkel opdeling, så det ikke er kompliceret at finde ud af, hvilke forsendelser der må afleveres ind ad brevsprækken, og hvilke der ikke må afleveres ind ad brevsprækken.
Så der er grænser for, hvor meget man sådan kan graddele de forskellige typer af forsendelser, som man ikke vil have eller gerne vil have.
Derfor har man altså her fundet den mest hensigtsmæssige måde at opdele det på.
Forbrugeren kan jo så vælge gerne at ville have de her ting, eller forbrugeren kan sørge for selv at få rekvireret det materiale, man gerne vil have fra aftenskolen.
Det vil aftenskolen jo helt sikkert være villig til at sende, og man kan sikkert også hente det på biblioteket og andre steder.
Så de materialer, man gerne vil have, er helt sikkert tilgængelige for den enkelte.
Formentlig vil man også kunne se det på internettet, for så vidt angår de fleste aftenskoler.