runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Jeg synes sådan bare som en historisk betragtning, at det kunne være interessant at høre, hvordan tingene har ændret sig for Socialdemokratiet, når man kan notere sig, at ordføreren, hr. Rasmus Prehn, under den tidligere behandling af etableringsloven sagde, at folkepensionister ikke vil få de ydelser, de har krav på, og at loven er noget makværk, og at det er tvivlsomt, om der vil være noget at spare med det her forslag, og at vi vil komme til at svigte de ældre.
Kunne fru Maja Panduro ikke lige klart på de fire punkter beskrive, hvor det er blevet placeret i det her lovforslag, altså hvordan man har sikret, at det, som hr. Rasmus Prehn sætter spørgsmålstegn ved, ikke sker?
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Jeg er glad for, at ordføreren fra Enhedslisten netop har noteret, at vi ikke på nogen som helst måde har ændret holdning i forhold til, hvad vi sagde i 2010.
Selvfølgelig har man altid betænkeligheder, når man laver lovgivning, og derfor er Dansk Folkeparti også altid meget optaget af, at lovgivningen følges løbende, og at der ses på, hvordan og hvorledes noget udvikler sig.
Ofte lægger man jo evalueringer ind i en lovtekst osv.
Jeg synes også, at vi måske især fra Socialdemokraternes ordfører har hørt, at man selvfølgelig er opmærksom på mange ting i forhold til det videre arbejde, og at det faktisk også måske ser lidt lysere ud, end man i sin tid havde forventet det ville gøre.
Jeg var også inde på, at der, dengang man flyttede SKAT, også var en del bekymringer.
I dag oplever vi faktisk en større tilfredshed med mange af de ting.
Med hensyn til om der bliver de besparelser, som man lovede, vil jeg sige, at det også kan være, at de bliver større.
Det ved vi jo ikke endnu, og vi skal så huske på, at KL er med i det her.
De har accepteret beslutningen og været en sparringspartner i forbindelse med den, og vi kunne jo håbe, at der så kommer flere midler, hvilket faktisk vil medvirke til, at der bliver lavet nogle velfærdsforbedringer rundtomkring i landets kommuner.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Den offentlige sektor skal være moderne og tidssvarende.
Der skal sættes fokus på løbende nytænkning, effektivisering og bedre ressourceudnyttelse, og det er især vigtigt i en tid, hvor der mangler økonomiske ressourcer.
For at Danmark fortsat skal være et førende informations- og kommunikationssamfund, er det bl.a. regeringens mål, at al kommunikation mellem borgere og virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt fra 2015.
Lovforslaget er jo en gammel aftale mellem den daværende regering og Dansk Folkeparti, og det er en del af genopretningen af dansk økonomi fra 2010, som KL også er med i.
Dengang stemte SF imod lovforslaget, og det gjorde vi, fordi vi havde en række betænkeligheder.
Det havde vi i forhold til den tidsramme, der var blevet sat.
Jeg er meget imponeret over, at Venstres ordfører synes, at der burde have været holdt formøder.
Vi havde jo i den grad problemer med alene tidsfristerne.
Vi synes, at når man laver noget så omfattende, er det nødvendigt, at vi også i fællesskab kan diskutere det grundigt. Det andet, som vi var bekymret for, var i forhold til økonomidelen, hvad det ville betyde i forhold til nogle kommuner, og den tredje del var i forhold til udsatte borgere, ældre, de handicappede borgere, som ikke havde mulighed for ansigt til ansigt-hjælp fra socialrådgiverne.
Jeg synes faktisk også umiddelbart, at det ville være uansvarligt at tilbagerulle alt, der er blevet lavet her, alle de penge, der er blevet givet, samtidig med at det er en aftale, KL har lavet med den tidligere regering, som vi bakker op om.
Jeg tror, at vi løbende er nødt til kigge på de ting, vi laver, for at se, om der er brug for justeringer, om der er nogle ting, der skal gøres anderledes.
Det håber jeg sandelig også med det her.
Det ville da selvfølgelig være ønsketænkning, hvis det bare var smertefrit.
Det tror jeg ikke det bliver.
Men der er nogle af de her punkter, som jeg har nævnt, som vi faktisk har taget har højde for, bl.a. at det stadig væk skal være muligt for den enkelte borger, som har problemer, også at kunne få den her hjælp, hvor man henvender sig.
Så alt i alt vil jeg bare sige, at den er landet o.k., og vi glæder os til, at vi senere også skal drøfte det her i udvalget og i fællesskab, også med Venstre og andre, prøve at se på de betænkeligheder, bekymringer eller udfordringer, vi har.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Nu tror jeg altså, at jeg bliver nødt til at læse op af den fælles betænkning, vi vedtog i oppositionen dengang.
Det var en kritik, der rettede sig imod selve strukturen med, at man skal behandle visse ydelser i Udbetaling Danmark, de såkaldte objektive, og de individuelle i kommunerne.
Det var en kritik af hele strukturen; det handlede ikke kun om enkelte udsatte borgere.
Og derfor må jeg spørge: Hvor fremgår det i de her lovforslag, der er fremsat, at der ikke længere er grund til bekymring i forhold til de to helt principielle spørgsmål, som vi rejste dengang?
René Christensen (DF), 2012-02-21:
Jeg er meget enig med ministeren i, at det, som er besluttet om det rejsehold, der skal ud, er en hjælp til kommunerne.
Det, vi foreslår her, er jo for at komme virkelig i gang; nu skal der ske noget ude i kommunerne.
Vi skal også se på – og der har ministeren jo fat i noget af det rigtige
: Er kvaliteten i orden?
Det vil sige, at kvaliteten åbenbart ikke er så god.
Nu bliver vi ved med herinde i Folketingssalen at sige, at vi giver.
Man skal bare huske, at i de her sager er de omkring 15 mia. kr. jo kommunernes penge, og derfor kan det undre Dansk Folkeparti, at kommunerne ikke har langt større fokus på det her.
Kommunerne bruger utrolig lang tid på at fortælle om, hvor stram en økonomi de har, men på det her område bruger man rigtig mange penge uden at vide, hvad kvalitet man får for de penge.
De skal ud at kigge på: Hvad er det for en kultur, man har i den pågældende kommune?
Hvordan er det man håndterer de her sager, både inden man beslutter sig for en anbringelse, og når man har besluttet sig for en anbringelse?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Jeg synes måske, det var mere naturligt, at man havde fokus på at have ét, som man så til gengæld sørger for er fagligt i orden og permanent – som det, vi har aftalt i fællesskab jo netop er.
Så har det altså, synes jeg, et bedre fokus end det, som Dansk Folkeparti foreslår alene.
Dansk Folkeparti spørger om tilsyn, og der vil jeg gerne sige, at det er et område, som jeg er meget optaget af, og det var faktisk noget af det første, der var anledning til, at jeg indgik det strategiske partnerskab med KL, fordi der jo var rapporter fremme om manglende tilsyn.
Og det bekymrer mig meget, når de børn, som vi har fjernet fra deres mor og far, fordi mor og far ikke er i stand til at passe på dem, bliver anbragt på steder, hvor vi ikke er gode nok til at sikre at de har det godt.
Jeg vil gerne sige, at der er rigtig mange ting på det her område, som jeg synes vi skal arbejde videre med, for én ting er tilsyn, noget andet er, om børnene overhovedet bliver fjernet, noget tredje er, om man opdager de børn, der har det skidt, i tide, men den største udfordring, som jeg synes vi i den grad skal arbejde sammen om, er: Hvad gør vi, for at de her børn får et godt liv?
For rigtig mange af dem viser erfaringerne jo, at selv om de bliver anbragt, får de ikke nogen uddannelse, de får ikke nogen god tilværelse, fordi de har så mange svigt og sår med i bagagen.
Så jeg synes, vi skylder de her børn, at vi begynder at kigge på, hvordan vi kan hjælpe dem på en helt ny måde.
René Christensen (DF), 2012-02-21:
Og tak til ministeren for de trods alt pæne ord, selv om ministeren ikke vil stemme for forslaget.
Det her er jo et supplement til den aftale – og det siger ministeren jo også – som satspuljepartierne har indgået omkring et nationalt rejsehold.
Man kan sige, at det, Dansk Folkeparti her kommer med forslag om, er en 5-årig øvelse, hvor man laver et rejsehold, som kommer ud i perioder af 14 dages varighed.
Nu siger ministeren, at det er et snævert område.
Hvis man læser forslaget igennem, kan man se, at det her også handler om tilsynet med opholdsstederne.
Vi bruger 15 mia. kr. om året, men vi har svært ved at finde ud af, om kvaliteten er i orden.
Ministeren kom også ind på, om vi skal ændre lovgivningen, og ministeren har sat et arbejde i gang.
Jeg vil bare sige, at vi jo altså fra Ankestyrelsen fik en praksisundersøgelse i november 2011 – det er ikke ret længe siden – som viste, at der var fejl i 83 pct. af de undersøgte sager.
Så må vi jo spørge: Er det egentlig lovgivningen, der skal laves om, eller er det kommunerne, der skal have råd, vejledning og en højt løftet pegefinger om at følge den lovgivning, der er på området i dag?
Det er der, vi mener at et rejsehold i en kortere periode kunne være med ude og bakke op omkring det.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jeg er da i hvert fald glad for, at ministeren vil indkalde til en teknisk gennemgang, og så må vi jo se, om vi undervejs i den gennemgang kan finde svarene på de spørgsmål og betænkeligheder, som vi har.
Der skal man da møde frem med åbent sind og se, om man kan lade sig belære.
Altså, Danmarks Radio bringer den 12. december et interview med formanden for Kommunernes Landsforening, Jan Trøjborg.
De refererer ham for at sige, at han mildt sagt ikke er fyldt med forventninger om den store gevinst.
Det går altså på besparelserne.
Han henviser til, at den tidligere regering tromlede Udbetaling Danmark igennem.
Så citeres Jan Trøjborg for følgende: »Det er bestemt ikke en tidsel, der er vokset i vores have, og vi forstår udmærket kommunernes skepsis.«
Det tyder jo ikke på, at formanden for Kommunernes Landsforening er helt så overbevist om det gode i det her projekt, som ministeren er.
Ville det så ikke have været en god anledning til at tage en drøftelse om at stoppe projektet, når nu en vigtig spiller som Kommunernes Landsforening på den her måde ytrer sin skepsis over for lovforslagene?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Jeg skal beklage, at jeg ikke lige var i nærheden af talerstolen, men jeg havde tænkt, at der var en konservativ ordfører, der skulle på, men jeg kan se, at det er der så ikke i dag.
Jeg vil starte med at sige tak for debatten.
Vi har jo været omkring etableringen af Udbetaling Danmark i den snak, der har været i den sidste time.
Det står nu klart for alle, at det her er noget, der bygger oven på en aftale, der er lavet mellem den tidligere regering, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Der har været givet udtryk for nogle bekymringer, som allerede blev udtrykt for 2 år siden, og som man må sige at der i dag er taget hånd om.
Jeg synes, at man har taget hånd om de bekymringer, der gives udtryk for, når vi taler om borgere, som er bekymrede, fordi de ikke vil kunne møde frem ved Udbetaling Danmark.
Der har man faktisk sørget for, at de svage og udsatte borgere skal kunne få hjælp på deres borgerservicekontor eller andre steder i kommunen.
Der har været rejst spørgsmål om, hvorvidt det her vil føre til mindre bureaukrati, og om, hvorvidt økonomien i det er i orden.
Jeg vil gerne sige, at Kommunernes Landsforening bakker op om, at de 300 mio. kr. kan findes, og at ATP står på mål for det.
Derfor har jeg ikke grund til at sige andet, end at vores udgangspunkt må være, at det selvfølgelig vil være det, der kommer til at ske.
De to lovforslag, der behandles sammen, og som altså er om det nye Udbetaling Danmark, er således en opfølgning på etableringsloven.
Det andet lovforslag angiver, hvilke dele af lovgivningen der skal overgå til Udbetaling Danmark, og hvilke ydelser der skal blive i kommunerne.
Den nuværende regering er sådan set enig i, at vi skal effektivisere og nytænke den offentlige sektor.
Udbetaling Danmark-projektet er et stort projekt, og der er rigtig mange penge involveret, og det er mange medarbejdere, det berører.
Vi har sørget for, at medarbejderne flytter med, at indholdet bliver i orden, og at kvaliteten er tilfredsstillende.
Jeg vil sige tak til partierne for gennemgangen.
Jeg synes, at det har været nogle gode taler og gode indlæg, der har været.
Jeg synes også, at der er givet svar på de bekymringer, der er blevet givet udtryk for.
Jeg kan så meddele, at jeg, som det tidligere er blevet nævnt, er blevet spurgt om, hvorvidt der vil blive indkaldt til forhandlinger.
Jeg er nu ikke blevet spurgt om, hvorvidt der ville blive indkaldt til forhandlinger inden førstebehandlingen, hvilket også er blevet læst op, men jeg svarede naturligvis hurtigt og høfligt på det spørgsmål, jeg fik, at det er et meget kompliceret og lovteknisk svært lovforslag, og derfor vil vi indkalde til en teknisk gennemgang og også til forhandlinger, hvis det skønnes nødvendigt.
Først og fremmest må vi jo se, hvad der sker, når vi har den tekniske gennemgang, og se, om der stadig væk er behov for det.
Thyra Frank (LA), 2012-02-21:
LA stemmer for L 86 og L 87, også kaldet Udbetaling Danmark-loven.
Med disse lovforslag skønnes det, at kommunerne årligt kan spare knap 300 mio. kr. i administrationsomkostninger.
Den daglige kommunikation mellem borgerne, virksomhederne og det offentlige kommer i fremtiden til at foregå digitalt.
Samtidig sikres det, at de borgere, der ikke er it-parate, sikres den nødvendige hjælp og vejledning i kommunerne.
Ikke mindst ældre og personer med handicap kan få den fornødne hjælp og bistand i kontakten til det offentlige, hvis der er behov for det.
Liberal Alliance støtter lovforslagene.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Med hensyn til det der med, at fordi man er ældre, kan man ikke benytte sig af it, vil jeg sige, at der er rigtig mange, der kan lære det.
Jeg vil give et konkret eksempel: Min mor kan næsten ikke noget dansk, hun har aldrig tændt en computer, men til gengæld har hun faktisk, når vi har sat os ned og vist hende, hvordan hun kan gå på Facebook og chatte og snakke med sine veninder i Tyrkiet, lært det.
Jeg tror faktisk godt, at folk kan lære det.
Det er det ene.
Det andet er, at mennesker heldigvis har pårørende, har et netværk, hvor man også kan hjælpe hinanden, og hvor er det dog fantastisk og skønt.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man også kan styrke, at vi altså har et civilsamfund, hvor vi hjælper og støtter hinanden.
I forhold til lovforslaget spørger Enhedslistens ordfører direkte: Hvor står det i lovforslaget?
Jeg har ikke lovforslaget med, men når jeg kommer ned fra talerstolen, vil jeg gerne komme over til Enhedslistens ordfører.
Vi sidder jo trods alt lige ved siden af hinanden.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Nu er der jo ifølge de opgørelser, vi kender, ca. 500.000 borgere, der ikke har adgang til it, og ikke ved, hvordan man bruger det, og måske aldrig nogen sinde har prøvet det.
Ud af disse 500.000 er der 400.000 ældre, og vi ved jo nok alle sammen, at det ikke er nogle, der sådan bare lige lærer det på en eftermiddag, og nogle af dem tør det aldrig.
Der er så ifølge Kommunernes Landsforening afsat 140 årsværk fordelt på 98 kommuner til at tage sig af den gruppe borgere, når de skal have hjælp til på en eller anden mærkelig måde at få behandlet deres ansøgninger og forstå de elektroniske svar, nej, det får de jo ikke, for de har ikke nogen pc., men altså, de svar, som de får fra myndighederne, hvordan de så end skal få det, hvis ikke de kan kræve at få det på papir.
Så er det bare, jeg siger
: Hvor i lovforslagene er det, at den gruppe borgeres retssikkerhed og gode service er blevet sikret?
Jeg kan ikke finde det, men det kan være, at fru Özlem Sara Cekic kan finde det til mig.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-02-21:
Jeg læser ikke betænkningen på samme måde.
Det, jeg kan forstå på betænkningen, er, at vi har været bekymret i forhold til nogle grupper af borgere, som kunne have et særligt behov for at få hjælp.
Og der mener jeg, hvis man læser lovforslaget, at der er gjort rigtig meget ud af – det har i hvert fald været utrolig vigtigt for os – at de borgere ikke skulle falde igennem.
Og samtidig ved jeg jo også, at der løbende skal kigges på det her, og at vi skal se på, hvordan og hvorledes vi kan gøre det.
Men jeg synes grundlæggende, at hvis der er mulighed for, at man kan gå ind og effektivisere, frigøre ressourcer fra papirarbejde til borgerkontakt, så skal man støtte det.
Langt størstedelen af danskerne kan sagtens benytte sig af it, men samtidig er der en gruppe borgere, som har det svært med det, og de skal have hjælp.
Og det mener jeg at vi har taget højde for i lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-21:
Igen er jeg jo faktisk enig med spørgeren.
Jeg er enig i, at der er behov for, at vi kigger på kulturen, og jeg har været ude med en opsang og har sagt, at jeg har et lovforslag på vej om, at man skal sikre adgang til lukkede familier, jeg har et lovforslag på vej om større refusion, når der er søskendeflokke, som skal fjernes, jeg har et lovforslag på vej om, at man skal sørge for, at oplysninger går videre, når børn og familier flytter fra kommune til kommune, de såkaldte nomadefamilier.
Jeg har sådan set mange lovgivningsmæssige forslag på vej.
Det, vi jo bare må konstatere, er, at det ikke nytter noget kun at ændre loven, hvis det er ude i kommunerne, man ikke følger op.
Derfor tror jeg selv, at det partnerskab, vi har lavet med KL, rent faktisk er nøglen til i fællesskab at tage ansvar for, at tingene bliver løftet.
For det er ikke nok at lave lovændringer, hvis ikke de bliver fulgt.
Derfor er det kulturen, der skal kigges på, sådan set ikke ud fra en kritik af den enkelte socialrådgiver, men ud fra en betragtning om, at der kan være nogle ting derude, vi bliver nødt til at forholde os til.
Derfor har jeg bedt Ankestyrelsen om at lave en kulegravning, så vi kan blive klogere på, hvor det er, der sker fejl, så man kan lære af det.
Derfor kommer en taskforce nu til at rejse rundt, ikke kun i få timer, som jeg tror spørgeren antydede at taskforcen kunne gøre det, den vil også kunne være der længere, og den vil kunne være der til præcis de opgaveløft, som spørgeren efterlyser.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Der er jo faktisk lavet nogle ændringer af lovforslaget netop på baggrund af nogle af de høringssvar, der har været, og som har talt om borgernes retssikkerhed og udveksling af oplysninger.
Men jeg vil også sige, at jeg altså ikke kommer til at synes, at det er utrolig synd for den borger, som eventuelt har begået socialt bedrageri, at han så skal have med to myndigheder at gøre.
Og jeg tror faktisk, lige præcis når det kommer til socialt bedrageri, at det for det første er nødvendigt, at myndigheder har mulighed for at udveksle oplysninger.
Ellers kan vi ikke fange dem, der begår socialt bedrageri, og det synes jeg faktisk er en meget vigtig prioritet – måske særlig fra os i de partier, som mener, at vi skal have et udbygget sikkerhedsnet, og at vi skal aflevere en relativt stor del af vores indkomst i skat.
Vi har en særlig forpligtelse til at sikre, at de penge så også bliver brugt på det rigtige og ikke på, at der er nogle, der snyder sig til dem.
Derfor synes jeg indsatsen mod socialt bedrageri er så vigtig, og den kan vi ikke lave, medmindre man har mulighed for at udveksle oplysninger.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jo, det har jeg sgu ikke nogen problemer med.
Undskyld.
Det har vi en masse gode forslag til, hvis vi på et eller tidspunkt skulle komme dertil.
Man kan jo sige, at politiet jo også har ligget og rodet med et it-system, det kostede vist 500 mio. kr. at skrotte det.
Så det må jo være indholdet.
Men jeg kan forstå, at fru Maja Panduro er mindre bekymret.
Det er Kommunernes Landsforening jo ikke.
De siger i deres høringssvar, at der er stor fare for dobbeltarbejde og bureaukrati i den her løsning.
Lad det nu ligge.
Jeg vil gerne høre ordførerens mening om det for mig at se helt centrale høringssvar, der er fra statsforvaltningerne.
For det udtrykker jo i virkeligheden en meget skarp kritik af det her, når det drejer sig om borgernes retssikkerhed.
Det er vanskeligere at få overblik over sin sag, skriver de.
Borgernes mulighed for personligt møde med en konkret sagsbehandler bliver vanskeliggjort.
Der er alt for stor mulighed for at udveksle oplysninger inden for systemet uden borgernes samtykke, og borgernes mulighed for at få efterprøvet deres sag i ankesystemet bliver begrænset osv. Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, at det her bare er grebet ud af den blå luft, når statsforvaltningerne peger på de her alvorlige betænkeligheder for borgernes service og retssikkerhed.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Tak til hr. Eyvind Vesselbo for fremlæggelsen.
Det burde jo sådan set ikke komme bag på hr. Eyvind Vesselbo, at der kunne være sådan nogle betænkeligheder, som hr. Eyvind Vesselbo nu ridsede op.
Det er jo næsten ord til andet de betænkeligheder, som den daværende opposition, dvs. de nuværende regeringspartier og Enhedslisten, i fællesskab fremførte i december 2010, da den borgerlige regering med Dansk Folkepartis støtte fremsatte det her lovforslag og også fik kørt det igennem, altså ikke det her lovforslag, men etableringsloven, og også fik kørt det igennem på trods af de betænkeligheder og spørgsmål til det, der blev rejst af den daværende opposition.
Derfor burde det egentlig ikke komme bag på hr. Eyvind Vesselbo, men bedre sent end aldrig.
Derfor vil jeg spørge hr. Eyvind Vesselbo, om de betænkeligheder betyder, at man er villig til at være med til at sætte hele lovkomplekset i bero, indtil vi til bunds har fået opklaret, om der er grund til at have disse betænkeligheder og bekymringer, som jeg tror at vi alle sammen deler.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om det er det, der ligger i det, for så mener jeg, at vi hurtigt kunne skride videre til at sige, at vi nu lægger det dødt og får undersøgt de ting, og så kan vi vende tilbage til det.
Henning Hyllested (EL), 2012-02-21:
Det har vi selvfølgelig gjort af færdselssikkerhedsmæssige grunde.
Vi er af den overbevisning, at der er rigtig mange af de pågældende knallerter, der bliver taget i og også i det daglige kører for stærkt.
Vi har imidlertid ikke under udvalgsbehandlingen kunnet få nogen statistik på det her.
Der føres tilsyneladende ikke statistik over den slags ting i politiet, så det må meget bero på mavefornemmelser.
Det har så gjort, når vi sådan har konsulteret vores maver, at vi fastholder ændringsforslaget.
Vi har så konstateret, at det øvrige Ting tilsyneladende ikke har de samme gode maver som Enhedslisten, men det må vi jo så leve med.
Vi fastholder vores ændringsforslag til det her lovforslag.