runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-07:
Debatten har jo allerede afsløret, at alle ordførere forholder sig til to typer, nemlig dem, der er en del af organiseret kriminalitet, og så ellers de tiggere, vi oftest ser på gaden.
Vi tror faktisk, vi skal en anden vej.
Nu er det sådan, at Liberal Alliance faktisk har et socialt udspil, hvor vi omtaler de allersvageste.
Nu er det ikke sikkert, at alle her er så heldige, at de har fået det læst, og derfor kan jeg tillade mig at citere derfra.
Det er altså møntet på dem, der er allersvagest i vores samfund.
For nogle mennesker er den bedste terapi at føle sig værdsat og være i stand til at bidrage.
De allersværest udfordrede skal derfor kunne tilbydes et særligt socialt frikort, hvor det bliver muligt inden for en afgrænset periode at tilbyde sin arbejdskraft skattefrit på en helt ubureaukratisk måde.
Der kan være tale om en konkret aftale om at feje fortovet eller skovle sne foran en butik eller bistå cafeerne med at sætte stole og borde ud og tilbage igen.
Det vil reelt udvide arbejdsmarkedet, så de svært udsatte, som i dag er langt fra arbejdsmarkedet, vil turde nærme sig igen på en måde, der for dem måske er håndterlig.
Det vil også mindske risikoen for såkaldt følgekriminalitet med reduceret kriminalitet til følge, uanset om man er sanktioneret i forhold til kontanthjælp.
Målgruppen for et socialt frikort kan være dem, som er omfattet af servicelovens § 81, udsatte voksne.
Og så kan man lave status over det med mellemrum for at se, om de kan komme videre i forhold til arbejdsmarkedet.
Det kunne være en social indsats for de allersvageste.
Så er der, som det er nævnt, også tiggeri, som er organiseret kriminalitet, og den del af det kan vi sagtens medvirke til, altså at man ikke skal stå og give advarsler, inden man kan straffe.
Spørgsmålet er alene, hvordan man adskiller det.
Derfor er vores signal i dag, at som det ligger, mener vi simpelt hen, det her er for hjerteløst over for de allersvageste, og derfor kan vi ikke på det nuværende grundlag sige ja til lovforslaget, men kan der i behandlingen af det findes frem til en løsning, hvor vi i højere grad kan få skovlen under de organiserede kriminelle tiggere, er vi med på den.
Det vil så vise sig, om det kan lade sig gøre.
Mike Legarth (KF), 2015-05-07:
Jeg glæder mig over at høre, at justitsministeren nu også efter rapporten har samme synspunkt.
Det er i hvert fald ligelydende.
Vi har jo slået på tromme for det her i lang tid, for vores kilder i politiet har i et års tid eller mere fortalt om de udfordringer, der er, og den mangel på politifolk, der er til at rykke ud, når der opstår katastrofesituationer og terrorhandlinger.
Vi så det senest i februar, hvor det blev afdækket fuldstændigt.
Det var så det, ministeren henviste til i går.
Jeg synes, det er glimrende, at vi får givet flere ressourcer til politiet.
Vi har foreslået 500 mio. kr. bare til en start.
Altså, ministeren sparker en åben dør ind.
Det er det, vi skal gøre.
Vi har jo også i det her beslutningsforslag foreslået, at man som alternativ til fotovognene kan sætte de såkaldte stærekasser op, og man kan oven i købet sætte dem op som mobile enheder, så man kan flytte dem rundt i landskabet, og så gør de jo faktisk præcis det samme, som fotovognene gør, og så starter man allerede der med at have ca. 100 politifolk, man kan sætte ud på gader og stræder.
Så lad os få mere af det.
Det løser det ikke alene, men det er et skridt på vejen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-07:
Tak for det.
Jeg kan godt se, at der ikke bliver flertal for det her forslag, men jeg vil da takke de to partier, som gav opbakning til forslaget, som jeg håber kan modnes med tiden.
Jeg er overbevist om, at der er rigtig mange dygtige medarbejdere hos PET, som også bestræber sig på at overholde den lovgivning, der er.
Men vi har set i hvert fald ét eksempel på en sag, Christianiasagen, hvor der var medarbejdere, som var meget, meget frustrerede over nogle ting, der foregik, og det havnede i pressen.
Det er måske ikke den bedste situation, og derfor var det egentlig baggrunden for, at vi skulle indføre en whistleblowertjeneste for vores efterretningstjeneste.
Jeg kan oplyse om, at man er i gang med det i USA oven på sagen om Snowden, så der er faktisk andre lande, hvor man gør de her ting eller er på vej til at gøre det.
Ideerne har jeg fået fra en konference, hvor en lang række kontroludvalg fra hele verden mødtes, og hvor jeg kunne lytte frem mig til, hvad man kunne de forskellige steder rundtomkring i verden, og her var forslaget om whistleblowertjenesten oppe.
Det er jo rigtigt, at PET-medarbejdere i dag kan gå til tilsynet, hvis der er noget, de synes skal undersøges, men tilsynet kan ikke behandle andet end persondataoplysninger, så det vil kræve en lovændring, hvis vi skulle give dem flere kompetencer til at kigge på andre ting.
Det kan jeg forstå der ikke er opbakning til.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi i det mindste så ikke kunne enes om, at tilsynet foruden at afgive sin årlige rapport også skulle pålægges at møde op til en snak i Kontroludvalget om rapporten og om de ting, som man finder, som jo i sagens natur ikke kan lægges offentligt frem – sådan er det jo med efterretningstjenester – men det vil i hvert fald som minimum give Kontroludvalgets medlemmer, som jo også er folketingsmedlemmer, en mulighed for at initiere lovgivning, hvis der er behov for det.
For der er faktisk ikke andre veje at blive bekendt med det arbejde, tilsynet laver.
Men jeg vil arbejde videre med det, og det varer jo ikke længe, inden vi her i Folketingssalen kommer til også at diskutere et forslag om offentligt ansattes ytringsfrihed – håber jeg, hvis vi kan nå det, for der er et forslag på vej fra SF om præcis det.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Jeg kan starte med at sige, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte det her beslutningsforslag, fordi vi ganske enkelt ikke er enige i forslagets ordlyd.
Forslagsstillerne giver som motivation for at bringe forslaget her på banen, at der i dag er skabt en mistillidskløft mellem borgere og stat, og den vil man så rette op på med en whistleblowerordning.
Jeg tror faktisk, at hvis man etablerer en whistleblowerordning, får man først og fremmest signaleret meget kraftigt, at så er der personale i vores tjenester, som ikke gør deres arbejde godt nok, og så vil det være en dyb mistillidserklæring til de pågældende medarbejdere.
Derudover vil jeg bare sige, at lige nu står vi også lidt midt i et vadested.
Altså, i går blev det meddelt, at PET skulle have en ny chef.
Jeg tror, at der er behov for at få ro på.
Der er ikke behov for at få en sladretjeneste på nuværende tidspunkt.
Det tror vi heller ikke der er i fremtiden, og derfor afviser vi at støtte forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-05-07:
Tak for det.
I Liberal Alliance går vi ind for åbenhed og gennemsigtighed, og vi håber ikke, at det ødelægger noget for SF, at vi dermed tilslutter os forslaget eller støtter forslaget.
Det er jo sådan set det, der er signalet her.
Det nye tilsyn har siden den 1. januar 2014 skullet kontrollere PET's og Forsvarets Efterretningstjenestes behandling af oplysninger, altså på personer, men alle andre dele af tjenesternes arbejde, f.eks. brugen af agenter, aflytning af telefoner, overvågning af computere og e-mail, kan og skal det nye tilsyn ikke kontrollere.
Det nye kontrolorgan har i sit første leveår afsløret, at PET i en række sager har brudt regler om behandling af personoplysninger.
Trods begrænset kontrol med tjenesterne i 2014 har stikprøvekontroller vist, at PET i flere tilfælde har overtrådt reglerne ved enten ikke at overholde den overordnede slettefrist for behandling af personoplysninger eller ved at have opbevaret oplysninger, som ikke længere var nødvendige for varetagelse af tjenestens opgaver.
Det oplyser formanden for tilsynet faktisk, landsdommer Ulla Staal.
Det var tilfældet i to sager, oplyser Ulla Staal.
Det fører frem til, at vi faktisk synes, at der er god grund til at etablere en ordning, hvor ansatte altså kan henvende sig, fordi der åbenbart er baggrund for at sige, at det er sket i et antal tilfælde, at det ikke har været i overensstemmelse med lovgivningen.
Så den frihed, den gennemsigtighed skal vi have, og derfor støtter vi forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-07:
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, SF er kommet med.
Det er rigtig godt, at man gerne vil have en whistleblowerordning, der sikrer, at offentligt ansatte – i det her tilfælde i to meget, meget lukkede tjenester, som egentlig ikke bliver kontrolleret særlig meget – har et sted at gå hen, hvis der sker noget: hvis der er regler, der bliver overtrådt, ting, der ikke bliver gjort, som burde blive gjort, men som man er bange for at sige højt med navns nævnelse.
Det er også rigtig vigtigt, at oplysningerne så kommer det rigtige sted hen, og derfor er det også supergodt, at SF i den her forbindelse har foreslået, at whistleblowerordningen skal føre til en mulighed for at undersøge de indmeldinger, der kommer i whistleblowerordninger, og at det også gælder, når der er behov for undersøgelser af andre dele af efterretningstjenesternes arbejde end lige personregistreringerne, som jo altså er det eneste, der bliver ført tilsyn med i dag.
Det er i sig selv også en temmelig stor udvidelse af kontrolområdet for både Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste, og det synes vi i Enhedslisten er rigtig positivt.
Det er noget, vi har råbt på længe, og det er også noget, vi har kritiseret den aftale, der blev indgået med bl.a. SF, for ikke at indeholde, altså en kontrol af og et tilsyn med andre dele af arbejdet end lige det, der handler om personregistreringer.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er behov for det.
Det er både, hvis man sammenligner med andre myndigheder, og hvis man sammenligner med andre lande.
Vi har lige fået en redegørelse om terrorberedskabet, som også viser, at der er sket operationelle og processuelle fejl i efterretningstjenesterne.
Det tror vi i Enhedslisten bl.a. har noget at gøre med, at der ikke bliver ført et ordentligt tilsyn.
Men det vil altså også være noget, som man som ansat ville kunne komme af med, hvis man ved, at processerne ikke er, som de skal være, gennem en whistleblowerordning.
Vi har også i de senere år haft andre sager, som har vist behovet for at kunne sige tingene højt.
Der var som bekendt hele sagen om Christianiabesøget og den såkaldte nødløgn, som jo startede med, at nogle PET-agenter følte sig kaldet til anonymt at gå til pressen og berette om misbrug af personfølsomme oplysninger.
Her kunne en whistleblowerordning have været rigtig god, for så kunne man også have igangsat en egentlig undersøgelse, i stedet for at man forlod sig på pressens afdækning.
Vi havde også hele sagen om den påståede civile agent, Morten Storm, som angiveligt via PET hjalp CIA, den amerikanske efterretningstjeneste, med at lokalisere mistænkte terrorister, hvorefter de begik dronedrab på dem, hvilket jo altså ikke ville være lovligt efter dansk ret.
Og så havde vi endda også endnu en sag, som handlede om ulovlig sletning og makulering af sager, som PET havde om fremstående politikere.
Det er bare de sager, som jeg kunne komme i tanker om, da jeg tænkte tilbage på den forgangne regeringsperiode.
Så der er god grund til at have en ventil, når det kommer til to meget lukkede myndigheder i den danske stat.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-07:
Tak for ordet, formand.
Vi Radikale arbejdede for at få nedsat det udvalg, som har siddet og arbejdet med spørgsmålet om offentligt ansattes ytringsfrihed, som det her forslag jo også handler om.
Derfor synes vi på mange måder, at det er et interessant forslag fra SF, som vi Radikale ikke vil afvise kan komme på tale på sigt.
Men vi vil i første omgang gerne vente på, at høringssvarene på baggrund af det her udvalgsarbejde, der har været, endeligt kommer ind, og det er jo i respekt for den proces, som vi selv har været med til at igangsætte, og som jeg sådan set tror at SF's ordfører også selv var med til at igangsætte.
Derfor er vi ikke indstillet på at støtte dette forslag her og nu, men jeg vil ikke afvise, at det på sigt kan blive relevant.
Vi vil i hvert fald meget gerne arbejde videre på dette område, meget gerne sammen med SF, forslagsstillere til dette forslag, også sammen med andre partier.
Det vil vi også gerne, når det handler om offentligt ansattes ytringsfrihed i mere bred forstand.
Selvfølgelig er Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste noget særligt, men en gang imellem synes jeg lidt, at det hele bliver en snak om meget kendte whistleblowersager.
Men for mig handler offentligt ansattes ytringsfrihed også om de mange øvrige hundrede tusinde offentligt ansatte, som ikke lige præcis arbejder i efterretningstjenesterne.
Det bliver i første omgang en afvisning, men vi er indstillet på at arbejde videre sammen med de øvrige parter om det her område.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-07:
Tak for det.
Da vores normale ordfører på det her område, fru Marie Krarup, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse op, hvad vi mener i Dansk Folkeparti.
I Dansk Folkeparti er vi bange for, at en indførelse af en whistleblowerordning for ansatte i Forsvarets og Politiets Efterretningstjenester vil fremme en atmosfære af mistillid i tjenesterne.
Det skal være muligt at fremkomme med kritik internt, når der er behov for det, af både overordnede og underordnede og af tjenestens handlinger i det hele taget.
Det skal faktisk føles som en forpligtelse at komme med en sådan kritik, når der er behov for det.
Man skal turde fremkomme med kritikken uden at dække sig under anonymitet.
Det er ledelsens opgave at skabe et sådant miljø.
Hvis man opretter en ordning, der giver mulighed for anonym kritik, vil man undergrave muligheden for at skabe et miljø, hvor det er en naturlig ting at komme med kritik.
Man vil styrke mistillid og stikkerånd, og det er negativt og skal bekæmpes.
Dansk Folkeparti vil ikke være med til at institutionalisere en sådan holdning, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Annette Lind (S), 2015-05-07:
Forslaget her går ud på at etablere en whistleblowerordning for ansatte i forsvarets og politiets efterretningstjenester.
Lad mig starte med at slå fast, at det er vigtigt, at medarbejdere i alle dele af den offentlige sektor fortæller det, hvis der er noget, de har oplevet i deres arbejde, som ikke bør finde sted.
Det er vigtigt for at opretholde tilliden til offentlige myndigheder, at regler og retningslinjer overholdes.
Offentligt ansatte i Danmark skal opleve, at de bliver taget meget seriøst og bliver beskyttet, hvis de ytrer sig om uretmæssige forhold.
Derfor har regeringen bedt en række eksperter komme med anbefalinger til, hvordan denne ytringsfrihed for offentligt ansatte bedst muligt sikres.
Disse anbefalinger er nu udarbejdet og er sendt i høring.
Det er klart, at vi Socialdemokrater ser med stor interesse på disse anbefalinger og ønsker at styrke offentligt ansattes muligheder for ytringer.
Men en whistleblowerordning er ikke en del af anbefalingerne, og derfor kan vi ikke støtte forslaget her i dag.
Man skal nemlig ikke tro, at man blot kan etablere en sådan ordning, og så er alle problemerne løst med det.
Dette handler i høj grad om ledelse og kultur, men det handler også om – og det er afgørende – at vi har de fornødne organisationer og instanser til at følge op.
Det var baggrunden for at etablere Tilsynet for Efterretningstjenesterne, som jo netop har afgivet deres første rapport, hvor der påpeges en række forhold.
Vi har i den forbindelse aftalt en evaluering af tilsynet, og her ser vi Socialdemokrater gerne på, om der skal justeres på tilsynets organisatoriske ramme.
Vi Socialdemokrater kan som nævnt ikke støtte forslaget, som vi behandler her i dag.
Vi er meget optaget af at sikre gode rammer for ytringer for PET og politiet, ligesom vi er det for alle andre offentligt ansatte.
Det er også baggrunden for, at vi har igangsat et større arbejde på dette område – et arbejde, der har resulteret i egne anbefalinger fra bl.a. interesseorganisationerne, der repræsenterer politiet.
Derfor synes vi, at det giver mening at lytte til disse, og her er en whistleblowerordning ikke en del af svaret.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Jamen Kontroludvalget kan da heldigvis en del, og det kan man så gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-07:
Det kommer jeg nok ikke så meget videre med, men kunne jeg ikke få hr. Karsten Nonbo til at tage stilling til, om det så ikke var fornuftigt, at man fik Tilsynet med Efterretningstjenesterne til at møde op, så man kunne tage en drøftelse en gang om året i Kontroludvalget om, hvad tilsynet finder?
For det er jo reelt den eneste måde, hvorpå et Kontroludvalg kan holde sig orienteret om, hvad tilsynet egentlig finder af ting og sager – og måske initiere lovændringer, hvis det er det, der er behov for.
Det ærgrer mig rigtig meget, at justitsministeren ikke kan se det gode i det her forslag.
Det er faktisk nogle forslag, jeg har samlet op sammen med andre kontroludvalg fra andre lande på en konference sidste sommer, men lad det nu ligge.
Synes ministeren ikke, at der er et særligt forhold, der gør sig gældende omkring vores efterretningstjenester?
Altså, jeg tænker meget på den sag med Edward Snowden, som vi jo ikke ved helt hundrede procent hvad var.
Men man kunne jo godt forestille sig, at der også ville sidde en medarbejder i PET, som syntes, at der var et eller andet, der var mærkeligt.
Og er det ikke bedre, at vedkommende så henvender sig til et tilsyn, som faktisk kan behandle det og holde sagen i fortrolighed, hvis det påkræves, end at den pågældende går ud i pressen i frustration, eller hvad det ellers kan være?
Den er den ene ting.
Og kan ministeren så ikke også bekræfte, at selv om medarbejderne kan henvende sig til tilsynet i dag, kan tilsynet jo kun behandle en lille del, nemlig det, der handler om registrering af persondataoplysninger?
Så man er også nødt til at udvide tilsynets kompetence til at kigge på sager, hvis man skal gøre det her.
Den sidste ting er: Er der noget til hinder for, at vi laver en lovgivning, som pålægger det uafhængige tilsyn at møde op i Kontroludvalget en gang om året og stille sig til rådighed for en snak med Kontroludvalget?
Er der noget til hinder for, at vi gør det?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-07:
Jeg vil ikke garantere, at jeg får svaret på alle spørgsmål inden for 1 minut, men jeg vil gerne helt generelt sige, at når man er medarbejder i en efterretningstjeneste, påhviler der en nogle helt særlige forpligtelser.
Derfor kan der i mine øjne ikke opstå en situation, hvor man er frustreret og derfor går til offentligheden.
Hvis man oplever noget som medarbejder i PET, skal det selvfølgelig frem, men jeg har allerede redegjort for, hvor man skal gå hen med den viden, man eventuelt måtte oppebære.
Men jeg vil også gerne sige, at det at arbejde i en efterretningstjeneste er og bliver noget andet end det at arbejde andre steder i vores offentlige sektor.
Sådan bliver det også nødt til at være, fordi man der skal kunne håndtere oplysninger på en anden måde, end hvad der gælder for andre typer af offentlige medarbejdere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-07:
Jamen vi har jo haft en situation, kan man sige, i den såkaldte Christianiasag, hvor der i hvert fald var nogle fra PET, som var enormt frustrerede over en arbejdssituation, og der var ting, der landede i pressen.
Det havde måske været bedre, om man havde kunnet klage sin nød til et tilsyn, som så kunne have kigget efter, om der var noget, der ikke var helt efter bogen.
Kunne ministeren ikke fortælle mig, om der er noget, der hindrer, at vi laver en lovgivning, som betyder, at tilsynet møder op hos Kontroludvalget en gang om året og stiller sig til rådighed for en snak?
Men kan hr. Karsten Nonbo ikke bekræfte, at Tilsynet med Efterretningstjenesterne kun kan tage sig af det, der handler om registrering af persondataoplysninger, og at det vil sige, at tilsynet faktisk ikke i dag kan tage sig af andre klager eller iværksætte en undersøgelse?
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Det kan jeg godt bekræfte, og jeg er egentlig helt tryg ved, at der ikke er andre, der sådan har en disponeringsret over Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Så det har jeg det fint med – og jeg kan godt bekræfte det.
Mai Mercado (KF), 2015-05-07:
Det her er jo et forslag fra SF om stalking.
Det handler om at få strømlinet de sager, der er om stalking, at få nedsat sagsbehandlingstiden og indført nogle tidsfrister, at få lavet en særlig stalkingparagraf, at oprette netværk samt sikre øget viden hos politi og fagfolk, og så er det et spørgsmål om at sikre behandlingsmuligheder, der modsvarer de stalkingprofiler, der er, og benytte GPS-fodlænker.
Jeg vil sige det sådan, at jeg og Det Konservative Folkeparti synes, at det er et ualmindelig sympatisk og godt gennemarbejdet forslag, SF kommer med, for der er ikke nogen tvivl om, at stalking kan ødelægge et menneskes liv, og at det kan ske på rigtig, rigtig kort tid.
Vi kan se, at processerne i dag er langsommelige, og at de også tager for lang tid.
Spørgsmålet er, når der ikke bare lyder et stort jabrøl her fra salen til at støtte forslaget, om det måske i virkeligheden skyldes, at det stadig væk for nogen er et forholdsvis nyt fænomen, at vi altså måske stadig væk ikke helt er gearet til at håndtere stalking.
Vi har lidt omkring finansieringen.
Det lyder umiddelbart dyrt og muligvis heller ikke som noget, der kan rummes inden for Offerfondens midler, fordi det er omkostningstungt.
Men vi synes, at forslaget på alle mulige måder er sympatisk, og som sagt er det rigtig godt gennemarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Jeg anerkender, at det er nogle år siden, jeg har været ude på fuld tid, selv om jeg er ude hvert eneste år.
Men jeg tror ikke, at vi skal underkende det svar, som den tidligere justitsminister gav til Peter Skaarup for godt et år siden, og som jo egentlig siger lidt det samme, nemlig at navnlig ved politiets vejledninger og formaninger om konsekvenserne ved uhensigtsmæssig adfærd stoppes mange sager.
Så det sker da heldigvis stadig væk, og for hver sag, der kan stoppes, er det godt for den, der nyder godt af det.
Så vil jeg ellers, hvis der skulle være opstået tvivl, give tilsagn fra Venstre om, at vi også meget gerne medvirker, hvis Venstre skulle blive inviteret.
Jeg har før været med til en konference om stalking, og det er et alvorligt problem, og ordføreren har ret i, at det bliver værre, for der er netop flere muligheder for at stalke folk i dag.
Det er også bare det der med at give til kende: Jeg ved, hvor du er; jeg ved, hvor du bor.
Allerede der har du utrygheden, og så er det jo sådan set lige meget, om man sender blomster, eller om man sender tidsler, eller hvad pokker man gør.
Det er jo det, at den, der er offer, hele tiden føler, at lige meget hvad man gør, bliver man kigget over skulderen.
Det er den utryghed, der er den værste.
Så jeg vil give et tilsagn fra Venstre om, at vi meget gerne vil være med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-07:
Jeg underkender i øvrigt heller ikke, at det kan virke, at man tropper op som politibetjent og siger: Det, du har gang i, kan altså føre til noget, der er værre for dig selv.
For den høring, vi havde i Folketinget, viste lige præcis, at der er en lillebitte gruppe af stalkerne, som faktisk reagerer positivt på det, så selvfølgelig er det en vej, der skal gås.
Jeg siger bare, at nogle af de eksempler, jeg har hørt om fra Dansk Anti-Stalking Forening, er voldsomme, og de overgår fantasien, vil jeg sige, i forhold til hvor raffinerede de her mennesker er i forfølgelsen af andre mennesker.
Der skal noget helt andet og en helt anden pakke til i forbindelse med de her ofre, og det er det nuværende system altså ikke særlig godt gearet til at håndtere.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-07:
Jeg håber heller ikke, det forbigik fru Karina Lorentzen Dehnhardts opmærksomhed, at jeg sagde, at vi egentlig er med på det med GPS med det samme.
Altså, er en person først dømt for stalking, har jeg overhovedet ikke nogen kvaler med, at man som en del af den dom på bøde eller fængsel, eller hvad det måtte være, sagde: De næste 2 år går du med GPS på dig, så vi ved, hvor vi har dig, så vi er sikre på, at du ikke stalker vedkommende mere.