runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jamen jeg kan godt forstå, at hr. Mike Legarth er ivrig efter, at vi kommer i gang med at tale om det beslutningsforslag, som Det Konservative Folkeparti har fremsat.
Men da det jo er det næste forslag, vi har på dagsordenen, skal vi så ikke tage debatten om det punkt dér?
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Venstres ordfører redegør for problemstillingen omkring grundskyld og kompleksiteten i den, men der er ikke noget svar, der er ikke nogen handling bag ordene.
Altså, man siger alle de rigtige ting, men man er ikke villig til at gøre noget ved det.
Mit korte spørgsmål er: Vil Venstre være med til, at man fra centralt hold, at man fra statens side, at man fra Christiansborgs side, nulstiller den reguleringsmekanisme, der gør, at grundskyldsskatterne over for boligejerne frem mod 2020 stiger med 6,7 mia. kr.?
Det er 6,7 mia. kr. i 2020.
Vil Venstre være med til at annullere den reguleringsmekanisme?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Altså, Venstre går ikke ind for ubegrænset frihed til kommunerne.
Vi går ind for kommunalt selvstyre, og vi går ind for mere frihed til kommunerne, men vi går ikke ind for ubegrænset frihed til kommunerne.
Og det var jo også os, der opfandt et skattestop, som nu gør, at en kommune ikke kan sætte skatten i vejret, medmindre en anden kommune sænker den tilsvarende.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg skal bare indledningsvis præcisere over for ordføreren, at det jo netop ikke var et forhandlingsoplæg, hvad ordføreren også selv præciserede i sit svar.
Jeg var sådan set bare i gang med at forsøge at afdække, hvor forslagsstilleren har sine positioner i forhold til det her beslutningsforslag.
Men som sagt vil Socialdemokratiet gerne – og det gælder så vidt jeg har forstået for alle regeringspartierne – have afdækket konsekvenserne af det her beslutningsforslag.
Og så må vi gøre vores stilling op senere hen.
Så det var såmænd ikke en forhandling.
Det er sådan set lidt mere i den principielle afdeling, fordi jeg kunne godt tænke mig at bede ordføreren om at uddybe det, som ordføreren selv har spurgt lidt ind til undervejs i debatten, nemlig hele argumentet, der vedrører det kommunale selvstyre og frihedsgraderne til, at den enkelte kommune helt frit kan ansætte sin grundskyldspromille.
Kunne jeg ikke bare bede ordføreren om at uddybe forslaget her op imod det kommunale selvstyre, og hvordan man ser de to ting hænge sammen?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Ganske kort: Først vil jeg sige, at det er et godt forslag.
Vi har selv fremsat et lignende som en del af et større beslutningsforslag på området, så vi støtter varmt, at kommunerne skal have lov til at sænke grundskylden, også under 16 promille, som er bunden for kommunernes ret til at sænke grundskylden i dag.
Det er et godt forslag, for vi går ind for kommunalt selvstyre.
Og vi går også ind for lavere skat.
Vi synes, at lavere skat er et gode, også lavere skat på borgernes boliger, og derfor synes vi, at kommunerne skal have lov til at sænke skatten på borgernes ejendom.
Dernæst vil jeg sige til selve debatten her, at jeg synes, at regeringens og regeringspartiernes julelege med ikke at ville sige, hvad man agter at stemme til sidst til det her forslag, er netop det: julelege.
Vi ved jo alle sammen i denne sal – regeringen ved det lige så meget som vi andre – at regeringen, når det her forslag kommer til afstemning, hvilket det forhåbentlig gør, vil stemme nej.
Jeg kan ikke huske i den tid, jeg har fulgt dansk politik, at en regering har stemt ja til et beslutningsforslag, som kom fra partier i Folketingssalen.
Det er sådan, at regeringen altid stemmer nej, og hvis de synes, det er en god idé, kan de nogle gange bagefter finde på at fremsætte det som deres eget lovforslag.
Men det tror jeg ikke vi skal håbe på her.
Det eneste, jeg tror vi må konstatere, er, at der er kommunalvalgkamp ude i landet, og der er i hvert fald én kommune – Gentofte – hvor borgerne gerne vil have lov til at have og politikerne gerne vil give dem en lavere grundskyld.
Og ude i den kommune vil Socialdemokraterne og De Radikale og SF også gerne have et godt valg.
De ønsker, at deres lokale repræsentanter bliver valgt, så derfor har man ikke tænkt sig at sige før kommunalvalgsdatoen, at man agter at stemme nej til det her forslag, så borgerne i Gentofte ikke kan komme til at betale en lavere grundskyld.
Så simpelt er det da.
Angående forslagsstillerne fra Venstre vil jeg sige, at det er fint, at man fremsætter det her forslag, men det er jo også lidt en gratis omgang.
Grundskylden er jo vildt sammenvævet med den statslige økonomi og med udligningsordningerne i dette land.
Og det bare at ville give frihed til kommunerne til at sænke grundskylden uden at fritage dem for at skulle indbetale de penge, som de så ikke opkræver i grundskyld, til et stort udligningssystem, som sender dem hen til andre egne af landet, er en gratis omgang.
Det her forslag er bare sådan et paradeforslag, som skal få det til at se ud, som om Venstre tager borgernes bekymring for stigende grundskyld alvorligt, selv om Venstre i virkeligheden ikke – og vi har jo spurgt Venstre – ønsker at afsætte finansiering til at fastfryse grundskylden på et lavere niveau.
Men altså, det er bedre end ingenting, og derfor støtter vi det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Vi vil også gerne fordomsfrit kigge på, om man skal fjerne den øvre grænse.
Jeg synes godt, at man selv kan styre det her ude i kommunerne og selv kan indrette sig efter det, og er borgerne utilfredse med de beslutninger, der er taget i kommunalbestyrelsen, kan de jo vælge at stemme på nogle andre til næste kommunalvalg og sætte nogle andre politikere ind, som vil det modsatte.
Jeg synes principielt ikke, at det er noget, som vi nødvendigvis behøver at gennemregulere fra Folketingets side.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Min pointe var bare, at hvis man mener det, ordføreren siger, altså at der skal være øget frihed til kommunerne på det her område, må konsekvensen da være, at man som betingelse for at støtte det her forslag også indarbejder, at loftet over grundskylden skal fjernes.
Ellers giver det jo ikke nogen mening i den argumentation, ordføreren kommer med.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
I princippet ja.
Jeg synes jo ikke nødvendigvis, at vi behøver i Folketinget at skulle regulere de her ting.
Jeg tror ikke, at der er ret mange derude, der vil sige, at vi skal sætte grundskylden op.
Men hvorfor er det os i Folketinget, der skal sidde og beslutte det?
Men er det os folketingspolitikere, der skal stå på mål for det, eller er det kommunalpolitikerne, der skal stå på mål for det? Hvis vi nu vælger i Gentofte Kommune at sætte grundskylden ned, fordi den er den eneste, der har været nede på grænsen, et par promille ned, er det så ikke kommunalpolitikerne, man skal gå til og sige: Det her har en socialt skæv balance?
Så kan man jo som borger vælge ved næste kommunalvalg, nu har vi et lige for døren, at sige: Fint nok, så stemmer vi på nogle andre i stedet for.
Det må være kommunalpolitikerne, som vælger at tage de beslutninger, dem, der er tættest på borgerne, og dem, der fastsætter den her promille, der står på mål for det, og så kan man jo som borger vælge at stemme på nogle andre.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren sluttede med at sige, at man støtter forslaget, fordi man støtter øget frihed til kommunerne med hensyn til opkrævning af grundskyld, men skal det forstås sådan, at ordføreren så kæder sin støtte af forslaget sammen med et forslag om, at så fjerner man også loftet?
Det må jo være konsekvensen af, at man støtter øget frihed til kommunerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Det var ikke så meget et spørgsmål, men mere en kommentar til det, men som sagt er vi jo ikke afvisende over for det her forslag, og jeg synes, at det er noget, vi kan stille nogle spørgsmål til under udvalgsarbejdet, for at vi har den del på den sikre side.
Men tak for bemærkningen, vil jeg bare sige.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jeg vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at støtte forslaget.
Og med hensyn til den bekymring, hr. Dennis Flydtkjær har, tror jeg godt, at jeg kan skyde den ned allerede nu, for udligningen mellem kommunerne, bloktilskud, eller hvad vi nu vil kalde det, påvirkes ikke af, hvor meget kommunen har fastsat i grundskyldspromille, men udelukkende af vurderingsgrundlaget, altså hvor meget der er, man kan beskatte, og uanset om man så vælger at beskatte det med 16 eller 30 eller 10 eller 18 promille, går det ikke ind og påvirker udligningen.
Så hvis det er en bekymring, Dansk Folkeparti har, tror jeg hermed at jeg har fået manet den i jorden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Det her forslag handler som nævnt om, at man vil fjerne kravet om opkrævning af mindst 16 promille i grundskyld.
I dag er kravet jo, at man skal opkræve mindst 16 og maksimalt 34 promille.
I Dansk Folkeparti synes vi, det ville være en god idé, at man fjernede den her nedre grænse.
Det har vi tillid til at de godt selv kan finde ud af derude, og vi har tillid til, at byrådspolitikerne godt selv kan prioritere, hvis de får den her frihed.
Det er som sagt kun én kommune, det handler om, som det er i dag, Gentofte kommune, men jeg synes godt, man kan se på det her helt principielt, nemlig om man fra Folketingets side skal pålægge en kommune, at den skal opkræve et minimum i skat.
Men jeg vil også sige, at det ikke er helt så simpelt, som det er udtrykt i det her beslutningsforslag, for det påvirkes jo også af den kommunale udligning.
Venstre skriver bl.a. i forslaget, at man gør det her, for at det skal være muligt for kommunerne at kompensere borgerne for de stigninger i grundværdierne, der er derude, og jeg synes kun, det er prisværdigt, hvis man gør det, så man kan kompensere de borgere, som har voldsomme stigninger.
Men man skal bare have med i tankerne, at det altså også påvirkes af den kommunale udligning.
Jeg vil godt prøve at komme med et eksempel: I Guldborgsund Kommune f.eks. får man 10 mio. kr. mere ind i grundskyld næste år.
De 10 mio. kr. tilfalder altså ikke kommunekassen.
Så hvis kommunen vælger at sige, at man godt vil kompensere dem alligevel, så er man 10 mio. kr. i minus, som man så skal finde et andet sted.
Dermed ikke sagt, at vi er modstandere af forslaget.
Jeg vil bare sige, at der er mere i det, som man er nødt til at tage med i overvejelserne, når man vælger at lave den her øvelse.
Som sagt kan vi støtte forslaget, men vil lige i udvalgsarbejdet prøve at kigge på, hvordan det påvirker bloktilskuddene til kommunerne og den kommunale udligning.
Men principielt synes vi ikke, at det nødvendigvis er os, der skal tage ansvaret for, hvordan man tilretter sin kommunale grundskyldspromille, så vi kan godt støtte forslaget.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Det er også helt rigtigt, at hvis alt andet i øvrigt var lige og man isolerede det til kun at kigge på den problemstilling, så ville man forventeligt – jeg vil gerne se nogle tabeller og nogle tal på, at det også forholder sig sådan – se en forskydning fra ejere til lejere, hvis vi lægger til grund, at man sænkede grundskyldspromillen der, hvor man kunne, til under de 16 for så at hæve kommuneskatten.
Men virkeligheden er jo også, at alt andet ikke er lige, og derfor glæder jeg mig til, at vi får belyst både fordelene og ulemperne i den behandling, vi skal have af forslaget nu.
Og så skal vi nok gøre vores endelige stilling op i det her arbejde med forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Jamen det bliver så interessant at se, hvilken side ordføreren vil hælde til, for der skal jo træffes et valg på et tidspunkt, og da forslaget kun handler om at pille ved en lillebitte del af hele det komplekse system, der hedder beskatningen ude i kommunerne både af lejere og ejere og kommuneskatten som sådan, så er det vel ikke så svært at sige, at når alt andet er lige og man kun piller ved det der, vil det få negative fordelingspolitiske konsekvenser.
Så derfor: Kan vi få en klarere holdning til det?
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er sådan set enig, når ordføreren siger, at det her jo i den aktuelle situation, når det handler om behovet ude hos kommunerne, mest af alt er signalpolitik.
Men er ordføreren ikke enig i, at det er et kedeligt signal, der bliver sendt med et sådant forslag?
For det handler jo om, at i en situation, hvor der skæres hårdt i velfærden ude i rigtig mange kommuner, det store flertal af dem, sender man et signal om, at det vigtigste her i verden er at befri grundejerne for noget beskatning.
Der skal skabes øget mulighed for det, og vi ved jo alle sammen, at den fordelingspolitiske konsekvens af at gøre det vil være, at det først og fremmest er til fordel for dem med de største grunde og de dyreste grunde, altså i 99,9 pct. af tilfældene også de rigeste mennesker.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Det var snakken om at fjerne den øvre grænse, som jeg gerne ville have hr. Dennis Flydtkjær til at overveje en ekstra gang, for hr. Dennis Flydtkjær siger, at hvis man fjerner den øvre grænse, kan borgerne jo bare stemme på nogle andre.
Kan hr. Dennis Flydtkjær bekræfte, at der i en række kommuner ligger rigtig mange sommerhuse, som er ejet af mennesker, som ikke bor i kommunen, og at man således kan se den her øvre grænse som en beskyttelse af mennesker, der ikke med det amerikanske udtryk har »taxation with representation«, men faktisk ikke er repræsenteret som stemmeberettigede i den kommune, der måtte vælge at hæve grundskylden på deres sommerhus?
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg er enig med hr. Finn Sørensen i, som hr. Finn Sørensen også indledte med at sige, at i den aktuelle situation er det her nok mest af alt signalpolitik.
Der er én kommune, der ville kunne justere sin grundskyldspromille længere ned end de 16, hvis man aktiverede det her forslag og indførte det her og nu.
Med hensyn til om det er et kedeligt signal eller ej, vil jeg sige, at jeg ligesom prøver at balancere.
Men selvfølgelig kan også være nogle negative signaler.
Altså, jeg tror, hr. Finn Sørensen er helt bevidst om, og det tror jeg også fremgik af spørgsmålet, at hvis man sænker grundskyldspromillen for til gengæld at hæve kommuneskatterne, får man måske nogle fordelingsmæssige konsekvenser, som alt andet lige i hvert fald er noget, man skal være opmærksom på i forhold til ejere over for lejere.
Der er nogle konsekvenser af det her, som ikke på nuværende tidspunkt er belyst grundigt nok.
Det er det, jeg så håber at vi kan få gjort i det videre arbejde, så vi ligesom kan afveje, hvordan vi vejer de her frihedsmuligheder for kommunen op i forhold til de konsekvenser, der måtte være af det.
Og dem kender jeg ikke til fulde endnu, det tror jeg ikke der er nogen af os der gør, så det synes jeg vi skal arbejde på at få afdækket godt og grundigt i behandlingen af forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Ja, det er rigtigt.
Det er en problemstilling, man er nødt til at have med, når man gør sine overvejelser.
Nu handler det her forslag så ikke om det, så det er mere en hypotetisk diskussion.
Det her handler kun om at fjerne den nedre grænse.
Men det er klart, at det jo skal gennemanalyseres, som ministeren jo også selv lagde op til.
Jeg tror også, at Socialdemokraterne sagde det samme.
Det her er vi nødt til at få gennemarbejdet i udvalget for at se, hvad konsekvenserne er af det her, både i forhold til bloktilskud, i forhold til den sociale balance og andre ting.
Så det skal selvfølgelig med i overvejelserne, hvis man vælger at fjerne også den øvre grænse.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Det er jo ikke alt, der glimter, der er af guld.
Og i det her forslag ligger der jo en fare for, at det, der er en forbedring for det, der hedder kommunalt selvstyre, medfører forringelser på andre områder, som er nok så vigtige, nemlig spørgsmålet om borgernes velfærd, plus at det medfører en fare for en øget skævdeling i det her samfund mellem rig og fattig og mellem boligejere og -lejere.
Derfor er man jo nødt til at kigge på indhold og konsekvenser og på den sammenhæng, der er i tingene, når vi taler om skattepolitik i forhold til kommunerne, som det her er en vigtig del af.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår Enhedslisten, for jeg troede, at Enhedslisten går ind for kommunalt selvstyre, og jeg troede, at Enhedslisten stemmer for selv de mindste forbedringer og stemmer imod selv de mindste forringelser, og det her – det kan ordføreren ikke komme udenom – giver mere frihed til kommunerne, ikke så meget som Enhedslisten kunne ønske sig, for Enhedslisten kunne også godt tænke sig, at kommunerne fik mulighed for at lave en progressiv beskatning og for den sags skyld opkræve 1.000 promille i grundskyld eller 100 pct. i skat, eller hvad ved jeg, men lad det nu ligge.
Men bare fordi man ikke kan få alt det, man ønsker sig fra Enhedslistens side med hensyn til kommunal frihed, behøver man da ikke at tale imod at få lidt mere frihed.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jamen så må jeg bare konstatere, at Enhedslisten går ind for, at kommunerne har frihed, hvis kommunerne fører socialistisk politik, men hvis nogle kommuner ønsker at gøre noget andet, så synes Enhedslisten ikke, at de skal have frihed til det.
Det er da et grotesk frihedsbegreb og ikke mindst en mærkelig holdning at have til det lokale selvstyre og til det lokale demokrati, nemlig at det kun er noget, man kan støtte, hvis de lokale gør det, som Enhedslisten synes de skal gøre.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-01:
Som det allerede er fremgået af den hidtidige debat, vil Venstre med det her beslutningsforslag ophæve den eksisterende bundgrænse for opkrævning af grundskyld i kommunerne.
Venstres forslag er dels begrundet i et ønske om at give kommunerne mere frihed til selv at fastsætte grundskyldspromillen og eventuelt sænke den betragteligt, og dels argumenterer man med, at kommunerne får mulighed for at kompensere boligejerne for det højere grundskyldsbeløb, som mange i disse år betaler, fordi SKAT mange steder har forøget grundværdierne via deres vurderinger.
Radikale Venstre kan godt se det fornuftige i argumentet om, at forslaget vil give kommunerne større frihed.
Samtidig er vi som bekendt af den opfattelse, at skat på ejendom er bedre end en højere skat på indtægt, og det er en væsentlig ulempe ved forslaget, at der er en risiko for, at grundskylden får mindre betydning som kommunal indtægtskilde, og at den kommunale indkomstskat øges.
Vi er imidlertid glade for, at regeringen har tilkendegivet, at man nu vil arbejde videre på at belyse de nærmere konsekvenser af forslaget, herunder de fordelingspolitiske konsekvenser, som flere ordførere også allerede har været inde på.
Vi ser frem til sådan en nærmere analyse, der kan tilvejebringe et mere solidt grundlag for vores endelige stillingtagen til forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-01:
Hvis jeg lover at overveje det og vurdere det, vil jeg bede Venstres ordfører overveje, at utallige undersøgelser viser, at gode daginstitutioner for alderen 0-6 år er den største og mest langsigtede investering i forhold til at sikre børn og unge muligheder videre i livet.
Derfor er det rigtig, rigtig vigtigt, at kommunerne har en god økonomisk forudsætning for at ansætte veluddannede og engagerede ansatte i disse daginstitutioner.
Det kræver, at der er god kommunal økonomi, herunder at man kan opkræve skat fra borgerne.
Vi har ved tidligere lejligheder diskuteret grundskyld her i Folketinget, og nu er vi så kommet til et nyt forslag om samme emne, denne gang fra Venstre.
Forslagsstillerne pålægger regeringen at ændre lovgivningen om kommunal ejendomsskat, så kravet om, at kommunerne opkræver mindst 16 promille i grundskyld, fjernes.
Lad mig først sige, at SF altid glæder sig over det, når partier i Folketinget vil give kommuner mere råderet og frihed.
Det giver god mening, fordi kommunalpolitikerne som oftest er dem, der bedst ved, hvordan de helt lokale forhold er, herunder også om nogle borgere kommer særligt i klemme, når det angår økonomiske forhold.
Det er også fint, at Venstre med forslaget ikke pålægger kommunerne ekstraudgifter, da man alene ønsker at fjerne minimumskravet.
Det må jo alt andet lige betyde, at kommunerne selv får mulighed for at justere grundskylden nedad, hvis de omvendt kan finde pengene til det i budgettet.
De penge vil jo så givetvis mangle i forhold til andre velfærdsområder som ældrepleje, skole osv.
Og det er netop den der byttehandel, der gør, at vi i SF ikke er udelt begejstrede over forslaget.
Grundskyld udgør små 10 pct. af kommunernes indtægt, og enhver ændring i den indtægt slår direkte igennem i det kommunale regnskab.
Der vil med andre ord jo mangle nogle penge.
Det kan man naturligvis godt overlade til de lokale kommunalbestyrelser, men eftersom de kun i meget lille grad kan regulere andre skatter, er der for os at se kun én måde at finansiere en sænkning af grundskylden på, nemlig ved nedskæringer.
Og det er vi i SF ikke så begejstret for.
Vi er derfor bekymret for de fordelingsmæssige konsekvenser, det har, hvis man alene giver lov til at nedsætte grundskylden.
Og helt principielt kan man jo dertil argumentere med, at hvis argumentet netop er at give kommunerne frihed til at sætte grundskylden ned, burde man vel også give dem muligheden for at sætte den op.
Der kunne jo godt være kommuner, der hellere vil beskatte deres borgere gennem eksempelvis grundskyld mod til gengæld at sætte kommuneskatten ned.
Og hvilke konsekvenser vil det i givet fald have for fordelingen af goderne i samfundet?
Der er altså nogle ubekendte, som efter vores mening i hvert fald skal undersøges i forhold til det her forslag, før vi kan give tilsagn om støtte til forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Jeg noterer mig bare, at forslaget går ud på at fjerne en bundgrænse for opkrævning af grundskyld.
Der vil man gerne have frihed til kommunerne, mens man ikke ønsker frihed til kommunerne med hensyn til at fjerne loftet over grundskylden.
Det må vist være et meget godt svar på det spørgsmål, jeg fik.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jeg vil også gerne takke SF for støtten, som jeg egentlig er lidt overrasket over, vil jeg da godt sige.
Fru Pernille Vigsø Bagge taler om, at hvis en kommune ønsker at sænke grundskyldspromillen til mindre end 16, vil man skulle skære ned.
Det vil en kommune vel også, hvis den i dag har en promille på 25 og ønsker at sætte den ned til 24.
Der er vel ikke nogen forskel.
Så vil jeg gerne spørge, om det så fører til det ræsonnement hos SF, at man helt skal kunne forestille sig en situation, hvor man så siger til kommunerne: I må slet ikke sænke grundskyldspromillen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-01:
Som hele talen handlede om, går vi rigtig meget ind for det kommunale selvstyre, og vi synes, at det er tiltalende i det her forslag, at man lægger op til øget kommunal selvbestemmelse.
Men når jeg også påpeger, at der er rigtig, rigtig store poster på kommunernes budgetter, der er finansieret af grundskylden, så er det ikke uden omkostninger at give lov til at skære i den, altså til under de 16 promille.
Og det er jo også det, vi har hørt flere gange i salen i dag, nemlig at folk ønsker sig nogle mere gennemgående beregninger på de økonomiske konsekvenser af det her forslag, før man sådan helhjertet kan gå ud at støtte det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jo, men så vil jeg bare opfordre SF til, når man nu skal overveje fordele og ulemper ved det her forslag, ikke kun at tænke på børneinstitutionerne, men også tænke på børnefamilierne, som jo typisk er dem, der bor i de her parcelhuse, og som – det er jo derfor, vi har fremsat forslaget – er vidner til, at deres grundskyldsbetaling stiger og stiger og stiger
Det kan jo så betyde, at børnefamilierne er nødsaget til at skære sommerferien væk eller er nødsaget til at skære i julegaverne eller er nødsaget til at kigge en ekstra gang på madbudgettet.
Jeg vil bare opfordre SF til, at man også tænker på børnefamilierne – og ikke kun på børneinstitutioner og andre institutioner.