Søren Søndergaard (EL), 2015-12-09:
Med det her lovforslag tages der endnu et skridt på vejen mod at gøre det sværere for mennesker, der er født i Danmark uden dansk statsborgerskab.
Indtil da blev der stillet krav om såkaldte løsningsattester, som mange ambassader fra de lande, som unge havde statsborgerskab i, nægtede at udstede.
De her regler kom meget sent, selv om de ellers udførligt og detaljeret var beskrevet allerede i regeringsgrundlaget for S-R-SF-regeringen fra oktober 2011, men af en eller anden grund måtte vi vente frem til 2014, før den daværende regering fremsatte lovforslag om de nye regler.
Det blev dengang hilst velkommen af den socialdemokratiske justitsminister med ordene – og jeg citerer fra hendes pressemeddelelse: »Regeringen mener, at denne gruppe velintegrerede unge skal have lettere ved at opnå statsborgerskab.
Det fremmer integrationen.«
Jeg tror lige, jeg gentager det: »Regeringen mener, at denne gruppe velintegrerede unge skal have lettere ved at opnå statsborgerskab.
Det fremmer integrationen.«
Det lovforslag om dansk statsborgerskab ved erklæring, som vi på den daværende socialdemokratiske regerings initiativ vedtog i juni sidste år, var efter vores opfattelse en tiltrængt lettelse for de mange unge mennesker, som har boet hele livet i Danmark, og hvis tilknytning derfor naturligvis er stærkere end til noget andet land i verden, også selv om de eventuelt ikke har gode sprogkundskaber.
Efter den ordning, som nu vil komme, vil man afskaffe, at unge, der er opvokset i Danmark, skal henvende sig til socialforvaltningen, betale 1.100 kr. og afgive en erklæring.
Og så har de samme borgerrettigheder til at stemme ved folketingsvalg og til rejse på et rødbedefarvet pas, som de fleste andre mennesker i det her samfund nyder godt af.
Man kan læse i bemærkningerne til lovforslaget, at det her medfører udgifter på 2,5 mio. kr. årligt til sagsbehandling i Indfødsretskontoret.
Nu er det klart, at 2,5 mio. kr. ikke er noget stort beløb, hvis man sammenligner med den samlede finanslov, men det er altså alligevel temmelig mange penge for en ordning, som primært er af symbolsk karakter.
Og det er altså vel at mærke et symbol, som vil gøre livet sværere for en stor gruppe unge mennesker, der er født her i landet.
Men sender muligvis et tydeligt signal til en eller to eller tre, som der er nogle problemer med, men samtidig sender man et tydeligt signal til alle de andre, nemlig at selv om I er født her, lige som jeg er, betragter vi jer ikke som danske.
Jeg synes, man skal prøve at overveje det.
Tror nogen tænkende mennesker, at det vil indvirke positivt eller negativt på integrationen i Danmark?
Hvis man spørger den tidligere socialdemokratiske justitsminister, var svaret jo fuldstændig klart: Det fremmer integrationen at give det på den gamle måde.
Virkeligheden er jo, at langt de fleste mennesker i den her gruppe, vi taler om, alligevel får dansk statsborgerskab.
Det sker blot senere, fordi partierne bag indfødsretsaftalen fra oktober er optaget af at sikre, at nogle unge mennesker, der har boet hele deres liv i Danmark, endnu en gang skal dunkes i hovedet med en indfødsretsprøve med mere eller mindre relevante eller irrelevante spørgsmål om Struensee og Slaget ved Dybbøl og med årelange sagsbehandlingstider, der minder dem om, at samfundet ikke anser dem for rigtige danskere.
Enhedslisten synes, det er den mest tåbelige måde, nej, det er en meget usmart måde at opføre sig på, hvis man ønsker integration.
Hvis man ønsker konflikt og det modsatte af integration, kan det her være ganske fornuftigt.