Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Rapporten »Værdier og normer blandt udlændinge og danskere« fra Integrationsministeriets tænketank om udfordringer for integrationsindsatsen i Danmark belyser omfanget af indvandreres og efterkommeres tilslutning til grundlæggende værdier i Danmark som f.eks. ligestilling mellem kvinder og mænd, ytringsfrihed og demokrati.
Den udkom i marts måned i år, og rapporten viser på en række punkter, hvordan en række indvandrergrupper fra ikkevestlige lande, især tyrkiske, pakistanske og irakiske, har et meget anstrengt forhold til de værdier, vi taler om her.
Og det er jo i virkeligheden en kæmpeudfordring for det danske samfund, at vi har fået grupper her til landet, der ikke er med på de helt grundlæggende tanker, som er vokset frem i Danmark igennem mange, mange år.
Det er derfor, at Dansk Folkeparti har syntes, at det var en god idé, at vi fik en debat i Folketinget om: Hvordan forholder partierne sig til de grundlæggende værdier, og hvordan arbejder vi videre med tænketankens rigtig fine anbefalinger, som på en række punkter er fornuftige og gode, men som jo ikke skal stå henne i en bogreol, men skal ud blandt kommunernes medarbejdere, regionernes medarbejdere, ud på plejehjemmene, ud på skolerne og ud på gymnasierne og virke, sådan at de indvandrere, der lever i parallelsamfund, vender om og begynder at leve i en integreret, ordentlig gruppering på en måde, hvor de kan leve sig ind i det danske samfunds principper?
Resultaterne i rapporten tyder på – det står ret klart – at man må forvente en meget langsommelig proces i det arbejde, som vi gerne vil sætte i gang.
Tænketanken skriver således, at de tyrkiske efterkommere ganske vist i lidt højere grad end de tyrkiske indvandrere tilslutter sig de fleste grundlæggende værdier i Danmark, og det samme mønster ses blandt pakistanere.
Men forskellen mellem indvandrere og efterkommere er desværre på mange områder ikke så stor, og det betyder, at der er et kæmpearbejde at gøre for Folketinget og for regeringen og for kommunerne og for regionerne, ikke bare over for den ene gruppe, men over for begge grupper.
Desværre viser det sig, at integrationen ikke går hundrede procent godt i Danmark, og derfor er der meget mere at gøre.
Tænketanken peger også på, at indvandrernes integration og accept af danske værdier i nogen grad hænger sammen med uddannelsesniveau og arbejdsmarkedstilknytning.
Tænketanken skriver, og jeg citerer: »at det har meget stor betydning for interviewpersonernes værdier og normer, og at uddannelsesniveauet og arbejdsmarkedstilknytningen ikke i samme grad som oprindelseslandet kan forklare værdiforskellene mellem landegrupperne.«
Det vil sige, at der altså er meget store problemer, og at der er meget store udfordringer, og jeg mener, at det er meget vigtigt, at vi her i Folketinget tager den udfordring alvorligt, så flere kan komme i uddannelse, så flere kan komme i arbejde, så flere kan blive integreret i det danske samfund og leve sig ind i de værdier og normer, vi har her i landet.
Besvarelse
Jo, men vi skal gøre en indsats for at informere og hjælpe de mennesker, der ikke bliver integreret, og dem, der lever i parallelsamfund, også når de kommer ind i landet – helt klart.
Vi skal gøre en stor indsats for at informere.
Det, jeg bare siger, er, at ud over at hjælpe og informere skal vi måske også være lidt mere konsekvente, både i forhold til vores retspolitik og i forhold til vores værdier, hvor vi siger til de pågældende, som ikke er integreret: I skal altså prøve på at følge de værdier og normer, vi har i Danmark.
Det problem, som tænketanken peger på, er jo, at lige præcis i forhold til nogle af de landegrupper, vi taler om her, er der store problemer.
I forhold til abort har man spurgt forskellige grupper, der er kommet til landet, hvor f.eks. 69 pct. af de iranske mænd og 66 pct. af de iranske kvinder siger ja, men der er en stor gruppe fra andre lande, der siger nej til abort, f.eks. fra Tyrkiet.
Og det er altså nogle af de ting, vi er nødt til at diskutere.