runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Det er der i hvert fald to årsager til.
Hr. Erling Bonnesen er lige så vidende som jeg om, at der er et EU-krav om, at vi skal sikre, at vores vand i Danmark er i en ordentlig kvalitet, altså i det, der hedder god økologisk tilstand.
Og så vil vi jo på den anden side selvfølgelig gerne have en høj naturtilstand i Danmark.
Det er den anden årsag til, at vi nu går ind og kigger på de her vandløb.
Man kunne jo også spørge f.eks. lystfiskerne i det her land.
De synes jo også, at det er en rigtig, rigtig god ting, at vi nu får nogle vandløb af en høj kvalitet, og rigtig mange steder kan vandløb godt varetage begge funktioner, både afvanding og natur- og miljøhensyn.
Og det går vi selvfølgelig efter.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-07:
Der er jo ikke nogen, der er uenige i, at vi alle sammen vil passe godt på vores miljø.
Det er vi fuldstændig enige om.
Ministeren siger nu, at det er et krav fra EU, men så må det jo sådan set også undre, at lige præcis i den ordre, som Miljøministeriet tilsyneladende har udstedt, går man faktisk imod den vejledning og de direktiver, som EU har udstukket.
For der står jo lige præcis i de vejledninger, at man både kan og har stor mulighed for at tage hensyn også til afvanding.
Så spørgsmålet er, hvorfor Miljøministeriet har udstedt en ordre til systemet om, at de ikke skal tage hensyn til afvanding, når ministeren jo selv har anerkendt, at man faktisk også skal tage hensyn til afvanding.
Det må undre.
Så hvorfor har man udstedt den her ordre?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-07:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er helt sikker på, at alle ansatte i statsforvaltningen er i stand til at aflæse kropssprog, når det sådan kommer til det rent åbenlyse, altså om man har korslagte arme, om man har mundvige, der hænger nedad, altså nogle af de signaler, som vi jo alle sammen som mennesker er kodet til at kunne aflæse.
Det, som jeg så tror spørgeren spørger ind til, er de tilfælde, hvor der måske bliver signaleret noget andet end det, der bliver sagt, eller hvor der ikke er sammenhæng mellem det, der bliver sagt, og det, der ønskes.
Der synes jeg selvfølgelig det er en væsentlig debat at tage: Hvordan bliver man bedre til at afkode, hvad der i virkeligheden ligger mellem linjerne?
Men når det kommer til kropssproget, vil jeg sige, at der efter min opfattelse bestemt er kompetencer til at kunne aflæse den slags.
Når det drejer sig om samværssager, der vedrører små børn, eller om komplekse sager, som eksempelvis handler om overgreb, eller sager med et meget højt konfliktniveau, så vil det i øvrigt altid være en børnesagkyndig psykolog, der deltager i mødet med forældrene, og derfor er det jo ikke kun sagsbehandleren ved statsforvaltningen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-12-07:
Mener ministeren, at sagsbehandlere i dag har de nødvendige kompetencer til at aflæse kropssprog og adfærd hos forældrene såvel som børnene i samværssager?
Mener ministeren, at sagsbehandlere i dag har de nødvendige kompetencer til at aflæse kropssprog og adfærd hos forældrene såvel som børnene i samværssager?
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Så kan jeg fortælle, at det er det med vandrammedirektivet, der har været 11 år undervejs, og de 10 år var heldigvis kun 10 år med de borgerlige.
Jeg synes, det er en rigtig god idé at undgå, at Danmark får en dom fra EU, og det er vi meget tæt på på grund af Venstre og Konservatives smøl.
Vi er snart 2 år forsinket; det er vi den 22. december i år, for der er det lige præcis 2 år siden, man skulle have afleveret de planer.
Så derfor er det mit ansvar som minister at få planerne af sted nu, rydde op i det rod, som Venstre og Konservative har lavet ved at smøle og trække processen ud.
Og ja, det kommer til at gå lidt hurtigt, men der er en høringsfrist for de berørte på 1 uge, og det er, hvad der kan gives, når vi skal nå det til den 22. december.
Og som sagt må man jo så sende sin bekymring til Venstre og Konservative, der var 2 år for sent på den i forvejen.
Anni Matthiesen (V), 2011-12-07:
Det glæder mig, at miljøministeren nævner, at alle de lange, lige kanaler nu er fjernet.
Der har simpelt hen været problemer her hen over weekenden, fordi hjemmesiden har været overbooket, og det vil sige, at den utrolig korte høringsfrist er blevet endnu kortere og jo nu er helt nede på 4 dage.
På baggrund af det vil jeg høre, om miljøministeren ikke mener, det vil være en rigtig god idé at forlænge den her høringsfrist, en forlængelse, som jo både kan være med til at sikre den demokratiske proces og kompensere for de tekniske problemer, som de berørte parter jo har været udsat for.
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Jo, som sagt er det vigtigt, at vi får inddraget befolkningen.
Det er vigtigt, at der er en høringsfrist for de nye, ekstra tiltag, som vi har lavet her, både de steder, hvor der er taget noget ud – det gælder sådan set for langt, langt størstedelen af tiltagene – og de steder, hvor der er kommet noget nyt ind.
Og det sikrer vi også nu.
Men igen: Vi har travlt, for vi er snart 2 år forsinket på grund af den tidligere regerings smøl.
Vi står og er ved at få en EU-dom på grund af den tidligere regerings smøl.
Vi har taget planerne, vi har fjernet de værste skavanker i dem, de største fejl, Thisted Lufthavn var f.eks. med i de planer, Venstre og Konservative sendte ud, og en masse lange, lige, gravede kanaler, alt det der har vi taget ud og ryddet op i, og nu sender vi planerne af sted for ikke at blive mere end 2 år forsinket.
Så jeg synes sådan set, man skal sende sit spørgsmål til Venstre og Konservative: Hvorfor skulle de her planer forsinkes i over 2 år?
Jeg synes, det er den retning, ens bekymring bør gå i, hvis man synes, det går for hurtigt.
Anni Matthiesen (V), 2011-12-07:
Normalt er det jo god skik, at man giver høringsfrister på omkring 4 uger.
Det giver jo de berørte parter både tid og mulighed for at sætte sig ind i sagerne og giver dem også tid til at komme med eventuelle indsigelser.
Jeg er bekendt med, at der jo også nu er kommet nye tiltag, og der er altså landmænd, som pludselig opdager, at det får konsekvenser for dem, landmænd, som jo så i løbet af få dage er nødt til at prøve at sætte sig ind i tingene og komme med indsigelser.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om hun ikke mener, at der er forpligtelser i forhold til vandrammedirektivets artikel 14 om borgerinddragelse og ligesådan Århuskonventionens artikel 6.3, og om ministeren ikke mener, at de bør overholdes.
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Vi sikrer borgerne en demokratisk mulighed for at gøre indsigelse.
Det er sådan set fuldt i overensstemmelse med loven, og det er den mulighed, vi giver folk nu.
Så spørger spørgeren, hvorfor det skal gå hurtigt.
Det kan jeg godt forklare.
Det er jo, fordi der var en VK-regering med støtte fra Dansk Folkeparti, og den sad på hænderne.
De havde 11 år til den her indsats, og nu er vi allerede 2 år forsinket, så for ikke at komme forbi en deadline, der hedder den 22. december, hvor vi er lige præcis 2 år forsinket, sender vi planerne af sted nu.
Så jeg synes, man skal sende spørgsmålet tilbage til Venstre og Konservative: Hvorfor skulle de her planer forsinkes så voldsomt, som de blev?
Anni Matthiesen (V), 2011-12-07:
Rigtig mange både lodsejere og landbrugscentre har været dybt frustrerede hen over weekenden og her i den første del af ugen på grund af den meget korte høringsfrist, der er vedrørende de ajourførte vandplaner.
En høringsfrist på kun 1 uge må man vel sige er lidt i strid med de gængse demokratiske principper, altså principper, der bygger på, at man gerne vil have borgerne inddraget.
Jeg ved ikke, om ministeren har indblik i en landmands dagligdag, men jeg kan fortælle, at den indebærer andre ting end blot at sætte sig ind i vandmiljøplaner og skrive indsigelser.
Og her må ministeren jo også tænke på, at der er lodsejere, som ikke har været berørt af det første udspil og derfor ikke har haft de forudgående 6 måneder til at sætte sig ind i de konsekvenser, som vandplanerne har for dem.
I den sammenhæng vil jeg gerne høre, om ministeren ikke mener, at de berørte parter bør sikres en retfærdig og demokratisk mulighed for at afgive indsigelse.
Ida Auken (S), 2011-12-07:
Vi går jo ind – før vi laver en indsats på et eneste vandløb – og laver en konsekvensvurdering.
Vi ser på, hvad det her har af betydning for den enkelte lodsejer, for det enkelte vandløb.
Så jeg er helt tryg ved, at vi sikrer miljøtilstanden derude, samtidig med at vi sikrer, at der bliver taget hånd om vandproblemer, hvis de skulle opstå.
Christine Antorini (S), 2011-12-07:
Det er heldigvis sådan, at folkeskolen jo er en lokal folkeskole, som står til ansvar over for kommunalbestyrelsen og den skolebestyrelse, som er ledelsen på den enkelte folkeskole.
Og en skolebestyrelse har jo mulighed for både at fastlægge nogle spilleregler for god opførsel og faktisk også fastlægge nogle spilleregler for, hvordan man skal gå klædt på en ordentlig måde.
Det siger jeg, fordi der har været diskussioner, hvor man syntes, at der var nogle af børnene, der simpelt hen gik for udfordrende klædt, og det tog man en diskussion af i skolebestyrelsen.
Jeg synes, det er helt fint, at det er en lokal beslutning, og jeg kan ikke se, at der er nogen som helst problemer i, at man som underviser bærer et tørklæde.
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
Hvilke af de initiativer, som regeringen har taget, bl.a. i det nye lovprogram for folketingsåret 2011-2012, mener ministeren vil styrke det kommunale selvstyre?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jamen det kræver jo, at man som Dansk Folkeparti ser det her forslag isoleret, og det kan man i mine øjne ikke.
Det her er kun en flig af kontanthjælpssystemet, og vi har anmeldt en større reform af kontanthjælpsområdet, og jeg håber i øvrigt, at Dansk Folkeparti vil bidrage aktivt til det.
Må jeg så ikke afslutningsvis sige, at det er rigtigt – nu der er henvist til Rockwool Fondens undersøgelser – at der har været en beskæftigelseseffekt, om end jeg ikke synes, den har været stor nok.
Efter mere end 4 år er det kun 42 pct., der er kommet i arbejde.
Sammenligner man med den kontrolgruppe, der modtog almindelig kontanthjælp, er det kun 12 procentpoint mere.
Det kan man i mine øjne ikke kalde en succes.
Rockwool Fonden siger i øvrigt også, at ydelsen specielt for enlige flygtninge er så lav, at det ligner gammeldags fattigdom.
Det er muligt, Dansk Folkeparti synes, at der skal være gammeldags fattigdom i Danmark, men jeg synes det ikke.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Nogle gange undrer jeg mig lidt over, at regeringen og regeringens ministre ikke vil se virkeligheden i øjnene.
Og når Danmark har højere ydelser, som man kan få adgang til fra start af, så er det jo logisk, at Danmark kommer højere op på listen af interessante lande, når man kommer til Danmark udefra.
For det kan jo ikke undgå at have en effekt.
Jeg kunne godt ønske mig, at beskæftigelsesministeren meget mere klart ville sige, hvad det er for nogle konsekvenser, det får, når vi øger ydelserne uden at have sikkerhed for, at man får et stykke arbejde.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg kan ikke se, hvad ydelsesniveauet i Danmark har at gøre med ydelsesniveauet i andre europæiske lande.
Som jeg allerede har oplyst, har vi ikke i Beskæftigelsesministeriet en entydig viden, der peger i den retning, som Dansk Folkeparti mener tingene forholder sig.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Nu er ministeren jo beskæftigelsesminister, så det må man have en interesse i.
Det gælder både mænd og kvinder.
Det er en rapport fra 2007, og om den effekt, man har målt der, siger man, at den effekt ikke skyldes ret gunstige konjunkturer på det tidspunkt, som vi jo havde, modsat nu.
Så dem, der er uafhængige her, altså Rockwool Fonden, siger, at det havde en klar effekt, og at det har haft en klar effekt.
Det må man nødvendigvis anerkende også som minister.
Når det så er sagt, synes vi, det er relevant, at man kigger på, hvad andre lande har i forhold til starthjælp, som vi jo er enige om svarer til cirka SU'en.
Og andre lande har altså et væsentlig lavere niveau – lande, vi normalt sammenligner os med – efter at regeringen har besluttet sig for at afskaffe starthjælpen og give en højere kontanthjælp.
Kan ministeren ikke godt se, at det virker kritisk, også for virkningen på beskæftigelsen, hvis man i Danmark får forholdsvis højere ydelser uden at få et job?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg tror, det er vigtigt at skille tingene ad.
Hvis det drejer sig om spørgsmålet om asylregler og udlændingepolitik, er det jo noget, der håndteres i regi af Justitsministeriet, fordi det bl.a. handler om udlændingereglerne.
Dem er jeg ikke ansvarlig for som beskæftigelsesminister.
Jeg er tværtimod ansvarlig for at få folk i arbejde, og jeg er ansvarlig for at sikre, at der er et ydelsesniveau i Danmark, som vi kan stå ved, og som er ordentligt.
Her er så en politisk uenighed.
Jeg synes jo, at begrebet starthjælp næsten tangerer det bizarre, for det blev ikke til en start for dem alle sammen.
Det blev for nogles vedkommende til en ydelse, der har strakt sig over mange år, og hjælpen har været til at overse.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Det er vi så ikke enige om, for ligesom med SU'en synes vi jo i Dansk Folkeparti, at det også gør sig gældende, at man forhåbentlig i en relativt kort periode er uden for arbejdsmarkedet, når man kommer her til landet fra start af, og det er det, der ligger i ordet starthjælp, altså at man i starten har en overgangsfase, indtil man forhåbentlig kommer ud på arbejdsmarkedet.
Og netop for at have en gulerod, hvis man skal blive i Danmark, for at komme ud på arbejdsmarkedet, har starthjælpen så været god.
Det viser bl.a. Rockwool Fondens undersøgelse jo også.
Rigtig mange er kommet i arbejde, på baggrund af at man har følt en interesse for at komme ud på arbejdsmarkedet og få den højere løn, som det vil give, hvis man gør det.
Grunden til, at spørgsmål er formuleret sådan her, var jo så også, fordi statsministeren på sit pressemøde kom ind på såkaldte fattigdomsydelser.
Nu ville statsministeren så ikke komme i salen i dag og svare på de her spørgsmål, men derfor er det selvfølgelig godt, at beskæftigelsesministeren så gør det på regeringens vegne.
I den forbindelse synes jeg jo, det er relevant at fokusere på, at modtagere af statens uddannelsesstøtte, altså SU'en, for mig at se ikke er fattige.
Det kan jo sagtens lade sig gøre for en SU-modtager at klare sig i vores samfund.
Det kan godt være, at man ikke kan få en stor lejlighed eller en stor villa.
Det kan godt være, at man må spare på nogle fornødenheder i en periode.
Men vilkårene for en studerende er ikke meget anderledes, end det ville være rimeligt, at vilkårene er i den startperiode, man er her som udlænding.
Derfor lyder spørgsmålet altså igen til beskæftigelsesministeren: Ville det ikke være en idé at kigge lidt på, hvad andre lande har af ydelser på det her område?
Vi har jo flere gange spurgt ministeren uden rigtig at få noget svar på, om man ikke ville lave en sammenligning med andre lande på, hvilke ydelser de modtager der.
For problemet er, at Danmark kan blive en magnet med forholdsvis høje ydelser på social velfærd, hvilket regeringens tiltag jo medfører.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Ja, det gør jeg, og det er nok ikke spørgeren ubekendt, at det forholder sig sådan.
Starthjælpen er jo i folkemunde blevet kaldt en fattigdomsydelse, og dermed er svaret ja.
Jeg synes i øvrigt ikke, det er rimeligt at sammenholde det med SU'en, for der er væsensforskelle i de livsomstændigheder, der gør sig gældende.
Når man er SU-modtager, er man det først og fremmest frivilligt.
Man er det, fordi der er et livsperspektiv, hvad angår at tage en uddannelse.
Jeg ville håbe, at endnu flere unge ville gøre det.
Man har mulighed for at arbejde ved siden af, og man har i øvrigt mulighed for at optage lån.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Spørgsmålet – og det ligger meget godt i forlængelse af det, vi lige har overstået – lyder sådan her: Anser ministeren starthjælpen for en fattigdomsydelse, når man tager i betragtning, at den i store træk svarer til SU'en, jf. statsministerens udtalelser på pressemødet den 29. november 2011, omtalt i diverse medier?
Anser ministeren starthjælpen for en fattigdomsydelse, når man tager i betragtning, at den i store træk svarer til SU'en, jf. statsministerens udtalelser på pressemødet den 29. november 2011, omtalt i diverse medier?
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
Tak for det.
Hvilke af de initiativer, som regeringen har taget, bl.a. i det nye lovprogram for folketingsåret 2011-2012, mener ministeren vil styrke det kommunale selvstyre?
Margrethe Vestager (RV), 2011-12-07:
Jeg kan høre, at der faktisk tegner sig muligheder for et rigtig godt samarbejde, også på det her område, for tankegangen er netop, at man laver det på kommuneniveau, fordi der er forskel på dagpasningen forskellige steder.
Der er nogle boligkvarterer, hvor børnene har et meget stort behov for, at der er mange voksne.
Der er måske andre boligkvarterer, hvor forældrene har flere ressourcer, og hvor man i højere grad selv kan sørge for børnenes sproglige udvikling.
Det, der bare er kernen i det, er, at vi ved og kan mærke i skolen, at det gør en forskel, hvilken situation der har været i dagpasningen.
Er børnene klar til at komme i skole?
Har de et godt sprog?
Er de vant til at være sammen med andre?
Hvordan fungerer det?
At gøre det på kommuneniveau er sådan set en rigtig god start på lige præcis det.
500 mio. kr. gør ikke, at man i alle landets børneinstitutioner eller alle landets kommuner kommer op på et ensartet, højt niveau.
Det kan man slet ikke for 500 mio. kr., men man kan starte på det, og sådan er politik.
Man må tage skridtene i den rækkefølge, man kan skræve over det.
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
En ting er, hvad der står i regeringsprogrammet, noget andet er, hvad der kommer ud af de forskellige forhandlinger, man accepterer og dermed indgår aftaler om i regeringen.
En ting er, at man giver nogle flere penge.
Dem har vi måske ikke, så det kan man finansiere ved højere skatter og afgifter, som man gør fra regeringens side.
Det vil man gerne gøre, men man vil samtidig ikke give frihed til at prioritere lokalt.
Der kunne være et område i kommunen, der er særlig socialt belastet, og der skulle måske være højere normeringer, og så er der andre steder, hvor der ikke behov for det.
Hvorfor ikke lave den prioritering lokalt, kommunalt?
Hvorfor skal vi, regeringen, diktere, at der skal være en minimumsnormering og en vis standard.
Det synes jeg burde være noget, om hvilket en frihedsminister for kommunerne burde kunne sige, at vi lader det være op til kommunerne selv.
Det skal vi fra regeringens side ikke bestemme.
Margrethe Vestager (RV), 2011-12-07:
Jeg er sikker på, at spørgeren er fuldstændig bekendt med regeringsgrundlaget og derfor også ved, at vi ikke har til hensigt at lave minimumsstandarder for velfærdsservice.
På et område er vi optaget af, hvordan kommunerne kan have tilstrækkeligt med ressourcer, og det er på dagpasningsområdet.
For vi tror, det er meget afgørende, at man i kommunen har mulighed for at nærme sig et punkt, hvor man har en minimumsnormering, altså i forhold til børn pr. voksen, som vi kender det fra folkeskolen, hvor vi har klassekvotienter, og det er noget, som vi har levet godt med i mange år uden at synes, at det var en væsentlig hindring for, at kommunerne kunne tilrettelægge deres skolestruktur.
Dermed regner jeg også med at få en kvittering for, at der ikke i regeringsgrundlaget er lagt op til minimumsstandarder på en lang række forskellige områder, for der deler jeg sådan set spørgerens udgangspunkt.
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
Tak for det.
Mener ministeren, at det styrker det kommunale selvstyre, når Folketinget vedtager minimumsstandarder for den service, som kommunerne skal levere til borgerne?
Mener ministeren, at det styrker det kommunale selvstyre, når Folketinget vedtager minimumsstandarder for den service, som kommunerne skal levere til borgerne?
Margrethe Vestager (RV), 2011-12-07:
Så vil jeg læse op af lovprogrammet her på beskæftigelsesministerens område: Ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring og forskellige andre love netop med henblik på forenklinger, det er for at forenkle vedrørende optagelse og overflytning mellem a-kasser og ydelsessystemet.
Så er der ændring af lov om aktiv beskæftigelsesindsats og forskellige andre love, det er også et forenklingsforslag.
På Miljøministeriets område er der ændring af lov om miljøbeskyttelse, det handler om indsamling af batterier og akkumulatorer, som også bliver forenklet, så er der ændring af lov om miljøbeskyttelse, lov om planlægning og andre love, som handler om digital annoncering, obligatorisk digital kommunikation osv., som også er et forenklingsforslag.
Så er der ændring af lov om Natur- og Miljøklagenævnet og forskellige andre love, som er en reform af den måde, det fungerer på, som også har forenkling som udgangspunkt, og så er der ændring af lov om planlægning, og det er altså en, to, tre, fire, fem, seks, syv lovforslag.
Jeg synes, det er en væsentlig pointe at tage med, at hvis man vil have enklere regler for kommunerne, så skal man kigge på hele regeringens gøren og laden og ikke kun på økonomi- og indenrigsministerens område.
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
Kan jeg tage det svar som udtryk for, at der ikke ligger nogle umiddelbart konkrete forslag til afbureaukratisering af den kommunale struktur og af den kommunale opgaveløsning?
Det er fint nok, som ministeren siger, at vi ikke skal lave nye regler.
Det er jo i sig selv udmærket, i hvert fald hvis reglerne ikke er hensigtsmæssige, det ligger ligesom i det.
Men der ligger ikke umiddelbart nogle konkrete planer ud over frikommuneforsøgene, der som sagt er et arvestykke fra VK-regeringens tid, som man vil gøre fra regeringens side for at afbureaukratisere?
Man vil gerne tale om det, det vil vi jo alle sammen gerne, men nu er det jo regeringen, der har udspilsretten, så derfor efterspørger jeg bare forslag fra regeringens side i lovprogrammet eller andetsteds, for den sags skyld, til at gøre det lettere for kommunerne at udvikle servicen og også få kvalitet i servicen for de samme penge, som der er.
Margrethe Vestager (RV), 2011-12-07:
Jeg deler jo ærgrelsen over, at vi ikke er længere med frikommuneforsøg.
Det er sagt helt i fredsommelighed.
Det havde været nemmere, hvis der havde ligget et udkast til lovforslag på skrivebordet, da jeg trådte til som økonomi- og indenrigsminister.
I forhold til det andet tror jeg, at der ligger en stor opgave, som ikke nødvendigvis løses ved at trykke på knapperne for og imod her i Folketingssalen, men som er at vise tillid til, at man tager ansvar i den enkelte kommune.
Jeg stod her for nogle uger siden med en af spørgerens partifæller, som meget gerne ville vide, hvad jeg ville gøre ved uhensigtsmæssige overfartsplaner i nogle af de kommuner, hvor man har færgefart – og det er nok et meget godt eksempel – hvor jeg måtte sige, at vi jo tager et nationalt ansvar ved at give et tilskud til de kommuner, hvor en del af kommunen er en ø, men at de selv må tage ansvaret for, hvordan man gør det til virkelighed.
Og der undrede det mig lidt, at en af spørgerens partikollegaer sådan meget insisterende syntes, at det var ministeren, der skulle tage ansvar for, at overfartsplanerne var uhensigtsmæssige, for så ville vi nemlig blive trillet tilbage i en situation, hvor vi her i Folketinget hopper op, hver gang et problem viser sig, og vil lave nye regler i stedet for at spørge helt ligefremt: Er det en menneskelig fejl, er det en politisk prioritering i den enkelte kommune, eller er det noget strukturelt, som vi kan løse her?
For hvis det er en politisk prioritering i kommunen, så er det jo sådan, det er – de er jo også folkevalgte – og hvis det er en menneskelig fejl, så kan man sikkert lære af den, så den ikke gentager sig.