runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jeg vil egentlig så utrolig gerne kunne give hr. Bent Bøgsted ret i forhåbningerne om, at det skulle gå i den retning.
Men hvis vi ser 20 år tilbage i stedet for at se 20 år frem, kan vi se, at der er sket det, at grupperne er stukket af fra hinanden.
Altså, hvor der i dag er 10 års forskel i levetid mellem de kortuddannede og de længstuddannede, så var der for 20 år siden kun 5 års forskel.
Så der er jo ikke noget, der tyder på, at vi går i den retning.
Så kunne hr. Bent Bøgsted ikke prøve at antyde, i hvilken retning man fra Dansk Folkepartis side kunne forestille sig at man gik for at tage hånd om de her nedslidte borgere – andet end at have sådan nogle, synes jeg, lidt overdrevne forhåbninger om, hvad fremtiden sådan teknologisk kan bringe?
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-05:
Man kan ikke sammenligne en jord- og betonarbejder med en akademiker, der ikke bliver særlig nedslidt fysisk.
Det kan man jo ikke sammenligne.
Men der er nogle grupper, der har et meget hårdt arbejde, og som bliver nedslidt.
Det gælder f.eks. for SOSU'er, at de kan blive meget nedslidt tidligt.
Der er kommet mange hjælpemidler til, der har forbedret forholdene, men effekten af mange af de hjælpemidler, der er kommet til, tror jeg det tager et stykke tid inden rigtig slår igennem.
For der er mange, der har været på arbejdsmarkedet i lang tid, som ikke har nydt gavn af de nye hjælpemidler i særlig lang tid, mens nye, der kommer ind, fra starten har hjælpemidler, der forbedrer arbejdsforholdene.
Så på den måde tror jeg det vil tage et stykke tid, inden vi kommer derhen, hvor vi kan sige: Nu har de alle sammen haft de gode hjælpemidler.
Men vi har en gruppe, som det måske tager 10-20 år at komme igennem, før vi er derhenne, hvor alle har haft de nye hjælpemidler.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Først vil jeg sige tak til ordføreren for at anerkende, at det problem, som SF peger på, er relevant og et, som man bliver nødt til at forholde sig til.
Derfor vil jeg også stille hr. Bent Bøgsted et spørgsmål.
Det er jo rigtigt, at vi ikke kan styre, præcis hvor mange år vi får på folkepension, men der er en hel masse ting, som er forudsigelige.
Så det første, DF vel skal gøre som parti, hvis man skal gøre noget ved det, er også tydeligt at anerkende, at der i dag er en socialt skæv adgang til at få gode seniorår, og at den her skævhed faktisk vokser i de her år.
Altså, har man i Dansk Folkeparti den erkendelse?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-04-05:
Nej, vi stemte ikke for dagpengereformen i 2010, vi stemte imod.
Jeg var her selv.
Vi stemte imod.
Det var Venstre og Dansk Folkeparti, der kørte den igennem, vi stemte imod.
Ja, ja.
Vi har her senest indgået en aftale, men jeg vil ikke have, at vi skal have skylden for, at vi har indført en dagpengereform, når vi stemte imod den.
Jeg synes, vi skal blive ved med at holde fast i, at de her mennesker skal hjælpes, at der skal være førtidspensionsmuligheder, der skal være fleksjobmuligheder.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-05:
Som det lå i min første bemærkning, forventer jeg, at a-kassen sætter ind, så snart den pågældende bliver ledig.
Med den beskrivelse, som der blev givet af situationen, er det jo evident, at der skal findes en anden type af jobs, så nedslidningen ikke fortsætter.
Her er der sporskiftemidler.
Der er midler af forskellig karakter, som kan hjælpe det pågældende menneske over til en anden tilværelse.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Det er jeg sådan rent principielt enig i.
Det var jo også sådan, den blev »opfundet«.
For den blev opfundet, i forbindelse med at man forringede efterlønsordningen og satte folkepensionsalderen i vejret under det tidligere VKO-flertal, som Dansk Folkeparti, så vidt jeg husker, var en del af.
Så Dansk Folkeparti var jo med til det.
Så så vidt er vi enige.
Men det får vi lejlighed til at diskutere, for Enhedslisten er på vej med et beslutningsforslag om det, og så kan vi jo dykke længere ned i den affære.
Så tror jeg, at ministeren skal gå ind at kigge på de ordninger, ministeren nævner.
Der er ingen forsørgelsesordninger, der er tilgængelige for en sådan person.
Sådan en person kan ikke få førtidspension med en arbejdsevne på 50 pct.
Den skal være meget, meget mindre.
Den skal nærmest være totalt fraværende, og kommunen skal have en klar forventning om, at den ikke kan udvikles.
Ellers kan man ikke få førtidspension.
Det fremgår klart af loven.
Der er lukket for førtidspension.
Fleksjob?
Man får ikke et fleksjob, hvis man har en arbejdsevne på 50 pct.
Så får man af kommunen besked på at gå ud at tage sig et deltidsjob ligesom alle de andre.
Så hvad er det for en forsørgelsesordning bortset fra kontanthjælp, som man så ikke kan få, hvis ægtefællen tjener penge og der er noget formue?
Hvad er det for en forsørgelsesordning, sådan en person ville kunne få, fra det øjeblik vedkommende mister dagpengeretten, og til vedkommende kan gå på folkepension i en alder af 68 år eller noget den stil?
Hans Andersen (V), 2016-04-05:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er en del af udmøntningen af aftalen indgået imellem regeringen og KL om den regionale og kommunale økonomi for 2016.
Derudover er L 151 en udmøntning af regeringens plan »Bedre balance - statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder«.
I efteråret fremlagde regeringen en plan for udflytning af statslige arbejdspladser.
Statens institutioner løser opgaver til gavn for borgere og virksomheder i hele Danmark, og derfor skal statens opgaver ligeledes være fordelt i hele landet.
Planen er med til at sikre en bedre geografisk balance i Danmark, som skaber mere nærhed til borgere og virksomheder.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, sørger vi for, at denne ambition bliver realiseret.
Allerede i 2012 overtog Udbetaling Danmark opgaver fra kommunerne, og evalueringen viser netop, at Udbetaling Danmark har kapacitet til at overtage yderligere opgaver.
Derfor mener vi, at vi godt kan overflytte disse statslige opgaver, som de tidligere ordførere har nævnt, til Udbetaling Danmark.
Indholdet af disse skal jeg ikke gentage.
Det er meget fint refereret og omtalt.
Konkret betyder det jo faktisk, at de her 68 årsværk ud i fremtiden så bliver flyttet til Holstebro, Frederikshavn, Hillerød og Allerød.
Med den flytning mener vi at vi sikrer en effektiv og vellykket sagsbehandling, og vi mener, at vi med det her lovforslag sikrer et Danmark i bedre balance – en balance, som vi sådan set mener både gavner borgere og virksomheder, og hvormed vi så samtidig kan kombinere en høj grad af kvalitet og effektivitet i opgaveløsningen.
På den baggrund ønsker Venstre at støtte op om det her lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-05:
Tak, formand.
Det her forslag udmønter jo, som det blevet sagt af den tidligere ordfører, en aftale om, at man skal have et Danmark i bedre balance, hvor der også er statslige arbejdspladser uden for de store byer, især København.
Derfor er det også glædeligt, at man kan se, at der bliver taget initiativer, og at der sker noget på området, netop ved at der bliver udflyttet arbejdspladser.
Det her forslag handler så om udflytning af Statens Administrations Finansservicecenter til Udbetaling Danmark.
Samtidig bliver der også flyttet mindre opgaver, der varetages af Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, der ligger under Beskæftigelsesministeriet, til Udbetaling Danmark, der jo hører under ATP.
Nogle af opgaverne er godt nok, som den tidligere ordførere har sagt, lidt anderledes end dem, man hidtil har varetaget, men når de medarbejdere, der kommer, bliver ansat til det, så tror jeg også, at de kan løse de opgaver.
Selvfølgelig kan de det.
Jeg vil ikke gentage, hvad det er for nogle områder, der bliver flyttet ud, for det har hr. Lennart Damsbo-Andersen jo redegjort for.
Det er så fra den 1. oktober 2016, at det skal være gældende, og jeg er sikker på, at det kommer til at fungere lige så godt som alt andet i Udbetaling Danmark.
Der er dog en del kritik af Udbetaling Danmark, der går på, at hvis man som borger ikke rigtig kan finde ud af det på Udbetaling Danmark, kan man umiddelbart ikke gå til kommunerne, men så vidt jeg husker, var det sådan, da vi lavede aftalen om Udbetaling Danmark, at man kunne gå ind på borgerservice i kommunen og få hjælp, hvis man ikke selv kunne klare det.
Det halter måske lidt i nogle af kommunerne, og vi skal måske lige følge lidt op på det og se, hvordan det fungerer.
Men det gælder så ikke det her område, det gælder jo de områder, der tidligere er udflyttet til Udbetaling Danmark.
Vi ser frem til en god behandling af sagen og kan støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-04-05:
I Socialdemokratiet arbejder vi for et Danmark i bedre balance, og vi finder det vigtigt, at statslige arbejdspladser placeres i hele Danmark.
Vi er naturligvis også optagede af, at vi kan administrere den offentlige sektor bedre og smartere, så vi kan frigøre penge – måske ikke så meget til håbløse skattelettelser, men til mere nær velfærd.
Derfor ser Socialdemokraterne også positivt på forslaget om at overflytte en række opgaver og dermed 68 årsværk fra Statens Administrations Finansservicecenter til Udbetaling Danmark.
Konkret betyder forslaget, at bl.a. følgende opgaver overflyttes til Udbetaling Danmarks decentrale centre: administration af tilbagebetaling af studielån, opkrævning af for meget udbetalt uddannelsesstøtte, beregning og anvisning af tjenestemandspensioner, statslige tilskudsordninger, udlån og garantier – for at nævne nogle. Formålet med lovforslaget er at leve op til aftalen mellem regeringen og KL fra sidste sommer samt planen om udflytning af statslige arbejdspladser.
Derudover lægges der så op til, at driften fra og med 2019, efter implementeringen af nye it-systemer, kan effektiviseres med 2-3 pct. årligt.
Lige så meget som vi støtter udflytningen af statslige arbejdspladser og effektiviseringer i administrationen, er vi optaget af, at det sker på en ordentlig måde.
Derfor er vi fra socialdemokratisk side også optagede af i det videre udvalgsarbejde at komme et spadestik dybere i dele af lovforslaget.
Det drejer sig bl.a. om, at vi gerne vil have ministeren til at bekræfte, at der ikke med de foreslåede ændringer kommer til at ske en forringelse af aktivitets-, kvalitets- og serviceniveauet i forhold til opgavevaretagelsen.
Vi vil også gerne se nærmere på, om omkostningerne til udflytningen kan holdes eller dækkes inden for regeringens udflytningsreserve.
Endelig er vi ligesom HK Stat og HK Kommunal optagede af at dykke lidt mere ned i, hvor meget de nye opgaver adskiller sig fra de nuværende opgaver i Udbetaling Danmark, som indtil nu alene har varetaget objektiv sagsbehandling inden for det kommunale område.
Med de bemærkninger ser vi frem til det videre arbejde i udvalget.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-05:
Jeg kunne nøjes med at erklære mig helt enig i den foregående ordførertale fra hr. Brian Mikkelsen, men jeg vil som skatteminister nu alligevel uddybe det og komme med et længere svar.
Først og fremmest tak for den positive modtagelse af forslaget.
I regeringsgrundlaget »Sammen for fremtiden« fremgår det, at det skal være lettere at drive virksomhed i Danmark, og jeg finder det derfor, som en række ordførere her i salen har givet udtryk for i dag, positivt, at lovforslaget gør reglerne for danske leasingvirksomheder mere fleksible, mere simple og mere tydelige.
Det er ikke nødvendigvis det samme, som at de er lette at forstå, men det er et udtryk for, at de bliver mere fleksible, mere simple og mere tydelige.
Jeg forstår så udmærket den bekymring, som SF's ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, giver udtryk for, nemlig at det kan være svært at forstå dybden af reglerne.
Og derfor er det jo det helt rigtige at stille en række spørgsmål, som Skatteministeriets dygtige embedsmænd så må svare på.
Jeg forventer nu, at besvarelsen af de spørgsmål vil vise det, der er afspejlet i bemærkningerne til lovforslaget, nemlig at det her ikke er udtryk for at ændre i beskatningen eller andet.
Det er et ganske provenuneutralt forslag med den enkle tilføjelse, at der bliver sat flere ressourcer af til kontrol på området.
Men jeg vil se frem til at svare på de udvalgsspørgsmål.
Med de foreslåede ændringer vil leasingvirksomhederne spare tid, ved at leasingordningerne bliver mere fleksible.
Det er jo et skridt i den rigtige retning.
Vi bliver dog også nødt til – og så er vi tilbage ved kontrolindsatsen, som jeg nævnte før – at holde fast i visse værnsregler for at sikre mod misbrug af leasingbilreglerne.
Efter min opfattelse er der balance her i forslaget mellem fleksibilitet og værn, men det er fint, at Folketinget via spørgsmål til lovforslaget går den balance efter i sømmene.
Jeg er også glad for, at vi nedsætter gebyret for ønskenummerplader, som jo altså blev sat for højt.
Det bliver ikke sat så langt ned, som det var tidligere – jeg tror, det var omkring 6.000 kr., hvis jeg ikke tager meget fejl – men lander altså mellem 11.000 kr. og 6.000 kr. på det punkt, hvor man økonomisk har beregnet sig frem til ønskenummerpladerne også giver, hvad skal man sige, et skattemæssigt provenu.
Om det er sat rigtigt, vil først vise sig, når det rammer virkeligheden, men det er det, der er lagt op til.
Jeg noterer mig som udgangspunkt, at der ser ud til at være bred opbakning til lovforslaget, og jeg ser som sagt frem til den udvalgsbehandling, der måtte være.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-05:
Det er en rigtig god dag at være borgerlig skatteordfører, for vi har behandlet tre gode forslag, som trækker i den rigtige retning, senest det forslag, som vi diskuterer nu, som gør livet lettere for almindelige virksomheder, for almindelige danskere, og som fjerner noget af bureaukratiet og i det hele taget gør administrationen lidt mere tilgængelig i nogle af de her sager, både for leasingselskaber og andre.
Så det er rigtig godt, lad os fortsætte ad den vej – siger jeg til skatteministeren og til regeringen.
For det har været tre gode forslag kulminerende med det her forslag, som Det Konservative Folkeparti selvfølgelig kan støtte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-05:
Det her lovforslag kunne jo se ud til, og det tror jeg også det til dels gør, at indeholde nogle snusfornuftige ændringer af beregningsmetoder osv.
Men jeg må indrømme, at jeg, der ikke er tekniker, simpelt ikke kan stå heroppe i dag og sige, at vi støtter det.
Nu har jeg stor respekt for skatteministeren, på trods af at vi er politisk uenige, men jeg synes, at der er så mange muligheder for, at der kan være gemt mange meget politiske ting i det her lovforslag, som jeg og vores partiansatte økonom på den tid, der var til rådighed, ikke kunne finde hoved og hale i, og som vi derfor ikke kan skrive under på.
Jeg tror, at der bliver sendt en byge af tekniske spørgsmål af sted til ministeren og hans ministerium, og det kan jo være, at det ender med, at der er en del ting, som vi kan støtte op om, og noget, som vi måske ikke kan støtte.
Det må vi så håndtere på det tidspunkt.
Jeg tror også, at ministeren er helt med på, at vi har brug for mere viden, før vi kan sige ja eller nej til det her, da det er meget teknisk.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-05:
Ja, også her har vi at gøre med et lovforslag, der har en lang række delelementer.
De dele, som handler om en ændring af brændstofforbrugsafgiftsloven, så man får en teknisk beregning af brændstofforbruget for de særlig store personbiler, finder vi fornuftige, ligesom vi også synes, at gebyrbestemmelsen i lov om spil er fornuftig, og også de mindre justeringer af registreringsafgiftslovens regler.
Så vil jeg gerne sige til skatteministeren, at jeg simpelt hen har svært ved helt at gennemskue de ændringer, der bliver lavet på leasingområdet her.
Jeg har også lidt svært ved at gennemskue, om det virkelig kan passe, at man foretager de her forenklinger skråstreg lempelser, uden at det har nogen provenumæssig betydning.
Det kommer vi altså til at spørge lidt ind til under udvalgsbehandlingen.
Det er, fordi vi nu har haft en diskussion om elbilerne, og vi synes ikke, det giver nogen mening, at vi giver afgiftslettelser til nogle af de store, tunge personbiler, der ikke er elbiler, når vi samtidig har så travlt med at lukke ned for dele af elbilmarkedet.
René Gade (ALT), 2016-04-05:
I Alternativet er vi store fortalere for, at vi skal have mindre stat og mere samfund, som vi kalder det.
Det er et andet ord for at forenkle og afbureaukratisere.
Det er ikke så voldsomt unikt efterhånden.
Derfor ser vi også positivt på det her forslag.
Vi har et par steder, hvor vi simpelt hen ikke har evnet at komme til bunds i, hvad forandringerne vil betyde, så det glæder jeg mig også til at se i den nye beregning af brændstofforbruget, altså hvad det reelt set vil have af miljøpåvirkning?
Det må vi se på i udvalgsarbejdet.
Vi har endnu ikke taget beslutning om, hvordan vi står med hensyn til lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget.
Vi er grundlæggende modstandere af den konstruktion, der hedder Udbetaling Danmark.
Vi har den – indrømmet – gammeldags og firkantede opfattelse, at offentlige myndighedsopgaver skal udføres af offentlige myndigheder.
Det skal man ikke udstationere eller udlicitere, hverken til en organisation som Udbetaling Danmark eller til private.
Så det er sådan en grundholdning, vi har til det.
Det udelukker jo så ikke, at man i et konkret tilfælde kunne se, om der skulle være nogle saglige begrundelser for at overflytte en eller anden opgave til Udbetaling Danmark.
Vi kan bare ikke finde dem i det her tilfælde.
Man taler om, at Statens Administration alligevel skal have moderniseret sit it-system – sådan opfatter jeg det, og det er ikke uddybet så forfærdelig meget – men det er åbenbart begrundelsen.
Det er vel ikke nogen begrundelse for at flytte opgaver.
Det kunne være en begrundelse for at modernisere Statens Administrations it-system.
Det er ikke noget argument for at overdrage dem til Udbetaling Danmark.
Sådan synes vi at man bruger nogle i virkeligheden ikke saglige argumenter for hele den her operation.
Det er jo heller ikke noget argument, at Udbetaling Danmark gør det godt.
Jamen det er da godt, at de gør det godt, når nu de har fået overdraget så mange opgaver, men det er da ikke noget argument for at overflytte flere opgaver til dem.
Det kunne være et argument for, at den offentlige myndighed, opgaverne fraflyttes, skulle gøre det bedre, end de gør i dag.
Så det er sådan de tre centrale argumenter, der har været brugt, og dem synes vi ikke holder vand.
Og da vi grundlæggende er modstandere af den konstruktion, der hedder Udbetaling Danmark, så bliver vores konklusion, at vi ikke kan støtte det.
Så er der det sidste: Vi vil selvfølgelig gerne være med til at udbore – eller hvad det nu hedder med det sprog, vi bruger herinde – økonomien i det, for der har været andre eksempler på, at de økonomiske omkostninger i det, der hedder udflytning af statslige opgaver, slet ikke svarede til det billede, man forsøgte at skabe i første omgang.
Så det vil vi selvfølgelig gerne være med til at udbore, men det vil nok ikke ændre vores holdning til lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2016-04-05:
I Liberal Alliance deler vi regeringens ønske om, at det skal være lettere at drive virksomhed i Danmark.
Vi anser det som en af politikernes fornemste opgaver at sikre de bedst mulige vilkår for de driftige forretningsdrivende, hvis succes vi som samfund er så afhængige af.
I dette lys er vi selvsagt tilfredse med lovforslag L 150, som vi står med her.
Vi finder det fornuftigt at lette de administrative byrder, som leasingvirksomhederne møder i forbindelse med tilladelsesordningen.
Justeringerne af registreringsafgiftsloven, som følger af lovforslaget, er selvfølgelig ikke helt de ændringer, vi i Liberal Alliance allerhelst så.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-05:
Tak for det.
I mine 5 år i Folketinget har jeg aldrig nogen sinde før læst så kedeligt et lovforslag som det her.
Det er et lovforslag, som handler om, at Udbetaling Danmark overtager nogle opgaver fra Statens Administrations Finansservicecenter, og det handler dybest set om, at de skal overtage nogle opgaver, der har med administration af tilbagebetaling af forskellige offentlige ydelser at gøre.
Udbetaling Danmark overtager opgaver svarende til 68 årsværk, og disse vil blive placeret i Holstebro, Frederikshavn, Hillerød og Allerød.
Vi kan godt støtte det her lovforslag.
Udflytning af statslige arbejdspladser er ikke nogen selvstændig målsætning for os, og det er heller ikke nogen selvstændig målsætning for os, at de arbejdspladser skal ligge i København.
Hvis de kan varetages bedre ude i andre dele af landet, kan vi bakke fuldt ud op om det.
Det har regeringen så vurderet er tilfældet.
Det vælger vi så at tro på, og derfor støtter vi lovforslaget.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-05:
Det er klart, at de reformer, der er gennemført i de senere år, og de reformer, vi viderefører, med henblik på at sikre, at mennesker, som har en arbejdsevne eller en restarbejdsevne, kan drage nytte af den arbejdsevne på arbejdsmarkedet, forudsætter, at man støtter de mennesker i situationen, når de skal foretage et sporskifte.
Der er afsat puljemidler.
Der er initiativer til at hjælpe med sporskifte.
Så der er en hel stribe ordninger, som den pågældende, hvis hjælpen blev sat ind i tide, kunne drage nytte af.
Det kan være et fleksjob.
Det kan være seniorførtidspension.
Det kan være delpension.
Det kan være en række af de andre ordninger eller midler, der kan blive bevilget til, at man kan have en dagligdag i et job af en anden karakter end det, man hidtil har haft.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg kan også se nogle problematiske ting i Socialistisk Folkepartis forslag, men det er altså nogle helt andre end dem, ministeren kan se.
Jeg ved ikke, hvad det er for en virkelighed, ministeren forholder sig til.
Jeg vil gerne give et eksempel på, at de nuværende ordninger ikke på nogen måde er tilstrækkelige til at løse problemet.
Det er selvfølgelig et tænkt eksempel, men der er mange af den slags:
En murer bliver arbejdsløs i en alder af 53 år.
Efter 2 år mister vedkommende dagpengeretten.
Samtidig med at man mister dagpengeretten, forsvinder retten til efterløn.
Vedkommendes chancer på arbejdsmarkedet er minimale.
Vedkommende kan ikke påtage sig et fuldtidsarbejde og kan dermed heller ikke forsørge sig selv, medmindre man har en opfattelse af, at det er fint nok at kunne klare sig for et halvtidsjob i den alder.
Hvilke af de løsninger ministeren har peget på, er anvendelige og tilgængelige for en sådan arbejdsløs person?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-05:
Vi regner bestemt også med at støtte lovforslaget.
Hvis jeg må drille ministeren lidt, er det ved at være sådan en Jørn Neergaard Larsen-klassiker at rykke lidt om på nogle opgaver inden for nogle styrelser.
Det virker, som om der er gang i den ovre i ministeriet, og det synes jeg er udmærket, men det er jo ikke så voldsomt kontroversielt, og at forsøge at tilrettelægge nogle arbejdsgange lidt mere effektivt kan vi kun bakke op om.
Med hensyn til debatten synes jeg, det var besnærende at høre Enhedslistens ønske om at nedlægge Udbetaling Danmark, og det kunne man næsten være fristet til at støtte, hvis ikke man havde en tanke om, at Enhedslisten så ville erstatte det med noget endnu dyrere end det, som vi har i dag.
Vi regner med at støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
SF tager konkret stilling til de enkelte dele, når regeringen foreslår at flytte arbejdspladser ud fra hovedstadsområdet.
Nogle forslag er vi imod, da de kan gå hen at blive alt for dyre.
I andre sammenhænge kan det skade de faglige miljøer, som er omkring de bestemte arbejdsopgaver.
I det konkrete forslag, som vi behandler her i dag, ser vi overvejende positive effekter.
SF forventer at kunne støtte forslaget, men afventer den nærmere behandling.