runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-23:
Det spørgsmål var ligesom delt op i to dele.
Jeg gjorde faktisk meget ud af i mit svar at tilkendegive, at der selvfølgelig skal være en miljøundersøgelse i forbindelse med, at vi indfører en betalingsring omkring København.
Man kan sige, at det her sådan set bliver mindst lige så grundigt som alt muligt andet.
Vi tager rent faktisk fat på det, det bliver en del af lovgivningsprocessen.
Det vil sige, at høringer og alt mulig andet jo også er muligt, og der er tre behandlinger her i Folketinget.
Det er ikke, fordi man skal sammenligne sig med andre lande, men som jeg har forstået det, har man i de lande, som har indført trængselsafgifter, faktisk ikke haft en miiljøvurdering eller en VVM-undersøgelse, men, som jeg har tilkendegivet her i dag over for hr. Lars Barfoed, vil vi rent faktisk i Danmark foretage en grundig miljøvurdering af en betalingsring med trængselsafgift i København.
Og til den måske undrende tilhører vil jeg sige, at det jo ikke er noget med, at det er sådan en mur, der skal bygges, som man har yndet at sige.
Altså, de fysiske indgreb for at kunne sikre, at man kommer til at betale en trængselsafgift, er jo til at overskue.
Lars Barfoed (KF), 2011-11-23:
Jeg vil gerne spørge om dette: Vil ministeren give tilsagn om, at der vil blive gennemført en VVM-undersøgelse inden etableringen af en betalingsring, så Folketinget og offentligheden får kendskab til de trafikale og miljømæssige konsekvenser, som en betalingsring vil medføre?
Christian Langballe (DF), 2011-11-23:
Hvis kirkeministeren mener, at folkekirken, hvad angår de såkaldt indre anliggender, selv skal være herre i eget hus, hvorfor har vi så den diskussion om de homofile vielser her i dag?
Kirkeministeren må da mene, hvad han siger.
Kirkeministeren siger på den ene side, at vi i folkekirken skal være herre i eget hus, og på den anden side fremlægger kirkeministeren så et forslag om homofile vielser.
Det synes jeg ikke harmonerer.
Man sidder med den fornemmelse, at det dybest set bare er en politisk markering.
Der er ikke nogen interesse i folkekirken.
Det er lidt ligesom med den svenske kirke, hvor politikere bruger kirken til at lancere deres egne politiske mærkesager.
Jeg spørger: Hvordan harmonerer det forhold, at de kirkelige anliggender er det, som folkekirken selv skal ordne, med, at kirkeministeren jo selv har fremsat et forslag og er i gang med at revidere forskellig lovgivning?
Manu Sareen (RV), 2011-11-23:
Jeg har næsten lyst til at spørge: Hvad for noget?
Spørgeren har været rigtig meget igennem og har bevæget sig rigtig langt væk fra spørgsmålet.
Med hensyn til det, der blev sagt før valgkampen, tror jeg, det er vigtigt at anerkende, at kontraktpolitikkens tid er forbi.
Selvfølgelig går vi til valg på nogle forskellige ting, og så må man jo blive enige hen ad vejen.
Men hvad det har med spørgsmålet at gøre, ved jeg ikke, så jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt: Vi har overhovedet ikke planer om – og det er heller ikke blevet sagt i dag – at pålægge et kønsneutralt ægteskab.
Sådan er det.
Med hensyn til spørgsmålets første sætning om større selvbestemmelse har jeg sagt det nogle gange, og jeg vil sige det igen: Vi vil gerne kigge på en ny styrelseslov, som gør, at forholdene i folkekirken bliver mere transparente, det kan være omkring økonomien, det kan være omkring magtfordelingen.
Det er der ikke noget fordækt i.
Jeg vil da gerne tage det én gang til.
Det, som jeg sagde i min indledning, var, at det, at man har løsnet båndene mellem stat og kirke, er det, der er det forbilledlige.
Det er det, jeg godt kan lide.
Beslutningen om, hvem der så kommer til at sidde i hvad og hvor, er jo demokratisk – det er demokratiets vilkår.
Men det, som jeg synes er positivt, er, at man i stedet for at snakke om adskillelse af kirke og stat slipper båndene en lille smule.
Det er fint.
Christian Langballe (DF), 2011-11-23:
Altså, nu er der andre steder rundtomkring i Europa, hvor man har løsrevet kirken fra staten, så når kirkeministeren henviser til Sverige, må der være en særlig grund til det.
Jeg siger så bare, at den svenske kirke er blevet meget mere politisk, og lur mig, om det ikke også er grunden til, at der har været de udmeldelser.
Hvis man går ind på den svenske kirkes hjemmeside, er det simpelt hen en katapult for politiske budskaber.
Teologien er forsvundet, og man diskuterer ikke det kristne budskab.
Nej, det er en måde, hvorpå politikerne så at sige kan markere sig i den offentlige debat.
Når kirkeministeren henviser til Sverige, må der være en særlig grund til, at det er Sverige, han henviser til, ellers kunne han henvise til Tyskland eller alle mulige andre lande.
Manu Sareen (RV), 2011-11-23:
Grunden til, at jeg henviste til Sverige, er, at vi på mange områder sammenligner os med Sverige.
Hvis ordføreren havde læst andre artikler, ville han kunne se, at jeg også fremhæver Norge som et godt eksempel på, at der sker en masse ting.
Jeg vil igen sige, at det, som jeg synes er positivt, er, at man har løsnet båndene.
I dag skal vi over og snakke om, hvordan vi kan finde en ny model for en ny styrelseslov i Danmark.
Og med hensyn til det teologiske og hvad man diskuterer, er det ikke noget, jeg som kirkeminister blander mig i.
Med hensyn til det demokratiske vil jeg igen sige, at det er demokratiets vilkår, at man ikke kan bestemme, hvem der bliver valgt.
Sådan må det altid være.
Christian Langballe (DF), 2011-11-23:
Jeg må så bare konkludere, at kirkeministeren henviser til Sverige, men måske ikke helt har undersøgt, hvordan den svenske model er skruet sammen.
Jeg vil så godt spørge, om det gør indtryk på kirkeministeren, at den tidligere socialdemokratiske statsminister, der gennemførte adskillelsen af kirke og stat, Göran Persson, har været ude at sige, at det er den politiske beslutning, han fortryder mest at han har taget.
Gør det indtryk?
Manu Sareen (RV), 2011-11-23:
Det er jo ikke det, jeg forholder mig til i artiklen.
Så vil jeg også lige gøre spørgeren opmærksom på, at der er mange andre end statsministeren, der har udtalt sig.
Der er mange, der synes, at den udvikling, der er sket i Sverige, er positiv.
Christian Langballe (DF), 2011-11-23:
Hvordan harmonerer ministerens tale om større selvbestemmelse med, at ministeren og regeringen vil pålægge folkekirken et kønsneutralt ægteskab?
Skriftlig begrundelse
Ministeren ville først gerne have adskilt kirke og stat, senere har ministeren udtalt, at kirken skal frigøres fra staten, så den får større selvbestemmelse.
Der henvises endvidere til regeringsgrundlaget s. 74 og s. 66.
Tak til formanden.
Manu Sareen (RV), 2011-11-23:
Nu er det jo en festens dag i dag, og måske har virkeligheden overhalet spørgsmålet.
For det, man jo kan læse i Politiken og andre medier, er, at regeringen vil give homoseksuelle lov til at blive kaldt for ægtefæller, at blive viet på rådhuset og indgå ægteskab – det samme også i folkekirken; altså at indgå ægteskab og blive ægtefæller.
Vi har ikke talt om, at vi vil pålægge folkekirken et kønsneutralt ægteskab.
Det står der heller ikke i regeringsgrundlaget.
Og med hensyn til selvbestemmelse er det jo lige præcis det, som vi rent faktisk skal tale om i dag.
Så jeg synes et eller andet sted, at tingene harmonerer ganske fint.
Men at vi vil pålægge folkekirken et kønsneutralt ægteskab, er ikke blevet sagt i dag, og det er heller ikke blevet sagt tidligere.
Christian Langballe (DF), 2011-11-23:
Det kan godt være, at det ser sådan ud oppe i kirkeministerens hoved, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, kirkeministeren siger.
Kirkeministeren har villet have et kønsneutralt ægteskab og er også gået til valg på det.
Det, jeg så bare siger, er, at jeg måske synes, at der er tale om – sådan kunne man i hvert fald tolke det – en høj grad af hykleri, når man på den ene side siger, at man vil have adskilt stat og kirke, det var det første, kirkeministeren sagde under valgkampen, og man nu er gået videre og på den anden side siger, at man vil have en kirkeforfatning, der gør, som kirkeministeren selv har udtalt, at han faktisk selv kan blive arbejdsløs.
Så spørger jeg mig selv: Hvad er interessen for kirkeministeren i folkekirkens indre forhold, når det er sådan, at man netop vil sikre kirken større selvbestemmelsesret?
Jeg synes simpelt hen, der er noget, der overhovedet ikke hænger sammen, og jeg kan ikke forstå, at der ikke bliver svaret på det.
Hvis det var sådan, at kirkeministeren mente, at folkekirkens indre anliggender skulle ordnes så at sige af et kirkeråd, eller hvad man nu kunne komme i tanker om, så ville selve den ritualdiskussion jo ikke foregå her i Folketinget.
Hvad er det for noget?
Jeg har i min begrundelse henvist til den artikel, hvor kirkeministeren udtaler sig, så det behøver jeg ikke gøre mere opmærksom på.
Men det, jeg vil sige med det, er, at det jo ganske enkelt ikke er rigtigt.
Så må jeg sige, at så spørger jeg mig selv: Har kirkeministeren undersøgt sagen, før kirkeministeren henviser til det svenske kirkeråd som et forbillede?
Jane Heitmann (V), 2011-11-23:
Hvis en stor andel af permanente midler til psykiatrien fra satspuljen skal få kritikken om »sporadiske og tilfældige midler« til psykiatrien til at forstumme, hvornår mener ministeren så, at kritikken burde være stoppet, henset til, at de permanente midler i nogen tid har udgjort hovedparten af satspuljens midler til psykiatrien, jf. SUU 2010-11, alm. del, svar på spørgsmål 319?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-23:
Hvis vi nu bevæger os væk fra substansen i sagen, bevæger os væk fra procedurerne i sagen, har jeg så virkelig forstået det rigtigt, nemlig at statsministeren ikke vil fortælle Folketinget, på hvilket retsgrundlag de her ting foregår?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Det er tidligere statsministre ikke gået ind i, og derfor vil jeg af principielle årsager heller ikke gå ind i det.
Jeg tror, det er en vigtig og en rigtig beslutning, som jeg her har truffet, fordi man risikerer at komme tæt på personfølsomme oplysninger, og det hverken kan eller vil jeg.
Jeg forstår ikke rigtig diskussionen om retsgrundlag i den her diskussion.
Alle har efterhånden forstået, at der er et sikkerhedstjek af ministrene, og der har været tradition for, at man ikke går ind og diskuterer den procedure, det er der mange gode grunde til, og jeg vil fortsætte den tradition.
Jeg forstår egentlig ikke, hvad det er, ordføreren gerne vil have.
Jeg vil og kan ikke gå yderligere ind i procedurerne for de her sikkerhedstjek, det har der ikke været tradition for, og det laver jeg ikke om på.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Jeg starter med at læse spørgsmålet op: Hvornår vil ministeren fremsætte lovforslaget, der forbyder udsættelser af børnefamilier – et lovforslag, som Mette Frederiksen lovede i Ekstra Bladet den 15. maj 2011?
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Jeg vil godt takke Venstre og fru Louise Schack Elholm for at have stillet det her spørgsmål, for det giver mig mulighed for at gøre det helt klart, at regeringen har samme opfattelse af udsættelsesproblematikken, som regeringen havde før valget, før vi kom i regering.
Udsættelse af en familie fra dens bolig er en meget dramatisk begivenhed, som jeg ikke mener nogen bør udsættes for, og det gælder i særlig grad børn, som ikke alene mister deres hjem, deres nærmiljø, men ofte også deres venner, deres daginstitution eller deres skole.
Jeg tror, at alle partier i Folketinget er enige om, at børnene er helt uden skyld i en udsættelse og derfor bør sikres imod den.
Regeringen vil derfor strække sig meget langt for at forhindre udsættelse af børnefamilier.
Regeringen har allerede taget flere skridt i denne retning, for der er familier her i landet, som simpelt hen ikke har råd til at betale deres husleje.
Sammen med regeringens beskæftigelsesfremmende foranstaltninger vil dette i høj grad forbedre forholdene for vore børnefamilier og forhåbentlig sikre, at de fremover ikke får problemer med deres husleje.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Jeg står her med den artikel fra Ekstra Bladet, hvor den nuværende beskæftigelsesminister lover at få ændret lovgivningen, så det bliver forbudt at udsætte børnefamilier fra deres lejlighed.
Da fru Mette Frederiksen som beskæftigelsesminister er en del af den nuværende regering, er det naturligt at forvente, at den lovede lovændring kommer nu, så vil ministeren forklare, hvornår denne lovændring vil komme?
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Jeg glæder mig over Venstres nyfundne interesse for området, for man kan sige, at antallet af udsættelser er steget voldsomt igennem de sidste 10 år.
År for år er antallet af udsættelser steget.
Dog oplyste jeg i Folketingets Beskæftigelsesudvalg, at det faktisk er faldet med 2 pct. i det første halvår af i år.
Jeg håber, at tendensen holder, men vi kan ikke være sikre på det.
Som jeg sagde, vil regeringen arbejde for, at vi får knækket den her kurve.
Problematikken om udsættelse af børnefamilier vil være i fokus her.
Mange gode kræfter skal jo spille sammen, for at det her kan lykkes, og jeg vil godt sige til Venstres boligordfører, at kommunerne er helt centrale spillere her.
Det er nødvendigt, at kommunerne også er sig deres ansvar bevidst på det her område, og at man i kommunerne gør sig det klart, at en afværgelse af en udsættelse ofte vil være en afværgelse af fremtidige sociale problemer, så det er helt afgørende.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Jeg er klar over, at ministeren forsøger at kaste med en masse mudder, så han bliver fri for at svare på spørgsmålet, men jeg gentager det gerne: Hvornår vil ministeren fremkomme med den lovgivning, som den nuværende beskæftigelsesminister lovede i Ekstra Bladet i maj?
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Jeg synes, at vi skal tage det helt roligt nu.
Efter 10 år med en borgerlig regering er der selvfølgelig et stort arbejde at gøre for at sikre, at ingen børnefamilier bliver sat på gaden.
Men nu synes jeg at vi skal tage det helt roligt.
Jeg regner med, at de tiltag, vi har iværksat, vil resultere i en reduktion i antallet af udsættelser, også for børnefamiliernes vedkommende, og så må vi jo se, hvad resultatet af den SFI-undersøgelse, vi har sat i gang, bliver, før vi beslutter os for yderligere tiltag og for at foretage eventuelle lovændringer.
Må jeg så ikke sige, at ingen børnefamilier havner på gaden.
Den såkaldte husvildebestemmelse i serviceloven sikrer, at enhver borger, der oplever at blive sat ud af sin bolig, ikke ender på gaden.
Så må vi også erkende, at der er nogle børnefamilier, der bor alt for dyrt.
Det er vigtigt, at borgerne i tide opsøger kommunen for at høre, om det med kommunens hjælp er muligt at skaffe familien en billigere bolig.
Der er altså en lang række tiltag, vi skal have sat i gang og have til at virke her, og så synes jeg, at Venstres boligordfører skulle tage det lidt roligt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Nu må hr. Claus Hjort Frederiksen jo bestemme sig for, om han diskuterer ting, der er sket før valget eller efter valget, eller hvad han egentlig diskuterer her.
Jeg forsøgte at gøre rede for den helt almindelige omstændighed, at partierne går til valg på en politik.
Efter valget vil det ofte være sådan – eller det har altid været sådan – at der ikke er ét parti, der har fået 90 mandater, dvs. at man ikke kan gennemføre sin politik til punkt og prikke, der må forhandles, man må lave kompromiser.
Det er også det, der er sket i regeringen.
Vi har skabt et regeringsgrundlag, som vi er meget stolte af.
Vi er gået i gang med at udmønte det regeringsgrundlag først og fremmest med vores finanslovaftale, som vi nu er enige med Enhedslisten om.
Det er vi også meget stolte af.
Det har jeg egentlig også en fornemmelse af at hr. Claus Hjort Frederiksen fuldstændig er klar over.
Man forsøger med lidt udenomssnak, men jeg tror egentlig, at hr. Claus Hjort Frederiksen inderst inde fuldstændig er i stand til at forstå, at det er sådan i Danmark, at man går til valg på sin politik som selvstændigt parti, dem har vi otte af, som er valgt til Folketinget, og derefter må man så indgå kompromiser for at komme så langt med sin politik som overhovedet muligt.
Det er ikke et nyt princip, det er faktisk et meget gammelt princip.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-23:
Vi er jo ikke blevet meget klogere af det her svar, for når statsministeren siger, at der er afgivet to løfter i valgkampen, nemlig et om 24-års-reglen, som jeg nævnte før, og et om boligbeskatningen, så kræver det jo en yderligere forklaring, specielt når den socialdemokratiske ordfører, hr. Magnus Heunicke, forklarer, at der her er tale om reelle løfter – det er det ord, han bruger – eller kerneløfter, for så betyder det jo, at der i socialdemokratisk tænkning er to former for løfter: Der er de reelle løfter eller kerneløfterne, og så er der alle de andre løfter.
Med hensyn til alle de andre løfter tror jeg, vælgerne vil have nytte af at kunne få at vide, hvordan man i socialdemokratisk terminologi kan dechifrere noget som værende et kerneløfte eller bare et løfte, som man kaster op i luften.
Det kan jo ikke være sådan, at det kun er statsministeren og statsministerens spindoktor, der kender sondringen mellem kerneløfter og ikkekerneløfter, for da man spurgte forskellige socialdemokratiske ministre, om der var to særlige løfter, der var blevet givet i valgkampen, så kendte de dem ikke.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Jeg kan godt mærke på hr. Claus Hjort Frederiksen, at han egentlig ikke er interesseret i en debat om det her, for jeg tror faktisk, at hr. Claus Hjort Frederiksen inderst inde er helt klar over, at partierne går til valg på en politik.
Hvert af de otte partier, der er valgt til Folketinget, har et valgprogram, som de er gået til valg på.
Men alle partierne er jo også godt klar over, at de ikke får gennemført den politik til punkt og prikke, og at de må ud at skaffe sig et flertal for det.
Så kan der være nogle ting, hvorom man siger, at på de her to punkter går man ikke på kompromis.
For vores vedkommende var det punkterne om 24-års-reglen, og at vi ikke ville beskatte boligejerne hårdere.
Der går vi ikke på kompromis.
Det sagde vi meget, meget tydeligt, og det gjorde vi rent faktisk heller ikke.
Så jeg synes egentlig, at det er ganske logisk, hvad der er foregået her, og jeg tror, at hr. Claus Hjort Frederiksen, der har været i Folketinget så lang tid, er fuldstændig klar over, at partierne går til valg på deres politik.
Noget af det kan man få gennemført fuldstændig, fordi der er flertal for det, og noget af det må man gå på kompromis med, og det er lige præcis det, vi har gjort.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-23:
Så statsministeren mener altså, at rent principielt vil statsministeren ikke redegøre for, hvilket retsgrundlag beslutninger bliver truffet på.
Har jeg virkelig forstået det rigtigt?
Er statsministeren ikke enig i, at det har offentlig interesse, at statsministeren redegør for de konkrete retsregler om sikkerhedsgodkendelse i Statsministeriets sikkerhedscirkulære, cirkulære nr. 204 af 7. december 2001, og redegør for, om disse regler også gælder for ministre, og om disse regler har været retsgrundlaget for statsministerens behandling af sagen om sikkerhedsvurdering af Henrik Sass Larsen?
Skriftlig begrundelse
Sagen om sikkerhedsvurderingen af Henrik Sass Larsen har rejst flere spørgsmål, end den har besvaret, herunder tvivl om, hvilke retsregler vurderingen hviler på.
I Statsministeriets cirkulære nr. 204 af 7. december 2001 redegøres for sikkerhedsbeskyttelse af informationer af fælles interesse for landene i NATO, EU eller WEU, andre klassificerede informationer samt informationer af sikkerhedsmæssigt beskyttelsesinteresse i øvrigt.
Statsministeren bedes redegøre for de i cirkulæret indeholdte regler og procedurer, om disse regler og procedurer er anvendt på ministrenes sikkerhedsgodkendelse, og om cirkulærets regler og procedurer ligger til grund for statsministerens afgørelse i Henrik Sass Larsens tilfælde.
Er statsministeren ikke enig i, at det har offentlig interesse, at statsministeren redegør for de konkrete retsregler om sikkerhedsgodkendelse i Statsministeriets sikkerhedscirkulære, cirkulære nr. 204 af 7. december 2001, og redegør for, om disse regler også gælder for ministre, og om disse regler har været retsgrundlaget for statsministerens behandling af sagen om sikkerhedsvurdering af hr. Henrik Sass Larsen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Det forstår jeg sagtens.
Men som jeg også har nævnt en del gange, har der ikke i Danmark været tradition for, at det sikkerhedstjek, der foretages, er et, man diskuterer, eller at den procedure, der er for det, er en, man diskuterer i offentligheden.
Det synes jeg egentlig er en fornuftig og rigtig tradition, som jeg agter at fortsætte.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-23:
Nu spørger jeg jo ikke om substansen, vil jeg sige til statsministeren, og det har vi ikke gjort længe.
Vi har jo ikke interesseret os for, hvad det så er, der står i den sikkerhedsvurdering.
Det, vi interesserer os for, er sådan set proceduren.
Nu spørger jeg så statsministeren om, hvilke retsregler der ligger til grund for sikkerhedsvurderingen.
Det er ikke sådan i min verden den helt store hemmelighed, da det jo står omtalt på PET's hjemmeside, at Statsministeriet i et cirkulære i 2001 har udfærdiget regler om det.
Mit simple spørgsmål er bare: Er det de regler, der er blevet anvendt i forbindelse med sikkerhedstjek for ministrene i regeringen, og er det også de regler, der er blevet anvendt i Henrik Sass Larsens tilfælde?
Jeg respekterer fuldt ud, at statsministeren ikke vil ind i substansen i den sag, det ønsker jeg heller ikke, men jeg synes, det er lidt mærkeligt, hvis statsministeren ikke kan redegøre for eller vil redegøre for, hvad det er for et retsgrundlag, de beslutninger er truffet på.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Hr. Claus Hjort Frederiksen siger, at han ikke er interesseret i den konkrete sag, og så stiller han spørgsmål til den konkrete sag.
Hvis man er interesseret i Statsministeriets sikkerhedscirkulære, kan man gå ind og kigge på vores hjemmeside, det er ikke hemmeligt.
Jeg tror, man skal holde rigtig godt fast i det, der er også en god grund til, at man ikke gør det, for man kan hurtigt komme tæt på personfølsomme oplysninger.
Så jeg agter at videreføre den tradition om ikke at kommentere på, hvilken procedure der anvendes ved de her sikkerhedstjek.
Det er, som jeg også har sagt tidligere her i salen, af rent principielle årsager, det er ikke af juridiske årsager, det er af rent principielle årsager, jeg ikke vil gå nærmere ind i det.
Det er også derfor, og det synes jeg er vigtigt at forstå, af rent principielle årsager, jeg ikke ønsker at gå nærmere ind i sikkerhedstjekkene af ministre.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-23:
Ministeren har stadig ikke fortalt, hvornår den omtalte lovændring kommer, og hvis ministeren ikke har tænkt sig at svare på det, må jeg jo antage, at det er, fordi man ikke har nogen planer om at komme med en lovændring.
Hvornår kommer denne lovændring?
Carsten Hansen (S), 2011-11-23:
Jeg synes, at jeg har fået det sagt til fru Louise Schack Elholm, men jeg gør det gerne en gang til, nemlig at vi mener det samme i regering, som vi gjorde i opposition.
Vi har sat en lang række tiltag i gang, og der sker det nu, at vi ser, hvordan de her forslag virker.
Jeg har jo også i Folketingets By- og Boligudvalg og Beskæftigelsesudvalg redegjort for, at der er en række tiltag, vi vil se på.
Så kommer der en rapport, og så vil vi se på, hvad der virker og ikke virker.
Men vi vil endnu ikke fremsætte lovforslag om det.
Vi vil se på, hvad der virker og ikke virker, og når vi har fået SFI-rapporten, vil vi se på, hvad der så skal ske.
Astrid Krag (S), 2011-11-23:
Tak for spørgsmålet.
Satspuljepartierne har i perioden 2003-2014 afsat 7,2 mia. kr. til initiativer i psykiatrien.
Af de midler er 5,6 mia. kr. afsat permanent.
Med den netop indgåede satspuljeaftale er der afsat 830 mio. kr. over 4 år til psykiatrien.
Af de midler er de 530 mio. kr. afsat permanent.
Det er selvfølgelig sket med alle satspuljepartiernes tilslutning.