runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Nu ønsker hverken jeg eller Alternativet at bestemme, om de skal blive boende i Danmark.
Jeg konstaterer bare, at der er nogle, der bliver mere integreret i det her samfund end i et andet land, hvor de måske har boet 2-3 år af deres liv.
Det, vi jo netop har set i 1990'erne, er, at rigtig mange er taget tilbage.
Jeg har mange venner, som jeg lærte at kende i Danmark i 1990'erne, som nu bor i Bosnien osv.
Men der er også nogle, der er blevet boende her, fordi de nu engang har et mere naturligt tilhørsforhold hertil, og det er jeg egentlig glad for.
Det er med til at berige vores samfund.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-08:
Nu sagde ordføreren tidligere, at Alternativet vil gøre Danmark til det bedste land for verden.
Skal Danmark ikke også være et godt land for de lande, som lige nu oplever krig og ufred, og dermed sikre, at de borgere, der må søge midlertidigt ly i Danmark, vender tilbage og hjælper til med at bygge de her lande op?
Hvis vi på noget tidspunkt skal opleve en situation, hvor der også kan være fremgang i de lande, som lige nu er krigshærgede, så skal de vel ikke bare på den måde tømmes for deres bedste hoveder, fordi Alternativet mener, at de skal bo i Danmark?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Jo, jeg sondrer i den grad imellem de to ting.
Man skal ikke blande de to ting sammen.
Men der er jo altså det, at når man kommer til et andet land som måske 5-årig, begynder at gå i skole, får venner, går i gang med en uddannelse, inden der er fred og man kan komme hjem, så kan det godt være, at man er bedre integreret i det land, hvortil man er flyttet, end der, hvor man kom fra oprindelig.
Og jeg tror faktisk på, at det kan være en berigelse af Danmark, at vi også har nogle af de mennesker i fremtiden her.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Det var givetvis mig, der ikke havde forstået det.
Jeg troede et øjeblik fejlagtigt, at hr. Kristian Thulesen Dahl interesserede sig for de mange flygtninge.
Det er jo helt åbenlyst, at selvfølgelig har vi en forpligtelse til at føre grænsekontrol med vores ydre grænser.
Men det, der er grunden til, at vi diskuterer det nu, er jo, at den er brudt sammen på grund af de store menneskestrømme.
Og det er derfor, at der i EU-landene i stadig større grad – inklusive hos den danske statsminister – er en erkendelse af, at der ikke findes en dansk løsning som f.eks. dansk grænsekontrol; der findes kun en europæisk løsning.
Og hvis vi skal have styr på de ydre grænser, kræver det, at de lande, der ikke ligger helt op til, ved, at de ikke står alene, når vi er i en ekstraordinær situation, som vi er i nu.
Det var det, der var min pointe, men selvfølgelig skal der være grænsekontrol ved de ydre grænser.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg er jo glad for at konstatere, at Enhedslisten og Radikale er på samme hold, når vi afviser den nye regerings forslag om en lavere integrationsydelse og nedskæringer i kontanthjælpen, og fordi vi har det samme for øje, altså at fattigdom ikke hjælper mennesker til at få et arbejde eller løser sociale problemer i øvrigt; jeg tror, at vi sågar er enige om, at fokus bør være på de børn, som jo i hvert fald ikke er skyld i noget som helst.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan det så kan være, at Radikale ikke kunne udstrække, hvad kan man sige, den forståelse til den store gruppe mennesker, der blev ramt af den kontanthjælpsreform, Radikale var med til at lave.
Der skete jo det, mens Radikale var i regering, at fattigdommen steg, og at uligheden steg, men der skete bl.a. også det, at ungdomshjemløsheden steg eksplosivt.
Rigtig, rigtig mange organisationer har peget på, at den kontanthjælpsreform, som Radikale stod bag, var med til at få problemerne til at eksplodere.
Kunne man udvide solidariteten til også at indse, at det måske var en forkert manøvre dengang?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Ja, vi havde jo diskussionen mange gange i valgkampen.
Det er ikke andet end en god uges tid siden, vi stod ude ved DI's årsmøde, hvor statsministeren udtalte: Der kommer de flygtninge, der kommer.
Det, vi diskuterede dengang, og som også blev konstateret i undersøgelser af herboende flygtninge, var, at det, man først og fremmest søger, er fred og tryghed.
Og i forhold til dem, der var på vild flugt fra dansk politi, ved jeg ikke, om hr. Jakob Ellemann-Jensen og Venstre synes, det er en stor succes – det har jeg ikke kunnet få svar på fra integrationsministeren.
Er det en succes, at folk flygter hen over markerne med deres børn over skuldrene, fordi de er bange for dansk politi?
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis der er skabt det billede, og jeg synes da, at man burde indrykke annoncer for få rettet op på det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jo, men så betyder det jo også noget, uanset om det er en fejlagtig opfattelse eller en korrekt opfattelse.
Så det her med at vilkårene eller opfattelsen af vilkårene ikke betyder noget, er forkert, ikke sandt?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Ja, altså, som jeg sagde i min tale, er grunden til, at der er flere flygtninge i Danmark nu, end der har været i mange år, jo, at der er flere flygtninge i verden.
Det kan være, at regeringens annoncer havde haft en effekt, men der er sikkert også andre elementer i det.
Men når man er på flugt fra dansk politi, så behøver man det jo ikke, det håber jeg at vi er enige om, og det er vel heller ikke nogen succes, når folk tror, at de behøver at flygte fra dansk politi.
Det kan stort set alle, i hvert fald hvis de kommer direkte fra Syrien.
Så det, vi oplevede, tror jeg, var resultatet af, at mange af den ene eller den anden vej havde fået en forkert forståelse af, hvad vilkårene er i Danmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Der var dele af hr. Morten Østergaards tale, jeg var mere enig i end andre, f.eks. at statsministeren udviser et stærkt folkeligt lederskab.
Det kan jeg tilslutte mig.
Til gengæld hævder hr. Morten Østergaard, at der ikke er nogen radikal slingrekurs.
Det er jo det, man på engelsk kalder a contradiction in terms.
Men De Radikale var jo inden valget meget klare i mælet: Vilkårene for asylansøgere betyder ikke noget for tilstrømningen til Danmark.
For sådan at få stadfæstet den her manglende radikale slingrekurs: Mener man stadig væk det?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Det betyder altså, at man kan vælge at tage en uddannelse.
Det er derfor, at der er en forskel i forhold til kontanthjælpsloftet, fordi kontanthjælpsfamilier jo ikke bare kan beslutte sig for ikke at have så mange børn eller vælge et arbejde til eller fra.
Men unge, der er uddannelsesparate, kan vælge at tage en uddannelse, og det kan fru Pernille Skipper jo undre sig over at de gør, men det gør de rent faktisk, rigtig mange, og derfor kan man sige, at vi er glade for både den ændring, vi lavede første gang, altså i 1990'erne, da vi indførte den ungeydelse, og også nu for den seneste variant, fordi begge dele har vist sig at være gode til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Den køber jeg ikke, og man må også bare sige, at virkeligheden har vist sig at være en anden.
Huslejerne er for dyre, og de kan ikke komme ud af det igen.
Så starter der nemlig en social deroute, og så mister man først rigtig forudsætningerne for at få et arbejde og et ordentligt liv.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Der er ikke blevet mere fattigdom under den tidligere regering.
Det kan man forvisse sig om med den seneste og desværre nok sidste fattigdomsredegørelse.
Så det kan man være tryg ved.
Enhver kan jo vælge at gå i gang med en uddannelse, hvis man ellers har forudsætningerne for det.
Det var jo det, kontanthjælpsreformen handlede om.
Det er jo det, der faktisk virkede, forstået på den måde, at rigtig mange unge nu er gået i gang med en uddannelse og derfor ikke længere er på kontanthjælp.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Når jeg fremhævede effekterne af de reformer, der var, sidst jeg var statsminister, så var det egentlig bare for historieskrivningens skyld.
For hr. Morten Østergaard brugte så stor en del af sin taletid her i dag til ligesom at slå sig på sit radikale bryst og italesætte den der fantastiske regering, hr. Morten Østergaard indtil for nylig var en del af, op imod den, der er der nu.
Så synes jeg bare, at det for fuldstændighedens skyld lige skal med, at de reformer, der blev lavet i fru Helle Thorning-Schmidts regeringstid, jo altså slet ikke matcher det, der skete før.
Det hører vel også med til historieskrivningen, at når man fik de effekter, man fik, så var det, fordi der var en meget ansvarlig opposition, der hjalp til med at øge ambitionsniveauet undervejs.
Det vil da glæde mig, hvis hr. Morten Østergaard indtager den position, vi andre indtog tidligere, og sørger for at byde sig til over for regeringen.
Tak for det.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Det var jo statsministeren selv, der i svaret på debatten sagde, at man, da statsministeren sidst var statsminister, var meget ambitiøs, og at vi i SR-regeringen så kun leverede en tredjedel af det i samarbejde med Venstre.
Nu må jeg tolke svaret derhen, at da man ikke ligesom vil indplacere sig, er det jo nok, fordi ambitionerne ikke rækker til at levere det på reformerne, som vi gjorde i SR-regeringen.
Så skal jeg bare spørge statsministeren: Hvorhenne fandt man så 1 mia. kr. til boligjobordningen i 2015?
Det fremgår af lovforslaget, at det var på reserverne på finansloven, men det kan vel ikke passe, hvis kasseeftersynet viste, at kassen var tom?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Jamen vi har et højt ambitionsniveau med hensyn til at skabe bedre sammenhængskraft i dansk økonomi og gøre dansk økonomi langtidsholdbar, og det kræver mange ting.
Den har vi jo ikke spillet ud med endnu.
Den kan man ikke gøre sig til dommer over, for vi har jo ikke foreslået den endnu.
Jeg er også nødt til at sige, at reformer ikke kun er et spørgsmål om arbejdsudbudseffektsreformer, det er jo også et spørgsmål om en række andre ting.
For vi kan lave alle de arbejdsudbudseffektsreformer, vi vil.
Derfor tror jeg, at det bliver for snævert kun at måle, kan man sige, ambitionsniveauet på arbejdsudbudseffekt.
Og der nikkes, kan jeg se.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Han behøver ikke at vente, til det parlamentariske grundlag eventuelt svigter.
Vi er sådan set klar til at samarbejde.
Som statsministeren også var inde på, har vi jo lavet mange reformer sammen, både da statsministeren sidst var statsminister, og da vi havde lejlighed til at være i regering.
Og det er rigtigt nok, at det var det, jeg sådan set hintede lidt til ambitionerne om.
Dagpengene lavede vi faktisk ikke en aftale om, men der kan jeg forstå at statsministeren nu er blevet klog af skade, sådan at det den her gang skal funderes bredt, og det tror jeg nok er en klog betragtning.
Så der er vi også klar til at holde os inden for det kommissorie, som der er udarbejdet.
Vi mener det samme i regering som i opposition.
Men når vi så taler om ambitionsniveauet, altså reformregnskabet, så forstår jeg, at statsministeren mener, at VK-regeringen og dens mange reformer ligesom var udtryk for det ultimative ambitionsniveau.
Så var vi lidt mindre ambitiøse i SR-regeringen med de her 28.000 i 2020.
Hvordan vil statsministeren så karakterisere reformprogrammet fra den nuværende regering med 650 personer fra kontanthjælpsloftet og en skattereform, vi ikke rigtig ved noget om?
Hvor skal det placeres på ambitionsskalaen – over eller under SR-regeringen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Jo, det er da også en statslig opgave, og der er heller ikke lagt op til, at vi fjerner forebyggelsesarbejdet i det, vi har lagt frem.
Jeg peger sådan set bare på, at det, der har været en bestræbelse for mit eget parti i en lang årrække, og som jeg ikke mener vi er færdige med, det er jo også noget af det, som sundheds- og ældreministeren skal arbejde med – det er i øvrigt også derfor, vi har en sundheds- og ældreminister – er at sikre, at de forskellige dele af den offentlige sektor, der tilsammen ligesom er bestemmende for, om vi har et godt og sammenhængende sundhedsvæsen, både forebyggelse og behandling og primært og sekundært, kommer til at spille bedre sammen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-10-08:
Men mener statsministeren dermed, at det med at kigge på forebyggelsen er en opgave, som vi udelukkende kan lægge ud til kommunerne?
Mener statsministeren ikke, at det er en national opgave, som vi fra statsligt hold har til opgave at varetage for vores borgere, altså forebyggelseopgaven?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Først og fremmest er jeg jo rigtig glad for, at man anerkender, at der sker en prioritering af sundhedsområdet, for det er jo også situationen.
Vi har løftet området med 1 mia. kr. i den aftale, der er lavet med regionerne, og vi har reserveret yderligere penge, sådan at vi kan løfte området med 0,5 mia. kr. mere end det, der lå, det, der var i kikkerten, hvis den gamle regering var fortsat.
Så er jeg i øvrigt helt enig i, at forebyggelse er vigtigt, og det er jo bl.a. det, der er baggrunden for, at vi, da vi var der sidst, har løftet kommunerne ind som en integreret del af sundhedssektoren.
Og der tror jeg da der er meget mere at komme efter i et samarbejde mellem det, der sker i kommunerne, i den primære sundhedssektor og i vores sygehusvæsen i det hele taget for at få mere fokus på forebyggelse.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om, hvor mange penge man sætter af, det er jo også et spørgsmål om, hvordan man arbejder sammen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om det var mig, der blev sigtet til, da statsministeren i sin redegørelse sigtede til, at der var blevet lanceret kritik af regeringens satsning på sundhedsområdet.
Men hvis det var mig, så har statsministeren i hvert fald misforstået mig.
Jeg erkender fuldt ud, at regeringen afsætter midler og prioriterer sundhedsområdet, men jeg er bare ikke enig i prioriteringen.
Regeringen prioriterer få større områder som ældreområdet og demensområdet, der kommer nu et lovforslag om en 30-dages behandlingsgaranti, og der er et medicinløft, indtil videre kun i 2016.
Samtidig står det jo klart, når man læser finanslovsudspillet, at der så er en række initiativer inden for forebyggelse og forskning og psykosociale indsatser, som enten slettes eller ikke videreføres, og jeg er sådan set bare ikke enig i den prioritering, givet at al forskning viser, at lige præcis forebyggelse er så nødvendig for den fremtidige sundhed.
Så når jeg erkender, at regeringen prioriterer sundhedsområdet, håber jeg også, at statsministeren erkender, at den kritik, jeg så lancerer, har en faglig berettigelse.
Så jeg vil sådan set bare gerne spørge statsministeren, om han ikke er enig med mig i, at den satsning på sundhedsområdet, som regeringen lancerer, sker på bekostning af en række initiativer på forebyggelsesområdet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg vil gerne takke statsministeren for, at statsministeren jo siger, at regeringen støtter den grønne omstilling, bæredygtighed – jeg tror, der var flere grønne tillægsord i forlængelse af den sætning – og statsministeren understreger i sit indlæg, at der er flere talere, der har et fortegnet billede af regeringens miljø- og klimapolitik.
Så jeg vil bare spørge, om statsministeren så også er uenig – for det må jeg jo så antage at statsministeren er – med sin egen klima- og energiordfører, hr. Thomas Danielsen, når denne afviser E.ON som useriøse.
Og grunden til, at E.ON bliver vurderet som useriøse, er, at de understreger, at Danmarks fine energipolitik ikke må blive en politisk kampplads, at den er alt for vigtig til det, at det er vigtigt, at vi er ambitiøse.
Så derfor er jeg nødt til at vide, om statsministeren er enig med sin klimaordfører, der bare mener, at det er useriøst, at erhvervslivet brokker sig, eller om statsministeren egentlig har forståelse for de grønne virksomheder, som er bekymrede for, om vi nu dropper den grønne omstilling og de grønne jobs.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Det er jo sådan en meget rituel, polemisk måde at spørge på, som jeg egentlig ikke ved hvad er befordrende for: Er du enig med den eller den?
og konflikt, konflikt.
Altså, svaret er stille og roligt sådan, at vi igennem en lang årrække i Danmark har haft en førerposition på det her felt – det har vi fortsat – og den har vi ikke nogen ambitioner om at sætte over styr, og det gør vi heller ikke med det, vi har foreslået.
Vi har nogle målsætninger, som absolut er i den internationale elite.
Vi har en energiaftale, der medfører, at vi vil have opnået en CO2-reduktion i 2020 på 37 pct.
Jeg tror, EU-målsætningen er 30 pct.
Det er sådan set en pæn, ambitiøs målsætning.
Så medgiver jeg gerne, at der er nogle, der synes, den skal være endnu mere ambitiøs, men fred være med det.
Det gør jo ikke vores uambitiøs.
Derfor bliver der jo heller ikke sendt et afgørende helt nyt signal, heller ikke til industrien, om, hvad det er, Danmark satser på, og hvad Danmark skal leve af.
Derfor kan vi også rejse til COP 21 i Paris med oprejst pande og insistere på, at verden skal have et højere ambitionsniveau.
Selvfølgelig kan vi det.
For vi er absolut i toppen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-08:
Tak for det, fru formand.
Nu har statsministeren jo lovet danskerne, at der skal holdes en folkeafstemning, hvis Danmark skal tilslutte sig en fælles EU-asyl- og udlændingepolitik, og løftet gælder endda, indtil solen brænder ud, har jeg forstået.
Det er jo temmelig lang tid, nemlig sådan cirka 7½ mia. år, og på det tidspunkt er jeg ikke helt sikker på, om statsministeren fortsat er til.
Citat slut.
Kan statsministeren forklare, hvordan et ja den 3. december kan løse dilemmaet omkring Dublinkonventionen, uden at Danmark tilslutter sig et væsentligt element i den fælles EU-asyl- og udlændingepolitik, nemlig den permanente omfordelingsmekanisme?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Må jeg ikke først sige, at når jeg svarede, som jeg svarede, så var det, fordi de sprogkrav, vi snakker om at indføre, og som vi f.eks. har lavet ved indfødsret, jo er i forhold til at opnå dansk statsborgerskab.
Og der er det bare vigtigt at få sagt, at man som færing og som grønlænder jo pr. definition er dansk statsborger.
Så synes jeg i øvrigt, det er vigtigt, at man har gensidigt sprogkendskab.
Det synes jeg gælder i rigsfællesskabet, og jeg synes også, det gælder i Norden.
Uden at blive for romantisk omkring det – jeg er jo ved at blive gammel – så er noget af det, der generer mig, at den sproglige forståelse de nordiske lande imellem også er ved sådan at forsvinde.
Jeg har lige været til et nordisk statsministermøde, hvor konversationen på mødeplan foregik på engelsk, og på en eller anden måde smerter det mig lidt, at vi altså ikke kan tale skandinavisk og forstå hinanden.
Regeringen har som sagt afsat ressourcer til at styrke den sociale indsats blandt grønlændere i Danmark, og hvis der er en dimension her, der handler om at øge deres danskkompetencer, så vil jeg meget gerne være med til at diskutere det.
I øvrigt synes jeg, at der også er en udfordring i Grønland selv med, hvordan man håndterer, kan man sige, kendskabet til det danske sprog, som jo er – sådan som jeg kan se det udefra uden at blande mig i det – den første forudsætning for, at man kan få uddannelse.
For Danmark vil typisk være det sted, man vender sig imod, hvis man skal have en videregående uddannelse som grønlænder.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-08:
Ja, godt nok er vi danske statsborgere.
Men vi har også et andet sprog, og jeg synes, det ville være helt naturligt, at man inden for rigsfællesskabet havde forståelse for hinandens sprog og kulturelle forskelligheder inden for en given ramme.
Og jeg synes, at det ville være helt naturligt, at man, når man stiller sprogkrav til ens borgere i samfundet, også tager udgangspunkt i sine egne borgere.
I den sammenhæng vil jeg gerne høre, hvad statsministeren har at sige til, at mange grønlændere i Danmark ikke kan dansk og er socialt udsatte og på den baggrund ikke føler sig integreret.
Hvad tænker statsministeren i forhold til at sikre en bedre integration for grønlændere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Jamen vi er jo i rigsfællesskab sammen, og nu skal jeg passe på, hvordan jeg siger det, for jeg kunne komme til at provokere mine gode venner fra Tjóðveldi.
Men altså, vi er jo danskere alle sammen i statsborgerskabsmæssig forstand.
Og det betyder, at hvis man er født på Færøerne og tager ophold i Danmark, så får man et dansk pas, og hvis man er født i Grønland og tager ophold i Danmark, bliver man jo også udstyret med et dansk pas.
Vi er altså pr. definition danske statsborgere, uanset om vi så taler færøsk, gadedansk, dansk eller grønlandsk.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-08:
Goddag.
Vi ved, at regeringen stiller nogle krav vedrørende sprog, og at man skal kunne tale dansk for at få et dansk statsborgerskab.
Nu er det jo sådan, at de færreste af os har dansk som modersmål, og vi taler grønlandsk hjemmefra.
Mange af de socialt udsatte grønlændere i Danmark har meget dårlige danske sprogkundskaber, og det gør, at de er afskåret fra mulighederne for at få sig en uddannelse, et job og deslige.
Derfor synes jeg, det kunne være rigtig godt at høre, hvad statsministeren tænker omkring de grønlændere, som allerede bor i Danmark, hvad angår, om de også kan leve op til de sprogkrav, som regeringen lægger op til.
Er det med i planen, eller hvordan ser det ud?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Det er jo en af de ting, må jeg så tro, SF vil tage med til forhandlingerne.
Og hvis SF gør det og så i øvrigt har nogle finansieringsforslag, må vi jo snakke om det.
Men altså, jeg vil gerne sige, at alle arbejdspladser er vigtige – alle arbejdspladser er vigtige.
Og vi er jo nødt til at finde en balance, hvor vi sørger for, at dansk erhvervsliv også helt bredt er konkurrencedygtigt.
Det handler grundlæggende om, hvad det er for økonomiske byrder, vi lægger på dem, og det er jo igen et spejlbillede af, hvor mange penge vi bruger herinde.
Det siger industrien i øvrigt også, og det var jo det, jeg sagde før: Det kan ikke nytte noget, man ligesom skubber erhvervsorganisationerne foran sig på et eller andet lillebitte felt og så glemmer helheden.
Pengene er nødt til at passe.
Vi har foretaget nogle prioriteringer, som vi står ved, og som ikke rykker en tøddel ved, at Danmark fortsat vil være internationalt førende inden for det, man kan kalde grøn omstilling.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg nævnte E.ON som et eksempel på en grøn virksomhed, som er bekymret over regeringens klima- og energipolitik, og som jo gerne vil lægge arbejdspladser i Danmark.
SF er optaget af, at vi får skabt nogle nye arbejdspladser, at folk kommer i arbejde.
Det er E.ON et eksempel på.
Et andet eksempel er Grundfos, et tredje eksempel er Apple i Viborg.
Det er alle sammen nogle, der efterspørger store grønne ambitioner, fordi de er interesseret i at lægge arbejdspladser her.
Jeg vil bare gerne udfordre den der antagelse, at fordi man har grønne ambitioner, skaber det minusvækst og færre arbejdspladser.
Det er den antagelse, jeg gerne vil anholde en lille smule, for jeg mener sådan set, det skaber arbejdspladser.
Derfor vil jeg bare, hvis det skal være upolemisk, spørge statsministeren om det tilskud til varmepumper, man har afskaffet, som jo ellers er noget af det, der virkelig kunne skabe nogle arbejdspladser, fordi man kunne flytte noget vind over i varmesektoren.
Det kunne i virkeligheden både spare noget CO2 og gøre det billigere samfundsøkonomisk og i virkeligheden dermed også indvinde dette tilskud.
Er det en af de ting, statsministeren vil kigge på på finansloven for netop at sørge for, at vi måske kan bevare nogle af de grønne jobs?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Det glæder mig.