runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Der er ikke én dansk borger, der bliver skåret i kontanthjælpen – ikke én.
Det er faktisk sådan, at hvis man kigger på kontanthjælpen for en enlig, kan man se, at den enkelte ydelse sådan set er meget lille.
Så er det fuldstændig rigtigt – og det sagde vi til vores vælgere før valget, vi er gået til valg på det – at vi vil indføre et loft over de samlede ydelser, man kan få på passiv forsørgelse, på kontanthjælp.
Det har vi gjort for at få et fair system.
Det skal altså ikke være sådan, at de mennesker, der hver dag står op og passer deres arbejde, gør det, fordi man bør gøre det.
Man skal selvfølgelig også gøre det, fordi der er en gevinst ved det.
Så er det rigtigt, at der kan laves nogle udregninger, der siger, at man tjente 1.000 kr. ved at gå på arbejde på den gamle ordning.
Der vil jeg bare sige, at det var for lidt.
Der var nogle, der havde nogle for lukrative ordninger på passiv forsørgelse, og det er vi gået til valg på at lave om.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Jeg vil gerne lidt tilbage til processen omkring hele den her finanslov, som jo har været et syndigt rod, hvor det er gået frem og tilbage: Så var der en aftale, og så var der ikke en aftale.
Sidst har vi altså hørt, at der faktisk bliver skåret i ydelserne, selv om der ikke er et lovgrundlag på plads.
Der cirkulerer et brev fra Udbetaling Danmark om, at de politiske ordfører skulle have været orienteret, og det har Dansk Folkepartis ordfører jo tidligere på dagen sagt man ikke var.
Synes Dansk Folkeparti, at det har været en tilfredsstillende proces?
Synes Dansk Folkeparti, at det her er den rigtige måde at lave finanslov på i kongeriget Danmark – en måde, der giver den tilstrækkelige sikkerhed, tryghed og ansvarlighed i den økonomiske politik?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Nej, det er ikke tilfredsstillende.
Hvis man bare kigger på den her sag omkring boligydelsespakken, kan man spørge, hvad det er, der er blevet diskuteret den sidste uge.
Det er jo ikke forslaget, der er blevet diskuteret.
Det er jo ikke den politiske aftale, der er blevet diskuteret.
Det er udmøntningen af den politiske aftale, der er blevet diskuteret, og den stemte ikke overens med det, der var besluttet politisk.
Så hvis der er nogen, der er utilfredse, så er det da Dansk Folkeparti, der er utilfreds med den måde, man er blevet serviceret på.
Det har givet så meget utryghed ude hos de ældre.
De har fået at vide, at der nu kommer et lovforslag, der gør, at de mister 16.000 kr. om året i deres huslejetilskud, og at der nu er ældre, der vil blive sat på gaden.
Man er jo godt hjulpet af en opposition, som har været ude at sige, at nu falder himlen ned.
Men det var jo ikke det, der lå i den politiske aftale.
Så hvis nogen er utilfredse med det her, er det i hvert fald Dansk Folkeparti; det kan jeg kun bekræfte.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Det får mig til at spørge, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for at undgå det her igen.
For selv om Dansk Folkeparti gør alt, hvad partiet kan for ikke at påtage sig ansvar og for ikke at fremstå som nogen, der har ansvar for noget som helst, så har man jo et ansvar, når man indgår en aftale uden at sikre sig, hvad konsekvenserne er.
Så hvad vil Dansk Folkeparti gøre og hvad vil hr. René Christensen gøre for ikke at bringe hverken Folketinget eller borgerne eller, havde jeg nær sagt, nogen andre i samme situation som den, vi nu står i, hvor vi står midt i en tredjebehandling af et finanslovsforslag uden helt at vide, hvad det egentlig er, vi skal stemme om?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
For det første vil Dansk Folkeparti gerne tage ansvar, og det gør vi så sandelig også med den her finanslov både på den ene og den anden måde.
Det andet i det er, at det er foruroligende, at det kan ske, når så mange partier sammen sidder og laver en finanslov omgivet af et embedsværk.
Det er ikke for at sige, at det her er normalt; der er sket en enkelt fejl her, og jeg er helt sikker på, at det er et enestående tilfælde.
Ellers har vi jo en udfordring.
Det er sådan, at vi folketingspolitikere på tværs af partier skal have tiltro til, og det har vi jo også, at når vi stiller § 20-spørgsmål og andet, er det sandheden, vi får at vide.
Her har det vist sig, at det papir, vi lagde til grund for aftalen, ikke kunne stå mål med den aftale, der blev lavet, og det er meget kritisabelt.
Det er jeg enig i.
Nu skal man huske, at det faktisk ikke kun er pensionister, for det kan også være handicappede og andre, der får boligydelse, nu er det bare pensionisterne, der har fyldt rigtig meget.
Det er sådan, at det er nogle steder, men det er bestemt ikke alle – det er derfor, at det er godt, at der nu bliver tid til at kigge på, hvad det egentlig er, der bliver betalt for, når man betaler sin husleje i en ældrebolig – at de her fællesarealer, personalelokaler og andre ting, der bliver brugt af ældrecentrene, er lagt ind under den husleje, som den enkelte ældre betaler.
Der vil vi gerne have en dialog med KL om, hvordan vi får det ændret.
Så det er i særdeleshed i forhold til nybyggeri, men det er så sandelig også i forhold til det eksisterende byggeri.
Hvordan får vi en husleje, der reelt afspejler det, som det burde koste at blive visiteret til en bolig på ca. 60 m²?
Det er ikke fair, at vi i dag i en hel del kommuner kan se, at der er en husleje på omkring 9.000 kr. for 60 m².
Når man siger ældrebolig, skal man huske på, at mange måske har sådan et billede af, at det er en selvstændig bolig.
Det er det jo ikke.
I gamle dage kaldte man det for et plejecenter.
I dag er det faktisk sådan, at når man bor på det, der kan ligne et plejecenter, så bor man sådan set i egen bolig.
Det vil sige, at når man går ude på gangen, kan det sådan set opfattes som en offentlig vej.
Men det er det ikke.
Det er ikke en offentlig vej.
Det er et kommunalt areal.
Og alle de kvadratmeter, der ligger ud over den bolig, som den ældre eller den handicappede råder over, er jo også lagt ind i den.
For det er fuldstændig rigtigt, at omkostningen er lagt ind i den.
Hvad har det kostet at bygge det her center?
Der var før et godt eksempel.
Det var om en, der blev visiteret til en bolig i 2005, og som fik en husleje på nogle og halvfjerds tusinde kroner; i 2016 vil huslejen være på over 100.000 kr.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-16:
Tak for ordet, og tak for ordførertalen.
Jeg har taget ordet for at spørge lidt ind til de diskussioner, som ordføreren fortæller der skal være med Kommunernes Landsforening, om at sætte pensionisternes husleje ned.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jeg vil da egentlig gerne indledningsvis også sige tillykke til Dansk Folkeparti.
Nu har man jo så lavet en finanslovsaftale.
Så må vi selvfølgelig se, om den holder hele vejen, for indtil videre er det gået lidt sløjt med det.
Man har så fået en ældremilliard.
Nej, det har man ikke, for det var den, man afskaffede i sommer.
Man har så omdøbt det til en værdighedsmilliard.
Så sagde ordføreren, at man har fået 2,8 mia. kr. til sundhed.
Nej, det har man jo heller ikke, for det lå i regeringens eget finanslovsforslag, så der har man altså heller ikke fået indflydelse.
Så har man sikret sig de her besparelser på pensionistområdet, og dem har man så trukket stikket på, i hvert fald udskudt beslutningen til foråret om de her par milliarder, der skal spares på pensionistområdet de kommende år.
Så sidder vi stadig væk tilbage med et spørgsmål om de aftaler, Dansk Folkeparti har indgået.
Der er en togfond, der er forlig om bedre og billigere kollektiv trafik, og der har man så også indskrevet en vis usikkerhed i forhold til den finanslovsaftale, man har indgået.
Jeg må indrømme, at jeg egentlig er lidt forundret over, at man kan sidde som den borgerlige fløjs største parti og reelt set stå fuldstændig tomhændet efter en finanslovsaftale.
For man fik jo ikke en ældremilliard, den afskaffede man i sommer.
Så har man godt nok omdøbt det til en værdighedsmilliard.
Man fik ikke ekstra penge til sundhed.
Hvad har man egentlig fået i Dansk Folkeparti for at indgå en aftale med regeringen?
Jamen jeg synes, det er rigtig flot, at man forsøger at tale det her op.
For det er jo udtryk for et hykleri.
Man havde jo travlt med at fortælle danskerne, hvad de kunne få af glade gaver, hvis de stemte på Dansk Folkeparti.
Og når vi står med finanslovsforslaget, kan vi se, at de faktisk har fået nul og niks.
Altså, man har omdøbt den her ældremilliard til en værdighedsmilliard.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Det vil jeg rigtig gerne benytte lejligheden til at svare på.
Kommunerne har fået den ud over blokken.
Det vil sige, at de nu kan bruge den til hvad som helst.
De kan bruge den til at lave asfalt, men de kan jo også vælge at bruge den på ældreområdet.
Og der, vil jeg så sige, har byrådspolitikerne jo en opgave i at sørge for, at de penge, der blev øremærket på et tidligere tidspunkt, fortsat bliver på ældreområdet.
Det har man mulighed for at prioritere ude i kommunerne.
Den milliard er ikke fjernet.
Den er ikke fjernet.
Og hvis der er flere, der sådan – undskyld, jeg siger det – vil påstå, at den milliard er fjernet, så har de et forklaringsproblem, for det er den ikke.
Den er lagt ud over blokken.
Så er der kommet en ny værdighedsmilliard, som er øremærket ældreområdet, og som skal skabe dialog om værdighed.
Det er en helt ny måde at dele de her penge ud på, og der sikkert nogle kommuner, der vil sige, at det er at detailstyre kommunerne.
Men det er for at få den her dialog om værdighed, og man skal også lave en værdighedspolitik.
Og så er der kommet 2,4 mia. kr. – ikke 2,8, selv om det også kunne have været dejligt – til sundhedsområdet, bl.a. for at få patienterne væk fra gangene, og for at vi kan finansiere medicintilskuddet.
Den her finanslov er en rigtig god finanslov.
Sådan er det.
Vi er glade for den, rigtig glade for den.
Det er utroligt.
Nu har jeg været efterskolelærer, og jeg har haft mange elever, der var udfordret i forhold til at høre, hvad det var, der blev sagt, men jeg vil sige, at jeg faktisk aldrig har oplevet noget lignende – at man hører så dårligt, i forhold til hvad der bliver sagt.
Først og fremmest vil jeg gerne sige i forhold til omprioriteringsbidraget – det andet tror jeg godt man kan høre er misforstået: I SF er man stolt af, at der er 66 kommuner ud af 98, der er vanskeligt stillet.
66 kommuner i Danmark ud af 98 er vanskeligt stillet.
Vi siger, at det vil vi godt have bragt ned, og det kan vi bruge omprioriteringsbidraget til.
Det er en god finanslov, der er indgået, og vi har fået pillet tidslen ud, og det skal vi nok også få løst.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-16:
Mange tak.
I dag er huslejen jo beregnet på baggrund af, hvad det har kostet at opføre ældreboligen, og kommunerne skyder så en grundkapital ind på 10 pct.
Så skal jeg forstå ordførerens svar sådan, at Dansk Folkeparti ønsker at ændre det for de ældreboliger, der allerede er bygget, og for den husleje, der allerede er beregnet på baggrund af det byggeri og den grundkapital, der er stillet til rådighed?
Håber Dansk Folkeparti, at diskussionerne med KL ender op med, at der simpelt hen bliver foretaget en genberegning med henblik på at sætte huslejen ned?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Jeg er helt klart af den opfattelse, at biogas de seneste år har udviklet sig til at blive en større succes, end det har været tidligere, og jeg glæder mig også meget over, at meget af den biogas, der nu kommer ned på det overordnede naturgasnet, er grøn biogas, som fortrænger fossil energi.
Så der er faktisk mange gode grunde til fortsat at satse på biogas.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg vil også godt kvittere for en fin tale fra ministerens side.
Heldigvis er der jo mere, der forener os, end som adskiller os, om end vi måtte have visse uenigheder.
Det er nok ikke nogen hemmelighed.
Jeg vil blot bede ministeren bekræfte, at regeringen vil iværksætte et arbejde, som skal munde ud i, at vi senest medio 2017 får et samlet dansk CO2-reduktionsmål for 2030.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-17:
Kan ministeren bekræfte, at ministeren på det møde for en masse fynske kommunalpolitikere om en energiplan for Fyn udtrykte, at en meget vigtig grund til, at man overhovedet støttede det her biogaseventyr, var, at man ville understøtte det danske landbrug og sikre væksten i dansk landbrug?
På et møde for nylig traf jeg ministeren og spurgte til, om satsningen på biogas, hvor gylle er en af hovedingredienserne til at sikre biogassen, havde et klimasigte.
Jeg stillede mig tvivlende over for det, fordi landbruget udgør en stor del af klimaproblemet, og derfor spurgte jeg til, om det var fornuftigt at satse så meget på nogle biogasanlæg, hvor gylle er en forudsætning.
Kan ministeren bekræfte det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Det er jeg meget enig med ordføreren, fru Mette Abildgaard, i, altså at det vil være oplagt.
Men jeg tror også, det er sådan, at i forhold til at nå de her mål er det ikke nok, at vi alene sidder i energiforligskredsen og træffer nogle beslutninger; der er også andre områder, vi er nødt til at kigge på, ikke mindst i forhold til de ikkekvoteomfattede områder.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det, minister.
Jeg vil så blot også høre, om ikke vi er enige om, at vi så naturligvis i forbindelse med et nyt fremadrettet energiforlig skal bestræbe os på at få det til at opfylde de målsætninger, vi måtte sætte os for 2030.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Tak til fru Mette Abildgaard for spørgsmålet.
Jeg kan bekræfte, hvad jeg også ved en tidligere lejlighed i dag har bekræftet her fra Folketingets talerstol, at regeringen satser på og arbejder for det, og at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at få et reduktionsmål for 2030 i 2017, efter vi forhåbentlig på det tidspunkt – det kan ingen jo garantere – har fået afsluttet forhandlingerne i EU om, hvordan vi fordeler den opgave mellem landene i forhold til at reducere udledningerne med 40 pct. i 2030.
Det vil jeg godt medgive.
Det er også en af årsagerne til, at vi gerne vil fremme biogas, nemlig fordi biogassen medvirker til, at man løser nogle miljømæssige udfordringer i landbruget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Nu ved jeg, at Klimarådet kommer med endnu en rapport.
Jeg tror, det var i starten af foråret, at vi havde et samråd om alle de her analyser, som ifølge energiforliget skal laves, og ministeren sagde på et samråd for ca. 1 måned siden, at der ville komme tre rapporter i løbet af 3 måneder, og der er så ca. 2 måneder tilbage.
Når de kommer, har vi jo et endnu bedre grundlag for at justere på politikken og finde på nye tiltag.
Så jeg synes, det er alt for defensivt at begynde at snakke om 2030.
Jeg synes, vi skal holde fast i det forslag, der er fremsat her.
Den her debat ligger lidt i forlængelse af den debat, vi lige har haft, om at nå i mål med 40 pct.s CO2-reduktion i 2020, så derfor undrer jeg mig lidt over, at ministeren i så høj grad begynder at tale om mål i 2030.
Det er jo mange år frem i tiden – altså, hvorfor have det sigte?
Jeg kunne da bedre forstå det, hvis ministeren begyndte at snakke om en eller anden højere procentsats i 2030 – at det blev bragt ind i debatten.
Det synes jeg ville være relevant.
Jeg synes ikke, man skal lade sig forskrække af, at tingene kan være komplicerede og svære.
Jeg synes sådan set, at man sagtens kan ændre på nogle rammer, uden at det koster noget, sådan at man giver andre aktører bedre muligheder for at arbejde med CO2-reduktioner og energireduktioner.
Så jeg køber ikke den der præmis med, at det automatisk koster arbejdspladser og en masse statsøkonomi, fordi man begynder at justere på knapperne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Det siger jeg jo heller ikke.
Jeg siger, at hvis man kan finde CO2-reduktioner, som ikke koster statskassen penge – det kan man muligvis godt gøre, hvis der er nogen, der ønsker det og kan bakke op om det i forbindelse med en finanslov – altså, som hverken koster på konkurrenceevne eller på beskæftigelse, så er vi da, hvis der er nogen så lavthængende frugter, som jeg desværre bare ikke har fået øje på endnu, der kan gennemføres, selvfølgelig parate til også at kigge på det.
Regeringen er ikke indstillet på noget nationalt mål om 40 pct.s CO2-reduktion i 2020.
Vi siger, at de, der ønsker at nå et 40-procentsmål i 2020, må fremsætte de forslag, i forbindelse med at der gennemføres finanslovsforhandlinger.
Og så vil jeg tilføje, at regeringens mål på det her område flugter med EU's mål, og vi kan jo heldigvis konstatere, at vi i 2020 med den seneste basisfremskrivning ligger oppe på det dobbelte af, hvad EU samlet skal nå i 2020.
Regeringen er sådan set indstillet på at se på, hvordan vi når 40 pct., og konkretisere, hvordan der kan findes løsninger for at nå 40 pct.
Men det er ret afgørende for os – og her deler vi heldigvis holdningen med vores gode venner i Det Konservative Folkeparti – at skal det gennemføres, må det ikke koste beskæftigelse, og det må ikke koste på konkurrenceevnen.
Og eventuelle forslag, der skal behandles i den sammenhæng, skal fremsættes i forbindelse med kommende års finanslovsforhandlinger.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Mange tak for det.
Jeg forstår ikke helt, hvad ministeren mener med, at det er meget kortsigtet at se frem mod 2020.
Vi har trods alt stadig væk nogle år til at sørge for at sikre, at vi når 40-procentsmålet.
Jeg forstår heller ikke helt, hvad ministeren mener med, at det skulle være uigennemtænkt.
Vi har jo sådan set et Klimaråd i Danmark, der for ikke ret lang tid siden kom med en rapport, der viste, hvordan det kunne nås, også med ganske betydelige samfundsøkonomiske gevinster.
Jeg vil bare gerne høre, om ministeren ikke er enig i, at vi på baggrund af det her beslutningsforslag, som pålægger regeringen at arbejde for en 40-procentsmålsætning i 2020, og som der er flertal for, stadig skal have blik for at sikre og for at konkretisere, hvordan vi når op til de 40 pct. i 2020.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Jamen det glæder mig da så at kunne konstatere, at der tilsyneladende er en meget, meget bred opbakning til et 40-procentsmål i 2020, og at det selvfølgelig skal nås på en måde, så vi også får arbejdspladser ved den grønne omstilling, hvilket, hvis vi kigger på det historisk set, må siges at være ganske, ganske opfyldt.
Og vi skal selvfølgelig også finansiere de ting og de initiativer, som skal sikre, at vi når målet.
Jeg kan kun glæde mig over, at der er en enighed mellem regeringen og Det Konservative Folkeparti om, at vi skal den vej; at vi skal konkretisere, hvordan vi når derhen; og at indsatserne selvfølgelig skal finansieres.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Regeringen er i øjeblikket i forhandlinger med en række af Folketingets partier om, hvordan vi sikrer, at vi også fremadrettet har et landbrug i Danmark.
Jeg noterer mig jo også, at landbrugssektoren, fødevaresektoren i Danmark har reduceret udledningen af CO2 med 23 pct. siden 1990.
Så derfor er det afgørende, at vi gør, hvad vi kan, for at sikre nogle teknologiske løsninger, men samtidig også sikrer, at der er en fremtid for landbrug- og fødevaresektoren i Danmark.
Den er helt afgørende for vores økonomiske situation, vores muligheder for at sikre en forsvarlig social velfærd osv.
Så derfor handler det om at sikre, at der både er plads til vækst, men samtidig også, at der bliver gennemført løsninger, ikke mindst via teknologiske løsninger, som reducerer miljøpåvirkningen.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Det sidste er jeg meget enig i, men jeg kunne også være lidt bekymret for hr. Claus Hjort Frederiksens statskasse, hvis der kommer en alt for stor brug af biomasse, fordi vi jo ikke har nogle afgiftsindtægter på det.
Så der synes jeg måske også at regeringen farer lidt farligt frem.
I forhold til det med landbruget siger ministeren, at det er rigtigt, at vi hele tiden skal gøre noget, og at vi hele tiden gør noget.
Hvad har regeringen gjort for til at reducere udledningen fra landbruget?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg vil gerne takke ministeren for en meget opmuntrende opsamling, for jeg er enig med ministeren i, at der ingen tvivl er om, at Parisaftalen jo skaber nogle muligheder for danske virksomheder.
Men jeg noterer mig også, at ministeren i sit indlæg siger, at vi må vente på EU, før vi diskuterer vores 2030-mål, og at det må blive engang i 2017.
Der bliver jeg nødt til at spørge ind til processen, for der er jo ingen tvivl om, at vi skal genforhandle energiaftalen.
Og hvis vi skal nå både at levere et mål i 2025, som Paris lægger op til, plus i 2030, er 2017 så tidsnok?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Jeg regner med, at det, hr. Christian Poll mener, er Energikommissionen, ikke?
Godt, tak.
Jeg vil sige, at det kunne være en af opgaverne.
En af kommissionens hovedopgaver er jo at komme med gode ideer til, hvordan vi tilrettelægger energipolitikken fra 2020 til 2030 – også på basis af de nationale klimamål frem mod 2030, som vi skal nå for at nå de EU-mål, som vi forpligter os til – og hvordan vi gør det på en intelligent og fornuftig måde.
Og der mener jeg absolut at varmepumper kan indgå som et forslag.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
For vi er mange, der spændt venter på at få at vide, hvad den kommission skal, i forhold til hvad det er, Klimarådet gør.
Vi har jo set resultater fra Klimarådet, som virker rigtig fornuftige.
De bruger endda de almindelige gængse regnemodeller og får gode resultater.
Hvad er det, Klimakommissionen skal?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Vi vil meget gerne fremme varmepumper, og jeg vil også sige, at det er noget, vi har fokus på.
I det omfang, det er muligt inden for ministeriets budget, er jeg også parat til i forhandlinger med de partier, som er en del af energiaftalen – og der deltager Alternativet jo af mange gode grunde ikke – at kigge på, om det kan lade sig gøre, at vi på en eller anden måde får fremmet varmepumperne.
For varmepumper er en del af løsningen, også i forhold til at sikre den store produktion, vi har, af el fra vedvarende energi.
Der er mange muligheder i den sammenhæng, og det er jeg faktisk parat til at kigge på, også gerne i et samarbejde med Alternativet.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Et alternativ til biomassen er jo, som vi efterhånden tit har snakket om, varmepumperne, både de store, som kan indgå i kraft-varme, men også de individuelle.
Det slog mig lidt, at de var oppe flere gange i går i forbindelse med finanslovsdebatten uden ligesom at lande på noget positivt.
Ser ministeren det ikke som en fantastisk mulighed lige nu for at kunne booste omstillingen til et elektrisk vedvarende energi-system at hjælpe varmepumperne langt mere på vej og eventuelt lade det finansiere via nogle afgifter på den faste biomasse?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen, for bemærkningen.
Jeg er sådan set enig i, at det er meget vigtigt, at der er et engagement, så det ikke bare er politikere – store politikere og små politikere – og embedsmænd osv., der vandrer ind og ud af lokalerne nede i Paris.
Det helt afgørende, i forhold til at der også sker noget med at få reduceret klimabelastningen, er, at der er et folkeligt engagement, og det vil jeg gerne drøfte med ordføreren.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Vi kan nok ikke nå at folde det her helt ud på to gange 30 sekunder, så det med biomassen må vi nok vende tilbage til på et andet tidspunkt.
Jeg synes, at der her oven på klimatopmødet ligger en eller anden opgave, som vi måske skal have drøftet i energiforligskredsen, nemlig hvordan det er, at vi får engageret flest mulige dele af civilsamfundet i de her videre bestræbelser på at nedbringe vores energiforbrug, omstille vores samfund til at være et bæredygtigt samfund og omstille til mindre CO2-reduktion.
Jeg synes ikke, vi bare skal nøjes med partierne.
Jeg tror sådan set, at vi kan vinde ved at brede debatten ud til flere.