runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2012-04-11:
Ja, det er langt.
Jeg prøver, om jeg kan nå det i løbet af 1 minut.
Mener ministeren, at det er rimeligt at opstille vindmøller på et sted, hvor der kræves dispensationer fra fredning og strandbeskyttelseslinjer, og hvor driftsbetingelserne for vindmøller ikke er optimale, som det er tilfældet med Københavns Kommunes planer i Kalvebod Syd, hvis der i stedet kan anvises andre placeringer, som ikke kolliderer med fredningsbestemmelser og i øvrigt har vindforhold, der giver en mere optimal drift af vindmøller?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Tak for det.
Mit spørgsmål kunne gå under overskriften efter betalingsringen, for det er således, at i kølvandet på betalingsringens fald blev der den 1. marts i år indgået en politisk rammeaftale vedrørende takstnedsættelser i den kollektive trafik samt en pulje til forbedringer af den kollektive trafik, alt sammen betalt af bilisterne, der jo i forvejen er hårdt beskattet.
Det er også derfor, Venstre ikke er med i den aftale.
Et led i den aftale er også, at regeringen vil nedsætte en trængselskommission, der skal lægge op til en samlet strategi for modernisering af infrastrukturen i hovedstadsområdet med henblik på at reducere trængslen og styrke den kollektive trafik.
Den her kommission skal barsle i 2013 med anbefalinger, har jeg forstået.
Så er det vigtigt at hæfte sig ved, at der i januar 2009 blev indgået en meget bred politisk aftale om en række konkrete forbedringer i hovedstadsområdet i form af anlægsprojekter, der nu gennemføres frem til 2018.
Samtidig blev der afsat 25 mio. kr. til udarbejdelse af en omfattende strategisk analyse for hovedstadsområdet, så vi i 2013 har et grundlag for kommende beslutninger om modernisering af infrastrukturen i hovedstadsområdet, herunder ikke mindst med hensyn til reduktion af trængslen og styrkelse af den kollektive trafik.
Som det fremgår her, er der et vist sammenfald imellem trængselskommissionen og den strategiske analyse, vi alle på tværs af partierne igangsatte i 2009.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han mener, at det er en fornuftig anvendelse af skatteydernes penge og de knappe ressourcer i statsadministrationen, at der nu er igangsat to forskellige analyser, der stort set skal beskæftige sig med præcis samme tema og barsle på samme tid, nemlig i efteråret 2013.
Er der ikke fare for dobbeltarbejde og spild af gode kræfter?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-11:
Kan ministeren afvise, at der kommer til at forekomme dobbeltarbejde, når der sidder en analysegruppe allerede, en embedsmands- og forskeranalysegruppe, som analyserer, og som i 2013 skal aflevere et forslag til, hvordan kommende beslutninger om moderniseringer af infrastrukturen i hovedstadsområdet skal finde sted?
Jeg går stærkt ud fra, for jeg kender jo en del af de embedsmænd, der arbejder under transportministeren, at de selvfølgelig tager hensyn til, at man skal løse trængselsproblematikken.
Det gør de vel i deres analyser allerede.
Så hvordan kan ministeren sikre, at der ikke kommer til at ske et dobbeltarbejde, fordi man med det seneste trafikforlig har besluttet at lave en trængselskommission?
Kan ministeren garantere mig, at man ikke kommer til at sidde og lave de samme analyser?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jeg tror, at fru Gitte Lillelund Bech har forståelse for det, når jeg siger, at sådan nogle ting garanterer jeg aldrig.
Det ville nok være lidt tåbeligt at gøre.
Det, jeg gerne vil garantere, er, at målet ikke er, at de to skal trampe rundt i forhold til hinanden.
Der er selvfølgelig samspil der, hvor det i øvrigt er fornuftigt.
Så synes jeg med al respekt, at der er forskel på de to ting.
Den ene ting er sådan lidt mere forsker- og embedsmandspræget.
Det ligger i dens natur, at det kan være ganske udmærket i nogle situationer.
Her har en bred kreds af partier, regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Enhedslisten, så ønsket en lidt bredere indgangsvinkel i forhold til det her.
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at det skulle kollidere voldsomt meget, men en garanti for, at der ikke i et eller andet hjørne kan komme lidt dobbeltarbejde, kan jeg selvfølgelig ikke give.
Men det er i hvert fald ikke det, der er målet, og det er ikke det, der er bestræbelsen.
Tværtimod er det selvfølgelig at bruge de fornuftige ting, som kan bruges, og som ligger der i forvejen.
Jamen det gør den, og jeg synes også, det er noget, som vi inden for en overskuelig fremtid skal træffe en beslutning om.
Men jeg tror nu, jeg vil sige til fru Anni Matthiesen, at vi ikke kan lyve os fra, at vi begge to har et vist lokalkendskab, og den bane har i hvert fald indtil nu været vigtig for en stor virksomhed med mange arbejdspladser, der er i det område, som vi begge to kommer fra, og derfor handler det vel også om at få den der balance.
Vi er nu nede på, at man må køre med meget, meget lav fart, og derfor handler det simpelt hen om, hvordan vi finder den fornuftige balance.
Jeg synes ikke, vi skal fastholde jernbanetraceet, hvis der ikke er behov for det – for jeg tror måske ikke rigtig, der er nogen af os, der forestiller sig, at der igen kommer en jernbane på det område; det tror jeg ikke der er passagergrundlag for – men indtil nu har det jo drejet sig om hensynet til den store virksomhed, der er der, og dermed også hensynet til den store beskæftigelse, hvor alternativet ville være mange lastbiler, som skulle erstatte togene.
Men med hensyn til skinnernes forfatning vil jeg sige, at vi er ved at være derhenne, hvor jeg synes, det er noget, vi skal overveje.
Så jeg vil sådan set kun give fru Anni Matthiesen tilsagn om, at vi skal træffe en beslutning; det skal være en fornuftig beslutning på det rigtige tidspunkt, og det begynder nok at nærme sig.
Anni Matthiesen (V), 2012-04-11:
Jeg kan nu berolige ministeren med, at den sag, som jeg vil spørge lidt ind til, i hvert fald er en sag, som jeg med sikkerhed ved at ministeren kender til, da det er en sag, som måske mere eller mindre er startet i ministerens egen baghave.
Tilbage i 1970 var det faktisk sådan, at den daværende trafikminister, Ivar Hansen, sikrede, at Grindstedbanen blev nedlagt, eller han sikrede i hvert fald, at det skete nordpå, men som ministeren jo sikkert ved, ligger der stadig væk skinner sydpå.
Jeg er blevet kontaktet af nogle af de her lokale entusiaster, som kæmper en kamp i forhold til at få fjernet de sidste skinner, og derfor vil jeg gerne høre, om det er en sag, der stadig væk ligger på ministerens bord.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Nogle gange kan man ikke lade være med at blive imponeret, og det er jeg faktisk blevet lige nu.
Det var da en fantastisk måde at skrue sig op på, i forhold til at man ikke vil være med til at løse et problem.
Og det er jo ærgerligt, at Venstre har sagt, at de ikke vil være med til at løse det, for nu er der altså nogle partier, som sætter sig ned her i de kommende uger og måneder og forhandler om at skabe bedre forhold for også de sjællandske pendlere.
Vi erkender, der er et problem, som der ikke er blevet taget hånd om, som ikke er blevet løst igennem mange, mange år.
Nu sidder vi altså rent faktisk og har mulighed for at løse det, og derfor er det jo sådan set godt, at der kom et regeringsskifte, så den mulighed blev tilvejebragt.
Det er den så blevet, og vi vil tage hånd om det, så også spørgeren kan få bedre forhold, når der bliver pendlet frem og tilbage imellem hjemmet og Christiansborg.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-11:
Jeg vil gerne bede ministeren om konkret at svare på, hvad man har tænkt sig at gøre.
Når ministeren siger, at der er afsat 1 mia. kr., betyder det så, at hele den milliard kroner skal gå til at investere i IC3-tog fra Israel til jernbanestrækningerne på Sjælland, så de sjællandske pendlere kan komme på arbejde?
Eller vil man overhovedet ikke løfte en finger for at få de israelske IC3-tog?
Hvad er det konkret, man vil gøre med den ene milliard kroner for de sjællandske pendlere?
Man bliver nødt til at komme med noget konkret i stedet for bare at sige, at man vil hæve skatterne med 1 mia. kr., og at det er noget, vi ikke vil være med til.
Nej, vi vil ikke hæve skatterne.
Men ministeren bliver ved med at sige, at man vil give 1 mia. kr. til det her, i stedet for at fortælle os, hvad det er, man vil give til de sjællandske pendlere?
Er det de israelske IC3-tog, man vil investere i?
Det svar, jeg fik fra ministeren, var, at man ville tale med AnsaldoBreda om muligheden for at ombygge de israelske IC3-tog.
Har ministeren holdt det her møde?
Hvad fandt ministeren ud af?
Er der overhovedet nogen løsning på tegnebrættet, eller sidder ministeren bare og siger: Jeg har 1 mia. kr., men ingen skal få at vide, hvordan jeg har tænkt mig at bruge dem.
Vi skal nok hjælpe pendlerne, men det bestemmer jeg, for det er mig, der vil hæve skatterne?
Og så skal man lade være med at komme med den samme svada én gang til.
Anni Matthiesen (V), 2012-04-11:
Det synes jeg lyder positivt.
For det er i hvert fald sådan, at den store virksomhed nu ikke længere anvender skinnerne, og mig bekendt er selv veterantoget gået i stå, så der kommer reelt ingen tog mere, og skinnernes hele tilstand er simpelt hen så dårlig, at det er ulovligt at bruge dem.
Derfor er det netop i forhold til byudviklingen i de mindre byer klart, at det er altafgørende, at vi får taget fat på sagen nu og her, hvor den formentlig så kan få en afklaring og man kan komme videre, og der er der noget, jeg godt vil høre lidt om.
Sagen ligger som sagt stadig væk på ministerens bord, men man er bekymret for, om den er kommet for langt ned i bunkerne, så kunne ministeren måske i dag sige et eller andet om, at han godt vil finde den frem, støve den lidt af og hive den op af bunken?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jeg kan jo kun beklage, at spørgerens parti ikke valgte at være med til at løse problemet, men satte sig ved siden af uden at deltage i det.
Så kan vi godt tage en tur omkring ansvar i forhold til IC4-tog.
Jeg skal ikke frasige mig det ansvar, som også mit parti måtte have, men jeg vil bare sige, at der jo gik ca. 10 år, hvor der ikke blev gjort noget, og hvor man gjorde DSB – altså staten – til togejer.
Men det er jo så historik, som passagererne i dag ikke kan bruge til noget.
Det, passagererne i dag kan bruge til noget, er lige præcis de personlige oplevelser, som spørgeren giver udtryk for, og som jo desværre deles af mange, mange andre.
Der må man jo spørge som passager: Hvem vil så gøre noget ved det?
Og der kan jeg bare konstatere, at da Venstre fik chancen for at være med til at gøre noget ved det, valgte man at stå af.
Og så var der altså andre partier, som påtog sig det ansvar.
Så da Venstre ikke ville være med, var der andre, der påtog sig ansvaret.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-11:
Det var jo en masse luft, men der var overhovedet ikke noget konkret.
Og lad os nu først lægge ansvaret der, hvor det hører hjemme.
I 1998 smed den gamle SR-regering Venstre uden for døren for at lave en aftale om IC4-tog med AnsaldoBreda, og det er det, vi stadig væk hænger på.
Så ansvaret ligger faktisk stadig væk hos Socialdemokraterne.
Selv om det er et gammelt ansvar, ligger det stadig væk hos Socialdemokraterne.
Så man skal lade være med at tørre det af.
Når nu ministeren siger, at man vil til at bruge en masse penge på det, vil jeg gerne høre, hvad man konkret har tænkt sig at gøre for at løse problemet.
For problemet bliver ikke mindre dag for dag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Hvor må fru Louise Schack Elholm være glad for, at der er kommet en ny regering, for nu sker der jo noget.
Altså, de problemer, der bliver henvist til, er jo ikke opstået hverken i dag, i går eller i forgårs.
De to foregående debatter, jeg lige har haft, har rent faktisk handlet om, at regeringen nu tager hånd om det.
For vi inviterede til et meget bredt forlig, som betyder, at der bliver genereret 1 mia. kr. til bedre og billigere kollektiv trafik i de kommende år.
Det ønskede Venstre desværre ikke at være med til.
Så må jeg sige til spørgeren, at det er lidt mærkeligt at høre en lidt anklagende tone fra et parti, som har haft ansvaret indtil for ikke så forfærdelig mange måneder siden, og da man så havde muligheden for at være med til at løse det her problem, valgte man ikke at deltage i det.
Men der var heldigvis et meget bredt flertal i Folketinget bestående af regeringen, Dansk Folkeparti og Enhedslisten, som påtog sig opgaven, og som nu sidder og er ved at sørge for, at den desperate materielsituation, som jeg medgiver der er hos DSB, bliver der nu gjort noget ved, så det var godt, vi fik et regeringsskifte, så der kunne blive gjort noget ved spørgerens togproblemer også.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-11:
Jeg er jo togpendler, jeg pendler hver dag fra det midtsjællandske og herind til København, og det gør rigtig mange andre danskere også.
Vi er rigtig mange pendlere, togpendlere, fra det sjællandske.
Vi oplever altså gang på gang, at vi ikke kan få siddepladser, så vi må stå op, og nogle gange kan vi ikke engang komme med toget.
Der er massive problemer med at tage offentlig transport til København.
Jeg har tidligere stillet transportministeren et lidt mere konkret spørgsmål om, hvorvidt man ser på muligheden for med andre tog at løse problemerne.
Her og nu vil jeg gerne spørge transportministeren: Hvordan ser det ud med at løse problemerne for togpendlerne fra Sjælland?
Hvornår regner ministeren med at have en løsning, og hvilken løsning regner han med?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jeg er helt sikker på, at hvis fru Gitte Lillelund Bech og jeg sætter os sammen og læser de grønne bøger, når de engang bliver trykt, så vil fru Gitte Lillelund Bech se, at jeg både til hr. Kristian Pihl Lorentzen og i mit seneste svar til spørgeren har gjort opmærksom på, at vi lige præcis nu er i gang med at forhandle både kommissoriet, og hvordan kommissoriet skal sammensættes.
Jeg har et ønske om, at det skal være bredt, men vi er i gang med forhandlinger, og jeg tror, at jeg var meget ordret, når jeg sagde til begge spørgerne, at det ville jeg jo ikke stå og forhandle her i Folketingssalen med nogle, som oven i købet ikke er med i forliget.
Men det tror jeg at vi ret hurtigt kan løfte sløret for, og så kan man jo se både kommissoriet og sammensætningen af kommissionen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-11:
Jeg synes da, at det var en meget interessant melding, transportministeren her kom med, nemlig at Dansk Folkeparti, Enhedslisten og regeringspartierne faktisk er enige om, at det her skal være en meget, meget bredt sammensat kommission.
Enhedslistens trafikordfører, hr. Henning Hyllested, har jo været meget klar i mælet her for nylig om, at han sådan set ønsker en ekspertkommission; han ønsker en lille kommission; han ønsker en kommission, der består af trafikforskere og byplanlæggere og eksperter fra trafikselskaberne.
Han mener sådan set, at anbefalingerne fra trængselskommissionen bliver alt for vage, hvis man både skal have erhvervslivet, bilisterne, de grønne organisationer og alle mulige andre med i kommissionsarbejdet.
Men skal jeg altså forstå det sådan, at man nu er blevet enig med Enhedslisten om, at man skal lave den brede kommission?
Kim Christiansen (DF), 2012-04-11:
Det er ikke det, der er tale om, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested, for så skulle vi også ind og lovgive om alle byggepladserne.
Der kan det også have konsekvenser for andre mennesker, hvis polske håndværkere laver noget klamp – for at sige det med et godt jysk ord – og så skulle vi også ind og lovgive på det område.
Så det er slet ikke det, det handler om.
Jeg forsøgte at sige, at vi ikke skal presse lønnen ned, og det var derfor, at jeg fiskede lidt efter, om det her også skulle gælde for udenlandske biler.
Nej, vi skal have de udenlandske chauffører sat op i løn.
Det er jo det, der er hele øvelsen, så vi ikke har polakker, lettere, rumænere osv. til at ligge og køre heroppe til lønninger, som ingen dansker ville kunne leve af, men som måske kan være en god løn i Rumænien – det skal jeg ikke kunne sige.
Men det er jo den anden vej, vi skal, altså en øget kontrol med de udenlandske virksomheder, der opererer i Danmark.
Vi kunne jo bl.a. få dem ind i RUT-registeret, hvilket man af uransagelige årsager på et tidspunkt undlod.
Det kunne være det første skridt på vejen.
Dermed kunne man begynde med at sige, at den kontrolmulighed, der er over for danske virksomheder, vil vi altså også have over for udenlandske virksomheder.
Så begynder det jo at ligne noget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Må jeg starte med den diskussion, der har været om høringsnotatet, og så bare sige, at jeg er glad for den velvillighed, som ordførerne har vist, til trods for det manglende høringsnotat.
Det er ikke så lang tid siden, jeg også sad som medlem af Folketinget, og jeg ved godt, hvilket vigtigt arbejdsredskab det er for folketingsmedlemmer at have et høringsnotat, og det er ikke tilfredsstillende, at det kommer så sent.
Så der er egentlig ikke andet end at komme med en dyb beklagelse af det.
Flere ordførere sagde – jeg forstod det i hvert fald sådan – at man kan bære over en gang, næste gang hæver man pegefingeren, og jeg håber aldrig nogen sinde, at jeg får en hævet pegefinger, for jeg synes netop, som jeg sagde, at høringsnotater er et vigtig arbejdsredskab for folketingspolitikere.
Man kan sige, at der var forskellige meldinger fra ordførerne, nemlig en kombination af sådan meget positiv og mindre positiv og så noget lidt midtimellem, og et eller andet sted var det den del om overenskomstforhandlingerne, som delte vandene lidt.
Lovforslagets formål er selvfølgelig at skabe nogle administrative lettelser, når det gælder bus- og godskørsel, når der ansøges om tilladelser.
Der sikres også med lovforslaget en bedre kontrol med, om reglerne for løn- og arbejdsvilkår for chauffører bliver fulgt, og så får politiet, som flere har nævnt her, nogle muligheder for at tilbageholde køretøjer, hvis det er sådan, at der sker overtrædelser af reglerne om godskørsel.
Det går sådan set fint i spænd med det arbejde, der er, med at styrke indsatsen mod social dumping, som jeg så hører, at alle er optaget af, og jeg vil gerne understrege, at det er regeringen også.
Jeg synes også, at de ting, der ligger i lovforslaget om administrative lettelser med hensyn til kun at skulle have en tilladelse i stedet for to, som flere også har fulgt op på, og antallet af år, hvor den gælder, peger i den rigtige retning for branchen. Derfor vil jeg sådan set ikke gennemgå lovforslaget, som der ligesom er lagt op til i mit talepapir her, for det har ordførerne sådan set gjort ganske udmærket.
Jeg vil bare konstatere, at der er en række elementer, som en række partier synes er fornuftige i det her lovforslag, og så er der noget, som skiller vandene lidt.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-11:
Vi plejer ikke at mangle papirer forud for behandlingen af lovforslag, men det har vi så prøvet nu, og man kunne jo næsten fristes til at sige, at der plejer at være papir nok, for nu at sige det på den måde.
Men nu er det så sagt, og nu behandler vi det.
Jeg tror, det var den socialdemokratiske ordfører, der sagde, at lovforslaget var en samling, og det er det desværre, for det her lovforslag indeholder både noget, der er godt, og så noget, der er mindre godt, og noget, der er skidt.
Det skal gøres op på en vægt, når nu der er så mange elementer i det, og derfor vil jeg sige, at vi altså også ender i nærheden af det, Venstre ordfører har givet udtryk for.
Selvfølgelig vil vi følge udvalgsarbejdet grundigt og se, om der er blevet givet svar, der kan føre os i den rigtige retning – ellers ligger vi tættest på et nej.
Nu kan jeg så også konstatere, at det ikke er et problem for ministeren, for han har sit parlamentariske grundlag i orden, endda med vild begejstring fra Enhedslistens side, og det er klart, at det skærper sanserne hos os andre, men sådan er det.
Jeg skal ikke gentage alt, hvad der er blevet sagt her fra talerstolen, for så kommer vi igennem lovforslaget indtil flere gange, men der er ting, der er gode vedrørende kontrolvirksomhed, tilbageholdelse af køretøjer osv.
Men summen af det er spørgsmålet, om det egentlig ikke vil begrænse mulighederne for vognmandsvirksomhed i Danmark.
Vi har en konkurrencesituation, som ikke er god.
Vi har igennem mange år set erhvervsvirksomheder og arbejdspladser forsvinde ud af Danmark, og hver eneste gang vi foretager en regeltilpasning, en lovændring, som måske har det i sig, så synes jeg vi skal skærpe opmærksomheden.
Vi har ikke behov for at gå videre ad den vej.
Derfor: Hvis den endelige konklusion for os er, at det her altså gør det vanskeligere at drive vognmandsvirksomhed, det begrænser vognmandsvirksomhed, det frister til, at man måske placerer sin virksomhed uden for Danmark, så medvirker vi ikke.
Det er skadeligt for konkurrenceevnen, det er skadeligt for arbejdspladserne osv.
og dermed for hele balancen i det danske samfund.
Umiddelbart, som det ser ud nu, synes jeg, at ministeren skulle overveje det forslag, der kom fra hr. Kristian Pihl Lorentzen om en opdeling af lovforslaget, for så kunne det være, at borgfreden kunne sænke sig over dele af lovforslaget – de gode ting – og så kunne man jo gemme de dårlig ting til sit parlamentariske grundlag.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-11:
Vognmandsbranchen er jo netop karakteriseret ved, at her har vi chauffører, som er beskæftiget – om jeg så må sige – for sig selv.
De sidder i hver deres førerhus og kører rundt på de danske landeveje og de udenlandske landeveje.
Det giver faktisk vanskeligheder, og det er en gammel erfaring på lige nøjagtig det her område, at det faktisk giver vanskeligheder for chaufførerne med hensyn til at få talt sammen om, om overenskomsterne rundtomkring bliver overholdt.
Det er svært at kontrollere – hvad skal man sige – tilgangen til det.
Chaufførerhvervet er jo et såkaldt ufaglært erhverv.
Det er forholdsvis nemt at blive chauffør, og det er det, der giver et voldsomt pres på den her branche.
Når man så til det føjer, at man nu anvender og ansætter udenlandske chauffører i erhvervet, bliver det jo selvfølgelig endnu vanskeligere for chaufførerne at holde fast i de overenskomster, de har, og det er det, der i virkeligheden giver problemet.
Så der er helt klart i denne branche nogle problemer med at overholde overenskomsterne, og derfor er vi rigtig godt tilfredse med, at man også med det her lovforslag kan kontrollere, om overenskomsternes bestemmelser bliver overholdt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Jo, jo, men når jeg taler om kontrol, taler jeg om vejkontrol for at komme efter de brodne kar, og nu synes jeg ikke, at vi skal udlægge det, som om hele branchen består af tyve og røvere.
Der er nogle brodne kar, og det er dem, vi skal have fat i.
Men jeg må så bare konstatere på baggrund af hr. Henning Hyllesteds svar, at der ikke er nogen mulighed for at kontrollere, når en dansk virksomhed udflager til f.eks. Flensborg, og derfor er det her i virkeligheden dybest set en bjørnetjeneste over for danske chauffører.
Jeg vil også gerne spørge hr. Henning Hyllested – med det store kendskab, han har til arbejdsmarkedet og fagforeninger osv. – om ikke det er sådan, at danske medarbejdere er gode til på en eller anden måde at melde det, hvis overenskomsterne tilsidesættes og der er nogle usle arbejdsvilkår.
Er det ikke sådan, at danske arbejdere er gode til at melde det?
Og hvorfor skulle det lige netop være sådan, at den mekanisme – som ellers fungerer godt mellem arbejdsmarkedets parter – ikke fungerer i vognmandsbranchen?
Hvorfor er der lige netop i vognmandsbranchen behov for særlige reguleringer og tvang fra statens side?