runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-19:
Baggrunden for dette lovforslag er anbefalingerne fra den arbejdsgruppe, som regeringen har nedsat til at evaluere tilbuddet om danskuddannelse til voksne udlændinge.
Arbejdsgruppen er kommet med en række anbefalinger, og man har så valgt at implementere en række af de anbefalinger i den nuværende og gældende lovgivning om danskuddannelse til voksne udlændinge.
En af de helt centrale anbefalinger, som lovforslaget implementerer, er etableringen af det såkaldte introdansk, som er et arbejdsmarkedsrettet danskuddannelsestilbud, hvor man inden for en tidsramme på 1½ år kan få 250 timers danskuddannelse.
Siden regeringsskiftet i 2001 og indførelsen af en fast og fair udlændinge- og integrationspolitik er sammensætningen af dem, der kommer til Danmark, fundamentalt ændret.
Under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering gik størstedelen af opholdstilladelserne til familiesammenførte og asylansøgere.
Nu går vel cirka 9 ud af 10 opholdstilladelser til folk, der kommer til Danmark for at arbejde eller studere og bidrage positivt til den danske samfundsøkonomi og til Velfærdsdanmark.
De mange skal naturligvis hjælpes til en hurtig og effektiv integration, og her er indførelse af introdansk et rigtig, rigtig flot og godt skridt i den rigtige retning, hvilket en række af dem, der er høringsberettiget til lovforslaget, også anerkender.
Lovforslaget indeholder også en række andre ændringer.
Der strammes op på au pair-pigers adgang til danskuddannelse; de finanslovfastsatte vejledende takster afskaffes; taksterne opdeles i en påbegyndelses- og færdiggørelsestakst.
Det er i øvrigt præcis ligesom andre steder i uddannelsessystemet, og i Venstre finder vi det helt fair, at udbydere af danskuddannelse får et kontant incitament til at sikre, at eleverne fuldfører deres uddannelse.
Sidst, men ikke mindst, præciserer lovforslaget, at en udbyder af danskuddannelse skal have tilladelse fra den enkelte kommune, hvori undervisningen foregår, til at udbyde danskuddannelsen.
Det er nødvendigt, fordi vi desværre har set eksempler på, at udbydere spekulerer i den nuværende lovgivning, og taberne af et kommunalt udbud i en kommune – dvs. den udbyder, der er dyrest – kan fortsætte med at tilbyde undervisning og få en højere pris af kommunen, end vinderen af udbuddet, fordi kommunen er forpligtet til at betale.
Det er vigtigt for Venstre at sikre, at lovændringen ikke skaber monopollignende tilstande på danskuddannelsesområdet, og derfor vil vi kigge lidt nærmere på dette under udvalgsbehandlingen.
Samlet set støtter Venstre altså de ændringer, der er lagt op til i L 64, og de store skridt i den rigtige retning mod en effektiv danskuddannelse, som sikrer en hurtig integration af folk, der kommer til Danmark.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-19:
Jeg noterede mig i hvert fald det sidste, som ordføreren sagde om, at Venstre ønskede en hurtig integration af de mennesker, der kommer her til Danmark, og det kan man sådan set kun bifalde.
Jeg noterede mig også, at ordføreren under sin tale talte om alle de fortræffeligheder, som der er i forslaget og også i forhold til de høringssvar, der nu er kommet.
Når nu Venstres ordfører også har læst høringssvarene, kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvorfor han så ikke har studset over, at noget af det, der er nævnt i høringssvarene, overhovedet ikke er med i forslaget, nemlig den fleksibilitet, som man kan opnå ved at indføre et 5-årigt klippekort.
Hvordan stiller ordføreren sig til det forslag?
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-19:
Ja, det er rigtigt.
En af de anbefalinger, som arbejdsgruppen kommer med, er, at man ændrer den nuværende model til sådan en klippekortordning.
Det, som vi frygter i Venstre, er, at hvis man gør det, risikerer man, at i stedet for at folk bruger 3 år eller kortere tid på at færdiggøre deres danskuddannelse, vil de bruge 5 år på det, og det er jo ikke hurtig integration i min optik.
Derudover er det mit indtryk, at man ville komme til at stå i en situation, hvor det ville blive væsentlig dyrere at opretholde danskuddannelsestilbuddet, og det skal man hele tiden overveje.
Det er jo skatteborgernes penge, vi bruger, og vi skal sikre os, at der er balance i det.
Men som udgangspunkt er vi imod, fordi det netop ikke vil sikre en hurtigere integration, et hurtigere danskuddannelsestilbud.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-19:
Jamen det, som så undrer mig lidt, er, at eftersom vi er enige om, vil jeg sige, at man skal have en hurtig integration, ved vi jo også, at en del af de mennesker, der kommer hertil, ikke er i stand til at deltage i undervisning, enten fordi de er syge af den ene eller den anden årsag, eller fordi de faktisk er ramt af arbejde og på den måde ikke kan gennemføre en uddannelse i sprog på 3 år.
Mener ordføreren så ikke, at det vil være en fordel, at de mennesker faktisk har mulighed for at blive integreret ordentligt i Danmark, ved at de lærer det danske sprog rigtigt, ved at de faktisk får 5 år til at gennemføre den samme uddannelse – ikke for at trække det i langdrag, men simpelt hen for at tage hensyn til, at de ikke er i stand til det af den ene eller den anden årsag?
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget, og i lighed med andre selvfølgelig sige tillykke til dem, der er blevet optaget på listen, men også beklage, at det er blevet så ualmindelig svært at få statsborgerskab.
Vi har jo lige haft et kommunalvalg, hvor rigtig mange, både statsborgere og andre borgere i dette land, har kunnet deltage i demokratiet, og vi har jo set en udvikling over årene, der har vist, hvor stor betydning det har at kunne deltage i demokratiet.
Vi synes simpelt hen, det er så forfærdeligt, at rigtig mange af de borgere, der bor i Danmark, bliver udelukket fra at deltage i den del af demokratiet, der handler om folketingsvalg, fordi man ikke ønsker, at de skal få statsborgerskab.
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-19:
Jeg vil godt sige tak til ordføreren fra Socialistisk Folkeparti for en fin ordførertale.
Jeg bliver nødt til at spørge lidt ind til det, som ordføreren siger om, at det er urimeligt, at man først får pengene for en ydelse, når arbejdet er leveret.
Det var sådan, jeg opfattede det, som fru Meta Fuglsang sagde, nemlig at det var urimeligt, at en udbyder af en danskuddannelse ikke fik hele beløbet, når man påbegyndte sin danskuddannelse.
Er det rigtigt forstået, at Socialistisk Folkeparti opfatter det som urimeligt, at skatteborgerne først skal betale for ydelsen, når man rent faktisk har gennemført kurset?
Naser Khader (KF), 2009-11-19:
Jamen det, jeg sagde, var, at forløbet er, når man har fuldført eksamen.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Da vores ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at vi er glade for initiativet med at etablere et arbejdsmarkedsrettet danskundervisningstilbud.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi kan tilbyde de folk, der kommer, en god start med mulighed for danskundervisning, fordi sproget er så afgørende for at kunne klare sig i det danske samfund.
Vi kan jo så også se, at man fra regeringens side har valgt, at forslaget skal give økonomiske besparelser, men omvendt kan vi se af høringssvarene, at den modultakststruktur, man lægger op til, vil give en stor økonomisk ulempe for sprogcentrene, da udbetalingen af sluttaksten gøres afhængig af den bestående modultest, så vi risikerer, at udbyderne kører en masse kursister igennem, som de ikke får økonomisk dækning for, hvis kursisten ikke består testen.
Det kan altså give problemer.
Det kan så godt være, at man her siger, at det er man ligeglad med, men det kommer til at give en masse problemer, hvis udbyderne så lader være med at være udbydere, fordi det simpelt hen ikke kan hænge økonomisk sammen.
Det undrer os også meget, at lovforslaget ikke rummer arbejdsgruppens vigtigste anbefaling om den fleksible sprogundervisning.
Derfor vil vi også opfordre ministeren til at indføre klippekortsordninger og en uddannelsesret på 5 år, som flere af høringsparterne har foreslået. Vi mener også, at det, at man fjerner de vejledende modultakster på finansloven, er problematisk, jævnfør også høringssvarene om, at en helt fri prisdannelse vil kunne medføre spredning af et uhensigtsmæssigt lavt prisniveau med uensartet undervisning og fald i kvaliteten.
Vi er glade for, at man etablerer et arbejdsmarkedsrettet introdansk, men der er en række af de ændringer, som lovforslaget lægger op til, som vi er meget betænkelige ved.
Derfor vil vi stille en række spørgsmål under udvalgsarbejdet, og først tage endelig stilling til forslaget, når vi ser svarene.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-19:
Jeg synes da, det kunne være interessant at dykke ned i, hvad det er, KL har misforstået.
Er det misforstået, at det er sådan, at man først får sluttaksten, når prøven er bestået?
Jeg synes da, det er interessant at opklare, hvad det er for nogle misforståelser, regeringen mener at KL jo så tilsyneladende har.
I hvert fald er det jo ikke til at misforstå, at regeringen har set bort fra klippekortmodellen, selv om det var den, arbejdsgruppen anbefalede.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-11-19:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at man får den sidste rate af pengene, når ydelsen er givet.
Der er ikke noget at misforstå, for det er sådan, vi ønsker det.
Der er en uenighed.
Man får en forudbetaling, og så får man en betaling, når arbejdet er udført.
Det synes vi er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg er ikke enig i den vurdering, som hr. Morten Østergaard også kom ind på i første omgang, nemlig at vi straffer dem, der har arbejde.
Det mener jeg ikke.
Jeg tror altså på, at det vil have undtagelsens karakter, at man ikke efter 3 år med danskundervisning og arbejde vil have lært dansk.
Jeg tror ikke på, at 2 år til vil hjælpe særlig meget.
Det tror jeg ikke på.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-19:
Man kan så sige, at det bliver et trosspørgsmål, og det er jo bare ærgerligt, hvis det viser sig, at det er ministerens tro, som er gal, og KL's, der er rigtig, for så er der en hel masse, der ikke får den danskuddannelse, de ellers kunne have god brug for, også hvis de på et tidspunkt ønsker at lave noget arbejde, der måske fordrer, at de kan et bedre dansk, og jo i hvert fald, hvis de skal integreres andre steder end på arbejdsmarkedet.
Jeg vil bare spørge: Hvis ministeren nu var udbyder af danskundervisning og fik et taxameterbeløb for at undervise, og der så er nogle elever, som man kan se har meget vanskeligt ved det - man kan måske endda vurdere, at de ikke kommer til at bestå prøven på noget tidspunkt - skal man så stoppe undervisningen, når starttaxameterbeløbet er opbrugt, eller skal man sådan i den almindelige godheds skær arbejde gratis i den sidste periode, indtil de 3 år er gået?
Hvordan forestiller ministeren sig, at f.eks. private udbydere, som skal leve af det og ikke har en kommunekasse at trække på, skal agere?
Skal de sortere de dårlige fra, dem, de ikke tror kan klare sig til sidst, når starttaxameterbeløbet er brugt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-11-19:
Jeg tænkte godt nok på, da jeg sad og hørte nogle af ordførerne, at jeg egentlig syntes, at der var – nu skal jeg være forsigtig – en lille smule mistillid til underviserne i det, man sagde.
Det, jeg møder, når jeg er ude, er jo mennesker, der er meget engageret i undervisningsarbejdet, så det tror jeg godt at de selv kan tackle.
Morten Bødskov (S), 2009-11-19:
Altså, jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke ved, hvem det er, der fortæller den såkaldte sandhed om regeringens økonomiske politik både til finansministeren, beskæftigelsesministeren og Venstres ordfører.
Man siger, at det man foretager sig, er præget af rettidig omhu, og at man har en politik, som skal sikre, at Danmark kommer så skånsomt som overhovedet muligt igennem krisen, og at det lige nu handler om en indsats, hvor man vil sikre flest mulige arbejdspladser.
Slår man en streg der og kigger på, hvad der står på bundlinjen af regeringens krisestyring, så er det punkt 1: Man har en økonomisk strategi, som ikke hænger sammen.
Punkt 2: Man har et parlamentarisk grundlag, man ikke kan bruge til at sikre sammenhæng i sin egen økonomiske strategi.
Det er fint nok at klandre oppositionen for, at den ikke vil være med til noget, men man er trods alt regering og sidder på et flertal.
Punkt 3: Man er uden svar på, hvad det er for væksttiltag, der skal bringe Danmark videre.
Bare en af de udfordringer, som man sprænger nænsomt hen over, kunne jeg godt tænke mig et svar på: Langtidsledigheden eksploderer lige nu, og det kommer til at gå meget stærkere.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-19:
Nu kan jeg høre, at vi så alligevel nærmer os et fælles standpunkt på det her område, fordi ordføreren siger, at det er vigtigt at have et beløb, når man starter forløbet, og et, når man slutter forløbet, og det er sådan set også det, jeg mener.
Ville det ikke være rimeligt, at man kiggede på forløbet, at man sagde, at den takst, man skal have for det, følger forløbet, hvor man jo her gør det helt afhængigt af, om kursisten faktisk kommer ud med en eksamen?
For på den måde sikrer vi jo faktisk, at der er en mulighed for at lære sproget hurtigere, hvis man får nogle gode udbydere med nogle gode tilbud.
Naser Khader (KF), 2009-11-19:
Jeg synes, det er en fin model, forslaget lægger op til, nemlig at man får et beløb, når eleven starter, og så får man et beløb, når forløbet er sluttet, når arbejdet er udført.
Det synes jeg ikke at vi skal lave om på.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-19:
Jeg vil da indledningsvis sige tak for rosen til min ordførertale.
Jeg labber det i mig, når jeg kan opnå ros fra Venstres ordfører på det her område.
Omkring det med, hvad det er, der er arbejdet, så betragter jeg det her, som at arbejdet er at yde den her undervisning.
Ydelsen her er undervisningen, og det er klart, at der skal være et incitament til, at undervisningen medfører, at man faktisk består de her prøver.
Dels skal der være en motivation for den, der deltager i kurserne, dels skal der være en motivation for den udbyder, der er.
Men det er vigtigt, at det ikke bliver så kategorisk, at det eneste succeskriterium er, at eleverne kommer igennem et bestemt uddannelsesforløb, fordi man så risikerer at få indplaceret eleverne på nogle kurser, som ligger under det niveau, som de egentlig skal have for at få det bedst mulige ud af det.
Så det, jeg efterlyser, er en fleksibilitet omkring at få lavet den her takstordning lidt bedre og måske fordelt lidt mere jævnt hen i forløbet, og det er det, jeg håber vi kan komme igennem med under udvalgsarbejdet.
Karsten Lauritzen (V), 2009-11-19:
Men så vil jeg da bede fru Meta Fuglsang om at løfte sløret for, hvad det så er, vi skal slå på.
Jeg kan forstå, at Socialistisk Folkeparti fuldstændig vender sig imod tankegangen om, at man udbetaler noget, når kursisten påbegynder et modul på danskuddannelsen, og så et andet beløb, når kursisten færdiggør det.
Jeg må sige, at jeg har svært ved at forstå, hvorfor man kan vende sig imod den tankegang om, at der udbetales et færdigt beløb, når kursisten nu har færdiggjort et modul på danskuddannelsen.
Hvorfor er det så frygteligt og forfærdeligt, at man belønner udbyderne af en danskuddannelse, når de har leveret resultatet, altså når folk har bestået en prøve?
Hvad er det, der er fuldstændig fundamentalt galt med den tankegang, og hvilke alternative forslag har Socialistisk Folkeparti så til at sikre, at der er et incitament for udbyderne til, at folk færdiggør den uddannelse – i det her tilfælde en danskuddannelse – som de har påbegyndt?
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-19:
Jeg er ked af, at mine – synes jeg selv – forsigtige og saglige formuleringer foranlediger Venstres ordfører til at mene, at jeg åbenbart synes, at der er noget, der er frygteligt, forfærdeligt og fuldstændig uantageligt. Det, jeg i al stilfærdighed har peget på, er, at også de høringssvar, der ligger, peger på, at en økonomisk rimelighed kunne være, at der blev lavet en mere glidende måde at få udbetalt de her ting på, sådan at man fik en mere jævn tilgang af ydelser, efterhånden som man leverede det her.
Det er i al stilfærdighed det, jeg har peget på at der er behov for at få berørt under udvalgsarbejdet.
Naser Khader (KF), 2009-11-19:
Vi i Det Konservative Folkeparti er meget glade for dette lovforslag, fordi det anerkender, at udlændinge, der arbejder i Danmark, bidrager positivt til det danske samfund.
Det har netop været udgangspunktet i vores integrationsudspil, at vi skal støtte op om dem, der gerne vil bidrage til det danske samfund.
Og forslaget er som bekendt en helt naturlig følge af de behov for justeringer, som rapporten fra arbejdsgruppen om danskuddannelse tydeliggjorde.
Vi har på trods af finanskrisen fortsat behov for kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, og når vi går ind i en ny periode med vækst, vil behovet være endnu større.
Derfor gør vi ikke bare noget godt for de udlændinge, der kommer hertil for at arbejde, vi gør også noget godt for samfundet, for lovforslaget er med til at gøre Danmark til et attraktivt samfund at arbejde i for den virkelig kvalificerede arbejdskraft.
Muligheden for hurtigt at lære sproget er et af de parametre, vi bliver målt på i udlandet, når uddannede mennesker skal vurdere, om Danmark er værd at pakke sin kuffert ud i for en længere periode.
Lovforslaget opfylder behovet for at gøre danskuddannelsen mere nutidig og imødekommer de behov for at lære dansk, som udspringer af den enkeltes og arbejdsmarkedets behov og fleksibilitet.
I lovforslaget foreslås det, at der som noget nyt indføres mulighed for, at nytilkomne beskæftigede medarbejdere fra udlandet kan starte et såkaldt introdanskforløb.
Introdansk, der er målrettet medarbejdernes arbejdssammenhæng, er et vigtigt middel til at give medarbejderen en umiddelbar nytte af sine kundskaber, og dermed får virksomheden også hurtigt fuld glæde af deres nye medarbejder.
Introdansk er også værdifuldt for selve integrationen.
Muligheden for hurtigt at forstå sine omgivelser, sine kolleger, børnenes lærere osv. er afgørende for at tage det næste skridt i integrationsprocessen, hvor man fungerer i samfundet på andre måder end ved blot at passe sit arbejde.
Vi mener i Det Konservative Folkeparti, at vi får meget integration for pengene ved at lette adgangen for udlændinge, der arbejder her, til at lære hurtigere dansk, og vi kan derfor støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-19:
Jeg noterede mig, at ordføreren roste den der fleksible klippekortordning, der er på introdansk, hvor man så har mulighed for at tage dansk i løbet af 1 ½ år på klippekort.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Når det nu er så godt på introdansk, hvordan kan det så være, at ordføreren ikke nævner den del, som mangler i det her forslag?
Hvilken holdning har ordføreren til, at selv om alle høringssvarene nævner, at en 5-års-klippekortordning vil være en rigtig god ting, er det overhovedet ikke nævnt i lovforslaget?
Naser Khader (KF), 2009-11-19:
Jeg synes, at det er vigtigt at signalere, at det gælder om hurtigt at lære sproget.
Det, vi også skal huske på, er, at det meste af sproget lærer man faktisk uden for skolen.
Det, man skal lære, er sprogets fundament, og det gør man på skolebænken.
I forhold til dem, der kommer hertil for at arbejde i en periode, gælder det om at få dem ind i sådan et skoleforløb så hurtigt som muligt, og så skal vi skelne imellem dem, der kommer og bor her i en kortere periode, og dem, der kommer og er her i en længere periode.
Der er det et 3-års-forløb.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-19:
Men er ordføreren ikke enig i, at man bør stille folk lige, og måske næsten stille de mennesker, der vælger at blive i Danmark, bedre end dem, der kun er her i kort tid, og så også tilbyde en klippekortsordning til dem, der vælger at blive her som arbejdere, eller hvis de skal være her som flygtninge?
Naser Khader (KF), 2009-11-19:
Jeg mener, at ved at sige, at man skal gå ind og lære sprogets fundament på 3 år, sendes der et vigtigt signal om, at jo hurtigere man begynder at lære sproget, jo bedre er det både for ens egen og for ens families og børns integration.
Så jeg synes ikke, at vi skal pille ved 3-års-perioden.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-19:
Jeg vil faktisk gerne stille det samme spørgsmål, som jeg stillede før, om det med økonomien for udbydere.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om den her økonomiske risiko, som den enkelte udbyder skal bære, er noget, der bekymrer ordføreren, om ordføreren vil være med til at kigge på andre muligheder for at lave den her takstmodel end en start-slut-takstmodel, som den er beskrevet, altså om ordføreren vil give tilsagn om, at vi i udvalgsarbejdet kigger på de andre muligheder, der ligger, eventuelt en mere fleksibel måde at betale takster på, så vi sikrer det her brede udbud og det gode udbud af sprogudbydere.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Jeg har lagt mærke til, at regeringen vil fjerne 105 regler, som er blevet overflødige, og jeg synes, der er behov for at fjerne nogle flere.
En af reglerne har finansministeren jo selv lavet, da han var beskæftigelsesminister, nemlig reglen om de supplerende dagpenge.
Jeg påstod dengang, at det ville føre til flere ledige, og det diskuterede vi meget.
Jeg har spurgt den nye beskæftigelsesminister, men hun kendte ikke til det.
Jeg har lige fundet det svar frem, som jeg fik fra den daværende beskæftigelsesminister, og der står, at som følge af de regler vil der blive 900 flere fuldtidsledige.
Siden hen har vi fået 50.000 flere ledige.
Det er sikkert ikke på grund af den regel alene, men jeg synes bare, at der er grund til at kigge på den, for der må vel være forskel på, om man laver ting på arbejdsmarkedsområdet i en højkonjunktur, som det var dengang, og nu, hvor vi har en massiv stigning i ledigheden, desværre.
Så jeg vil spørge, om ikke der er grund til at kigge på det her.
Vi ved også, at reglerne om deltidsbrandmænd, tagdækkere og en lang række andre grupper spiller ind her.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Da hr. Bjarne Laustsen er en del af forligskredsen omkring fleksjob og hr. Bjarne Laustsen selv har været med til at lave loven om fleksjob, så ved hr. Bjarne Laustsen selvfølgelig også, at det ikke er lavet med tilbagevirkende kraft.
Som jeg har sagt tidligere, har jeg fuld forståelse for, at de folk, der er kommet i klemme, selvfølgelig ikke skal behandles på den måde, men det må jo være sådan, at har man et forlig, er det også forligsparterne, der tager fat i beskæftigelsesministeren og siger: Her er noget, der skal ændres.