runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2012-04-17:
Allerførst vil jeg sige tak til Liberal Alliance for at bringe det her til debat.
Der står i forslaget, at man vil pålægge regeringen at tage de nødvendige skridt, og det kan vi sådan set godt bakke op om.
Vi er meget positive, med hensyn til at få den her proces ført videre frem mod, at der kommer en havnetunnel.
Der er ingen tvivl om, at en havnetunnel nok vil være den største faktor i forhold til at reducere trængselen i den indre by, når vi taler biltrafik.
Det er der flere rapporter der har fastslået, nemlig at det vil reducere trængselen med op til 20 pct.
Jeg tror, at en betalingsring lå på omkring 16-18 pct. – nu vil jeg ikke hænges op på procenterne, for det er altid farligt.
Men en havnetunnel ville være en rigtig god spiller i forhold til at mindske trængslen, og sammen med alle de andre gode tiltag, som vi jo er ved at kigge på i øjeblikket, vil det være en god måde at mindske trængselen i København på.
Jeg vil sige, at man faktisk er temmelig langt i det her forberedende arbejde om valg af linjeføring.
Og når nu Liberal Alliance kommer her og siger, at de synes, at vi skal lave sådan en tunnel, fordi det vil kunne ske kvit og frit som et privat finansieret foretagende – og det kan vi heller ikke have noget imod i Dansk Folkeparti – så er jeg jo bare selvfølgelig nødt til at tage det lille forbehold, at jeg ikke tror, at der kommer nogen og forærer os en gave.
Der er jo ingen tvivl om, at dem, der kunne være interesseret i at finansiere sådan noget her, gør det ud fra en betragtning om, at de forventer en eller anden form for afkast, så derfor vil det jo afføde en brugerfinansiering, og der kender vi ikke størrelsen.
Men igen: Jeg anerkender, at man rejser debatten, for det vil være med til også at sætte lidt skub i den her proces med at få belyst, om det har nogen gang på jord med en privat finansiering.
Jeg er anerkendende over for, at vi får det her arbejde sat i gang.
Det, jeg måske kunne se som enden på det her, er, at vi alle sammen lander på, at der bliver en form for beretning om, at vi får skruet farten på den her proces op.
Som sagt er Dansk Folkeparti meget positiv over for det her forslag. Omvendt tror vi ikke på, at man med et trylleslag kan etablere en havnetunnel, men man kan i hvert fald komme nærmere et beslutningsgrundlag, hvor alle sammen bliver lidt klogere på, hvad det egentlig er, der skal til for at kunne finansiere den her tunnel.
Og hvis det er private midler og det så bliver dem, der kører igennem tunnellen, der skal betale for det, har vi ikke i Dansk Folkeparti nogen religiøse forbehold over for brugerbetaling – det har vi heller ikke haft i forbindelse med broprojekter osv.
Så lad os komme videre med det her i udvalgsarbejdet, så vi forhåbentlig også ender ud i en eller anden samlet proces, der rækker videre frem mod, at man speeder hele arbejdet med den her beslutning om en havnetunnel op.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-17:
Det er ikke, fordi jeg vil gå fru Anne Baastrup i bedene, men jeg synes faktisk, at det var et ganske interessant spørgsmål, hun stillede Venstres ordfører tidligere.
Det vil jeg så benytte lejligheden til nu at stille ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Kim Christiansen.
Sig mig: Hvad har man egentlig tænkt sig, at prisen skulle være for at benytte en havnetunnel?
Hvad må det egentlig koste?
Kim Christiansen (DF), 2012-04-17:
Jamen jeg vil ikke stå her og profetere om, hvad det vil koste at køre igennem en havnetunnel.
Der har været mange bud på det.
Men når nu der står i det her forslag, at man vil pålægge regeringen at tage de nødvendige skridt, kunne der jo fra Liberal Alliances side – uden at jeg ved det, jeg har også spurgt lidt nysgerrigt ind til det – ligge det i det, at man fik analyseret, hvad brugerfinansieringen ville blive pr. køretøj, der skulle passere den her havnetunnel.
Det er selvfølgelig en del af at komme videre med det her arbejde.
Hr. Henning Hyllested ved jo lige så godt som jeg, at når vi taler om de her brugerfinansierede projekter, er der flere ting, vi kan skrue på.
Der er jo selvfølgelig betalingen, der er tilbagebetalingstiden, der er renteniveauet osv.
Så det omkring prisen vil selvfølgelig kræve et lidt grundigere analysearbejde af hele projektet, det vil jeg ikke stå og gøre mig klog på her i dag.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-17:
Da diskussionen om betalingsringen var på sit allerhøjeste, var det jo et af de helt centrale spørgsmål, der hele tiden blev stillet: Hvad skulle det egentlig koste?
Derfor er det jo ikke helt unaturligt, at man i den her situation spørger om, hvad det så egentlig skal koste.
Det er også derfor, jeg spørger sådan lidt anderledes, hvis ordføreren har lagt mærke til det.
Hvad forestiller ordføreren sig egentlig kunne være et prisniveau, når man samtidig betænker, hvad det egentlig vil koste, altså hvad investeringen i virkeligheden er?
Og er der overhovedet en realistisk sammenhæng mellem investeringen og den pris, man forestiller sig at brugerne skal betale?
Jeg mener, at vi i forbindelse med betalingsringen snakkede om en pris på mellem 15 og 25 kr. for at passere hen over ringen.
Tror ordføreren, at havnetunnelen kan passeres for samme beløb?
Kim Christiansen (DF), 2012-04-17:
Jeg er ked af, at fru Anne Baastrup ikke forstod mit spørgsmål.
Det var bare ganske enkelt det, at fru Anne Baastrup hævdede, at man kunne køre en anden vej frem for at benytte en havnetunnel.
Det kunne man jo også vælge i forhold til en betalingsring; der kunne man også vælge en anden vej frem for at betale.
Det var bare det.
Er fru Anne Baastrup ikke enig med mig i, at der er forskel på, om man har et tilbud om at betale til en havnetunnel for at lette ens egen hverdag, og så at man bliver påtvunget at betale en afgift for at komme ind og passe sit arbejde?
Det var det, der var tilfældet med betalingsringen.
Der er jo altså en verden til forskel på, om man ønsker en beskatning af biler, eller om man ønsker at give bilister et godt tilbud om at komme hurtigere frem.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-17:
Jeg ser det her forslag fra Liberal Alliance som et signal om, at også Liberal Alliance vil gøre noget ved bilkøerne og luftforureningen i hovedstadsområdet.
Det synes jeg er rigtig positivt, for begge dele er et problem.
Den har den helt store fordel, at man så undgår, at folk kører ind igennem byen, og det er især lastbilerne, som det kunne være interessant at få udenom indre by og direkte ud på Amagermotorvejen.
Det vil give rigtig meget i forhold til luftforureningen.
Jeg undrer mig en del over, at Liberal Alliance kommer med det her forslag, for Liberal Alliance er jo sammen med alle partierne undtagen Enhedslisten med i et transportforlig, og i det forlig er der jo sat en masse undersøgelser i gang, ikke kun af en havnetunnel, men også af en Kattegatbro, en ny Lillebæltsbro og alt muligt andet, og de analyser indeholder både en finansieringsanalyse og en analyse af, hvordan man kan etablere sådan en tunnel.
De analyser er færdige i 2013.
Vi har den 12. januar i år haft møde i den her kreds af partier og fået information om, hvordan det går med de her analyser.
Vi fik den 12. januar at vide, at kun 50 pct. af det her projekt kan finansieres via brugerbetaling, og selv om det er foreløbige analyser, står det jo i skærende kontrast til, at Liberal Alliance i dag foreslår, at den bare kan fuldt brugerfinansieres.
Så man er altså med til at sætte gang i en undersøgelse, der viser, at den ikke kan fuldt brugerfinansieres, og som siger, at analyserne først er færdige i 2013, men i dag fremsætter man forslag om, at vi i 2012 skal træffe beslutning om noget, som vi lige har fået undersøgt ikke kan lade sig gøre.
Vores indstilling er, at vi venter på de analyser, vi alle sammen undtagen Enhedslisten har været med til at sætte i gang, og så må vi træffe beslutning næste år, når analyserne er færdige.
I øvrigt skal det her jo ses i sammenhæng med, at vi også har bestilt en masse analyser om alle mulige andre projekter.
Der skal jo foretages en prioritering engang næste år.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Anne Baastrup (SF), 2012-04-17:
Det har været en overordentlig interessant debat i dag.
Vi hører nu, at Dansk Folkeparti synes, det er fuldstændig ligegyldigt for den enkelte bilist med 10-15 kr., hvis man kan komme hurtigere gennem byen, herregud.
Det var ikke de ord, vi hørte, dengang vi diskuterede betalingsringen.
Derudover kan jeg så forstå på hr. Martin Geertsen, at han synes, det er helt i orden, at det bliver dyrere at være bilist, bare man kan komme igennem med en havnetunnel.
Så har vi set et gammelt regnestykke fra Frederikssund, og hvor man nu har sendt et brev til Frederikssunds kommunalbestyrelse om, hvilke muligheder de selv kan se for at få en bro sydom, og det regnestykke lød på, at det ville koste i størrelsesordenen de der 2,5 mia. kr. og 10-15 kr. i afgift.
Da vi jo nu her taler om et beløb, der er i størrelsesordenen 10 gange så stort, ikke?
eller 15 gange så meget, et beløb på et sted mellem 25 og 40 mia. kr., så er det jo ensbetydende med, at i hvert fald Liberal Alliance og Venstre og muligvis også Dansk Folkeparti synes, at det er i orden, at man via en OPP og brugerfinansiering af en havnetunnel lægger op til, at den enkelte bilist skal betale et sted mellem 100 og 150 kr. for at køre igennem.
Jeg ved ikke, om de pågældende partier selv kan se, at det nok ikke er realistisk, for der jo er mulighed for at køre en anden vej.
Vi skal sikre, at vi får CO2-neutral udvikling.
SF har en ambition om at nedbringe CO2-forbruget med 40 pct., og det gør man ikke ved at sørge for, at der kommer flere biler gennem København.
Det gør man ved at sørge for, at der kommer bedre kollektiv trafik, der kører på el.
Hvis jeg havde 25 mia. kr., ville jeg fluks udbygge metroen, og jeg ville fluks forbedre de der forslag, vi har nu, og som skal i gang, omkring letbanen.
Så bottom line er, at vi ikke støtter forslaget.
Vi synes, det er urealistisk, og vi synes, det er en anelse træls, at man sidder og diskuterer i forligskredsen, hvordan man skal prioritere, når nu de strategiske analyser rent faktisk foreligger, og Liberal Alliances så hopper over, hvor gærdet er lavest, og kommer med det her forslag, får lidt omtale – og så er det ikke gennemarbejdet.
Så det er en afvisning fra SF's side.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-17:
Tak for det.
Jeg var helt bange for, at jeg var blevet overset.
Fru Anne Baastrup indledte jo sin ordførertale med, at jeg ligesom skulle have et skud for boven.
Jeg vil bare lige spørge diskret om forskellen mellem en tunnel og en betalingsring.
Nu nævnte fru Anne Baastrup, at en sådan tunnel ikke har nogen gang på jord, fordi folk bare vil begynde at køre en anden vej.
Havde man ikke også den mulighed med en betalingsring, at man kunne vælge en anden vej?
Anne Baastrup (SF), 2012-04-17:
Jeg forstår ikke helt spørgsmålet.
Det, jeg i hvert fald forstod på hr. Kim Christiansens ordførerindlæg, var, at det er lidt ligegyldigt som bilist, at man kommer af med et sted mellem 10 og 15 kr., hvis man kan komme hurtigere frem – var det herregud, ordføreren sagde?
Det synes jeg er interessant, når jeg tænker på den diskussion, vi havde om betalingsringen, for da var der jo ikke den katastrofe, den enkelte bilist ikke løb ind i, hvis vedkommende skulle af med 10-15 kr. for at komme igennem.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-17:
Jeg tror, at det her er en lige så svær diskussion.
Vi så jo, hvor svært det var med betalingsringen, da man startede med 40 kr. for at få det provenu, som man havde lagt sig fast på, nemlig de her ca. 2 mia. kr.
Så blev det billigere, for der skulle jo også helst være nogle, der ville betale, hvad det kostede, for ellers fik man jo ikke noget provenu ind, og så fik man kun opfyldt Enhedslistens ønske om, at alle biler skal jages ud af København.
Man ville så ikke få noget provenu at bruge.
Så det her er jo en afvejning, og jeg tror, at diskussionen om, hvad det vil koste at køre igennem en havnetunnel, er nøjagtig lige så svær som den om, hvad det skulle koste i forbindelse med en betalingsring.
Den diskussion opgav man jo til sidst, bl.a. ud fra, tror jeg, at det kneb med at komme til enighed om, hvad det i grunden skulle koste.
Så jeg vil overhovedet ikke lægge mig fast på, hvad et rimeligt beløb kunne være.
Men hvis jeg som privatperson skulle gøre mig en overvejelse om enten at holde i kø uden for København i 2 timer eller betale 10 eller 15 kr. for at komme igennem en havnetunnel og så være hjemme fra arbejde 1½ time før, så ville jeg nok vælge at betale de 15 kr.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-17:
Men regeringen er jo sammen med Liberal Alliance i gang med at undersøge det.
Det, man foreslår i dag, er jo at etablere havnetunnelen, ikke at undersøge mulighederne for at få den.
Jeg kan forstå på hr. Leif Mikkelsens ordførertale, at det bare er et detailspørgsmål, hvad den skal koste.
Det er åbenbart ikke vigtigt, hvad den skal koste.
Men når nu Liberal Alliance på tværs af alle analyser har fundet ud af, at det godt kan lade sig gøre at brugerfinansiere den, hvad er det så, den skal koste, og hvad for en analyse ligger til grund for det?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-17:
Der er en række mennesker, der har arbejdet med spørgsmålet om havnetunnellen, og vi har her i forslaget peget på, at den vil koste mellem 25 og 40 mia. kr.
Så kan man jo regne på, hvor lang tilbagebetalingstiden skal være, hvad udbyttet af den påtænkte investering skal være, hvis den alene er privatfinansieret, og så finde ud af, hvad gennemstrømningen er, og dermed hvad prisen for at køre igennem skal være.
Men nu vedtages den slags opgaver jo ikke, hvis ikke det er et regeringsforslag, og derfor peger vi på, at det er regeringen, der bør komme med det.
Vi har sådan set bidraget ret kraftigt til folkelig oplysning ud fra alt det arbejde, en række mennesker har gjort med at lave beregninger på en havnetunnel i København.
Og da også hr. Andreas Steenberg selv har sagt, at det var et problem, der skulle løses lige efter regeringsdannelsen, har vi sådan set bare ment, at det åbenbart måtte haste – vi har tilladt os at lytte lidt – og da man så har forladt sit eget forslag, kommer vi altså med et andet bud her.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-17:
Der er ingen tvivl om, at vi bruger vores karakterskala til at bedømme faglighed med, og selvfølgelig bør man da, hvis man har fulgt undervisningen og arbejdet med sin uddannelse, kunne få rimelige karakterer.
Men faglighed er jo også at kunne begå sig; faglighed er jo også at kunne kombinere den viden, man får på tværs af fagene – den er også vigtig, og det blev faktisk også nævnt i min ordførertale.
Men det kræver jo så også, hvis man gerne vil have den faglighed – den tværfaglighed, som det hedder med et lidt mere moderne udtryk – at de lærere, som vi sætter til at løse den opgave, er fuldt rustede til at løse den.
Der har det jo vist sig, at der har været nogle indkøringsproblemer, og der har jo også været eksempler på, at der har været studieretninger, hvor man har kombineret for at kombinere, altså ikke for at give et højt fagligt udbytte, men mere for at få et skema til at gå op.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Jeg vil gerne høre, hvordan ordføreren forholder sig til, at EVA's rapport fra marts 2011 siger, at den faglige viden er ringere nu, end den var før.
Man deler faglighed op i to dele: i studiekompetencer, som man mener er blevet bedre, og i faglig viden, som er ringere nu end før.
Det er altså i EVA's rapport.
Det vil jeg gerne høre hvordan ordføreren stiller sig til kombineret med den oplysning, at DTU f.eks. har været nødt til at ændre det første semester, fordi de nye studerende ikke i tilstrækkelig grad magter grundlæggende matematik.
Troels Ravn (S), 2012-04-17:
Generelt deler jeg ikke ordførerens opfattelse af, at gymnasiereformen har betydet, at det faglige niveau er alvorligt svækket.
Det er sådan, at regeringen tager initiativ til et serviceeftersyn, og der er der bl.a. også planer om, at der skal gennemføres et kvalitetsløft netop med vægt på faglighed og studieforberedelse i forhold til nye undervisningsformer, virkelighedsnær og anvendelsesorienteret undervisning osv.
Jeg mener faktisk, at det har været en styrke, at man undervejs har været i stand til at justere det, bl.a. i 2009.
Så grundlæggende ser jeg frem til, at også det nye serviceeftersyn løbende vil kunne betyde, at vi kan fastholde en høj grad af faglighed også i gymnasiet.
Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Jeg er meget enig i, at det er en skidt start at give gymnasieeleverne, sådan som gymnasiereformen ser ud i dag, hvor netop niveauet for fagligheden bliver kritiseret.
Men det, jeg spørger til, er: Er faglighed noget, vi måler i tal, altså i karakterer og fraværsprocenter, eller kan vi definere faglighed ud fra andre parametre?
Kan vi tale om faglighed ud fra andre parametre end lige præcis vores karakterskala?
Troels Ravn (S), 2012-04-17:
Men det er netop også derfor, at vi tager initiativet til at lave et serviceeftersyn.
Det er netop, fordi flere af eleverne skal kunne gennemføre gymnasiet, og rent faktisk har gymnasiet allerede i dag rigtig pæne gennemførelsestal.
Men det er vigtigt, at vi får alle med, at flere gennemfører, og efter endt gymnasial uddannelse skal rigtig mange også være parate til at gå direkte videre på en videregående uddannelse.
Det betyder også, at gymnasierne har flere forskellige elevprofiler, end de havde tidligere.
Tilbage i 1960'erne var det til sammenligning omkring 7 pct. af en ungdomsårgang, der søgte ind på et gymnasium.
Det stiller gymnasierne over for nogle nye udfordringer i forhold til at rumme de her forskellige eleverprofiler, og netop også af den grund er det, at vi lægger op til et serviceeftersyn med fokus på, at vi skal have alle med, og at flere skal kunne gennemføre gymnasiet og efter endt gymnasial uddannelse være berettigede til direkte adgang til de videregående uddannelser.
Rosa Lund (EL), 2012-04-17:
Jeg vil gerne spørge til faglighed, for det er jo logisk nok det, vi har fokus på i dag, og det, vi har fokus på, når vi diskuterer gymnasiereformen.
Jeg vil da meget gerne høre hr. Troels Ravns definition af faglighed eller i hvert fald forståelse af faglighedsbegrebet.
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi de sidste 10 år har haft en forståelse, i hvert fald i den offentlige debat, af, at faglighed handlede om resultater i PISA-test og om karakterer.
Og nu har vi jo, hvilket er dejligt og glædeligt, fået en ny regering, og så vil jeg gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om det også betyder, at vi får en bredere definition af begrebet faglighed.
Troels Ravn (S), 2012-04-17:
Faglighed er et spørgsmål om at erhverve sig viden, kompetencer, færdigheder og kundskaber.
Og det er også et anliggende, der drejer sig om, at man kan arbejde tværfagligt, på tværs af fagene, med forskellige temaer, med forskellige emner, sådan at man samlet set erhverver sig en faglighed, så man kan gennemføre en gymnasial uddannelse og for rigtig manges vedkommende også kan gå videre i en videregående uddannelse.
Lotte Rod (RV), 2012-04-17:
Jeg tager kun ordet med en lille smule ærefrygt over for formanden ved siden af.
Det vigtigste budskab, jeg hører fra gymnasierne, er, at det betyder noget, at vi politikere bakker op om deres arbejde.
Gymnasiereformen har været meget omfattende og meget omdiskuteret, og jeg tror ikke, der er nogen, der synes, at det har været lige let fra begyndelsen.
Men det betyder alligevel noget, at vi som politikere står ved det kæmpe arbejde, som skolerne har gjort for at få det bedste ud af reformen.
Når vi kigger på evalueringerne, slår det os jo først og fremmest, at der ikke er én samlet evaluering, men en række evalueringer af forskellige dele af reformerne.
Evalueringerne viser, at dele af reformerne er lykkedes, men at der også har været behov for at lave nogle justeringer.
Nogle af justeringerne er der allerede taget hånd om i forligskredsen, og andre skal vi i gang med.
Ideen er ikke, at gymnasierne kastes ud i grundlæggende reformer, men vi skal se efter, om der er ting, der ikke fungerer, og som vi kan gøre bedre.
Det handler om at gøre det mere klart for eleverne, hvad det indebærer, både når de vælger en ungdomsuddannelse, og når de vælger studieretning og valgfag, så vi forhåbentlig kan få flere til at vælge rigtigt første gang.
I dag er der jo mange unge, som først går på det almene gymnasium og bagefter på erhvervsskole, og jeg kunne godt være ret optaget af ideen om, at vi kunne udbrede de her skillsmesterskaber til at være regionale mesterskaber, så alle de ældste skoleelever fik én dag om året, hvor de så det bedste fra erhvervsskolerne.
For det at opleve dygtige tømrere, konditorer eller SOSU-assistenter kan jo sige meget mere, end man kan læse sig til eller blive vejledt til.
For det andet kunne vi også arbejde målrettet på at forbedre undervisningen på gymnasierne.
Det stiller krav til lærernes kompetencer, og jeg har en vision om, at vi bruger det her brede børneog undervisningsministerium til at skabe en rød tråd i det pædagogiske arbejde hele vejen fra vuggestuen til ungdomsuddannelserne.
Vi har rigtig mange dygtige lærere, og vi kan arbejde endnu mere målrettet med at forbedre undervisningen ved at bruge forskellige læringsformer.
Jeg synes, det er rigtig godt, at regeringen har nedsat et bredt udvalg bestående af en række ministre, som i fællesskab skal arbejde på 95-procents-målsætningen, for nu har vi snakket om den så længe, og nu må vi sætte handling bag ordene.
Med til det hører også, at vi har et potentiale til at skabe et endnu bedre teamsamarbejde på gymnasierne.
Der er allerede sket rigtig meget siden reformen, men der består stadig en vigtig opgave i at styrke studieretningssamarbejdet.
Derfor vil vi i regeringen – ligesom de andre ordførere helt sikkert også er i gang med – tage en snak med parterne om de konkrete initiativer, som vil være relevante i forhold til servicetjekket.
Og tanken herfra er, at vi skal lave en udviklingsplan, som vi er fælles om.
For os i Det Radikale Venstre er helt afgørende, at vi laver servicetjekket i et ægte og reelt partnerskab med både rektorer, lærere og elever.
Marie Krarup (DF), 2012-04-17:
Nu er det altså ikke bare et synspunkt.
Det er faktisk en officiel evaluering, der siger, at den faglige viden er ringere nu end før.
Så det er ikke bare en rent subjektiv bedømmelse, som jeg kommer med.
Hvis man derudover spørger rundt til de faglige organisationer, er der også flere af dem, der mener, at det faglige niveau er lavere i dag end tidligere.
Så det er altså ikke en helt tilfældig bedømmelse, der bliver lanceret her.
Men lad mig så spørge, hvordan ordføreren stiller sig til, at den sociale arv nu slår hårdere igennem end tidligere.
Det viser sig jo i eksamensresultaterne, at akademikerbørnene klarer sig bedre og bedre, mens det er omvendt for dem, der ikke har forældre med en høj boglig uddannelse.
Socialdemokratiet er traditionelt et parti, der ønsker større social lighed.
Hvordan forholder ordføreren sig så til det faktum, at gymnasiet skaber ulighed?
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-17:
Altså, de studerende, som har forladt gymnasierne, har gjort det med knap så gode færdigheder, som man har brug for, når man skal læse videre på universiteterne, og der har også været nogle universiteter ude at sige, at man føler, at der er et faldende fagligt niveau.
Det er sådan noget, vi gerne vil tale nærmere om.