runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-02-21:
Det er rigtigt, at signaler jo kun gælder, så længe man rent faktisk også gør noget ved det efterfølgende.
Men signaler kan godt overdøve det, man rent faktisk gør.
Men det er klart, at man jo ikke til evig tid bare kan sige, at man vil gøre noget, uden så rent faktisk at gøre noget ved det.
Så langt, så godt.
I forhold til den såkaldte knivlov, som jo i virkeligheden er våbenloven, er der ingen tvivl om, at set med mine øjne så kalder det på, at vi får nogle stramninger.
Vi har lavet nogle stramninger, der hedder 7 dages ubetinget fængsel, hvis man render rundt med en ulovlig kniv i nattelivet.
Og det er tilsyneladende ikke nok.
Fred være med det.
Nu bliver vi nødt til at se fremad.
Jeg tror, vi skal sende det klare, entydige signal, at vi ikke vil finde os i, at man render rundt med kniv i nattelivet, og derfor mener jeg, at vi burde skærpe våbenloven, og at det, når man bliver taget i de situationer, hvor man ikke har nogen som helst grund til at rende rundt med en kniv, så skal koste.
Og det skal også koste mere end 7 dages fængsel.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-21:
Jeg tror, at det er første gang i løbet af debatten, at vi er kommet lidt nærmere, hvad det er, VKO-partierne egentlig forestiller sig.
Er det rigtigt, for sådan hører jeg det, at Det Konservative Folkeparti sådan set ikke er enig i noget af det, Dansk Folkeparti i hvert fald har leget lidt med, nemlig at man skulle sige, at det skulle være de 7 dages ubetinget fængsel for alle, altså også for lystfiskeren, der er inde omkring bageren og er kommet til at tage kniven med og alt det der?
Eller er det Det Konservative Folkepartis politik, at der skal man også, som det er nu, opretholde en bøde i stedet for i udgangspunktet 7 dages ubetinget fængsel?
Tom Behnke (KF), 2013-02-21:
Jamen det giver alt for meget forvirring.
Der er ingen grund til det her.
Vi har ikke på noget tidspunkt ønsket at straffe folk, der bærer en kniv, fordi de har et anerkendelsesværdigt formål og grund til at gøre det, aldrig.
Det var også det, Højesteret slog fast, nemlig at selvfølgelig skal det ikke gælde for dem.
Det, vi ønsker, er at straffe dem, der render rundt med en ulovlig kniv uden at have nogen grund til det.
For det er de mennesker, der i en tilspidset situation trækker kniven og stikker den ind i andre mennesker.
Vi så, at lovstramningen havde en klar effekt.
Vi er klar til at lave en ny stramning, når vi får magten, for igen at få bragt antallet ned – plus selvfølgelig alle de andre tiltag.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Tom Behnke, om ikke Folketinget kunne få nok at gøre, hvis vi, hver gang Højesteret kommer med en angivelse af praksis på et område, skal til at lave lovgivning.
Det er jo i virkeligheden det, man hører som argument fra bl.a. hr. Ole Hækkerup og andre, altså at det, man egentlig bare har gjort med den lempelse af knivloven, man har lavet, er at gennemføre det, som Højesteret havde indført af praksis.
Det er det bedste argument, man kan komme op med.
Og så har det så i øvrigt alle de negative signalvirkninger, som hr. Tom Behnke har været inde på flere gange, og det er jo bestemt værd at bemærke.
Det svarer lidt til, at regeringen på flere forskellige områder siger: Jamen vi har ikke ændret noget, vi har ikke gjort noget.
Nej, men problemet er bare, at antallet af knivoverfald stiger og stiger, og signalet har været svagt.
Og jeg forstår ikke, at man ikke er med på det.
Men spørgsmålet går altså på det med højesteretsdommene: Skal vi virkelig gennemføre lovgivning, hver gang Højesteret kommer med en ny dom?
Tom Behnke (KF), 2013-02-21:
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Hvis det er sådan, at man juridisk i domstolssystemet er i tvivl om, om noget går den ene eller anden vej, hvordan noget skal fortolkes, kan man kigge i forarbejder, kan man se, hvad der har været drøftet i Folketinget osv., alt det bliver lagt på bordet, og så har vi jo netop Højesteret som den øverste instans her i landet til at se på, hvordan retspraksis skal være.
Det er jo også altid det, man refererer til både i byret og i landsret, nemlig gamle principielle sager, f.eks. at Højesteret sagde i år et eller andet sådan og sådan i en lignende sag, og så er det det, man tager udgangspunkt i.
Og det kan domstolssystemet sagtens finde ud af, det har de kunnet finde ud af de sidste 150 år, så det kan de nok også fremover, uden at vi herindefra hver eneste gang behøver at ændre på lovgivningen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Det forstår jeg ikke helt.
Skal jeg forstå det, som om loven ikke er lige for alle?
Hr. Simon Emil Ammitzbøll vil gerne straffe Jønke, men ikke andre personer – er det sådan, jeg skal forstå det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-21:
Jeg synes sagtens, man kan gå ind at se på, om en del af den straf, som forskellige former for voldsforbrydere får, bl.a. også kan være, at der kan være særligt stramme regler for dem.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Jamen vi vil f.eks. gerne sætte ind over for de bandekriminelle, der i høj grad i øjeblikket bruger knive og skydevåben i deres indbyrdes krige.
Vi kan jo så desværre se, at det ikke bare går ud over dem indbyrdes, men det går også ud over andre, fuldstændig uskyldige borgere, der gang på gang kommer i krydsild og bliver ramt både af kugler og ulovlige knive.
Hvis ikke vi indfører en nultolerance over for dem, er signalet til de her grupper, også banderne, at det egentlig er o.k., at man har en kniv med i byen.
Og der har regeringen desværre bidraget negativt med den lempede knivlov – man kan læse i bemærkningerne, der taler om de forskellige lempelser, man indfører.
Der har regeringen gjort en dårlig figur.
Måske var det ikke det signal, man gerne ville sende, men det er det signal, man har fået sendt.
Så en stramning over for banderne, der besidder kniv, ville da være en start.
Og der kunne jeg godt tænke mig, hvis vi skal have noget nyt frem under debatten i dag, at SF's ordfører kunne give tilsagn om det, altså en klar stramning over for dem, der bruger kniv i forbindelse med bandevirksomhed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-21:
Altså, jeg ville gerne have, at hr. Peter Skaarup kunne uddybe nærmere, hvor det er, at regeringen ikke har nultolerancepolitik over for bander.
Det mener jeg bestemt vi har.
Vi har en lang række skærpede straffe, vi har en konsekvent indsats, og vi får sådan set også rigtig mange af dem i fængsel for de uhyrligheder, de render rundt og laver på gaderne.
Så nultolerancepolitik, som ikke eksisterer under den her regering, synes jeg er at skyde regeringen nogle motiver i skoene, som den ikke har.
Der er ikke nogen lempet knivlov.
Der er taget højde for, at fiskere, håndværkere og andre ikke kommer i klemme i lovgivningen, men det er lige præcis en skærpende omstændighed, hvis man f.eks. er bandemedlem og bruger kniv.
Det er lige præcis en skærpende omstændighed, at man tager en kniv med i nattelivet.
Så på det plan er der ikke nogen lempelser, og derfor synes jeg, at hr. Peter Skaarup skal lade være med at blive ved med at manipulere på det her område.
Jeg synes, det er fuldstændig unødvendigt, for vi er jo enige om, at der skal være en indsats her.
Tom Behnke (KF), 2013-02-21:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at de her såkaldte sociale misforståelser er noget af det vigtige at arbejde med, for det er ofte det, der gør, at folk har en bestemt adfærd, altså fordi de tror, at andre gør det samme.
Skal vi også prøve at indføre det herinde i Folketingssalen?
For nu siger ordføreren, at stramningen medførte, at helt almindelige mennesker stod med en fængselsstraf for undskyldelig forglemmelse.
Hvor mange er det?
Hvor mange har fået en fængselsstraf – helt almindelige mennesker for en undskyldelig forglemmelse?
Hvor mange taler vi om – bare sådan et slag på tasken?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-21:
Jeg tror, at vi alle sammen husker den her håndværker fra Middelfart, som havde en hobbykniv i lommen, og hvor udgangspunktet var, at han skulle have en fængselsstraf på 7 dage.
Og hvis ikke der var sket noget mere drastisk og de her ting var kommet igennem Højesteret, ja, så var det faktisk gået hen og blevet virkelighed.
Nu laver vi så en tillempning i loven, som retter ind efter Højesterets afgørelse, og det er jo sådan set fornuftigt.
Det går jeg sådan set også ud fra at de borgerlige med en konservativ justitsminister selv ville have gjort.
Når Højesteret kommer med en kendelse, så retter man ind.
Tom Behnke (KF), 2013-02-21:
Det var jo rigtig godt lige at få det slået fast: at vi nu går fra at sige, at man stod med, til at sige, at man havde udsigt til.
Det er jo to vidt forskellige ting.
Tallet var nemlig nul.
For Højesteret gik jo ind og fastlagde retspraksis, fuldstændig som det er Højesterets opgave at gøre, når der kommer ny lovgivning.
Byretten og landsretten kan tumle med nogle sager, men for at finde ud af, helt præcis hvor langt den her lovgivning rækker, så kører man nogle principielle sager til Højesteret.
Højesteret fastlagde retspraksis og sagde: Hvis der er tale om helt almindelige mennesker, der under undskyldelige omstændigheder har fjumret og fået en kniv med, så skal de selvfølgelig ikke i fængsel.
Altså, alt det, der var argumentationen for at ændre lovgivningen og sende et signal ud til hele Danmark om, at nu ville man rulle stramningerne tilbage, var fuldstændig overflødigt, men har været ganske skæbnesvangert i forhold til udviklingen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-21:
Altså, det argument køber jeg overhovedet ikke.
Den dårlige udvikling inden for knivstikkerier startede i 2009, og det vil sige, at det var et års tid efter, at man lavede de stramninger i lovgivningen fra de borgerliges side.
Så jeg køber slet, slet ikke det argument.
Det her ændrer jo ikke ved, at De Konservative med en justitsminister i spidsen havde ansvaret for at skrue en lovgivning sammen, som var så uklar og så problematisk, at det faktisk var udsigten for nogle mennesker, at de skulle stå med en straf på 7 dages fængsel for at passe deres arbejde, men glemme en kniv i deres biler.
De Konservative havde bl.a. ansvaret for, at vi havde en uklar lovgivning.
Det endte godt, men det kunne også være endt skidt, og derfor synes jeg altid, at man skal gøre sig umage fra starten, når man laver lovgivning, så vi undgår den her slags utilsigtede begivenheder.
Jeg synes, det er helt fint, at vi nu får rettet ind i forhold til Højesterets kendelse.
Der er stadig væk en konsekvent lovgivning på området, men vi sikrer i hvert fald, at der ikke er nogen mennesker, der kommer i klemme i den.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Jeg synes, det er glædeligt med i hvert fald konklusionen fra hr. Simon Emil Ammitzbølls side, altså at også Liberal Alliance kan se, at der er brug for nogle konkrete initiativer.
Her er det så bandekriminalitet først og fremmest, og jeg tror, at hr. Simon Emil Ammitzbøll også ud fra den optælling, vi har lavet i Dansk Folkeparti af 62 sager her over de seneste 2 måneder, har ret i, at en pænt stor del af dem handler om bandekriminalitet, og at det er i det regi, det foregår.
Der er faktisk ikke så mange, der handler om opgør inden for hjemmets fire vægge – næsten ingen.
Så hvis man skulle basere noget på det, ser det ud, som om det går i retning af, at banderne bruger mere kniv, og at det signal, der er kommet fra Folketingets side, måske ikke har været godt nok omkring knivlovgivningen.
Det behøver vi ikke diskutere nu, for sagen er, at vi er nødt til at kigge fremad, og vi er nødt til at se på, hvad der kan laves af initiativer, der kan oplyse om, at det altså er noget skidt, at man bruger kniv.
Og jeg kunne da godt tænke mig at spørge Liberal Alliance, om ikke det var noget, Liberal Alliance kunne støtte, altså at sige til justitsministeren: Indkald da partierne til en drøftelse af det her, lad os da få noget konkret på bordet i stedet for bare at kigge tilbage, for det har jo ikke hjulpet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-21:
Jeg synes, man skal se på den måde, som man akkumulerer straffene eller ikke akkumulerer straffene på, altså det her med, at folk, der begår utrolig mange forskellige former for overtrædelser, simpelt hen får alt for meget rabat.
Det synes jeg kunne være en relevant ting at se på, og hvis hr. Peter Skaarup og jeg kan overtale justitsministeren til, at folk, der begår forbrydelser, også bliver straffet for dem, synes jeg, det ville være en glædelig dag i dansk politik.
Så sådan et initiativ kunne være spændende, hvis man skulle gøre noget for at forhindre den her form for kriminalitet.
Man kan jo sige, at så længe de stikker hinanden, er det i hvert fald bedre, end hvis de stikker os andre, men jeg synes, det er fint, at vi kan bruge det som en anledning til at fange dem og proppe dem ind bag lås og slå i stedet for at lade dem gå frit rundt i samfundet og genere almindelige mennesker.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Jeg vil bare sige tak for tilsagnet om, at vi kan være sammen om initiativer, og vi er jo fuldstændig enige om, at det er meningsløst, at man giver så meget rabat, som man gør, for flere forskellige forhold, som f.eks. et bandemedlem har gjort sig skyldig i.
Det er jo så også derfor, vi ser, at nogle af dem, der har fået deres straf, egentlig bare, mens de sidder i fængsel, får penge af banden, får en slags løn fra kassen i banden og så er parat til, når man er ude igen efter et par års fængsel, at begå ny kriminalitet.
Hvis vi skal have sat en kæp i det hjul, skal der altså ske noget nyt, og hvis vi kunne være fælles om det signal, som hr. Simon Emil Ammitzbøll sender, over for justitsministeren, kan vi jo håbe på, at justitsministeren kommer op på talerstolen og kommer med et tilsagn om, at der nu kommer til at ske noget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-21:
Jeg har jo levet op til hr. Peter Skaarups ønske om at komme med konkrete initiativer om, hvordan man fremadrettet kan sørge for at gøre noget ved voldskriminaliteten i Danmark, og jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti støtter op om det, og dermed er vi jo alle, i hvert fald Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, glade for de initiativer, der kommer.
Om det så vil påvirke regeringens politik, skal jeg lade være usagt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Jo, jo, men nu diskuterer vi knive i dag, lad os prøve at holde fokus på det først og fremmest.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll meget konkret: Når Jønke nu går i byen og tager en kniv med – politiet har ikke andet på ham som sådan – er det så bare helt uden straf, at en person som ham f.eks. kan tage en kniv med i byen, altså under den forudsætning, at politiet ikke har andet på ham, de ligesom kan arrestere ham for?
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Tak for den klargørelse.
Er hr. Tom Behnke så ikke også tilsvarende enig i, at den eneste situation, hvor Folketinget behøver at gøre noget, hvis Højesteret kommer med en dom og dermed efterfølgende praksis, er, hvis et flertal i Folketinget er uenig i det, som Højesteret har formuleret?
Det er en sag for sig, men situationen er bare, at her er Folketingets partier jo enige, det er det, som regeringspartierne siger, nemlig at de er enige i det, Højesteret sagde, og hvorfor så lave lovgivning?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg synes da, at der var en mere fremkommelig tone, end der var, sidst vi var samlet her i salen, så det er da glædeligt.
Stiller Venstre stadig væk krav om en såkaldt timeout for at viderebehandle det, vi skal behandle her i Folketinget, og som vi skal koncentrere os om, når den tid kommer, nemlig udlændingeloven?
Har Venstre stadig væk det her krav om en timeout, sådan at det hele skal sættes i stå, indtil Venstre har fået opfyldt nogle ikke nærmere specificerede krav?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Vi ønsker fortsat at afsøge og afdække mulighederne for, at der kan være fælles grønlandsk-danske investeringer, eventuelt gennem et offentlig-privat partnerskab i råstofindustrien i Grønland.
Vi mener sådan set, at det er perspektivrigt, at vi også kan diskutere den mulighed.
I forhold til storskalaloven vil jeg sige, at den jo er et grønlandsk anliggende.
Det, der er et anliggende her i Folketingssalen, er den følgelovgivning, som følger i kølvandet på storskalaloven.
Det betyder selvfølgelig også, at den lovgivning, der skal vedtages i Folketinget, skal vedtages på et oplyst grundlag.
Det er det, der er baggrunden for, at Venstre har stillet en række spørgsmål og indkaldt til samråd for at få belyst de forhold, der gør sig gældende.
Jeg synes, det er helt naturligt, at vi kan diskutere det lovforslag både nu, hvor vi kan se nogle konturer af det, og i særdeleshed, når vi har et konkret lovforslag fra regeringens side.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Det sidste er jeg meget enig i.
Det tror jeg at alle medlemmer af Folketinget er helt enige i.
Men det, jeg spurgte om, var, om Venstre fastholder sit krav om en timeout, som jo blev formuleret meget skarpt af ordførerens partiformand.
Så det var sådan set det, jeg spurgte om.
Det fik jeg ikke noget svar på, så jeg er jo nødt til at spørge igen.
Så har jeg lige et tillægsspørgsmål, hvis jeg må have lov.
Jeg mærkede mig jo i ordførerens kronik i dag, at en ting, der ellers har spillet en stor rolle i ordførerens argumentation, nemlig rettighederne for kinesiske og grønlandske arbejdere og fagforeninger og løn og arbejdsvilkår, ligesom ikke var nævnt.
Det fremgik heller ikke med nogen vægt i ordførerens tale, så jeg skal bare høre, om det stadig væk er interessant for Venstre at få noget klarhed over de forhold, inden vi stemmer om udlændingeloven.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Nu er det jo sådan, at Enhedslistens ordførers kollega, hr. Christian Juhl, nok i samtlige samråd, vi har haft herinde i Folketinget vedrørende Grønland, har anført det synspunkt, at det var helt utidigt at tale social dumping og arbejdstagerrettigheder på de samråd og i de forespørgsler, som handlede om andre emner.
Hvis vi så skal følge det, som Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, siger her i salen i dag, skulle vi så også bruge debatten i dag på at diskutere det.
Venstres ønske om at få afklaret, hvorvidt konventionerne er overholdt, er sådan set fuldstændig intakt, men der er et samråd, som har været i gang i Beskæftigelsesudvalget, og som fortsættes i Beskæftigelsesudvalget, og hvor vi er helt sikre på at regeringen kommer til at svare på det.
Jeg har også den klare forventning, at statsministeren i dag kommer til at svare på, om vi kan få en sikkerhed for, at Danmark selvfølgelig vil overholde de konventioner, som Danmark har undertegnet på vegne af hele rigsfællesskabet.
For så vidt angår det andet, tror jeg sådan set, at hr. Finn Sørensen skal læse den artikel igen, for det, der fremgår meget klart af den artikel, er sådan set, at Venstre har det klare ønske, at vi kigger på mulighederne for at få flere grønlandsk-danske investeringer ind i råstofindustrien i Grønland.
Det kan gerne være via et offentlig-privat partnerskab, men i hvert fald i form af en model, hvor vi klart siger, at vi er bevidste om, at hvis der skal være en mulighed for det grønlandske samfund for at kunne have forskellige valgmuligheder, når det handler om den økonomiske udvikling i Grønland, så er det jo også vigtigt, at der er noget at vælge imellem, og at man ikke bare siger, at der kun er én valgmulighed, og at det er London Mining.
Så er man jo nødt til at være med til at skabe andre valgmuligheder, og det var i høj grad det, som var meldingen i den artikel, som jeg kan høre ordføreren refererer til.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Jeg har bare et ganske enkelt spørgsmål, på baggrund af at der har været nogle bekymrede røster i de grønlandske medier her de seneste dage.
Vil Venstre tilbagerulle selvstyreaftalen eller selvstyreloven?
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Jeg har også et spørgsmål angående det ganske interessante forslag, som Venstre kom med i pressen i går, om, at vi skulle have en årlig debat her i Folketinget.
Er Venstre så enig med mig i, at sådan en årlig debat ville en god platform for også at få debatteret alle de andre emner, som fortsat er et dansk ansvar, så vi også kan få sat skub i arbejdet omkring kriminalforsorg og retsvæsen og alle de andre ting, som er lidt svære at få frem i debatten her i Danmark på nuværende tidspunkt?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Jamen jeg tror sådan set, at en sådan årlig forespørgselsdebat – som vi har sagt kunne være en rigtig god måde at gå videre på og skabe en bredere dialog omkring rigsfællesskabets fremtidsmuligheder – selvfølgelig vil kunne rumme de emner, som er relevante.
Jeg har også noteret mig, at fru Sara Olsvig i forbindelse med åbningsdebatter og afslutningsdebatter jo også har taget nogle af de emner op, som bliver nævnt her.
Det ville jo være helt naturligt, at det er en bredt forankret og fordomsfri debat i Folketinget, hvor vi kan diskutere muligheder og udfordringer for rigsfællesskabet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Selv om der er enighed om forslaget til vedtagelse, er planen jo også, at man har debatten i Folketingssalen.
Og nu er det sådan, at hr. Flemming Møller Mortensen og jeg også har haft debatten i P1 – det havde vi den 29. januar – og der noterede jeg mig jo, at da hr. Flemming Møller Mortensen blev spurgt om brydning af råstoffer og sjældne jordarter i det projekt, der hedder Kvanefjeldsprojektet, sagde han, og jeg citerer: Det er overhovedet ikke et dansk anliggende.
Nu vil jeg så bare gerne bede ordføreren om at forholde sig til det, når Kvanefjeldsprojektet rent faktisk er bundet op på, at man er nødt til samtidig at udvinde uran.
Så hvordan harmonerer ordførerens udtalelse den 29. januar om, at det ikke er et dansk anliggende, med de oplysninger, vi har fået fra udenrigsministeren i et samråd i Udenrigsudvalget, hvor udenrigsministeren meget klart siger, at hvis man taler om uranproduktion og udvinding af uran, så er det et dansk anliggende, og at det i sidste ende, hvis der er uenighed mellem Danmark og Grønland, er Danmark, der træffer beslutning på det her område?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Mange tak.
Det er altid godt med ekstra trappemotion, så det gjorde ikke noget, at jeg tog en tur ned først.
Til fru Gitte Lillelund Bech vil jeg sige om den diskussion og den drøftelse, der måtte blive, hvis Grønland efter det grønlandske valg beslutter sig for at ophæve nultolerancen, sådan at man kommer til at bryde mineraler og råstoffer, hvor der er et biprodukt, eller hvis man simpelt hen fra Grønlands side siger, at man godt vil have undersøgt muligheden for eksempelvis at komme til at eksportere uran, at så står rigsfællesskabet set med socialdemokratiske øjne i den situation, at der er mange, mange ting, der så skal vurderes.
Det er nøjagtig det samme, som Cindy Vestergaard fra DIIS giver udtryk for: at hvis man kigger på andre lande, som har en eksport af biprodukter og i særdeleshed af rene produkter, så er der behov for, at man stiller et meget, meget stort beredskab på benene.
Så jeg vil sige, at jeg også har overværet samrådet med udenrigsministeren, og at jeg også har hørt, hvad statsministeren har givet udtryk for her og andre steder.
Og det er jo lige nøjagtig noget af det, den danske regering er i gang med at drøfte med den grønlandske regering, nemlig om, hvordan man i forhold til de strategiske og sikkerhedsmæssige perspektiver bliver klar over, hvordan tingene skal være.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Det vil jeg meget gerne svare på.
Jeg har også fulgt med i de grønlandske medier og har godt set, at der har været sådan en lidt valgkampsagtig debat om, hvad forskellige partier i Danmark mener.
Jeg kan svare klart nej på fru Sara Olsvigs spørgsmål.
Venstre ønsker ikke at rulle selvstyreloven tilbage.
Vi bakker fuldt op om den selvstyrelov, som blev til under VK-regeringen.
Selvstyreloven var jo ikke bare et dokument.
Den var en del af hele det samarbejde og den udvikling, der har været mellem Grønland og Danmark inden for rigsfællesskabets rammer.
Det står vi fuldstændig ved, men vi synes også, det er vigtigt, at der er en debat om, hvordan man i fællesskab håndterer de udfordringer og muligheder, som ligger foran os.