runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Poulsen (RV), 2009-12-08:
Det Radikale Venstre synes, at det her er et glimrende forslag, som vi gerne støtter.
Formålet er jo, som det er sagt nogle gange, at mindske energiforbruget i nye og eksisterende bygninger.
Dermed er det jo helt i tråd med målene i den energipolitiske aftale fra 2008.
Vi synes kun, det er rimeligt, at der stilles krav til ejeren og bygherren om, at de vælger de mest energirigtige ting, når der skal bygges om eller renoveres.
Vi synes også, det er rimeligt, at der stilles krav om at bruge de mest energieffektive materialer og komponenter, når der skal skiftes bygningsdele eller installeres elementer.
Det er også godt, at forslaget sætter fokus på, hvem det er, som har ansvaret for, at bygningsreglementet og energikravene følges efter forskrifterne.
Blot er jeg en lille smule usikker på den del af teksten, hvor det angives, at den professionelle bygherre er den erstatningsansvarlige.
Er den professionelle bygherre typehusfabrikanten eller projektudvikleren?
Det er ting, som jeg håber vi kan få opklaret under udvalgsarbejdet.
Men vi er meget positive over for forslaget og støtter det.
Bente Dahl (RV), 2009-12-08:
For et par år siden efterhånden var der et af de her programmer i fjernsynet, der ofte har et efterspil.
Og der er kommet flere og flere af den slags programmer, hvor vi bagefter sidder med sådan et »det kan da ikke være rigtigt« på læben.
For alle forbrugerne var sagen, at de var blevet snydt ved købet; varen var blevet præsenteret, så forbrugerne troede, at de havde købt en bedre vare, end de havde gjort.
De havde alle klaget igennem forbrugerklagesystemet og fået ret, og derefter burde sælgeren have ladet handelen gå tilbage, men nej, sælgeren lod, som om der aldrig havde været nogen afgørelse, og overhørte totalt alle henvendelser.
Den eneste sanktion på det tidspunkt var at skrive deres navn på Forbrugerklagenævnets hjemmeside til skræk og advarsel, og det virkede altså heller ikke.
Så derfor hilser vi i Radikale Venstre dagens lovforslag velkommen.
Det er et supplement til et lovforslag, vi behandlede i sidste samling, L 175, som gav forbrugeren det kort over for sælgeren, at hvis forbrugeren havde fået ret i en klage, ville denne klageafgørelse træde i kraft efter 6 uger, hvis ingen gjorde indsigelse.
Men man kan jo sige, at det ikke er særlig interessant at få ret, hvis en retssag alligevel ikke kan gennemføres, og det sikrer så det lovforslag, vi behandler i dag, nemlig at ingen på grund af økonomiske omstændigheder ikke kan gennemføre en retssag.
Naturligvis er det sådan, at hvis forbrugeren selv har en retshjælpsforsikring, skal det offentlige ikke ind og bruge skattekroner på det formål.
Det er vældig fint med en oplysende indsats, og at den styrkes.
Jeg vil meget gerne vide, præcis hvordan ministeren har tænkt sig at gøre det.
I Radikale Venstre noterer vi os, at der er flere i høringssvarene, der har den indvending, at lovforslaget lægger op til en unødig kompliceret og ressourcekrævende løsning, og det synspunkt vil jeg meget gerne have belyst i udvalgsbehandlingen.
I Radikale Venstre er vi meget optaget af at sikre forbrugeren og dennes rettigheder, så vi er vældig tilfredse med forslaget, og vi vil stemme for.
Frank Aaen (EL), 2009-12-08:
Enhedslisten er selvfølgelig også positive over for den her mulighed for at hjælpe forbrugere til at få ret.
Det giver sig selv.
Men vi har også bemærket, at Forbrugerrådet har en lang række kritiske bemærkninger til lovforslagets udformning, herunder at det er unødig kompliceret, herunder at der er nogle byrder, der lægges på forbrugeren – f.eks. spørgsmålet om at vælge den rigtige advokat, hvilket vi måske kunne overlade til Forbrugerrådet eller andre – og at der også er problemer med, om man altid får dækning for de udgifter, man måtte have for at få ret.
Derfor vil vi i udvalgsarbejdet koncentrere os meget om de indvendinger, der er kommet, ikke mindst dem fra Forbrugerrådet, for at sørge for, at lovforslaget ender med at blive så optimalt som muligt.
For det er helt selvfølgeligt, at dem, der har fået ret i en klage, også får retten gennemført over for den erhvervsdrivende.
Så vi er naturligvis positive over for hensigten.
Men vi vil kigge på, om der er noget, der kan forbedres, for at det bliver endnu mere effektivt for forbrugeren.
Villum Christensen (LA), 2009-12-08:
Jeg synes, det er dybt krænkende for den almindelige retsbevidsthed, at man kan opleve, at erhvervsdrivende ikke vil rette sig efter de afgørelser, som træffes i forskellige domstolslignende klageorganer.
Vi kan derfor godt tilslutte os, at man som forbruger får fuld omkostningsdækning i disse sager, når man indbringer afgørelserne for de egentlige domstole.
Vi er også enige i, at ordningen træder i stedet for retsplejelovens regler om fri proces, såfremt der ikke er dækning i retshjælpsforsikringen.
Det er næsten bedre ikke at have en ankemulighed i så tilfælde.
Forhåbentlig bliver det ikke særlig dyrt med denne omkostningsdækning, da vi må have en forventning om, at det vil disciplinere de virksomheder, som ikke vil anerkende uskrevne regler eller normer om, at afgørelser i ankeorganer skal efterleves.
Vi støtter naturligvis forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2009-12-08:
Det er blot et kort og faktuelt spørgsmål i forbindelse med de forventninger, der er til antallet af sager.
Er der i den forbindelse taget højde for, at når ankenævnsafgørelser på den her måde også kan føres videre, kan man altså også forvente, at der måske vil være færre, der spekulerer i det?
Lene Espersen (KF), 2009-12-08:
Jeg kan svare ja til, at vi har en forventning om, at det her vil have en præventiv effekt.
Frank Aaen (EL), 2009-12-08:
Tak for svaret og tak for, at der er lyttet til de kritiske høringssvar.
Det, der nogle gange gør det lidt vanskeligt for os, er, at vi ikke ved, hvad dem, der i høringssvarene er kommet med kritik, mener om det, der er rettet, og derfor vil jeg bare foreslå, at vi under udvalgsbehandlingen får spurgt f.eks. Forbrugerrådet, om de er tilfredse med det, de ser nu.
For vi vil naturligvis også helst ende med at stemme for det her forslag.
Lene Espersen (KF), 2009-12-08:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det vil vi i hvert fald meget gerne medvirke til, for vi har helt klart den opfattelse, at lovforslaget efter høringsfasen og efter de tilrettelser, der er blevet lavet, er noget, som Forbrugerrådet ser på med endnu mere positive øjne, end de gjorde tidligere.
Louise Schack Elholm (V), 2009-12-08:
Dette forslag til ændring af byggeloven er et af de lovforslag, der kommer som opfølgning på regeringens energistrategi.
Lovforslagets hovedformål er at stille skærpede krav til byggekomponenter som vinduer og lignende.
Dermed sikrer vi, at forbrugerne får energieffektive løsninger, når de skal have nye vinduer eller andet.
En meget stor del af energiforbruget i Danmark stammer fra den eksisterende boligmasse, og dette tiltag vil hjælpe boligejerne til at blive mere energieffektive.
I dag ser vi, at forbrugerne ofte blot bliver påduttet et tilfældigt og ofte ringe produkt.
Med denne lovgivning sikrer vi, at alle produkterne lever op til en minimumsstandard.
Dermed sikrer vi flere produkter med god energieffektivitet, og det vil betyde større konkurrence på de energirigtige produkter.
Det vil i sidste ende give sig udslag i lavere priser for forbrugerne.
En anden del af lovforslaget går ud på at understrege, at det er den professionelle bygherre eller entreprenøren, som vi normalt kalder det, som står med ansvaret for, at byggeriet kvalitetsmæssigt er i orden.
Det er allerede intentionen med lovgivningen i dag, men for at sikre mod misforståelser udspecificeres det yderligere.
Lovforslaget implementerer desuden EU’s habitatsdirektiv, så vi sikrer de op mod 250 områder i Danmark, der er dækket af EU’s habitatsdirektiv.
Endelig specificerer lovforslaget også dele af EU’s direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.
Venstre støtter lovforslaget.
Knud Kristensen (KF), 2009-12-08:
Lovforslag nr. L 78 er et energitiltag rettet mod de bestående bygninger.
Vi har jo allerede gennemført et lovforslag om at reducere energiforbruget i nye bygninger med 75 pct. – 25 pct. i henholdsvis 2010, 2015 og 2020.
Derfor er det helt naturligt, at der også skal satses på en rigtig energirenovering af den bestående boligmasse.
Jeg ser det her mere som en vejledning til boligejerne end som et forslag.
Det sker jo tit og ofte, når man ændrer på eller laver forskellige ting ved sin ejendom, at man netop går ind og lave energirigtige løsninger, der kan være rentable – og det er næsten, uanset hvad man foretager sig i den enkelte bolig.
Lovforslaget her er et rigtig godt forslag, fordi det stiller krav til, at dem, som udfører det professionelle arbejde, også har ansvaret for, at der bruges de rigtige energiløsninger til at udføre de opgaver, som er på den enkelte ejendom.
Det er ikke sådan, at det ansvar bliver ændret med lovforslaget her; der er den samme retstilstand, men det er præciseret.
Jeg synes, det er rigtig godt for den almene boligejer, at denne kan have tillid til, at der laves de helt rigtige energiløsninger.
Herudover ved vi, at mange af landets varmeproducenter hjælper til med at lave de rigtige energiløsninger og er behjælpelige med at få de forskellige varmeanlæg indstillet rigtigt, så forbrugeren er i centrum med hensyn til det, der hedder energirigtige løsninger.
Så er der spørgsmålet om skimmelsvamp.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
Den faglige og saglige redegørelse slutter vi i Venstre et hundrede procent op om; vi synes, at det er en korrekt og rigtig fremstilling.
Vi har så også herfra i dag tilkendegivet, at for os er frihedsspørgsmålet fremherskende, og vi går ind for den personlige frihed, forsamlingsfrihed, ytringsfrihed, ligestilling mellem kønnene.
Vi går ikke ind for noget, der bliver påduttet den ene part af det andet køn, altså noget, som man er påtvunget, uden at man har haft sin fulde frie vilje til at afvise det.
Vi synes ikke, det hører hjemme i det danske samfund – med vores frihedstraditioner, åbenhed, ytringsfrihed – at man går og tildækker sig med niqab eller burka.
Vi synes, at det ikke hører til her, men vi vil ikke lovgive mod det, for man skal have friheden til at iføre sig det, man vil, så længe det er af egen fri vilje.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Ja, og der er Venstre og Enhedslisten jo helt enige om, at man skal have lov til at gå klædt, som man vil, så længe det er af egen fri vilje.
Det er dejligt, at Venstre faktisk holder fast i de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med det her spørgsmål.
Så jeg vil bare have ordføreren til at bekræfte, at der er en meget grundlæggende forskel på henholdsvis Det Konservative Folkeparti og Venstre, altså på de to regeringspartier, i den her diskussion.
For Det Konservative Folkeparti har været villig til at kaste en af de grundlæggende frihedsrettigheder – retten til at klæde sig, som man vil – væk uden overhovedet at tøve et eneste øjeblik, hvorimod Venstre rent faktisk holder fast i, at staten ikke skal blande sig i, hvordan borgerne ønsker at gå klædt.
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
Der er jo mellem de forskellige partier herinde, mellem Venstre og Det Konservative Folkeparti, forskelle i prioriteringer af nogle sager og forskellige politisk-ideologiske tilgange til forskellige spørgsmål – sådan er det.
Men det grundlæggende spørgsmål, som Enhedslistens ordfører her stiller mig, må ordføreren virkelig længere ud på landet med.
Realiteten er, at der er et historisk godt samarbejde mellem Det Konservative Folkeparti og Venstre.
At de to partier nu i 8 år har båret en regering, som har gennemført flere reformer, skabt mere lov og orden, moderniseret den offentlige sektor i et omfang, som ikke har været set i det her samfund igennem generationer, bekræfter det gode forhold, der er mellem Venstre og Konservative.
Det er helt unikt; det er ganske fantastisk i en dansk parlamentarisk sammenhæng, og det samarbejde er vi i Venstre glade for at indgå i.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Venstres ordfører indledte sin ordførertale med at sige, at justitsministeren meget klart havde redegjort for, hvorfor regeringen ikke kunne stemme for det her forslag.
Og det undrer mig faktisk, at hr. Kim Andersen siger sådan, for i modsætning til Det Konservative Folkeparti troede jeg, at man i Venstre meget klart afviste det her forslag, fordi man ikke mener, at staten skal blande sig i, hvad for noget tøj borgerne går i.
Altså, man mener i Venstre, at vi som borgere har ret til selv at bestemme, hvordan vi klæder os.
Det var jo ikke justitsministerens argument for at afvise det her forslag.
Og det var jo altså også justitsministerens parti, der i første omgang fremsatte forslaget.
Vil ordføreren for Venstre ikke give mig ret i, at der er stor forskel på, hvordan henholdsvis Venstre og justitsministeren argumenterer imod det her forslag?
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Jeg har altid været tilhænger af, at når man har diskuteret en sag og har haft en god dialog, så skal der handling til bagefter.
Når hr. Kim Andersen bruger et hav af flotte ord – diskriminerende om burka og niqab, undertrykkende, påtvunget påklædning, fornedrende, man skal kunne se i ansigtet på den, man taler med osv. osv. – og der så ikke kommer nogen handling ud af en sådan række nedsættende ord og bemærkninger og holdninger til kvinder, der er tvunget til, for langt de flestes vedkommende, at gå med sådan en beklædning, så kan jeg næsten kun betragte det, som om man ikke tør gøre noget.
Det er igen knæfald for en religion, som er kommet ind i vores land, og som strider stort set mod alt, hvad der er dansk, mod den frihedstrang og de frihedsrettigheder, vi har her i landet.
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
Jeg forstår vel i og for sig ikke helt baggrunden for spørgsmålet, fordi det jo ikke er baseret på realiteter.
Fakta er, at regeringen har nedsat en tværministeriel burkaarbejdsgruppe, som arbejder med de her meget komplicerede problemstillinger.
Det ville jo dybest set
være meget useriøst at sige så meget mere på nuværende tidspunkt i den her sag, indtil det udvalg, som vi selv har nedsat, har barslet med sit resultat.
Jeg har den opfattelse, at reguleringer, lovgivning, indgreb skal foregå på et oplyst og velunderbygget grundlag, og derfor synes jeg, det eneste rigtige er at afvente resultatet af den tværministerielle burkaarbejdsgruppe og så i øvrigt holde fast i nogle grundlæggende principper, nemlig at burka og niqab er kvindeundertrykkende, fornedrende og ikke hører hjemme i det danske samfund, men at der er grænser for, hvad vi skal lovgive for og om.
Folk skal også have friheden til selv at kunne tage en beslutning, når man tager konsekvensen af det.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Nu kan vi sige burka, niqab og tørklæde.
Det er sikkert ikke ordføreren ubekendt, at islam deler verden op i rene og urene.
Kvinder, der går med tørklæde, niqab og burka, signalerer til deres medsøstre, at de er urene.
Hvor meget dansk er der egentlig i det?
Er det ikke også uværdigt over for den danske befolkning, som har taget imod de folk, der siger, de er flygtet fra et eller andet forfærdeligt regime, at de kommer herop og signalerer, at alle andre kvinder er urene?
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
Jeg tror, man skal passe voldsomt meget på med at generalisere.
Jeg tror, man skal passe voldsomt meget på med at pådutte andre en bestemt anskuelse eller udlægning af et begreb eller et fænomen eller en genstand.
Jeg vil gerne forholde mig til, at vi i dag her behandler beslutningsforslag nr. B 11, forbud mod at bære burka og niqab, fremsat af Dansk Folkeparti.
Det kan Venstre ikke støtte med alle de argumenter og begrundelser, som jeg har fremført nu ved flere lejligheder.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Nu havde jeg egentlig ikke tænkt mig at stille spørgsmål til hr. Kim Andersen, men alligevel var der en enkelt sætning, der gjorde, at jeg er nødt til at stille et spørgsmål.
Ordføreren fik sagt, at der ikke var grund til at gennemføre sådan et forbud på nuværende tidspunkt.
Det er ordene på nuværende tidspunkt, som gør, at jeg er nødt til at spørge: Hvad er det, der kan komme til, eller hvad er det, der ligger i posen, som vi ikke har hørt om, eller hvordan man nu skal udtrykke det?
Frygter hr. Kim Andersen en eller anden bestemt udvikling eller at blive presset nok af vores kollegaer fra Dansk Folkeparti, eller hvad er pointen?
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
Men jeg mener jo ikke, at man kan sammenligne de to ting.
Jeg synes, at vi skal værdsætte, at man har frihed til at klæde sig, som man vil.
Der kan rent faktisk være nogle, der har lyst til at iføre sig de her besynderlige klædningsdragter.
Det skal vi jo ikke forhindre dem i.
Man må derimod sige, at med hensyn til det med flerkoneri har vi en gammel dansk lovgivning, som siger, at det er forbudt.
Og det er jo da i hvert fald i den grad noget, der virker så fornedrende og undertrykkende for de kvinder, der er involveret i sådan et arrangement, at vi med vores civilisation og retssamfund må tage afstand fra det.
Og det er også det, vi gør i den lovgivning, som er gældende på området, og den står Venstre naturligvis fuldstændig bag.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Så synes jeg, at man skal lade være med at sammenligne det med hanekam og punkere.
Jeg vil opfordre til, at alle får så mange gange hanekam, de vil, og alle de piercinger, de vil, det må de sådan set fuldstændig selv om.
Det er et frit valg.
Der er nok ikke så mange forældre, der påtvinger deres børn at iføre sig hanekam og piercinger, så derfor er det en helt urimelig sammenligning i forhold til burka og i forhold til niqab.
Og sådan opfatter vi altså ikke hanekam og piercinger.
Men det var godt, at fru Lone Dybkjær kom og præciserede Det Radikale Venstres holdning til spørgsmålet, så det værdsætter jeg.
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
Dansk Folkeparti vil med det her forslag lægge op til et forbud mod at bære de muslimske klædedragter burka og niqab i det offentlige rum.
Lad mig sige med det samme, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Vi synes, at justitsministeren har givet en rigtig god og nuanceret begrundelse for, hvorfor det ikke kan lade sig gøre på nuværende tidspunkt, og det tilslutter vi os fuldt og helt fra Venstres side.
Når det er sagt, vil jeg også gerne slå fast, at det ikke er, fordi vi har sympati for, at kvinder bærer burka eller niqab i det danske samfund, i det offentlige rum.
Vi er af den klare opfattelse, at det er undertrykkende, at det er diskriminerende over for kvinder, at det er fornedrende, og at det jo også er meget, meget tvivlsomt, hvorvidt disse beklædningsgenstande bæres af egen fri vilje eller det er noget, som er påtvunget.
Og det kan vi på ingen måde acceptere.
Som alle her i salen jo ved, synes vi i Venstre, at ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og ligestilling mellem kønnene er noget helt unikt og noget, vi skal forsvare, noget, vi skal værne om her i vores land, og som vi med entusiasme skal oplyse om i udlandet; det er noget meget værdifuldt, noget meget dyrebart.
Men vi synes også, at man inden for de frihedsrettigheder har friheden til at klæde sig, som man vil.
Det ønsker vi sådan set ikke at vi skal lave detaljeret lovgivning om.
Men vi har den opfattelse i forhold til burkaen og niqabben, at de er undertrykkende, at de er fornedrende.
Vi har også den opfattelse, at det hører med til vores meget åbne samfund, vores demokrati, den måde, vi forvalter og praktiserer forsamlingsfrihed og ytringsfrihed på, at man kan se ansigtet, at man kan se mimikken bag ordene, den måde, sætningerne bliver formuleret på, det spil, der er i ansigtet, i forbindelse med at nogle ord i en bestemt sammenhæng siges over for et andet menneske.
Det tror vi er noget meget, meget værdifuldt i forhold til ytringsfriheden og i forhold til den måde, vi praktiserer vores åbne demokrati på.
Men når det er sagt, vil vi tilslutte os ministerens bemærkninger.
Vi vil også afvente den særlige arbejdsgruppe, der er nedsat af regeringen, og som skal besvare en række burkaspørgsmål.
Vi ser også frem til at modtage den redegørelse, og med de ord her skal jeg på Venstres vegne afvise Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men samtidig altså med en tyk streg under, at det ikke er, fordi vi på nogen måde billiger dette, at man går med burka eller niqab i det danske samfund.
Vi synes, det er fornedrende, vi synes, det er undertrykkende og udtryk for et menneskesyn, som ikke hører hjemme her.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Jeg vil godt spørge ind til noget, som justitsministeren sagde.
Han sagde noget i stil med, at flerkoneri er forbudt, selv om flerkoneri er religiøst betinget.
Så siger man endvidere: »Ministeriet lægger imidlertid til grund, at i hvert fald visse muslimer opfatter en sådan tildækning af ansigtet som efterlevelse af et religiøst påbud …
« Så er der bare noget, jeg skal forstå.
Kan hr. Kim Andersen ikke se, at der er en eller anden kortslutning i den argumentation, som hidtil har været brugt fra Justitsministeriets side og også fra Venstres og andres side?
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
Jeg tror sådan set, at spørgeren udmærket bemærkede min udlægning og min argumentation for at afvise det her beslutningsforslag.
Vi synes, ministeren gav en ganske udmærket og nuanceret redegørelse.
Vi afventer, hvilket jo er meget fornuftigt, synes vi, regeringens tværministerielle burkaudvalg og den redegørelse, der skal komme derfra.
Vi går ind for frihed, vi går ind for ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, ligestilling mellem kønnene.
Og længere er den sådan set ikke fra Venstres side, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
O.k., men det kunne alligevel være rart, hvis hr. Kim Andersen kunne forholde sig til det dilemma, som vel opstår, når justitsministeren fra Folketingets talerstol siger, at flerkoneri er forbudt, selv om det er religiøst betinget.
Det siger justitsministeren.
Og så siger Justitsministeriet i et svar til Folketinget, at grunden til, at man er tilbøjelig til at mene, at det her er i strid med grundloven, er, at det vil ramme folk med muslimsk baggrund, og at nogle muslimer opfatter det som værende religiøst betinget.
Kan hr. Kim Andersen ikke se – det er jo bare et spørgsmål – at der er en kortslutning i argumentationen imod Dansk Folkepartis beslutningsforslag?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-08:
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører er enig i og bakker op om, at vi i Danmark har et forbud mod flerkoneri.
Det er et forbud, vi har, selv om der er nogle, som på baggrund af deres religion mener, at de bør gifte sig med flere kvinder på en gang.
Men vi har forbudt det i Danmark, bl.a. fordi vi anser det for kvindeundertrykkende.
Det er noget, vi i hvert fald i Dansk Folkeparti bakker op om.
Så jeg vil også gerne høre, om man fra Venstres side bakker op om det.
Kim Andersen (V), 2009-12-08:
For god ordens skyld, og for at ingen, heller ikke fru Marlene Harpsøe, skal have anledning til at være i tvivl, vil jeg da gerne understrege, at Venstre helt klart bakker op om, at det i Danmark er forbudt med flerkoneri.
Men nu er det forslag, som vi har til behandling her i Folketinget i dag, jo Dansk Folkepartis forslag om forbud mod at bære burka og niqab i det offentlige rum, og det er en ganske anden problemstilling.
Jeg har redegjort for, hvorfor Venstre ikke kan tilslutte sig Dansk Folkepartis forslag på det her område, og jeg har i forhold til det stillede spørgsmål ikke mere at tilføje.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-08:
Jeg er da ked af, at Venstres ordfører ikke har mere at tilføje.
Men det får Venstres ordfører i hvert fald nu, hvor jeg stiller det her spørgsmål.
Det synes jeg lyder rigtig, rigtig flot.
Men hvis man i Danmark må klæde sig, som man vil, er det så også Venstres opfattelse, at man må gifte sig med dem, man har lyst til, altså være gift med flere på samme tid?
Det må man vel også bakke op.
Jeg mener ikke, at man kan adskille de to ting, flerkoneri og burka.
Begge begreber er kvindeundertrykkende, stærkt kvindeundertrykkende.
Millioner af kvinder verden over bliver udsat for den her kvindeundertrykkende adfærd, hvor de bliver tvunget til at bære burka.
I Danmark, som er ligestillingens foregangsland, burde vi være de første til at forbyde burka.