Jesper Langballe (DF), 2007-03-30:
Først et par principielle bemærkninger, der ligesom skal kridte vores afsæt i den her sag af: Et universitet bør ikke bare være en fabrik, der hurtigst muligt fremstiller nogle papirkompetencer, så folk kan komme ud i det, man kalder det virkelige liv.
Et universitetsstudium er noget i sig selv, uanset hvad der kommer bagefter, og et universitet er et sted for fordybelse og lærdom.
Vi synes også, det er godt, at Folketinget sætter 69 mio. kr. af til en styrkelse af universitetsundervisningen.
Der verserer sådan en mærkelig ting især i den æterbårne presse om, at det nuværende folketingsflertal skærer ned overalt.
Det er sådan noget, man efterhånden i Danmarks Radio og andre steder siger som en selvfølge.
Den anden principielle ting, jeg vil sige, er, at det er en grundpille i den europæiske universitetstradition, som Danmark tilhører, at forskning og undervisning hører ganske nøje sammen.
Det betyder jo, at undervisningen skal være forskningsbaseret, men det betyder også, at for den enkelte student rækker forskning og studium ind over hinanden.
Det er jo det, der kommer til udtryk i kandidatspecialet.
Der findes rundtomkring på universiteterne fremragende trykte kandidatspecialer, som virkelig, kan man sige, vinder nyt land med hensyn til forskning og erkendelse.
Det er ikke kun den, der når frem til at skrive en ph.d.-afhandling, der laver et stykke selvstændigt forskningsarbejde.
I modsætning til hr. Per Clausen synes vi faktisk, det er rigtig godt og en hjælp for den studerende at hjælpe ham til at undgå at blive hængende i specialesumpen, som jo har været en kilde til fortvivlelse for mange studerende.
Og jeg vil bare sige, at ½ år, hvor man ikke laver andet, faktisk er rigtig lang tid.
Når man så gør det, skal der jo være en konsekvens af en overskridelse.
Og der må jeg indrømme, at den konsekvens er noget af det ved lovforslaget, jeg er mindre glad for – ikke at man får 3 måneder mere, men at man så skal omformulere emnet.
Det synes jeg ikke er en god idé.
Jeg må så bare sige, at jeg er i den situation, at jeg ikke selv har kunnet finde på nogen bedre.
Men altså, sagen er jo den, at som et stykke selvstændig forskning – i hvert fald optimalt – er et speciale jo ikke bare et stykke stof, man har indhentet en viden om, som man nu lægger frem og dokumenterer, at man har, det er jo også et synspunkt.
Fttm.072.fm Page 5316
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Det, man så omformulerer, når man omformulerer emnet, er jo synspunktet.
Det vil sige, at det hele pludselig er noget helt andet.
Jeg synes, det er en regel, man kan frygte vil blive tolket sådan, at man faktisk ikke rigtig tager specialeskrivningen alvorligt fra Folketingets side.
Vi er glade for, at det er understreget, at det ikke er tanken at slække på de faglige og indholdsmæssige krav til specialet, og vi tror, at det kan være en hjælp, og vi tror faktisk også, at det kan give en øget koncentration, at der er den deadline.
Til sidst vil jeg sige, at vi faktisk også er rigtig glade for, at det i bemærkningerne ærligt og redeligt er anført, at man har villet følge universiteterne i at lade dem slippe for centrale regler om mere overskuelige semesterstrukturer og tættere kobling af undervisning og eksamen i den slags ting, ved at man siger: Det må universiteterne selv finde ud af.
Og det kunne måske få mig til at slutte med at spørge ministeren: Kunne vi ikke her sådan i samstemmigt kor med den her udmærkede lov samtidig love universiteterne, at de nu får en reformpause?
Jeg må sige, at jeg er fuldstændig enig med fru Margrethe Vestager.
Vi stemte begge to som ordførere sammen med vores partier i sin tid imod universitetsloven, vi var ikke trygge ved det system med bestyrelse og med obligatorisk eksternt flertal.
Men jeg har sagt flere gange: O.k., det er fortid, det er historie, nu har vi de bestyrelser, og hvorfor i alverden så ikke bruge dem?
Altså, der er noget meningsløst ved, at man ikke tillægger – vil fru Charlotte Dyremose lade være at forstyrre ministeren, for det er også henvendt til ham?
– bestyrelserne en regulær økonomisk kompetence ved at lade dem være regnskabsansvarlige over for ministeriet f.eks. i forbindelse med et budget, der blev lavet i forbindelse med udviklingskontrakterne.
Vi synes, man burde lade universiteterne klare de ting selv, i stedet for at de hele tiden skal ind over ministeriet med hver en femøre.
Jeg deler fru Margrethe Vestagers ønske om, at vi nu sådan bagud kunne lave en form for regelaflusning, sådan at universiteterne fik det lidt friere.