Edmund Joensen (SP), 2014-10-24:
Småstatstænkning er en af de politiske komponenter, der svækker et lands indflydelse og har en tendens til at isolere landet fra omverdenen.
På linje med EU-samarbejdet er det nordiske samarbejde en slags modvægt til småstatstænkning – lande, der søger sammen om en fælles idé og samarbejder om at skabe et fælles miljø til gavn for borgere og virksomheder.
Tænk på den nordiske indflydelse i Europa, hvis alle nordiske lande var med i EU.
Potentialet er stort, og jeg håber, at Norden på et tidspunkt vil forene sine kræfter og indtage den plads, som vi nordboere har mulighed for i vores del af verden.
Jeg vil gerne takke ministrene for interessante og informative redegørelser om det nordiske og arktiske samarbejde.
Som færøsk medlem af Folketinget glæder det mig, at Færøerne og Grønland er godt med, både i det nordiske og det arktiske samarbejde.
Projektet, der er nævnt i redegørelsen, og som fokuserer på vækst inden for pelagisk industri og hvidfiskindustri samt lakseopdræt og produktion af tang, er meget interessant og relevant.
Og Færøerne kan i den grad bidrage med noget.
Inden for lakseopdræt er Færøerne en af de førende nationer i verden, og når det kommer til pelagisk fiskeri, er færingerne også langt fremme i skoene.
Jeg vil mene, at hvis der fokuseres på konkrete initiativer og resultater i det nævnte projekt, kan det frembringe perspektiver for nordisk vækst og nye arbejdspladser.
Jeg kunne i den sammenhæng godt tænke mig at høre, om ministeren vil redegøre lidt nærmere for dette specifikke projekt med de store perspektiver.
Der er i redegørelsen givet god plads til belysning af kampen mod nordiske grænsehindringer.
Og selv om arbejdet med grænsehindringer næppe fanger den store offentlige opmærksomhed, er netop den kamp særdeles vigtig, og den drejer sig i høj grad om at gøre almindelige menneskers og virksomheders dagligdag nemmere.
Og jeg mener, at der gøres et flot stykke arbejde i bekæmpelsen af grænsehindringer i nordisk regi.
Rækken af hindringer, der er fjernet eller er på vej til at blive fortid, er tegn på fremskridt.
I den forbindelse er det uundgåeligt at komme ind på grænsehindringer inden for rigsfællesskabets grænser.
Vi har her i Folketinget besluttet, at også disse hindringer skal bekæmpes.
Det gjorde vi den 28. marts, og vi var alle enige – alle partier, alle Tingets medlemmer.
Vi pålagde regeringen at iværksætte en systematisk undersøgelse af og en indsats mod grænsehindringer i rigsfællesskabet.
Undersøgelsen skulle være færdig inden udgangen af det folketingsår, der netop er passeret.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvor er undersøgelsen, og hvad påtænker regeringen at gøre?
Derfor håber jeg, at ministeren vil afgive et svar her i Folketinget.
Må vi se undersøgelsen, og må vi høre om regeringens påtænkte indsats?
Rigsfællesskabet er en vigtig aktør i det arktiske samarbejde, der koncentreres i Arktisk Råd.
Det er vigtigt, at rigsfællesskabet står forenet, men det er lige så vigtigt, at alle tre rigsdele er ligeværdige partnere i det arktiske forum.
Man må huske, at specielt Grønland, men også Færøerne er årsagen til, at riget er med i Arktisk Råd.
Et af de vigtige er, at man fra rigsfællesskabets side vil adskille Rusland-Ukraine-konflikten fra samarbejdet med Rusland i det arktiske.
Vi, der bor i og nær det arktiske, har ingen interesse i, at uenighed mellem stormagter skal udspille sig i vores område.
Et andet og vigtigt fremskridt er den såkaldte polarkode, der er på vej.
Der må reguleres til fordel for miljø og natur, i takt med at Arktis bliver mere tilgængeligt.
Til sidst et kort spørgsmål mere til ministeren.
Der står i redegørelsen, at der sidste år blev nedsat en grønlandsk-dansk arbejdsgruppe vedrørende erhvervssamarbejde og kommercielle investeringer i Grønland.
Jeg vil høre, om der er en særlig årsag til, at Færøerne ikke er med i den arbejdsgruppe.