Lars Christian Lilleholt (V), 2010-12-14:
Tak til Folketingets formand og ikke mindst tak til de partier, der har taget initiativ til denne forespørgsel.
Konkret spørges der om, hvilke nye initiativer regeringen agter at tage i lyset af udviklingen siden offentliggørelsen af regeringens klimatilpasningsstrategi.
Interessen for klimatilpasning og for, hvad der skal gøres for at imødegå konsekvenserne af klimaforandringerne, deler vi med forespørgerne – både i regeringen og i Venstre.
Vi er enige i, at klimaforandringerne medfører ændrede vejrsituationer, som også Danmark har mærket.
Om det er nødvendigt ikke mindst i kommunerne at forebygge følgerne, er der ingen tvivl om.
Det er nødvendigt at gøre noget i forhold til at sikre, at ikke mindst kloakkerne kan klare de stigende vandmængder.
Der blev i juni udmeldt et fælles klimascenarie, som kommunerne kan bruge i planlægningen frem mod midten af dette århundrede.
Scenariet viser, at for perioden 2021-2050 bliver vintre i gennemsnit 1 grad varmere og vækstperioden i gennemsnit 3 uger længere, og ekstreme regnskyl kan bidrage med 6 pct. mere nedbør end i dag.
Så der sker ændringer, om ikke så ekstreme, som vi ser i andre verdensdele, så alligevel forandringer, der skal håndteres, og som heldigvis også bliver håndteret i kommunerne.
På vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, De Konservative, Liberal Alliance og Kristendemokraterne fremsættes følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer med tilfredshed, at mange kommuner er godt i gang med at planlægge eller gennemføre klimatilpasningsløsninger. Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte arbejdet med at skabe opmærksomhed om udfordringerne og de mulige løsninger på klimatilpasningsområdet – herunder at fortsætte med at udvikle de værktøjer, der kan støtte kommuner og andre aktører i at træffe robuste, koordinerede og langtidsholdbare beslutninger på dette område.
Det var slut, og det var samlet 80 ord.
For Venstre er udgangspunktet, at det er statens opgave at stille den nødvendige viden til rådighed for kommunerne, mens det er kommunerne selv, der skal træffe beslutning om, hvad de vil gøre for at klimatilpasse.
Kommunerne kender selv deres egne forhold.
Man kan ikke sidde her i Folketinget eller i Klima- og Energiministeriet og kende alle kloakforhold i Danmark, og der er forskel fra kommune til kommune på, hvad der er behov for.
Man kan ikke skabe ensartede løsninger for 98 forskellige kommuner.
Endelig handler det jo også om økonomi.
Mange vil gerne sende regningen videre til statskassen, men hvis f.eks. statskassen påtog sig opgaven og opkrævede pengene i skatter, ville regningen ende med at blive betalt af skatteborgerne i de kommuner, hvor man har været forudseende og for længst investeret i klimatilpasning, og det vil jo ikke være rimeligt.
Endelig er der jo kun de samme skatteborgere til at betale regningen, hvad enten det er staten eller kommunerne, der skal betale.
Siden 2008 har regeringen taget en lang række forskellige initiativer.
Først og fremmest er der etableret et statsligt videncenter for klimatilpasning, der indsamler og formidler ny viden om klimaforandringer og mulige tilpasningsløsninger.
Det sker via klimatilpasningsportalen, der har eksisteret i godt 2 år.
Portalen bliver løbende udbygget med ny viden og nye værktøjer i dialog med kommuner og andre relevante aktører.
Desuden er Koordinationsforum for Klimatilpasning blevet oprettet.
Her deltager Kommunernes Landsforening, Danske Regioner og en række relevante ministerier – i alt ca. ni ministerier – med henblik på at sikre koordinering af klimatilpasningen på tværs af sektorer og myndigheder.
På forskningsområdet sikrer vi, at der sker en koordinering af den forskning, der har relevans for klimatilpasning i samarbejde med universiteterne og øvrige forskningsinstitutioner under ledelse af DMU på Aarhus Universitet, og der følger penge med fra globaliseringspuljen.
Ligeledes sker der en løbende vurdering af den gældende lovgivning for at sikre, at der ikke findes lovgivningsmæssige barrierer for klimatilpasning.
Kommunerne har tidligere efterlyst et klimascenarie, dvs. et billede af, hvordan vi forventer at klimaet vil udvikle sig.
Det stillede staten til rådighed i foråret, også for at understøtte samarbejdet på tværs af kommunegrænser.
Det giver et fælles fagligt grundlag for os alle sammen.
Undersøgelser viser, at mange kommuner laver specifikke klimatilpasningsplaner, men også kommuner, der ikke laver konkrete planer, kan gøre en stor indsats.
Det er vigtigt af hensyn til økonomien, at renoveringen af kloakker ikke kun sker på grund af klimatilpasningen.
Det er mest hensigtsmæssigt at lave kloakrenoveringer, hvor man samtænker generel renovering med behovet for klimatilpasning.
Venstre samlede vurdering er, at kommunerne er rigtig godt på vej, og de har fra Folketinget og regeringen fået en lang række redskaber til at gennemføre de nødvendige lokale tilpasninger.