runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-15:
[Lydudfald]
... jeg synes bare ikke, jeg fik noget svar fra Venstres ordfører på, hvordan han tolker det, at den internationale transport, der går forud for cabotagekørslen, skal have en sådan karakter, at den ikke primært har til formål at give mulighed for at anvende cabotagereglerne.
Har det ikke nogen betydning for, hvor lang tid man så skal forvente at den lastbil er ude af landet, for at kunne sige, at det ikke er en udnyttelse af cabotagereglerne?
Det er vel ikke sådan.
For hvis den kører ind igen dagen efter eller samme dag, som den kørte ud,
så tolker jeg det da ifølge det her som en udnyttelse af cabotagereglerne, altså hvis de så efterfølgende kører de her tre transporter i Danmark.
Tak, hr. formand.
Det er sådan lidt spøjst at høre de spørgsmål, der bliver stillet til ordføreren af hr. Rasmus Prehn, om, hvorvidt Dansk Folkeparti har foretaget sig noget eller fremsat forslag, når man kigger på vejledningen, der trådte i kraft den 14. maj 2010.
Jeg tror, ordføreren vil give mig ret i, at der skal gå en vis tid, før man kan opbygge en base for, hvordan cabotagekørslen foregår.
Det vil sige, at der, hvor der virkelig er sket en stor udvidelse af cabotagekørslen, er, mens den nye regering har siddet, dvs. hr. Rasmus Prehns egen regering.
Det er det, man kan konstatere.
Men det, jeg vil spørge om, er noget andet.
Når man kigger på cabotagevejledningen fra Trafikstyrelsen, kan man se, at der står: »Den internationale transport, der går forud for cabotagekørslen, skal have en sådan karakter, at den ikke primært har til formål at give mulighed for at anvende cabotagereglerne.«
Hvordan skal man tolke den sætning om, at det skal have en sådan karakter, at det ikke giver mulighed for at udnytte cabotagereglerne?
For hvis man ser en bil, der kører ud af landet med noget gods lige syd for grænsen og så kører ind igen, og den nye periode for cabotage begynder , så kan man spørge, om ikke det sker for at udnytte de her regler.
Eller hvordan tolker Venstres ordfører den regel?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Jeg vil godt lige tilbagevise, at Venstre skulle være EU-forskrækkede.
Det er vi altså ikke.
Men vi anerkender, at vi er medlem af EU.
Det er jo i virkeligheden det, det handler om her: at den grænseoverskridende transport foregår på fair konkurrencevilkår.
Det har vi brug for, for det styrker vores konkurrenceevne og skaber nogle arbejdspladser.
De her ting hænger sammen.
Her må jeg igen sige til Dansk Folkeparti: Vi er klar til at gå i kamp mod den ulovlige cabotagekørsel, og vi er klar til at se på, om der skal ske en bedre præcisering af de gældende danske regler inden for EU-forordningen, således at vi undgår, at der sker utilsigtede ting som snyderi med reglerne.
Men at rulle tingene tilbage og tro, at vi kan sætte pigtråd omkring kongerigets grænser, kommer der ikke noget godt ud af, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag, som det foreligger, men vi er glade for, at Dansk Folkeparti har rejst en god debat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-15:
Det er også derfor, hvis man tænker sig lidt om, at man får den tanke, at nu har vi igen at gøre med et Venstre, som er EU-forskrækket, for de hænger hatten på det her med EU, og så siger de, at det kan vi ikke gøre noget ved nu.
Det her forslag fra Dansk Folkeparti gør noget konkret ved konkurrencesituationen i forbindelse med den uheldige form for cabotagekørsel, som underminerer og undergraver danske virksomheder, som nærmest tvinges ud i at drive forretning på uhæderlig vis.
Jeg har selv været transportchef i en virksomhed, hvor der var 20-25 trucktransporter om dagen til Bremerhaven og Hamborg.
Og i dag oplever vi at se, at mange af disse trucktransporter, der foregår ved, at man bare med en forvogn kører hen og napper en 20- eller 40-fods-container, eller hvad det nu er, og så kører de pågældende varer til Hamborg eller Bremerhaven.
Sådan en tur kommer der lige ind midt imellem, og så kan man køre til Danmark igen samme dag, og så kan man ellers køre tre gange cabotagekørsel i Danmark igen.
Det er jo det, der bevirker, at man tilsyneladende helt efter reglerne kan køre i Danmark 365 dage om året.
Det, vi oplever nu, er, at Venstre ikke er sådan særlig motiveret for at gøre noget ved det på den korte bane; man støtter bare ministerens intentioner, og man vil gerne være med i en fokusgruppe og arbejdsgruppe.
Men det her er jo altså noget, der er velkendt, og jeg tror ikke, at man behøver den store embedseksamen for at vide, hvad det er for nogle ting, der er problemet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Ja, og det er det ulovlige, vi skal sætte hårdt ind over for.
Der vil jeg gerne tage bolden fra hr. Hans Kristian Skibby op og give tilsagn om, at vi støtter en kortlægning af bødestørrelserne i Europa, når det gælder bøde for brud på cabotagereglerne i de enkelte lande; vi støtter en kortlægning af, hvordan reglerne fortolkes i de enkelte lande, så vi får det fulde overblik.
Så vidt jeg har forstået det, er der sat sådan en kortlægning i gang, og de konkrete oplysninger, vi har om det, vil forhåbentlig indgå i det videre udvalgsarbejde.
Der må vi sige, at vi har været svagt kørende med hensyn til vejkontroller, for hvis der ikke er nogen ude på vejen til at standse og kontrollere lastbilerne, fanger vi jo ikke det her problem.
Så bliver det jo bare til sådan noget von hørensagen, påstande i pressen osv.
Det nytter jo ikke noget, hvis man kun kontrollerer fra kl. 9 om formiddagen til kl. 15 om eftermiddagen, for det der uvæsen er der også og måske især om natten.
Så der skal også være stor risiko for at blive standset midt om natten, og derfor er vi nødt til at overveje, om vi kan pulje nogle flere ressourcer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-15:
Det glæder mig, at der trods alt er nogle ting i den her sag, som man kan blive enig med Venstres ordfører om.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ikke ordføreren kunne prøve på at reflektere lidt mere over det problem, som vi også kan se der er.
Altså, ordføreren erkender jo blankt, at en stor del af cabotagekørslerne tilsyneladende foregår på urimelige og ulovlige vilkår.
Hvorfor er det så, at man ikke også kunne tænke sig, at der kom mere fokus på, hvordan de danske bødestørrelser er set i forhold til andre EU-landes?
Vi kan jo se, at nogle EU-lande giver ti gange så store bøder, som vi har mulighed for at give i Danmark.
Med al respekt for de fleste virksomhedsdrivende tror jeg nok, at man kan sige, at de har stor respekt for at få store bøder og måske oven i købet så store bøder, at en lastbil kan tilbageholdes, hvis der ikke bliver betalt kontant.
Der er andre EU-lande, hvor man opererer med inddragelse af køretilladelser, og det er også en situation, som jeg tror rigtig mange erhvervsdrivende i andre lande vil have stor interesse i ikke at være så uheldige at komme i.
Er det ikke noget, som vi kan få Venstre med på?
For det er da rigtigt nok, at nogle af de her ting foregår på lovlige vilkår, men der er altså også en stor del, som desværre ikke gør det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Det må ordføreren jo spørge Dansk Folkeparti om selv.
Men jeg synes, det er fint, at det giver anledning til, at vi får den her debat, for det er jo noget, der bekymrer meget, og der snydes givetvis med reglerne i et vist omfang.
Det skal vi have gjort op med, og det er vi alle sammen enige om, så jeg tror faktisk, at der kommer noget godt ud af den her debat, og at vi kan fortsætte arbejdet i udvalget, når vi er færdige med det her, og så finde nogle fællesnævnere.
Men det skridt, vi ikke vil tage fra Venstres side, er simpelt hen at begynde at gå dansk enegang og rulle nogle regler tilbage, som er gældende i hele Europa.
Det er simpelt hen ikke i Danmarks og danske vognmænds interesse.
Det er dér, vandene skiller.
Men meget andet kan vi blive enige om.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Kunne man forestille sig, at når end ikke den radikale ordfører selv har nogen erindring om det her, skyldes det simpelt hen, at Dansk Folkeparti, selv om de prøver at antyde noget andet, aldrig nogen sinde er kommet med sådan et forslag, da de havde mulighed for at komme igennem med det?
Kim Christiansen (DF), 2012-11-15:
Afslutningsvis nævnte jeg kort lige det her med 3-dages-reglen, og det stiller jo ikke krav om, at det skal være i tilknytning til en international transport.
Så kan man køre ned over grænsen, så kan man køre én cabotagekørsel, og så kan man køre tilbage igen.
Det kan man gøre rigtig mange dage om året.
Så nævner hr. Rasmus Prehn, at den her piratkørsel vil man gerne have stoppet.
Men det er jo ikke piratkørsel, for det er jo fuldt lovligt ifølge den fortolkning af den her EU-forordning, man har lavet i Trafikstyrelsen.
Det er fuldt lovligt, der er ikke noget pirateri i det.
Pirateri er, hvis man ligger og kører fem, seks, syv eller otte ture og ligger og overnatter på rastepladser.
Men der er jo ikke noget piratkørsel i at smutte over grænsen og så tage tre nye ture eller én ny tur for den sags skyld.
Det er fuldt lovligt, og det er det, det her beslutningsforslag gerne vil gøre op med.
Dansk Folkeparti synes, det er sund fornuft, at vi går ind og siger: Det er tre kørsler inden for 7 dage, det er én kørsel inden for 3 dage.
Og så skal vi ikke lade os påvirke af, at der er interesseorganisationer, der sandsynligvis har siddet på skødet af nogen på et tidspunkt og har fundet et hul i den her forordning, som de har ment at de egentlig godt kunne fortolke til deres egen fordel.
Det er det, vi vil have gjort op med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Jo, men det er også derfor, jeg gerne vil gentage, at hvis der er sådan nogle muligheder for misforståelser af reglerne, så er der måske behov for en præcisering.
Og det har jeg fuld tillid til vil ske, for det ligger i et udvalg under transportministeren, hvor transportbranchens organisationer sidder med ved bordet, og hvem ved mere om det end transportbranchens organisationer, 3F osv.?
Så det arbejde er jo i fuld gang.
Og hvis der er brug for en præcisering for at undgå misforståelser og utilsigtede transporter syd for grænsen med tom vogn, hvis det finder sted, jamen så er vi klar til at se på det.
Det skal bare være i respekt for den gældende EU-forordning, således at vi ikke fra dansk side går enegang og får en sag på halsen.
Så synes jeg i øvrigt, at vi skal basere den her debat på fakta.
Altså, det fyger rundt med tal.
Jeg så ét sted, hvor man siger, at det kun er 4 pct. af det samlede transportarbejde i Danmark med lastbiler, der er cabotagekørsel – 4 pct.
Det er Danmarks Statistiks tal.
Så er der andre, der siger, at det er 6-7 pct., hvis man korrigerer det og får nogle mere korrekte tal.
Men det er vigtigt, at vi har proportionerne for øje.
Der er nogle gange, man sådan ligesom forgiver, at det er 50 pct., der er cabotagekørsel.
Det er altså en forholdsvis lille del af det danske transportarbejde.
Vi skal også tænke på, at der jo er masser af danske lastbiler og vognmænd, der så også har kørsel i andre lande, jævnfør cabotagereglerne.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Fra socialdemokratisk side tror vi faktisk, at hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti kan have en pointe i, at der selv inden for de gældende regler, altså uden at der bliver brudt med regelsættet, formentlig kan være eksempler på noget, som er uhensigtsmæssigt.
Det er jo også derfor, at vi har nedsat et udvalg, hvor man arbejder ihærdigt med at kigge det her igennem, sådan at vi kan fastslå, om det var det, der sådan set var ånden i forslaget, da vi lavede det, eller om vi skal have strammet op på nogle af de her ting.
Vi kan også forstå, at EU-kommissæren er villig til at kigge på nogle af de her ting, for det har vist sig – ikke bare i Danmark, hvor det har haft voldsomme konsekvenser, men i hele Europa – at det har haft den her negative spiraleffekt.
Derfor må vi kigge på det – også det, som er inden for den gældende lovtekst, men som måske er blevet tolket lidt strammere, end at man havde regnet med, da man lavede forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-15:
Jeg takker for rosen af min hukommelse.
Jeg kan bekræfte, at jeg ikke kan huske, at Dansk Folkeparti kom med nogen forslag eller var medvirkende til nogen initiativer, dengang VKO havde flertallet.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Tak til hr. Andreas Steenberg for at ridse reglerne op, men også for at sende det signal, at vi selvfølgelig ikke vil finde os i ulovlig cabotagekørsel og piratkørsel.
Nu har vi jo været i gang med et efterforskningsarbejde, for vi er lidt interesseret i, hvordan det egentlig er med historien om Dansk Folkepartis engagement i det her spørgsmål.
Indtil videre er der ikke nogen ordførere, der har nogen som helst erindring om, at Dansk Folkeparti gjorde noget ved det her spørgsmål, mens de havde mulighed for det.
Jeg vil selvfølgelig ikke forsømme en lejlighed til også at spørge den radikale ordfører, som jo er kendt for virkelig at have en meget god hukommelse: Er det sådan, at den radikale ordfører har nogen som helst erindring om, at Dansk Folkeparti, da de havde mulighed for at gennemføre det her, tog initiativ til at få det igennem?
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-15:
Ja, det gør jeg, og der er jo ikke noget hokuspokus eller noget dansk særregel i det.
Det er jo sådan, reglen er.
Der har jo været kontakt med Europa-Kommissionen, og det er sådan, reglen er.
Hvis man kører tre ture i Danmark den første eller anden dag og så kører ned igen og henter et nyt læs op fra Spanien, så starter reglen på ny.
Det er undersøgt, og det er sådan, reglerne er, og der er ikke noget hokuspokus i det.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-15:
Det var jo spændende at få en definition af, hvad 7 dage i grunden er – ud over at det svarer til en uge.
Men er 7 dage ikke 7 dage?
Det, vi jo bare beder om med det her beslutningsforslag, er at sige tre kørsler inden for 7 dage, og hvis man gennemfører dem den første dag, er det altså sådan, at der så skal gå en 7-dagesperiode, inden man må gennemføre flere kørsler.
Det er da ikke så vanskeligt at forstå, og jeg har svært ved at se, hvor de strider mod forordningen, for det er nøjagtig det, forordningen siger.
Men så har man altså i Danmark valgt at sige, at vi laver en kattelem her, fordi der er nogle, der godt kan have gavn af det her, så vi laver lige en kattelem, der gør, at hvis man kører ud af landet og ind igen, så starter man – hokuspokus – op på en ny periode.
Mener hr. Andreas Steenberg, at det er i overensstemmelse med intentionerne i forordningen?
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-15:
Reglen er, at når man er kommet til Danmark, må man være 7 dage i Danmark, indtil man skal tage hjem igen, og så må man tage tre ture inden for de 7 dage.
Men hvis man tager tilbage til et andet EU-land og kommer igen, er reglen altså, at så starter man på ny.
Det er altså det, som efter vores bedste vurdering ikke er i overensstemmelse med forordningen, og derfor kan det ikke lade sig gøre.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-15:
Tak for det.
Hr. Andreas Steenberg indledte jo så fint med at redegøre for reglerne over for forsamlingen, og det er vi meget taknemlige for, fordi så er vi alle sammen sikre på, at vi i hvert fald ikke står her og har en forkert opfattelse af, hvordan de her regler hænger sammen.
Hr. Andreas Steenberg sagde bl.a., at man har lavet nogle klare regler, der hedder tre kørsler inden for 7 dage.
Så undrer det mig bare, at udgangsreplikken så er: Radikale kan ikke støtte det her forslag.
For det er jo lige nøjagtig det, forslaget går ud på, nemlig tre kørsler inden for 7 dage, hverken mere eller mindre.
Ikke noget med at ligge og hente flødeskumskager nede i Flensborg eller hente noget andet i Malmø og så køre tre nye ture.
Nej, tre kørsler inden for 7 dage er jo det, Dansk Folkeparti gerne vil, og så undrer det mig bare, at man ikke kan støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-15:
Når en udenlandsk lastbil kommer til Danmark fra udlandet, må man køre tre indenrigskørsler inden for 7 dage.
Det er EU, der har sat de her regler for at styrke det indre marked.
Man har valgt at beskytte nationalstaternes vognmandsbranche ved at sætte begrænsninger for det her med indenrigskørsel, altså kun tre ture inden for 7 dage.
Det er selvfølgelig meget vigtigt, at de regler bliver overholdt, for ellers bliver vores vognmandsbranche udkonkurreret på en unfair måde.
Det er regeringen meget optaget af.
Transportministeren har nævnt en række initiativer.
Der er også højere bøder.
Om nogle år skal vi have road pricing på lastbiler med GPS, og på den måde bør vi få endnu flere muligheder for at kontrollere det her område.
Der er også nedsat et udvalg, som skal se på, hvordan vi kan skærpe kontrollen med den her lovgivning, som kommer fra EU.
Vi tager det meget alvorligt og vil have, at vognmandsbranchen lever op til de her regler, følger de her regler og ikke snyder med de her regler.
Det forslag, Dansk Folkeparti kommer med i dag, er efter vores bedste vidende imod EU-forordningen, og derfor kan Radikale Venstre ikke støtte at pålægge regeringen noget, som alligevel bliver underkendt i EU.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Fra socialdemokratisk side er vi helt overbevist om, at Enhedslisten også deler vores synspunkt om, at piratkørsel og ulovlig cabotagekørsel er et stort problem, der skal bekæmpes.
Men det er rigtigt, at der godt inden for de gældende regler kan være nogle udfordringer og nogle problemer, som der skal kigges på.
Og det er altså kendetegnende ved den måde, vi arbejder på – også i den nuværende regering – at man vedvarende udfordrer og spørger ind til ting i forhold til EU.
Og er der uhensigtsmæssigheder, må vi være i dialog om: Kan vi lave det her bedre?
Socialdemokraterne er ikke interesseret i, at vi får løndumping.
Men Socialdemokraterne respekterer, at vi har et EU-samarbejde, hvor vi har lavet nogle aftaler, og før vi i fællesskab har lavet de regler om, vil vi ikke bare begynde at bryde dem.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Jeg er nødt til at høre, om hr. Rasmus Prehn er enig med mig i, at det jo er EU-forordningen som sådan, der er problemet.
Altså, det er jo for så vidt ikke den ulovlige cabotagekørsel.
Den er selvfølgelig også et problem, og den sætter vi ind over for; det er vi enige om, og vi har afsat penge til yderligere kontrol, og det er kun et spørgsmål om, at vi får tungvognssektionen på banen.
Men det er jo cabotageforordningen, der giver mulighed for fuldt lovligt at køre indenlandsk godskørsel til f.eks. rumænske lønninger og ikke efter den danske godskørselslov, hvor det skal foregå i henhold til danske overenskomster og arbejdsforhold i det hele taget.
Så det, det handler om – og det er det, jeg gerne vil høre ordføreren om – er vel egentlig at udfordre EU i forhold til forordningen som sådan og det, at man åbner op for fuld lovlig løndumping.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Arbejdet med at bekæmpe social dumping, bekæmpe det, at man får undermineret det danske arbejdsmarkedssystem, står utrolig højt på regeringens dagsorden.
Det er skrevet ind i regeringsgrundlaget, og det er noget, vi arbejder stenhårdt for hver eneste dag.
Og er der så ting, som f.eks. cabotageforordningen, som giver nogle udfordringer, tager vi handsken op – så diskuterer vi det, så går vi i dialog, så prøver vi at finde ud af: Hvad kan lade sig gøre, og hvad kan ikke lade sig gøre?
Vi er kun optaget af at sikre, at der er tryghed og ordentlige lønvilkår på de danske landeveje.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Betyder det så, vil jeg spørge hr. Rasmus Prehn, at vi kan forvente, at Socialdemokraterne – jeg har ikke kunnet få ministeren til, på regeringens vegne i hvert fald, at tilkendegive, helt præcis hvad standpunktet er – f.eks. vil udfordre EU og cabotageforordningen på spørgsmålet om tre ture, som måske kunne gøres til én tur, altså at man måske kunne kigge på at lave en eller anden form for karenstid, hvor chauffører ikke kan komme ind i landet og køre ny cabotagekørsel?
Eller måske kunne man se på at tælle de der ture op på en anden måde, ligesom man f.eks. gør i Finland.
Kan jeg forvente, at hr. Rasmus Prehn og Socialdemokraterne vil kaste sig ind i en sådan udfordring i forhold til EU?
Lotte Rod (RV), 2012-11-16:
Det har stor indflydelse.
Det er også derfor, at jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at vi får undersøgt, om bonusordningen rent faktisk skævvrider systemet.
Omvendt må jeg også bare sige til fru Rosa Lund: Vi ved heller ikke, om det modsatte gør sig gældende.
Altså, jeg synes, at det ville være lidt mærkeligt at stå og argumentere for, at vi skulle afskaffe systemet, hvis det viser sig, at det faktisk får flere elever til at vælge højniveaufag, og at det får flere elever til at vælge de rigtige fag.
Og det er derfor, at jeg synes, at det er så vigtigt, at vi ser på de i fællesskab.
Altså, hvor meget betyder det her med bonusordningen for, om eleverne vælger de rigtige fag, sammenlignet med, om vi laver en bedre fordeling, om vi kan lave en bedre vejledning, om vi kan supplere i gymnasiet, om vi kan kigge på optagelsesfagene?
For der skal være en samlet balance mellem, at vi får folk til at vælge de rigtige fag, og at vi samtidig får alle med, så det ikke bliver skævvredet.
Det vigtige i det her er jo, at vi finder balancen mellem på den ene at gøre det muligt for unge at vælge nogle fag, der gør, at de kan komme ind på den uddannelse, som de gerne vil ind på, og på den anden side at sikre, at vi ikke får lavet et system, der bliver skævvredet, sådan at unge, der i forvejen synes, det er svært nok at gennemføre en gymnasieuddannelse, ikke kommer i klemme.
Jeg vil sige til ordføreren, sådan helt personligt, at dengang jeg gik i gymnasiet, blev man altså ikke belønnet med, at man kunne gange sit snit op, men det ændrer jo ikke ved, at vi var mange, der alligevel tog højniveaufag.
Jeg gik også op og tog en eksamen i fransk og i tysk.
Det gjorde jeg, fordi jeg gerne ville have papir på det, altså fordi jeg skulle bruge det til noget.
Så jeg synes, det er meget vigtigt, at vi ser på det her i en bredere sammenhæng, så vi undersøger, hvad bonusordningen betyder i sig selv, men også, hvordan der er en sammenhæng mellem, at man kan supplere med nogle fag, at man kan lave en bedre fordeling af studieretninger mellem de forskellige gymnasier, og at vi kan vejlede bedre.
For det er jo den samlede pakke, der er afgørende for, hvordan eleverne kommer til at vælge de fag, de har brug for, for at de kan komme ind på det studium, som de gerne vil ind på.