runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2010-10-12:
På vegne af Liberal Alliance og Venstre vil jeg gerne holde følgende ordførertale
Lovforslaget, vi behandler i dag, L 6, er resultatet af en god dialog med det grønlandske selvstyre, og lovforslaget er udarbejdet i et tæt samarbejde med selvstyret.
Baggrunden for forslaget er at skabe et mere fleksibelt regelgrundlag for arbejdsskadesikringen i Grønland, idet brugen af anordninger som grundlag for arbejdsskadesikring i Grønland ikke imødekommer det behov for fleksibilitet, som udviklingen i Grønland kræver.
Problemet er, at en anordning af lovtekniske grunde ikke kan ændres uafhængigt af den lov, som anordningen sætter i kraft.
Lovforslaget er også skruet sammen på en sådan måde, at selve administrationen af arbejdsskadesikringen i Grønland styrkes, samt at selve sagsbehandlingen teknisk bliver koblet op på Arbejdsskadestyrelsens systemer.
Resultatet bliver en mere effektiv og moderne administration og en bedre service til borgerne i Grønland.
Ved samme lejlighed overføres alle medarbejdere til Arbejdsskadestyrelsen, hvilket alle medarbejdere også har ønsket, mens Center for Arbejdsskadesikring i Nuuk videreføres.
De nye ansættelsesforhold giver mulighed for løbende oplæring og efteruddannelse af personalet.
Med disse ord anbefaler Venstres folketingsgruppe lovforslaget og glæder sig over det gode samarbejde med det grønlandske hjemmestyre, også på dette område.
Villum Christensen (LA), 2010-10-12:
Tak for det.
Liberal Alliance er ikke med i forliget om »Grøn Vækst«, men det forhindrer jo ikke, at vi her finder anledning til at betone de spæde forbedringer, som tydeligvis viser sig i dele af dette lovforslag, når det handler om den administrative håndtering for erhvervet.
Her tænker jeg naturligvis især på anmeldeordningerne, hvor det nu er muligt at skifte dyretyper og indretninger, hvis miljøbelastningen ikke overskrides.
Vi finder det imidlertid også vigtigt, at kommunerne får så klare retningslinjer, eller så klart et administrationsgrundlag om man vil, som overhovedet muligt, når det handler om disse områder, hvor der i kommunernes miljøafdelinger endnu ikke kan forventes at eksistere de helt nødvendige spidskompetencer, især hvis vi har med meget skønsmæssige afgørelser at gøre.
Indtil videre ser det ud til, at Miljøministeriet er meget brede i deres tolkning af eksempelvis moser og skove, og det har også været fremført heroppe fra talerstolen tidligere, at vi må have et mere præcist grundlag.
Man kunne f.eks. spørge: Hvor lille en sump skal kunne karakteriseres som en mose og dermed kunne få store konsekvenser for erhvervet?
Og hvor lille et krat kan blive karakteriseret som ammoniakfølsom skov og dermed reelt lukke for fremtidige udviklingsmuligheder?
Jeg tænker: Hvornår er et krat en skov, som kan tælle med under den halve hektar?
Og ved man overhovedet, hvor store arealer der egentlig er tale om?
Kender man danmarkskortet for disse skæbnesvangre bevoksninger, som det jo godt kan blive for erhvervet.
Det er spørgsmål, der desværre fortsat blafrer i naturen, hvis man kan sige det på den måde, og før vi kan tilslutte os forslaget som helhed, ønsker vi nogle valide vurderinger af, hvilke erhvervsøkonomiske konsekvenser lovforslaget vil have for erhvervet, herunder ikke mindst de eksisterende virksomheder, som i dag ligger på en måde, hvor det er umuligt at leve op til kravene.
På samme måde kunne vi også godt tænke os, at man forholder sig til eventuel erstatningspligt, når man begrænser et erhvervs udviklingsmuligheder, på samme måde som det er tilfældet i forhold til naturbeskyttelsesloven.
Men klarheden og konsekvenserne for erhvervet er det vigtigste.
Og vi må jo huske på, at man stort set ikke kan møde folk fra jordbrugserhvervene i dag, uden at man hører postulater om, at de er nødt til at bryde loven stort set hver eneste dag.
Det er jo ikke sikkert, at det nødvendigvis er bureaukraterne og politikerne, der reelt set er de uskyldige.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Da vores ordfører på området, hr. Per Clausen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Enhedslisten vil indgå konstruktivt i behandlingen af dette lovforslag, da vi kan se nogle muligheder for, at vedtagelsen af dette kan føre til forbedringer i naturbeskyttelsen i forhold til de eksisterende regler.
Vi mener dog slet ikke, at forslaget er tilstrækkeligt til at rette op på de generelle mangler i beskyttelsen af natur i Danmark og i vore nabolande og mod nedfald af kvælstof fra produktion af husdyr i Danmark.
Forslaget kompenserer heller ikke for konsekvenserne af liberaliseringen af landbrugsloven, der fulgte af aftalen »Grøn Vækst«.
Det vil sige, at dette lovforslag ikke ændrer ved vores vurdering af, at aftalen »Grøn Vækst« samlet set vil føre til dårligere naturbeskyttelse i Danmark, fordi der er stor risiko for, at husdyrholdet i Danmark ikke bare fastholdes på det alt for høje niveau, det har i dag, men yderligere kan forøges.
Enhedslisten vil i det videre arbejde koncentrere sig om følgende forhold: Sker der med vedtagelsen af dette lovforslag reelt en indskrænkning af kommunernes muligheder for at begrænse ammoniakudslippet, sådan at vi flere steder i landet vil se en negativ effekt på natur og miljø?
Og hvordan kan vi så sikre os, at det ikke sker?
Vi anser økologisk landbrug for en god produktionsform i særlig sårbare og plejekrævende områder.
Produktionen er mindre intensiv, der må ikke anvendes sprøjtemidler, der må ikke anvendes letopløselig mineralsk fosforgødning, og anvendelsen af kvælstof er mere restriktiv.
Det er derfor nødvendigt at sikre, at vi får et overblik over, hvad dette lovforslag vil have af konsekvenser for den økologiske produktion, før vi tager stilling til, hvad vi mener om forslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-10-12:
Radikale Venstres ordfører er desværre forhindret i at være til stede i dag, og jeg skal derfor læse hans ordførertale op: Radikale Venstre støtter lovforslaget om ændringer i husdyrloven, og vi glæder os over, at ministeren nu langt om længe fremsætter forslaget i Folketinget.
Hovedindholdet i lovforslaget var til høring helt tilbage i januar og var oprindelig på lovprogrammet i foråret 2010.
I april meddelte Radikale Venstre skriftligt ministeren, at vi kunne støtte det lovforslag, der havde været i høring, og forslaget kunne derfor have været fremsat i maj med vedtagelse før sommerferien.
Det oprindelige hovedindhold er, at der nu kommer bedre styr på især ammoniakbelastningen af kvælstoffølsomme naturområder med nærliggende husdyrbrug.
Vi har i Radikale Venstre da også med glæde noteret os, at de grønne organisationer har positive kommentarer hertil i deres høringssvar.
De foreslåede ændringer vil medvirke til, at påvirkningen på sårbare naturområder fra nærliggende husdyrbrug kan komme ned på et niveau, der øger muligheden for at opnå målet om gunstig bevaringsstatus.
Lovforslagets hovedindhold vil da også bidrage til en fornuftig forenkling af sagsbehandlingen og dermed forkorte sagsbehandlingstiden for miljøgodkendelser af husdyrbrug.
Det skal forstås således, at såfremt kravene ikke bliver skærpet på en ensartet måde på landsplan, skulle kommunerne alternativt selv fastsætte de nødvendige krav til ammoniakpåvirkningen fra nærliggende husdyrbrug i forhold til hver enkelt Natura 2000-delplan med deraf følgende længere sagsbehandlingstid.
Der er endvidere tale om en forenkling, når landmænd vil opføre gyllebeholdere og ensilagepladser.
Med lovforslaget vil en sådan ændring kunne gennemføres med en anmeldeordning, der sikrer den nødvendige miljømæssige vurdering af ændringen.
Lovforslaget giver desuden mulighed for at indføre en anmeldeordning for ændringer som følge af dyrevelfærdsmæssige krav.
Alt dette kunne være vedtaget allerede før sommerferien.
Men lovforslaget har altså på ministerens foranledning modnet henover sommeren.
Radikale Venstre vil benytte denne lejlighed til at argumentere for, at man får en skærpet bevågenhed over for hele pelsdyrområdet i loven og i praksis.
Det er heldigvis lykkedes at opnå enighed med forligsparterne herom.
Og det betyder, at der fremadrettet kommer langt bedre styr på miljøforholdene på pelsdyrfarme.
Vi glæder os også over, at lovforslaget for alle typer husdyrbrug stiller krav om en mere sikker placering af gylletanke i forhold til vandløb og søer.
Radikale Venstre er af den opfattelse, at de foreslåede lovændringer klart er til gavn for miljøet, samtidig med at landbrugserhvervet og kommunerne kan have glæde af en række forenklinger.
Vi anbefaler på den baggrund forslaget positivt og overlader det til videre behandling i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
Det kan jeg sagtens bekræfte.
Det er så også noget, vi skal gøre på sigt i samarbejde med erhvervet.
Jeg tør slet ikke tænke på, hvilke problemer det vil give erhvervet, hvis man lægger yderligere 12.000-15.000 t på det, som de skal reducere med i forhold til belastning af vådområderne.
Som jeg ser det lige nu, vil det være stort set umuligt, uden at landbruget vil komme til at lide meget, meget store tab.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-10-12:
Jeg vil også spørge hr. Tage Leegaard, om han ikke er enig i, at vi for knap en uge siden – tror jeg, det var – også hørte, at Socialdemokraterne var uenige i målsætningen med de 19.000 t kvælstof, som vi skal reducere med, for de ville have 30.000 t.
Er det ikke ret vigtigt at få frem i debatten også her, at jo flere ton, man ligesom ønsker ud her og nu, jo sværere bliver det for landbruget, fordi man jo allerede i dag har en stor opgave med at kunne klare de 19.000 t?
Er det ikke noget, hr. Tage Leegaard kan bekræfte, altså at det bliver en stor økonomisk byrde og eventuelt kan koste masser af arbejdspladser, hvis vi ikke gør det her rigtigt, og at det jo derfor er vigtigt, at vi håndterer det her problem rigtigt?
Kan den konservative ordfører bekræfte det?
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
Det har jeg svært ved at være uenig med Dansk Folkepartis ordfører i.
Og den der tungetale fra Socialdemokratiet er lidt, ligesom når ræven snakker til nogle høns – sådan hører jeg det i hvert fald – for det er ikke det, jeg hører fra landbruget, altså at man er særlig tryg ved de miljøkrav, som Socialdemokratiet måske kunne komme i tanker om at stille.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-10-12:
Jeg vil godt lige spørge hr. Tage Leegaard, om han ikke har samme opfattelse som mig, nemlig at det, som Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti talte for, egentlig var stramninger.
Og er det ikke rigtigt, at det her er med til at gøre livet lidt lettere for dem og samtidig bevare beskyttelsen af naturen?
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
Jeg siger bare, at jeg synes, man igen skal tænke sig om.
Der er slået en masse, masse streger på kortet, mange af de streger lapper ind over hinanden, og nogle steder vil det faktisk blive fuldstændig umuligt at drive landbrug fremadrettet.
Her siger jeg bare: Hvis det er så svært, så lad os da for alt i verden lige gå ud og kigge en gang mere på, om det er følsom natur.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren fra Socialistisk Folkeparti i, at hvis det er følsom natur og der er diversitet og tale om beskyttelsesværdige områder, kan der slet ikke være tvivl om, at så skal de også med på vores kort – ingen tvivl om det.
Men jeg vil godt lige give det en chance, for det kunne godt være, der var nogle steder, hvor det måske ikke var så vigtigt, som stregerne måske antyder lige nu.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-12:
Nu bliver jeg lidt mere usikker på, hvad det egentlig er, Det Konservative Folkeparti vil.
Jeg håber meget, at det er det, der er hovedlinjen hos Det Konservative Folkeparti, og ikke at pille ting ud, men mit hovedbudskab var sådan set, at jeg mener, vi skal fastlægge det under udvalgsbehandlingen og ikke have nogle restpartier hængende efterfølgende.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
Det er jeg meget enig i, så vidt det overhovedet er muligt.
Det, jeg appellerer til, er bare, at man også tænker på, om det nu også er strengt nødvendigt at gøre det, for specielt i Vendsyssel har vi at gøre med et landbrug, som er utrolig trængt og meget husdyrtæt.
Her synes jeg man skal tænke sig rigtig godt om og se, om man nu også får den ønskede effekt ved at pålægge disse restriktioner.
Men jeg er enig i, at vi skal gå så langt, vi kan, og de naturområder, hvor der er en stor diversitet, skal vi selvfølgelig skåne; det skal der slet ikke være diskussion om.
Men andre steder, hvor man måske ikke får så meget for indsatsen, skal man måske være forsigtig med at pålægge erhvervet for store byrder.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-10-12:
Jeg vil lige følge op på spørgsmålet om udpegning og fastlæggelse af, hvad det er for nogle naturtyper, det her omhandler.
Jeg håber, at hr. Tage Leegaard er enig med mig i, at det er bedre, vi får fastlagt det i udvalgsbehandlingen, altså inden vi stemmer om forslaget ved tredje behandling, end at vi overlader dele af det til en efterfølgende bemyndigelse, for det er jo sådan set at smide det over på ministerens bord alene, og med det pres, der vil være på hende for at pille nogle ting ud, håber jeg, vi er enige om, at det bedste er, hvis vi kan få det fastlagt undervejs i udvalgsbehandlingen her.
Julie Rademacher (S), 2010-10-12:
Jeg kunne godt helt overordnet tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti generelt er imod et samarbejde mellem Naalakkersuisut og den danske regering.
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
Jeg tror, at de her tekniske udregninger er bedre at tage rent skriftligt efterfølgende, og derfor vil jeg egentlig foreslå, at hr. Henrik Brodersen rejser det som et udvalgsspørgsmål og vil selvfølgelig dermed få et fyldestgørende svar.
Henrik Brodersen (DF), 2010-10-12:
Som ministeren nok kunne høre før, er vi lidt tunge at danse med.
Jeg skal bare høre, om ministeren ikke kan gøre mig en lille smule klogere.
Der står her i det notat omkring de økonomiske konsekvenser, at lovforslaget om arbejdsskadesikring i Danmark ikke indebærer, at der overføres midler til det grønlandske selvstyre, og så står der en lang remse om, at når Arbejdsskadestyrelsen fra den 1. januar 2011 overtager administrationen, forventes det, at det kan tages inden for de samme rammer og med de tilsvarende bevillinger på finansloven, som Center for Arbejdsskadesikring har haft.
Så er det bare, at jeg spørger: Hvordan kan det så være, at der står her i notatet, at den årlige merudgift for staten vil udgøre netto 146.000 kr.?
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og ikke mindst den positive modtagelse, som forslaget jo har fået.
Intentionen med lovforslaget er at skabe et mere fleksibelt grundlag for arbejdsskadesikring i Grønland fremover.
Loven er tilpasset de grønlandske forhold, og med denne lov kan den grønlandske arbejdsskadeordning fremover tilpasses til forholdene i Grønland på en hurtig og enkel måde, nemlig ved løbende at ændre i den foreslåede lov i takt med udviklingen i Grønland.
Denne mulighed for at foretage løbende ændringer af reglerne har vi ikke med i den nugældende anordning.
Jeg vil gerne understrege, at det ikke er formålet med dette forslag at fratage selvstyret retten til selv at bestemme, hvordan arbejdsskadeordningen i Grønland skal indrettes fremover.
Lovforslaget bygger på den gældende anordning.
Det betyder, at der ikke er tale om de store indholdsmæssige ændringer.
Der er dog foretaget nogle få indholdsmæssige justeringer, hvoraf jeg vil nævne tre.
For det første gøres gruppeforsikring til en frivillig ordning.
Det betyder, at f.eks. fiskere og fangere aktivt skal melde sig ind i ordningen, hvis de ønsker at gøre brug af tilbuddet.
For det andet indføres der en udvidet adgang til erstatning for udgifter til sygebehandling.
Formålet er at få de tilskadekomne hurtigere tilbage på arbejde, og for det tredje indføres der en fast dagpengesats for alle i stedet for den nugældende, som bygger på årslønnen.
Det vil gøre det muligt at udbetale dagpenge på et langt tidligere tidspunkt end efter de nugældende regler.
Der vil fortsat være en lokal administration i Nuuk med personale, der både taler og skriver grønlandsk.
Det er Arbejdsskadestyrelsen, der overtager administrationen af arbejdsskadesikringen i Grønland, og det sker så samtidig med den foreslåede ikrafttrædelsesdato, nemlig den 1. januar 2011.
At det først er der, det træder i kraft, skal ses som et ønske om at styrke og effektivisere administrationen.
Det indebærer, at de ansatte ved Center for Arbejdsskadesikring i Nuuk vil få tilbudt ansættelse i Arbejdsskadestyrelsen.
Lovforslaget er udarbejdet i tæt samarbejde med selvstyret, og indholdet af lovforslaget afspejler selvstyrets egne ønsker til en arbejdsskadeordning for Grønland.
Og som bl.a. den socialdemokratiske ordfører, fru Julie Rademacher, har nævnt, har der netop været fuld opbakning til lovforslaget fra selvstyrets side, ligesom arbejdsmarkedets parter og de offentlige myndigheder i Grønland har udtrykt deres tilfredshed med forslaget.
Jeg kvitterer derfor også for de bemærkninger, der har været, og selvfølgelig for den store tilslutning til det her lovforslag og ser frem til, at vi selvfølgelig også i udvalget kan arbejde videre med de spørgsmål, der måtte være.
Bente Dahl (RV), 2010-10-12:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, er det mig, der gør rede for den radikale holdning til L 6.
Bindingen til den danske lov fjernes med vedtagelsen af L 6.
Forslaget er forhandlet med det grønlandske selvstyre.
For Det Radikale Venstre er det afgørende, at det netop er det, altså forhandlet med det grønlandske selvstyre, og vi kan støtte det.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
Undskyld, formand.
I Det Konservative Folkeparti er vi optaget af, at i takt med at det grønlandske i selvstyre bliver fastere forankret, skal den lovgivning, der gælder for Grønland, selvfølgelig også afspejle grønlandske forhold.
Dette gælder også for dette lovforslag, som vi støtter, og som kun justerer på ganske få forhold.
Dog er lovforslaget – og godt for det – tilpasset, så det løbende kan justeres i forhold til samfundsudviklingen i Grønland.
Det noteres med tilfredshed, at loven indrettes i fuld overensstemmelse med de ønsker, som de grønlandske myndigheder har, og at der fortsat vil være en afdeling i Nuuk, som varetager området med en bemanding, som kan varetage opgaverne til lokal tilfredshed.
Som nævnt kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Da SF's grønlandsordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på hans vegne sige følgende i al korthed: Lovforslaget er udarbejdet efter et ønske fra det grønlandske landsstyre, og formålet er at sikre, at man kan få en ubureaukratisk ændring af forskellige arbejdsmarkedsforhold i Grønland.
Sagen er behandlet i det grønlandske Landsting, og på den baggrund kan vi i SF støtte forslaget.
Forhandling
Henrik Brodersen (DF), 2010-10-12:
Hele selvstyreloven har vi som sådan ikke noget imod.
Der var bare nogle elementer i den, hvis fordelingsnøgle vi sagde bare ikke var rimelig, og derfor kunne vi ikke som helhed støtte den.
Derfor ser vi ikke, at der er nogle problemer i det her – jeg indrømmer, at det også er småpenge.
Men jeg synes bare, at vi skal have en principiel diskussion om, hvorfor vi har bemyndigelsen et sted og udgifterne et andet.
Hvorfor får vi ikke kørt det sammen?
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Vi kan jo drøfte mange ting i udvalget.
Jeg skal bare høre, om det er udtryk for, at Dansk Folkeparti tager afstand fra resultatet af Selvstyrekommissionens arbejde.
Jeg er med på, at man ikke stemte for Selvstyrekommissionen, men jeg havde forstået det sådan, at det primært skyldtes spørgsmålet om olieindtægter, der måske vil komme en gang ude i fremtiden, og spørgsmålet om, hvorvidt en folkeafstemning skal finde sted i Danmark, når Grønland en dag beslutter at ville være selvstændig.
Jeg havde ikke forstået, at det skyldtes hele det øvrige resultat af de mange års forhandlinger i Selvstyrekommissionen, bl.a. om, hvordan samarbejdet skal være mellem Danmark og Grønland i forhold til de områder, som endnu ikke er fuldt hjemtaget.
Henrik Brodersen (DF), 2010-10-12:
Jamen det er slet ikke tilfældet, det er ikke det, som det her handler om.
Vi vil meget gerne støtte op om et samarbejde, og vi synes kun, det er rimeligt.
Jeg synes også, det er rimeligt, at det grønlandske hjemmestyre hjemtager nogle områder, når de kan magte opgaverne.
Det synes jeg er fuldstændig i orden, og det har vi slet ikke nogen problemer med i Dansk Folkeparti.
Vi siger bare, at der i bemærkningerne til lovforslaget på side 22 står, at den her ordning hidtil har givet underskud, og når man bare pålægger den danske stat endnu mere administration, men rent faktisk lægger kompetencen i Grønland, kan vi bare ikke få tingene til at hænge sammen.
Og det er det, jeg mener at vi måske i udvalget skal have en lille drøftelse af.
Jamen jeg gav vist også klart udtryk for, at jeg jo netop synes, det er en fordel, at man kan have et samarbejde også på det her område.
Og jeg synes, det er glædeligt, hvis det giver mening og mere stabilitet, at det så er Arbejdsmarkedsstyrelsen i Danmark med et kontor i Nuuk, som kan varetage de her ting; så har vi ingen problemer med det.
Jeg mener bare, at det er svært at forstå, at man gerne vil hjemtage nogle områder, men samtidig lægge administrationsbyrden i Danmark – det kan jeg ikke få til at hænge sammen, og det er det, jeg mener vi skal have en diskussion om.
Julie Rademacher (S), 2010-10-12:
Jeg kan så forklare Dansk Folkepartis ordfører, at det betyder den grønlandske regering, og at det er det officielle navn for det.
Men er Dansk Folkeparti generelt imod, at den grønlandske og den danske regering samarbejder?
Og hvis svaret skulle være, at det er man selvfølgelig ikke imod, kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvorfor i alverden man så ikke på det her område stiller sig mere positivt over for et samarbejde mellem netop de to regeringer, også når det kommer til arbejdssikring.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
Jamen så må fru Mette Gjerskov lade ørerne falde af.
For mig bekendt ser det ud til, at puklen stort set er væk bortset fra i et par kommuner, og i hvert fald er den ene af dem socialdemokratisk ledet.
Ellers ser det ud til, at puklen af miljøsager stort set er udryddet, og det vil altså sige, at man faktisk fra regeringens side har gjort ikke så lidt for at få det her til at være til gavn for landbruget.
Mette Gjerskov (S), 2010-10-12:
Den oprindelige gyllelov blev vedtaget i 2006.
Den konservative ordfører og regeringen har haft 4 år til at rette op på det elendige makværk af en lov, man lavede i 2006, og så skal jeg stå her og høre på, hvad jeg eventuelt måtte mene eller ikke mene om det her.
Landbrugserhvervet har tigget og bedt om at få nogle klare regler og få deres miljøgodkendelser igennem, og vi har fra Socialdemokraternes side støttet dem hele vejen i forhold til det bureaukratiske i den her lov.
Vi er ikke enige i loven i forhold til miljøkravene, men i forhold til det bureaukratiske er der to, der står sammen i dansk politik, og det er Socialdemokraterne og landmændene.
Det har regeringen ikke kunnet levere, så man skal da høre meget fra en konservativ ordfører, før ørerne falder af.
Bente Dahl (RV), 2010-10-12:
Tak for det.
Jeg anerkender meget alle de mange gode ting, som ministeren nævner omkring globaliseringsindsatsen, grøn vækst og energi m.m., men jeg vil meget gerne have, at ministeren uddyber lidt mere omkring Nordplusprogrammerne.
I redegørelsen står der: »Nordplus rammeprogrammet var præget af konsolidering og intentionen om at understøtte strategien for Ministerrådet for Uddannelse og Forskning samt indsatsområderne i det danske sektorprogram for uddannelse og forskning.« Nordplusprogrammerne er jo meget bredere, de kan jo meget mere end det, der står i redegørelsen, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan ministeren ser på vigtigheden af den folkelige forankring, og jeg vil gerne høre, om ministeren måske kunne være positiv over for at revurdere strukturen.