runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-11-12:
Det fører frem til det andet spørgsmål, for ét er jo, at ministeren har undersøgt reglerne, efter der har været en avisartikel – det er jo helt fornuftigt, også forud for en debat som den, vi har i dag – og at det så viste sig, at der tilsyneladende skulle være mulighed for at give de her kvinder hjælp, også hvis deres voldelige mænd ikke ønsker at give dem den hjælp eller kontante assistance.
Men noget andet er jo så, hvad praksis er ude i kommunerne, og derfor vil jeg spørge, om ministeren har taget nogen initiativer eller agter at gøre det, til at undersøge, om de regler også bliver fulgt.
Er man bekendt med dem udeomkring, eller er der de problemer, som tilsyneladende kommer, både når det handler om, at man har hemmelig adresse, og når det handler om, hvilke midler man så får af kommunen?
Er den praksis i overensstemmelse med loven?
Det var jo noget, man eventuelt kunne lave en praksisundersøgelse af.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-12:
Det, som vi har tænkt, er jo en situation, hvor det faktisk er sådan, at man kan risikere at miste sin forsørgelse, hvis man vælger ikke at være medlem af en a-kasse, set imod en situation, hvor man så kan være sikker på, at man ikke mister sin forsørgelse – det, man får, er godt nok mindre end det, man ville kunne få, hvis man var i a-kasse.
Det ville så være et endnu større incitament til ikke at melde sig ind i en a-kasse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Forslaget går kort og godt ud på at fjerne ægtefælleafhængigheden for kontanthjælpsmodtagere.
Det kan virke meget enkelt, og det ser beslutningsforslaget jo også ud til at være.
Synes Enhedslisten, at det er rimeligt, at i et ægtepar, hvor den ene har en indtægt på f.eks. 500.000 kr., skal den anden kunne hæve kontanthjælp?
Det synes Dansk Folkeparti ikke er rimeligt.
Derimod skal der gøres en indsats for at hjælpe den ledige ud i et arbejde eller et beskæftigelsestilbud.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten ifølge beslutningsforslaget henviser til dem, der har været i arbejde, men ikke har meldt sig ind i en a-kasse.
Det er selvfølgelig beklageligt.
Alle burde efter Dansk Folkepartis opfattelse sikre sig ved at tegne et a-kasse-medlemskab, men det er, som det også er blevet sagt i forbindelse med det tidligere beslutningsforslag, helt op til det enkelte menneske at vurdere, om man ønsker at betale til den forsikring eller ikke ønsker det.
Ligeledes er der heller ikke set på konsekvenserne af, at det så må blive ægtefælleafhængigheden som sådan, der skal ses på.
Da det er ret omfattende, mener Dansk Folkeparti ikke, at det er så enkelt, som Enhedslisten giver udtryk for i det her beslutningsforslag.
Det vil kræve en undersøgelse af hele loven om ægtefælleafhængighed, og hvilke konsekvenser forslaget vil få, samt hvad der vil være af økonomiske konsekvenser.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg har forstået det her med, at Dansk Folkeparti ikke mener, man skal behandles som et selvstændigt menneske, når man er gift, men når vi så snakker om voldsramte kvinder, mener Dansk Folkeparti så, at her skal der altså være en mulighed, uanset hvordan vi så finder en løsning?
Vil Dansk Folkeparti være med på, at vi skal finde en løsning, så de voldsramte kvinder kan få en forsørgelse, ikke bare enkeltydelser, men en forsørgelse, indtil de kan blive skilt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Det, jeg tager udgangspunkt i, er det beslutningsforslag, der ligger her, og det er altså sådan, at hvis man har ønsker ud over det, der ligger her, må man altså acceptere nogle af de forhold, der gør sig gældende, ved at man indgår ægteskab, og det er jo bl.a., som det også bliver skitseret heri, at man indgår i et fællesskab med vedkommende, som man er gift med.
Derfor mener jeg ikke, og Dansk Folkeparti mener ikke, at man skal ændre på de ting, som ligger til grund for det her.
Men ligger der nogle principielle ting af social karakter omkring hustruvold, voldsramte kvinder osv., så er det selvfølgelig noget, Folketinget kan kigge på ved andre lejligheder, men det skal ikke indgå i debatten omkring det her beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg forstod simpelt hen ikke helt det, ordføreren sagde, for i første omgang lød det, som om ordføreren mente, at når man vælger at blive gift, vælger man at indgå i et fællesskab med alt, hvad det indebærer, herunder at man kan blive udsat for vold, og jeg går ikke ud fra, at det er det, ordføreren mener.
Vi kan se, at der er et konkret problem, nemlig at fordi man har den her regel om ægtefælleafhængigheden, så er der nogle voldsramte kvinder, som må vælge mellem, om de vil blive i et voldeligt ægteskab eller de vil flygte og så risikere at stå uden forsørgelse, indtil de er blevet skilt.
Og det er det problem, jeg spørger om Dansk Folkeparti vil være med til at kigge på, altså fordomsfrit gå ind og se på: Hvad kan vi finde af løsninger på det konkrete problem, så de kvinder kan få en forsørgelse i den periode, der går, indtil de kan blive skilt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-12:
Som jeg sagde i min ordførertale fra starten: Hvis beslutningsforslaget om at ophæve ægtefælleafhængigheden ved tildeling af kontanthjælp blev vedtaget i den form, som det har her, og det må vi gå ud fra er intentionerne bag, at Enhedslisten har valgt at fremsætte det, så ville det betyde, at millionærens kone – eller millionærens mand for den sags skyld – ville kunne få ret til kontanthjælp, til trods for at ægtefællen har en indkomst på måske 500.000 kr. eller endnu mere for den sags skyld.
Dansk Folkeparti siger så i forbindelse med behandlingen af det her forslag, at det ikke er en politik, vi kan støtte, for vi mener, det er bedre, at man benytter sig af de tilbud, der ligger eksempelvis i at melde sig ind i en a-kasse.
Man skal simpelt hen vælge en forsikring imod arbejdsløshed.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-11-12:
Vi vil fra SF's side sige, at vi synes, det er et enormt sympatisk forslag, som vil være med til at ligestille kønnene, men vi har bare rigtig svært ved at sige, at vi vil støtte det her forslag, for vi ved ikke, hvad prisen er for den vare, man vil købe.
Det, vi også kunne undersøge i forhold til de her kvinder, som er voldsramte, er, at selve behandlingstiden for at opløse ægteskabet er alt for lang til, at de har et forsørgelsesgrundlag, og det vil vi i SF også rigtig gerne være med til at kigge på, men samtidig synes vi også, at det her forslag er med til lidt at undergrave den a-kasse-funktion, vi har i Danmark, hvis man kan gå hen og blive kontanthjælpsmodtager.
Vi ønsker jo, at så mange som muligt er medlemmer af en a-kasse.
Det er sådan set vores bemærkninger, og som det er lige nu, har vi svært ved at stemme for forslaget, men vil rigtig gerne være med til at kigge på f.eks. de her voldsramte kvinder og på, hvad man kan gøre for at gøre forholdene bedre for dem.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Nu er der jo meget stor økonomisk forskel på, om man får dagpenge eller kontanthjælp.
Men der er en meget stor økonomisk forskel, og jeg går ud fra, at Socialdemokraterne også mener, at det har en betydning for, om man vælger at være i a-kasse-systemet, eller om man ikke gør.
Men man bør vel også have en solidarisk tilgang til det, nøjagtig ligesom vi opfordrer folk til at være i fagforening, også selv om de ikke umiddelbart får penge ud af det, og også selv om de ikke står midt i en arbejdsretssag, hvor de har brug for deres fagforening.
Vi mener faktisk, at folk bør være medlem, også af solidariske årsager.
Inger Støjberg (V), 2009-11-12:
Det kan jeg jo kun gisne om.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at man jo altid kan få kigget tingene lidt nærmere efter i sømmene.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-12:
Tak for det.
Vi skal selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe voldsramte kvinder, ingen som helst tvivl om det, men at afskaffe den gensidige forsørgelsespligt er ikke måden at gøre det på.
Kontanthjælp er en offentlig forsørgelse, og der er flere hensyn at tage i udformningen af den slags.
Man skal nøje overveje, hvilke incitamenter man ønsker at skabe, og hvem målgruppen er, og på begge punkter rammer beslutningsforslaget her ved siden af.
Ved at afskaffe den gensidige forsørgelsespligt formindskes incitamentet til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det vil også betyde en mindre arbejdsstyrke, hvilket særlig vil blive problematisk, når vi kommer om på den anden side af finanskrisen, hvor de store generationsforskelle vil gøre sig mærkbare.
Derudover er det familier med høje indkomster, der først og fremmest vil få gavn af forslaget her.
Så det er bedre at arbejde for, at folk husker at melde sig ind i en a-kasse i tide.
Det er også derfor, Folketinget for nylig har vedtaget sygefraværsaftalen, så vi både mindsker antallet af langtidssygemeldte og forstærker dialogen mellem den sygemeldte, kommunen og a-kasserne.
Når det er sagt, må vi også huske, at beslutningsforslaget vil betyde offentlige merudgifter i milliardklassen, som vi lige har hørt, hvilket i sig selv vil være betænkeligt, når man tænker på det udgangspunkt, som forslagsstillerne har.
Og så er det vel at mærke merudgifter, der først og fremmest vil gå til familier, som i forvejen er sikret forsørgelse.
Som jeg startede, vil jeg også slutte, nemlig med at sige, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe voldsramte kvinder, og derfor er jeg da også glad for den redegørelse og de svar, vi allerede har fået af ministeren.
Så på det grundlag afviser Venstre forslaget.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Det glæder mig da, hvis Venstre også vil gøre noget for de voldsramte kvinder, for så er vi efterhånden flere.
Så kan det være, at der også kan ske noget.
Det er fint, at ministeren siger, at man kan få enkeltydelser.
Det hjælper jo bare ikke på forsørgelsen.
Det hjælper ikke noget, at man kan få en enkeltydelse til en enkeltstående udgift her og nu, for man skal have penge til at købe mad hver dag.
Huslejen skal betales hver måned, indtil tingene går i orden og papirerne går i orden, så man kan blive skilt fra manden.
Så vil Venstre være med til at se på en eller anden ordning – jeg er sådan set ret ligeglad med hvilken ordning – der sikrer, at de her kvinder kan få noget forsørgelse, indtil de bliver skilt?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-12:
Jeg synes, det er udmærket, som jeg også havde med i min ordførertale, at der bliver sat fokus på de problemstillinger, der er i forhold til voldsramte kvinder.
Jeg kan ikke forestille mig andet, end at alle politikere gerne vil kere sig om at gøre det bedst muligt i forhold til at hjælpe dem.
Det har jeg også givet udtryk for på forskellig måde.
Så skal man jo også vælge sine tilgange til det og løsninger på det med omhu, og der er det altså ikke vejen at gå at afskaffe den gensidige forsørgelsespligt.
Vi har også lige hørt, at der er forskellige måder, man hjælper på i den situation, hvor en voldsramt kvinde flytter midlertidigt på et krisecenter.
Vi har jo også lige fået redegørelsen fra ministeren, som vi kan henvise til, herunder i sidste ende at blive sat i bidrag, så der kan komme både penge og mad på bordet.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg har forstået, at Venstre ikke ønsker at sikre ligestilling på det her område og ikke vil være med til, at vi fjerner den gensidige forsørgerpligt.
Jeg vil bare høre, om Venstre vil være med til, at vi ser nærmere på problemet med de voldsramte kvinder i udvalget, får nogle redegørelser for, hvad det er, ministeren siger svaret skal være, hvad det er, ministeren er villig til at gøre på det her område, og så ser på, om vi kan opnå en politisk aftale om, at vi sikrer de voldsramte kvinder.
Vil Venstre være med til det, så det ikke bare hedder, at vi kerer os om dem, men at vi faktisk også gør noget?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-12:
Jeg kan også forstå, at der allerede er indkaldt til og berammet et samråd med ministeren netop omkring emnet voldsramte kvinder – eller i hvert fald er det på vej, sådan som jeg er orienteret.
Det synes jeg er udmærket, for det giver os jo netop lejlighed til at få drøftet forholdene omkring voldsramte kvinder og få belyst, hvad det er, man allerede kan gøre i dag, som vi jo har hørt en del bud på, herunder også svaret fra ministeren.
Så det er en glimrende lejlighed til at prøve at se, om de værktøjer, der er i dag, er tilstrækkeligt.
Lad os få en vurdering af det i udvalget.
Det er udmærket.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-12:
Enhedslistens forslag om ophævelse af ægtefælleafhængigheden ved tildeling af kontanthjælp synes vi i Socialdemokratiet som udgangspunkt er meget sympatisk.
Det beskriver i bemærkningerne til forslaget en række gode argumenter for at gøre noget ved den måde, som vi behandler de mennesker på, som af den ene eller anden grund er kommet i klemme i systemet.
Men vi er meget betænkelige ved at anvende samme behandling på alle de forskellige dårligdomme, som der er beskrevet, og vi vil ikke kunne støtte et forslag i den udformning, som det har her. Vi er enige i, at det som beskrevet i Information i går er dybt ulykkeligt, at voldsramte kvinder ender op med at være økonomisk afhængige af en voldelig ægtemand, når de endelig har fået taget skridtet og søger at få et nyt liv.
Det bør vi i det samlede Folketing kunne finde en løsning på, og jeg er sikker på, at det ikke er en økonomisk særlig svær opgave, og moralsk er det jo nemt at forklare.
Så jeg appellerer til ministeren om at give et tilsagn om at arbejde for en sådan løsning.
Vi er også enige i, at den kraftigt stigende ledighed er et problem, og det er ualmindelig bekymrende, at regeringen, på trods af at alle, der har forstand på økonomi i dette land, siger, at det er på høje tid at sætte gang i byggeri og renovering gennem en ordentlig vækstpakke, der virkelig skaber job til de titusinder, der bliver ledige i disse måneder, undlader at gøre noget seriøst ved problemet.
Vi er faktisk reelt bekymrede over, at mennesker vælger at lade være med at blive optaget i en a-kasse og dermed forsikre sig mod ledighed med den konsekvens, at de ved ledighed kan risikere at miste forsørgelsesgrundlaget.
Men her er løsningen ikke, som Enhedslisten foreslår, at fjerne ægtefælleafhængigheden, for det ville virkelig være en bombe under a-kasserne, og det er jeg sikker på ikke er Enhedslistens ærinde.
Løsningen er, som jeg tidligere har nævnt i dag, at styrke incitamentet til at sikre sig og melde sig ind i en a-kasse, f.eks. ved at sikre, at der er en reel mulighed for uddannelse på fuld dagpengesats, når man er ledig, og ved at sikre, at det er a-kassen, der vejleder og igangsætter initiativer for den ledige de første 6 måneder af ledighedsperioden.
Man kan tro det eller ej, men vi er også enige i, at det er dybt uretfærdigt, at de, der bliver ramt af sygdom, og som ikke har udsigt til at blive raske, og som ikke er syge nok til at få pension eller fleksjob, mister dagpengene, lander på kontanthjælp og dermed kan miste forsørgelsesgrundlaget på grund af ægtefælleafhængighed.
Men her er løsningen for Socialdemokratiet, at vi fjerner varighedsbegrænsningen for sygedagpenge og dermed sikrer, at der ikke er nogen, der falder i det hul og mister forsørgelsesgrundlaget.
Og jeg kan allerede nu love, at det forslag vil blive fremsat her i salen hurtigst muligt.
Som sagt kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget, men vi vil godt kvittere for, at det giver anledning til at diskutere nogle af de voldsomme problemer, som regeringens laden stå til-politik har medført.
Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Jeg er helt enig i, at vi skal fjerne varighedsbegrænsningen i forhold til sygedagpenge.
Det er jo et fælles forslag, vi har.
Men jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens argument om, at hvis man fjerner ægtefælleafhængigheden for kontanthjælp, vil det underminere a-kasserne.
Vi må være enige om, at udgangspunktet skal være – og den politik, som vi bør gennemføre, er – at det skal være nemt at komme i a-kasse, og at man skal være i en a-kasse, når man står fuldt til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvad er så problemet ved at sige, at vi bør gennemføre, at man behandles som et selvstændigt menneske, når man er på kontanthjælp, ligesom det er tilfældet, når man er på dagpenge?
På stort set alle andre områder i samfundet har man jo også for længst fået indført ligestilling og sikret, at kvinder behandles som selvstændige mennesker og ikke som et vedhæng til deres mand.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-12:
Nu har vi jo i de sidste 8 år været vidne til, at regeringen har ført en politik og har udtalt sig sådan, så alle har troet, at man kan gå på vandet, og at man kan klare sig uden f.eks. at melde sig ind i en a-kasse, hvis man bliver ledig.
Man kan sagtens klare sig selv, og man har ikke nødig at gøre noget som helst.
Det har jo så betydet, at der er nogle mennesker, som er røget ud i den situation, at de ved ledighed ikke har haft forsørgelse.
Det er min frygt, at hvis man så vælger at sige, at folk nu kan få lov til at lade være med at forsikre sig, og at de kan få kontanthjælp uanset hvad, og at der ikke er nogen ægtefælleafhængighed, så vil der være mange, der alene af den årsag vil vælge ikke at melde sig ind i en a-kasse.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-12:
Jeg vil sådan set gerne svare og også gerne svare ærligt og redeligt, men det er da absurd, at vi lige nu, hvor man har lukket forhandlingerne om næste års finanslov, er vidne til, at Kriminalforsorgen bløder, at de ikke kan tage de fanger ind, der bliver bragt ind, og som gerne skulle fængsles.
Alligevel vælger man at lukke finanslovforhandlingerne med lukkede øjne og helt uden at forholde sig til, at når man giver penge til politiet og penge til domstolene, fører det alt andet lige til, at der forhåbentlig også er flere af dem, som begår noget kriminelt, som får en dom.
Finanslovforhandlingerne er foregået indtil nu.
Vi er ikke med i den aftale, der er lavet om Kriminalforsorgen, og det ved hr. Kim Andersen godt, for da vi sidst skulle diskutere, om Socialdemokraterne kunne være med i den aftale, var betingelsen, at vi skulle være med til at skære ned på ungdomsuddannelserne.
Det ville vi ikke.
Men nu har regeringen altså lavet endnu en finanslov uden at give Kriminalforsorgen penge.
Det er skidt, ikke alene for dem, der skulle have været ind at sidde i fængsel, men også for de ansatte, der er derinde, og som lider under, at man mangler penge hos Kriminalforsorgen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-11-12:
Det sidste, fru Karen Hækkerup sagde, kommer nok ikke til at skille os ad.
Men jeg vil godt lige vende tilbage til det, som jeg kalder et tredje element af det, der kan være med til at løse problemerne med bandekrigen, nemlig det her om, at man kunne fjerne markedet fra banderne ved at lave en afkriminalisering af hash.
Grunden til, at jeg spørger, er også – og det kan godt være, at det er mig, der ikke har hørt ordentligt efter – at jeg ikke synes, at fru Karen Hækkerup kom nærmere ind på det.
Jeg er lidt i tvivl om, hvad Socialdemokraterne egentlig mener om det her spørgsmål, for jeg har forstået, at man f.eks. i København er meget optaget af at få det legaliseret, men på den her lille ø, der ligger inde i København og hedder Slotsholmen, er man ikke så interesseret i at gøre noget ved den her problematik.
Hvad er egentlig det socialdemokratiske synspunkt?
Karen Hækkerup (S), 2009-11-12:
Det fremgår af det forslag til vedtagelse, som jeg læste op på vegne af oppositionen, at et af elementerne er, at man skal mindske markederne for den organiserede kriminalitet.
Det vil sige, at man skal i gang med nogle analyser for at finde ud af, hvordan man gør det her bedst.
Jeg tror ikke, at det er sådan, at de bøller og bandemedlemmer, der i dag går rundt og sælger hash, vil sige: Nå, det var søreme ærgerligt, nu lukkede de markedet, og så må vi hellere komme tilbage i uddannelse eller tilbage til en fornuftig beskæftigelse.
Sådan tror jeg ikke det virker.
Jeg tror tværtimod, at man bare vil se sig om efter noget andet, man kan sælge: andre stoffer, mennesker, hælervarer, alt muligt andet.
Så der er vi ikke enige.
Men vi er enige om, at man skal gøre en indsats for at mindske markederne for den organiserede kriminalitet, men svaret på, hvordan det skal løses, kan jo have flere former.
Kim Andersen (V), 2009-11-12:
Ordførerens svar er meget skuffende.
Jeg gav faktisk den serviceoplysning, at jeg indledningsvis gjorde det klart, at jeg spurgte seriøst og oprigtigt for at være konstruktiv og komme videre i den her proces.
Spørgsmålet om afsonere bliver der svaret polemisk på, ved at man gentager en statistik, som vi alle sammen har modtaget for 3 dage siden, og som vi har hørt omtalt igen og igen.
Vil ordføreren ikke gøre sig ulejlighed med at forholde sig seriøst og stringent til mit spørgsmål?
Så har jeg andre spørgsmål.
Dem får jeg så ikke lejlighed til at stille nu, men det får jeg muligvis lejlighed til senere i en ny runde.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-12:
Den socialdemokratiske folketingsgruppe er imod at legalisere hash, fordi det har nogle alvorlige konsekvenser for dem, som ryger eller indtager det på andre måder.
Det kan eksempelvis føre til, at man udvikler psykoser, det kan føre til dårligere indlæring, hvilket for især unge mennesker, som er under uddannelse, kan have store konsekvenser for deres fremtidige liv.
Vi er ikke enige med hr. Simon Emil Ammitzbøll i, at hash skal legaliseres, men vi er et stort parti, så der findes selvfølgelig også folk blandt os, som synes, at en legalisering af hash er en god idé, og det må man godt synes hos os, for der er plads til det hele.
Det er folketingsgruppen, der har truffet afgørelsen, og vi siger altså nej til at legalisere hash, men vi siger til gengæld ja til at mindske markerne.
Det kan man jo gøre ved oplysning, det kan man gøre ved kampagner, og det kan man gøre på så mange andre måder end ved lige at legalisere hash.
Men jeg ved ikke, hvor man skulle sætte grænsen henne, hvis man skulle frigive hashen.
For hvad bliver så det næste, der også skal frigives?
Folk køber det alligevel, og de kriminelle tjener alligevel penge på det.
Hvad så med ecstasy eller heroin eller alt muligt andet?
Jeg synes, at vi må sige, at vi sundhedsfagligt har den holdning, at hash er skadeligt, og at vi helst ikke vil have, at vores unge mennesker eller i øvrigt andre ryger det.
Derfor synes vi, at det skal være forbudt, det er den sundhedsfaglige forklaring.
Det, hr. Simon Emil Ammitzbøll siger om markedslogikken, nemlig at man vil kunne tjene pengene på noget andet, er jeg meget enig i, og derfor siger vi også nej.
Tom Behnke (KF), 2009-11-12:
I forbindelse med de her meget store pakker, som justitsministeren har fremlagt, tilføjede ministeren på et tidspunkt, at hvis det var sådan, at der var andre, der havde flere ideer, var man velkommen til at komme med dem.
I den forbindelse var fru Karen Hækkerup langt fremme i skoene og hånede og ydmygede ministeren: om ministeren dog ikke selv havde nogle ideer til, hvordan det her skulle ordnes.
Det er jo bare lidt sigende, synes jeg.
Det er også lidt sigende, at man nu vil have ansvaret lagt ned i Folketingssalen.
Jeg vil bare minde om, at der er noget, der hedder en grundlov.
Så siger fru Karen Hækkerup i sin ordførertale, at regeringens mange initiativer – den ros fik regeringen trods alt – overhovedet ikke har virket, og alligevel bliver der tilføjet: Der er heldigvis en aftagende tendens med hensyn til skyderierne i gaderne, og der er rigtig mange, der sidder i fængsel.
Så hvad er det, der ikke virker?