Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-04-15:
Dette beslutningsforslag om god lovkvalitet har nogle gode intentioner.
Det er intentioner, som Venstre kan slutte op om.
Det er netop vigtigt, at vi løbende har debat om god lovkvalitet.
Den allerbedste sikkerhed for god lovkvalitet fremkommer netop ved, at der hele tiden er fokus på området.
Debat og fokusering er i et demokrati og folkestyre det bedste våben for at nå målet, ikke ved at lave en masse formelle og tekniske lovbestemmelser.
Befolkningens og interesseorganisationernes og partiernes, især oppositionspartiernes, aktive og konstruktive medleven og konstante spørgen om gældende lovkvalitet i alle dens facetter er den bedste sikring af, at lovkvaliteten er på et højt niveau.
Jeg har noteret mig, at det, som forslagsstillerne især hæfter sig ved, er høringsfristers længde.
Der skal naturligvis ved høringer være god tid til, at høringsparter kan udarbejde gedigne og fyldestgørende høringssvar.
Det skal mest ske af hensyn til udarbejdelse af lovforslag for at sikre en god lovkvalitet, men selvfølgelig også af hensyn til partiernes behandling af lovforslaget her i Folketinget.
Men lur mig, om ikke partierne ofte har deres egen høring af et lovforslag hos f.eks. de organisationer, hvis medlemmer lovforslaget vedrører.
Det synes jeg at jeg løbende har konstateret.
Det er netop også rigtig godt set med demokratiske øjne.
1 uges længere høringsfrist kan ikke være afgørende set i forhold til, at et lovforslag skal igennem tre behandlinger i Folketinget, og at det mellem første og anden behandling skal udvalgsbehandles med mulighed for at stille skriftlige spørgsmål til ministeren, modtage deputationer m.m.
Og så skal der efter forretningsordenens § 13 gå 30 dage fra lovforslagets fremsættelse til vedtagelse ved tredje behandling.
Det er især i denne periode og i denne proces, at den demokratiske debat foregår omkring et lovforslag.
Alligevel mener vi i Venstre, at det er væsentligt, at der er god tid til høring og oversendelse af høringsnotat til Folketinget.
Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet fra juni 2005 er på 372 sider.
Jeg er helt enig med ministeren i, at disse 372 siders vejledning ikke egner sig til at ophøje til lov.
Ministerens synspunkter og argumentation desangående kan jeg helt tilslutte mig.
Det vil også være noget voldsomt og meget bureaukratisk at have en lov på så mange sider.
Det er vist kun finansloven og enkelte andre særlige love, der har et så voldsomt omfang.
Det vil også give nogle helt utilfredsstillende detailbindinger i lovform, som ikke kan fraviges af Folketinget, når først de er lovfæstet.
Denne manglende smidighed for Folketinget ønsker Venstre ikke at medvirke til.
Afslutningsvis vil jeg påpege, at det også vil give nogle problemer i forhold til grundloven, der netop giver regeringen og Folketingets medlemmer en fri adgang til at fremsætte lovforslag.
Så alene af den grund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Må jeg minde om, at det ikke er mere end nogle få dage siden, at Folketinget vedtog et lovforslag, som ikke var fremsat af regeringen.
Dette lovforslag var fremsat som et såkaldt privat forslag.
Det blev som sagt vedtaget af Folketinget, selv om det ikke havde været i høring m.v. Alligevel stemte de partier, der står bag nærværende beslutningsforslag, for det pågældende lovforslag.
Det er et lysende eksempel på, at lovkvalitet ikke er så enkelt, som forslagsstillerne vil gøre det til.
Venstre mener altså, at høj lovkvalitet er meget vigtig, men at den skal skabes ved høj etisk adfærd, der fremmes ved den løbende debat herom.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.