runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-11:
Da mit partis ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede i salen, skal jeg på hans vegne redegøre for Det Radikale Venstres synspunkter. Vi finder formålet med lovforslaget godt og sympatisk.
Vi har alle en interesse i, at der også på rejseområdet findes et ankenævn, der fungerer godt og effektivt.
Derfor er det helt fornuftigt, at lovforslaget sidestiller et godkendt, privat ankenævn på rejseområdet med andre ankenævn, så der kan anvendes samme principper for finansieringen af ankenævnets virksomhed.
Dermed tager lovforslaget også højde for en kritik fremsat af Rigsrevisionen.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Efter lov om forbrugerklager kan klager fra forbrugere vedrørende varer, arbejds- eller tjenesteydelser indbringes for et godkendt, privat klage/ankenævn for Forbrugerstyrelsen.
Rejseankenævnet er et privat ankenævn, som er godkendt af økonomi- og erhvervsministeren.
Bag nævnet står to brancheorganisationer, nemlig Danmarks Rejsebureau Forening og Foreningen af Rejsearrangører i Danmark samt Forbrugerrådet.
Til forskel fra de øvrige godkendte, private ankenævn følger der imidlertid af rejsegarantifondsloven, at Rejseankenævnet finansieres og sekretariatsbetjenes af en fond, som hedder Rejsegarantifonden.
Danmarks Rejsebureau Forening har opsagt vedtægterne for Rejseankenævnet til udløb den 31. marts i år.
Foreningen mener bl.a., at omkostningerne i Rejseankenævnet er for høje.
Derudover ønsker foreningen ikke længere at medvirke til finansieringen af klager over flyselskaber, fordi flyselskaberne ikke selv er med til at finansiere driften.
Endvidere har Rigsrevisionen i foråret 2007 i en revisionspåtegning taget forbehold for, at gebyrbeløbene for tabte sager i Rejseankenævnet er sat for lavt, idet de ikke fuldt ud dækker omkostningerne ved sagsbehandlingen.
Rigsrevisionens forbehold baseres på, at fonden alene skal opkræve administrationsbidrag til dækning af ankenævnets nettodriftsudgifter.
Formålet med lovforslaget er altså at sidestille godkendte, private ankenævn på rejseområdet med andre godkendte, private ankenævn, der kan anvende de samme principper for omkostningsfinansiering.
Ifølge lovforslaget skal Rejseankenævnet fremover drives og finansieres i overensstemmelse med lov om forbrugerklager, og det indebærer, at en større del af udgifterne til sekretariatsbetjening af et ankenævn kan dækkes kollektivt af rejsebranchen.
Der tages også højde for Rigsrevisionens kritik, da det fremover er op til nævnet at fastsætte omkostningsfordelingen i overensstemmelse med forbrugerloven.
Så er der problemstillingen med fly.
Ministeriet har holdt flere møder med parterne, men man har ikke kunnet blive enige om en model, og det betyder, at klager over pakkerejser i dag godkendes i Pakkerejse-Ankenævnet, mens almindelige flyklager håndteres af Forbrugerklagenævnet. Lovforslaget har ingen økonomiske eller administrative konsekvenser for det offentlige, for erhvervslivet eller for borgerne, og der er ikke nogen EU-aspekter, vi skal forholde os til. Derfor støtter Konservative selvfølgelig forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-11:
Tidligere har der også været et privat rejseankenævn, men de har haft problemer med deres drift og deres finansiering, og det får det her lovforslag ryddet op i.
Det gøres lovligt at opkræve gebyrer på den måde, man indtil videre har valgt at gøre i Rejseankenævnet, hvor man kollektivt har bidraget til at løse problemerne.
Det er vi glade for at lovforslaget lægger op til, og vi er derfor positive over for det. Vi noterer os også en anden debat, som Socialdemokraterne har bragt på banen, om spørgsmålet om klager over flyselskaber, herunder SAS, Sterling osv., som ikke længere er en del af Rejseankenævnet.
Der har vi været meget positive over for, at ministeren i diskussionen om Forbrugerklagenævnet har udtrykt et behov for, at vi også kigger på nogle af de her brancher, der ikke indtil videre har haft ankenævn.
Der vil vi, som vi også har gjort det klart over for ministeren, være interesseret i at give ministeren hjemmel til at oprette private ankenævn.
Det håber vi at ministeren vil være lydhør over for.
Generelt er vi meget positivt indstillet over for lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-11:
Dansk Folkeparti ønsker, at der fortsat arbejdes med at forbedre vilkårene for private ankenævn.
Derfor kan vi støtte, at regeringen på opfordring fra rejsebranchen nu sidestiller Rejseankenævnet med andre godkendte, private ankenævn.
Under den gældende lov er Rejseankenævnet bundet af, at de skal indkræve sagsomkostningsgebyrer svarende til de gennemsnitlige sagsomkostninger.
Ændringen betyder, at Rejseankenævnets parter selv bliver i stand til at fastsætte, hvor stor en del af omkostningerne der bliver dækket af henholdsvis sagsomkostningsgebyrer og kollektive indskud fra medlemmerne af ankenævnet.
Dansk Folkeparti kan støtte denne ændring, da man reelt giver parterne mulighed for at fastsætte graden af kollektivitet i ordningen.
Branchen har lagt op til større kollektivitet i ordningen, hvilket vil betyde, at der i færre sager bliver indgået forlig uden om ankenævnet.
Samtidig er det positivt, at man får mulighed for at reagere på den kritik, Rigsrevisionen har rettet mod Rejseankenævnet.
Vi vil derfor gå positivt videre med forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2008-04-11:
Det kan vi også støtte.
Vi synes, det er rigtigt, at omkostningsfinansieringen bliver bærende i Rejseankenævnet, hvilket også flugter helt med Rigsrevisionens forbehold i den seneste beretning om Rejseankenævnet.
Som det imidlertid også er fremgået i pressen og af bemærkningerne, så dækker Rejseankenævnet nu alene pakkerejser og ikke længere også almindelige flyrejser.
Det vil sige, at eksempelvis en klage over erstatning for forsvunden bagage nu skal behandles i det offentlige forbrugerklagenævn, vel at mærke hvis det alene er en flyrejse, hvorimod behandlingen fortsat skal ske i Rejseklagenævnet, hvis det er en pakkerejse.
Netop derfor må man også forvente, at antallet af klager over flyselskaberne vil vokse i de kommende år.
Det her forslag er derfor en god anledning til at sende det signal, at vi ikke finder det tilfredsstillende, hvis flyselskaberne slipper for at være med til at betale for klager over dem selv.
Der er kort sagt brug for et politisk initiativ.
Og hvis selskaberne vægrer sig ved at tage ansvar for egne fejl, der skal behandles i klagesystemet, er vi meget klar til at se på, hvordan man på andre måder kan pålægge flyselskaberne at være med til at betale.
Vi vil nemlig ikke acceptere en eventuel modvilje fra flyselskabernes side, når det drejer sig om beskyttelse af forbrugerne.
Tina Nedergaard (V), 2008-04-11:
Formålet med det forslag, som vi skal behandle, er at sidestille et godkendt, privat ankenævn på rejseområdet med andre godkendte, private ankenævn.
Ankenævnet modtager og behandler klager fra forbrugere, som har følt sig dårligt behandlet af en virksomhed inden for området.
Forbrugeren kan således klage over kvaliteten af en rejse købt i et dansk rejseselskab.
Sådan er det i dag, og sådan vil det også være, når dette lovforslag forhåbentlig bliver vedtaget.
Målet med lovforslaget er simpelt hen at ændre finansieringen og driften af det private rejseankenævn.
Det får ikke nogen praktisk betydning for personer, som har købt en rejsepakke.
Forbrugerens retsstilling og muligheder for at klage forandres således ikke.
Regeringen lægger med forslaget op til, at branchen selv får mulighed for at tilrettelægge, hvorledes nævnets drift skal finansieres, men at der samtidig tages højde for, at gebyrerne skal modsvare de faktiske omkostninger ved de førte sager.
Med forslaget skabes der altså lighed mellem de øvrige private godkendte ankenævn og Rejseankenævnet.
De berørte organisationer har som helhed udtalt sig positivt om forslaget.
Venstre kan ligeledes støtte det.
Frank Aaen (EL), 2008-04-11:
Jeg skal bare sige, at vi også kan støtte lovforslaget, men at vi synes, det er utilfredsstillende, at der ikke er ordentlige vilkår for alle former for rejser, og at man som forbruger skal begynde at klage forskellige steder og vi derfor får et meget uigennemsigtigt klagesystem.
Den sag skal vi vende tilbage til, men lovforslaget her kan vi godt støtte.
De her love er jo en del af en såkaldt terrorlovgivning, som vi generelt er kritiske over for, fordi den går alt for langt i forhold til almindelige menneskers retssikkerhed.
Men nu kan vi se, at det er godkendt både her og der, om jeg så må sige, og derfor er vi alligevel positive over for forslagene.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Det kan jeg bekræfte et hundrede procent.
Jeg er helt enig med hr. Jens Vibjerg i den tilkendegivelse.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Jeg vil godt spørge den konservative ordfører, om det ikke er rigtigt, at de her renter ikke er lønmodtagernes penge, og om ikke det er rigtigt, at det her er en ordning, SR-regeringen startede, netop fordi det ikke er lønmodtagernes penge.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Det Konservative Folkeparti har grundlæggende den holdning, at pengene selvfølgelig skal tilbage i borgernes lommer, og man kan også være helt sikker på, at de mange tiltag fra vores side medvirker til, at det på bundlinjen er til gavn for dem, der har indskudt pengene.
Vi har jo ofte hørt i debatten, at Socialdemokraterne påstår, at skattelettelser er en diametral modsætning til velfærd - det kunne jeg holde et langt indlæg om her i dag - men det er de ikke, de to ting er hinandens forudsætninger.
Men vi ser frem til at debattere det her punkt i udvalget, ingen tvivl om det.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg har stor respekt for, at en stedfortrædende ordfører kan have vanskeligt ved at svare på sådanne specifikke spørgsmål, men det er jo et holdningsspørgsmål, der måske også en gang imellem bliver drøftet i den konservative folketingsgruppe.
Det er jo et ret essentielt spørgsmål.
Når arbejdsmarkedets parter laver nogle aftaler om, hvordan og hvorledes feriepenge og afkast og den slags ting skal håndteres, så må man også have en klar holdning og en mening om, om det er rimeligt eller urimeligt, at statskassen tilraner sig en større del af renteafkastet af de penge, der nu engang er lønmodtagernes.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-11:
Med det her tempo kan formanden jo have ret i, at det var lige før, man ikke kunne nå det, inden dagen var omme.
Vi kan også støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Nu er jeg helt sikker på, at vores arbejdsmarkedsordfører vil debattere det her punkt nøje i udvalget, og da jeg jo er stand-in for ham, vil jeg ikke tage ordet ud af munden på ham.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg har et enkelt spørgsmål til den konservative ordfører, og det er: Hvorfor skal pengene ikke tilfalde lønmodtagerne, men i stedet gå til statskassen?
Det sagde ordføreren ingenting om.
Hvorfor skal lønmodtagerne ikke have pengene, er det ikke deres penge?
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
Da vores arbejdsmarkedsordfører ikke kan være til stede i dag, har jeg fået æren af at tilkendegive de konservative holdninger til lovforslaget, og de lyder: Efter gældende lov tilfalder der statskassen 100 mio. kr. af FerieKontos renteafkast.
Som et led i finansloven for 2008 skal der henføres 200 mio. kr. af renteafkastet til statskassen.
Det gælder for årene 2008, 2009, 2010 og 2011.
Sagt på en anden måde: Det beløb, som ligger ud over administrationen af FerieKonto, tilfalder statskassen med op til 200 mio. kr. Af det beløb, som ligger herudover, henføres til Arbejdsmarkedets Feriefond 40 mio. kr. Arbejdsmarkedets Feriefond har også 40 mio. kr. i indtægt på ikke hævede feriepenge, og herudover er der 40 mio. kr. i indtægt på forrentning af egenformue, dvs. en samlet årlig indtægt på 120 mio. kr.
Det store renteafkast fremkommer på baggrund af en større beskæftigelse og dermed et større beløb i FerieKonto samt det, at renten er steget.
Den enkelte lønmodtager bliver ikke berørt af lovgivningen, og Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Dette lovforslag er SF imod.
Staten vil simpelt hen stjæle renter af de lønmodtageres feriepenge, der er indbetalt til Feriekonto.
Og det er vel at mærke ikke småpenge, vi taler om her.
I årene siden 2004 har statskassen hugget 100 mio. kr. af lønmodtagernes rentepenge.
I år bliver det så samme beløb.
Men fra næste år skal det sættes op til det dobbelte.
Ikke mindre end 200 mio. kr. af renterne fra lønmodtagernes feriepenge hos Feriekonto skal staten have hvert år i de kommende år, og de 200 mio. kr. skal ikke bruges til særlige ferieformål.
Nej, de kan bruges til veje, til militæret eller til noget helt tredje.
Ingen aner det, for pengene ryger som sagt bare i statskassen.
I virkeligheden er der tale om en ekstraskat, som rammer en helt tilfældig gruppe.
Når man læser en tekst, er det selvfølgelig interessant, hvad der står, men det er også interessant, hvad der ikke står, og i det her lovforslag og i de bemærkninger, der er hertil, står der intet om, hvorfor det borgerlige flertal vil stjæle de 200 mio. kr. fra lønmodtagernes renteindtægt på deres feriepenge.
Man leder simpelt hen forgæves, ikke ét eneste argument står der.
Staten skal bare have pengene - punktum.
I den forbindelse vil jeg give hr. Thomas Jensen fra Socialdemokraterne fuldstændig ret i, at det, der i virkeligheden er tale om, er, at de her 200 mio. kr. årligt skal bruges til at finansiere skattelettelser, som bl.a. er givet til dem, der har de højeste indtægter - de har jo fået de højeste skattelettelser - så det er en omfordeling, der sker, fra almindelige menige lønmodtagere til især højtlønnede, som har fået skattelettelser.
Det ville have været på sin plads, hvis man havde fulgt LO's råd og udformet en langsigtet plan for Arbejdsmarkedets Feriefond, der har støttet forskellige ferieformål til gavn for lønmodtagerne.
Her er der trods alt en større sammenhæng mellem, hvor pengene stammer fra, og hvad de så bliver brugt til.
Pengene går til institutioner eller organisationer, som sørger for bedre feriemuligheder for lønmodtagerne, og hvis man går den vej med de 200 mio. kr. årligt, så behøver beskæftigelsesministeren ikke frygte, at tingene kommer ud af kontrol af den grund, for bestyrelsen for Arbejdsmarkedets Feriefond bliver udpeget af ministeren selv, ligesom det er ministeren, som bestemmer fondens vedtægter.
Så den vej ville alt andet lige have været mere rimelig.
Men vi må konstatere, at den borgerlige regering har valgt, støttet af Dansk Folkeparti og Ny Alliance, at stjæle lønmodtagernes penge til den store statskasse, hvilket vi som sagt i SF går imod.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Forslaget er en del af finansloven, og det går ud på at videreføre de gældende regler for Feriekonto, hvor der i perioden 2004-08 er blevet ført 100 mio. kr. fra Feriekontos renteafkast til statskassen.
I perioden 2008-11 vil beløbet med forslaget blive hævet til 200 mio. kr., efter at Arbejdsmarkedets Feriefond har fratrukket administrationsomkostningerne.
Den resterende del tilfalder Arbejdsmarkedets Feriefond.
Det beløb så Dansk Folkeparti gerne hævet til 3.000 kr., for det er rimeligt, at den, der har optjent feriepengene, også får dem, i stedet for at de som nu tilfalder feriefonden.
Men da det er en del af finansloven, stemmer Dansk Folkeparti naturligvis for forslaget, men vi håber, at ministeren vil være med til at se på, om vi kan sende flere af de uhævede feriepenge ud til lønmodtagerne.
Thomas Jensen (S), 2008-04-11:
Indledningsvis vil jeg slå fast, at Socialdemokraterne mener, at renteindtægterne fra Feriekonto tilhører lønmodtagerne.
Derfor er vi villige til at gå konstruktivt ind i arbejdet med at finde en ordning, så det specificeres, hvordan renteindtægterne kan komme lønmodtagerne til gode.
Med det nærværende lovforslag kommer renteindtægterne fra Feriekonto slet, slet ikke lønmodtagerne til gode.
Lønmodtagernes penge ryger bare i statskassen, uden at det fremgår, hvad pengene skal bruges til.
Men vi ved jo godt, hvad pengene skal bruges til.
Som konsekvens af forslaget skal de hårdtarbejdende lønmodtagere kort og godt finansiere de skattelettelser, som Dansk Folkeparti og regeringen har givet til de velstillede.
Dansk Folkeparti og regeringen vil i de kommende år tilrane sig 100 mio. kr. af lønmodtagernes penge.
Spørgsmålet er så, om der er nogle lønmodtagere, der opdager, at Dansk Folkeparti og regeringen tager deres penge.
Jeg tror, at der er mange af de lønmodtagere, der mister penge som følge af det her lovforslag, som ved nærmere eftertanke godt kan se, at pengene er taget og brugt til noget helt, helt forkert.
Lønmodtagernes penge er nemlig gået til at finansiere regeringens skattelettelser.
Var pengene så bare gået til at investere i vores fælles velfærd, kunne man til nød sige, at de kom lønmodtagerne til gode.
Pengene kunne f.eks. have været brugt til at afskaffe lukkedage i de daginstitutioner, som mange lønmodtagere er afhængige af i hverdagen.
Næste gang daginstitutionerne holder lukkedag, kan forældrene spørge sig selv, om det ikke ville have været rart, hvis regeringen og Dansk Folkeparti ikke havde soldet statens indtægter op på skattelettelser og i stedet havde gjort noget helhjertet for at afskaffe lukkedagene.
Men Dansk Folkeparti og regeringen bruger lønmodtagernes penge til at finansiere skattelettelser til nogle helt andre end børnefamilierne.
Med nærværende lovforslag og den samlede finanslov for 2008 kommer renteindtægterne fra Feriekonto desværre ikke lønmodtagerne til gode.
Pengene går til skattelettelser, og Socialdemokraterne vil ikke være med til at finansiere regeringens skattelettelser.
Socialdemokraterne kan derfor ikke stemme for forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-11:
Tak for modtagelsen af de to lovforslag.
Derudover er lovforslagene jo en forudsætning for, at det eksisterende betalingssystem fortsat kan anvendes ved pengeoverførsler mellem Færøerne og Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Problemet er bare, at det ikke sker, og det er jo helt ufatteligt, at Venstres ordfører ikke er bekendt med forholdene på arbejdsmarkedet og ved, at tusindvis af lønmodtagere gennem årene er blevet snydt.
Det sker den dag i dag - i dag, her udenfor, sker det!
Det må man ordne med erhvervslivet.
Man bliver ikke mere konkurrencedygtig af at putte penge i statskassen.
Det er det ene forhold.
Det andet er, at der her er lønmodtagere, som bliver ramt.
De får simpelt hen ikke den tredje ledighedsdag, fordi de heller ikke får den første og den anden.
Dernæst er der masser af mennesker, som ikke bliver ansat, fordi arbejdsgiveren kommer til at betale for 3 dage, som han ikke får noget arbejde for.
Det er konsekvensen af det her.
Det er en meget arbejdsgiverfjendsk regering, vi ser i dag, med sådan et forslag som det her.
Man burde have afskaffet ordningen.
Jeg tror, at man de steder, hvor man kan ændre adfærd, allerede har gjort det.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-11:
Med dette lovforslag tilfalder op mod 200 mio. kr. af Feriekontos renteafkast staten.
Der er tale om den del af Feriekontos renteafkast, der ikke går til administration.
Lovforslaget gælder for årene 2008, 2009, 2010 og 2011.
Med den gældende lovgivning tilfalder 100 mio. kr. af renteafkastet staten.
Renteafkastet har været stigende, og der er derfor råderum til at hæve beløbet.
Den resterende del af renteafkastet tilfalder Arbejdsmarkedets Feriefond.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2008-04-11:
Nu tror jeg ikke, at arbejdsbyrden bliver mindre, ved at man indfører en 3. G-dag.
Behovet for at have folk ansat og behovet for, at arbejdet skal udføres, er jo lige stort.
Det her handler udelukkende om, at de, som har haft stor glæde af et meget fleksibelt arbejdsmarked, også er med til at bidrage til de udgifter og omkostninger, der ligger i forbindelse med det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Jeg mener helt klart, at de nuværende regler om arbejdsgivernes betaling for de to første ledighedsdage har medvirket til at begrænse antallet af afskedigelser og hjemsendelser.
Hvis man tænkte sig, at man ophævede ordningen, tror jeg, at man ville fjerne incitamentet for arbejdsgiverne til at tilrettelægge arbejdet sådan, at afskedigelser og hjemsendelser blev begrænset.
Lad mig også slå fast, at ordningen ikke er en skat på brugen af arbejdskraft.
Et af formålene med ordningen er, at arbejdsgivere, der hyppigt afskediger eller hjemsender ansatte og dermed drager stor fordel af vores meget fleksible dagpengesystem, også er med til at bidrage til finansieringen af dagpengesystemet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg vil bare spørge ministeren, om det er korrekt forstået, at det er en ny afgift, man lægger på arbejdsgiverne, og om det betyder noget for virksomhedernes konkurrenceevne, især de små og mellemstore virksomheders, der nu skal finansiere en ekstra dag.
Det næste er så spørgsmålet om at sikre, at lønmodtagerne også reelt får deres penge.
Det er der jo ingen sikkerhed for med lovforslaget, som det ligger her i dag, så vidt jeg kan se.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Jeg vil gerne takke for den positive behandling, lovforslaget har fået her i dag.
Forslaget er som bekendt et led i gennemførelsen af finanslovaftalen for 2008 og indebærer i sin enkelhed, at arbejdsgivernes betaling af dagpengegodtgørelse ved bl.a. afskedigelser forøges fra 2 til 3 dage.
På den måde styrker man arbejdsgivernes tilskyndelse til at planlægge arbejdet, så behovet for afskedigelser og hjemsendelser reduceres, og dermed medvirker forslaget til at reducere korttidsledigheden.
Jeg synes derfor, det er rimeligt, at de med forslaget i højere grad kommer til at bidrage til finansieringen af dagpengesystemet, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi får lejlighed til at drøfte de spørgsmål, der har været rejst under debatten.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-11:
Jeg synes egentlig, det sagtens kan forsvares, at arbejdsgiveren er med til at tage en større del af byrden i forbindelse med G-dagene.
Det kan jeg vanskeligt hidse mig op over, altså set fra en liberal synsvinkel.
Nu bekender jeg mig selv til at være socialliberal og ikke liberal.
Så lader jeg andre om at komme med de store stempler.
Men der er da ingen tvivl om, at dansk politik har brug for, at der bare kommer en lille smule mere liberal holdning ind.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Jeg har læst, at hr. Anders Samuelsen gerne vil give sit parti en ny liberal profil, og så vil jeg bare spørge, om man skal se det her forslag som et særlig liberalt bidrag til den nye profil, altså det her med, at arbejdsgiverne så pålægges endnu en byrde, som formentlig i øvrigt også har en social slagside; det kan man måske være mindre interesseret i, hvis man gerne vil have den der rene liberale profil.
Men jeg vil bare spørge hr. Anders Samuelsen, om han synes, der er meget liberalt i sådan et forslag her.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-11:
Også dette forslag er et led i finanslovaftalen, som Ny Alliance er en del af.
Jeg synes, det er værd at huske på og understrege, at det stadig væk - også med de nye regler - vil være sådan, at der ikke bliver ændret på, at der højst skal betales 16 G-dage i løbet af et kalenderår.
Det er en måde at finde yderligere lidt finansiering til finansloven - vi er nede i de meget, meget små beløb.
Det er meget vanskeligt at hidse sig op over et forslag af den her størrelse.
Ny Alliance kan sagtens støtte det.