runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Jeg synes også, at hr. Jan Johansen er ganske køn.
Egentlig kunne jeg stille spørgsmålet tilbage og spørge ordføreren, hvordan det føles at bo så tæt på Nyborgs borgmester – nu ved jeg jo, at ordføreren er fra Kerteminde – som har sagt, at den her akutpakke er udtryk for sovjetiske tilstande, hvis det er, man fra politisk hold skal sidde og bestemme, hvordan de her akutjob skal fordeles, men det skal jeg nok undlade.
Jeg er faktisk meget glad for, at hr. Jan Johansen også anerkender, at der ikke er nogen snuptagsløsninger på det her.
Derfor skulle man også være startet meget tidligere, og det kunne jo have været, ved at man havde forbedret forholdene for erhvervslivet.
Lad mig tage et andet ordførerskab, jeg har, nemlig ligestilling.
Forleden behandlede vi et fantastisk interessant lovforslag om at lave måltal for kvinder i alle bestyrelser og også på topposter.
Det kommer til at koste 18 mio. kr. at lave den indrapportering.
Altså, undskyld mig, hvis man virkelig vil hjælpe vores virksomheder hertillands, så skal man da ikke give dem en ekstraregning på 18 mio. kr., for at de i virkeligheden bare kan rapportere et måltal på 0 for, hvor mange kvinder de har tænkt sig at have næste år.
Jacob Jensen (V), 2012-11-02:
Tak for det.
Det er godt nok allerede i dag praksis langt de fleste steder, men nu bliver det så lovfæstet med forslaget her.
Så alt i alt synes vi sådan set fra Venstre side, at det er nogle udmærkede præciseringer, der ligger i lovforslaget.
Hvis man skulle komme med et lille pip, kunne man sige, at vi også gerne så, at der blev arbejdet videre med at fremme nogle af de ny, moderne metoder, f.eks. elektronisk afstemning, så længe det vel at mærke kan ske på en forsvarlig og sikker måde; det er selvfølgelig helt afgørende.
Omvendt tror jeg også, at det er vigtigt, hvis vi skal udvikle vores demokrati og bevare vores demokrati, at også nye måder at afgive sin stemme på kan blive i hvert fald overvejet og inddraget i det arbejde, sådan at der ikke er flere og flere, måske typisk i den yngre del af befolkningen, der føler, at det ikke er relevant at gå hen for på en måske lidt gammeldags måde at stå i en boks og sætte et kryds på et stykke papir med en blyant, men at de måske kan afgive deres stemme på en lidt anderledes måde.
Det er selvfølgelig noget, der skal være helt sikkert, så man både sikrer, at det er en personlig stemmeafgivelse, og at det selvfølgelig også rent sikkerhedsmæssigt er forsvarligt.
Det skulle bare være et lille pip i forhold til det fremtidsarbejde, som regeringen i den her sammenhæng måske kunne lægge sig i selen for at få udviklet.
Ellers vil jeg sige, at fra Venstres side kan vi godt støtte det forslag, som det ligger her.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-02:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg synes, vi skal sende en mere udførlig skriftlig beskrivelse over, for det er måske også noget, man kan drage nytte af ude lokalt.
Jeg tror ikke, at vi skal tage fejl af, at gruppen af langtidsledige jo også er en meget bredt sammensat gruppe.
Altså, vi har mennesker, borgere, som har masser af kompetencer og gode erhvervserfaringer og også en uddannelsesbaggrund, der relativt hurtigt vil kunne omsættes til beskæftigelse, måske via akutjob eller helt almindelig beskæftigelse via de almindelige kanaler.
Men vi har selvfølgelig også en gruppe langtidsledige, der har behov for en særlig hjælp, herunder måske et kompetenceløft.
Akutpakken med det, den kan med et bedre koordineret samarbejde mellem a-kasse og jobcenter, fokus på f.eks. opkvalificeringsjob, jobvejledning, en personlig jobvejleder og alt det der, arbejder vi jo fortsat videre med.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Det er sjovt, at ministeren lige nævnte Skive.
Jeg var nede og besøge dem her i mandags, og det er jo en fra Dansk Folkeparti, der står i spidsen for det der med jobmarkedet dernede, og de tog alt det dér som en ros, men lad det nu ligge.
Jeg vil godt lige høre, om ministeren i forbindelse med udvalgsarbejdet vil levere en beskrivelse af samspillet mellem akutpakken og akutjobpakken.
Det kunne være en god ting at have en sådan beskrivelse af, hvordan de to ting arbejder sammen.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-02:
Jeg synes, at det er et yderst relevant spørgsmål om, hvordan akutpakken arbejder sammen med akutjobbene.
Til det eksempel, som Dansk Folkepartis ordfører selv henviser til, altså at vi har en borger, der nærmer sig grænsen for, hvor lang tid man kan oppebære dagpenge, og vedkommende får mulighed for at få ansættelse via et akutjob, men der mangler en opkvalificering, er svaret ja.
Så vil man kunne bruge den ret, der er lagt ind i akutpakken til en opkvalificering i forbindelse med et job.
Jeg må i det hele taget sige, at jeg selv lige nu er rundt for at besøge jobcentre, a-kasser, og jeg taler med endnu flere, og jeg er ikke i tvivl om, at der, hvor man arbejder meget, meget intensivt i fællesskab, skaber man også rigtig gode resultater.
Eksempelvis en kommune som Skive Kommune oplever lige nu både et markant fald i langtidsledigheden og faktisk også en rigtig pæn afgang af udfaldstruede fra dagpengesystemet.
Derfor nærmer vi os i mine øjne den konklusion, at jo mere intensivt man arbejder ude i det enkelte jobcenter, ude i den enkelte a-kasse, og gerne i fællesskab, jo mere sandsynligt er det også, at nogle af vores langtidsledige får foden indenfor inden dagpengene ophører.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-02:
Det, jeg gerne lige vil spørge om, er, om ministeren kan fremlægge lidt om, hvordan akutjobpakken kan spille sammen med akutpakken.
Her tænker jeg bl.a. på den ret, som de ledige fik til at tage midler med til en opkvalificering i forbindelse med en ansættelse i et job.
Det gælder så ikke, hvis det er et job med løntilskud.
Men vil det også kunne bruges i forbindelse med akutjob?
Hvis nu der er en, der har brug for 4 ugers opkvalificering, og det godt kan være, at den opkvalificering foregår, efter at man måske er faldet for dagpengegrænsen, og man så kan få en ansættelse, kan man så også bruge de midler der er til akutjobordningen, i den ansættelse?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-02:
Jeg forstår fuldt ud spørgsmålet, men vil selvfølgelig også gerne understrege, at det, vi gerne vil give vores bidrag til at løse – både med lovforslaget her og med aftalen med arbejdsgiverne – er den ekstraordinære situation, der indfinder sig i første halvår af 2013, og som ikke først og fremmest har at gøre med forkortelsen af dagpengeperioden, men som først og fremmest har at gøre med indfasningen af den forkortede dagpengeperiode. Der er valgt en hård indfasning af dagpengereformen, der gør, at der er et ekstraordinært stort antal mennesker, der er i risiko for at falde ud af dagpengesystemet i første halvår af 2013.
Og derfor er de redskaber, der tilvejebringes her, selvfølgelig redskaber, der har det formål at understøtte, at den store risikogruppe bliver markant mindre, end hvis ikke man foretager sig noget.
Så vil jeg bare afslutningsvis minde om og appellere til, at vi ikke gør det her til et enten-eller.
Uddannelses- og beskæftigelsespolitikken kan noget, den overordnede, generelle økonomiske politik kan noget, og jo flere, der trækker i den retning, at også langtidsledige skal have muligheden for at komme i arbejde, jo bedre.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Jeg prøvede at gøre et forsøg på at spørge, hvorfor loven skulle være midlertidig, hvis der nu er et rigtig godt princip.
Hver eneste gang der er en, der har været ved at miste sine dagpenge, har vi sagt: Særlig interesse om den kammerat, sørg for, at hun eller han får de fleste tilbud.
Det behøver man ikke at have en lov for, men det er rigtig fint, at det bliver lagt ind i loven.
Men når sådan et fint princip bliver aktiveret i en midlertidig periode, hvorfor skal vi så ikke skabe den glæde og anerkendelse, der er ved at gøre det til et vedvarende princip?
Jeg ved ikke, om beskæftigelsesministeren forstår, hvad jeg mener.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-02:
Jamen først og fremmest – og det burde jeg måske have gjort, allerede da jeg tog ordet i første omgang – vil jeg egentlig gerne takke alle Folketingets partier for at have spillet så aktivt med i, at det her kan akutbehandles i Folketingssalen.
Jeg er helt klar over, at vi udfordrer almindelig gængs, god regeringsførelse og principperne for lovgivningsarbejde, og når vi får lov til det af rigtig mange her, er det vel, fordi alle er enige om, at der er en problemstilling, der skal løses.
Det vil jeg gerne takke for.
Det synes jeg er meget fint, også uagtet hvad der måtte være af forskellige holdninger.
Så vil jeg sige til hr. Christian Juhl, at betingelsen for, synes jeg, for alvor at få gjort noget ved de udfordringer, der er på dagpengeområdet, selvfølgelig er, at det hviler på en grundlæggende respekt for de mennesker, vi taler om.
Ingen skal bilde sig ind, at det er sjovt at være langtidsledig.
Det er hårdt.
Og jeg er ikke i tvivl om, at en gruppe borgere har været igennem et svært efterår.
Det, der måske er allermest grund til at glæde sig over, er, at en del af dem faktisk begynder at komme i arbejde.
Jeg har selv med interesse fulgt både langtidsledige, jeg selv har kontakt til, og også nogle af de personer, der er blevet fulgt i den offentlige debat.
Og der er jo folk, der begynder at komme i beskæftigelse, og det er sådan set det, der, ligegyldigt hvad vi måtte have af forskellige holdninger, er målet.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-11-02:
Ja, jeg iler, jeg iler.
Med det her lovforslag giver vi kommunerne en større frihed til selv at planlægge deres lokaldemokrati.
Kommunerne får en større frihed til selv at tilrettelægge deres arbejde.
Således får kommunerne nu frihed til at beslutte fordelingen af vederlag til udvalgsmedlemmerne, da de får mulighed for at give et særskilt vederlag til næstformanden af de stående udvalg.
Kommunerne får også mulighed for at fastsætte en højere eller lavere diætsats for medlemmer af valgbestyrelsen, valgstyrer og valgtilforordnede og vælgere, som hjælper ved valg og folkeafstemninger, end med de regler, der så at sige gælder i dag.
Kommunerne får også i den samme ombæring selvfølgelig frihed til at vælge alternativt ikke at have diæter.
Sidst, men ikke mindst, får kommunerne mulighed for at beslutte, at det at brevstemme i sit hjem skal kunne ske efter en senere frist end den, der gælder nu, og man giver borgeren lov til faktisk at stemme i en anden kommune end sin bopælskommune.
Det kan måske for nogle virke, som om der her er tale om småting, men i hvert fald er det da småting, som jeg ikke mener at nogen kan være imod, nemlig at staten ikke længere skal overregulere.
I Det Radikale Venstre ser vi lovforslaget som en del af en samlet tanke om at modernisere vores lokaldemokrati og den mulighed, som borgerne har for at få den bedste service i forbindelse med deres deltagelse i lokaldemokratiet.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte det her lovforslag.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-02:
Det er rigtigt, at det nok ikke kommer til at skabe kæmpe overskrifter i det ganske land, men som den tidligere ordfører, ordføreren for Radikale Venstre, sagde, er det en ny tilgang fra den nye regering.
Vi går jo hele tiden de forskellige love igennem for at se, om vi kan gøre det bedre, nemmere, billigere og mere fleksibelt og give kommunerne og borgerne mere frihed, og det her forslag er jo så en del af det.
Jeg vil nævne nogle få ting.
Med lovforslaget bliver der mulighed for at give et særligt vederlag til næstformænd i udvalgene nedsat af kommunalbestyrelser.
Det har været et ønske fra kommunerne, som vi nu imødekommer.
Dermed får de mulighed for at tilpasse sig den enkelte kommunes struktur, organisationsform og opgavefordeling.
Det må de altså selv beslutte lokalt.
Det var et stort ønske fra regionernes side, og det betyder, at regionsråd med økonomi- og indenrigsministerens godkendelse kan fastsætte bestemmelser om vederlag som i kommunerne, herunder vederlag til næstformænd.
Så er der blevet nævnt det her med diæterne, det kommer der også fleksibilitet ind omkring.
Det handler om princippet om fleksibilitet.
I overensstemmelse med almindelig praksis foreslår vi, at enhver frit kan brevstemme i enhver kommune her i landet, og som Socialdemokraternes ordfører sagde, naturligvis kun i én kommune ad gangen.
Med lovforslaget øger vi valghandlingens kvalitet og sikkerhed, ved at man skal udspørges om sin fødselsdato; det giver en øget sikkerhed.
Herudover foreslår vi at lovfæste grundsætningen om valghandlingens neutralitet – det skulle jeg lige have oversat tidligere på dagen, da vi havde et godt og oplysende møde – sagt på almindeligt dansk: Vi skriver ind i loven, at der ikke må være forstyrrelser, når borgerne skal stemme.
Ud over valgagitation kan der f.eks. være forstyrrende mediedækning og andet.
Vi foreslår også en modernisering af sprogbrugen i valgloven.
Det var også noget, vi blev oplyst om i dag.
Når vi i flæng bruger folkeregisteret som begreb, kan det give noget tvivl om, om det er det fysiske sted, hvor folkeregisteret ligger, eller om det er selve betegnelsen for det sted, hvor dataene er opsamlet osv.
Så fra nu bruger vi den mere præcise betegnelse CPR eller den konkrete myndighed, der udøver en beføjelse efter loven.
Alt i alt kan man sige, at den her buket af mindre, men vigtige lovændringer falder i god tråd med den modernisering, fleksibilitet og de øgede frihedsgrader til kommunerne, som vi ønsker.
Til den mere generelle diskussion om at sætte kommunerne fri, vil jeg sige, at forslaget netop falder ind i forbindelse med diskussionen om, at de steder, hvor det giver mening, og de steder, hvor lovgivning ikke er nødvendig, fjerner vi den.
Så det er en rigtig fin buket, og i SF er vi naturligvis meget positive både over for lovforslaget i sin helhed og over for delelementerne, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Nick Hækkerup (S), 2012-11-02:
Spørgsmålet er, om jeg kan overtale statsministeren til at gøre det til en del af porteføljen sådan mere i titlen, men det må vi tage et andet sted.
Først og fremmest vil jeg sige tak til samtlige partier for de positive meldinger om lovforslaget.
Der er selvfølgelig nogle spørgsmål, som skal afklares.
Jeg har noteret mig de bemærkninger, der er faldet om de indsigelser, der har været fra vestkysthavnene.
Jeg synes, at vi i udvalgsprocessen må arbejde med, hvordan de kan sikres.
Jeg havde gerne set – og i forbindelse med forslaget står vi i øvrigt i en meget omfattende drøftelse med det maritime erhverv – at der havde været den solidaritet havnene imellem, sådan at man havde kunnet bakke op om den samlede løsning, al den stund at isbrydning jo er et sted, hvor der er nogle, der kommer til at betale uden nødvendigvis at få noget ud af det.
Vi ved, at de områder, hvor der navnlig vil være behov for isbrydning, vil være Smålandsfarvandet, det vil være Det Sydfynske Øhav, det vil være Limfjorden vest for Aalborg, og det vil være Aalborg og Hals Barre-området, hvor der er behov for det.
Ikke desto mindre kommer nogle af de store havne jo til også at betale, selv om de måske ikke så tit vil have brug for det.
Det drejer sig om Københavns Havn, Aarhus Havn og andre af de store havne.
Men jeg synes ikke, at det skal forhindre, at vi tager den problematik, der er rejst, alvorligt og prøver at se, om vi i udvalgsarbejdet kan finde en løsning, som kan tilfredsstille de forskellige og modstridende interesser, der åbenbart findes iblandt de danske havne.
Det er i det her tilfælde jo først og fremmest forbedringer, som betyder, at det er billigere for erhvervet at få lavet isbrydning i de danske farvande.
Det giver alt andet lige en bedre konkurrencekraft for den del af vores erhvervsliv, hvilket alle partier jo ønsker sig.
Så er det rigtigt, at når man laver sådan et offentligt-privat samarbejde, skal man selvfølgelig, som det også blev påpeget, sikre sig, at der er den driftssikkerhed, som skal til.
Det sikrer man sig i kontrakten, og det kan vi sagtens håndtere.
Så er der selvfølgelig, som der altid er, når man laver konkurrenceudsættelse, spørgsmålet om løn- og arbejdsvilkår, og de skal selvfølgelig følge de regler, der gælder for området.
Grundlæggende vil jeg takke for partiernes positive og velvillige indstilling over for forslaget, og jeg glæder mig til at finde en løsning, som også kan rumme de vestjyske havne, under udvalgsbehandlingen.
Villum Christensen (LA), 2012-11-02:
Midt i svære forsvarsforhandlinger kan det være en hel lettelse at få præsenteret et sådan forholdsvis enkelt forslag, som vi ser her.
I lighed med de fleste andre partier ser Liberal Alliance meget positivt på dette med at lade staten træde et skridt tilbage til fordel for en ordning, hvor det bliver private aktører, der på baggrund af beredskabskontrakter løser isbryderopgaverne i de danske farvande.
Det bliver billigere, og det bliver efter vores opfattelse langt mere effektivt sammenlignet med den eksisterende ordning.
Jeg skal ikke gentage meget af det, der allerede er sagt, men blot notere mig, at denne form for offentligt-privat samarbejde, hvor man kan trække på ydelser fra den private skibsfart, når der er behov, i virkeligheden sagtens kunne give inspiration til de enorme beredskabsopgaver, der arbejdes med i Arktis i øjeblikket.
Næsten lige meget hvor mange ressourcer, der sættes ind, vil de enorme afstande betyde, at de indsatser, man gør, vil virke som en dråbe i havet.
Det kunne være rigtig interessant, at vi også her involverer det blå Danmark – og så kigger jeg på ministeren.
Jeg ved, at eksempelvis Danmarks Rederiforening meget gerne vil i dialog med staten på samme måde, som tilfældet har været her, hvor de meget konstruktivt er gået ind i den her sag.
Jeg ser meget store potentialer for ressourcebesparelser og vil her gerne tage initiativ til at få belyst disse forhold, hvilket jeg er sikker på forsvarsordførerne også vil være med til.
I forhold til den her sag og finansieringsmodellen, som har været omtalt, finder jeg det helt naturligt at følge den indstilling, vi har fået fra Danske Havne.
Alle organisationer har jo nogle interessemodsætninger – det er jo ligesom det, de er til for at cleare – og jeg synes bestemt, at vi skal tiltræde, at problemer med vind og vejr løses solidarisk.
Med disse bemærkninger vil vi støtte forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-11-02:
Tusind tak, formand.
Det er jo en effektiv behandling, vi har i dag, må man sige.
I Enhedslisten har vi nogle bekymringer i forbindelse med det forslag, som ligger her.
Først og fremmest er vi bekymrede over at gå væk fra en offentlig operatør og over til en privat operatør.
Vi har tit set, at udliciteringer har ført til dyrere og dårligere service, selv om politikerne ideologisk tror, at det at flytte det fra offentligt til privat vil være bedre.
I det her tilfælde er der jo tale om isbrydere af ældre dato.
Derfor kan der også godt være saglige årsager til at lave en forandring.
Men jeg ser meget frem til at få en forsikring fra ministeren om, at det reelt vil blive billigere, og at vi vil have en lige så stor driftssikkerhed ved at lave forandringen.
Vi har desværre haft nogle uheldige episoder med brug af private firmaer på lige præcis isbrydningstjenestens område.
I vinteren 2010 blev der brugt bl.a. filippinske søfolk uden arbejds- og opholdstilladelse i et af de private firmaer, man havde lejet, og disse søfolk blev selvfølgelig groft udnyttet og underbetalt.
Så vi håber, vi kan få opbakning i udvalgsarbejdet til et ændringsforslag, der slår fast, at private operatører skal overholde danske løn- og arbejdsvilkår.
Forslaget bygger på en præmis, som jeg med grønne briller synes er lidt konkurrenceforvridende.
Hvorfor skal havnene betale for isbrydning, når lastbilerne ikke betaler for saltning af vejene?
Det er jo sådan, at lige præcis godstransport med skibe er det allermest miljørigtige, vi har.
Så man kan spørge, om ikke det burde være sådan, at det var en offentlig opgave at sikre bedst mulige vilkår for godstransport med skibe, da de forurener klart mindst i forhold til de andre transportformer, vi har.
Sådan er det ikke, og det kan man sige er o.k., men jeg må så sige, at jeg undrer mig over, at lige præcis de vestjyske havne skal betale.
De er altid isfri, men døjer modsat andre havne med langt større tilsandingsproblemer, uden at de andre havne bidrager til at betale for lige præcis at løse deres problemer.
Er det rimeligt?
Her kan man også forvente, at der vil komme et ændringsforslag fra Enhedslisten, som jeg håber vil få opbakning.
Marie Krarup (DF), 2012-11-02:
Tak for ordet.
Det gør vi af forskellige årsager.
Først og fremmest synes vi, at det er vigtigt, at Forsvaret koncentrerer sig om sin kerneopgave, og den er at forsvare Danmark.
Men selvfølgelig kan Forsvaret også yde støtte til det civile samfund, når der er brug for det.
Her viser det sig altså, at man ved en udlicitering, ved et samarbejde mellem offentlige og private udbydere, kan spare mange penge og lette udgifterne for erhvervslivet i Danmark.
Det kan vi ikke se andet end positive ting i.
Så vi ser helt klart positivt på forslaget, men vi synes også, som det er blevet anført af andre, at det er et problem, at man i betalingen inddrager havne, som tidligere ikke har betalt til isbrydning, fordi der simpelt hen ikke er is i de havne – det er de vestjyske havne, jeg her tænker på.
Det skævvrider landet, at der er nogle områder, der pludselig pålægges større udgifter, mens andre jo så dermed lettes.
Det er imod vores tanker om, at man skal have et Danmark i balance, og at man skal tænke på at behandle yderområderne ordentligt og med respekt.
Så i det arbejde, som kommer i udvalget, vil vi lægge vægt på, at de havne, der tidligere ikke har betalt til eller haft problemer med isbrydning, heller ikke skal betale i den nye ordning.
Men generelt ser vi positivt på forslaget.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Jeg vil gerne sige tak for arbejdsministerens klare og smittende, kontante indlæg.
Det kommer man kun i godt humør af.
Det er godt, vi er kommet i gang med det her lovforslag, og det er godt, der er sat turbo på, så vi ikke skal bruge flere uger på det.
Om det er 12.500, 11.500 eller for den sags skyld 5.000, hvis det kun er det, det bliver.
Hver eneste job, vi finder, er en fornøjelse at finde.
Jeg synes, at grundtanken i den her lovgivning er den anerkendende holdning til de arbejdsløse, at vi skal hjælpe hinanden og tage dem, der er tættest på at miste dagpengene, i hånden og sige, at de skal ind på arbejdsmarkedet først.
Hvis ministeren eller hendes kollegaer mener, at det er en indfasning af en dårlig lov, som ministeren og jeg har været enige om at være uenige om, ville det så ikke være en rigtig god idé, hvis de to ting kan kombineres, altså hvis vi siger: Lad os da trække det ud, sådan at resultatet kan blive, at de, der mere end noget andet ønsker sig et job, som ministeren sagde, bliver en større gruppe – lad os sige, at vi tager det sidste halve år af 2013 med – for så vi ville glæde endnu flere ved det?
Så kunne vi da mødes der, uanset hvad baggrunden var for at mødes der.