runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Som sagt er jeg åben over for at se på alle ideer.
Jeg har sådan den grundlæggende indstilling til politik, at det nogle gange faktisk er meget godt at lytte til dem, der er ude i virkeligheden, så at sige, som er uden for de her mure, dem, som beskæftiger sig med de problemer, som vi står og diskuterer her, og lytte til dem og deres syn på sagen.
Det er som sagt det, jeg har gjort, nemlig inviteret Divisionsforeningen, DBU, klubberne og Rigspolitiet til et møde om det her.
Det er alligevel dem, som skal sidde og være med til at løse problemerne, og også dem, som skal indstille sig på de nye regler, som – hvis der kommer nye regler ud af det – vi kommer til at gennemføre her i Folketingssalen.
Ligesom hr. Peter Skaarup husker jeg sandelig også godt, når jeg er på forsiden af aviserne, og det er jo rigtigt, at jeg jo meget klart sagde – og det står jeg sådan set ved – at hvis politiet vurderer, at der er behov for en udtrykkelig bestemmelse i politiloven, gående på, at hvis der er en af de her højrisikokampe, som de vurderer er så anspændt i den konkrete situation, at de er nødt til flytte den, og hvis de har behov for at få en udtrykkelig hjemmel, som det hedder, et udtrykkeligt grundlag for det i politiloven, så er jeg klar til at ændre det der.
Det er et konkret forslag.
Det er noget af det, som jeg selvfølgelig vil diskutere, men generelt er jeg meget åben over for nye initiativer.
Jeg tror, at vi er enige om, at der er et problem, vi skal til livs, og jeg starter med at tage en diskussion med dem, der rent faktisk beskæftiger sig med det i hverdagen.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Jeg synes som sagt, det er fint, at der bliver holdt et møde.
Jeg kan lige minde ministeren om, at der jo ikke gik ret mange dage efter det, der skete i Aalborg, før ministeren så meldte ud, at nu havde ministeren en klar holdning, nemlig at man nu skulle flytte kampene til andre tidspunkter, og at det ville hjælpe en hel masse.
Eller har ministeren det?
Det kunne jeg så godt tænke mig at høre om, fordi det er jo så åbenbart en kendsgerning, at vedkommende ikke kommer i hooliganregisteret, og derfor må man jo sige, at sådan et register er rimelig hullet, fordi situationen kan jo være den samme om 14 dage.
Hvis den pågældende igen løber ind på banen, så må politiet sige, at de ikke kender den unge mand, og derfor skal han ikke i hooliganregisteret.
Det er det, der er argumentet nu for, at han ikke kommer i registeret.
Finder ministeren virkelig, at det er den rigtige måde at bruge registeret på, altså, slet ikke at tage dem med, der laver balladen?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Som sagt tror jeg, vi deler forargelsen over det, der fandt sted i Aalborg, og det er jo desværre ikke bare der, vi har set det; vi har også set det i andre sammenhænge.
Og jeg har som sagt tilkendegivet, at jeg er indstillet på at se på gode forslag, der kan medvirke til, at vi kan få bedre fat om det her.
Jeg har sådan set ikke nogen specifikke holdninger på forhånd.
Det er noget, jeg gerne vil drøfte med dem, som arbejder med det her til hverdag, og derfor har jeg inviteret Divisionsforeningen, DBU, nogle af klubberne og Rigspolitiet til at se på, hvad de mener der kan være behov for, og så tager vi den derfra.
Og når regeringen så har gjort sig sine overvejelser, ser vi på det derefter.
Dansk Folkeparti har jo også fremsat et beslutningsforslag, så der bliver rig lejlighed til også i den forbindelse at diskutere de her ting.
Men regeringen har nu engang valgt at indkalde dem, som arbejder med det til daglig, og så vil vi bruge det som afsæt for at se på, hvad det er, der skal forbedres, således at vi kan komme tættere på målet, som jeg går ud fra at vi deler, netop at få stukket en kæp i hjulet i forhold til de her personer, som helt åbenlyst går efter at genere det, der skal være en festlig oplevelse, nemlig at se en fodboldkamp.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Jeg synes da, det er godt, at der bliver et møde, hvor man får gennemdrøftet, hvad der kan tages af initiativer for at sikre, at de fredelige fodboldtilhængere, som heldigvis er langt de fleste, får mulighed for at komme ind at se en kamp sammen med familien, uden at tingene bliver ødelagt af hooligans.
Det har altid været et ønske, at det skulle være sådan, og det ønske må fortsat være i højsædet.
Så det er fint nok, at ministeren vil tage et møde.
Det, som gør, at vi fra Dansk Folkepartis side har stillet spørgsmålet i forbindelse med den kamp, der blev omtalt, på Aalborg Stadion, er jo bl.a. den debat, der har været efter kampen.
Det viser sig ifølge politiets oplysninger lokalt, at den baneløber, der ser ud til decideret korporligt at gå efter en af spillerne, og som spurter fra kontrollørerne og kun bliver fanget, fordi en anden spiller griber ind, ser ud til faktisk slet ikke at komme i det her hooliganregister, som egentlig har til formål at stoppe sådan nogle som ham.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre justitsministeren, om han allerede nu kan sige, at der da er noget fuldstændig galt med det hooliganregister, hvis det er sådan, at dem, der laver balladen, dem, udløser balladen på stadioner, ikke kommer i registeret og tilmed slipper med det, man kalder en halv bøde, det vil så sige en bøde på 1.000 kr., fordi de pågældende er under 18 år.
Er det ikke for tyndt, at vi fra myndighedernes side accepterer, at nogen ødelægger en kamp, som må afbrydes og er tæt på helt at blive aflyst, fordi nogen altså ikke kan opføre sig ordentligt, og at det, man bagefter ser, er, at de slipper med en bøde på 1.000 kr. og ikke engang kommer i registeret?
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Tak for det.
Kan ministeren bekræfte, at ministeren offentligt har udtrykt mistillid til forsvarschefens rådgivning i sagen om udsendelse af det mobile luftoperationscenter?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Som spørgeren også hørte, da jeg var inde på det for lidt siden, skal der ikke herske den mindste tvivl om, at det ligger mig meget stærkt på sinde, at vi gør alt, hvad vi kan, for at sikre, at fodboldkampe kan afvikles under fredelige forhold, så bl.a. børnefamilier trygt kan overvære kampene.
Der er de senere år fra bl.a. politiets og fodboldklubbernes side – og det gælder også fanklubberne – taget en række nyttige initiativer for at forebygge vold og andre uroligheder i forbindelse med afvikling af fodboldkampe.
Men de voldsomme og fuldstændig uacceptable begivenheder, som for nylig udspillede sig i Aalborg i forbindelse med superligakampen mellem AaB og FC København, viser jo desværre, at vi stadig står med en stor udfordring.
Derfor vil jeg, som jeg også sagde til den tidligere spørger, om kort tid afholde et stormøde med Divisionsforeningen, DBU og en række fodboldklubber, for at vi kan få en åben og konstruktiv og også fordomsfri drøftelse af, hvad der yderligere kan gøres for at komme fodboldurolighederne til livs.
Jeg forestiller mig som sagt
, at de forslag og initiativer, som mødet gerne skulle resultere i, vil indgå i Rigspolitiets overvejelser om behovet for nye fremadrettede initiativer som led i den indsats, som Rigspolitiet allerede er i gang med nu, og som baseres på en evaluering af erfaringer med hooliganloven fra 2008.
Jeg har klart signaleret, at jeg er åben over for gode forslag, nye initiativer, som kan gøre, at de, der er involveret i det her, kan stoppes bedre, og også, at der kan samarbejdes om det, så politiet, os her i Folketinget, fanklubberne og klubberne især, kan blive bedre til at gribe det her problem an.
Jeg er meget åben over for nye ideer og vil se konstruktivt på dem og lytte meget nøje til de forslag, som kommer fra klubberne, Divisionsforeningen og DBU, når jeg mødes med dem her inden længe.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Har ministeren en holdning til en ændring af persondataloven, så klubber og kontrollører kan få fuld adgang til oplysningerne i hooliganregisteret samt i øvrigt kan udveksle oplysninger om uromagere i forbindelse med større fodboldkampe?
Lykke Friis (V), 2012-03-21:
Tak, hr. formand.
Den danske stol stod tom.
Men hvad er egentlig den danske regerings holdning til det tyske initiativ?
Årsagen til, at jeg spørger, er, at man i tysk presse i dag kan læse, at den danske regering og det danske formandskab skulle være irriteret over initiativet.
Er det korrekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Kan ministeren bekræfte, at ministeren offentligt har udtrykt mistillid til forsvarschefens rådgivning i sagen om udsendelse af det mobile luftoperationscenter?
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Tak, det lyder sådan her:
Har ministeren en holdning til en ændring af persondataloven, så klubber og kontrollører kan få fuld adgang til oplysningerne i hooliganregisteret samt i øvrigt kan udveksle oplysninger om uromagere i forbindelse med større fodboldkampe?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Altså, jeg har, vil jeg gerne understrege, intet at udsætte på politiets indsats, ej heller Rigspolitiets indsats med at evaluere det, som Folketinget har vedtaget.
Det vil jeg gerne understrege, og det synes jeg ikke der er nogen grund til at antyde.
Og jeg håber, at spørgeren trods alt, selv om man nu er i en anden rolle, end man var tidligere, ikke vil hæfte den tidligere justitsministers gerninger op på min ryg så at sige.
Vi har reageret konsekvent over for det her, indkalder de personer og de organisationer, som har med det her at gøre, ser på de forslag, der kan være, og på den baggrund kan vi forhåbentlig finde de nye værktøjer, der skal til, og den værktøjskasse, som kan gøre,
at den indsats, som både politiet og klubberne gør i dag, og som fanklubberne også gør, kan blive bedre.
Derfor er jeg sådan set
ganske fortrøstningsfuld ved, at vi håndterer det på den rigtige måde.
Vi inviterer dem, der ved noget om det, i den fælles forståelse, at nu skal vi tættere på målet, som jeg går ud fra at vi deler, nemlig at vi skal have stoppet de her ballademagere.
For det at gå til fodbold eller andre sportsbegivenheder – eller andre begivenheder, hvor den her type mennesker synes det er sjovt at være en gang imellem – skal gerne være en fest, og derfor skal de stoppes.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Jeg vil sige til justitsministeren, at jeg tror, politiet og vagterne omkring kampene, det sikkerhedspersonale, man har i klubberne, af al magt forsøger at løse de her problemer.
Der er ingen tvivl om det, de gør et godt stykke arbejde, når de kæmper løs i forbindelse med at holde ro og orden, og langt de fleste gange går det jo også godt.
Men når ministeren siger, at ministeren er meget glad for, at politiet nu er i gang med at evaluere de initiativer, der er blevet taget, synes jeg nu ikke, ministeren behøver at være så jublende glad, for det er over et år siden, vi i Folketingets Retsudvalg havde den tidligere justitsminister i samråd, og der kom det frem, at nu var politiet netop i gang med at evaluere de her ting, og at man ville vende tilbage med de initiativer, der kunne komme.
Det er over et år siden, så jeg synes ikke, man kan blive ved med at være glad for, at politiet stadig væk her efter over et år er i gang med at evaluere noget, som der kommer noget om måske om et år igen eller hvornår.
Det er egentlig bare for at komme frem til, at problemerne har været kendt længe.
Det her forslag er tidligere fremsat af Det Radikale Venstre.
Hvornår sker der noget?
Ministeren skal holde et møde, hvad sker der efter det møde?
Hvornår ser vi en bedring til gavn for stadioner og politi?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Som jeg tidligere har sagt, er der nu inviteret til et møde med Divisionsforeningen, DBU og nogle af klubberne, og Rigspolitiet vil også være til stede.
Rigspolitiet er allerede nu ved at evaluere erfaringerne med indsatsen og med hooliganloven.
Det synes jeg er godt, det er godt at have det som fundament.
Derfor tager vi det her møde.
Jeg er kommet med et indspil til debatten, nemlig at hvis der er de her højrisikokampe og politiet vurderer, at det i sådan et konkret tilfælde er vanskeligt at håndtere det, uden at man flytter kampen, og hvis politiet vurderer, at de har behov for at have en udtrykkelig hjemmel, som det hedder, altså en klar mulighed, kunne man sige, i politiloven for det, er jeg klar til at indskrive det.
Det er ikke det eneste, der kan tænkes at være et bidrag til at løse de her problemer.
Der er temmelig sikkert flere ting, der skal tænkes over – og udtænkes ikke mindst – og derfor er jeg ganske fortrøstningsfuld ved, at vi nu sætter den her proces i gang, og så ser vi grundigt på det.
For med al ære og respekt for Dansk Folkepartis iver tror jeg, at man har set det her problem udvikle sig over en årrække, og det er måske bedst, at dem, der i forvejen gør en stor indsats i klubberne, i politiet, i fanklubberne og andre steder, kommer med nye friske ideer til, hvordan vi kan forbedre indsatsen.
Det er det, der er regeringens udgangspunkt.
Nu har spørgeren jo fremsat et beslutningsforslag i Folketinget, og der får vi også lejlighed til at tage diskussionen.
Jeg har valgt at indkalde de personer, som spørgeren nævner her, eksempelvis klubberne, og jeg tror, det er bedst så at sige at få det fra hestens egen mund: Hvad er problemerne?
Hvor er det, I mener at tingene kan gøres bedre?
Så tager vi diskussionen på det grundlag, og det er jeg sådan set ganske fortrøstningsfuld ved, for så har vi et ordentligt fundament til at diskutere, hvordan vi kommer det her problem, som jeg går ud fra at alle er enige om at vi skal have gjort noget ved,
til livs.
For det er helt uacceptabelt, at vi har personer, som opfører sig på den her måde.
Det kan være en hård kerne, det kan være en større kerne, men uanset hvor og hvornår er der behov for, at vi helt åbenlyst får bedre fat om det.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi vi har det hooliganregister i dag, som vi har, men klubberne er jo af den opfattelse, at det ikke kan bruges som et særlig godt redskab.
Dels er der problemer med at få alle oplysninger frem om uromagere, der har lavet ballade i forbindelse med kampe i andre klubber end dem, der så spiller den pågældende dag.
Man kan sige, at det er meget svært at komme i registeret.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren vil være åben over for at lave en justering på det her område, der kommer de her klubber, som altså gang på gang har problemet, til undsætning.
For det er klubberne, der lider skade.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Med andre ord er der sat gang i en proces nu, både med hensyn til mine kommende drøftelser med bl.a. Divisionsforeningen, DBU og klubberne og med hensyn til Rigspolitiets evaluering af hooliganloven og indsatsen mod fodboldrelaterede uroligheder.
Jeg er, som jeg har tilkendegivet under det tidligere spørgsmål, indstillet på at drøfte ethvert forslag, herunder også dem, som spørgeren rejser.
Men når nu spørgeren jo også har fremsat et beslutningsforslag, som bl.a. lægger op til, at klubberne skulle kunne indsamle og udveksle oplysninger om kendte uromagere, synes jeg, at det vil være på sin plads, at vi tager drøftelsen af de spørgsmål, når beslutningsforslaget skal førstebehandles den 3. maj.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Jeg synes ikke rigtig, vi kommer nogen vegne med ministeren.
Jeg synes, meget af det hver gang er en tilkendegivelse af, at nu bliver der et møde osv. osv., men der kommer ikke rigtig en holdning til det faktum, at f.eks. Divisionsforeningen, som er en vigtig spiller her, og som jo er dem, der organiserer de klubber, som har de klart største problemer, faktisk gerne vil have en udvidelse af det register, der gør, at ballademagere ikke kan lave ballade ugen efter, når der er en ny kamp, men at man kan udelukke de forholdsvis få, der står bag problemerne.
Det synes jeg godt ministeren kunne tænke lidt over, altså om man ikke kunne komme det lidt nærmere og gøre det lidt bedre.
I den forbindelse vil jeg spørge ministeren: Hvad er tidsperspektivet for ministeren og for regeringen på det her område?
Det, som Dansk Folkeparti har gjort, er jo, at vi har genfremsat Det Radikale Venstres udmærkede forslag, som blev behandlet sidste år, så det er jo lang tid siden, at vi alle sammen blev klar over, at der var de her problemer.
Så hvordan ser ministeren tidsperspektivet?
Hvornår vil man eventuelt være i stand til at kunne lovgive, sådan at vi får et bedre register til gavn for fodboldelskere?
Anders Samuelsen (LA), 2012-03-22:
Synes ordføreren, det lyder urimeligt, at man skal kunne få 2.000 kr. netto ud af at gå på arbejde?
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-22:
Det kan være fint nok at tage en debat om, hvor højt beløbet skal være, for at der er gevinst.
Jeg synes, det er oplagt nok at tage den debat.
Men det må heller ikke komme ud i sådan en leg, som hedder tænk på et tal.
Det vigtige er, at der er økonomiske incitamenter til at være i arbejde frem for ikke at være det, men derudover må vi også se på, at langt de fleste mennesker jo ønsker at have et job.
Jeg tror, at langt, langt de fleste danskere har det rigtig godt med at gå på arbejde.
Så er der en lille restgruppe, som måske ikke har de incitamenter, og nogle af dem har måske ikke den selvtillid og de ressourcer, der skal til for at være på arbejdsmarkedet.
Så må vi løfte der, og jeg vil gerne være med til at øge det forskelsbeløb.
Anders Samuelsen (LA), 2012-03-22:
Det er jo klart, at man sådan set kan få et meget højt tal, hvis man definerer tingene ud fra, at det kan betale sig at arbejde ved 1.000 kr. mere.
Men der skal vi måske herindefra prøve at rejse os op og gå ud i virkeligheden og spørge os selv: Er 1.000 kr. mere netto om måneden det samme, som at det kan betale sig at arbejde – 1.000 kr. om måneden?
Lad os sige, at der i hvert fald er 20 arbejdsdage på en måned – så er det ikke ret meget om dagen netto for at flytte sig hjemmefra, gå på arbejde med de omkostninger, det måtte have, og komme hjem igen.
Så det giver jo på en eller anden måde – det tror jeg godt ordføreren kan være enig med mig i – ikke rigtig mening at sige, at 1.000 kr. er det, der gør, at det kan betale sig at arbejde.
Det er derfor, vi prøver at flytte debatten ved at sige: Lad os så for ikke at være alt for ambitiøse sige 2.000 kr.
Personligt mener jeg, at der burde være en forskel på 4.000-5.000 kr. mellem ikke at være i arbejde og at være i arbejde, fordi det trods alt er noget med, hvad man netto får ud af at bruge så meget tid hver dag på at gå på arbejde.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det ikke er relevant at sige, at 1.000 kr. er det, der definerer, om det kan betale sig at gå på arbejde?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-22:
Så kan man jo igen glæde sig over den velvilje, der er i forhold til princippet om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at Liberal Alliances forslag ikke er konkret nok.
Jeg synes sådan set, at det er ret konkret.
Forslaget er, at skatten på arbejde skal sænkes, og at det skal finansieres ved, at der er færre offentlige udgifter.
På den måde skal det kunne betale sig at arbejde.
Hvad er Dansk Folkepartis konkrete forslag?
Når Dansk Folkeparti tilslutter sig princippet om, at det skal kunne betale sig at arbejde, hvad er det så Dansk Folkeparti vil gøre, for at det bliver ført ud i livet?
Jamen det er jo sådan set ret konkret, at vi siger, at skatten på arbejde skal ned, og at det skal finansieres ved lavere offentlige udgifter.
Jeg synes faktisk, at det er tæt på at være så konkret, som sådan noget kan være.
Vi kunne selvfølgelig sige, om det er arbejdsmarkedsbidraget, der skal lettes, eller om det er beskæftigelsesfradraget, der skal forhøjes, osv.
Men der skal også være et vist spillerum til, at regeringen, hvis der er flertal for det her forslag i Folketinget, kan udforme, hvad den synes er bedst og spille det ud til forhandling.
Det synes jeg ville være en fin opgave.
Men det ændrer ikke ved, at Dansk Folkeparti netop har stået på talerstolen og sagt, at de er enige i intentionen om, at det skal kunne betale sig at arbejde, men de har intet lagt frem om, hvordan det skal kunne lade sig gøre.
De har ikke vist nogen som helst villighed til at argumentere for noget som helst løsningsforslag.
Det har vi dog gjort.
Vi siger lavere skatter på arbejde, og vi siger finansieret gennem lavere offentlige udgifter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-22:
Det er et ganske underholdende spørgsmål, når man tænker over det, for jeg har lagt mærke til, at samtlige ordførere indtil videre netop har efterlyst noget konkret, men at man netop ikke kommer med et bud på, hvad det er for en skattesats, man vil skrue på.
Er det f.eks. beskæftigelsesfradraget, eller hvad er det, der skal skrues på?
Er det sygehusvæsenet, der skal skæres ned på for at finde finansieringen?
Samtidig står man så og efterlyser hos samtlige ordførere, at ordførerne for de andre partier skal komme med noget konkret.
Det er jo lidt hyklerisk, hvis jeg skal sige det måske en tand for hårdt, at man hele tiden efterlyser konkrete tiltag fra andre partier, når man selv har fremsat et forslag med gode intentioner, men som netop er for ukonkret.
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-22:
Nej, altså i den ideelle verden, hvor vi havde masser af økonomiske midler, kunne vi for min skyld godt øge det beløb, men det er urealistisk at tro, at vi bare sådan kan øge det beløb til 2.000 kr.
Det håber jeg at Liberal Alliance er enig med mig i.
Henrik Sass Larsen (S), 2012-03-22:
Nej, det er noget andet, der er en hån mod den arbejdende befolkning – og nu har jeg ikke så lang tid til et helt marxistist foredrag, selv om man ligefrem begynder at citere Socialdemokratiets principprogrammer – er, at ganske mange mennesker i det her samfund ikke har fået det, man kalder en anstændig tilværelse.
Se, det er det, der er Socialdemokratiets princip.
Det, som Liberal Alliance lige pludselig hævder, er, at hvis man nu nedsætter de ydelser, og hvis man nu sørger for at gøre de her menneskers tilværelse dårligere, jamen så bliver det meget bedre.
Jeg vil sige, at der ikke er nogen, der kan være i tvivl om, at vi for vores vedkommende ingen problemer har med, at der skal være et incitament, også økonomisk, ved at være i arbejde.
Det har jeg sagt hele vejen igennem.
Men jeg synes bare, det er væsentligt, at det – inden vi kaster os ud i en eller anden stakkelhaderdebat, hvor vi skal komme efter alle de mennesker, som er på overførselsindkomst og bebrejde dem, hvad de nu engang har i indkomst – måske også kunne være sundt at kigge på, at de mennesker også skal have en reel chance for at komme ind på arbejdsmarkedet og yde en indsats.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-03-22:
Det var bl.a. Dansk Folkeparti, der opfandt det begreb, der hedder beskæftigelsesfradraget.
Vi har lige stemt nej til at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Vi har været med til at stemme nej til at afskaffe starthjælpen.
Det er da i hvert fald rene linjer fra Dansk Folkeparti side modsat Liberal Alliance.
Der står jo på Liberal Alliances hjemmeside, at man ønsker at bevare starthjælpen, men man har stemt for afskaffelsen af den.
Der er her en stor tvivl med hensyn til, hvad Liberal Alliance står for.
Jeg synes, at vi fra Dansk Folkepartis side faktisk meget klart har sagt, at det skal kunne betale sig at arbejde, bl.a. ved også at deltage i den sidste skattereform, hvor skatten på arbejde markant blev sænket og arbejdsudbuddet markant øget.
Så jeg synes, at vi faktisk har været med til at tage en masse initiativer i de sidste 10 år.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-22:
Vil ordføreren medgive, at høje sociale ydelser er med til at presse mennesker ud af arbejdsmarkedet, fordi de påvirker mindstelønningerne?