runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Igen vil jeg sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen: Det er ikke Venstres opfattelse, at man skal fastholdes i en offentlig forsørgelse.
Tværtimod er det Venstres opfattelse, at man skal være så kort tid som overhovedet muligt på offentlig forsørgelse.
Der lytter jeg mig til, at Venstre og Socialdemokraterne har to vidt forskellige opfattelser af, hvad det er for et samfund, vi skal have, hvad det er for værdier, vi skal bygge det danske samfund på.
Nu fik vi jo Carina præsenteret som en del af debatten her, og Carina skulle ligesom være det ultimative eksempel på fattigdom i Danmark.
Carina har været på offentlig forsørgelse igennem længere tid, er enlig mor – hun har 16.000 kr. om måneden.
Hende fik vi at vide var fattig, fordi hun var blevet ramt som af et kølleslag af VK-regeringens politik.
Men efter lidt nærmere overvejelse måtte selv SF's ordfører erkende, at Carina ikke var fattig.
Og godt for det.
Carina er jo ikke fattig – det fik vi at vide – i hvert fald ikke, når det kommer til kroner og øre.
Det kan være, der er andre ting, der gør, at Carina har et fattigt liv, men det er jo ikke på grund af kroner og øre.
Det har vi selv statsministerens ord for.
Så jeg ved ikke, hvad det er for en fattigdom, hr. Lennart Damsbo-Andersen taler om på den måde, som hr. Lennart Damsbo-Andersen gør.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Altså, fru Marianne Jelved må jo mene, hvad hun vil.
Det, man kan sige, er jo, at der i den situation er tale om et ægtepar, og den ene skal på arbejde.
Hvis det er den måde, man regner det ud på, tja, så kan det da være rigtigt, at man skal tjene 29.600 kr., for at det kan betale sig for den ene.
Men så må man sige, at så skal ægtefællens løn ikke være ret stor, for at det kan betale sig for ægtefællen at gå på arbejde.
Man er nødt til at regne tingene ud i sammenhæng; man kan jo ikke nøjes med bare at tage den ene person.
Men det hører jo også med til svaret, at hvis man læser den artikel, der er citeret fra, færdig, ser man, at den udelukkende handler om de tiltag, regeringen vil tage for at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
Det er jeg jo fuldstændig enig i.
Det er også noget, vi skal kigge på.
Men det betyder jo ikke, at vi skal acceptere, at der er fattige mennesker og fattigdom i Danmark.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Altså, det sidste, ordføreren fik nævnt, synes jeg var en lillebitte smule uklart.
For hr. Lennart Damsbo-Andersen fastslår, at der ikke findes nogen fattigdomsgrænse, hvilket jeg er fuldstændig enig i, men ikke desto mindre konkluderer hr. Lennart Damsbo-Andersen, at der findes masser af fattige i Danmark.
Det kan jeg ikke rigtig se sammenhængen i, men lad nu det være.
Er hr. Lennart Damsbo-Andersen enig med fru Marianne Jelved i det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Det kunne da også godt være, at vi skulle det.
Den diskussion er vi da meget parat til at tage.
Det er også derfor, at vi har lagt op til, at vi netop skal finde ud af, hvor en fattigdomsgrænse skal ligge i Danmark.
Vi har jo ikke nogen i dag, og der er ikke et øje, der ved, hvordan det skal være.
Jeg har heller ikke påstået, at jeg ved, hvor grænsen skal være henne.
Hvis man spoler tilbage, kan man høre det.
Jeg nævner på intet tidspunkt, hvor en fattigdomsgrænse skal ligge.
Jeg noterer mig bare, at hvis man har et rådighedsbeløb, der svarer til mellem 2.000-3.000 kr. om måneden, er man berettiget til at få en julehjælpepakke.
Det siger for mig noget om, at de familier er fattige.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Det, der er så interessant, er, at Socialdemokraterne og SF vurderer, at det kun er kontanthjælpsmodtagere, som kan være fattige.
Hvorfor hører vi ikke også, når det endelig handler om en fattigdomsdiskussion, som den her arbejdsmarkedspolitiske dagsorden nu lige pludselig har udviklet sig til, om de eksempelvis mange selvstændige, som så heller ikke har råd til at holde jul?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Først og fremmest – det tror jeg at jeg har sagt et par gange – er det, som vi er bekymrede for i Socialdemokratiet, og som jeg er bekymret for, at vi rent faktisk har i tusindvis af familier i Danmark, familier med voksne og børn, som ikke har råd til at betale de daglige fornødenheder; hvor der ikke er penge til at købe julegaverne; hvor der ikke er penge, så man kan tage gaver med, når man skal til børnefødselsdag osv. Vi finder det fuldstændig uacceptabelt, at den situation er her i Danmark, så derfor har vi tænkt os at gøre noget ved det, og det gør vi med den her lov.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-19:
Med det her lovforslag får man jo flere, der bliver fastholdt som ledige.
Det står direkte i materialet til lovforslaget.
For mig betyder det også, at man umiddelbart siger: Nej tak, vi har ikke brug for jeres indsats.
Vi har ikke brug for de 3.000, der står omtalt, og som vurderes at blive fastholdt som ledige.
I behøver ikke være en del af vores fællesskab.
Det mener jeg jo er stigmatiserende, og jeg mener også, at det ikke mindst er marginaliserende.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Nu kan jeg ikke lige erindre, om spørgeren var til stede her, da jeg holdt min ordførertale, men jeg nævnte jo netop, at ud over at vi er bekymrede over de mange mennesker, som lever i fattigdom i Danmark, holder vi fast i, at der også er en ret og pligt.
Det har vi en tradition for på det danske arbejdsmarked, og det vil sige, at det gælder både dem, der er på kontanthjælp, og dem, der er ledige på dagpenge, at de skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er ikke vores opfattelse i Socialdemokratiet, at det skal være sådan.
Derfor bliver der så også arbejdet på at få lagt tingene om, altså at der bliver lavet nogle reformer, der tager højde for det her, så man sikrer, at der reelt både er et job til rådighed for dem, der gerne vil arbejde, og også bliver stillet krav om, at man tager imod de tilbud, man får, for ellers får man ikke nogen ydelse.
Så det er jo ikke det dilemma, som spørgeren stiller op, der er det rigtige.
Hans Andersen (V), 2011-12-19:
Nu spurgte jeg til loftet over kontanthjælpen, og de mennesker, der er ramt af loftet over kontanthjælpen, har jo ikke 2.000-3.000 kr. tilbage at leve for.
Det er jo helt, helt andre beløb.
Det er jo netop beløb, der er så store, at den medarbejder, der arbejder på gartneriet, eller den ansatte i et vaskeri eller butiksassistenten, der i øjeblikket knokler, vil sige, at nu kan det da ikke længere betale sig.
Nu fjerner man loftet over kontanthjælpen, så hvorfor skal jeg nu tage et arbejde?
Jeg skal oven i købet betale min egen frokostpause, jeg skal tage madpakke med, jeg skal betale for transport.
Det vil man nu fra regeringens side sige ikke er afgørende.
Det afgørende er nu, at man fjerner loftet over kontanthjælpen, så det ikke længere kan betale sig at arbejde.
Jeg tror ikke, at regeringen, at ordføreren helt har forstået konsekvensen af det her, og det stemmer jo slet ikke overens med de signaler om, at det skal kunne betale sig at arbejde i det her land, men den tanke deler vi så ikke længere.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Det er forfærdeligt, at man somme tider er nødt til at skulle gentage sig selv.
Der bliver jo ikke ændret noget som helst i kontanthjælpen ved det her lovforslag.
Niveauet for kontanthjælpen er jo der, hvor det er, det bliver der ikke ændret på.
Det, som vi ændrer på, er, at vi sikrer det for de familier, der i dag har så lidt til rådighed, at de faktisk er nødt til at bede om at få julehjælp, at gå til organisationer og bede om at få julehjælp.
Det kan man få lov til at få, hvis man har et rådighedsbeløb, der svarer til cirka 2.000-3.000 kr. om måneden.
Antallet af personer, af familier er faktisk fordoblet i år, i forhold til hvad det tidligere har været.
Det skal vi forholde os til, men kontanthjælpen er ikke ændret.
Hans Andersen (V), 2011-12-19:
Jeg vil gerne følge lidt op, hvor den tidligere spørger slap, nemlig i forhold til butiksassistenten, rengøringsassistenten og vaskerimedarbejderen, der knokler fra kl. 7 til kl. 15.30 og selv skal betale sin frokostpause, knokler hver dag og i øjeblikket sparer op til at kunne købe julegaver.
Så vil jeg godt spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen om, hvordan det kan være, at man så nu vil fjerne kontanthjælpsloftet.
Jeg vil gerne spørge, hvordan ordføreren har det med, at det nu ikke længere kan betale sig at arbejde for butiksassistenten, rengøringsassistenten og vaskerimedarbejderen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg synes, at det er lige lovlig voldsomt at påstå, at vi er ligeglade med de lavestlønnede i Danmark.
Tværtimod har vi den opfattelse, at folk skal have en god løn at leve for.
Det skal man også have, når man er på overførselsindkomst.
Jeg har sagt det før: De fleste partier i Folketinget er faktisk enige om, at kontanthjælpen giver et rimeligt grundlag for at kunne eksistere som familie og som menneske i Danmark i en kortere periode.
Der bliver jo ikke ændret på kontanthjælpen med det her – ikke så meget som med et komma.
Det, vi bare gør, er, at vi sikrer, at der ikke er nogen, der får mindre end kontanthjælpen.
Det skal hr. Simon Emil Ammitzbøll lige have in mente, når vi taler om det her.
Der bliver jo ikke ændret på nogen beløbsgrænser.
Kontanthjælpen er jo, hvor den er.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-19:
Så vidt jeg erindrer, var Det Radikale Venstre meget aktivt medvirkende til at få indført kontanthjælpsloftet, men det kan vi jo diskutere herfra, og til jeg får ret.
Men pointen er jo, at det i virkeligheden er en hån imod hårdtarbejdende danskere, at man skal ud at have et job til 29.600 kr. om måneden, for at det kan betale sig at tage et arbejde.
Hvad er det for en holdning at have til kassedamen, rengøringsassistenten, pædagogmedhjælperen og kontormedarbejderen?
Der er rigtig mange mennesker, der ikke kan komme i nærheden af de lønninger.
Der må jeg bare sige, at de såkaldte arbejderpartier har fjernet sig fuldstændig fra den almindelige, hårdtarbejdende danskers virkelighed, der handler om, at den enlige mor, som arbejder i Netto, betaler skat, for at folk kan sidde derhjemme og ikke gide at arbejde i Netto.
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Og det er ikke rimeligt, at en arbejderpartiregering er fuldstændig ligeglad med de lavestlønnede i vores samfund.
Det er vi i hvert fald ikke i Liberal Alliance.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg kan såmænd godt følge, at det kan være et problem med den forskel, der er på det, som man får i kontanthjælp, og det, man kan tjene ude på arbejdsmarkedet.
Men det er jo så også noget af det, som regeringen allerede har lagt en plan for, og der vil komme en række reformer på området, både på kontanthjælps-, sygedagpenge- og beskæftigelsesområdet.
Og alt det her er for at sikre, at der er et incitament, som der bliver efterspurgt fra Liberal Alliances side, til, at man skal gå på arbejde.
Det har jo ikke noget at gøre med, hvorvidt vi skal acceptere, at der er fattigdom i Danmark.
Jeg erindrer da, at vi, dengang spørgeren var medlem af et andet parti, har kæmpet fælles kampe for netop at sikre, at vi fik afskaffet det, som bliver kaldt fattigdomsydelserne, sikre, at alle mennesker i Danmark havde et ordentligt økonomisk fundament at leve på.
Så skal vi også tage den anden del, og det gør regeringen jo så også i de reformer, der bliver lagt frem.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Igen forstår jeg ikke det der med, at man kan konkludere, at der er masser af fattige i Danmark, al den stund at hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke har fastsat nogen fattigdomsgrænse.
Altså, mener hr. Lennart Damsbo-Andersen virkelig, at det er realistisk at forestille sig, at man skifter fra kontanthjælp til et job med en lønindtægt pr. måned på 29.600 kr., altså langt, langt mere end lønnen for en kassedame eller en person, der arbejder på en fabrik, eller hvor det nu måtte være, det vil sige langt, langt mere end niveauet for ufaglært arbejdskraft. Mener hr. Lennart Damsbo-Andersen virkelig, at det er realistisk at forestille sig, at man skulle gå fra kontanthjælp til et job med en lønindtægt på 29.600 kr.?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jamen jeg kan slet ikke se problematikken i det her, for i det øjeblik, man bliver pålagt at tage et stykke arbejde, har det intet at gøre med, hvilken løn man får.
Man har jo som borger ikke noget valg i det tilfælde, for man skal tage det job, der er.
Det, vi skal sikre, er, at der reelt er job til rådighed for dem, der står og er arbejdsmarkedsparate.
I det omfang der er det, skal de jo tage det, og så er diskussionen fuldstændig akademisk, for så er det ligegyldigt, om lønnen er 18.000 kr., 25.000 kr. eller 32.000 kr., for så skal de tage arbejdet.
Inger Støjberg (V), 2011-12-19:
Jeg blev egentlig lige i første omgang lidt glad og tænkte, at nu måtte man lige tage hatten af for, at ordføreren gik op på talerstolen, fordi det jo har været sådan tidligere i dag, at der har været en totalt tom talerstol, når det handlede om at få regeringspartiernes ordførere og ministre op på talerstolen.
Derfor syntes jeg faktisk i første omgang, at det virkelig var flot og godt og med respekt for det lovforslag, at ordførerne gik op på talerstolen.
Men nu er vi havnet i den situation, at fuldstændig ligegyldigt hvad der bliver spurgt om, bliver der ikke svaret.
Det synes jeg i virkeligheden tenderer til en hån af Folketinget.
For det er jo det, ordførerens egen statsminister sagde her for nylig: Det skal altid kunne betale sig at arbejde.
Er ordføreren enig i det – ja eller nej?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg kan da godt svare det samme en gang til.
Jeg anerkender, hvad det er, min statsminister siger om, at det skal kunne betale sig at arbejde, at det skal kunne give mere at gå på arbejde end at få en offentlig ydelse.
Men det ændrer jo ikke ved den her situation.
Jeg tror, at jeg nævnte det før: at kontanthjælpen jo er, hvor den er, at den bliver der ikke ændret på.
Det, vi sikrer med den her lov, er, at der ikke er nogen, der får mindre end kontanthjælpen.
Louise Schack Elholm (V), 2011-12-19:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke har lyst til at svare på mit spørgsmål, det er heller ikke sjovt at svare på.
Men nu er det jo sådan, at det er ordførerens egen partiformand, statsministeren, der har udtalt sig om, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde end at være på en offentlig ydelse.
Derfor er jeg bare nødt til at spørge – nu er det jo et lovforslag, som er fremsat, cirka samtidig med at statsministeren har udtalt det her – om det her lovforslag bringer os tættere på det mål eller længere væk fra det mål.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Nu er det heldigvis sådan, at når man kigger tilbage på den her situation om 3-4 år, vil man se, at den her lov ikke står alene.
Den står jo ikke alene, for i løbet af det næste år vil der blive gennemført en række reformer på hele arbejdsmarkedsområdet, på beskæftigelsesområdet, som alle sammen skal være med til at sikre, at den situation, som spørgeren taler om, ikke opstår.
Det betyder jo ikke, at vi skal sidde med foldede hænder og vente på, at de ting sker.
Nu har vi mulighed for at gøre noget ved de forhold, der er for de fattigste i det her land, og så har vi tænkt os at gøre det.
Vi tager også fat i en anden diskussion, nemlig om, at det skal kunne betale sig at arbejde, men vi blander bare ikke tingene sammen, sådan som oppositionen gør.
Louise Schack Elholm (V), 2011-12-19:
Statsministeren udtalte i spørgetimen den 30. november 2011, at det selvfølgelig skal være sådan, at man tjener mere ved at gå på arbejde end ved at være på en ydelse.
Mener ordføreren, at vi ved den her lov kommer tættere på det mål eller længere væk fra det mål?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Nu er det lige meget, hvor mange gange jeg bliver spurgt om det her.
Jeg synes bestemt ikke, at der er noget problem.
Jeg glemte før at sige, at jeg anerkender, at i hvert fald De Konservative i dag har nævnt fattigdommen i deres indlæg.
Det var fru Mai Henriksen, der gjorde det.
Jeg har siddet og lyttet til hele debatten.
Der har ikke på noget tidspunkt været nogen politikere fra oppositionen, hverken spørgere eller ordførere, der har nævnt fattigdom som et problem, ikke en eneste gang.
Det er da problematisk, ikke mindst for dem, der er fattige, at man ikke engang gider at lukke vinduet op og kigge ud og se på, hvilke forhold der er i den virkelige verden.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-19:
Der er noget i ordførerens argumentation, der ikke helt stemmer.
Ordføreren siger, at når man f.eks. er på kontanthjælp, skal man tage et arbejde, hvis der er et arbejde.
Men der er alligevel et svar til Folketinget om, at beskæftigelsen vil falde med 2.000-3.000, fordi det åbenbart for nogle ikke kan betale sig at tage et arbejde.
Jeg kan ikke rigtig forstå, hvad det egentlig er, ordføreren mener.
Vil ordføreren ikke give os i oppositionen ret i, at det da er problematisk, at hvis den ene i et par på kontanthjælp skal gå fra at være på kontanthjælp til ikke at være på kontanthjælp, skal vedkommende ud og have et arbejde til knap 30.000 kr. om måneden?
Er det ikke et problem?
Har vi så ikke et problem ved at fjerne kontanthjælpsloftet – ja eller nej?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Det er jo et problem i vores land, at der er rigtig mange, der er uden beskæftigelse.
Så vidt jeg erindrer, har vi i øjeblikket et tal for de forsikrede ledige på omkring 160.000 eller flere.
Vi har over 700.000, der står uden for arbejdsmarkedet, der er på overførselsindkomst.
Det er da et problem.
Det er selvfølgelig også et problem, i det øjeblik der er 2.000-3.000 flere, der kommer til at stå i den situation.
Man kan jo sige, at de i forvejen står uden for arbejdsmarkedet, i kraft af at de er en del af de over 700.000.
Det, der kunne være interessant, er at sikre, at der reelt er job til alle dem, der gerne vil have et job.
Det arbejder vi jo så også i øjeblikket benhårdt på i regeringen og regeringspartierne.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-19:
Nu er det jo også sådan, at jeg ikke har hørt nogen fra oppositionen sige, at der ikke er personer i Danmark, som lever i fattigdom.
Hvis jeg husker tilbage, og hvis ordføreren også husker tilbage, må ordføreren også kunne huske, at den tidligere regering faktisk også arbejdede med at komme med en definition på fattigdom og nogle fattigdomsindikatorer.
Så det er helt forkert, når ordføreren siger i sin tale, at oppositionen overhovedet ikke vil forholde sig til begrebet fattigdom.
Det, som er lidt interessant i det, ordføreren fremfører, om, at det er en akademisk diskussion, er det med – og det har finansministeren jo egentlig svaret på – at det med at fjerne kontanthjælpsloftet og alle de andre ting betyder faktisk, at vi kommer til at have 2.000-3.000 flere uden beskæftigelse.
Er det en akademisk diskussion?
Hvordan forholder ordføreren sig egentlig til det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Jeg har stået på den her talerstol de sidste 4 år og talt om afskaffelse af fattigdomsydelserne i den ene eller anden sammenhæng.
Så det har bestemt ikke noget at gøre med at please Enhedslisten, men jeg er rigtig glad for, at vi er fuldstændig enige i den her diskussion.
Vi vil ikke acceptere og lukke øjnene for, at der er fattige i Danmark, og vi har tænkt os at gøre noget ved det med gennemførelsen af den her lov.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Hr. Bent Bøgsted sagde, at dette lovforslag har hr. Lennart Damsbo-Andersens parti kun tilsluttet sig for at please Enhedslisten.
Jeg tror ikke lige, at han brugte ordet please, men det var for at holde sig gode venner med Enhedslisten eller noget i den stil.
Det var kun for at tækkes Enhedslisten.
Det var det ord, han brugte.
Det er selvfølgelig meget smigrende, hvis det er sådan, så derfor vil jeg meget gerne have be- eller afkræftet, om det er hr. Lennart Damsbo-Andersens motivation for at tale for det her lovforslag.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Nu forlanger jeg sådan set ikke, at hr. Henning Hyllested kender Venstres partiprogram – det ville nok være for meget at forlange – men jeg skal sørge for, at hr. Henning Hyllested får et eksemplar af vores principprogram, og så vil hr. Henning Hyllested ikke føle sig foranlediget til at stille den slags spørgsmål, som hr. Henning Hyllested her netop har gjort – oven i købet to gange.
Venstre er helt klart tilhænger af, at vi har et finmasket socialt sikkerhedsnet i Danmark.
Vi ønsker ikke et samfund, der ikke kerer sig om de svageste.
Det fremgår klart af vores principprogram, og jeg skal sørge for, at hr. Henning Hyllested får et eksemplar, sådan at vi ikke behøver at tage afsæt i diskussioner, som ikke hører virkeligheden til.
Henning Hyllested (EL), 2011-12-19:
Nej, men det er jo også derfor, jeg spørger: Jamen hvor går grænsen så?
For man skulle jo da synes, at hvis vi helt fjernede grundlaget, ville folk være lykkelige for at gå ud at søge job til 10 kr. i timen eller 50 kr. i timen.
Det ville jo til enhver tid kunne betale sig at arbejde, hvis man ikke havde noget som helst understøttelsesgrundlag.
Og er det ikke i virkeligheden en lykkelig situation, hvis man hylder den liberalistisk indstilling til livet og til samfundsudviklingen i det hele taget?
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
Nu er jeg jo bekendt med, at hr. Henning Hyllested ofte hylder ekstreme holdninger på forskellig vis, men jeg kan betrygge hr. Henning Hyllested med, at jeg ikke deler de ekstremiteter, som hr. Henning Hyllested her giver udtryk for.
I Venstre er vi tilhængere af et finmasket socialt sikkerhedsnet, og det mener vi faktisk Danmark har, også før L 36 eller måske i særdeleshed før L 36 bliver vedtaget.
Vi har jo faktisk, i særdeleshed hvis vi sammenligner os med andre lande, et meget, meget finmasket socialt sikkerhedsnet, som netop er beregnet til at understøtte de personer, som af den ene eller den anden årsag mister deres forsørgelsesgrundlag.
Så derfor er jeg ikke enig i, at det ville være en løsning fuldstændig at ophæve vores kontanthjælpssystem endsige vores offentlige forsørgelsessystem, sådan som hr. Henning Hyllested lægger op til.
Henning Hyllested (EL), 2011-12-19:
Med hensyn til logikken i den argumentation, som ordføreren forfølger, og som går på, at jo lavere ydelser, jo større incitament er der til at søge job, må jeg spørge ordføreren: Hvor er grænsen så?
Ville det så ikke være en idé set fra ordførerens synspunkt helt at fjerne alle ydelser, helt at fjerne kontanthjælpen, helt at fjerne understøttelsen?
For så ville man jo få et rigtig, rigtig stort incitament – så stort et incitament som overhovedet muligt – til at søge job.
Og så ville man jo gardere sig, så ingen – absolut ingen – ville blive hjemme på passiv forsørgelse, for den ville jo i så fald ikke findes.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-19:
Der er jo ting, der binder Venstre og Dansk Folkeparti sammen.
Om det så er et værdifællesskab, ved jeg ikke, men i det her tilfælde er det i hvert fald bare en undren.
Jeg vil bare opfordre til, at Socialistisk Folkeparti, når vi når til tredje behandling af det lovforslag, som for Socialistisk Folkeparti har været det vigtigste redskab, man kunne gennemføre for at afskaffe fattigdommen i Danmark, så har deres ordfører til stede i salen.
Så en opfordring herfra!
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-19:
I allerhøjeste grad.
Men SF's ordfører kan naturligvis være lovligt undskyldt, men ikke desto mindre undrer det mig, at man ikke har valgt at prioritere det, således at man kunne være til stede under så vigtig en debat som debatten om L 36 her i dag, al den stund det jo netop var SF's ordfører, som bragte Carina ind i debatten om L 36.
Derfor er jeg da nøjagtig som hr. Martin Henriksen forundret og måske også en anelse skuffet over ikke at kunne komme til at debattere L 36 med SF's ordfører.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-19:
Undrer det også fru Ulla Tørnæs?