runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2009-11-25:
Tak, jeg vil godt have lov til at blive lidt i samme boldgade, hvis man kan sige det sådan.
Jeg vil netop også godt spørge miljøministeren om miljøgodkendelser: Finder ministeren, at det er rimeligt, at nogle af de her landmænd, som jo i den her tid gerne vil investere penge, har skullet vente i over 3 år på at få deres miljøgodkendelser?
Vi ved jo godt, at man fra regeringens side – sammen med Dansk Folkeparti – har afsat 100 mio. kr. for at afhjælpe det her problem, men der er stadig væk landmænd, der venter uden at have fået en afgørelse.
Der må jeg spørge ministeren: Er man tilfreds med det skridt, der er taget her, eller ønsker man at få rettet op på det og taget yderligere initiativer for at afhjælpe det her problem?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-11-25:
Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg sige, at er der noget, der ligger mig på sinde som miljøminister, er det jo, at landmændene kan få godkendelser langt hurtigere, end tilfældet har været.
Det har jeg også stærkt beklaget: Det er ikke acceptabelt, at nogle skal vente i flere år på at få en godkendelse.
Det er der så forskellige årsager til.
I starten af 2007, da husdyrloven fik virkning, oplevede vi, at nogle af de ansøgninger, der kom, ikke var gode nok.
Vi har oplevet, at kommunerne har været meget langmodige, at der har været mangel på kompetence, og at kommunerne ikke har været gode nok til at afgøre sagerne.
Vi må jo også sige, at der også har været ting, som vi har haft ansvaret for – altså som jeg har ansvaret for som miljøminister – og som kunne have været gjort bedre, eksempelvis vejledninger og bekendtgørelser.
Alt det har vi nu rettet op på, men det er vigtigt at sige til hr. Ole Vagn Christensen, at regeringen lægger vægt på, at der skal være en udvikling af dansk landbrug, for det er med til at gavne både dyrevelfærden og opfyldelsen af miljøforpligtelserne og de forpligtelser, vi har for, at landbruget kan omstille sig.
Og efter adskillige samråd, bl.a. også om husdyrloven, er det nu mit klare indtryk, at et af de partier, der ønsker, at landbruget skal fastholdes i en fastlåst situation med ekstra byrder, med en lang række nye ting, der ikke skal kompenseres for, er Socialdemokratiet.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-11-25:
Nu fik vi jo det sædvanlige svar fra regeringen: Jo, jo, vi har gjort en hel masse.
Men når jeg stiller spørgsmålet, er det ikke om det, der skete i 2009, det var sådan set på baggrund af den strukturreform, som vi gik i gang med.
Og jeg kan ikke lade være med at have den opfattelse, at man faktisk fra regeringens side har haft et ønske om, at der ikke skulle ske en udvikling på det her område – og da man så blev presset nok, var det, at man lagde de 100 mio. kr. frem – men at man faktisk ønsker at koncentrere landbruget på færre hænder.
Og en af de måder, man kan gøre det på, er sådan set ved at umuliggøre, at landmændene i de normale situationer kan få de udvidelser, der er nødvendige.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-11-25:
Grunden til det er vel, at hr. Ole Vagn Christensen ikke følger med i, hvad der sker.
Der er jo afsat 100 mio. kr. ekstra til at styrke indsatsen, både i forhold til en aktivitetsafhængig pulje, som kommunerne bruger i de her måneder, som de har haft mulighed for at bruge siden foråret 2009, og som bliver udbetalt til kommunerne, og i forhold til at der er taget en lang række andre initiativer, bl.a. til at skabe et rejsehold, der tager rundt og hjælper kommunerne, laver BAT-standardvilkår.
Der er altså taget et hav af initiativer, så til spørgsmålet, om der er kommet flere penge, er svaret: Ja, det er der.
Løser de flere penge spørgsmålet og de udfordringer, vi står over for?
Ja, det gør de også.
Jeg kan sige, at arbejdet med vand- og naturplanerne er blevet en smule forsinket, det er det jo ikke kun i Danmark, det er det i en lang række EU-lande.
Jeg tror ikke, at der er nogle EU-lande, der decideret har sendt de planer i høring med den kompleksitet og den detailstyring, kan man sige, som vi lægger op til fra dansk side.
Men jeg kan sige, at det er min hensigt, at de sendes i høring i januar måned 2010, umiddelbart efter at vi kommer tilbage fra juleferie, sendes de i forhøring og derefter i offentlig høring. Spørgsmålet er så, hvorvidt det teoretisk set skulle betyde, at der vil blive rejst erstatningsspørgsmål eller lignende.
For mig at se
er det altså et teoretisk spørgsmål, for det, der jo sker i landbruget dag, er, at når landbruget får nye miljøgodkendelser, er det med til at sikre, at landbruget tager hensyn til dyrevelfærd og ikke mindst tager hensyn til nogle af de udledningsspørgsmål, som gælder både i forhold til ammoniak og til udvaskning af kvælstof.
Så det at få flere husdyrgodkendelser er godt både for dyrene og for naturen.
Kristen Touborg (SF), 2009-11-25:
Jeg er naturligvis enig i, at det er godt at få miljøforholdene på plads af mange grunde.
Men når ministeren siger, at det er et hypotetisk spørgsmål, synes jeg jo ikke helt at det holder.
Jeg er da glad for at høre, at man nu langt om længe får en høringsfase til januar om vand- og miljøplanerne.
Men lad os tage et eksempel, hvor man siger, at der her i november eller december måned gives en miljøtilladelse til en eller anden udledning.
Betyder det, at der, når man om et halvt eller et helt år får vandplanerne og det så viser sig, at det er for meget, så rent faktisk skal udbetales erstatning til den ansøger, der har fået miljøgodkendelsen?
Klaus Hækkerup (S), 2009-11-25:
Jeg vil bare spørge Enhedslistens ordfører, om der ikke er et eller andet ræsonnabelt i, at man i EU har minimumssatser på en række skatteområder, så vi undgår, at det liberale marked bare konkurrerer skattesatserne nedad og nedad, men så vi har nogle minimumsskattesatser, der sikrer, at vi også kan få nogle indtægter, der gør, at vi kan vedligeholde en ordentlig og forsvarlig offentlig sektor.
Frank Aaen (EL), 2009-11-25:
Det er jo interessant at erindre sig om det, for en af betingelserne for, at man i sin tid fik danskerne til at stemme ja til EU-medlemskabet, var jo et løfte om, at EU f.eks. ikke skulle bestemme Danmarks skattepolitik.
Det kan være, at skatteministeren har et godt skøn over, hvor stor en procentdel af skattepolitikken, der er lavet om efter direktiver eller bestemmelser i EU.
Det er nogle af de største lovforslag, der er blevet behandlet i den nuværende skatteministers tid, og de er gået ud på at lave dansk skattelovgivning om.
Jeg tør ikke sige, om skattereformen er lidt større end nogle af de andre, men jeg tror, at summen af skatteændringer, der er blevet dikteret af EU, er enorm.
Det gør, at vi grundlæggende er skeptiske over for sådan et lovforslag, også fordi vi bare ikke accepterer, at statsstøttereglerne i EU er til fordel for dansk erhvervsliv og Danmark i almindelighed – det er de på nogle områder, på andre områder er de ikke.
Når det gælder om at gøre det bedste for miljøet mener vi bestemt ikke, at miljøhensyn skal underlægges statsstøttereglerne i EU, og derfor vil jeg bare meddele, at det er miljøhensynet, vi vil kigge en del på i udvalgsarbejdet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-11-25:
EU's statsstøtteregler er en stor fordel for især små lande, så vi ikke kan konkurrere med andre større landes statskasser, og når vi nu her bringer lovgivningen i overensstemmelse med EU-reglerne, så har det Det Radikale Venstres fulde støtte.
Mike Legarth (KF), 2009-11-25:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis det her forslag.
Der er nu kommet hjemmel til, at vi kan vedtage det lovforslag og få den lov til at træde i kraft, som vi vedtog i 2004, hvormed vi hindrer dobbeltreguleringen af de kvoteomfattede virksomheder og nogle af pengene bliver sendt tilbage.
Så alt i alt fuld støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Jesper Petersen (SF), 2009-11-25:
Den slags kan man imidlertid ikke sætte i kraft, før der ligger en afgørelse fra EU om, at det enten er lovligt eller ulovligt ifølge EU's statsstøtteregler, og langt om længe har EU så altså afgjort sagen og sagt, at det kan vi ikke få lov til at gøre med tilbagevirkende kraft.
Det andet, Europa-Kommissionen har afgjort, er, at de pågældende virksomheder så skal betale EU's minimumsafgift for brændsler.
Der bliver der så et vist incitament til at nedbringe sit forbrug af fossile brændstoffer, og det er selvfølgelig positivt i bestræbelserne på at få nedbragt CO2-udslippet.
Vi er positive over for, at Danmark skal respektere EU's statsstøtteregler – det skal vi selvfølgelig – der gælder i perioden 2005-2009, hvor en række virksomheder skal have tilbagebetalt afgifter.
Så når man med forslaget her bringer sig på ret kurs i forhold til de statsstøtteregler, vil vi støtte det.
Klaus Hækkerup (S), 2009-11-25:
Som Venstres ordfører var inde på, er det her en opretning af dét, at man i sin tid vedtog loven, hvor man afskaffede afgifterne for de CO2-kvotebelagte virksomheder.
Det skete i 2004.
Nu skriver vi 2009, og nu har vi altså fået at vide, at den lov, man dengang vedtog, ikke kan godkendes af EU.
Man må sige, at der har været tale om en rimelig lang notificeringsperiode, nemlig 5 år, inden EU har kunnet tage stilling til det spørgsmål.
Der er tale om en usædvanlig grad af sendrægtighed.
Vi har tidligere i forbindelse med vedtagelse af finansloven haft lejlighed til at spørge skatteministeren om den tid, det tager for EU at behandle de lovforslag, der skal notificeres af EU.
Vi har fået et svar, der viser, at det på mange områder tager op imod et års tid.
Men med det lovforslag, vi behandler nu, som retter op på den manglende godkendelse fra EU’s side, har vi nået rekorden for, hvor lang tid det har taget for EU at tage stilling til et lovforslag.
Da der er tale om at tilbagebetale en afgift, der er erlagt mellem den fulde afgift og ned til det minimumsbeløb, som vi ifølge EU må opkræve, da der er tale om et mindre beløb, da der er tale om, at vi er i en for virksomhederne stadig vanskelig økonomisk situation, og da der er tale om, at virksomhederne har været stillet i udsigt, at de kunne få beløbet tilbagebetalt, kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-25:
Tak for det.
Siden 2005 har den gruppe af virksomheder, der hedder de kvoteomfattede virksomheder, været omfattet af EU’s kvotesystem og har samtidig betalt CO2-afgift.
Der er tale om de store og meget tunge industrivirksomheder med et højt energiforbrug.
Det har aldrig været meningen, at de skulle reguleres via både CO2-afgift og kvoteregulering.
Sagen har været forelagt EU med henblik på spørgsmålet om statsstøtte, og svaret derfra var, at virksomhederne kan fritages for CO2-afgiften, men skal betale en minimumsafgift.
Det betyder, at denne gruppe af virksomheder nu tilbagebetales CO2-afgiften fraregnet denne minimumsafgift, og fremadrettet skal de ikke betale CO2-afgift, men fortsat betale en mindre afgift.
Det betyder, at vi nu er tæt på, at der ikke længere er nogen konkurrenceforvridning mellem de ikkekvoteomfattede og de kvoteomfattede virksomheder.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-11-25:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det meget nærmere end ved at sige, som jeg har sagt et par gange til hr. Kristen Touborg.
Først og fremmest burde SF være stor tilhænger af, at der kommer nye miljøgodkendelser, og det føler jeg af flere årsager ikke at SF er.
Jeg ved, at hr. Kristen Touborg går meget op i dyrevelfærd, i hvert fald her i Folketingssalen.
Man kan diskutere, om det også er vigtigt uden for Folketingssalen.
Men det, der er afgørende ved husdyrloven, er, at der bliver bedre velfærd og også en langt mindre miljøbelastning.
Og det er jo det, der er helt afgørende, og som også kommer til at give et langt mere velfungerende dansk landbrug, fordi miljøbelastningen bliver langt lavere.
Det, der er afgørende ved husdyrloven, er, at miljøbelastningen bliver mindre.
Kristen Touborg (SF), 2009-11-25:
Jeg kan jo forstå på den måde, ministeren sådan glider af på det på, at ministeren ikke tør bevæge sig ind på spørgsmålet om erstatning.
Det kan jeg næppe gøre så meget ved ud over at bemærke, at jeg er lidt forundret over, at ministeren ikke kan forudse eller har gjort sig sine overvejelser om, om det kan betyde erstatning, eller om det ikke kan betyde erstatning.
Men jeg vil gerne præcisere det om Mariager Fjord.
Det er sådan, at i forbindelse med den eksisterende administration af miljøloven har man besluttet, at man ligger 30-50 pct. længere nede i tilladelserne til at udlede nitrat.
Er det efter ministerens opfattelse en mulighed?
Er det lagt ud sådan, at kommunalbestyrelsen kan fortsætte med det, og at det er op til kommunalbestyrelsen, om den vil fastholde den skrappe linje eller ej?
Eller er der lovgivningsmæssige problemer i at fortsætte med det, hvis bestyrelsen ønsker det?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-11-25:
Vi må jo sige det, som det er.
Da vi lavede husdyrloven, lavede vi en lang række kompenserende foranstaltninger, hvor der tages hensyn til det.
Indtil vi får vand- og naturplanerne vedtaget, har vi f.eks. nitratklassekort, der tager hensyn til nogle af de her miljøpolitiske spørgsmål, som er forskellige fra egn til egn, alt efter hvor stor udvaskningen er.
Der må jeg sige, at det jo er det administrationsgrundlag, der køres efter nu.
Så må jeg også sige, at nu skal vandplanerne i forhøring, og så skal de i høring, og så skal de derefter vedtages.
Der træffes jo en lang række kompenserende foranstaltninger fra vandopland til vandopland, alt efter hvad behovet er.
Derfor giver det ingen mening at diskutere hele spørgsmålet om erstatning, for det kommer efter min opfattelse slet ikke til at være en del af diskussionen om vand- og naturplaner.
Mikkel Dencker (DF), 2009-11-25:
Tilbage i december 2004 vedtog Folketinget, at man fremover ville fritage det CO2-kvote-omfattede område for betaling af CO2-afgift netop for at undgå dobbeltregulering af området.
Da der var tvivl om, hvorvidt det var i strid med EU’s statsstøtteregler, blev selve ikrafttrædelsen udsat, men det blev altså vedtaget ved lov for 5 år siden, at der skulle være den her CO2-afgift-undtagelse.
4½ år efter er EU så endelig blevet færdig med at behandle sagen og er nået frem til den konklusion, at det, som Folketinget vedtog, ikke overholder EU’s statsstøtteregler og derfor ikke er gældende.
Det understreger blot endnu en gang, at Folketinget ikke er den eneste lovgivende magt her i landet.
Det er ikke ret lang tid siden, at vi sidst behandlede et forslag under Skatteministeriets ressort, hvor Danmark endnu en gang var blevet underkendt, og hvor en lov, der var vedtaget af Folketinget, endnu en gang blev underkendt af EU-systemet.
Så vi har altså her endnu et eksempel på, at vi har mistet en stor del af vores suverænitet her i Folketinget og i Danmark til EU-systemet.
EU har så allernådigst tilladt os, at vi i stedet for kan anvende EU’s minimumsafgiftssatser.
Det må man jo så sige er den næstbedste løsning, når man ikke kan få lov til at gøre det, som man allerhelst vil.
Så jeg skal sige, at vi i Dansk Folkeparti kan vi tilslutte os, at vi indfører det næstbedste, når EU ikke tillader os at gøre det, som vi allerhelst vil.
Frank Aaen (EL), 2009-11-25:
Hvad er udenrigsministerens reaktion på diskussionen om Afghanistanstrategien i USA, Storbritannien og Tyskland?
Per Stig Møller (KF), 2009-11-25:
Jeg har aldrig hørt hr. Qureshi forsvare Israel, aldrig.
Jeg hørte heller ikke SF sige alle de ting, som han står her og siger om Israel, da Israels udenrigsminister var her.
Der var en, der gjorde det, og det var Enhedslisten, som talte klart og tydeligt og sagde de ting ved frokosten, som Enhedslisten også siger her.
Det gjorde SF ikke.
Så kom dog, når I er inviteret til møderne, og sig det, som I står og siger her.
Så vil jeg godt sige: Israel har ret til selvforsvar – det siger hr. Qureshi – ja, men hvis Israel forsvarer sig, så kommer hr. Qureshi og vil straffe; jamen hvad er det for noget, hr. Qureshi?
Vi fører en tobenspolitik, som betyder, at vi forlanger af Israel, at vi kræver af Israel, at de fremmer fredsprocessen.
Vi har sagt: Stop bosættelserne, ophæv vejspærringer på Vestbredden, sørg for, at det økonomiske liv kan vokse.
Og det vokser rent faktisk på Vestbredden, med flere procent vokser det økonomiske liv på Vestbredden.
Der er altså blevet lyttet til os på Vestbredden.
Derfor er det så vigtigt.
Men altså, straffeaktioner og sige, at Israel har ret til selvforsvar, og så i øvrigt rende rundt og straffe dem bagefter, synes jeg ikke er balanceret.
Man får ikke mig med til en uafbalanceret politik i Mellemøsten.
Det fører ingen vegne.
Kamal Qureshi (SF), 2009-11-25:
Altså, nu troede jeg lige, at ministeren og jeg var ved at udvikle et venskab, som vi kunne fortsætte med at have de næste mange onsdage, men jeg synes simpelt hen, at det er under bæltestedet, at man angriber SF for at være antiisraelske.
Det her er rent faktisk emner, som bliver taget op i Israel af israelerne.
Israelerne er bekymrede over, hvordan tingenes tilstand er i dag.
Det ved ministeren også godt, når han har været i Israel og har talt med de israelske parter: De er dybt bekymrede over, hvordan tingenes tilstand er for deres egen sikkerhed.
Som ministeren også selv sagde – hvad jeg citerede tidligere, men som ministeren åbenbart ikke kan tage konsekvensen af i den her kontekst – gavner det ikke Israel sikkerhed at prøve at smadre en hel befolkning.
Så det er simpelt hen under bæltestedet at anklage SF for at være antiisraelske og at støtte Hamas.
Det, vi er optaget af, er, hvordan vi får bevæget den her fredsproces på en ordentlig måde, og hvordan vi får stillet nogle klare krav til vores venner i Israel og til de samarbejdspartnere, vi har, om, at det her kan have nogle konsekvenser, hvis ikke Israel begynder at starte en proces, som gavner Israel selv.
Og så synes jeg ikke, at det klæder ministeren, når han frem for at forholde sig til den diskussion anklager SF for at være antiisraelske, hvilket ministeren godt ved ikke passer.
Per Stig Møller (KF), 2009-11-25:
Det kan jeg sandelig godt se, og SF's fuldstændig maniske antiisraelske politik kom jo igen frem her, for der står her, at vi skal fratage Israel det ene eller det andet.
Jo, hvis vi skulle fratage Israel det ene eller det andet, skulle vi også fratage Gaza det ene eller det andet.
Hvem er det, der holder Gaza oppe?
Det er Europa.
Hvis Europa tog hjælpen tilbage fra Gaza, var det jo endnu værre, end det er i dag.
Det vil sige, at for fru Pernille Frahm er situationen den, at vi altså skal straffe Israel, og så skal vi begunstige Gaza, som styres af Hamas, et totalitært styre.
Det ser jeg overhovedet ikke nogen balance i, og det ville sætte Danmark totalt uden for enhver mulighed for at påvirke fredsprocessen.
Så balancen ligger i, at vi hjælper befolkningen i Gaza, og at vi siger til Israel: Situationen er ikke sådan, at vi kan opgradere.
Pernille Frahm (SF), 2009-11-25:
Ja, næste gang kunne udenrigsministeren jo invitere mig, så skal det sandelig nok blive sagt, det skal jeg love.
Men hvis det er en straf i udenrigsministerens øjne, at man vælger ikke at opgradere en i forvejen ganske, ganske god aftale, man har, hvis det er en straf, at man vælger ikke at fylde ekstra forgyldninger på, må jeg sige, at det i mine øjne er en ganske besynderlig form for straf.
I mine øjne er en straf, at man fratager folk noget, de ellers har.
Det er ikke en straf at sige: Godt, så får I ikke lov til at være endnu bedre stillet, end I ellers var.
Så hvis man skulle snakke om en skævhed i måden at behandle de to parter på, er det da i høj grad en skævhed, at man over for den ene part laver en total blokade af enhver kontakt og til den anden part siger: Vi fortsætter som hidtil; vi gør det bare ikke endnu mere lukrativt, end det allerede er.
Per Stig Møller (KF), 2009-11-25:
Altså, nu må fru Frahm prøve at høre efter: Jeg har nu stået her og tre gange sagt, at vi har sagt til udenrigsminister Lieberman, at bosættelserne skal ophøre, at man ikke skal gøre Abbas' land mindre, mens man sidder og forhandler med ham, at man skal holde op med det, man har lavet i Jerusalem, at man skal give adgang for nødhjælp og for humanitære ting til Gaza.
Jamen det er jo blevet sagt.
Hvad er det så fru Frahm efterlyser?
At jeg skal begynde at straffe?
Straffen ligger i, at vi ikke opgraderer.
Men pludselig at begynde at nedbringe den eksisterende aftale uden så at foretage sig noget over for Gazaområdet, hvilket er negativt, og hvilket jeg ikke vil, er da uafbalanceret.
På mine møder her i Danmark med hr. Lieberman koncentrerede jeg mig om fredsforhandlingerne, som jeg faktisk synes er temmelig vigtige.
Og hvis SF havde så mange ting, de ville sige til hr. Lieberman, hvorfor sagde de det så ikke?
Jeg havde faktisk SF med til frokost med hr. Lieberman, men jeg hørte da ikke SF sige de ting til hr. Lieberman, som de står her og siger.
Hvad var egentlig det for noget?
Hvorfor kommer de til en frokost med Lieberman og så ikke siger de ting, som de kan sige til mig?
Det havde måske været mere relevant, de havde sagt det til hr. Lieberman.
Kan jeg få en forklaring på det?
Pernille Frahm (SF), 2009-11-25:
Grunden til, jeg har meldt mig som medspørger, er, at jeg ikke rigtig synes, at ministeren svarer på de ting, der bliver spurgt om, og jeg synes, der er nogle ting i de svar, der kommer, som undrer mig meget.
Ministeren siger f.eks. nu her til sidst, at der ingen grund var til at tage sagerne op med Lieberman, da han var her; det skulle man kun gøre, hvis der var noget nyt.
Synes udenrigsministeren ikke, det er nyt, at den israelske regering så tydeligt har valgt at blæse på alle henstillinger fra såvel EU som den amerikanske administration om bosættelserne?
Man vælger at udbygge, helt klart i strid med alle henvendelser fra EU, fra kvartetten, sådan set også fra FN – fra de folk, der har haft mulighed for at ytre sig der – og i særdeleshed fra den amerikanske administration, som Danmark jo ellers nok plejer at kunne finde ud af at læne sig op ad.
Det er da en ny udvikling, og burde ministeren så ikke efterfølgende have taget det op med Lieberman og sagt: Det kører den gale vej, det kører ikke engang blot i stå; det kører den forkerte vej, og den israelske regering direkte ansvarlig for det?
Per Stig Møller (KF), 2009-11-25:
Ja, nu kom det jo frem til sidst.
Dér stak det jo frem.
Det er jo det, vi hele tiden møder fra SF's side, at man skal straffe Israel og belønne Hamas.
Det, der er tale om her, er, at hvis jeg nu begynder at sige, at den eksisterende aftale skal ophæves, så behandler jeg parterne fuldstændig forskelligt.
Så straffer jeg Israel, samtidig med at jeg sender penge til Gaza.
Vi arbejder meget med fredsforhandlingerne, men det ville jo være direkte gift for fredsforhandlingerne, hvis Danmark skulle optræde så ensidigt.
Det, der er tale om her, er, at det jo har konsekvens – det er det, hr. Qureshi ikke rigtig vil forstå – når vi siger: I kan ikke få opgradering på grund af det forløb, der har været siden Gaza.
Samtidig er der de andre ting: bosættelserne, Østjerusalem og alle de ting, som har været nævnt i den senere tid, dem har jeg jo taget op med hr. Lieberman og sagt, at det skal ophøre, hvis man skal have fredsforhandlinger.
Jeg har sagt det så klart, som at man ikke kan forhandle med Abbas, samtidig med at man gør hans land mindre bag ryggen på ham, mens man forhandler.
Det er da en klar meddelelse.