runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2012-11-29:
Nu har der jo lige været en debat om afskaffelse af blasfemiparagraffen, og der henviste hr. Ole Hækkerup til et ekspertudvalg.
Så har vi en debat her om afpresning og beskyttelsespenge, og så kom jeg til at tænke på lidt af det samme, for der henviser hr. Ole Hækkerup til, hvad politiet så måtte mene om det.
Det er selvfølgelig fair nok at lytte til, hvad forskellige eksperter siger, og det er også helt på sin plads at lytte til, hvad politiet mener, men jeg synes også, at det ville være rart at høre, hvad hr. Ole Hækkerup politisk mener om det.
Jeg synes, det forslag til vedtagelse, som er kommet på vegne af Socialdemokratiet, regeringspartierne og Enhedslisten, er uambitiøst.
Der var ikke rigtig noget i det, der peger fremad, og jeg synes, vi bliver nødt til at konstatere, at de her problemer jo ikke er forsvundet.
Til trods for at der er iværksat flere initiativer fra politiets side, og at der er en lang række redskaber til rådighed, er det et problem, der er der, og det er alvorligt, og derfor er der også behov for, at man politisk sætter sig ned og diskuterer, hvad man kan gøre.
I det forslag til vedtagelse er der jo ikke sådan nogle færdige forslag, men der er et beskedent ønske om, at partierne i Folketinget sætter sig ned, indkalder justitsministeren og diskuterer, om der f.eks. er behov for højere straffe, om der er behov for at lægge mere vægt på udvisning i forhold til dem, der ikke er danske statsborgere.
Jeg synes, det er mærkeligt, at man ikke engang vil tage det til sig, men i stedet kommer med et forslag til vedtagelse, som er lidt uambitiøst.
Kunne den socialdemokratiske ordfører ikke strække sig lidt længere, end hvad vi har set indtil videre?
Ole Hækkerup (S), 2012-11-29:
Hr. Karsten Lauritzen siger, at politiet har brug for en hjælpende hånd, og det skulle så hænge sammen med det forslag til vedtagelse, som bl.a. Venstre har fremsat i dag.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt kan følge logikken.
Nu skal jeg ikke forsøge at genkalde mig den nøjagtige tekst i det forslag til vedtagelse, som hr. Martin Henriksen læste op, men det er ikke min vurdering, og så vidt jeg kunne forstå justitsministeren heller ikke politiets vurdering, at det er problemer med strafferammer eller med, hvilke kompetencer politiet har, der sætter begrænsninger for at følge op på det her.
Jeg vil gerne understrege, at jeg synes, at det er utrolig vigtigt, at politiet tager hver eneste anmeldelse alvorligt og følger op på hver eneste anmeldelse.
Men der er også forskel på – undskyld mig – de tilfælde, hvor en borger henvender sig og anmelder en forbrydelse, som påvirker ikke bare borgeren selv, men hele samfundet, og så anmeldelse af en forbrydelse af, lad os være ærlige, lidt mindre betydningsfuld karakter som f.eks. tyveri af cykellygter.
Det her er virkelig afgørende, for at vi kan blive ved med at være et civiliseret samfund.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-29:
Det, jeg tror der er uenighed om, er, om det her bare er en opgave, man skal overlade til politiet, eller om det handler en grundlæggende udvikling i vores samfund, f.eks. i dele af København.
Vi ser det på Christiania, vi ser det på Nørrebro.
Vi har jo i Venstre fuld tillid til politiet og til, at de tager de henvendelser, de får, alvorligt, men forleden dag var der f.eks. nogle, der kastede maling på cafeen, og det er jo udtryk for, at de ikke respekterer vores love og regler og ikke respekterer politiet.
Man læner sig op ad politiet, myndighederne, og siger, at alt er fryd og gammen.
Det synes jeg egentlig ikke at man kan være bekendt i lyset af den samfundsudvikling, som vi ser, og som hr. Ole Hækkerup jo også selv anerkender er der.
Ole Hækkerup (S), 2012-11-29:
Hver gang folk er tvunget til at investere i eksempelvis kameraer til videoovervågning, fordi de frygter kriminalitet – og det kan være på Café Viking, men det kunne sådan set også være alle mulige steder – så synes jeg da, at det grundlæggende er urimeligt.
Så må jeg nu sige, at mit indtryk af Retsudvalgets besøg på Nørrebro og på Café Viking faktisk var – sådan virkede det på mig – at politiet gjorde en stor indsats for at være opsøgende.
Det virkede på mig helt klart, som om politiet gjorde det rigtig godt i den forbindelse.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-29:
Hr. Ole Hækkerup henviser selv til det besøg, Retsudvalget aflagde hos Jane, ejeren af Café Viking, og det var jo hyggeligt.
Der var hjemmebag, og det var en god oplevelse.
Men noget af det, der også kom frem, var jo, at værtshusejeren nu er tvunget til at sætte videoovervågning op inde på værtshuset simpelt hen af frygt for, at det kan gentage sig.
Det koster mange penge, og det tror jeg også at Jane var inde på.
Hvordan har hr. Ole Hækkerup det egentlig med, at vi her har en udgift, som nu bliver lagt over på værtshusejeren?
Hvordan har hr. Ole Hækkerup det med den udvikling, der ligesom er, hvor ejeren af Café Viking tilsyneladende ikke stoler nok på politiet og myndighederne til, at hun helt tør overlade det til dem?
Nej, hun bliver også nødt til at beskytte sig selv.
Synes hr. Ole Hækkerup ikke, at det er en faretruende udvikling?
Ole Hækkerup (S), 2012-11-29:
Tak, formand.
Det, vi diskuterer her, er afpresning af erhvervsdrivende i Danmark, og det skal vi som samfund på ingen måde acceptere eller se igennem fingre med.
Når Jane fra Café Viking står frem, er det i virkeligheden præcis, hvad et velfungerende samfund har brug for, nemlig det at sige fra – ikke det med at dukke nakken, ikke det med at tænke, at det tager nogle andre sig nok af, eller at sige, at det ikke er mit ansvar.
Og jeg tror i virkeligheden, man kan sige om noget af den snak, der nogle gange er om, hvem der er hverdagens helte, at det i hvert fald også handler om folk, der tager et ansvar og også ud over, hvad de lige selv er tvunget til at tage af ansvar.
Og det skal vi som samfund heller ikke have tålmodighed med.
Og politiet skal komme efter organiserede bander, der prøver afpresning.
Netop indsats mod bander er jo så i øvrigt også noget af det, som vi aftalte, at politiet særligt skal gøre noget ved, da vi lavede den sidste aftale om politiet.
Ministeren har så gennemgået, hvad politiet gør i dag, og hvad branchen er ved at kortlægge osv., både med hensyn til hvad de siger om problemet og hvad de siger om omfanget.
For Socialdemokraterne er det afgørende her, at der sættes hårdt og resolut ind.
Det er faktisk i virkeligheden, tror jeg man kan sige, det mindste, man kunne kræve fra Folketingets side.
Og da Folketingets Retsudvalg var på besøg på Café Viking, tror jeg sådan set også, de fleste mærkede både den der varme og den konsekvens, som ligesom lå i stemningen på stedet.
Man kan sige, at den der varme og den der konsekvente indstilling til livet – det er også det der med at sige fra – kommer af den samme muld.
Borgere, der siger fra, og politi, der konsekvent følger op på anmeldelser, er nøglen til et godt samfund, der bekæmper kriminalitet.
På den baggrund skal jeg på vegne af Socialdemokraterne, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten fremsætte med følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget tager på det kraftigste afstand fra afpresning af erhvervsdrivende.
Som samfund vil vi ikke acceptere den slags metoder fra organiserede kriminelle, som undergraver vores retssamfund.
Folketinget noterer med tilfredshed, at politiet tager anmeldelser om afpresning meget alvorligt og har fokus på spørgsmålet om afpresning af erhvervsdrivende, ligesom politiet generelt yder en stor indsats mod afpresning i områder, hvor der er mistanke om problemer.
Folketinget er dog samtidig opmærksom på, at der er behov for, at lokalsamfund og erhvervsdrivende er involverede.
Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte en generel indsats mod organiseret kriminalitet samt til at have fokus på samarbejde og dialog mellem kommuner, lokalpoliti, lokalmiljøer og forretnings- og restaurationsmiljøer i indsatsen mod afpresning af erhvervsdrivende og på, at politiet skal være i stand til at yde den nødvendige beskyttelse af erhvervsdrivende, der siger fra over for afpresning.«
Martin Henriksen (DF), 2012-11-29:
Tak for det.
Det synes vi er en så alvorlig problemstilling – vi har jo også set det før igennem årene – at vi mener, at vi skal se på, om vi ikke i Folketinget kan samles om en forstærket indsats imod bander og andre kriminelle, som bruger afpresning som en indtægtskilde.
Og det er derfor, vi har bedt justitsministeren om at svare på følgende spørgsmål: Hvad kan regeringen oplyse om afpresning af erhvervsdrivende i Danmark?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Jeg kan ikke komme med et konkret eksempel på, at vi f.eks. har brugt klausulen med lærlinge.
Men ILO-konventionen har været gældende hele vejen igennem.
Jeg må igen tage afstand fra, at nogle begynder at tage patent på, at man skulle være særlig beskytter af lønmodtagere.
Jeg tror, der er en grund til, at rigtig mange lønmodtagere slutter sig til Venstre.
Det skulle man tage at tage ved lære af og lade være med at tage patent på og give udtryk for, at nogle særligt beskytter lønmodtagernes vilkår.
Og man skulle lade være med at foregøgle befolkningen, at Venstrefolk er onde mennesker, der gerne ser, at folk går rundt og træller til 50-60 kr. i timen.
Man skal lade være med at lave sådanne skræmmebilleder.
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-29:
Femern Bælt-forbindelsen er selvfølgelig et meget, meget stort projekt, historisk stort projekt, og der er mange mennesker, der skal ansættes for at lave den tunnel og også de mange landanlæg, der skal laves.
Derfor har Dansk Folkeparti rejst den her forespørgsel for at høre, hvad man vil gøre, for at det arbejde foregår på ordentlige arbejdsvilkår, og også for at høre, om man kan sikre, at det bliver danskere, der bliver ansat i det byggeri.
EU sikrer, at projekter i hele EU skal sendes i udbud i hele EU.
Det er noget, vi nyder rigtig godt af i Danmark, fordi vi jo lever at sælge varer og tjenester til især Tyskland og andre af vores nærmarkeder, men også hele EU.
Derfor er det jo et meget vigtigt princip, at andre lande i EU så også får lov at byde på Femern, ligesom vi får lov at byde på alle mulige opgaver i andre EU-lande.
Derfor kan vi ikke sikre, at det ikke bliver et tysk firma eksempelvis, der vinder udbuddet.
Det kan vi ikke sikre, og jeg synes heller ikke, at vi har interesse som land i at begynde at lave regler, der gør, at man kan sige, at det skal være et firma i ens eget land, der vinder en opgave, for vi tjener altså rigtig mange penge på at vinde opgaver i andre lande.
Det, vi til gengæld kan sikre, er at sætte ind i udbudsmaterialet, at de ansættelsesvilkår, der skal være gældende, skal være danske ansættelsesvilkår, danske regler om arbejdsmiljø, danske regler om løn, og det er meget vigtigt for regeringen at få ind, så vi ikke får social dumping på det her projekt.
Det er det, som det her forslag til vedtagelse lægger op til, altså at vi skriver ind i udbudsmaterialet, at vi skal følge de konventioner og de regler, der er, og det kan vi støtte fra Det Radikale Venstres side.
Villum Christensen (LA), 2012-11-29:
Jeg synes faktisk, vi er ovre i en lidt anden boldgade, når der sammenlignes med skattelovgivningen.
Der bliver hele tiden, nærmest hver eneste dag,
rullet nye skatteregler ud over folk.
Og så opdager man, at det bliver lavet om, og man får den der diskussion i pressen, og så reagerer folk.
Det her er altså en stor, selvstændig privat beslutning, der er brugt meget krudt på, og det er derfor, at folk reagerer.
Jeg udtrykte det også sådan, at folk føler, at det er med tilbagevirkende kraft.
Og det er, fordi man ikke kan sammenligne det her med alle mulige andre justeringer i skattelovgivningen.
Det vil jeg klart plædere for.
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
I forhold til skattelovgivningen tror jeg, at det er helt, helt usædvanligt, at man sikrer folks investering 20 år ud i fremtiden, når man laver ændringer i reglerne.
Det er meget usædvanligt, og det har vi betalt meget dyrt for, og jeg tror, prisen bliver endnu dyrere, når vi får problemer med at få vindmøllerne finansieret på en fornuftig måde, fordi det hele bliver strammet op.
Det er jeg enig med hr. Villum Christensen i.
Men netop derfor synes jeg, det er en dårlig idé at bære ved til det bål, at der skulle være tale om, at der er nogen som helst berettigelse i følelsen af, at man lovgiver med tilbagevirkende kraft.
Det er der overhovedet ikke nogen berettigelse i.
Den her investering er blevet beskyttet ekstremt meget takket være en ihærdig indsats fra de borgerlige partier, der hellere vil udskyde vindmølleparker osv. end risikere, at de lovgiver normalt i skatteanliggender i forhold til det her.
Det er ærgerligt, men det er sådan, det er.
Derfor er det helt urimeligt, at hr. Villum Christensen siger, at der lovgives med tilbagevirkende kraft.
Villum Christensen (LA), 2012-11-29:
Det, jeg sagde i min ordførertale, var, at folk vil opleve det som en lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Man kan jo altid diskutere, hvor længe sådan nogle anlæg kan holde.
Nu har man så sagt 20 år, og der er nogle producenter, der reklamerer med, at de kan holde i mere end 20 år.
Jeg har set den meget strengt juridiske formulering, som energiministeren har gjort sig til talsmand for, altså at der ikke kunne være tale om tilbagevirkende kraft.
For det er rigtigt, at skattelove jo også ændrer sig.
Og det er jo derfor, at folk reagerer så kraftigt, for man føler, at tæppet bliver trukket væk under en.
Og der er jo altså også sket ændringer.
Det kører jo ikke bare videre, og der er kæmpe problemer med finansieringen af det.
Hvem kommer til syvende og sidst til at finansiere det, hvis vi får en vindmøllepark, der bliver 5 mia. kr. for dyr på grund af det her?
Der kan komme rigtig mange problemer.
Jeg hørte også, at hr. Per Clausen var meget bekymret for, at det her stopper fuldstændig, så vi skal have en evaluering allerede i sommeren 2013 i stedet for at vente til 2015, for vi ved jo ret hurtigt, om det her bliver en succes eller ej.
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
Jeg mener jo, at hvis man skal være ærlig, har hr. Villum Christensen fat i en rigtig, rigtig grim ting, nemlig at hvis man holder op med at bruge energi, man sparer eller man selv producerer sin energi, så er det en katastrofe for statskassen, og derfor bliver vi nødt til at gribe ind.
Det er hele forklaringen på, at der bliver grebet ind her.
Hr. Villum Christensen har ikke noget imod, at statskassen går glip af en masse penge, for han vil gerne have skruet ned for staten og velfærden.
Vi andre vil gerne bevare velfærden.
Derfor er vi med på det her.
Ellers synes jeg, at hr. Villum Christensen har fat i en rigtig god pointe, og det er vel også derfor, at vi har indført noget, vi kalder forsyningssikkerhedsafgift, som ikke har en pind at gøre med forsyningssikkerhed, men som har noget at gøre med, at vi vil lægge en afgift på vedvarende energi, fordi vi ellers ikke kan få penge i statskassen, når vi går over til vedvarende energi.
Men der var en ting, som hr. Villum Christensen sagde, som jeg synes er helt forkert.
Han sagde, at man kunne tale om, at der blev lovgivet med tilbagevirkende kraft.
Steen Gade (SF), 2012-11-29:
Jamen tak for den afklaring, for så begynder vi jo måske at være enige om, at der i hvert fald var noget af det, vi havde før, som skulle afskaffes.
Og det gør vi så nu.
Så jeg vil gerne have hr. Villum Christensen til at bekræfte, at Liberal Alliance faktisk er enige i nogle af de ting, som vi foretager os her.
Hvis Liberal Alliance er enige i det, kunne man måske filosofere over, at ordførertalen overhovedet ikke reflekterede, at man kunne se, at der set fra samfundets side var noget fornuft i det rent økonomisk.
Villum Christensen (LA), 2012-11-29:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det har været alt for attraktivt, i den forstand at man kunne få tilskud tre steder fra på en gang.
Vi har også boligjobordningen, og selvfølgelig skal vi afskaffe den der erhvervsmæssige ordning; den hører ingen steder hjemme.
Og det er selvfølgelig også en af grundene til, at det er eksploderet.
Men isoleret set synes jeg faktisk, at det er et tolerant samfund, der kan acceptere det frirum for folk, som det er at kunne sætte sine egne solceller op og på den måde klare sin egen energi.
Uanset om det er energi eller andre ting, vi tager os til, så går det for vidt med, hvor meget staten blander sig.
Steen Gade (SF), 2012-11-29:
Ja, det er også de der formuleringer, der stod først i hr. Villum Christensens manuskript, jeg studsede over.
Og jeg er jo på samme boldgade som den tidligere spørger: Er det ikke rigtigt, at nettoordningen – som jeg selv har støttet og synes var rigtig med henblik på at sparke noget i gang, især kombineret med muligheden for at trække det fra som erhverv, selv om man sådan set ikke er erhvervsvirksomhed – da er et kraftigt supplement fra statens side?
Så til det der med at blive fri for statens kløer vil jeg sige, at det vel er lidt modsat, altså at det vel nærmest er staten, der har fodret systemet.
Villum Christensen (LA), 2012-11-29:
Problemet med den argumentation, som den socialdemokratiske ordfører fremfører, er, at et fravær af afgifter bliver betragtet som et tilskud.
Jeg sagde før, at jeg synes, det er oplagt, at man skal betale den omkostning, der er forbundet med at lagre på et net, hvis man har brug for det, og det er der jo ikke noget nyt i; det kan man jo sagtens regne ud.
Og i øvrigt er der en vis afbalancering i forhold til den måde, vi bruger strøm på i Danmark.
Det er jo, netop fordi vi har fået så mange afgifter, at lige meget hvad man gør, kommer det til at fremstå som et tilskud.
Jeg synes, det er at være herre i eget hus at bygge sit eget anlæg, ligesom det er det at bygge sin egen vindmøller, og så få den strøm, man har brug for i sin husstand.
Det vil jeg fastholde.
Det er ikke første gang, jeg oplyser, at den her tre i en-ting – eller det er nærmest et Kinderæg, som jeg tror jeg har kaldt det i pressen – jo skal få tingene til at eksplodere.
Det har vel egentlig heller ikke været meningen, altså, man har ikke taget stilling til dem samtidig.
Jeg tror, at det er kommet listende lidt ind, at der nu var den ordning, så den ordning og så den ordning, og lige pludselig er det blevet vanvittig attraktivt.
Det er helt indlysende for mig, at de ordninger ikke skal rulle statspenge ud på den måde, hvis vi regner baglæns.
Jeg har aldrig nogen sinde været i tvivl om, at selvfølgelig skal det være en ren ordning, altså at energipolitik er energipolitik.
Vi får blandet tingene fuldstændig sammen på den måde, som det har fungeret her.
Tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg noterede mig, og det er jo en del af polemikken om den her sag, at ministeren oplyste, at man regnede med, at 6-MW-solcelleanlæg voksede til 800-MW-anlæg.
Det får mig til at stille ministeren et spørgsmål, nu hvor tiden for klimatopmødet nærmer sig.
Jeg ved, at ministeren ofte deltager i møder, jeg har også oplevet, at ministeren er meget populær, fordi der er høje ambitioner i Danmark, og det vil folk gerne høre om, men kan der ikke være en lille orm, der gnaver i ministeren, selv om han er så stålsat og med sikkerhed kan sige, at det er den rigtige politik, der føres?
Hvis man kan kigge meget langt frem og sige, at vi skal have så og så meget vind, vi skal have så og så meget af det ene og det andet, hvilket meget stålsat er kommet til udtryk med energiaftalen, og vi kan opleve at få nogle ændringer, som går fra 6 MW til 800 MW på under et halvt år, så er det, min logik siger mig, at man da lige skal passe på med at være meget klar i spyttet med at sige, hvad der vil ske i 2020, hvad Danmark har brug for.
Kan der ikke være en lille orm, der en gang imellem gnaver i ministerens mave, i forhold til at komme med den der meget sikre udmelding om, hvad der er godt for Danmark?
Martin Lidegaard (RV), 2012-11-29:
Det er et stort spørgsmål.
Og der er jeg måske, som sagerne ligger lige nu, mindre optimistisk.
Jeg rejser selv til Doha på mandag, hvor vi skal forhandle i forbindelse med de internationale klimaforhandlinger i FN.
I min optik er det altså ikke et argument for, at så skal vi ikke gøre noget i Danmark – af to grunde.
Den første er, at hvis alle lande tænkte sådan, ville der jo ikke være nogen jordisk chance for at nå målsætningen, især ikke inden for energipolitikken, der har en meget lang planlægningshorisont.
Og vi viser et lysende eksempel derude.
Den anden grund er, at det her, i modsætning til hvad man måske godt kunne tro lå bag spørgerens spørgsmål, jo ikke er noget, der koster danske elforbrugere dyrt.
I øjeblikket ligger de danske elkostpriser under gennemsnittet i EU.
Hvis vi kigger på virksomhedernes elpriser, ligger de som de fjerdeeller femtelaveste i EU, selv om eller måske nærmere fordi vi har 40 pct. vedvarende energi i vores elmiks.
Det er, fordi vi har et godt marked, og det er, fordi vi gør det her på en effektiv måde, hvilket bl.a. dette lovforslag er et udtryk for, og derfor indstiller jeg det til velvillig behandling i udvalget – det glemte jeg nemlig at sige i min tale, så det kan jeg måske få lov til at gøre her.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Jeg kan forstå, at det her med at nedbringe CO2 er en målsætning, man har, fordi det ligesom er et globalt problem, som fører til opvarmning osv.
Så hvad er ministerens vurdering af, om vi når den her målsætning globalt?
For jeg forstår det sådan, at det sådan set ikke betyder så meget, om vi når det i Danmark set i forhold til den globale opvarmning osv., fordi vi er et meget lille land.
Så hvad er vurderingen af, om man vil nå de her mål globalt – sådan den helt ærlige vurdering?
Martin Lidegaard (RV), 2012-11-29:
Jeg vil sige, at dansk energipolitik har flere målsætninger.
Det er også rigtigt, at vi har en målsætning om forsyningssikkerhed.
Hvis jeg skal være helt præcis, er der faktisk ingen af de mål, der indgår specifikt i vores energipolitiske aftale, men det er forventningen, at det, vi har aftalt i aftalen, vil føre til en 34-procents-CO2-reduktion.
Det er også en forventning, at det vil styrke Danmarks forsyningssikkerhed, fordi Danmark bliver mindre afhængig af at skulle importere olie, kul og gas og andre energiformer til Danmark.
Det er også en vigtig del af den danske energipolitik at sikre forsyningssikkerhed og stabile priser på vores energi.
Hvad er så sandsynligheden for, at vi når målene?
Den betragter jeg som overordentlig god.
Danmark er i dag et af de lande i verden, der er bedst til at planlægge inden for energisektoren.
Det er et af de områder, som vi historisk virkelig har haft fokus på, og som andre lande kopierer, de kopierer raskvæk vores måde at planlægge det her på.
Så jeg er rimelig optimistisk i forhold til, at vi både når vores klimaog vores forsyningssikkerhedsmålsætninger.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Nu har jeg ikke så meget forstand på energipolitik, jeg er ikke energiordfører.
Men jeg har lyttet til debatten, fordi jeg tilfældigvis sidder her, og den er jo meget spændende.
Jeg kan forstå, at energipolitik drejer sig om at nedbringe CO2.
Jeg kan også forstå, at det er meget dyrt at nedbringe CO2.
Så vil jeg bare sådan helt overordnet spørge: Tror ministeren, at vi når de mål, som vi har sat os både nationalt og globalt om at nedbringe CO2?
Hvad er ministerens vurdering af det?