runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Denne gang nåede jeg at trykke for at tale; desværre slap hr. Flemming Møller Mortensen, men der bliver måske en senere lejlighed.
Hvis ordføreren har den opfattelse, at der er tale om statsorganiseret social dumping med det her lovforslag og den dertil hørende storskalalov, hvordan kan man så være i tvivl om, hvordan man skal forholde sig til lovforslaget?
For jeg kan forstå på det, at det vil man først tage stilling til senere hen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Jeg tror, at fru Ellen Trane Nørby er fuldstændig klar over, hvilke problemstillinger vi som socialdemokrater anser at der er ved social dumping.
Det er egentlig også her en lille smule paradoksalt, for jeg erindrer tydeligt diskussionen her i Folketingssalen sidste forår, hvor Venstre lavede et meget stort indenrigspolitisk nummer ud af storskalaloven i Grønland.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-20:
Kunne ordføreren så ikke sige hvorfor?
Hvis Socialdemokraterne ikke kan støtte en lignende lovgivning i Danmark, må det jo være, fordi der er nogle problemstillinger knyttet til den lovgivning, som Folketinget førstebehandler i dag, og i så fald ville det jo være meget interessant at vide her ved førstebehandlingen, hvad det er for nogle bekymringer, som Socialdemokraterne har i relation til social dumping.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Vi er jo et optimistisk folkefærd i Dansk Folkeparti, og vi har en udvalgsbehandling, og vi ved også godt, at det her er en førstebehandling af et lovforslag, og at der er en andenbehandling, og at der er mulighed for at stille ændringsforslag.
Lad os nu se, hvor det ligger, når vi når frem til tredjebehandlingen og vi skal trykke på knapperne.
Jeg har stadig væk håbet; håbet er lysegrønt.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
Hr. Søren Espersens beskrivelse af den kinesiske nærmest magtovertagelse i Grønland i en nærkamp med det danske søværn havde jo en vis underholdningsværdi, men kan ordføreren bekræfte, at tilsvarende projekter har fundet sted i Island, endda under ganske rimelige forhold, og har skabt vækst og arbejdspladser i Island under ordnede forhold?
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Jeg tror netop, at definitionen på, hvor langt en anlægsfase rækker, kan blive et interessant fænomen at undersøge.
Altså, der kan jo også ske nyanlæg, formodentlig inden for et igangværende storskalaprojekt, hvor man måske allerede er begyndt på driften.
Der tror jeg at det kan blive meget vanskeligt, som fru Ellen Trane Nørby nævner det, at ligesom få sat en grænse for, hvornår den anlægsfase slutter.
Jeg tror ikke, man kan sige, at der så gives en tilladelse til, at det varer så og så mange måneder, og så er man færdig med det.
Så jeg tror, at hvis man har onde hensigter, kan man godt trække det ud i lang, lang tid, hvis man ønsker det.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-20:
Der har jo også været en bekymring for, hvorvidt definitionen af anlægsfasen er præcis nok, altså om man risikerer, at de arbejdstilladelser, der bliver udstedt, kommer til at gælde en længere årrække, også fordi vi jo ved, at der er rimelig kreative beskatningsmodeller og indtjeningsmodeller eller måder at opgive skat på hos mange af de mineselskaber, som agerer rundtomkring i verden.
Jeg vil egentlig bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti føler sig betrygget ved den måde, som anlægsfasen er defineret på i lovforslaget, eller om det også er et punkt, hvor Dansk Folkeparti kan have nogle bekymringer for, hvorvidt det er præcist nok beskrevet, at storskala handler om anlæg og ikke om, at der forløber et uvist antal år også ind i en driftsmæssig fase.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Nej, det er jeg ikke bekymret for, når det drejer sig om nogle få måneder.
Hvis vi forestiller os den situation, at et storskalaprojekt nu blev accepteret og godkendt og man satte det i gang, så ville det grønlandske samfund – sådan med et slag på tasken – nok først begynde at tjene nogle penge om ca. 5-6 år.
Det er det, vi snakker om.
Jeg mener, at det væsentlige er, at vi får det gjort ordentligt.
Men jeg er glad for, at også Venstre deler nogle af de bekymringer, som jeg har nævnt.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-20:
Jeg tror, alle, der har fulgt debatten om storskalaloven i Grønland, ved, at de bekymringer, som Dansk Folkepartis ordfører remser op i sin tale, for, hvorvidt der er sundhedsberedskab, hvorvidt der er det beredskab, der skal til, hvis der sker en ulykke på havet osv., er noget, som har optaget størstedelen af Folketingets partier, og i hvert fald de partier, der er på den her side af midterdelen.
For det er jo forhold, der selvfølgelig skal være redegjort for, og som skal være klarlagt, inden vi kaster os ud i så store projekter, som der her er tale om.
Det er vi nu også af den klare overbevisning at der vil komme svar på under udvalgsbehandlingen, ligesom debatten jo ikke er ny i den forstand, at vi også har haft debatten med respektive ministre gennem de senere år både på rets-, på sundheds- og på forsvars- og dermed søredningsområdet.
Men jeg kunne forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at det ikke var sikkert, at Dansk Folkeparti i indeværende periode kunne nå frem til en positiv afslutning.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Men der er jo uenighed i Grønland f.eks. om uran, ligesom der er uenighed i Folketinget.
Jeg står ikke her som repræsentant for det grønlandske Landsting.
Jeg står her som repræsentant for det danske Folketing.
Det er vores ansvar, hvad der foregår inden for kongeriget Danmark, og det må vi tage på os.
Hvad grønlænderne så finder ud af, må de jo selv vurdere.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
Min pointe var sådan set bare, at det her handler om storskalaprojekter, om virksomheder, som kommer op og gennemfører større investeringer med udsigt til, at det kan blive til gavn for Grønland.
Og med baggrund i de islandske erfaringer er det så ikke rimeligt, at vi står sammen om at bakke op om de ønsker, der er i Grønland, om netop at fremme den her slags projekter for at skabe vækst og arbejdspladser og på sigt en større økonomisk uafhængighed?
Er det ikke en vision, vi bør bakke op om i det danske Folketing?
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Jeg er glad for, at hr. Christian Friis Bach føler sig underholdt.
Det tror jeg ikke amerikanerne gør.
Det er i hvert fald ikke de oplysninger, vi har fået fra amerikansk side.
Man tager det meget alvorligt, man er utrolig optaget af, hvad der foregår i Arktis.
Det burde hr. Christian Friis Bach jo også være.
Man er utrolig optaget af den kinesiske interesse for Arktis.
Der er det altså væsentligt, at der er tale om et kommunistisk diktatur, hvad enten hr. Christian Friis Bach kan lide det eller ej.
Det er et kommunistisk diktatur, som øger flådeaktiviteten i og omkring Grønland.
Det er amerikanerne interesserede i.
De synes ikke, det er spor underholdende.
Med hensyn til det andet, der blev spurgt om, er det korrekt beskrevet, hvad der er sket på Island.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-20:
Jamen så er det næste enkle spørgsmål: Ville Socialdemokraterne støtte en lignende lovgivning i Danmark?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Mange tak.
Jeg vil bare gerne høre, om hr. Søren Espersen ikke kan bekræfte, at det ikke er alle storskalaprojekter, som omfatter uran og sjældne jordarter.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-05-20:
Det er jo, at vi har fået en række af vore bekymringer imødekommet med det her lovforslag, og selvfølgelig en erkendelse af, at det er et ønske i Grønland, at der åbnes for den her mulighed.
Det, jeg bare påpeger i al stilfærdighed, er jo, at det er tankevækkende, at det er en socialdemokratisk regering, som har lige præcis det her som deres hovedattraktionsnummer i det danske Folketing, der fremsætter et enestående forslag om direkte at lovfæste, at man kan gå under det normale lønniveau.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Tak til ordføreren.
Jeg hørte ordføreren sige, at han har den opfattelse af lovforslaget, at hvis det bliver vedtaget, lovfæster vi social dumping på Grønland.
Så undrer det mig da bare, at ordføreren kan støtte lovforslaget.
Hvad er den nærmere begrundelse for det?
Skulle det måske være, at ordføreren gerne vil frem til en situation, hvor man også kan lovfæste social dumping her i Danmark, eller hvad er baggrunden for, at man pludselig ændrer holdning?
For som jeg oplevede det sidst, vi diskuterede det, var Venstre utrolig stærkt kritisk, næsten lige så kritisk som Enhedslisten, over for problemerne med arbejde og menneskerettigheder i det her lovforslag, men nu er det åbenbart ikke noget problem, så hvad er begrundelsen for det?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Jamen så må jeg jo konkludere, at social dumping i forbindelse med de her storskalaprojekter alligevel ikke stod på listen over de ting, som Venstre var stærkt bekymrede over, for så havde man vel holdt fast og sagt, at man stadig var af den opfattelse, at der er en lovfæstelse af social dumping, og så måtte man da fastholde det og stemme imod lovforslaget.
Ellers må jeg jo konkludere, at Venstre er ganske godt tilfreds med, at det er muligt at lovfæste social dumping på Grønland, og at det næste skridt vel som følge deraf er – hvis Venstre skulle komme til magten, hvad visse højere magter måtte forbyde – at man så vil tage skridtet fuldt ud og også lovfæste social dumping her i Danmak.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-05-20:
Jeg har gennem lang tid kæmpet for at få løst problemet med sagspuklen ved retterne i Grønland, så jeg er glad for og stolt over denne løsning.
Jeg er mange gange mødtes med forskellige ministre om sagen, ligesom jeg har peget på problemet her fra talerstolen.
Jeg skal derfor takke regeringen for nu at gribe ind og sikre økonomiske midler til at rette op på denne sag.
Det er godt, at vi fra Grønland bliver hørt i Folketinget.
Det er ikke værdigt for vores samfund, når vi har så mange på venteliste til at få deres sag behandlet ved domstolene, uanset om det er en kriminalsag eller en civilsag.
Dette lovforslag vil gøre en stor forskel i bekæmpelsen af sagspuklen.
I forbindelse med afviklingen af sagspuklen er der afsat midler til at hente meget erfarne danske jurister til Grønland som anklagere og dommere.
Derfor er det nødvendigt at sikre, at forsvarerne udvælges, så de har samme niveau.
Det er en del af menneskerettighederne.
Og så har jeg også et andet spørgsmål til ministeren: Hvilket niveau forventer ministeren at sagspuklerne har, når de ekstra midler er brugt om 3 år, altså hvor stor en sagspukkel er acceptabel for ministeren på længere sigt?
Og endelig skal jeg høre, om regeringen har taget højde for, at afviklingen af sagspuklen faktisk kan medføre nye problemer med mængden af anstaltspladser.
Med disse tre spørgsmål støtter Siumut lovforslaget.
Per Stig Møller (KF), 2014-05-20:
Nu er lovforslaget jo gennemgået indtil flere gange, når man når frem til Det Konservative Folkeparti, så derfor vil jeg nøjes med at sige det, der for mig er det principielle, og det er, at Rådet for Grønlands Retsvæsen har bedt om denne lov for at styrke de grønlandske kredsretter og fremskynde sagsbehandlingen.
Det finder vi selvfølgelig er rimelige ønsker, der søges opfyldt gennem en ændring af kompetencen i civilsager, gennem øget mulighed for midlertidig beskikkelse af kredsdommere og udvidelse af varigheden af disse beskikkelser.
Desuden lægger vi også vægt på, at der nu kan anvendes hjælpedommere.
Det principielle er her, at det er vigtigt for et retssamfund, at retten kan ske fyldest inden for rimelig tid; det skylder man først og fremmest ofrene for kriminalitet, men det skylder man faktisk også de anklagede, så de kan få deres sag behandlet og deres dom afsonet, så de kan komme videre med deres liv, og det skylder man ikke mindst dem, der måtte blive anklaget for derefter at blive frifundet, for så længe anklagen hænger over deres hoveder, hæmmes deres liv.
Så den fremskyndelse af sagsbehandlingen og den bekæmpelse af sagspuklen, som skal fremmes med det her forslag, støtter Det Konservative Folkeparti.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-05-20:
Men jeg kan konstatere, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, at der jo er indbygget, at Grønland nu anerkender og vil ratificere de otte ILO-kernekonventioner, som hører med til beskyttelsen af moderne arbejdsmarkeder og moderne samfunds beskyttelse af medarbejdere.
Så det rummer også det fremskridt.
Det, vi jo oplevede tidligere, var, at det var sådan lidt usikkert, hvordan situationen var i forbindelse med ILO-konventionerne.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Jeg synes, man skal svare på det, der bliver spurgt om.
Altså, ordføreren sagde, at social dumping er et kæmpestort problem.
Er det ikke korrekt?
Det blev sagt.
Det er et kæmpestort problem – når bare det ikke er i Grønland.
Altså, det er den der logik, jeg har meget, meget vanskeligt ved at forholde mig til.
Hvorfor er et socialt problem som social dumping okay i én del af kongeriget, men ikke i en anden del af kongeriget?
Er det ikke korrekt, at man her indfører en form for statsanerkendt social dumping inden for en del af kongeriget?
Er det ikke korrekt?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
I forhold til om Læsø er isoleret, vil jeg sige, at nu er jeg nordjyde, så jeg tror, det er helt forkert at bringe Læsø ind som eksempel.
Det kan godt være, at de er lidt isolerede med en sejlrute, men ellers er Læsø ud fra min opfattelse ikke isoleret.
Jeg synes, det er væsentligt, at ILO-konventioner bliver overholdt til punkt og prikke.
Det siges såvel i Grønland som i ministerierne her i Danmark, arbejdsgivere og arbejdstagere i Grønland siger, at det her er god lovgivning, at det er nødvendig lovgivning, og at der er taget de forbehold, der skal til, i forhold til at de bakker lovgivningen op.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Jeg vil gerne fortsætte, hvor hr. Martin Henriksen slap med hensyn til social dumping.
Altså, Socialdemokraterne har jo på en eller anden måde accepteret det inden for EU, og nu er man så også i gang i forhold til et område af kongeriget, som ikke er medlem af EU.
Jeg bemærkede, at ordføreren brugte udtrykket, at det er meget isoleret.
Altså, Læsø f.eks. er jo meget isoleret ude i Kattegat, og kunne man godt forestille sig sådan et storskalaprojekt derude, fordi det sådan er isoleret?
Er det ikke bare sagen, at det her er noget, der foregår inden for kongerigets grænser, og så kan man ikke sige, bare fordi det ligger lidt afsides, at det er okay, men at hvis det lå tættere på noget andet, så var det ikke okay?
Jeg har svært ved at se logikken i de der ord, at det her jo er meget isoleret.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det er ikke nyt for mig, at jeg ser paradokser i Dansk Folkepartis politik.
Dansk Folkeparti tror jeg gerne vil have kinesiske investeringer i Danmark, men man vil bare ikke have dem i Grønland.
Et andet paradoks er iveren i forhold til at få vækst i samfundet.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti gerne vil have velfærd i samfundet, men det er mig ikke ubekendt, at man lover velfærd uden at skaffe finansieringen.
I Grønland vil man have finansieringen på plads, fordi man kigger ind i en fremtid, som er meget dyster, og det har jeg som Socialdemokraternes ordfører fuld forståelse for.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-20:
Nogle gange er man jo så forhippet på at skabe vækst, at man gør noget, som ikke er helt velovervejet og helt gennemarbejdet.
Men jeg kan forstå, at de bekymringer har hr. Flemming Møller Mortensen slet ikke.
Der vil ikke opstå problemer med social dumping.
Det, at man så at sige importerer en masse arbejdskraft fra Kina – og det er oplagt at tro det – vil simpelt hen ikke skabe nogen problemer i den henseende.
Det må man tage som en slags garanti fra den socialdemokratiske ordførers side.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ind til noget andet, og det er Danmarks sikkerhedspolitiske interesser.
For man kunne godt forestille sig, at der var nogle i Washington, der måske studsede lidt over, hvad det er, der foregår i forhold til Danmark og i forhold til Grønland.
Hvordan tror hr. Flemming Møller Mortensen at vores amerikanske allierede reagerer på, at der kommer et så massivt rykind af kinesiske arbejdere og dermed også en indflydelse fra den kinesiske stats side?
Altså, de ting hænger jo sammen, det har vi jo set andre steder i verden.
Hvordan ser ordføreren på det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Nej, det er jeg faktisk ikke bekymret for.
Det her er en meget isoleret lovgivning, som skal løse en meget isoleret opgave i forhold til konkrete projekter i Grønland.
Det er også væsentligt at fæstne sig ved, at både de grønlandske arbejdsgiverorganisationer og arbejdstagerorganisationer bakker det her op og siger: Den her lovgivning er i orden.
Hvem skulle være mest nervøs for det?
Jeg synes, at det burde være de grønlandske arbejdsgivere og arbejdstagere.
De ved – lige så vel som jeg har givet udtryk for, og som hr. Claus Hjort Frederiksen også gav udtryk for – at den økonomiske udfordring i Grønland er stor, og derfor skal der en anlægsperiode til med hjælp udefra.
Jeg kan også drage parallellen, som mange i salen og som mange lyttere og seere sikkert vil kende, nemlig at i Island gjorde man på samme måde brug af udenlandsk arbejdskraft, da man skulle lave store projekter deroppe, og det forløb ganske udmærket.
Det har det også gjort efterfølgende, hvor det har givet arbejde til islændinge og til islandske virksomheder.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg vil spørge, om ikke hr. Flemming Møller Mortensen er bekymret for – når nu der kommer de her kinesiske arbejdslejre, de her enklaver – at der kommer massiv social dumping, og om det så ikke er et resultat af, at man her i Folketinget vedtager storskalaloven.
Det falder så tilbage på Folketinget, og det vil i så fald også falde tilbage på de grønlandske politikere.
Men er hr. Flemming Møller Mortensen ikke bekymret over, hvilket signal det sender?
Og hvad vil vi så egentlig acceptere herhjemme i Danmark på længere sigt i forhold til udenlandsk arbejdskraft?
Villum Christensen (LA), 2014-05-20:
Tak for det.
Liberal Alliance har intet at indvende mod, at man med dette lovforslag forsøger at styrke kredsretterne i Grønland, hvorved der kan gøres indhug i sagsbunkerne.
Det har længe været kendt, at rekrutteringsproblemerne er betydelige på området, og at man langt hen ad vejen reelt kun har mulighed for at prioritere de familieretlige sager.
Det er naturligvis ikke holdbart, så når tingenes tilstand er, som de er, så ser vi god logik i, at man bl.a. udvider muligheden for at bruge hjælpedommere, indtil fastansatte kan udnævnes.
Vi anser det også for naturligt, at der gives mulighed for, at danske fuldmægtige ved danske domstole vil kunne beskikkes som midlertidige kredsdommere, og at der afsættes de anførte beløb til at afhjælpe problemerne – problemer, som sjældent bliver mindre af, at sagerne ligger i systemet i årevis.
Det grønlandske samfund er et hårdt prøvet samfund på mange måder, og de mange store forandringer, som er fulgt med urbaniseringen, har medført en stigning i antallet af tvister og konflikter – det ved vi alle sammen – og med den her smidiggørelse af lovgrundlaget er det sådan, at man efter vores opfattelse giver systemet deroppe en hjælpende hånd.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Altså ud over det med uran – det synes jeg er fint nok, det behøver hr. Per Stig Møller ikke gå videre ind i – tænker jeg også på det med vores egen flådes tilstedeværelse i en situation, hvor der måske er 5-7 storskalaprojekter i gang, alle sammen med kinesiske arbejdere involveret.
Vil det ikke skabe nye sikkerhedspolitiske krav?
Tror hr. Per Stig Møller ikke, at USA vil stille krav til, hvordan vi løser den opgave rent flådemæssigt?
Per Stig Møller (KF), 2014-05-20:
Altså, jeg tog initiativet til, at man lavede Ilulissaterklæringen, som drejede sig om, at de fem arktiske lande blev enige om at løse alle problemer i henhold til folkeretten og havretten.
Jeg ved godt, at Kina ikke er et af de fem arktiske lande, for det ligger ikke ud til Polarhavet.
Og det var jo præcis for at sikre, at der kommer fredelig udnyttelse af området, og at ingen kan tage sig selv til rette, f.eks. plante et flag på Nordpolen og så begynde at bore.
Der kommer vi så til uranen, som nok er det, hr. Søren Espersen efterlyser.
Ja, det er da klart, at sikkerheds- og udenrigspolitisk kan vi jo ikke sælge uran til nogen, der vil lave nogle bomber, som vi risikerer at få i hovedet.
Jeg ville da også, hvis Grønland kom og sagde, at de havde lavet en aftale med Iran om uran, sige: Tøv nu en kende.
Altså, det kan man ikke.
Der mener jeg altså at § 19 i grundloven, hvor det er regeringens og dronningens – og derefter regeringens – forpligtelse at stå for udenrigs- og sikkerhedspolitik, træder i kraft.
Jeg mener ikke, der er nogen trussel nu, men det kan der jo komme.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Jeg har sådan set ikke et spørgsmål i det, men vil gerne høre en vurdering.
Per Stig Møller (KF), 2014-05-20:
Jeg tror ikke, at 1.000 eller 2.000 kinesiske arbejdere – dem har de jo også i Afrika og rundtomkring i hele verden – pludselig skulle fremkalde en sikkerhedspolitisk situation.
Der ser jeg slet ikke et problem.
Men flåden skal selvfølgelig været deroppe.
Det er en aftale, vi har.
Det er vores forpligtelse med rigsfællesskabet.
Det er eftersøgnings- og redningstjeneste, og der har hr. Søren Espersen jo været inde på noget meget relevant i sin tale, nemlig at der jo kan ske ulykker, som så pludselig betyder, at Rigshospitalet bliver involveret i det.
Og der skal man jo se på regningen, altså hvem der betaler for hvad, for vi har jo også en forpligtelse over for kinesere, som måtte falde ned og brække ryggen og skulle have særbehandling.
Så er det jo også en hospitalsforpligtelse, som kan ende på Rigshospitalet, men det mener jeg ikke er noget sikkerhedsproblem.
Villum Christensen (LA), 2014-05-20:
Liberal Alliance finder det fornuftigt, at man i Grønland får mulighed for at tiltrække den nødvendige arbejdskraft i forbindelse med realiseringen af de for Grønland meget vigtige og helt afgørende storskalaprojekter.
Vi har jo haft lange debatter om spørgsmålet her i salen, og selv de største sortseere har vel svært ved at hævde, at der findes en anden vej end den, der handler om, at man i Grønland får de optimale muligheder for at kunne løfte de potentielt store erhvervsprojekter på råstofområdet.
Det er simpelt hen et must.
Har man ikke selv de nødvendige kompetencer til at løse de komplicerede udfordringer i anlægsfasen, må det være en pligt for os at sikre den nødvendige hjemmel til, at det også i praksis kan lade sig gøre, og det gør vi netop ved denne lovændring.
Hvad hjælper det at holde fanen højt i forhold til løn- og arbejdsvilkår for sømændene, kan man sige, hvis skibet synker?
Vi anser denne anmodning om ændring af indrejseregler og opholdstilladelse som fornuftig og helt nødvendig og kan derfor støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Det gør vi da aldeles ikke.
Vi har vores opfattelse af, at denne lovgivning ikke lever op til ILO-konventionerne.
Det påstår ordførerens parti og regeringen og den grønlandske regering at den gør, på trods af at der faktisk er et stort mindretal i det grønlandske Landsting, der har sat spørgsmålstegn ved, om den nu gør det.
Det er jo de faktiske forhold omkring det.
Så siger vi bare: Det er jo et tilbud.
Hvis regeringen ønsker at samle hele Folketinget eller så store dele af Folketinget som muligt omkring den her lov, så lad det dog komme an på en prøve.
Lad det dog komme an på en prøve, og lad os spørge ILO, hvem der har ret i den her diskussion, inden vi vedtager en lov.
Det er dog bedre at få klarlagt tingene, inden man vedtager loven, end at man bagefter skal ud i en sag ved ILO om, at man har brudt en konvention.