runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-25:
Tak for det.
Jeg vil blot gerne lige citere en enkelt ting, og det er altså fra sundhedsloven dér, hvor den omhandler kontaktpersoner.
Der står der: Kontaktpersonordningen supplerer i øvrigt, men erstatter ikke den koordination, som påhviler de behandlingsansvarlige sundhedspersoner derude. Min pointe, som jeg bare forsøger at få til at fremstå med meget stor tydelighed, er, at det er de samme personer, som løser opgaverne, og vi skal ikke have flere personer med flere forskellige titler til at løse opgaverne mere end en gang, men vi skal koordinere det med den højest mulige kvalitet for øje.
Vivi Kier (KF), 2010-02-25:
Jeg må sige, at jeg er helt enig i, at vi skal sikre, at den enkelte patient altid synes, at vedkommende får den information og den støtte og vejledning, som vedkommende har brug for.
Jeg kan helt klart tilslutte mig, at vi i bekendtgørelsen til loven præciserer en definition af, hvad en kontaktpersonordning dækker, og hvad en forløbskoordinatorordning dækker, og så synes jeg, at vi skal lade det være op til ledelsen på det enkelte sygehus, hvilke personer man udpeger til opgaven.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-25:
Jeg vil gerne takke ordføreren for så tydeligt at give udtryk for, at vi har behov for entydighed i forhold til opgaveløsningen, men også i forhold til titelprofileringen af, hvem der nu løser hvilke opgaver.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvem er det, der hyppigst er kontaktperson på en medicinsk afdeling i dag?
Hvilken faggruppe er det?
Jeg vil gerne takke ordføreren for med meget stor tydelighed at sige, at personkredsen i spørgsmålet om kontaktpersoner og forløbskoordinatorer skal afklares i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Ordføreren er jo ikke i tvivl om, at det også var den holdning, jeg gav udtryk for i min ordførertale.
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål, og det er: I henhold til kontaktpersonsordningen, som vi har den i dag, hvad er det så, en kontaktperson kan over for en patient, som en social- og sundhedsassistent eller en sygeplejerske ikke kan eller skal over for patienten under patientens indlæggelse?
Bertel Haarder (V), 2010-02-25:
Det, jeg forsøgte at sige, var, at hvis følgegruppen sætter fokus på det spørgsmål og siger, at det er nødvendigt for dens arbejde, at den får oplysninger om omfanget af brug af uniform, så må de jo leveres.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-25:
Jeg hørte godt fru Kirsten Brosbøls tale.
Fru Kirsten Brosbøl er jo en kompetent forskningsordfører, men hun holdt en lidt perspektivløs tale.
Jeg tillod mig så i stedet at gøre det her lidt bredere og gøre det til en status – lidt i utide – med hensyn til hele universitetsreformdebatten.
Det gør ikke noget en gang imellem at være lidt fremme i skoene.
Birgitte Josefsen (V), 2010-02-25:
For alle danskere er det vigtigt, at vi har et godt sundhedssystem og en god sundhedssektor – når vi er syge, for at sørge for, at vi bliver raske, og når vi er raske, for at give os den fornødne tryghed, så vi alle kan leve et aktivt liv uden bekymringer for, hvad der kan ske, hvis vi bliver syge.
Men når et menneske rammes af sygdom, er der næppe tvivl om, at den pågældende ønsker den mest kvalificerede behandling uanset sygdommens karakter og kompleksitet.
For at vi kan sikre den bedste oplevelse og det bedste forløb i forbindelse med sygdom, skal der være fokus på det gode, sammenhængende patientforløb, og derfor er en kontaktpersonordning et fantastisk værktøj.
Det er en person eller et personteam, der kan rådgive, vejlede og hjælpe den syge igennem et forløb, og det må vi ikke sætte spørgsmålstegn ved.
Men er det nu også nødvendigt, såfremt jeg får brug for et eller andet 1-dages-besøg i sundhedssektoren?
Nej, så synes jeg, at det sundhedsfaglige personale selvfølgelig skal give mig den optimale rådgivning og vejledning, hvad jeg også er sikker på at jeg vil få, og det er også det billede, jeg har.
I Venstre vil vi meget gerne, at vi kan kanalisere de sundhedsfaglige ressourcer hen mod de opgaver, hvor de gør bedst gavn.
Så derfor bakker vi op, at der ændres på sundhedslovens krav om anvendelse af kontaktpersoner, så de personaleressourcer, vi har, i videst muligt omfang bruges til at behandle, pleje og yde omsorg for dem, der har behov herfor, og så man selvfølgelig går ind og tager hånd om dem, der har 1-dages-besøget, så de også får den fornødne hjælp.
Det andet element i lovforslaget handler om, hvorvidt sundhedspersoner kan få adgang til det elektroniske medicinkort.
Udviklingen og udbredelsen af det fælles medicinkort indebærer, at sundhedsfagligt personale gennem egne elektroniske patientjournaler og patientsystemer kan få direkte adgang til opdaterede medicinoversigter med oplysninger om patientens aktuelle lægemiddelbehandling.
Det fælles elektroniske medicinkort ser jeg som et meget godt og et meget sikkert kvalitetssikringskort for sundhedspersonalet og et rigtig godt værktøj til også her at højne patientsikkerheden.
Jeg tror, og jeg er sikker på, at alle glæder sig til, at vi får en fuld implementering af det elektroniske medicinkort med udgangen af 2011.
Det sidste element i lovforslaget omhandler oprettelsen af Det Danske Vaccinationsregister.
Det er godt, vil jeg sige, og der er fuld opbakning til det, så vi også her får et totalt overblik over, hvad det er, der foregår, hvad det er, vi gør, når vi hvert eneste år udleverer ca. 2 millioner vaccinationer.
Her er det også vigtigt at vi har en god kvalitet og en sikkerhed for, at det, vi gør, også har den rigtige effekt, og at vi kan undersøge det, hvis der er noget, der ikke har den rigtige effekt.
Men de her ord vil jeg sige, at alle de elementer, der ligger i det her lovforslag, som er ændringer til sundhedsloven, kan vi bakke op fra Venstres side.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-25:
Jeg har to spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører fru Birgitte Josefsen på en eller anden måde kan tydeliggøre forskellen mellem kontaktperson og forløbskoordinator, når det gælder det, patienterne møder, når de kommer ind på sygehuset.
Dernæst vil jeg også gerne høre fru Birgitte Josefsen om en anden ting.
Det bliver sagt, at man meget gerne vil have, at det sundhedsfaglige personale skal være der til at løse de opgaver, der nu er kerneopgaverne.
For mig at se er det en kerneopgave for omsorgspersonalet, plejepersonalet på sygehusene at løse de opgaver, der totalt set er omkring patienten.
Og for mig at se er det også en af kerneopgaverne at sikre, at kontakten er der til alle de instanser, patienten skal have både inde på sygehuset og også efterfølgende, når man kommer hjem.
Er fru Birgitte Josefsen enig med mig heri?
Birgitte Josefsen (V), 2010-02-25:
Jeg vil sige vedrørende det sidste, at man jo kan sætte mange modeller op for, hvordan man sikrer, at der er et godt patientforløb i hospitalssektoren, og også for, hvordan man sikrer overgangen fra hospitalet til de øvrige sundhedsinstanser og sociale instanser, som skal varetage opgaven omkring den enkelte borger.
Jeg er bekendt med, at rigtig mange kommuner i dag har lavet det, der hedder fremskudt visitation, på sygehusene, så man har en kommunal medarbejder på sygehuset, som er i tæt dialog med sygehuspersonalet, faktisk fra dag et, når patienten bliver indlagt.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god ordning, som vi i hvert fald, både hr. Flemming Møller Mortensen og jeg, har kendskab til, da det er en ordning, der bruges meget i det nordjyske.
Det er så god en ordning, at jeg godt kunne have lyst til at sige: Jamen lær, her er best practice – og så få den implementeret i hele Danmark.
For det sikrer nemlig det gode patientforløb hele vejen igennem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-25:
Jeg stiller gerne fru Birgitte Josefsen det spørgsmål igen, for det var faktisk mit primære spørgsmål, og jeg synes også, det er det centrale spørgsmål i den her sammenhæng, nemlig: Hvad er forskellen mellem kontaktperson og forløbskoordinator?
Fru Birgitte Josefsen ved jo også godt, at jeg relaterer til et nylig samråd, vi havde med sundheds- og forebyggelsesministeren, da vi havde en sådan, hvor det var tydeligt, at der er meget stor usikkerhed om definitionerne.
Birgitte Josefsen (V), 2010-02-25:
Jamen så kan jeg sige, at jeg ikke har en klar definition af det.
For det er netop også sådan ude i den praktiske dagligdag, at man bruger de to begreber meget efter, hvor det nu er, man er henne.
Derfor synes jeg, at det her kunne være et rigtig godt spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen af lovforslaget, så vi her får præciseret, hvad der gælder, når man siger kontaktperson, og hvad det er, man mener, når man siger forløbskoordinator.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-25:
Selv om ordføreren faktisk gav udtryk for ikke lige at have forstået mit spørgsmål, viste det sig, at ordføreren havde forstået mit spørgsmål.
Men det, der jo netop står i lovgivningen, er, at kontaktpersonen skal medvirke til – og jeg fremfører bare et enkelt citat – at patienten får en personificeret indgang til sygehusvæsenet, oplever et koordineret behandlingsforløb, ikke føler sig overladt til sig selv, føler sig bedre informeret og ikke kun møder nyt personale hele tiden.
Det, jeg bare vil frem til, er at sige: For mig at se er der jo ingen forskel på det og så at være en dygtig, ansvarsbevidst social- og sundhedsassistent eller sygeplejerske på en afdeling.
Det, der jo er tilfældet, er, at kontaktpersonerne kun arbejder på den enkelte afdeling.
I den forbindelse kunne ordføreren måske svare mig på: Hvor er det, forløbskoordinatorerne skal arbejde henne, modsat en kontaktperson?
Malou Aamund (V), 2010-02-25:
Jamen jeg mener altså, at det er dækket ind her, og det er jo også noget, som vi har diskuteret meget i forligskredsen, og som Socialdemokraterne specielt også har lagt meget vægt på i de forhandlinger.
Vi går meget op i, at det skal være gratis for danske studerende at tage en uddannelse, og jeg synes, at vi er godt dækket ind af den her aftale.
Det er et område, som det også bliver nævnt i nogle af bemærkningerne, vi vil følge meget nøje for at være sikre på, at de studerende, der nu ønsker det her, også får mulighed for at kunne tage den uddannelse i udlandet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-25:
Jeg synes sådan set, at det er problematisk, at Venstres ordfører ikke klart svarer på det, fru Kirsten Brosbøl siger, nemlig spørgsmålet om det meget lange forløb, der har været, og det faktum, at rigtig mange studerende har siddet fast, og at der gik flere år, før de fik pengene tilbage.
Det var et meget langstrakt forløb, og hvis ikke Venstre kan se, at det var et problem, så risikerer vi jo, at det vil være i orden, at en minister undlader at følge op på klager, der kommer fra studerende, der klager over at blive opkrævet ulovlig brugerbetaling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre et lidt mere klart svar fra Venstres ordfører, nemlig at det forløb, vi har haft, ikke er i orden.
Det er ikke i orden, at studerende i årevis sidder fast i sådan et system uden at få pengene tilbage.
Malou Aamund (V), 2010-02-25:
Selvfølgelig skal man håndtere klagesager så hurtigt og effektivt som overhovedet muligt, og det lægger vi naturligvis også vægt på i Venstre.
Jeg har ikke nogen grund til at tro, at der skulle være foregået noget nøl fra ministeriets side, det har jeg ikke noget konkret belæg for.
Jeg ved godt, at det er noget, Enhedslisten og Socialdemokraterne og andre partier har brugt ufattelig meget tid på.
Jeg har godt set, at når vi har været til forligsmøder, så er den socialdemokratiske papirbunke, der kommer med til Erasmus, omtrent så stor her i forhold til den, som jeg har med.
Jeg tror, at da vi lavede bruttolisten, viste det sig, at det var 7-8 studerende, der endte med at være kommet i klemme her – altså, hvor der reelt var et udestående.
Jeg er meget optaget af, at de mange studerende, vi har, og som gerne vil til udlandet, får de muligheder.
Nu har vi fået en rigtig god aftale, og lad os fokusere på, hvad vi kan gøre fremover, for at de studerende, der ønsker at komme ud, har de bedste muligheder for det i stedet for at blive ved med at køre rundt i det her gamle forløb.
Selvfølgelig gør de sig nogle overvejelser i ministeriet om, at de kunne have gjort det bedre, men er det virkelig det, vi skal sidde at bruge vores tid på?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-25:
Det er helt rigtigt, at vi i Enhedslisten, og at man blandt Socialdemokraterne, har brugt rigtig meget tid på den her sag.
Årsagen til, at vi har brugt rigtig, rigtig meget tid på den her sag, er, at det for os er fundamentalt, at uddannelse i Danmark er gratis.
Det var det grundlæggende princip i vores uddannelsessystem, der blev fejet til side i den her sag.
Så derfor har den været så vigtig både for Socialdemokraterne og for Enhedslisten.
Men o.k., lad os se fremad.
Hvordan sikrer vi, at samtlige studerende får gratis uddannelse?
En af de grupper, som jeg ikke umiddelbart mener er dækket ind ved det her lovforslag, er de studerende, der ikke har flere SU-klip tilbage.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentarer til lige præcis det kritikpunkt, som jo altså også er blevet fremført i høringssvarene.
Mener Venstre, at de, der ikke har flere SU-klip tilbage, skal betale brugerbetaling, eller garanterer man, at disse studerende ikke kommer til at skulle betale for deres uddannelse?
Malou Aamund (V), 2010-02-25:
Altså, nu er det jo ikke et isoleret standpunkt, at uddannelse skal være gratis, og at det er noget, som Enhedslisten er det eneste parti, der står for.
Det er jo faktisk noget, der er skrevet en beretning om, og samtlige partier i hele Folketinget synes, at uddannelse skal være gratis.
Jeg tror ikke, at vi får den mest opsigtsvækkende debat lige præcis om det i dag.
Så jeg vil sige, at det, som vi har gjort, med hensyn til om der er en restgruppe, som ikke bliver dækket ind af det her lovforslag, er, at vi i forligskredsen er blevet enige om, at vi følger situationen nøje for at være sikre på, at alle får de her muligheder.
Og så må vi kigge på, om det kan blive dækket af udlandsstipendier, ellers tager vi sagen løbende op.
Det har været diskuteret meget grundigt, og vi mener, at vi er dækket fint ind af forslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-25:
Jeg er sådan set glad for, at hr. Jesper Langballe fik det sidste med, for man kunne jo efter talen at dømme ikke rigtig høre, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener om det her lovforslag, som vi behandler i dag.
På hr. Jesper Langballes ordførertale lød det jo, som om vi var i gang med hele den store revision af universitetsloven på baggrund af den evaluering, som kom i december.
Jeg vil bare spørge hr. Jesper Langballe, om han er opmærksom på, at der jo stadig udestår hele debatten om opfølgning på evalueringen og de spørgsmål om instruktionsbeføjelser og ledelsesstruktur og alle de her ting, som hr. Jesper Langballe var inde på i sin tale.
Det er altså noget, som vi selvfølgelig vender tilbage til.
De forhandlinger har vi slet ikke taget hul på endnu i universitetsforligskredsen, det her handler om en række andre ændringer af universitetsloven.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-25:
Og så vil jeg bare sige, at med de bemærkninger siger vi et betinget ja til lovændringen.
Hanne Agersnap (SF), 2010-02-25:
Jeg var rigtig glad for at høre, at fru Malou Aamund lige sagde, at Venstre lægger meget vægt på at sikre princippet om gratis uddannelse – gratisprincippet, eller hvad vi skal kalde det.
Så vil jeg godt høre ordførerens beskrivelse af, hvad det princip dækker, og om det er dækket i det her lovforslag.
Jeg er opmærksom på, at aftalen gik ud på at sikre gratisprincippet, men er det gennemført i lovforslaget, hvor der ikke står noget om, at brugerbetaling ikke kan overstige udlandsstipendiernes størrelse?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-25:
Tak for det.
Jeg vil høre, om ministeren i dag har fået indtryk af, sådan som ministerens forgænger på sundheds- og forebyggelsesområdet har givet udtryk for, at der altså er noget forvirring i forhold til begreberne kontaktpersonsordningen og forløbskoordinator og forløbslederdelen, for det er det, som mange af høringssvarene er inde på og faktisk fokuserer på.
Og det var i hvert fald det, jeg præciserede allertydeligst i min ordførertale som værende problemet i forhold til, at vi fra socialdemokratisk side ikke umiddelbart kan støtte forslaget, som det ligger her.
Har ministeren et indtryk af, at der her er noget, hvilket altså også hr. Jakob Axel Nielsen har givet udtryk for, der skal kigges på?
Malou Aamund (V), 2010-02-25:
Man skal selvfølgelig lære af sine fejl, hvis man kunne have gjort noget hurtigere, men det, jeg lagde vægt på i min ordførertale var jo netop, at jeg faktisk synes, at det er en rigtig god aftale, vi har fået her.
Ikke alene løser den problemet, men jeg synes også, at den viser vejen frem for, hvordan vi egentlig skal arbejde med internationalisering af uddannelserne, at vi skal fjerne de der begrænsninger, at vi skal fjerne nogle af de snævre bånd, der er på universiteterne i dag, og det er egentlig det spor, som vi ønsker at følge.
Så jeg tror, at jeg nok har radaren lidt mere indstillet fremad og på udsyn i stedet for at begynde at endevende alle detaljer i et meget langt, kompliceret klageforløb.
Lovforslaget, vi skal behandle i dag, indeholder fem forskellige ændringer til universitetsloven.
For det første har vi endelig i forligskredsen fundet en løsning på Erasmus Mundus-problemet.
Det betyder, at danske studerende skal bruge udlandsstipendiet, når de skal læse på et udenlandsk universitet i forløbet.
I Venstre glæder vi os over, at vi efter lang tids bøvl får fjernet hindringer for, at de studerende kan få den enestående mulighed, det er, at få en international uddannelse.
Det er et stort skridt på vejen, og vi mener faktisk, at man skal gå videre og lave en ambitiøs regelsanering på internationalisering af uddannelsesområdet.
For det andet er der det element i lovforslaget, at universiteterne får mulighed for at lægge en del af en godkendt uddannelse på et udenlandsk universitet.
Det synes vi også er positivt.
Jo flere muligheder og jo færre begrænsninger, jo bedre.
For det fjerde ændrer vi også på klagereglerne, så reglerne kommer til at svare til Undervisningsministeriets regler, og det betyder, at en klagesag kan ende med en lavere karakter end den først afgivne karakter, og målet er selvfølgelig, at de studerende skal have den rigtige afgørelse, hvad enten det er en højere eller lavere karakter.
Endelig og for det femte indeholder forslaget en ændring, så brugen af betegnelsen universitet reelt bliver beskyttet.
Vi har set eksempler på fupuniversiteter, og det er det, vi ønsker at komme til livs her.
Så vi vil gerne sikre transparens, vi vil gerne undgå risiko for forveksling, og det, som er det allervæsentligste, nemlig at der ikke er nogen risiko for, at de studerende bliver vildledt.
Så alt i alt er det fem gode forslag, som Venstre støtter.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-25:
Især er den her Erasmus Mundus-sag jo noget af det, som vi har brugt rigtig, rigtig meget tid på i universitetsforligskredsen.
Vi lavede jo allerede tilbage i juni 2009 en aftale, som nu bliver udmøntet i det her lovforslag, og forløbet startede jo allerede tilbage i 2007 før sidste folketingsvalg, hvor det altså kom frem, at der var studerende, der var blevet opkrævet brugerbetaling på danske uddannelser.
Og synes Venstres ordfører, at det har været tilfredsstillende at se, at der er gået så lang tid, fra man har identificeret et problem med opkrævning af ulovlig brugerbetaling, til vi i dag står her og kan fremlægge en løsning?
Malou Aamund (V), 2010-02-25:
Som jeg sagde i min tale, har vi nu efter lang tids bøvl fået fjernet de hindringer, der har været.
Og ja, jeg synes, at det har været et bøvlet forløb.
Jeg er ikke godt nok inde i den korrespondance, der har været mellem ministeriet og universiteterne, til konkret at sige, om man kunne have gjort det endnu hurtigere, men jeg har da tillid til, at den forhenværende minister har handlet så hurtigt, som han overhovedet kunne.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-25:
Det er jo korrekt, at der har været en lang korrespondance, men jeg synes sådan set, at den her sag og det her forløb godt kunne trænge til også i regeringspartierne at blive evalueret, sådan at man undgår, at man i fremtiden kommer i en situation, hvor der er studerende, der må klage, for at ministeren bliver opmærksom på, at der foregår opkrævning af ulovlig brugerbetaling, og at de sager så trækker i langdrag, så der går 2 år, før man altså får en løsning på problemet – ja, næsten 3 år, for reglerne blev i virkeligheden først klar til næste semesterstart.
Er det en måde, som Venstre synes er god praksis i forhold til administrationen af de her regler, i forhold til tilsynspligten og i forhold til at sikre gratisprincippet for uddannelse?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-02:
Tak for det, hr. formand.
Se, havde jeg været i den heldige situation, at jeg havde haft et stort sekretariat, som kunne hjælpe mig med at lave beslutningsforslag, havde jeg måske endda haft alverdens banker i ryggen, som kunne skyde penge ind, så jeg havde råd til at ansætte nogle folk, der kunne lave et beslutningsforslag, så kunne jeg godt have fundet på at lave det her.
Jeg synes faktisk, at det er et rigtig godt forslag.
Hvis jeg skruer tiden lidt tilbage til, da man havde diskussionen om den reform, der har udmøntet alt det her, var jeg på det tidspunkt selv viceborgmester i noget, der hedder Karup Kommune ovre i Jylland.
Det gjorde jeg allerede dengang, fordi jeg sagde, at når det bliver så stort, kommer det alt for langt væk fra borgerne, og så bliver der serviceforringelser.
Der var mange, der grinede ad mig dengang, og det gik heller ikke så godt med min afstemning derovre.
Jo, der var så nogle, der stemte det, jeg syntes de skulle, men flertal var der ikke.
Når jeg kommer derover i dag eller hører fra folk derovre i dag, får de ikke slået græs i anlægget.
Det skal det, fordi man nu mangler penge.
Nu er det blevet så stort.
Når jeg ser debatten om eksempelvis Herlev Hospital, ser jeg en regionsformand, der står og siger: Jamen jeg har overhovedet ikke noget med det her at gøre, for jeg får bare ikke penge nok.
Det næste indslag er så en sundhedsminister, der siger, at det ikke passer.
Regionsformanden får rigeligt med penge, men forstår bare ikke at forvalte dem.
De eneste, der ikke bliver hjulpet i den her situation, er de mennesker, der er ansat på Herlev Hospital.
De mister stadig væk deres job.
Borgerne får ikke den hjælp, som de skal have.
Nu får vi at se, for jeg har stillet et spørgsmål til ministeren om, hvor mange penge man i det hele taget kan spare på det her.
Det er ikke sikkert, man kan spare noget overhovedet.
Det er egentlig heller ikke derfor, at jeg går ind for forslaget.
Det er, fordi jeg vil være med til at redde menneskeliv.
Det er, fordi jeg tror på, at hospitalerne skal lægges ind under staten.
Jeg tror på, at den nye minister, vi har fået for området, er en minister, der kan træde i karakter og løse problemerne, hvis der er problemer i sundhedsvæsenet.
Det kan man ikke ude i regionerne.
Derfor skal regionerne nedlægges.
Det handler om at redde menneskeliv, og det er min begrundelse for at støtte det her forslag et hundrede procent.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Nu synes jeg alligevel, det er lidt sjovt, at fødevareministeren sådan afslutter med, at han ikke bryder sig om ideologi, efter at vi har fået dette skoleridt i liberalistisk tænkning.
Men der er to ting, jeg gerne vil spørge fødevareministeren om.
Den ene er, om ikke det er rigtigt, at miljøvismændene sådan set meget klart siger: Den såkaldte »Grøn Vækst« fører til mere forurening.
Det er ministeren selvfølgelig uenig med dem i, fordi hvilken forstand har de på det, men de siger det ikke desto mindre.
Den anden er: Er det sådan, at fødevareministeren mener, at det giver landmanden større selvbestemmelse, at hans jord ejes af den finansielle sektor, eller at hans jord ejes af en kapitalfond, end det at han forpagter jorden af staten?
Det synes jeg er svært at forstå.