runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Med fare for igen at måtte blive sat på plads af formanden tillader jeg mig alligevel at svare på noget af det, der bliver sagt, og som ikke er korrekt, altså det med, at underskuddet er halveret.
Det er jo ikke korrekt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det er, fordi hr. Bjarne Laustsen tager afsæt i nogle meget gamle tal.
Hvis hr. Bjarne Laustsen havde set på de økonomiprognoser, der blev fremlagt i slutningen af 2010, ville han have forstået, at underskuddet var på et helt andet niveau.
Det har Transportministeriet spillet ud med, og jeg er varm tilhænger af det, for jeg synes, at det er godt.
Det er med til at sikre en langt større mobilitet, og jeg kan se, at der tegner sig et bredt politisk flertal for det.
Det gør netop, at man så får endnu bedre vilkår end dem, der er i dag.
Man får langt bedre vilkår, hvilket så også gør, at man kan pendle på en helt anden måde, end man har kunnet tidligere.
Det tror jeg sådan set er til gavn for alle, og derfor støtter jeg også varmt det HyperCard.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
Den her sag er lidt af det samme.
Dengang vi havde den tidligere undervisningsminister – dem har der været nogle stykker af –
og diskuterede det her, blev der jo sagt, at vi simpelt hen havde så stort et underskud, at vi var nødt til at lave en genopretning.
Det viste sig så, at finansministeren skød 41 mia. kr. forkert, og derfor kan man jo kun med god ret spørge – jeg er godt klar over, at man i regeringen kalder en besparelse for en harmonisering, det har jeg forstået – hvorfor det ikke desto mindre kun er nogle bestemte folk, der skal betale de penge her, og at det sjovt nok er dem, der bor i yderområderne.
Det koster 70 pct. ekstra for en elev fra Skagen, der skal til skolen i Frederikshavn, og man har ikke andre muligheder der.
Sådan vil det være mange andre steder i landet.
Jeg tror, det var 340 kr., som det steg om måneden.
Det kan godt være, at ministeren ikke synes, at det er særlig meget, men det er jo trods alt 70 pct.
Det hørte vi ingenting om.
Så det er jo bare hykleri, når ministeren står og siger noget om, hvad Socialdemokratiet og SF vil i fremtiden.
Her har vi et klart løftebrud.
Der er ikke en eneste, der har mælet et ord om det.
Det er jo en sag, som regeringen har taget fra de daværende amter, hvor man havde sine egne kørselsordninger.
Dem har man statsliggjort, og da man statsliggjorde dem, begyndte man med det samme at skrue på brugerbetalingen.
Når udgangspunktet var forkert, må det også være rimeligt at spørge, om ministeren vil genoverveje det at lægge en afgift på at bosætte sig i et yderområde, for jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at det er fornuftigt at have folk boende både i Skagen og i andre yderområder af vores land.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Harmonisering af satserne for befordringsrabat er jo en del af regeringens genopretningsaftale med Dansk Folkeparti.
Rabatordningen for ungdomsuddannelserne var meget fordelagtig, både absolut og set i forhold til ordningen for de videregående uddannelser.
Derudover er det nok også hr. Bjarne Laustsen bekendt, at transportministeren er kommet med et udspil til, hvordan man så med en forsøgsordning kan lave et nyt ungdomskort – det såkaldte HyperCard – som nu diskuteres blandt de politiske partier.
Der har jeg forstået, at det også er noget, som Socialdemokratiet er interesseret i, og det er jo i hvert fald noget, som så vil stille de studerende på en helt anderledes måde, fordi det giver langt flere muligheder end det, som vi kender fra tidligere.
Pernille Frahm (SF), 2011-03-30:
Er ministeren enig i, at DPU spiller en selvstændig og vigtig rolle i forskningen i pædagogik og tilhørende videndeling til folkeskolen og daginstitutionsområdet, og at flytningen af Center for Børnelitteratur fra DPU til det øvrige Aarhus Universitet ikke er med til at styrke denne selvstændige og vigtige rolle?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Det får Socialdemokratiet til nærmest at blive kede af det, og det forstår vi jo ikke helt.
Jeg kunne forstå, at et par socialdemokratiske medlemmer – jeg tror endda, at det var fru Anne Vang her i København – mente, at nu skulle man så gå ud og bruge penge.
Til det må jeg sige, at det er lidt farligt, for der er stadig væk et underskud.
Der er stadig væk et tocifret milliardbeløb i underskud.
Derfor undrer det mig lidt, at hr. Bjarne Laustsen ikke er mere økonomisk ansvarlig end det, som hr. Bjarne Laustsen giver udtryk for.
Jeg nægter at tro, at det er så slemt som det, hr. Bjarne Laustsen giver udtryk for her i salen.
Jeg er trods alt af den opfattelse, at hr. Bjarne Laustsen også er i stand til at gennemskue den økonomiske situation på en lidt anderledes måde end det, som han kom til at give udtryk for i det spørgsmål, han stillede.
For hvis man ser på prognosen for 2011, kan man jo se, at det er et helt andet tal, der bliver lagt til grund.
Jeg tror også, jeg kan se på hr. Bjarne Laustsen, at det er hr. Bjarne Laustsen udmærket klar over.
Så det er ikke sådan, at man kan aflyse genopretningspakken, selv om det jo i bund og grund er det, S og SF har gjort for lang tid siden, før de her tal blev kendt, fordi man slet ikke vil anerkende, at man har et økonomisk problem.
Man har sådan set bare slået et kæmpe hul i kassen.
Pernille Frahm (SF), 2011-03-30:
Er ministeren enig med sin forgænger i, at DPU spiller en central rolle for efteruddannelsen af pædagoger og lærere?
Jeg har også set de udtalelser fra dekanen.
Sådan som jeg læser det, siger hun faktisk, at grundskolen vil være det mest centrale område.
Men problemet er jo, at selv om dekanen siger det her, har vi set, at f.eks. Centeret for Børnelitteratur – jeg ved godt, at det er det næste spørgsmål, men måske kan vi droppe det, hvis ministeren kan sige noget om det – er blevet hevet ud.
Det er jo en ret integreret del af det, der foregår i folkeskolen, og derfor burde det også være forblevet en integreret del af DPU, så det tyder på, at dekanen godt kan komme med sine skåltaler og ønsker, men virkeligheden ser altså ud til at trække en anden vej.
Er ministeren interesseret i at styrke fokusset på grundskolen og på det pædagogiske område på DPU og gøre sin indsats for at fastholde det fokus?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Jeg har hæftet mig ved, at dekan Mette Thunø har udtalt, at hele daginstitutionsområdet bliver opprioriteret i den nye struktur.
Det er vigtigt, for så er der et fundament for den videre læringsproces i grundskolen, som bliver skabt gennem daginstitutionerne.
Jeg har også hæftet mig ved, at Mette Thunø har udtalt, at hun gerne vil styrke hele grundskoleområdet.
Jeg synes sådan set, det er helt afgørende og meget godt, at de ting bliver meldt ud, for det er også med til at styrke muligheden for, at de børn og unge, der forlader folkeskolen, har de bedste redskaber med sig.
Pernille Frahm (SF), 2011-03-30:
Jeg er godt klar over, at DPU så hovedsagelig hører til ovre i Forskningsministeriet, fordi det er lagt ind under Aarhus Universitet, men det har da en ret stor betydning for ministerens område, for det er hovedsagelig folkeskolens lærere og folkeskolens pædagoger, som tager deres efteruddannelse der.
Den forskning, der foregår dér, angår langt hen ad vejen folkeskolen, og det vil sige, at det på den måde er et område, der i høj grad bør være interessant for ministeren.
Derfor vil jeg også gerne høre, hvordan ministeren vil sikre, at man fortsat kan koncentrere sig på DPU om det her område, og om ministeren er enig i, at når det spiller så central en rolle, er det ganske vigtigt, at vi også har et sted i det her land, hvor man er sikret, at der er fokus på netop den udvikling, der er her.
Ministeren siger selv, at 100 ph.d.’er sætter man i gang nu, for at man kan videreuddanne og efteruddanne.
Men et eller andet sted skal vi have en videnscentral, og et eller andet sted skal vi have en forskningscentral, og et eller andet sted skal vi have et uddannelsescenter, som særlig har fokus på det her.
Er ministeren enig i det?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Jeg har jo den opfattelse, at der er behov for at gøre noget markant i forhold til folkeskolen – det er ganske korrekt – og der er også behov for, at vi i højere grad koncentrerer indsatsen for at styrke fagligheden.
Det mener jeg også gør det bedre for de elever, der bruger folkeskolen.
Hvordan jeg så har tænkt mig, at det gøres, kan ses i det udspil til folkeskole, som regeringen er kommet med, hvor vi jo har sagt, at der frem mod 2020 uddannes 100 nye ph.d.er, med henblik på at de kan undervise på bl.a. læreruddannelsen.
Der er allerede afsat 28 mio. kr. fra globaliseringspuljen til denne indsats i 2011.
Det er ét initiativ, og der er også mange andre initiativer, som finder sted.
Jeg er af gode grunde ikke specialist med hensyn til DPU.
Spørgsmålet er, hvorvidt jeg er enig i, at DPU er en vigtig institution og spiller en central rolle, og det er jeg helt enig i at DPU er.
Ja, jeg er meget enig i, at DPU spiller en central rolle for efteruddannelsen af pædagoger og lærere samt for andet pædagogisk personale.
Det er afgørende, at der sikres relevant efter- og videreuddannelse at folkeskolens lærere.
DPU skal dels selvstændigt udbygge relevant efter- og videreuddannelse inden for didaktiske og fagdidaktiske emner, dels samarbejde med professionshøjskolerne om at styrke kvaliteten af professionshøjskolernes efteruddannelsestilbud.
Pernille Frahm (SF), 2011-03-30:
Det var jo et dejlig klart og kort svar fra ministeren, og jeg skal da også starte med at sige tillykke både med den nye post og med fødselsdagen.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er selvfølgelig nogle af de udtalelser, som ministeren er kommet med – og som den tidligere minister også er kommet med – om udviklingen af folkeskolen.
En del af projekterne er vi jo langt hen ad vejen enige om – hele vejen rundt, tror jeg – også det her med, at der skal færre børn i specialklasser og færre børn ud i specialskoler, og at vi skal have flere af dem tilbage i folkeskolen.
Det har været en af de ting, ministeren har sagt.
Her i løbet af de sidste par dage har jeg hørt sådanne udtalelser om det.
Nu kan jeg ikke huske, hvad de hedder, men dem, der er ude at undersøge forholdene på skolerne og skal komme med nogle bud på det, har også sagt, at det er en af de ting, som de synes man skal gøre.
Hvis vi skal have det til at lykkes, vil jeg gerne spørge, om ministeren så ikke er enig i, at forudsætningen for, at den øvelse skal gå godt, er, at vi skal have styrket kompetencerne blandt folkeskolens lærere og pædagoger, og at en del af de styrkede kompetencer jo er noget, som vi får i kraft af en god og stærk efteruddannelse og en god og stærk forskning i det pædagogiske område.
Jeg forstår, at ministeren oven i købet har besluttet sig for – fordi det formentlig ikke er så længe, ministeren skal være minister, der kan jo ske mange ting i løbet af det kommende år – at et af de områder, man vil koncentrere sig om ovre i Undervisningsministeriet under den nye minister, er at få folkeskolereformen på plads.
Jeg vil gerne høre: Hvilken rolle forestiller ministeren sig at DPU skal spille i hele den øvelse, der hedder, at færre børn skal ud i specialskoler og specialklasser, og at flere børn skal tilbage i den almindelige folkeskole?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Jeg tror, at det er meget svært for mig at sige mere, end jeg har sagt, nemlig at jeg glæder mig over det, som Mette Thunø har udtalt, som fuldstændig flugter det, som fru Pernille Frahm er optaget af både i forhold til daginstitutionsområdet og også i forhold til grundskolen.
Det er da lige præcis noget af det, som jeg håber at vi i fællesskab kan være interesseret i at støtte, for det er da afgørende i forhold til DPU, så jeg er da glad for, at det er udtalt i det, som Mette Thunø har sagt.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Det her lovforslag blev solgt under devisen, at man skal undgå utilsigtet brug af ordningen.
Den går ud på, at man vil skære i mulighederne for at få godtgørelse.
Man vil simpelt hen lægge et loft over, hvor mange aktiviteter folk kan deltage i, og hvornår de må deltage i dem, og det er noget helt, helt andet, end at man vil et eventuelt misbrug til livs.
Så jeg vil gerne spørge: Hvorfor skal der begrænses her?
Så er det jo et besparelsesforslag.
Så spurgte jeg under mit indlæg direkte ministeren, om han ville være rar at komme med nogle eksempler på nogle steder, hvor der var et misbrug, for det ville gøre, at vi alle sammen ville have meget lettere ved at forholde os til, hvad det er for noget, og om det er noget, der sker et enkelt sted, eller om det sker mange steder, om det er alle, der gør det, eller hvad.
Og hvor lang tid har man været bekendt med, at der eventuelt finder sådan et misbrug sted, som der er nogen der refererer til?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Det er jo meget forståeligt, at man gerne vil begrænse misbrug af støtten til efteruddannelse.
Det vil vi jo også gerne, men jeg mener altså ikke, at man kommer misbruget til livs ved bredt at forringe mulighederne for godtgørelse og tilskud til efteruddannelse, og man kan altså godt få den mistanke, at målsætningen i det her forslag nok ikke så meget er at forhindre snyd, som det er at spare, for bundlinjen i forslaget er jo ifølge regeringen selv besparelser på 96 mio. kr. om året, og det er altså besparelser, som kommer oven i de meget store besparelser, der lå i den såkaldte genopretningspakke i efteråret.
Jeg har faktisk stillet nogle spørgsmål for et par uger siden, som jeg venter svar på, og jeg ser meget frem til svarene om, hvad der har været af snyd på det her område i løbet af de sidste par år.
Altså, man kan ikke bare komme med medicinen uden at give os diagnosen, så jeg glæder mig meget til at få svar på de spørgsmål, jeg jo faktisk stillede for et par uger siden.
Jeg vil også se frem til at høre, hvad ministeren har at sige til den kritik af grænsen på 10 uger, som bl.a. LO og Rådet for Voksen- og Efteruddannelse kommer med, ligesom jeg vil mene, at de i Uddannelsesforbundet har en ret væsentlig pointe, når de skriver, at det altså ikke giver mening at forringe lediges mulighed for befordringsgodtgørelse, fordi det begrænser muligheden for eller forringer muligheden for, at vi bruger uddannelsespolitik som beskæftigelsespolitik.
Derfor er vi altså også meget betænkelige ved det her forslag; som sagt ikke med intentionen, hvis intentionen virkelig er at forhindre snyd, men man bliver nødt til at fortælle os åbent, hvad det er for noget snyd, man vil forhindre, for at vi kan forholde os til, om det er noget ordentligt noget, der er blevet lagt frem fra regeringens side.
Jeg vil, lige inden jeg slutter af, citere Lars Kunov fra Danske Erhvervsskoler, som siger: Stramningerne kan virke, som om ministeren også ønsker en generel aktivitetsnedgang, og det falder jo godt i tråd med en række lignende tiltag som f.eks. prisloftet over 6 ugers selvvalgt uddannelse, og det er vores oplevelse, at det hænger sammen med et ønske om at begrænse de offentlige udgifter. Det siger han, og så kalder han det i øvrigt for en spareøvelse. Jeg glæder mig som sagt til at se dokumentationen for det snyd, der foregår, så jeg ser frem til at høre ministerens svar.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Som det er fremgået, drejer L 172 sig om, at der er nogle punkter i det, der bliver kaldt en hovedlov, og som blev vedtaget år tilbage, der handler om digitalisering af ansøgninger om godtgørelse af tilskud til befordringer osv., der skal tilpasses, for at digitaliseringen af ansøgningsprocedurer kan ske på en måde, der mærkbart letter administrationen og ansøgningsproceduren.
Sådan noget kan jeg kun være for.
Derfor er det jo interessant at se høringsnotatet fra alle de store organisationer, bl.a. Dansk Erhverv, Danske Erhvervsskoler – bestyrelserne, Danske Erhvervsskoler – lederne, Fag og Arbejde, Landsorganisationen i Danmark og Uddannelsesforbundet.
Og andre steder optræder Dansk Industri og mange andre af de organisationer, som vi plejer at lytte til, når vi vedtager love, der vedrører arbejdsmarkedet.
De udtrykker stor betænkelighed, er meget betænkelige, er negativt indstillet osv. Så der er jo ikke nogen, der kan fortænke oppositionen i gerne at ville have afklaring på det her og dermed have mulighed for at lave et grundigt udvalgsarbejde og stille tilpas mange spørgsmål til ministeren, som vi forventer kan svare fuldstændig tilfredsstillende på dem, så vi kan gå ind for et fornuftigt forslag.
Det er vores hensigt, men det afhænger selvfølgelig af det udvalgsarbejde, vi får.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Jeg synes sådan set ikke, at der er noget galt i både at gå ind i de konkrete sager og så se på, om man kan ændre på reglerne på en måde, så det bliver mindre tilgængeligt at omgå reglerne, altså gøre det mere målrettet dem, der bruger reglerne rigtigt, og mindre målrettet dem, der bruger dem forkert.
Jeg ser sådan set ikke noget modsætningsforhold mellem det at gå ind i de konkrete sager og det at ensarte reglerne, samtidig med at vi så i øvrigt tilpasser dem digitalisering.
Spørgsmålet om, hvordan vi så helt konkret vil arbejde med det, synes jeg næsten at jeg gav hr. Bjarne Laustsen et svar på, for det er jo et spørgsmål om at høre sagen fra begge sider, både høre på kritikken og høre på ministerens og ministeriets svar på den kritik og så lave en konkret afvejning af de forskellige hensyn, der er, og derefter træffe vores valg.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det er sådan, det foregår, hver gang vi behandler et lovforslag i Folketinget.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Det skal der gribes ind over for.
Det behøver man i øvrigt ikke at lave et lovændringsforslag for at gøre.
Det skal jo gøres.
Det er jo derfor, at bl.a. Socialdemokraternes hr. Bjarne Laustsen har rejst nogle helt konkrete sager, hvor nogle landbrugsskoler har fusket, og så er der blevet grebet ind.
Men man skal jo ikke gå ind og lave nogle generelle bestemmelser, hvor alle, der skal administrere de her ordninger, helt entydigt siger: Det her er et besparelsesforslag, det er bureaukratisk, og det vil hæmme muligheden for den voksen- og efteruddannelsesindsats, der er nødvendig.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan De Konservative helt konkret vil arbejde med den massive kritik, der er af uhensigtsmæssighederne i det her lovforslag, så det ikke rammer vilkårligt.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Fordi der netop er mulighed for alligevel at få godtgørelse, hvis det kursus ændres og dermed har en anden relevans for at bygge oven på.
Og det har så været en af de ting, som de har vurderet i ministeriet bl.a. har været med til at give mulighed for i det her system at komme uden om reglerne.
Derfor er det selvfølgelig relevant at forsøge at sætte de rigtige propper i systemet og så lade en lem stå åben der, hvor det ikke er udnyttelse, men er reelt nok, at man flere gange skal bruge noget, der minder om det samme kursus.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Jeg vil gerne lidt mere konkret spørge den konservative ordfører om den vifte af enslydende kritik, der er kommet fra en række organisationer.
Kritikken går på det, der også er Socialdemokratiets kritik, nemlig at det er fint med digitalisering og at dæmme op for utilsigtet anvendelse af godtgørelsesmidler, men at det jo ikke skal gøres på en måde, så det bliver bureaukratisk og helt umuligt at arbejde med i virkeligheden, samtidig med at det giver nogle besparelser, som betyder, at voksen- og efteruddannelsesindsatsen bliver begrænset.
Dansk Erhverv, Danske Erhvervsskoler, FOA, Dansk Industri, LO og Uddannelsesforbundet er fuldstændig enige i deres kritik.
F.eks. har de alle udtrykt betænkeligheder ved forslaget om at indføre en øvre grænse for, hvor mange gange inden for et kalenderår det er muligt at deltage i den samme uddannelse med godtgørelse.
Hvorfor lytter De Konservative ikke til den kritik?
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Til det første vil jeg sige, at hr. Bjarne Laustsen har ganske ret i, at det er sådan, regeringspartierne arbejder, men det er jo også sådan, og det har hr. Bjarne Laustsen nok også erfaret, hvis han har lyttet til tidligere behandlinger af lovforslag, at der nogle gange alligevel bliver lavet ændringer senere, fordi der er nogle argumenter, der vægter i forskellige retninger, og dem må man så afveje i løbet af forhandlingerne og behandlingerne og de drøftelser, ordførere og ministre har.
Så det er sådan, vi arbejder.
Det er ikke sådan, at det, når vi først har godkendt noget, bare er sådan, uanset hvem der kommer løbende med hvad.
Og så har jeg simpelt hen glemt anden del af spørgsmålet.
Jeg beklager.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Jeg ved jo ikke, hvordan regeringen arbejder, men jeg vil da tro, at De Konservative med sin store indflydelse på regeringens arbejde, og hvis det betyder noget, da vil øve indflydelse på det, inden man står her med et lovforslag, og derfor vil jeg da tro, at den konservative ordfører allerede har godkendt det, vi behandler i dag – men sådan er det måske ikke.
Derfor er der i hvert fald indtil nu ikke noget, der tyder på, at man har lyttet til en erhvervsorganisation, så jeg spørger, om man fremadrettet vil det.
Så vil jeg godt med det store kendskab, ordføreren har til erhvervslivet, høre, om hun har hørt noget om eller set eksempler på, at Dansk Industris virksomheder eller andre organisationer har bedraget i den her sag, som det blev antydet af Dansk Folkepartis ordfører.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Det er derfor, vi har udvalgsarbejdet og flere behandlinger, for det giver en mulighed for at dykke ned i den kritik, der er kommet, og lytte til de svar, der kommer fra ministeren og ministeriet, og så hver især foretage en vurdering af, hvilke lodder der så må lægges i hvilke vægtskåle.
Det, der jo også er interessant, er netop at få målrettet ydelserne, og det problem, der kan være i forbindelse med dem, der tager uddannelse, f.eks. i deres fritid, er jo, at det så ikke er sikkert, at det er målrettet deres arbejde, men kan have baggrund i noget andet.
Dermed ikke sagt, at vi absolut ikke lytter til noget som helst, selvfølgelig gør vi det, det er jo derfor, vi indgår i udvalgsarbejdet, og det er nogle af de ting, vi også kommer til at drøfte med ministeren i forbindelse med de flere behandlinger, der kommer.
Så jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen: Lad os nu gå konstruktivt ind i det i stedet for bare at skyde på hinanden for at skyde på hinanden.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Jeg går jo ud fra som en selvfølge, at den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, har læst høringssvarene, og jeg har jo altid haft det indtryk, at De Konservative lyttede meget til, hvad Dansk Industri sagde, og Dansk Industri har jo det her synspunkt, at de synes, det er noget underligt noget, at deres medarbejdere skal holde fri i stedet for at arbejde.
Hvordan reagerer en ordfører på sådan noget?
Jeg synes, det er et reelt indlæg at komme med, og det er ikke noget med ikke at være konstruktiv eller noget andet, men jeg vil gerne vide, hvordan man forholder sig til det.
Til det forhold, at der kan være noget administration og noget udlæg, og det der direkte med, hvordan lønmodtageren er sikret ved en eventuel konkurs, vil jeg sige, at det også kunne være interessant at høre, hvordan man har det med det.