runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Nu spørger ordføreren så om noget nyt, for jeg talte om det, der sker i 2016.
I forhold til 2017, 2018 og 2019 er der jo ikke taget stilling til hvad der skal ske.
Det tror jeg er indlysende klart.
Vi noterer os selvfølgelig de betænkningsbidrag, der er kommet, men der er jo ikke taget politisk stilling til, hvad der skal ske med de penge.
Vi har taget stilling til finansloven for 2016 – der er flere, der har spurgt om, hvad der står i aftalen, og det kan jeg så nærmest citere efterhånden – og der fremgår det, at 1,9 af de 2,4 skal tilbage til kommunerne, og derudover kommer der så den her milliard til ældreområdet.
Men jeg vil også bare igen sige, at jeg synes, at den her diskussion, som Socialdemokraterne prøver at rejse, om, at skattelettelser må forstås at være af det onde, er lidt pudsig.
Det var det, jeg prøvede at stille som modspørgsmål for lidt siden, og jeg fik selvfølgelig af gode grunde ikke noget svar.
Men hvis skattelettelser er af det onde, må det vel betyde, at skattestigninger set med Socialdemokraternes øjne er af det gode.
Eller skal man forstå det sådan, at det skatteniveau, vi har i det, er hundrede procent perfekt på samtlige skatter og afgifter?
Det er i hvert fald sådan, jeg opfatter det: Hvis skattelettelser er af det onde, så må skattestigninger være af det gode set med Socialdemokraternes øjne.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-04:
Nu kan jeg jo forstå på ordføreren, at man er med på, at man fra 2017 vil tage 2,4 mia. kr. fra kommunernes økonomi.
Som jeg hører det, er Venstre sådan set med på, at så skal kommunerne ud at spare.
Skal de kommuner, som allerede har taget højde for det her i deres budgetter ved at indskrive, at man skal ud at spare 1 pct. i 2017 og frem, holde fast i deres budgetter, eller skal de sige, at det ikke bliver til noget, og at de skal lave dem om?
Og hvad med dem, som ikke har skrevet den her procent ind i deres budgetter?
Skal de nu ud og finde 1 pct.s besparelse?
Dansk Folkeparti kunne ikke komme med et eneste eksempel på en kommune, som har været med til at spare en ny procent hvert år, uden at det førte til besparelser for ældre og børn.
Så tænkte jeg bare, at Venstre har rigtig mange borgmestre og har været med i rigtig mange budgetter.
Kan ordføreren nævne en enkelt kommune, hvor Venstre har været med til at lave et budget, og hvor man har fundet en besparelse på 1 pct. hvert år 3 år i træk, uden at det har ført til besparelser for børn og ældre?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Det er rigtigt, at vi har mange borgmestre.
Men jeg kan i hvert fald referere til det, som KL selv har sagt, nemlig at man siden 2007 gradvist har effektiviseret i kommunerne for i omegnen af 2 pct. af udgifterne årligt.
Det er så det, der fremgår af Kommunernes Landsforenings publikation »Effektive kommuner«.
Så man kan sige, at det jo er noget, der allerede sker derude nu.
Men det er jo ikke noget nyt set gennem kommunernes briller og i den måde, man lægger budgetter på i kommunerne, at man skal lave effektiviseringer, at man skal gøre tingene mere hensigtsmæssigt, at man skal få mere ud af pengene.
Hvis ikke man gjorde det, var man vel ikke opgaven voksen.
Og det er man jo heldigvis i kommunerne.
Man har vist, at man kan gøre det.
Regionerne har vist en produktivitetsfremgang over de sidste 5-7 år, så vidt jeg husker, på i omegnen af 3-4 pct. Så det kan lade sig gøre, hvis man gør det smart.
Men man kan selvfølgelig også sige, at der er meget stor forskel fra kommune til kommune, og derfor er der i nogle af de eksempler, jeg nævnte før på vejområdet, på dagtilbudsområdet, på skoleområdet meget stor forskel på det, man får ud i service.
Og det må i sidste ende være det, vi alle sammen kerer os om, ikke om der bliver brugt en krone mere eller mindre.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-04:
[Lydudfald]
... komme i tanker om bare en enkelt kommune, hvor man har gennemført besparelser på 1 pct. 3 år i træk, hvor det ikke har ført til besparelser for børn og ældre.
Men er man ikke enig i – man har aftalt det med Kommunernes Landsforening og sådan set medgivet, at kommunerne allerede i forvejen er ude generelt set og spare 1 pct. om året til at dække de ekstra omkostninger, som kommer på andre områder – at man sådan set hele tiden omprioriterer i omegnen af 1 pct. ude i kommunerne, og så har man jo været ude at høste rigtig, rigtig mange effektiviseringsgevinster i forvejen?
Nu beder man så om, at de yderligere skal spare, ikke for at man kan bruge dem på noget andet, men for at de skal ligge ovre i statskassen.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
De skal jo ikke ligge ovre i statskassen, for enten skal de tilbage til kommunerne, eller også skal de tilbage til borgerne.
Det er sådan set de to muligheder, der er, kan man sige.
Derfor er det bare, at jeg igen henviser til nogle af de eksempler, som KL selv har været fremme med i forhold til nogle af de analyser, de har fået lavet, nemlig at forskellene mellem, hvad man får ud af pengene fra den ene kommune til den anden, er meget, meget store.
På dagtilbudsområdet er det 30.000 kr., og man har selv peget på, at man også kan finde 300-400 mio. kr. i form af indkøb- og udbudsforbedringer på det kommunale vejvedligeholdelsesområde.
Og der er flere andre områder.
Så det er selvfølgelig muligt, men det handler om at prioritere, og det handler selvfølgelig også om, at man ikke kan få alt her i verden.
Det kræver, at man prioriterer, og det gør man selvfølgelig allerede i kommunerne.
Det vil man også skulle gøre i årene fremover.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-04:
Dansk Folkepartis ordfører gjorde tidligere her i debatten meget opmærksom på, at man ønskede en udligningsordning.
Det syntes jeg var interessant, og vi bakker det op fra SF's side.
Men jeg vil egentlig bare gerne høre, om Venstre kan fortælle noget om, om regeringen eller Venstre har lavet en aftale med Dansk Folkeparti om at se på en udligningsordning.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Mig bekendt har vi ikke lavet nogen decideret aftale om en udligningsordning.
Det, jeg prøvede at give indtryk af i det svar, jeg gav til, jeg mener, det var til hr. Pelle Dragsted for lidt siden, var, at man efter min opfattelse ikke har set den sidste udligningsordning, og det har man ikke med god grund, fordi økonomien jo hele tiden udvikler sig, mulighederne udvikler sig hele tiden, og udviklingen foregår jo, man kan næsten sige heldigvis, ikke ligeligt over landet.
Det betyder selvfølgelig, at man ikke skal lave et system, som så er evigtgyldigt, jeg var lige ved at sige, til solen brænder ud; sådan vil det ikke være i forhold til udligningsordningen.
Derfor kører der selvfølgelig kontinuerligt et arbejde i Indenrigsministeriets regi, som jo også skal vende tilbage med passende mellemrum og kigge på de her ting igen.
Med den udligningsordning eller de tiltag eller justeringer, vi lavede her for et par år siden med den tidligere regering, var der jo også lagt op til, at man netop vendte tilbage – hr. Jonas Dahl må undskylde, men jeg tror, det var inden for ganske få år, 3-4 år på det tidspunkt – for netop at se på, hvordan tingene så ser ud med den kommunale økonomi fra kommune til kommune.
Det er det svar, jeg kan give.
Magnus Heunicke (S), 2015-12-04:
Ordføreren er nødt til lige at gøre noget klart.
For den her debat kørte før med Dansk Folkeparti igennem lang tid, og nu har fru Pernille Rosenkrantz-Theil prøvet at spørge ordføreren, og han kom lidt rundt om det osv..
Står der noget om det?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Nu skal jeg jo ikke røbe alt om, hvad der foregår bag lukkede døre af drøftelser, og det synes jeg i øvrigt også at Dansk Folkeparti selv skal redegøre for.
Jeg kan bare sige, at det, der fremgår af den aftale, vi har indgået – og det er det, jeg har forsøgt at svare på et par gange – er, at vi har et synspunkt, der hedder, at vi gerne vil sætte en retning.
Vi vil gerne sætte en retning for, hvor der investeres, og det vil vi gerne på sundhedsområdet og på ældreområdet, og så vil vi også gerne frigive midler til, at man kan lempe på skatter og afgifter, under den forudsætning, at det selvfølgelig også kan være med til at give en højere vækst i det her land.
Derudover har vi sagt – det var også det, jeg nævnte før – at vi gerne vil lave en pakke, så man kan skabe vækst i udkantsområderne, i provinsen, som jo igen er fundamentet for, at kommunernes økonomi i de områder får det en kende bedre.
Så vi vil gerne gøre det lettere at tjene nogle penge i stedet for den her evindelige snak om, om man skal omfordele inden for et lukket system.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-04:
I Hvidovre skal man næste år spare 75 mio. kr., og man bruger 48 mio. kr. på kultur.
Det er trods alt lidt svært at få det regnestykke til fuldstændig at hænge sammen.
Men nu taler vi så om de penge, som er en reel besparelse, og som altså ikke ryger tilbage til kommunerne.
Det er 500 mio. kr. næste år, og det er endnu flere penge i årene, der følger.
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at ikke en krone af de penge skal bruges på skattelettelser.
Er det en garanti, som Venstre også er klar til at give?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Det minder sjovt nok lidt om det spørgsmål, hr. Benny Engelbrecht stillede for lidt siden.
Det er sådan set også derfor, at hr. Jeppe Bruus får det samme svar.
Jeg repræsenterer Venstre, og jeg repræsenterer derfor det synspunkt, som Venstre står for med vores beskedne antal mandater.
Vi vil gerne lave en skattereform, hvor vi som førsteprioritet sænker skatten på arbejdsindkomst og gerne skatten på de små indkomster, sådan at det bedre kan betale sig at arbejde.
Det synspunkt tror jeg hr. Jeppe Bruus kender.
Så er det bare, jeg siger, at jeg kan have svært ved at skille varmt og koldt vand ad, når det er blandet sammen.
Det vil sige, at når der kommer finansieringskilder fra omprioriteringsbidrag, finansieringskilder fra fase 1 af jobreformen og fra andre finansieringskilder, så kan jeg jo ikke sige, at den krone, der lige kom herfra, går derover.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-04:
Jeg vil gerne tage en lidt anden vinkel på det.
For Venstre plejer jo også at være et parti, der hylder decentralisering og det kommunale selvstyre, og det kan jeg ikke få til at rime med, at Venstre nu er ved at konstruere en model, hvor man for første gang i Danmarks politiske historie først binder kommunerne fast til et bestemt budget og omprioriteringsbidrag i mange år ud i fremtiden og bagefter ved forhandlingerne med kommunerne hvert år har et folketingsflertal til at låse kommunerne fast.
Det var ikke det, der var ånden i den aftale, vi lavede i sommer.
Det var, at kommunerne og staten skulle forhandle på lige vilkår, og så kunne regeringen regne med, at der var et folketingsflertal bag.
Nu vil man på forhånd binde kommunerne til et bestemt budgetloft, som ikke er forhandlet.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Man kan i hvert fald sige, at den aftale, der bliver indgået hvert eneste år og vil blive det igen i de kommende år, jo er der, hvor man har det kommunale selvstyre, i den forstand at KL repræsenterer de 98 kommuner på den ene side og på den anden side sidder finansministeren så repræsenterende den til enhver tid siddende regering.
Det var også det, der skete i sommer, og det er også det, der efter al sandsynlighed vil ske til næste år og årene efter igen.
Med hensyn til hvad der så i øvrigt sker af forskellige tiltag i Folketingsregi, foregår der jo rigtig mange ting nærmest hver eneste dag, som også et eller andet sted har en påvirkning af økonomien og dermed mulighederne i kommunerne.
Vi kan tænke på uddannelsesområdet, det kan være på ældreområdet, det kan være på sundhedsområdet, det kan være på mange områder, og det kan selvfølgelig også være på finansloven, som jo dækker det hele et eller andet sted som budget.
Det er jo de ting, vi foretager os herinde og dermed sætter rammen for, hvad der skal ske i vores dejlige, lille land.
Herunder også i kommunerne, som jo et eller andet sted er en af de vigtigste spillere overhovedet, når man taler om borgernær service, og som har et budget på de her omkring 238 mia. kr. Så det kan jo ikke undgås, at de ting, vi foretager og vedtager og beslutter i Folketinget, også mellem kommuneaftalerne vil have en påvirkning af økonomien i kommunerne.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-04:
Men altså, hånden på hjertet, vil Venstres ordfører så ikke medgive mig, at der er lidt forskel på at vedtage en eller anden mindre pakke på det ene eller det andet område og så grundlæggende at fastlægge kommunernes rammer, budgetlofter og muligheder for overhovedet at levere offentlig service ved at tvinge et omprioriteringsbidrag ned over dem på forhånd?
Det er da en ny konstruktion.
Det har vi aldrig nogen sinde gjort før.
Vi har da respekteret kommunerne så meget, at de havde en fair mulighed for at forhandle deres økonomi i stedet for at være tvunget ned i nogle bestemte rammer på forhånd.
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Det er jeg ikke sikker på at jeg er enig med den radikale ordfører i.
For vi har jo en budgetlov, og af budgetloven fremgår det også, at man netop hvert år skal vedtage de udgiftslofter, som økonomien i kommunerne skal arbejde under.
Det er jo så også det, vi gør her.
Det er præcis det, vi gør her.
Så kan det godt være, at man ikke er glad for, at udgiftsloftet bliver sat en my ned.
Det er jo så en politisk prioritering, men det ændrer ikke ved, at det er det, der fremgår af den budgetlov, som vi i øvrigt har et bredt flertal for i Folketinget – inklusive i øvrigt Det Radikale Venstre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-04:
Jeg skal prøve at stille spørgsmålet relativt simpelt, for nu har vi i halvanden til to timer prøvet at få et svar ud af Dansk Folkepartis ordfører uden held.
Så det er et helt simpelt spørgsmål: Har Dansk Folkeparti i den aftale, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, fået en garanti for, at der er lavet en aftale om, at hver eneste krone, som omprioriteringsbidraget dækker over, bliver tilbageført til velfærd?
Det er et ret simpelt spørgsmål.
Har Dansk Folkeparti eller har Dansk Folkeparti ikke fået det som en garanti i aftalen?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jeg takker for det utrolig simple spørgsmål, og svaret vil være lige så simpelt.
Det er præcis det samme svar, jeg har givet både hr. Benny Engelbrecht og hr. Jeppe Bruus for et øjeblik siden.
En garanti er kun noget, der kan udstedes, hvis man har et flertal bag sig.
Sådan er det.
Jeg har nogle holdninger om, hvad omprioriteringsbidraget kan gå til.
Det er sådan set det tætteste, jeg kan komme på det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-04:
Jeg tror, at ordføreren misforstår mit spørgsmål.
Lad os lige prøve at viske tavlen ren for de ting, der er foregået tidligere.
Jeg spørger til, hvad der står i aftalen.
Det vil sige, at det er en tekst, der er lavet færdig; det er en aftale, der er indgået.
Det, jeg spørger til, er: Har Dansk Folkeparti i den aftale, som er lavet, fået en garanti for, at hver eneste krone tilbageføres til velfærd i forbindelse med omprioriteringsbidraget?
Det er ikke om det fremadrettede.
Det handler ikke om, hvad der sker i fremtiden.
Hvad står der i aftalen?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jamen det er så ikke helt rigtigt, for finanslovsaftalen handler jo om fremtiden, så man kan ikke sige, at den skuer bagud.
Den skuer jo fremad, den skuer ind i 2016.
Og i 2016 er det sådan, at det omprioriteringsbidrag, som vi har aftalt sammen med Dansk Folkeparti, er på 2,4 mia. kr., og der er det aftalt, at 1,9 mia. kr. går tilbage til kommunerne, og derudover kommer der 1 mia. kr. til en værdighedspakke på ældreområdet til kommunerne.
Det er det, der er aftalt, og det er det, der fremgår af aftalen.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-04:
Tak for det.
Det, vi hørte tidligere fra Dansk Folkepartis side, handlede jo om, at Dansk Folkeparti gerne vil prioritere de her 66 dårligst stillede kommuner.
Og jeg vil egentlig gerne spørge ind til, om det er noget, Venstre er enig i, altså at man vil bruge det her omprioriteringsbidrag til at føre noget tilbage til de dårligst stillede kommuner, eller hvad man gør sig af tanker.
Eller handler det udelukkende om skattelettelser set ud fra Venstres synspunkt?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Nej, vi opfatter det ikke sådan, at det udelukkende er i form af skattelettelser.
Men det at skulle prioritere i forhold til de vanskeligst stillede kommuner handler om mange ting.
Det handler også om, at vi frigiver midler, som så kan investeres.
Eksempelvis har regeringen jo lige fremlagt et ret omfangsrigt forslag på 100 punkter om at skabe vækst i hele Danmark.
De særlig vanskeligt stillede kommuner ligger jo, kan man sige, typisk i provinsområderne, for det er der, der er problemer med at skabe vækst, og det er der, der er et lavere uddannelsesniveau osv.
Det kender fru Josephine Fock selvfølgelig alt til.
Det er derfor, vi ligesom siger, at vi frigiver nogle midler ved et omprioriteringsbidrag, og så investerer vi dem ved at sætte en retning og herunder også at skabe finansiering til at lave vækst i alle dele af Danmark, hvilket jo er fundamentet – også og ikke mindst under de vanskeligt stillede kommuner, som der her er tale om.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-04:
Det lyder positivt.
Men det er jo sådan, at den der ene procent i omprioriteringsbidrag også bliver taget fra de dårligst stillede kommuner.
Og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre: Har der nu her i forbindelse med finanslovsforhandlingerne været drøftelser med Dansk Folkeparti om, hvordan man så prioriterer de her kommuner fremadrettet?
Magnus Heunicke (S), 2015-12-04:
Altså, det er jo en underlig oplevelse, det her.
Nu sagde den forrige spørger, at det var Djøf's Folkeparti, og jeg har set en teaterforestilling, der hed »Djøf med løgn«.
Og jeg må bare sige, at forvandle en nedskæring på 7 mia. kr. og en afskedigelse af 10.700 mennesker i vores velfærdssystem til den største gave til den offentlige sektor, til vores kommuner, og at borgmestrene rent faktisk skulle sidde og juble lidt inde i sig selv over det her – det er det, ordføreren siger – er faktisk mere vildt end den her »Djøf med løgn«-teaterforestilling.
Må jeg citere ordføreren selv.
For 1 ½ måned siden sagde han følgende om præcis det her: »... det er en blankocheck, hvor kommunerne skal finde penge, som bliver lagt på bordet foran finansministeren.
Og det er simpelthen for farligt ...«.
Så vil jeg gerne spørge: Hvilke konkrete ting er der kommet i den aftale, som ordføreren har lavet på vegne af sit parti, for at dæmme op for det, som han selv mente var for farligt for 1 ½ måneder siden?
Hvilke konkrete ting står der i aftalen, hvor man har bundet regeringen op på, at pengene ikke må bruges på skattelettelser?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Selv om man har stillet et ændringsforslag, og jeg har faktisk læst ændringsforslaget, så kunne man også gøre sig selv den tjeneste at læse, hvad det er, andre partier skriver.
Vi skriver meget, meget tydeligt, at de her penge skal gå tilbage til kommunerne.
Så er det rigtigt, at der bliver en omprioritering, men det går jo ikke fra kommunerne under et.
Det er rigtigt, at der er nogle kommuner – nogle kommuner – der vil opleve, at de får færre penge, og så er der nogle kommuner, der vil opleve, at de får flere penge.
Og så er der nogle kommuner, der vil opleve, at nogle af de her penge, de får tilbage, kan de ikke bruge til hvad som helst, de vil være øremærkede.
Det ansvar tør vi godt påtage os i Dansk Folkeparti, og det er sådan set det, det går ud på.
Jo, men det er jo også interessant, hvad der bliver sagt.
For nu siger ordføreren så i anden omgang, at hun ikke vil blande sig i, hvordan kommunerne prioriterer.
Det vil vi godt i Dansk Folkeparti.
Vi vil faktisk godt blande os i, hvordan man fører politikken ud i livet i Danmark.
Vi vil godt blande os i, hvordan man forvalter velfærd ude i kommunerne.
Og jeg vil også godt svare på spørgsmålet: Nej, Dansk Folkeparti vil ikke bruge kommunale kroner på at lave skattelettelser.
Men det er da interessant, at ordføreren først siger, at man kun kan finde pengene på ældreområdet, og her i anden omgang siger, at Danmarks største parti ikke har interesse i, hvad kommunerne laver.
Det er da rystende.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-04:
Men vi kan jo ikke få et klart svar fra Dansk Folkepartis ordfører, i forhold til om man rent faktisk vil sige ja til nogle skattelettelser.
Kan ordføreren svare på, om Dansk Folkeparti med det, vi stemmer om i dag, kommer til at lægge stemmer til et omprioriteringsbidrag i kommunerne?
Det er ganske simpelt – ja eller nej?
Og så kan vi måske bagefter få et svar på, om det omprioriteringsbidrag så i Dansk Folkepartis øjne kan bruges til skattelettelser.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Det var jo meget nemmere, hvis man hørte efter.
Jeg kan svare ja, og det gjorde jeg faktisk også i min ordførertale.
Jeg sagde: Vi støtter omprioriteringsbidraget, for vi ser det faktisk som nødværge.
Vi ser faktisk, at Folketingets medlemmer nu også bliver nødt til at påtage sig det ansvar, det er at være folketingsmedlem, når vi kan se, at kommunerne nu i flere uger har været ude og sige, som Socialdemokratiet også siger her i salen, at det eneste sted, man kan skaffe de her penge ude i kommunerne, er på ældreområdet og på børne- og ungeområdet.
Der må jeg bare sige, at hvis det er den politik, man har derude, så er vi nødt til at kigge på, hvordan vi får de her 66 kommuner løftet også på velfærdsområdet og undervisningsområdet.
Det påtager vi os gerne, og derfor er svaret: ja!
Jonas Dahl (SF), 2015-12-04:
Man får ikke løftet den kommunale velfærd ved at gennemføre et omprioriteringsbidrag ikke bare i 2016 og 2017, men i 2016, 2017, 2018 og 2019.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre: Hvorfor støtter man ikke det ændringsforslag, som vi er kommet med fra SF's side, og som jo netop siger, at hvis vi skal have et omprioriteringsbidrag, så skal det lægges over på den statslige side?
Så kan man fordele derfra, og så tvinger man i hvert fald ikke på forhånd kommunerne til i mange år fremover at gennemføre ganske massive nedskæringer.
Så kan det godt være, man kan dele dem ud til velfærd i en finanslov, men det kan også være, at de går til skattelettelser.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Det, der er meget vigtigt her, er, at når man kigger på et danmarkskort, må man jo sige, at man kan se – og det er sådan set positivt nok – at der er rigtig mange kommuner, der har en god infrastruktur, et godt skattegrundlag, og at det er der, uddannelsesinstitutionerne ligger.
Der går det rigtig godt.
Så ser vi desværre også nogle kommuner, hvor man ikke har den samme infrastruktur, hvor man ikke har det samme skattegrundlag.
Der går det mindre godt.
Derfor vil vi gerne være med til at omprioritere inden for den kommunale ramme, altså lave en udligning, hvor man tager noget fra nogle kommuner.
Det vil vi gerne bruge omprioriteringsbidraget til.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-04:
Tak for det.
Som jeg har forstået det, ved vi jo faktisk ikke, hvad de penge vil blive brugt til.
Det lyder nærmest på ordføreren, som om der går sådan en større kommunal udligning i gang.
Men med al respekt: Dansk Folkeparti ønskede, at der skulle være en vækst i den offentlige sektor på 0,8 pct., da vi havde valgkamp tidligere på året.
Da man så så den borgerlige blok komme ud med en finanslov, var der nogle, der havde en ud af kroppen-oplevelse, og andre drak champagne.
Og Dansk Folkepartis ønske om en vækst på 0,8 pct. forblev jo bare et ønske.
Nu siger ordføreren så, at Dansk Folkeparti ønsker, at de her penge ikke skal bruges på skattelettelser.
Er det et ønske, man kan regne med, eller hvor ligger det henne på skalaen?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Det kan man i hvert fald godt regne med.
Derfor har vi også gjort det meget tydeligt både i forbindelse med finansloven – hvor vi faktisk har fået skrevet det ind – og i forbindelse med at vi har afgivet betænkning over forslaget her.
Der skriver vi meget tydeligt, hvad det er, Dansk Folkeparti ønsker at bruge de her penge til, ingen tvivl om det.
Men vi siger også – og det må gerne stå ganske klart – ja til omprioriteringsbidraget.
Vi siger ja til at være med til at påtage os det ansvar, så vi kan få et mere lige Danmark på de her kerneområder, som man har ude i kommunerne.
Vi siger ja til, at vi godt vil være med til at styre kommunerne en lille smule med den pose penge, der kommer ind fra omprioriteringsbidraget, ja.