runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Det drejer sig faktisk om klimatilpasning i dag, ikke om klimaændringer - jeg ved godt, at det er det, hr. Morten Messerschmidt interesserer sig mest for.
Men man kan sige, at det at sætte ind over for klimaændringerne har vi jo gang på gang vist ikke nødvendigvis behøver at koste penge.
Danmark har tjent masser af penge på at få grøn teknologi, vi kan spare masser af penge på at bringe vores CO2udledninger ned.
Ingeniørforeningen i Danmark har lavet en kæmperapport, der viser, hvordan vi kan få vores CO2-udledninger ned med 50 pct. og samtidig tjene omkring 15 mia. kr. til Danmark om året.
Så det der med, at der kun er de her cigarkasser, og at penge kun kan bruges ét sted, passer altså ikke.
Man kan lave investeringer, som kan give et afkast tilbage til Danmark.
Derfor vil jeg godt spørge, om hr. Morten Messerschmidt stadig ikke mener, at det er værd at forebygge de her skader, som vi ved vil komme.
Som hr. Morten Messerschmidt ganske rigtigt selv siger, siger IPCC's scenarie at vi får svært ved at holde temperaturstigningen under de 2 grader.
Så når vi ved, at de skader kommer, skal vi så ikke også forebygge dem?
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg synes, det er vanskeligt at føre en debat om strategi og om, hvad vi skal gøre i fremtiden - hvordan vi skal organisere vores indsats i fremtiden, hvordan vi skal sikre, at vi faktisk får en sammenhængende plan for at sikre den bedst mulige udgang på de klimaforandringer, der sker - når hr. Per Ørum Jørgensens svar på et spørgsmål om, hvordan strategien skal være i fremtiden, er at opremse, hvad man gør nu.
Jeg troede da, at vi var enige om, at vi i fremtiden skal gøre en større og måske mere koordineret og aktiv indsats, end vi gør i dag.
Ikke nødvendigvis fordi regeringen svigter i dag - lad os da bare lade det ligge - men fordi udfordringerne bliver større i fremtiden.
Så hjælper det altså ikke noget at remse op, hvad man gjorde i går.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Jeg er utrolig glad for, at hr. Per Clausen siger, at det ikke nødvendigvis er sådan, at regeringen svigter i dag.
Det kan jeg fuldt ud tilslutte mig, og jeg kan bekræfte, at det gør regeringen heller ikke.
Men det er jo netop for at illustrere, at man fuldt ud er på højde med hele tiden at tilpasse sig en situation, der findes, og vi har nogle prognoser, vi skal arbejde hen imod, og det skal selvfølgelig tænkes ind i de planer, der ligger fremadrettet vedrørende byggeri tæt ved kyster osv. osv. Så enkelt er det.
Men tak for rosen.
Kim Mortensen (S), 2008-04-01:
Man kunne så forestille sig, at en af de muligheder, der kunne være i forbindelse med lovbehandlingen, var, at man så på de advarsler, der er kommet i en del af høringssvarene, og at man kunne tilrette lovforslaget sådan, at man sikrede, at der ikke kom yderligere kommunale kroner i de energiselskaber, vi taler om her, og at man inden for den ramme så kunne give den jævnbyrdighed i konkurrencevilkårene, som en del af høringssvarene har peget på, og som en del af de her selskaber er betænkelige ved i forbindelse med det her lovforslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Det er sådan med det her lovforslag, at de kommunalt ejede elselskaber får mulighed for inden for en meget fast ramme at beskæftige sig med ting, som relaterer sig til det at være et kommunalt ejet elselskab.
Men de får ikke mulighed for at involvere sig i kulturelle aktiviteter, salg af køleskabe og lignende, som nogle elselskaber - og det har været en ganske farbar vej - har været inde på.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-01:
Jeg er sådan set i udgangspunktet enig med Venstres ordfører, når han siger, at man ikke skal kunne gå ud med kommunekassen i ryggen og drive forskellige typer af virksomhed.
Men i forlængelse af det, som hr. Kim Mortensen var inde på, synes jeg måske, man kunne sige, at hvis vi kan strikke det her sådan sammen, eventuelt ved en grundig udvalgsbehandling mellem første- og andenbehandlingen her i salen, at det sikres, at det netop ikke er med nogen kommunekasse i ryggen, er det så ikke rimeligt, at de handelsselskaber, som der f.eks. er på elområdet, har samme vilkår?
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Til hr. Kim Mortensen kan jeg sige: Nej, det er ikke tilfældet med dette lovforslag.
Det er det, som det her lovforslag skal sikre.
Det er klart, at de andelsejede og de privat ejede elselskaber har og også fremadrettet vil have andre muligheder end de kommunalt ejede selskaber, men vi ønsker ikke, at kommunalt ejede selskaber med kommunekassen i ryggen skal have mulighed for at udkonkurrere det lokale erhvervsliv.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-01:
Tak for det svar, fordi det synes jeg giver grundlag for - og det kan jeg så vende tilbage til i min ordførertale - at der formodentlig kan findes en løsning på den udfordring, som nogle jo har påpeget i høringssvarene, og som der også ligger en fornuftig diskussion i.
Jeg har jo ikke den oplevelse, at partiet Venstre er et parti, der ikke er modtagelige for fornuftsmæssige argumenter eller normalt ikke har forståelse for, at også det, der foregår i den kommunale verden, er noget, som ofte indebærer fornuftig aktivitet.
Ellers stod man vel også tilbage i en situation, hvor man sagde, at det så kun er et statsligt ejet selskab, som kan have f.eks. handelsvirksomhed med CO2-kvoter og lignende.
Men lad os vende tilbage til det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Deri har hr. Johs. Poulsen ganske ret.
Men allerede i lovforslaget her er der rent faktisk givet en række åbninger, i forhold til hvad man kan beskæftige sig med: vejbelysning eksempelvis og andre ting.
Så man kan sige, at vi har kigget på det, men er der yderligere områder, så lad os snakke om dem.
Det er vi selvfølgelig villige til at diskutere i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Men det afgørende er, at de ting, som man involverer sig i, har relation til hovedaktiviteten, dvs. det at drive elforsyningsvirksomhed i det lokale område, og ikke alle mulige andre aktiviteter.
Kim Mortensen (S), 2008-04-01:
Det er sådan lige et enkelt opklarende spørgsmål.
Jeg forstår, at Venstres ordfører er bekymret for, om de delvis kommunalt ejede selskaber har aktiviteter under betingelser, som er konkurrenceforvridende i forhold til private selskaber.
Spørgsmålet er forholdsvis kort og enkelt: Er ordføreren enig i, at meningen med lovforslaget her er at sidestille private selskaber og de delvis kommunalt ejede selskaber, sådan at de får ens konkurrencebetingelser og ens spilleregler?
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-01:
Én ting er helt sikker, og det er, at vi ikke bliver færdige med debatten om klimaet foreløbig, sikkert ikke inden for de første 100 år.
Men når det er sagt, er det vigtigt for mig på Ny Alliances vegne at tage udgangspunkt i en erkendelse - en erkendelse af, at ethvert partiprogram vil have en tendens til at hævde, at alt skal løses her og nu, give indtryk af, at stort set alt er lige vigtigt, på trods af at vi selvfølgelig alle sammen godt ved, at enhver indsats er mindre end fuldkommen, og at mange indsatser er begrænsede.
Vi er kort sagt nødt til at prioritere vores indsatser, og derfor vil det også altid være sådan, at der i en debat som den her vil være folk, der sidder tilbage og er utilfredse og bekymrede for, om de tiltag, vi har lagt frem, er tilstrækkelige.
Men sådan må det være.
Det er en nødvendig forudsætning for enhver demokratisk debat, at der er uenigheder, at man ikke hver gang når til fuldstændig enighed, at der stadig væk er rum for, at man kan mene noget forskelligt.
Men Ny Alliance har alligevel lagt nogle punkter frem, som vi mener er vigtige, og nogle af de punkter har vi oven i købet fået taget hul på, både i forbindelse med fordelingen af ministerier lige efter valget og i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
F.eks. kan man læse i Ny Alliances partiprogram, at vi mener, at klimaindsatsen skal samles i ét ministerium, og vi har jo fået en klima- og energiminister, og det synes vi er et godt træk i retning af netop at få et maksimalt fokus på de problemstillinger, som vi taler om her.
Vi har også peget på, at det er nødvendigt med 40 pct. mindre udledning af drivhusgasser inden for ikke alt for mange år.
Og vi har peget på, at det er nødvendigt at få etableret en klimafond med henblik på en særlig indsats i forhold til fattige lande.
Det element er faktisk også kommet med i forbindelse med den her finanslov, og det er vi glade for.
Vi peger også på, at det er meget, meget væsentligt, hvis vi skal yde en indsats, ikke kun på den korte bane, men også på den lange bane, at der sættes midler af til forskning, at vi hele tiden satser på nye teknologier og muligheden for at udvikle nye teknologier, og ét element i den del er altså, at vi netop fokuserer på øgede forskningsmidler.
Også det er der fokuseret på i den finanslov, som Dansk Folkeparti, Venstre, De Konservative og Ny Alliance netop er blevet enige om.
Så alt i alt er der en række tiltag og målsætninger allerede på nuværende tidspunkt, som flere og flere bliver enige om, og som peger i den rigtige retning.
Tilbage er der så en diskussion om to forslag til vedtagelse.
Vi har ikke noget problem med at støtte det forslag til vedtagelse, som er lagt frem af regeringspartierne.
Kim Mortensen (S), 2008-04-01:
Lovforslaget her har til formål at klargøre, hvad kommuner og kommunale selskaber kan og ikke kan inden for elforsyningen og naturgasforsyningen samt de ændrede regler for bloktilskud til kommunerne.
Derudover indeholder lovforslaget en modernisering af reglerne for elproduktion på havet samt ændringer i naturgasselskabernes organisering.
Socialdemokratiet er som udgangspunkt positive over for lovforslaget.
Vi er selvfølgelig også tilhængere af ensartede og klare regler for kommunale selskaber og private selskaber.
Men vi mener som udgangspunkt, at private selskaber og delvis kommunalt ejede selskaber må have lige konkurrencevilkår.
Og vi mener, at dette lovforslag på nogle områder bidrager til det modsatte ved at gøre det vanskeligere for kommunalt ejede selskaber at tilbyde samme produkter som de rent private selskaber.
Vi ønsker også at overveje, om der kan findes andre modeller end de begrænsninger, der er fremlagt i lovforslaget, for at sikre, at selskaberne kan konkurrere på lige fod med private selskaber, uden at det betyder, at selskaberne konkurrerer for offentlige midler.
Lovforslaget lægger godt nok op til at skabe klarhed, men når vi i Folketinget præciserer noget, er der naturligvis altid en risiko for, at vi utilsigtet kommer til at begrænse råderummet for i dette tilfælde nogle kommuner og nogle kommunalt ejede selskaber.
Derfor peger bl.a. KL sammen med andre i høringssvarene også på faren for mere administration og mindre smidighed og dermed også dyrere løsninger for borgerne.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det bl.a., at moderniseringen af bestemmelserne om udnyttelse af energi på havet forbedrer mulighederne for investorer, som ønsker at opføre anlæg.
Socialdemokratiet er naturligvis positivt indstillet over for ethvert forslag, der kan fremme investeringerne i vedvarende energi.
Vi er også positive over for eventuel bod og erstatning, hvis vindere af udbudsrunder, som det sås på Rødsand, ikke føler sig i stand til at leve op til forpligtelserne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Med dette lovforslag fastlægger vi, hvilke ting og aktiviteter de kommunalt ejede elselskaber kan involvere sig i.
For Venstre er det helt afgørende, at der ikke foregår en unfair konkurrence i forhold til det private erhvervsliv, således at de kommunalt ejede elselskaber går ind og skaber ulige og unfair konkurrence.
Med det her lovforslag bliver der klare retningslinjer for, hvilke opgaver de kommunalt ejede elselskaber kan involvere sig i fremadrettet.
Det synes vi er ganske fornuftigt.
Det er aktiviteter, som er forbundet med at drive et elselskab, og aktiviteter, som er forbundet med at løse opgaver i forbindelse med det at drive et elselskab i den enkelte kommune - og ikke andre aktiviteter.
Det er jo klart, at der er kommet ganske mange penge i de kommunalt ejede elselskaber - i hvert fald i en række af dem - som følge af salg af aktier i kraftværksselskaber og andre aktiviteter.
Med lovforslaget her får vi ganske klare retningslinjer.
Lovforslaget indeholder også en række andre elementer, bl.a. muligheden for at idømme en bod, hvis der har været udbudt et havvindmølleprojekt og vinderen af projektet løber fra det.
Og der bliver så også med lovforslaget her mulighed for, at Energinet.dk kan involvere sig i at lægge gasledninger bl.a. til Norge.
Venstre kan støtte lovforslaget
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Vi har i dag diskuteret regeringens strategi for tilpasning til klimaændringer i Danmark.
Vi ville rigtig gerne have haft en diskussion, inden den her strategi blev fremlagt, så nogle af de pointer, vi har i oppositionen, kunne være kommet med ind i strategien.
For det er jo reelt sådan, at en strategi handler om at tænke tingene sammen.
Den her strategi kommer reelt kun med tre nye tiltag; den kommer med forskningskoordinering, den kommer med en internetportal, og den kommer med et koordinationsforum.
Resten er sådan set tiltag, der ligger uden for strategien.
Det vil sige: Regeringen har ikke valgt at sætte sig ned og lave en samlet gennemtænkning af tingene.
Det, som så har undret os rigtig meget, er, at der kom enormt meget og enormt hård kritik, første gang man fremlagde den her strategi.
Ud over SF, Enhedslisten, De Radikale og Socialdemokratiet, der kritiserede den her strategi, var Venstre på banen.
Venstre var ude og kritisere strategien, Dansk Folkeparti var meget hård ved den her strategi.
Så kom den i høring, og høringsparterne var lige så hårde; vi hørte Dansk Industri kritisere den, vi hørte Kommunernes Landsforening kritisere den, vi hørte DANVA kritisere den, vi hørte Danmarks Naturfredningsforening kritisere den.
Hvad skete der?
Man fremlagde en strategi, som stort set ikke er ændret, og de allervigtigste og allerhårdeste kritikpunkter, nemlig at man laver en ad hoc-strategi og tager sig af problemerne, når de kommer, har man ikke skrevet ind i den her strategi.
Så derfor syntes vi, det var enormt vigtigt at få taget en debat om den her strategi, og vi havde da gerne set, at den var kommet, inden strategien var blevet fremlagt, så man ikke blot fik en lang beskrivelse af en lang række problemer, men også konkrete handlingstiltag: Hvad er det, der skal gøres?
Hvad er de vigtigste punkter at tage fat på?
Det havde vi gerne set var kommet ud af den her debat, og derfor har vi lavet et ændringsforslag, hvor vi tilbyder at hjælpe regeringen med at lukke hullerne i den her klimatilpasningsstrategi.
Det gør vi ved at pege på fem områder, hvor vi mener der skal sættes ind.
Først og fremmest skal der laves
Vi har sagt, at vi synes, man skal lave en plan for, hvilke kyststrækninger i landet der skal beskyttes, og en plan for, hvordan vi tager os af alt det ekstra nedbør, der kommer: Hvad gør vi ved vores kloakker?
Hvordan får vi afvandet?
Og endelig, hvordan vi beskytter Danmarks i forvejen ret hårdt trængte natur?
Hvordan sørger vi for, at danske dyre- og plantearter ikke uddør, når der kommer invasive arter til Danmark?
Vi har altså tilbudt at lukke et hul i den her strategi, og derfor vil jeg foreslå, at man stemmer for vores forslag til vedtagelse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-02:
Det synes jeg jo er meget, meget interessant, for der er netop sket det, at man har vedtaget – vil nogle mennesker mene - en meget vidtgående rygerlov, som betyder, at borgerne ikke mere må ryge på offentlige steder i Danmark.
Og jeg har da hørt Venstres egen sundhedsordfører sige, at den lov skal revideres og være endnu mere vidtgående, så de her restaurationer på under 40 m² ikke fritages fra lovgivningen.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det var faktisk også mit indtryk, da jeg kiggede nærmere på det, at de bliver administreret ordentligt.
Jeg betaler til Amnesty International og får derfor deres blad, og jeg kan ikke huske, at jeg har set sager i deres blad, men jeg vil godt lige prøve at se, hvad det er for sager, Amnesty skriver om.
Jamen det siger jeg bare ærligt og redeligt: Jeg får bladet - jeg vil ikke sige, at jeg læser det fra ende til anden, men jeg blader det da altid igennem og læser i det - og jeg har ikke set, at de har kørt en kampagne om det der, men det vil jeg da gerne lige undersøge.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-02:
Nej, men jeg håber også, at ministeren ved, at der har været en voldsom kritik fra Amnesty International og andre interesseorganisationer på det her område, som jo kan vise eksempel efter eksempel på kvinder, som rent faktisk har f.eks. udtalelser fra krisecentre og andet, som påviser, at de har været udsat for vold.
Og der er alligevel blevet sået tvivl om rigtigheden af de oplysninger.
De sager mener vi jo er dybt ulykkelige for de her kvinder, fordi det bevirker, at der i dag sidder en masse kvinder rundtomkring, som simpelt hen frygter at bryde ud af voldelige ægteskaber.
Det kan jo ikke være meningen med den lovgivning, at man fastholder kvinder - en gruppe kvinder, som ministeren gang på gang siger at vi skal have fokus på, hjælpe og støtte - i voldelige ægteskaber.
Det kan jo ikke være meningen med den lovgivning, og når det nu er sådan, at vi kan se, at der fortsat er problemer på det her område, selv om man har ændret loven, synes jeg jo også, at ministeren bør stå ved sit ord, som hun jo gav os, lige da hun tiltrådte, nemlig at hun ville være med til at se på det område.
Det handler jo meget om administrationen af de her regler, håndhævelsen af de regler, som ligger på det her område, og så selvfølgelig spørgsmålet om, hvor længe man skal have været i landet, før det her skal gælde.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-02:
Jo, og det er jeg også meget enig i
Men min pointe er jo, at jeg heller ikke tror på, at vi kan lovgive os til alt på det her område.
Så er det bare, jeg siger, at regeringen så også må oppe sig, for hvis ikke det rykker, er det den vej, vi må gå.
Jeg bryder mig ikke om kvoteordninger eller omvendt diskriminering, men jeg bliver bare nødt til at sige, at hvis ikke det rykker, er der så så forfærdelig mange andre muligheder?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det, der jo er vigtigt, er, at man sikrer, at de regler, der er, rent faktisk bliver brugt.
Vi har jo ændret reglerne.
Reglerne er blevet ændret sådan, at man under bestemte forudsætninger hvis man har været udsat for vold - har nogle særlige muligheder for at blive i landet.
Diskussionen har jo i årevis været, om man, hvis ikke man kan dokumentere det, så også har den mulighed.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-02:
Jeg vil godt vende tilbage til det med udvisning af voldsramte kvinder, som der udspandt sig sådan en større debat om tidligere i dag.
Jeg henviste bl.a. til, at ministeren, da hun tiltrådte efter valget, husker jeg, tilkendegav, at det faktisk var et område, hun gerne ville være med til at se på.
Der er jo åbenlyst nogle problemer her med kvinder, som bliver fastholdt i voldelige ægteskaber, fordi de ikke tør bryde ud af dem af frygt for at blive udvist.
Jeg vil bare gerne spørge ministeren: Hvad er der sket siden, hvad har ministeren foretaget sig, og kan vi forvente, at der kommer nogle initiativer fra regeringen på det område?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det er i hvert fald utrolig vigtigt ikke at give borgerne - mænd som kvinder - det her indtryk af, at de bare kan læne sig tilbage, og så vil alt, hvad der sker af forandringer og fornyelse og fremdrift i samfundet, komme herindefra.
Det er jo også noget med, at det er vigtigt, at vi tilkendegiver nogle holdninger, også til kvinderne, og så må de kattenknurme holde op med ligesom at tro, at de kan få i både pose og sæk, så børnene så at sige er deres - det er dem, der har barselorloven, og dem, der har ansvaret for opdragelse og hjem samtidig med at de ikke vil have at gøre med de negative sider, der følger med det.
Det er jo lidt af en kulturrevolution og kulturkamp, man stadig væk er i gang med, med at ændre de her kønsroller, hvor et aspekt af det, som jo også afspejler sig i tallene for barselorlov, også er, at kvinderne ikke rigtig vil den forandring og deles med mændene om den.
Det er ikke hele årsagen, men det nytter ikke noget, at vi lukker øjnene for, at det også er et element i det.
Det er jeg helt med på.
Det er det der med, at når den ene siger det ene, siger man: Glem nu ikke, hvor godt et samfund det er.
Og så siger hr. Jørgen Poulsen, at vi heller ikke må glemme, at der er problemer.
Så det er jeg selvfølgelig helt med på.
Jeg vil også sige, at det er ærgerligt - og mere end det - at mænd ikke tager mere barsel.
Der er det element i det, men handler det ikke også om nogle holdningsændringer hos mændene og ikke mindst kvinderne?
Nu har Socialdemokratiet jo lige været i medierne med, at de mener, at det enkelte menneskes frihed står over alt andet.
Og hvordan pokker harmonerer det så med, at man siger, at de ikke selv skal bestemme det; det skal vi nok bestemme?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-02:
Det er vi selvfølgelig ikke, og jeg er helt og fuldstændig enig i betragtningerne om, at drivkraften i vores velfærd hænger meget nøje sammen også med det her område.
Men min pointe var: Lad det nu ikke blive en sovepude.
Jeg synes, det var mange ord og meget lidt handling, og jeg er helt sikker på, at ministeren ikke kan være tilfreds med, at kvinder i gennemsnit tager 271 dages barselorlov og mænd 22.
Det kan ikke være rigtigt.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Jeg vil gerne give tilsagn om, at jeg vil gå videre med at finde ud af, hvad der ligger bag de tal.
Så det kan være et tilsagn, jeg giver her, om, at det synes jeg der er behov for at få klarlagt.
Jo, jeg synes, det er meget bekymrende.
Det er også et område, som der er kommet nogle penge til på finansloven, og jeg har jo sagt, at jeg mener, at der er et særskilt behov for at få klarlagt, hvad det egentlig er, vi taler om her.
Jeg tror, at stort set alle taler om, at der finder en særlig kvindeundertrykkelse sted mod dele af de kvinder, der har indvandrerbaggrund.
Noget af det, der jo har været meget omtalt, er tvangsægteskaber eller ægteskaber, der er stærkt arrangeret og også måske har et element af tvang.
Lad os se hele den der kortlægning af, hvad det egentlig er for nogle særlige træk, og hvorfor vi hører om kønsadskillelse og kvinder, der ikke må give mænd hånd eller omvendt osv.
Der er det også vigtigt at se på, hvad årsagen til de mange selvmord egentlig er.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Ifølge Center for Selvmordsforskning er antallet af selvmordsforsøg blandt indvandrerkvinder og -efterkommere i Danmark fire en halv gang større end blandt deres jævnaldrende indvandrermænd og -efterkommere og også fire en halv gang større end blandt jævnaldrende oprindelig danske kvinder.
Det finder vi i Dansk Folkeparti er meget, meget bekymrende.
Deler ministeren ikke den samme bekymring, og mener ministeren ikke, at der skal tages nogle initiativer på det her område, og at der først og fremmest skal redegøres for, hvorfor det er, at der er så mange selvmordstruede piger af anden etnisk herkomst?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det er rigtigt, og jeg noterede mig det også.
Men jeg regnede egentlig med, at der var en fælles holdning om, at vi her ved, at der kommer en vurdering fra Sverige - det kan ikke vare så frygtelig længe.
De har jo sagt, at de ville komme med en gennemgribende vurdering af det lovforslag, de har vedtaget for nogle år siden.
Jeg synes, det kunne være nyttigt at se, hvad den undersøgelse viser.
Jeg behøver sikkert ikke at gentage mine bekymringer om, at det så altså bliver en endnu mere uigennemskuelig verden, som egentlig vil gøre nogle sårbare kvinder endnu mere sårbare.
Jamen det er ud fra, at der jo er en risiko for, at der er fædre, der ikke tager den barselorlov, og at det så vil sige, at børnene får mindre tid derhjemme sammen med forældrene.
Så er der jo også hele tiden en overvejelse: Hvor meget skal man gå ind og regulere befolkningens egne prioriteringer?
Jeg er enig i, at ingen facitliste er givet en gang for alle på, hvordan man skal det.
Men så vidt jeg husker, bakkede SF op bag Socialdemokratiets teser, tror jeg de hed, og en af dem lød: Det enkelte menneskes frihed står altid over alt andet.
Hvordan pokker harmonerer det med, at man skal gå ind og regulere, hvem der skal tage barselorloven?