runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Jeg vil bare høre Venstres ordfører, om han kan bekræfte, at da man oprindelig indførte mulighederne for tredjemandstilskud, var tanken, at der skulle kunne køres principielle sager, hvor man f.eks. skulle kunne få tilskud fra sin fagforening, og at det aldrig har været tiltænkt en understøttelse af den model, der nu på moderne dansk går under navnet no-cure-no-pay.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Når en socialdemokrat siger, at der er tale om en rigtig gunstig ordning, og der i den næste sætning bliver sagt, at man så derfor godt kan justere lidt i det, så er det jo altså åbenbart for enhver, at der her er tale om en forringelse af borgernes retssikkerhed.
Jeg vil bare gerne have den klare erkendelse fra den socialdemokratiske ordfører, at en gennemførelse af det forslag, som skatteministeren har fremsat, vil være problematisk i forhold til borgernes retssikkerhed, altså at det bliver sværere at køre en sag, og at der vil være nogle, der vil afstå fra at føre en sag.
Men vil ordføreren ikke bare for god ordens skyld bekræfte, at det her betyder, at det bliver sværere for de danske skatteborgere at køre en sag mod skattemyndighederne?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Det er for ganske nylig, at Skatteministeriet er blevet gjort opmærksom på, at der er en problemstilling af den her karakter.
Men det er selvfølgelig klart, at når man tilbage i år 2000 specifikt har understreget i den betænkning, som blev lavet dengang om selve den her ordning, at man var bekymret for, at man de facto kunne komme til at indføre no-cure-no-pay, pactum-de-quota-litis, i den her praksis, så har man selvfølgelig også været opmærksom på det.
Men det er her for ganske nylig, at man fra Skatteankestyrelsen er blevet gjort opmærksom på, at den her problemstilling var til stede.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-25:
Jeg synes jo, jeg forstod ministeren derhen, at borgeren har de samme muligheder som i dag – det synes jeg der blev sagt.
Så forstår jeg ikke rigtig, hvad det er, der er beskrevet her.
Det må da være med den her fortsættelse af sætningen: ... har de samme muligheder som i dag, hvis man bare følger den af regeringen anviste klagevej eller de af regeringen anviste klagemuligheder og rådgivere osv.
For fakta er da, at der sker en ændring.
Fakta er, at symmetrien ophæves ved det her lovforslag, hvis borgeren, der forhåbentlig har et frit valg med hensyn til rådgivere og rådgivningsmåde, der vælger det, der hedder no-cure-no-pay.
Jeg går da ud fra, man kan bekræfte, at der i hvert fald sker en ændring der, og jeg vil godt høre ordførerens bemærkninger til, om ministeren generelt er imod no-cure-no-pay, altså i enhver henseende.
Det vil jeg gerne høre ministerens bemærkninger til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Okay, det ser jeg meget frem til at vi får lov til at kigge lidt nærmere på.
For så tror jeg da, at Skatteministeriet er de sidste i dette land, der har opdaget, at det her er foregået.
Så jeg er noget spændt på, hvordan ministeren vil kunne dokumentere, at det først er sket for ganske nylig, men vi kan jo så glæde os til, hvad der kommer ud af det.
Det nytter jo ikke noget, man står her og kommer med en udlægning af historien, som det er lidt svært at dokumentere bagefter.
Skatteministeren er jo også minister for et skattesystem, der bærer på nogle helt grundlæggende principper, og et af dem er, at der er symmetri i beskatningen.
Altså, hvis der er noget, der er skattepligtigt for nogle, er der fradragsret for andre.
Og så vil jeg bare gerne høre, hvorfor skatteministeren mener, at det er i orden at bryde med det princip, når det gælder de her tredjemandstilskud.
Det er et opgør med et grundprincip.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-25:
Tak, indledningsvis, for den generelt positive modtagelse af forslaget.
Forslaget er jo en udmøntning af en aftale mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Liberal Alliance og Konservative Folkeparti, og som følge deraf har jeg jo selvfølgelig også hørt de partier tilkendegive, at de også står bag det, og naturligvis har jeg også hørt Enhedslisten, som jo har bekræftet, at de ikke er en del af aftalen.
Forslaget udmønter en del af aftalen om en reform om international rekruttering.
Det er altså en del af en større samlet reform, og den reform har fire mål.
Det skal være lettere og hurtigere for virksomheder at rekruttere international arbejdskraft; der skal være lige vilkår for international arbejdskraft, og ordninger, der ikke fungerer efter hensigten, skal målrettes; Danmark skal være bedre til at fastholde internationale studerende, og modtagelsen og fastholdelsen af international arbejdskraft skal styrkes.
Aftalen skal bidrage til at styrke virksomhedernes konkurrencevilkår og dermed fundamentet for at skabe vækst og velfærd i Danmark.
Med det forslag, som vi behandler i dag, bliver det lettere at tiltrække personer til vigtige nøglefunktioner i Danmark.
Forskerordningen indebærer lempeligere indkomstskatteforhold og understøtter dermed danske virksomheders bestræbelser på at rekruttere højt kvalificerede udenlandske nøglemedarbejdere og forskere.
En af betingelserne for at anvende ordningen er i dag, at medarbejderen har en løn på gennemsnitligt 70.600 kr. om måneden.
Betingelsen gælder dog ikke personer, hvis kvalifikationer som forskere er godkendt af en offentlig forskningsinstitution eller Det Frie Forskningsråd.
Når vederlagskravet bliver nedsat med det forslag, der er til behandling i dag, vil flere personer kunne blive omfattet af forskerskatteordningen.
Flere højt kvalificerede nøglemedarbejdere vil styrke danske virksomheders konkurrenceposition i en stadig mere global verden, og det vil øge vækstmulighederne i dansk økonomi.
Det er også værd at nævne, at nedsættelsen vil føre til flere job til Danmark, fordi de udenlandske specialister vil bidrage til, at der skabes flere job til herboende.
Jeg har undervejs i debatten forsøgt at lytte mig frem til, om der var noget indhold af mere teknisk karakter med udgangspunkt i de indkomne høringssvar.
Det har jeg ikke lyttet mig frem til, men det er selvfølgelig omvendt også sådan, at hvis der som følge af denne konstruktive debat er noget i udvalgsbehandlingen, som vi skal vende, så ser jeg selvfølgelig frem til en konstruktiv udvalgsbehandling, hvor vi besvarer spørgsmål så hurtigt som muligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-25:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Vi har igennem flere år argumenteret for, at vi skulle have en så lukrativ, en så generøs forskerskatteordning som muligt.
Vi forbedrede selv ordningen, da vi sad i regering og var også med til at argumentere for, at man skulle have den her forbedring, hvor vederlagskravet er blevet nedsat med 10.000 kr. Hvorfor gør vi så det?
Jo, vi er interesserede i, at vi får mest muligt udenlandsk arbejdskraft til Danmark – kvalificeret arbejdskraft, som kan bidrage til at gøre det danske samfund rigere, være med til at skabe innovation, være med til at udvikle i Danmark.
Og det her vil alt andet lige betyde, at vi har lettere ved at tiltrække udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Det er den ene del af det.
Den anden del er det mere principielle.
Det er jo et fantastisk argument, der også er købt af regeringen nu her og også af SF, nemlig at skat betyder noget.
S, SF og De Radikale, som jo nok har ment det trods alt, vi vil give dem et stykke tid, kommer nu også til en erkendelse af, at det, at man sænker skatten på arbejde, betyder, at flere vil arbejde i Danmark.
Det er en god argumentation, når vi nu taler om, at vi vil sætte skatten på arbejde ned i Danmark, at S og SF nu erkender, at det betyder noget, at man sætter skatten ned.
Umiddelbart medfører det et mindreprovenu på 255 mio. kr., men hold godt fast, for så kommer der så mange dynamiske effekter.
Der kommer så meget gang i det danske samfund, og der bliver skabt så mange ting, at mindreprovenuet altså falder fra 255 mio. kr. netto til 35 mio. kr. netto.
Og det viser altså, at det betyder noget, når man sænker skatten på arbejde, det betyder noget for produktionen, for innovationen, for velfærdsudviklingen i Danmark, at flere giver den en skalle og udvikler nogle ting.
Så vi støtter bravt det her forslag, det er et skridt i den rigtige retning og en god argumentation for, at man også har brug for at sænke skatten på arbejde i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg vil først lige indlede med en lille kommentar til hr. Frank Aaen, som siger, at en progressiv beskatning er kendetegnet ved, at dem, der tjener mere, betaler mere.
Altså, en fast skattesats medfører også, at dem, der tjener mere, betaler mere.
Jeg ved godt, at det der med procentregningens mysterier ikke rigtig er gået op for venstrefløjen, men selv med Liberal Alliances skattepolitik betaler en person, der tjener 1 mio. kr. om året, betydelig mere i skat, selv om vi har sat maks. 40 pct. på, end en person, der f.eks. tjener 200.000 kr. om året.
Det er sådan, procenter virker.
Derfor er det noget pjat at sige, at det kræver en progressiv beskatning at få de bredeste skuldre til at bære de største byrder.
Det kræver bare en fast procentsats.
Til selve det her lovforslag, som vi bakker op, og som vi også er aftalebundet af, vil jeg sige, at det er en forudsætning for at tiltrække arbejdskraft til Danmark, at den ikke beskattes i Danmark.
Men den erkendelse kunne man godt føre længere ud end til alene at handle om udenlandske arbejdstagere.
Det gælder også for danske arbejdstagere, at de rejser ud af landet, fordi beskatningen i Danmark er for hård.
Derfor er jeg gået lidt efter partierne her i salen, der bakker op om det her lovforslag; mange af dem vil ikke erkende, at den mekanisme, som gælder for udenlandske arbejdstagere, der kommer til Danmark, også gælder for danske arbejdstagere, som flytter til udlandet, fordi beskatningen er for hård i Danmark.
Problemet er jo lige stort.
Det er et problem, hvis vi ikke kan tiltrække en dygtig person, som tjener en høj løn, fra udlandet til Danmark, men det er jo også et problem, at der er dygtige personer med høje lønninger i Danmark, som vi ikke kan beholde i Danmark, fordi de rykker ud af landet, fordi beskatningen er alt, alt for hård.
Den her forskerskatteordning er jo også udtryk for, hvad regeringen mener er en realistisk beskatning, hvis man gerne vil beholde dygtige mennesker i Danmark og tiltrække dygtige mennesker udefra, for der gælder de samme mekanismer.
Forskerskatteordningen går altså ud på, at man beskattes med 8 pct. arbejdsmarkedsbidrag og derefter 26 pct. af resten.
Det ligger vel sådan cirka på det niveau, det burde være i Danmark.
Det er lige en tand under det, som Liberal Alliance foreslår.
Vi siger jo maks. 40 pct., og det her må løbe op i cirka 34 pct., så det er mere ambitiøst end Liberal Alliances politik.
Det er så saliggørende, at vi her i Folketingssalen, hver gang vi behandler den slags lovforslag, ser, at venstrefløjen i princippet støtter snusfornuftig liberal tænkning omkring beskatning og Danmarks konkurrencevilkår, når vi har at gøre med udlændinge.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Det er måske en rimelig kritik – jeg kunne have spurgt før.
Jeg vil bare sige, at det så er den første skatteordfører fra SF, jeg har mødt, som er imod ordningen, for alle de andre skatteordførere fra SF, jeg har diskuteret det her med gennem årene, har alle sammen støttet selve forskerordningen varmt
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-25:
Nu var hr. Frank Aaen jo undrende over for det faktum, at SF er med, og derfor skulle hr. Frank Aaen jo have spurgt mig, da jeg stod på talerstolen, hvorfor SF er det.
Der er nogle markante opstramninger inden for greencardordningen, inden for landbrugspraktikantordningen og vedrørende social dumping, som vi støtter.
Vi er ikke isoleret set for den her aftale; jeg er enig med hr. Frank Aaen i hans betragtninger.
Men det er den samlede pakke, som vi står bag, og derfor er vi selvfølgelig også med til at udmønte det her lovforslag
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Det undrer mig stadig væk, at SF er så begejstret for den her skattelettelse til de allerrigeste.
Det er jo pr. definition dem, der tjener rigtig mange penge, der har gavn af det her, og det er jo også sådan pr. definition, at jo meget mere, du tjener, jo meget mere sparer du i skat.
Det synes jeg er en underlig ordning.
Jeg ved godt, at nogen siger, at det er for at skaffe forskere her til landet.
Der har vi hele tiden sagt, at man da så må give en lønforhøjelse, hvis der skal mere til, for at trække folk til landet i stedet for at begynde at bruge skattereglerne på en måde, som vi ved også bliver misbrugt.
De bliver jo misbrugt på den måde, at det er en skattelettelse til folk, der ville være kommet hertil alligevel.
Det mest berømte eksempel på misbrug er sportsfolk, og det er også danske sportsfolk, der har været nogle år i udlandet, som så kommer tilbage til Brøndby eller FCK, eller hvor de nu kommer hen, som også lige pludselig kommer ind under forskerordningen, fordi de gode til at spille fodbold; men at komme ind under forskerordningen er måske lige overdrevet, i forhold til at det er en fodboldspiller.
Det gælder også andre inden for underholdningsbranchen; det gælder i det hele taget en lang række faggrupper, som kommer ind under den her ordning – forskerordning – fordi det lyder så pænt at kalde den sådan, men det er jo ikke andet end en skattelettelse til højtlønnede, subsidiært et tilskud til erhvervslivet, der ønsker at ansætte nogle højtlønnede. Så vi er lodret imod, det har vi været hele tiden, og vi advarer også bare imod det.
Vi kan jo også høre på debatten i dag, og der synes jeg da det er meget fint, hvad vi har hørt fra blå bloks side, nemlig at det bliver brugt som et generelt angreb på den progressive beskatning i Danmark, altså den ordning, at jo mere du tjener, jo mere skal du betale i skat.
Den her ordning bliver jo brugt som argument for, at det er man imod, og at man gerne vil have sat skatten for de højestlønnede ned.
Det får man også ud af at støtte sådan en ordning som den, vi debatterer i dag.
Men, altså, som andre også har sagt: Enhedslisten er imod.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-25:
Lovforslaget udmønter en del af aftalen om international rekruttering, som SF er med i.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-25:
Jeg har jo som arbejdsmarkedsordfører også siddet med hele den pakke, som handler om reform af international rekruttering, og det er en rigtig god pakke for Danmark og for dansk økonomi, fordi vi med reformen af international rekruttering gør det mere fordelagtigt for udenlandske vidensarbejdere at komme til Danmark; det bliver nemmere, det bliver lettere og mindre bøvlet at rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Det er utrolig vigtigt, at vi holder os det overordnede principielle for i det her lovforslag, nemlig at dansk velfærd også afhænger af, at vi i fremtiden er attraktive, når det handler om at shanghaje de bedste hoveder.
Man kan sige, at der nu er sagt meget om det her forslag, om forskerskatteordningen, som vi lemper, sådan at vi nedsætter vederlagskravet fra ca. 70.000 kr. til ca. 60.000 kr., og så kan man altid have den diskussion om, om man burde sætte skatten ned generelt.
Det punkt har vi også leveret på i den her regeringsperiode med et bredt flertal.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi hele tiden sammensætter vores arbejdsmarkedspolitik, vores erhvervspolitik, vores skattepolitik, således at Danmark står bedst muligt i kampen om de kloge hoveder. Og med det her forslag tager vi et gevaldigt skridt i den rigtige retning.
Nu nåede Dansk Folkepartis ordfører at komme ind på essensen i det her forslag, nemlig det om at lempe byrderne for erhvervslivet og se på en række administrative regler på afgiftsområdet, altså se på, hvordan man kan lempe der.
Og det er jo essensen af det her.
Man taler meget om cost of doing business, altså omkostningen ved at drive virksomhed i Danmark, og der ser man ofte på de her primære faktorer som løn, dvs. lønkonkurrenceevne, og skattepolitikken.
Men cost of doing business, altså omkostninger ved at drive forretning, handler jo også om byrder.
Jo flere byrder, der er, jo flere administrative regelefterlevelsesting, compliance, der er, desto større ressourcetræk er der ude hos virksomhederne.
Så det er også en parameter, som betyder noget for virksomhedernes omkostningsniveau.
Det, vi gør her, er sådan under ét at lempe på det administrative pres, og det synes jeg er rigtig vigtigt.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man i Skatteministeriet har den tilgang, at det ikke kun handler om at få provenu i statskassen, men at det også handler om at se på, hvad det er, der skaber vækst ude i erhvervslivet.
Så samlet set – jeg kunne selvfølgelig komme ind på de forskellige elementer, men det vil jeg ikke gøre, jeg holder mig til det principielle i det her – vil jeg sige, at det er et lovforslag, som vi i den grad kan bakke op om i Radikale Venstre.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-25:
Det her er jo alt godt fra havet, et væld af forskellige tiltag, et væld af forskellige forslag, hvoraf de fleste, og det er bemærkelsesværdigt, er ganske udmærkede forslag.
Det er underligt for en konservativ at stå heroppe og rose et socialdemokratisk skatteforslag, men der er nogle ganske fornuftige ændringer på forskellige konkrete områder, som gør livet lidt nemmere, fjerner noget af bureaukratiet og i det hele taget virker som forenklende.
Derfor skal man altså også opleve den dag, hvor en konservativ roser et socialdemokratisk skatteforslag.
Der er to elementer, som flere andre også har været inde på, som vi godt vil dyrke noget nærmere.
Det første er spørgsmålet om banderolerne.
Vi har været meget i tvivl om, om det har været en god idé eller en dårlig idé at fjerne banderolerne.
Der er ikke nogen tvivl om, at det letter det administrative bøvl for virksomhederne at fjerne banderolerne.
Det gør livet lidt nemmere.
Hele vores udgangspunkt som lovgivere må jo være at sørge for, at det er nemmest muligt at drive forretning, det er nemmest muligt at etablere virksomhed, og at det også er nemmest muligt at være en lille selvstændig.
Det giver altså nogle problemer, nogle udfordringer, at banderolerne skal på de her flasker.
Det er den ene side af mønten.
Den anden side af mønten er jo, at vi også i høringssvarene bliver advaret mod, at det måske kan blive et udgangspunkt for mere smugleri.
Det er sværere at kontrollere, hvis der kommer flasker fra x- eller y-land og man ikke lige kan se en banderole på dem og der ikke rigtig er noget at sammenligne med.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi lige får dyrket det under udvalgets behandling, altså hvad man kan gøre for at få intensiveret den indsats.
Der er jo ikke nogen, der er interesseret i mere smugleri.
For det første er det kriminelt, statskassen mister penge, men det giver jo for det andet også konkurrenceforvridning i forhold til de lovlige importører af de pågældende varer, der er, at andre så får nemmere ved måske at lave en slags ulovlig parallelimport.
Så det skal vi i hvert fald have dyrket under udvalgsbehandlingen: Hvad kan man gøre for ligesom at skærme den lovlige import og for at stoppe den ulovlige parallelimport?
En anden del, som vi er opmærksomme på, er vejhjælpsproblematikken.
Det vil alt andet lige gøre det dyrere, at der kommer en sådan forsikringsafgift på.
Vi vil gerne have mest muligt konkurrence på området både med store og små aktører, og hvis det bliver lidt dyrere for nogle – vi erkender, at det ikke er rigtig mange penge, men det betyder alligevel noget, at man lægger en forsikringsafgift på – vil konkurrencen blive lidt dårligere af det.
Så det vil vi også gerne have dyrket og diskuteret under udvalgsbehandlingen.
Men som udgangspunkt er vi positive over for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Så vil jeg bare tage det, jeg hører hr. Frank Aaen sige, til mig, altså at hvis der stilles ændringsforslag om, at det her med vejhjælp skal betragtes som forsikring og pålægges forsikringsafgift, og at det skal tages ud og behandles selvstændigt, så synes hr. Frank Aaen, at det et sagligt ændringsforslag, og det vil Enhedslisten stemme for, og det øger jo i hvert fald sandsynligheden for, at vi har lyst til at stille det ændringsforslag.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Det er simpelt hen bare en forkert udlægning af, hvad Enhedslisten har gjort, og hvad Enhedslisten har sagt, for Enhedslisten har sagt så sent som for et lille minut siden: hvis der er en saglig grund, og hvis det ikke er drilleri, forstået på den måde, at man gerne vil stemme for en indtægt og ikke for en udgift.
Men det er jo ikke tilfældet her.
Jeg nævnte oven i købet i eksemplet, at kommer der nogen og beder om at få en opdeling, og det med banderoler på spiritusflasker tages ud, så man kan stemme særskilt om det, og har resten samlet, så kigger vi på det.
Har Liberal Alliance et forslag om at dele forslaget op, så kigger vi på det.
Vi er faktisk nogle af dem, der – er jeg helt sikker på – mest konsekvent her i Folketingssalen har stemt for opdeling.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg hørte hr. Frank Aaen sådan, at Enhedslisten betragter det som en saglig grund, at når man klumper forskellige ændringer sammen i et lovforslag og der så er nogle partier, der synes, at noget af det er godt og noget af det er skidt, så er det en saglig grund for at dele det op, fordi så tillader det de partier at stemme efter deres overbevisning i salen.
I det her tilfælde er det det, det handler om.
Vores erfaring er bare, at når vi gør det, altså stiller den slags ændringsforslag, så er det fuldstændig ligegyldigt, hvilken grund vi har, fordi Enhedslisten stemmer altid sammen med regeringen om, at det ikke er en saglig grund.
Frank Aaen (EL), 2014-11-25:
Jeg tror ikke, at hr. Ole Birk Olesen hørte ordentligt efter, hvad jeg sagde før.
Jeg sagde, at vi normalt støtter opdeling af lovforslag, hvis der er en saglig grund til det, men vi har også nogle gange stemt imod, hvis det er politisk drilleri – dem har der været et par eksempler på – eller hvis man ønsker at opdele lovforslaget sådan, at man tager finansieringen ud og forbruget af penge ud i en anden lov.
Så kan man få lov til at stemme for det gode og undgå at stemme for det dårlige, selv om de to ting hænger sammen, fordi indtægten er forudsætningen for udgiften.
Der har vi stemt imod.
Der synes vi at det er at løbe fra ansvaret eller drilleri, men vores normale tilgang til forslag om opdeling af lovforslag er at stemme for.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Ja, så vil jeg igen lige knytte en kommentar til det, hr. Frank Aaen sagde, og glæde mig over, at hr. Frank Aaen siger, at Enhedslisten altid støtter andre partiers ændringsforslag om at opdele lovforslag.
Til dette lovforslag: Som andre har sagt drejer det sig om en masse gode lempelser og præciseringer, som vi kan bakke op om, og så er der lige også i dette lovforslag en enkelt ting, som vi er betænkelige ved, nemlig det forhold, at man nu vil til at betragte vejhjælp som forsikring og vil til at indføre en forsikringsafgift på vejhjælpsydelser.
Det er for mig ikke indlysende, at vejhjælp er en forsikring.
For mig er det en praktisk hjælp, som man tilbyder bilister i Danmark på linje med f.eks. den praktiske hjælp, som tilbydes af firmaer, der tilbyder sikkerhedssystemer til hjemmet, der indebærer, at hvis alarmen hyler, fordi der har været indbrud, så kommer de ud og kigger.
Og det er mig bekendt heller ikke betragtet som en forsikringsydelse.
Jeg kan ikke rigtig se, at det her med vejhjælp skulle adskille sig fra det.
Det er en konkret ydelse, og det er ikke noget med udbetaling af en pengesum, hvis man oplever en skade, så det er vi skeptiske over for.
Og vi må så gøre vores stilling op i løbet af behandlingen af lovforslaget, altså om vi er så skeptiske over for det, at vi ikke vil stemme for hele lovforslaget, hvori der ellers er så mange andre udmærkede ting.
Men det er så problemet ved, at man sambehandler så meget.
Hvis der stilles ændringsforslag om, at det her med vejhjælpen skal hives ud i et selvstændigt forslag, og hvis de andre borgerlige partier i Folketinget støtter det ændringsforslag, så har jeg ikke nogen forventning om, at Enhedslisten vil støtte det, sådan at lovforslaget vil blive delt.
Det er ikke sket tidligere, og det forventer jeg heller ikke vil ske den her gang.