runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Vi har nogle maksimale ventetider på det her område.
Hvis et sygehus ikke kan overholde de maksimale ventetider, så skal de henvise til et andet sted, hvor man kan overholde de ventetider.
Hvis de ikke kan det, så skal de henvende sig til Sundhedsstyrelsen, der så skal afsøge området og finde et sted, hvor man kan holde de maksimale ventetider.
Sådan er det.
En patient har krav på, og både fru Charlotte Fischer og jeg har krav på at blive behandlet inden for de maksimale ventetider.
Og fru Charlotte Fischer ved, hvad det handler om.
Vi har terpet det her i en uendelighed: En patient har krav på at blive behandlet inden for maksimal ventetid der, hvor vedkommende er under behandling.
Sygehuset skal fortælle det, hvis det ikke kan leve op til det krav over for den patient.
Så skal sygehuset, amtet, være med til at henvise patienten til et andet sted uden for amtet, for at man kan overholde de maksimale ventetider.
Hvis det ikke kan lade sig gøre, skal amtet rette henvendelse til Sundhedsstyrelsen, der skal lægge sig i selen for at afsøge området og sørge for, at patienten får kravet på de 4 uger, når vi snakker strålebehandling, opfyldt.
Jeg har ikke ført nogen uhyrlig hård tone i den her debat, det vil jeg godt lige sige.
Fra første færd har jeg været en af dem, der har holdt tonen, mener jeg, og det har Dansk Folkeparti også.
Så vil jeg også godt sige, at jeg ikke vil stå her og afgive nogle svar, jeg ikke har kompetence til at afgive.
Det er der nogle andre folk, der gør, og det er dem, fru Karen Klint må stille spørgsmål til.
Karen J. Klint (S), 2006-12-14:
Jeg vil gerne kvittere for det, hvis DF vil være med til, at vi får tonen tilbage, hvor anstændigheden kan tåle debatten, så man netop ikke beskylder hinanden for forskelligt.
Vi er jo både blevet kaldt slumrende og for sløve alt muligt andet i dag.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup om to ting.
Den ene er, om Dansk Folkeparti vil sikre, at de øvrige partier i Sundhedsudvalget bliver inddraget i den videre planlægning, i den videre drøftelse af, hvordan vi får implementeret kræfthandlingsplan II.
Det var det ene spørgsmål.
Jeg tror, vi alle sammen beklager de svigt, der er, uanset om de ligger i første led eller andre steder, for patienterne kan jo ikke rigtig bruge den diskussion til ret meget, i hvert fald slet ikke dem, der så er afgået ved døden, selv om nogle måske var afgået ved døden i kraft af deres sygdom, uanset om garantiperioden var overholdt eller ej.
Så der har vi en fælles beklagelse.
Jeg synes desværre, tonen er blevet helt urimelig grim i kræftdebatten her i de sidste par dage, hvor det fyger med beskyldninger og man skal bære ansvar for noget, man slet ikke har haft en chance for at bære ansvar for.
Så det, jeg egentlig har lyst til at spørge fru Birthe Skaarup om, er, om fru Birthe Skaarup kan huske, at vi to for et par år siden var ude og spørge, da kræfthandlingsplan II var ret ny, og hvor jeg i hvert fald fandt ud af at stille et spørgsmål om, hvorfor nogle af kræftpengene skal være lånepenge, for så er det jo ikke rigtige penge, man giver derude til første instans.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Jeg går ud fra, at oppositionen, og jeg er også en del af oppositionen, har fået henvendelser fra folk, der ikke har fået opfyldt ventetiden.
Men det kom jo op her netop på baggrund af en henvendelse, der kom fra et par nede fra Lolland, om, at de krav, som de ifølge garantien om de maksimale ventetider havde ret til at få opfyldt, ikke var blevet opfyldt.
Det er helt åbenlyst, at det var der, vi blev opmærksomme på det.
Men jeg havde da haft de største forhåbninger til, at amterne opfyldte de forpligtelser, de havde over for patienterne, nemlig at hvis man ikke kunne give strålebehandling eller kirurgisk behandling inden for de 4 uger eller 2 uger, skulle man altså henvise til et andet sygehus.
Sådan er det, og sådan er betingelserne, og det ved fru Lone Møller også godt.
Lone Møller (S), 2006-12-14:
Mener fru Birthe Skaarup, at oppositionen med rette skulle have kunnet gennemskue, at den behandlingsgaranti, som man havde tilsluttet sig, og som man havde lovet patienterne, ikke blev opfyldt?
Mener fru Birthe Skaarup, at oppositionen havde mulighed for at gennemskue lige netop det her problem?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Med hensyn til rumlen: Det var et alvorligt problem – det ved vi alle sammen – som har været rejst, nemlig at man ikke over for kræftpatienterne har levet op til det, man skal.
Det er et alvorligt problem.
Alvoren i det kan man jo også se med den tillægsaftale, der er lavet til kræfthandlingsplan II, hvor man går ind og laver en enhed, der skal have overblik og styring af kræftområdet, så man helt kontant og hurtigt kan gå ind og slå ned på de steder, hvor man ikke overholder de her frister, og hvor man har snor i amterne, og det er det, jeg synes er så væsentligt.
Med hensyn til økonomien, så er det, jeg har sagt, og det tror jeg der er andre der har sagt, at der ikke har været nogen forslag fra Socialdemokratiet om økonomiske indsprøjtninger til kræftområdet faktisk fra 2001.
Det er det, der har været oppe at vende.
Med hensyn til aftaler ...
Der er da ikke nogen i denne her sal og blandt de politiske partier, der overhovedet vil gå ind og sætte spørgsmålstegn ved, at det her er en alvorlig sag og det er en fælles sag, hvor man skal stå sammen i Folketinget om at få rettet op på det her område.
Det regner jeg da også med man vil gøre nu, når debatten efterfølgende kommer her i Folketinget.
Det vil jeg godt sige.
Der har været nogle åbne samråd, og der var nogle hårde angreb her.
Men hvorom alting er, synes jeg, at den her sag skal landes på et eller andet niveau, hvor vi kan være det bekendt over for de patienter, der har lidt, som de har.
Med hensyn til lånerammen: Det er da rigtigt nok, at nogle af de penge, der er bevilget, er lån, man kan tage ude i amterne, til at købe noget udstyr og sat noget produktivitet i gang for.
Med hensyn til den behandlingsgaranti, som regeringen har fremlagt, må man spørge ind til den hos regeringen, og det ved fru Anne Baastrup godt.
Har Sundhedsudvalgets medlemmer så ikke være proaktive nok i det her?
Jo, det har de da.
Det er jo netop på den baggrund, at hele det her område også er blevet rejst, og at vi bliver ved med at stille spørgsmål.
Også fru Anne Baastrup har taget del i de samråd, der har været, og stillet spørgsmål.
Men det er klart, at når vi ved, at ministeren har sendt et hyrdebrev ud til amterne om, at de skal sørge for at overholde den informationspligt, de har, så går vi ud fra, at de gør det.
Jamen det er også et ærligt svar, jeg giver, når jeg siger, at vi har de maksimale ventetider.
I den konkrete sag, som vi har diskuteret siden den 20. november, er det jo sådan, at der rundtomkring i de danske amter sidder nogle folk, der ikke har informeret patienterne om, at de har en ret til at blive behandlet, eksempelvis strålebehandlet, inden for 4 uger.
Der sidder en socialdemokratisk sygehusformand, hr. Bent Hansen, der ikke har været særlig velvillig til at gå ind i det her forløb.
Sådan er det.
Hvis man bliver syg, har man nogle rettigheder, der er nogle maksimale ventetider, og amterne har haft et meget, meget stort ansvar for, at det også er gået galt – vi kan jo meget nemt gå ud at sætte navne på, hvem det handler om.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Mit spørgsmål gik simpelt hen på, hvordan fru Birthe Skaarup definerer den såkaldte behandlingsgaranti, der står i regeringsgrundlaget, og jeg kan forstå, at fru Birthe Skaarup er lige så usikker som os andre.
Men det næste spørgsmål fik jeg slet ikke noget svar på: Er det Sundhedsudvalget i Folketinget, der har begået en fejl, fordi man ikke i tilstrækkelig grad har holdt øje med de forskellige ventetider og de problemer, der er forbundet med at blive henvist til anden behandling?
Er det Sundhedsudvalget, er det medlemmerne af Folketinget, der burde have været mere proaktive, og herunder er det formanden for Sundhedsudvalget, der burde have arbejdet noget mere, og ikke ministeren?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Det, vi taler om i dag, er kræftbehandling, og det er altså også behandling af en livstruende sygdom, og der har vi nogle maksimale ventetider.
Inden for de maksimale ventetider har vi noget, der hedder 2 uger, og 4 uger, som gælder strålebehandling eller anden medicinsk behandling.
Lad os tage strålebehandlingen, for det er jo det, der har været så meget fokus på, og det er en del af den her debat.
Hvis man ikke kan få det, skal sygehuset eller amtet henvise til et andet sted, hvor man kan få behandlingsgarantien inden for de maksimale ventetider opfyldt.
Det er sådan set et krav, at man har det.
Fru Baastrup ryster på hovedet.
Jeg ved ikke, om det ikke er det, vi skal frem til.
Det er jo sådan, at Sundhedsstyrelsen så tager over ...
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Nu har vi jo brugt formiddagen på at finde ud af, hvordan man definerer behandlingsgaranti eller frit valgs-garanti eller garanti om, at man skal have en så god behandling som overhovedet muligt.
Lone Møller (S), 2006-12-14:
Nu sagde fru Birthe Skaarup i sin indledning, at der havde været meget rumlen omkring stråle behandlingen.
Jeg opfatter det nu ikke kun som rumlen, men som et ganske alvorligt problem i Danmark, at dødssyge mennesker ikke har fået den behandling, som de har haft krav på.
Fru Birthe Skaarup prøver ligesom at sige, at Socialdemokraterne ikke har været aktive i den her debat, ikke har afsat midler og ikke gjort noget – ministeren sagde, vi havde siddet på hænderne – og jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om fru Birthe Skaarup på noget som helst tidspunkt i de forhandlinger, der har været med regeringen, har krævet, at Socialdemokratiet kom ind i de forhandlinger, og om Socialdemokratiet på noget tidspunkt ikke har været medvirkende til at støtte bevillingen af de penge, der har været afsat til kræftbehandling i Danmark?
Ole Glahn (RV), 2006-12-15:
Men der er noget at komme efter i den her sag, for det, der står i lovforslaget, er simpelt hen forkert.
Der står, at det er det direkte EU-tilskud, der er reduceret, og det er ikke rigtigt.
Det vil jeg gerne have hr. Erling Bonnesen til at bekræfte her.
Det, der blev spurgt om før, nemlig om 7,3 mia. ikke er et større tal end 4,5 mia., er også det, der er baggrunden for den direkte støtte.
Men er den reduceret?
Det er den ikke, den er steget, og det har hr. Bonnesen faktisk også indrømmet tidligere, for hr. Bonnesen var inde på, at den indirekte støtte var faldet, og derfor skulle den direkte støtte stige.
Så der står noget forkert i dette lovforslag, og det vil jeg gerne have hr. Erling Bonnesen til at bekræfte.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Jeg kan da bekræfte den tidligere finansminister fuldstændig i, at et tal, der hedder 7,3 er større end 4,5.
Men det rokker bare ikke ved, at når man lægger hele regnestykket sammen – og så henviser jeg endnu en gang til svaret vedrørende de 105 mia. euro, der er reduceret til omkring 98 mia. euro; det er jo bundlinjeresultatet – er der netop ikke tale om, at landbrugserhvervet bliver forgyldt i den her sag.
Der er tale om en kompensation, og det er præcis det, som vi holder os til, og derfor har jeg overhovedet heller ikke nogen problemer med på Venstres vegne at bakke op om og støtte det her lovforslag.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
Det bliver spændende, når vi herefter tager grundskylden ud af enhver skattediskussion – for jeg kan forstå, at Venstre mener, at grundskylden ikke er en skat.
Jeg kan også forstå, at man benægter – eller måske lidt prøver at omgå – det, der står i lovforslaget om direkte støtte, for så taler man om den samlede støtte, og man kommer hele vejen rundt om OECD og en meget indirekte henvisning til Danmark, som ikke er korrekt, men det kan vi slås med OECD om.
Men vi kan jo bare se på fødevareministerens tal, og derfor vil jeg spørge Venstres ordfører: Er 7,3 mia. kr. mere end 4,5 mia. kr.; er 7,3 mere end 4,5?
Det må være enkelt at svare på.
Hvis svaret er ja, så har man valgt at kompensere for det, landbruget har fået mere, ved at tage fra den fælles kasse, der ellers kunne have betalt velfærd til alle.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Landbruget er ikke et forgyldt erhverv.
Tværtimod kæmper man en brav kamp for at få indtægter og udgifter til at stemme, således at man fortsat kan bidrage væsentligt til samfundets udvikling og indtjening af valuta.
Den her sag er lige præcis meget enkel, fordi det er en kompensation på mellem 59 og 60 mio. kr. for tab af EU-støtte, og det er jo korrekt, at der så er skåret i det, der bliver kaldt den direkte støtte.
Slutresultatet er, at når man regner det hele med – det fremgår også af besvarelserne af spørgsmål nr. 18 og nr. 19 fra ministeriet – så er der tale om en reduktion.
Og jeg kan endnu en gang bekræfte, at der ikke i det her lovforslag eller mig bekendt nogen andre steder er tanker om, at andre erhverv skal støttes.
Så enkelt er det.
Der er ikke tale om nogen skattelettelse til landbrugserhvervet, og andre grupper skal heller ikke have sammenlignelige kompensationer.
Det kan jo heller ikke komme på tale, da der er andre indkomststrukturer i de forskellige andre erhverv.
Mange af de erhverv, som Enhedslistens ordfører her nævner, er jo i forvejen fuldt liberaliserede – de kører på fuldt liberaliserede markedsvilkår – og det er lige præcis det, som landbrugserhvervet ikke gør.
Det er også derfor, man ønsker en moderat overgang fra de tidligere fastlåste ordninger, som jo resulterede i store smørbjerge og store oksekødsbjerge, der så bare kunne foræres væk ved årets slutning.
Derfor kommer vi jo nu over på mere liberaliserede markedsvilkår, men det skal gøres roligt og koncentreret, således at vi også får bevaret de danske arbejdspladser, som vi allerede har nu, f.eks. slagteriarbejdspladserne.
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Jeg tager meget gerne en lang debat med Venstres ordfører om landbrugspolitik, Enhedslisten har masser af forslag til at skaffe flere arbejdspladser i landbruget, i forarbejdning af landbrugsprodukter osv.
Det kan vi få en lang, god, konstruktiv debat om, hvis Venstre vil være med på, at vi skal lave et helt andet landbrug i Danmark, end vi har i dag.
Men det, det her forslag handler om, er, at man giver skattelettelser til godsejerne og de store landmænd, fordi deres indkomst stiger mindre end forventet.
Og jeg hørte ikke en eneste forklaring fra Venstres side på, hvorfor det lige er denne gruppe, man vil give skattelettelser?
Hvad med alle de andre grupper i Danmark, der kan risikere, at deres indtægt svinger?
Hvilke andre grupper kunne Venstre forestille sig man ville gå ind og give skattelettelser som kompensation for, at deres indkomst stiger mindre end forventet?
Når boligsalget nu stagnerer, skal ejendomsmæglerne så til at have en særlig skattelettelse, fordi deres indkomst ikke stiger så meget som forventet?
Hvis der er dele af industrien, hvor der på grund af internationale forhold er et udsving, kan arbejderne der så regne med, at de får skattelettelser, fordi deres indkomst stiger mindre end forventet?
Og kan kontanthjælpsmodtagerne regne med, at de får en kompensation i form af skattelettelser, fordi deres indtægt stiger mindre end forventet?
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Enhver, der har beskæftiget sig med landbrugets indkomstforhold og handelsforhold i en årrække, ved, at det er meget sammensat og hænger sammen med de internationale landbrugsforhandlinger.
Hvis man i ét hug, som jeg næsten kan forstå Enhedslisten gerne vil, fjernede al støtte til dansk landbrug nu eller i hvert fald gjorde det sådan på kort sigt, ville det jo lige præcis få de følgevirkninger, at de ca. 180.000 danske arbejdspladser, der ligger i følgeindustrien – i foderstofforretningerne, i slagterierne, i transportsektoren, i eksporterhvervene – ville ryge forholdsvis hurtigt derefter.
Så jeg må sige, at jeg ikke forstår, at Enhedslistens ordfører ikke bekymrer sig mere om de afledte beskæftigelsesvirkninger af det her.
Og regeringens politik flugter jo lige præcis også meget fint med, hvor der er tale om et samlet moderat fald, sådan at man får, om jeg så må sige, lukket af for den tidligere meget fastlåste prisstøttepolitik, kan man kalde det, og nu kommer over på nogle sådan mere frie konkurrencemarkedsvilkår.
Det er landbruget også selv interesseret i.
Derfor støtter vi selvfølgelig også det i Venstre.
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Venstres ordfører indledte sit indlæg med at sige, at sagen er meget enkel.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er meget enkelt, at Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti ønsker at give skattelettelser til landets godsejere og store landbrugere.
Man bruger den begrundelse, at de har en mindre stigning i deres indkomst end forventet – man skriver godt nok, at man vil gøre det, fordi den falder, men da vi så fik tallene, kunne vi se, at man gør det, fordi stigningen i indkomsten er mindre end forventet.
Så vil jeg bare gerne høre fra Venstres side, hvilke andre grupper i samfundet man kan forestille sig også skal have skattelettelser, fordi deres indkomst stiger mindre end forventet.
Der er en række ufaglærte, der oplever, at deres job bliver outsourcet til andre dele af verden.
Kommer de så også til at få skattelettelser, fordi deres indkomst nu stiger mindre end forventet – ja, den falder faktisk?
Kommer de mange mennesker, der har fået skåret i kontanthjælpen af regeringen og Dansk Folkeparti, også til at få skattelettelser, fordi deres indkomst stiger mindre end forventet – ja, den falder faktisk også?
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
De direkte støttemidler er jo netop et led i hele omlægningen fra den tidligere pris- og produktionsstøtte og over til at få den afkoblet, og det er jo derfra, reduktionen så bliver taget.
Så når det er sådan, at de ikke fandtes i forvejen og man starter på de forskellige produkttyper og fjerner dem fra pris- og produktionsstøtte og lægger det over, så det er inden for det nye støttebegreb, og man begynder at reducere derfra, så er det klart, at i selve omlægningsfasen starter det op fra ingenting, og så starter man så derfra og reducerer.
Så det er klart, at det selvfølgelig starter med at stige, og så reducerer man derfra.
Men det er også derfor, vi lige skal huske at have hele regnestykket med, og det er jo det, de forskellige ordførere fra oppositionen glemmer.
Så man skal se på bundlinjen, hvor der er tale om et mindre støttebeløb, og det er præcis baggrunden for, at vi i Venstre støtter lovforslaget om at støtte her.
Og den historiske forklaring kender ordføreren og spørgerne sikkert også.
I forbindelse med omlægningen fra den gamle pris- og produktionsstøtte til det, der hedder direkte tilskud, når man tager det, som ordføreren spørger efter, nemlig de direkte tilskud, og får hele regnestykket med – for det er jo det, det handler om, når man skal vurdere sagen – er der samlet tale om et tab.
Til den anden del, nemlig det om OECD, kan man sige, at der igen er en fantastisk god dokumentation i svaret på spørgsmål 19, for der står jo lige præcis, at denne udvikling ligeledes gør sig gældende for Danmarks vedkommende.
Og når man så ser resultatet i teksten lige ovenover, hvor der står, at det bliver reduceret fra 105 mia. euro i 2003 til godt 98 mia. euro i 2005, og det også gør sig gældende i Danmark, så er svaret givet.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
Vi hører her Venstres ordfører sige, at det ikke er en skattelettelse.
Jeg skal bare bede Venstres ordfører bekræfte, at grundskylden er en skat, og at det, forslaget handler om, er at nedsætte grundskylden.
Derudover vil jeg gerne høre ordføreren bekræfte, at der i lovforslaget som en begrundelse for lovforslaget står, at det drejer sig om en kompensation for nedsat direkte støtte fra EU.
Jeg skal bare have bekræftet, at det er det, der står i lovforslaget, og at det ikke er i overensstemmelse med virkeligheden, altså at der hverken er tale om direkte eller indirekte eller samlet støtte, sådan som det fremgår af fødevareministerens besvarelse.
Fødevareministeren blev bedt om at oplyse størrelsen af samtlige tilskud og samtlige skattelettelser, landbruget havde været berørt af, og svaret var, at tilskuddene stiger og stiger og stiger; de direkte tilskud falder noget, men ikke ret meget, mens der for de indirekte tilskuds vedkommende er tale om et godt overskud.
Og så får de skattelettelser og skattelettelser og atter skattelettelser, selv om alle andre mennesker må opleve det modsatte, selv om alle danskere må opleve, at i konkurrencen mellem regeringens iver for at give skattelettelser og befolkningens ønske om at have en ordentlig velfærd vinder regeringen og Dansk Folkeparti med skattelettelser til udvalgte kernevælgergrupper.
Det vil jeg også gerne bede om bliver bekræftet af Venstres ordfører.
Ole Glahn (RV), 2006-12-15:
Jeg må konstatere, at hr. Erling Bonnesen ikke svarer på spørgsmålet.
Jeg går efter, at der er en direkte fejl i det lovforslag, der ligger her.
Jeg troede ellers, at Venstre og regeringspartierne mener, at der skal være orden i tingene osv., men det er der ikke i den her sag.
Der skulle ikke have stået »den direkte støtte«, og det bekræftes sådan set af hr. Erling Bonnesen heroppe fra talerstolen.
Det burde ikke have stået i lovforslaget.
Så vil jeg i øvrigt også gerne spørge hr. Bonnesen, om han mener, at det her sådan er et led i den liberalisering af landbrugspolitikken, som man gerne vil have: at man vælger et særligt erhverv ud, som man så giver en skattelettelse.
Der blev tidligere spurgt om det, og jeg vil også gerne have det bekræftet her: Når regeringen har et skattestop, hvor man siger, at man fastfryser skatterne, er det så sådan, at der her er tale om, at man fastfryser på ét område og letter ejendomsskatterne for en bestemt gruppe?
Erling Bonnesen (V), 2006-12-15:
Der er intet galt i lovforslaget, og der er intet galt i de tekniske beregninger.
Man skal jo netop lige præcis læse hele lovforslaget og læse alle svarene, så man får det fulde grundlag at vurdere sagen ud fra.
Og når man starter med at sige, at vi skal have afviklet den gamle pris- og produktionsstøtte og man trækker den væk fra produkterne og lægger den over på det, der så hedder direkte støtte, ja, så er det klart, at det stiger på den konto, men at det jo så falder på de andre, og når man så får lagt det sammen, bliver nettoresultatet mindre.
Ret meget mere klart og enkelt kan det ikke siges, og derfor er det også, at slutresultatet er, at erhvervet modtager mindre støtte netto.
Det er præcis det, der er målet og hensigten, således at man får erhvervet væk fra den tidligere fastlåste situation og får det åbnet op, liberaliseret, så det bliver sådan mere på konkurrencevilkår og markedsvilkår, man kan drive landbrugserhvervet fremover, så vi ikke igen skal se – kan vi sige – støttede smørbjerge, som står og smelter på stationerne rundtomkring som i den gamle Olsen Banden-film, men at vi får det gjort mere liberaliseret, så det kan komme ud og konkurrere på verdensmarkedet.
Så der er intet i vejen med det her lovforslag, og der er intet i vejen med beregningerne.
Tværtimod er det et godt skridt på vejen.