runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Altså, der står i bemærkningerne til lovforslaget om de økonomiske og administrative konsekvenser, at det er lagt til grund for lovforslaget, at forældrebetalingsandelen holdes uændret.
Jeg er klar over, at forældrebetalingen bestemmes i kommunerne, at der ikke er noget loft over forældrebetalingen til SFO'erne, og det er netop derfor, at jeg spørger til ministerens holdning til: Er det rimeligt, at forældrebetalingen bare kan stige og stige, når der nu bliver mindre tid i pasningstilbuddet?
Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Nu er det ikke noget, at lovforslaget forholder sig til, for det er jo kommunerne, der fastsætter prisen for deres SFO-tilbud.
Det her fastslår, at eleverne får en længere skoledag.
Det vil være sådan, at den længere skoledag jo vil gøre, at eleverne har brug for kortere tid i SFO'en.
Det er jo også derfor, at der er flere pædagoger, der bliver en del af den længere skoledag, og der bliver en bedre mulighed for lærer-pædagogsamarbejdet.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Nu er det jo et meget stort lovforslag, vi behandler i dag, og jeg kunne have lyst til at stille spørgsmål til rigtig mange dele af det.
Der er dog en ting, som ikke har fyldt så meget hverken i debatten i dag eller i den offentlige debat, som jeg gerne lige høre ministerens kommentarer til.
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at børnene får senere fri fra skole og derfor får et mindre behov for et pasningstilbud, men der står samtidig, at forældrebetalingen til pasningstilbuddene holdes uændret.
Mener ministeren virkelig, at det er rimeligt, at forældrene skal betale den samme pris, når deres børn er mindre tid i SFO'en, klubben, eller hvilket pasningstilbud de nu er i?
Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Jeg synes, at formålsparagraffen for folkeskolen rummer mange fine formuleringer, der så – som overordnet formål – jo netop bliver udfyldt på en bedre måde med den længere og mere varierede skoledag, vi sætter på dagsordenen nu.
Jeg synes da, det er relevant at diskutere, om man på et tidspunkt skulle drøfte, om der var brug for at se på formålsparagraffen med friske øjne.
Men der er mange fine elementer i den nuværende formålsparagraf, som bliver understøttet af det, vi gør med folkeskolereformen.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Arh, nu er ministeren jo godt klar over, at der har været gennemført forskellige spørgeundersøgelser.
Der blev gennemført en, mens forhandlingerne stod på, som viste, at helt op til 70 pct. af forældrene på daværende tidspunkt var imod folkeskolereformen.
Det tror jeg godt ministeren er klar over.
Lad os lige gå tilbage til formålsparagraffen.
Vil ministeren ikke lige svare kort på, hvad formålet med folkeskolen er.
Og er det ikke bagvendt først at gennemføre en reform og bagefter ændre formålsparagraffen?
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Jeg har et ganske kort spørgsmål i forbindelse med hele lockouten, der kørte i foråret, og det deraf følgende lovindgreb, L 215.
Der står i det lovforslag – jeg er helt med på, at det ikke er ministerens lovforslag – at lokalaftaler om anvendelse af arbejdstiden bliver ophævet.
Jeg er interesseret i at finde ud af, om ministeren har et overblik over, hvor mange lokalaftaler der på nuværende tidspunkt er indgået rundtomkring i kommunalbestyrelserne.
Grunden til, jeg spørger, er, at jeg møder rigtig mange socialdemokratiske kandidater nu her i kommunalvalgkampen, som taler for, at man gerne vil lave lokalaftaler, og jeg vil egentlig gerne høre dels ministerens vurdering af, hvor omfattende det allerede er, dels ministerens holdning til, om det er en god idé at lave lokalaftaler.
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Jeg vil gerne følge op på fru Karen Ellemanns spøgsmål, nemlig det her med, at så mange skoler på Frederiksberg bare brænder efter at komme i gang med folkeskolereformen, og at De Konservative på Frederiksberg derfor støtter, at hvis der var en dispensationsmulighed, skulle skolerne have lov til at søge den og kunne komme i gang med den fulde folkeskolereform.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg påpeger bare, at der i hvert fald i forhold til de forslag, vi behandler her i Folketingssalen i dag, er et problem, f.eks. når det gælder Suzuki Instituttet, fordi det ikke er omfattet af den dispensationsmulighed, som der er i lovgivningen i dag.
Undervisningsministeren har sådan set også allerede klart redegjort for, at det er der ikke mulighed for, sådan som reglerne er nu.
Men tilbage står der fra konservativ side det synspunkt, at vi simpelt hen ikke mener, at de elever, der ønsker at lave lektier i deres fritid, skal blive på skolen, hvis ikke de får undervisning af deres lærere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Det er altså en uskik at angribe nogle folk, der ikke kan forsvare sig, og det er jo embedsapparatet.
Altså, jeg vil virkelig henstille til, at ordføreren angriber Dansk Folkeparti og alle andre ordførere og partier, og jeg ved ikke hvad, men ikke embedsapparatet, for de har ingen mulighed for at tage til genmæle.
Jeg vil bare henstille til, at man ikke gør det til kutyme at angribe folk, der ikke kan svare igen.
Det er altså en uskik både her og andre steder.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-12:
Det er jo ikke en del af det her forums opgave at diskutere KL's intentioner.
Vi har i de seks partier, der er med i den her aftale, en klar intention om at give et løft til folkeskolen.
Uanset hvad KL så i øvrigt har lyst til ude i kommunerne i forhold til klubtilbud, har vi jo ikke ændret en tøddel i lovgivningen, i forhold til at det stadig væk er en fuldstændig klar forudsætning i folkeskoleloven, at man skal tilvejebringe pasning fra 0. til 3. klasse på passende vis i kommunerne.
Det er der jo ikke lavet om på med den her aftale.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Det er bare mærkeligt, at der ikke er nogen af ordførerne, som kan finde ud af at pege på denne fantastisk evidens.
Når nu sådan nogle som den meget dygtige forsker John Hattie kalder reformen for absurd, når SFI peger på, at det er nogle helt andre ting, der virker, nemlig struktur og opfølgning, og når TIMSS- og PIRLS-forskerne siger, at en længere skoledag ikke har nogen som helst betydning for fagligheden, så er det bare mærkeligt, at fru Vigsø Bagge og de andre ordførere ikke kan grave noget op. Men lad mig lige til sidst spørge til afvikling af SFO'er og klubber.
Som ordføreren er klar over, er det jo KL's intention med den her reform at få afviklet nogle SFO'er og klubber, sådan at pædagogerne kan komme med over i folkeskolen.
Hvad mener ordføreren om det?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-12:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at når man opstiller nogle mål, fuldstændig som Liberal Alliance gør det i masser af henseender på forskellige politikområder, så lever man op til de mål.
Og hele målet om, at flere børn skal lære mere, og at vi skal bryde den negative sociale arv med den her reform, kommer vi til at leve op til, fordi der er så mange gode håndtag i den her reform.
Og der er også forskningsmæssigt belæg for, hvor godt det er, når pædagogernes faglighed arbejder sammen med lærernes faglighed, og når skolen ikke, som det er sket siden 2007, hvor den har mistet en hel måned, mister undervisningstid.
Så er der altså belæg for at sige, at det her er noget, der løfter.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Fru Pernille Vigsø Bagge er optaget af de 20 pct., som kommer ud af folkeskolen med utilstrækkelige kundskaber.
Det er vi sådan set også i Liberal Alliance.
Men hvorfor er fru Pernille Vigsø Bagge så ikke mere optaget af, hvad der egentlig virker, og hvad forskningen faktisk siger virker?
Nu redegjorde fru Lotte Rod på pinligste vis for det meget spinkle forskningsgrundlag, som hele reformen hviler på.
Hvad ved reformen mener fru Vigsø Bagge vil gøre disse elever dygtigere?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-12:
Allerede i 2009 eller 2010 laver SF et betænkningsbidrag i undervisningsudvalget, hvor der står, at det er vores ønske, at pædagoger kan blive en fast del som fastansatte i folkeskolen.
Det ved jeg godt hr. Lars Dohn som uddannet folkeskolelærer er inderligt imod, og jeg ved godt, at pædagogerne og de gode resultater, der er, med at have pædagoger i folkeskolen er et kæmpeproblem for Enhedslisten og for hr. Lars Dohn.
Det er det ikke for SF, for vi er så glade for de godt 10.000 pædagoger, der allerede de sidste 14 år har været i folkeskolen, og vi håber sådan set, at det gode arbejde kan fortsætte.
Og det holder vi fast i.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Det, jeg sådan kunne udlede af det, var faktisk, at det, man fik for det, var to voksne.
I professionel sammenhæng hed det jo under valgkampen tolærerordning i de yngste klasser.
For vi må ikke kæde en fagbetegnelse på.
Det er sådan en del af det resultat, der er.
Jeg vil mene, at jeg kan konstatere, at den lange række af ting, som SF indædt har kæmpet imod i rigtig, rigtig mange år, er ædt med den her reform.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-12:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at hr. Lars Dohn er blevet ekstremt interesseret i meningsmålinger, og det synes jeg også selv er enormt spændende.
Men SF's fokus har – måske i modsætning til Enhedslistens – været børnene.
Det er derfor, de tre overordnede mål for reformen – at flere skal lære mere, at de dygtigste elever skal blive dygtigere, og at også de elever, der har det svært, skal have et løft som det første mål; at børns trivsel skal i højsædet som det andet mål; og at vi skal øge den sociale mobilitet og bryde negativ social arv som det tredje mål – er helt overordnede mål, som SF har kæmpet for skulle være en del af den her folkeskolereform.
Det er vi simpelt hen så glade for.
Vi er også rigtig glade for de elementer, som at der er lektiehjælp, som at der er mulighed for to voksne i undervisningen, at der er mulighed for bevægelse, at de praktisk/musiske fag får et løft, og at vi kan regne med, at trivsel bliver noget, som ingen voksne kan undslå sig for at gå ind i i forhold til den enkelte elev.
Det har været helt afgørende for SF, og det er det stadig.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
I forhold til det allersidste om finansieringen vil jeg gerne spørge, om det er forkert, når Danmarks Lærerforening i sit høringssvar skriver, at det, der er bevilget til efteruddannelse, er mindre end det, der er sparet i de senere år på efteruddannelse.
I det hele taget kan jeg da godt undre mig over, hvad det er, SF har fået, altså når der i den her reform indgår niveaudeling, der indgår nationale test, PISA, kæmpe hold, skoler uden egen ledelse, pædagogisk råd som noget, der kan være der, nej til lokale arbejdstidsaftaler, overgreb mod aldersreduktionsordning, overgreb mod klasselæreraftaler osv.
Eller ligger der heri forklaringen på, at SF's tilslutning blandt lærerne er faldet fra 23 pct. til nu 5 pct.?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-12:
Jamen nu har Enhedslisten måske så også det problem, at man ikke sådan kan se, hvad der ligger lige for, f.eks. at vi finansierer den her folkeskolereform med 0,5 mia. kr. om året de næste 8 år, og dertil kommer penge til efteruddannelse af lærere, ledere, pædagoger og øvrige ansatte.
Jeg synes måske, at Enhedslisten en gang imellem, når der kommer nogle nye penge, også skulle anerkende, at det så reelt er nye penge, der kommer.
For det passer jo ikke, at lærerne er dem, der primært finansierer den her reform.
Der følger penge med, og heldigvis for det.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Det må Dansk Folkepartis ordfører jo gerne synes.
Det, jeg her beskriver, er en reform, som er blevet lavet af ikkefolkevalgte, og en situation, hvor de folkevalgte har ulejliget sig meget lidt med at ændre på det, som embedsmændene har udarbejdet.
Og det mener jeg er et stort problem i denne folkeskolereform.
Det kan også være, det er det andre steder i det politiske landskab.
Det er den erfaring, jeg har gjort mig med det her, og det synes jeg befolkningen bør vide.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Det er fint nok at have den holdning.
Jeg vil bare henstille til, at man ikke angriber folk, der ikke kan svare igen, for det er jo sådan i Danmark, at embedsapparatet ikke svarer igen.
Så man skal da angribe ordførerne.
Man skal da angribe politikerne, for det er os, der har ansvaret for det, der bliver lavet – også dette lovforslag.
Det er os her – de seks partier – der har ansvaret.
Man skal angribe os.
Det andet er simpelt hen en uskik, og jeg vil henstille til, at man ikke fortsætter den linje fra Liberal Alliances side.
Øv, jeg havde lige håbet på, at jeg kunne få De Konservative med i hele forslaget.
Den konservative ordfører er godt klar over, at det er frivilligt for eleverne at deltage både før et valg og efter et valg.
Det bliver obligatorisk efter et valg for skolerne.
Kommer den længere skoledag så til at gå ud over eleverne og deres musik?
Nej, og derfor har vi også fået ind, at valgfag kan konverteres til musikskoleundervisning, så det ikke går ud over elevernes klassiske musikspil eller deres rockspil, hvis det skal være.
Anerkender De Konservative ikke, at det er sådan, det forholder sig?
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Det, jeg har bare forsøgt at påpege, og grunden til, at jeg stillede spørgsmål til de fleste af ordførerne i starten, var, at rigtig mange har skubbet argumentationen om lektiecafeer foran sig på den måde, at de har sagt, at det er for at hjælpe de svageste elever, at alle skal blive tilbage på skolen obligatorisk og være der disse mange timer, for ellers ville de svageste ikke gå i lektiecafé.
Så er mit spørgsmål: Hvis grunden til, at man gerne vil have de svageste i lektiecafé, og man så beder alle andre om også at blive, må det jo være, fordi man mener, at de svageste kan lære noget.
Det bliver helt op til kommunerne selv at bestemme, om man lærer noget, når man er tvangsindlagt til at sidde på skolen.
Vi vil under alle omstændigheder have den holdning, at det må være op til forældrene og eleverne selv at beslutte, hvor de laver deres lektier, men vi mener, at der skal være et tilbud om lektiehjælp, ikke mindst til de svageste elever, og det tilbud, de får om hjælp, skal være en lærer, der rent faktisk kan hjælpe dem til at få løftet deres niveau.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Jeg er lidt forvirret.
Med hensyn til spørgsmålet om lektiehjælp synes den konservative ordfører, at der skal være læreruddannet personale i de her lektiecafeer, og at reformen ikke helt sikrer det ifølge De Konservative.
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren ville stemme for L 52, hvis vi kan sikre, at der er læreruddannet personale i disse lektiecafeer?
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Nej, når man taler om en heldagsskole, så taler man om, at man er i skole det meste af dagen og har svært ved at nå sine fritidsaktiviteter.
Jeg synes måske, at når man begynder at nærme sig de der 30, 33 og 35 timer, der oprindelig måske var lagt op til at være endnu højere, så begynder man at nærme sig en grænse, hvor det bliver svært, ikke mindst for de små, at nå det, de skal.
Det er også derfor, at jeg under behandlingen af forslaget her har lagt så meget fokus på, at nogle af de steder, som jeg også mener er vigtige for et barns dannelse som f.eks. at have tid til at udvikle sig på det musiske område, skal der altså være mulighed for at give dispensation, så barnet f.eks. også kan passe sin klassiske musikundervisning.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
De får lov til det gennem at søge dispensation for det, og det vil så blive gennemført efter et folketingsvalg.
Og det kan jo komme snart.
Så bliver det gennemført alligevel.
Så når man taler om en heldagsskole, er det i virkeligheden lektiecafeen, man taler om.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg vil sige til fru Merete Riisager, at det timetal, der bliver lagt op til i lovforslaget, L 51, er henholdsvis 38 og 33 timer, som jeg også tror hr. Alex Ahrendtsen svarede fru Merete Riisager tidligere.
Og jeg vil sige, at for mine egne børns vedkommende er det det, de går i skole i dag.
Det er for mig at se ikke nogen heldagsskole at være i skole fra kl. 8.00 til klokken er 14 eller rettere sagt 13.50.
Det er ikke nogen heldagsskole.
Mine børn har tid til at gå til spejder, gå til klaver, gå til fodbold og gå til svømning uden problemer.
Det, jeg vender mig mod, er en skole, hvor man er i skolen, til klokken er 15.30, 16 eller 17, og derfor har vi sagt, at det for os er afgørende, at man ikke begynder at bruge skolen som en slags opbevaringsanstalt, hvor man bare partout skal være, hvis man ikke modtager fagundervisning.
Derfor har vi vendt os imod den obligatoriske lektiecafé, men hvis det, som jeg svarede fru Karen Ellemann før, handler om at give flere reelle timer i dansk og matematik, synes jeg da altid, man skal fokusere på, om man på nogle af disse områder kan løfte niveauet yderligere.
Jeg vil sige, at jeg da synes, at hr. Brian Mikkelsens interview jo var meget spændende.
Og jeg vil sige, at vi Konservative sådan set aldrig har lagt skjul på, at vi ikke har noget problem med, at der bliver flere undervisningstimer f.eks. i dansk og matematik.
Det, vi vender os imod, er tanken om, at det er nogle af de her mere fluffy timer, der skal indføres i folkeskolen, hvor ingen rigtig ved, hvad det er, der skal foregå.
Hvis det handlede om, at der skal være 2 timer mere i dansk om ugen, tror jeg såmænd ikke, der var nogle, der ville have det dårligt med det.
Altså, mine børn går allerede i dag i skole på mellemtrinnet i 30 timer, så det, at det bliver 30 timer fremadrettet, er da ikke noget, der får mig til at ligge søvnløs om natten.
Men vi er modstandere af obligatorisk lektiecafé, og vi er modstandere af at indføre timer, hvor der ikke er et reelt fagligt indhold og mest muligt fagligt indhold.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Nu gjorde jeg et stort nummer ud af at tale om, hvordan lektietræning sådan set allerede er en del af skoledagen i dag, og at vi ikke er i gang med at indføre lektiefri skoler, men lad nu det ligge.
Det var faktisk til afstemning i går i den konservative højborg med et flertal også blandt De Konservatives stemmer, så det er jo sådan set vigtigt.
Jeg tænkte så også, om ordføreren har lyst til at kommentere, hvad partifællen hr. Brian Mikkelsen i et interview her i sommer, hvor han tegnede nogle visioner for den fremtidige folkeskole, bare ganske kort sagde: Lillesøster C er i skole flere timer om ugen, end skolebørn er det i dag, også flere timer, end der er lagt op til i den nye folkeskoleaftale, fordi det er nødvendigt for at opnå et tilstrækkelig højt uddannelsesniveau i Danmark.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Man følger jo altid med – også i lokalpolitik.
Nu bor jeg ikke på Frederiksberg, jeg bor jo i Dragør, men jeg ved godt, at det er Socialdemokratiet, Venstre og Radikale, der har stillet det forslag i kommunalbestyrelsen som et drilleforslag.
Og så har man for at være høflig over for skolerne naturligvis spurgt, hvad de mener om det forslag.
Jeg synes stadig væk, det er en utrolig dårlig idé, og det mener flertallet af lærerne også.
Der var en meningsmåling i sidste uge – ikke at vi skal lade os drive af dem – men hvis man spørger forældrene, og det er trods alt nogle, der har en vis part i folkeskolen, hører man, at flertallet så faktisk ikke ønsker at benytte sig af det tilbud, der er om frivillig lektiehjælp.
Så jeg vil sige, at mine erfaringer sådan set er, at det ikke er noget, der er særlig populært, for nu at sige det på nordjysk, og de mange steder, hvor jeg har været ude i kommunalvalgkampen, har jeg faktisk oplevet, at det her er den enkeltstående sag, som Det Konservative Folkeparti har fået mest ros for, nemlig vores modstand mod tvungen, obligatorisk lektiecafé.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at spørge, om det gør indtryk på ordføreren, at de i en af de store konservative højborge, nemlig Frederiksberg Kommune, faktisk så sent som i går aftes i deres undervisningsudvalg har vedtaget, at de gerne vil sørge for, at skolerne kan få lov til at søge om dispensation til at starte på den her lektiecafé før tid.
Faktisk har man spurgt kommunens ti skoler.
Ni ud af ti skoler vil rigtig gerne i gang allerede i det kommende skoleår og ser det som et enormt stort problem i forhold til tilrettelæggelsen, at vi i første omgang definerer, at det skal tilrettelægges i ydertimerne.
Det er så den store konservative højborg.
Jeg er interesseret i at høre ordførerens holdning til det og høre, om det gør indtryk på ordføreren.
Så vil jeg også høre ordføreren, om det gør indtryk på ordføreren helt generelt, at vores kommunale kandidater rundtomkring – det være sig både Venstrekandidater og konservative og alle mulige andre – sådan lidt undres over, hvad det er for en pudsig ting, der lige er sket derinde på Christiansborg.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Jeg mener, at den danske befolkning skal vide det, når politikerne laver så lidt politik, som det er tilfældet i forhold til den her reform.
Befolkningen bør vide, at Venstres ordfører står her på talerstolen og siger, at denne reform var fuldstændig den samme, dengang den blev bygget under dem, som når den nu bliver fremlagt af en anden regering.
Det er da bemærkelsesværdigt, og det synes jeg er en sammenhæng, som jeg ikke ser nogen grund til at skjule for befolkningen.
Hr. Lars Barfoed har rigtig mange gange gentaget, at det er hjerteblod for De Konservative at gå imod heldagsskolen.
I dag står ordføreren så og taler varmt for L 51 om en længere og mere varieret skoledag, som jo, som ordføreren ved, indeholder understøttende undervisning og på den måde gør skoledagen meget længere.
Hvordan hænger det sammen?
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Ministeren siger, at ministeren faktisk er parat til at give dispensation, altså at tage det i hvert enkelt tilfælde.
Det, jeg tænker på, er, at jeg jo allerede har en del kontakter både til efterskoler og kostskoler, som er under den her lovgivning, og som har nogle gode lokale eksempler på, hvordan de gerne vil kunne udvikle sig.
Er det så tanken, at ministeren på en eller anden måde vil føre ind i lovgivningen, at man så skal søge en dispensation?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Før var det det geografiske argument, der var det vigtigste for ordføreren.
Nu er det så forældreskaren – forældreskaren – der afgør, om man skal have lov til at lave en filial eller ej
Jeg synes, at det halter.
Det bliver ordføreren altså nødt til at forholde sig til.
Hvorfor er det lige, at det er forældreskaren, der afgør, om man kan få lov til at oprette en filial?
Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Nu er det jo ikke regeringen, der har fremsat det her beslutningsforslag.
Regeringen konstaterer bare, at sådan som det er formuleret her, åbner det for skolekoncerner, som regeringen på ingen måde kan støtte.
Det ændrer ikke ved, at der løbende er nogle, der oplever et problem, hvor lovgivningen kan være en barriere, og det tager vi konkret stilling til.
Det vil jeg selvfølgelig også gøre, hvis der er konkrete eksempler inden for det her felt.
Jeg tror, det er den bedste måde at løse det på.
Jo, og det er derfor, at regeringen har taget en række initiativer, i øvrigt også med støtte fra Dansk Folkeparti, i forbindelse med folkeskolereformen, og nu har vi så drøftelser om en erhvervsuddannelsesreform, som jeg også håber at vi får en bred aftale om
Det er lige præcis for at adressere, at de udfordringer, som Dansk Folkeparti også peger på med dette beslutningsforslag, er reelle udfordringer.
Vi synes bare ikke, at løsningen med forberedelsesskolen er det rigtige svar.
Marie Krarup (DF), 2013-11-12:
Tak for kommentarerne til forslaget.