runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-19:
I Liberal Alliance går vi ind for frihed, og vi går ind for valgfrihed.
Derfor synes vi, at det fint at give borgerne flere muligheder for at vælge den type behandling, der passer netop dem bedst.
Om det er en kendt eller en anonym donor, der passer den enkelte dansker bedst, har vi ikke mulighed for at vide, og derfor skal vi sikre borgerne den frihed, som det er at kunne vælge frit.
Det princip støtter Liberal Alliance.
At ophæve forbuddet mod at udføre æg af Danmark og at ophæve påbuddet om at destruere en ægtefælles eller samlevers sæd i tilfælde af vedkommendes død mener vi også er udmærkede tiltag.
Med hensyn til påbuddet om destruktion af sæd mener vi ikke, at det er statens opgave at forbyde opbevaring af sæd efter donorens død.
Det er en privatsag for den enkelte donor. Vi kan i Liberal Alliance støtte lovforslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-19:
Vi står her med et forslag, som på en række områder vil kunne give nogle bedre muligheder for nogle barnløse par.
I dag er godt 8 pct. af de børn, der bliver undfanget, faktisk kommet til verden ved kunstig befrugtning, og jeg tror, at vi efterhånden alle sammen kender nogle, som er igennem forløb, eller kender børn, som er kommet til verden, efter at forældrene har fået hjælp til at blive gravide.
Jeg har så aldrig oplevet, at de børn, som er blevet undfanget eller er kommet til verden ved hjælp af kunstig befrugtning, har følt sig kunstige på den måde; de føler sig nærmest virkelig som ønskebørn, fordi forældrene har gjort alt, hvad de overhovedet kunne, for at få dem og give dem liv.
Jeg har ikke noget imod, at man går ind og diskuterer, hvorvidt det skal hedde kunstig befrugtning eller noget andet, men jeg kan berolige med, at mange af de børn, som er kommet til verden efter kunstig befrugtning, sådan set ikke hæfter sig så meget ved, hvad det kaldes.
Der er så et spørgsmål omkring det her med at kunne benytte sig af kendt sæd og kendte æg.
Der synes jeg vi kan se, at man går noget i den rigtige retning med en sidestilling af donation af æg og sæd, for forslaget går jo sådan set ind og fjerner reglen om, at ægdonoren skal være anonym.
Det betyder, at forslaget giver mulighed for, at æg- og sæddonation kan ske såvel anonymt som ikkeanonymt.
Jeg tror faktisk, det vil betyde, at vi vil kunne opleve, at flere kvinder gerne vil donere et æg.
Det er jo ikke lige så nemt for kvinden som for manden at donere; manden kan meget hurtigt donere noget sæd, mens kvinden derimod skal gennem et længere behandlingsforløb, som ikke altid er lige sjovt og spændende, og som faktisk også kan betyde, at man ikke kan være fuldt ud på arbejdsmarkedet.
Så det er fint, at der gives mulighed for, at man sådan set ved, hvem man egentlig donerer til, og det tror jeg faktisk vil motivere flere til at donere æg.
Hvis de har æg i fryseren – der kan være befrugtede eller ikkebefrugtede – kan de nu få mulighed for at tage dem med sig.
Forslaget indeholder også en lang række etiske spørgsmål og dilemmaer, og det er jo baggrunden for, ligesom andre ordførere har fremhævet, at vi i Det Konservative Folkeparti vil give mulighed for, at man kan se på det individuelt.
Der er bl.a. hele spørgsmålet om destruktion af ægtefællens eller samleverens opbevarede sæd eller et befrugtet æg efter ægtefællens eller samleverens død.
Det er jo helt klart et spørgsmål, som rejser en lang række etiske spørgsmål.
Derudover kommer der også nogle affødte ændringer i børneloven og adoptionsloven, hvor der også rejser sig nogle spørgsmål.
Derfor synes jeg, det er meget positivt, og vi finder det meget positivt, at der vil være den her form for tekniske gennemgang, så vi kan gennemgå alle de enkeltelementer, der er i forslaget – og der er jo mange enkeltelementer – og derved også få belyst alle de dilemmaer og spørgsmål, som det her forslag rejser.
Astrid Krag (S), 2012-04-19:
Jeg vil gerne takke for bemærkningerne og den rigtig gode debat i dag.
Det er hårdt, når man gerne vil have børn, men ikke kan få dem selv.
Jeg tror, at vi alle sammen har nogle i vores bekendtskabskreds, der har oplevet det, og vi kender det alle direkte eller indirekte.
Heldigvis er vi jo et sted i dag, hvor vi kan afhjælpe ufrivillig barnløshed.
3.000 dejlige unger kommer til verden hvert eneste år, fordi vi kan det her, og det er jo rigtig glædeligt.
Det er vanskelige spørgsmål, vi har behandlet her i dag.
Problemstillingen er kompleks, og der findes jo næppe nogen helt entydige og rigtige svar, men det er min opfattelse, at vi må prøve at balancere hensynene til barnets tarv, den samlede familie og det omgivende samfund, samtidig med at vi sikrer, at vi har et godt grundlag for også at kunne foretage behandlinger med kunstig eller assisteret befrugtning i Danmark.
For mig at se
er det vigtigt at fokusere på, at lovforslaget giver bedre muligheder for behandling af barnløse familier og sikrer, at både de kommende forældre og donorerne fremover får mulighed for at tilgodese deres individuelle betragtninger og ønsker.
Jeg er naturligvis helt rede og parat til at svare på de spørgsmål, der måtte komme.
Jeg møder meget gerne op til en teknisk gennemgang i udvalget.
Det tror jeg vi alle sammen kunne have rigtig god gavn af.
Jeg er også indstillet på at kigge på mulighederne for sprogbrugen, anvendelsen af ord, som jo også betyder noget.
Det er ikke mig, der står i spidsen for det.
Det er min kollega, social- og integrationsministeren, som har iværksat en udredning på det område.
Så den diskussion er der også taget hul på og hånd om fra regeringens side.
Jeg takker for den rigtig gode og konstruktive debat her i salen i dag om et vigtigt og kompliceret emne og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Hans Andersen (V), 2012-04-19:
Tak for det.
Jeg vil bare lige benytte lejligheden til at spørge til ministerens holdning til dobbeltdonation og til adoption af befrugtede æg, for der har været en debat, hvor der var regeringsordførere, har jeg lyttet mig til, der sådan set positivt tilkendegav, at de syntes, at det her var ting, som skulle med i lovforslaget.
Nu kan jeg så konstatere, at det er de ikke, og så må jeg spørge lidt til, om det er ensbetydende med, at regeringen ikke foreslår dobbeltdonation og ikke vil foreslå det i efterfølgende debatter.
Det var sådan set bare mit helt simple spørgsmål.
Astrid Krag (S), 2012-04-19:
Jeg tror, jeg vil henvise de mere detaljerede, indgående drøftelser af forslaget til vores tekniske gennemgang i udvalget og så sige, at det forslag, der ligger, selvfølgelig er udtryk for det, regeringen foreslår.
Hans Andersen (V), 2012-04-19:
Jeg vil tillade mig at opfatte det sådan, at det med dobbeltdonation ikke er det, vi nu efterfølgende skal bruge meget tid på at diskutere.
Vi skal nok, synes jeg, mere drøfte de etiske aspekter af det, der allerede ligger.
Det vil vi i hvert fald bruge vores kræfter på i Venstre.
Hvad mener ministeren om det forslag?
Astrid Krag (S), 2012-04-19:
Det er det, vi gør med det lovforslag her.
Men det er klart, at det at rejse en debat i det hele taget, det at gøre opmærksom på, at der jo faktisk er rigtig mange mennesker, der er ufrivilligt barnløse, og som er afhængige af, at der er nogle, der vil donere, også er en rigtig vigtig ting.
Så det stiller jeg mig bestemt positivt over for, men jeg mener jo, at det her lovforslag er et vigtigt skridt at tage i retning af at få øget antallet af donorer.
Liselott Blixt (DF), 2012-04-19:
Det at få et barn er en af de skønneste oplevelser, man kan få her i livet, hvis det er det, man ønsker.
Desværre er der nogen, der på grund af sygdom ikke kan få et barn.
Derfor er det glædeligt, at vi har en lovgivning herhjemme, hvor man kan få hjælp til det her.
Dog har vi set, at det kan være svært med netop den anonymitet, som vi har, for visse folk at få hjælp.
Det gælder især på ægdonationsområdet, hvor der i mange år har været lange ventelister.
Vi har diskuteret emnet her flere gange.
Det er tit oppe at vende i medierne, og det er et område, som kan ses fra flere vinkler, for etisk og moralsk kan der stilles en mængde spørgsmål.
Forslaget var allerede til høring for 1 år siden, da den tidligere regering tog det op, så derfor har vi haft en grundig debat på mange af områderne, vi nåede bare aldrig at behandle sagen.
Derfor er det glædeligt, at den nye regering nu har taget det op, så vi kan få stillet nogle af alle de spørgsmål, som har meldt sig det sidste år, efter at vi har haft debatten.
Allerede dengang talte vi om, at forældre skulle have den her mulighed for at vælge, hvilken donationsform der var den rigtigste for lige netop deres familie.
Forudsætningen for loven er naturligvis også, at sæddonoren og den kvinde eller det par, der bliver behandlet med kunstig befrugtning, giver deres samtykke til den valgte donationsform.
Men for os i Dansk Folkeparti ville det mest optimale være, at alle børn kendte deres ophav.
For mange børn, der bliver født af en ukendt donor, står med et tomt billede af, hvor det er de kommer fra.
Hvad er det, der gør, at de har de gener, som de har?
Hvis de har en arvelig sygdom, hvor kommer den så fra?
Har de nogle bestemte karaktertræk, som de kan se ikke stammer fra deres forældre?
De står tit i en uvished.
Vi ved så også, at i de lande, der har haft ikkeanonym sæddonation, manglede man sæddonorer.
Man havde et problem med at skaffe dem, og derfor så vi også, at mange kom til Danmark for at få hjælp.
Med hensyn til ægdonation har der som sagt været lange ventelister.
Jeg synes personligt, at det er rigtig rart, at man nu som kvinde enten kan hjælpe sin søster eller en god veninde, som man kan gøre det enten ved en krydsdonation eller ved at sige: Jeg vil gerne give det videre til dig.
Der er mange, der har været bange for, at det ville lægge et pres på et familiemedlem, men ser vi det, når man skal donere en nyre eller noget andet?
Det mener jeg ikke er et realistisk problem.
Men der er i lovforslaget en del etiske og moralske problemstillinger, som vi gerne ser belyst.
Derfor kan vi ikke sige lige præcis nu, om vi kan støtte forslaget, da vi mener, at der er nogle ting, der skal vendes.
Derfor glæder vi os over, at man har bedt om en teknisk gennemgang, og vi glæder os til, at vi får den, sådan så vi kan få belyst nogle af de problemstillinger.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-19:
Det lovforslag, vi skal stemme om i dag, er jo faktisk en tilbagerulning af en lov, som egentlig slet ikke har fået lov at eksistere – den har i hvert fald ikke fået lov at vise sin virkning.
Det er et, jeg vil kalde det lovtyranni.
Det er en lidt underlig måde at gøre det på, at fordi man lige pludselig har et meget, meget spinkelt flertal, så ruller man altså noget tilbage, som man ikke brød sig om at den tidligere regering lavede.
Med lovforslaget her ruller man det tilbage, at tilladelsen til offentlig servicetrafik – det, der tidligere hed en EP-tilladelse – var bundet op på, at man også havde en taxabevilling.
Det er bare at skubbe yderligere til taxadøden, og det var det, vi ville forhindre med den tidligere lovgivning.
Det var netop for at beskytte taxaerne også i Udkantsdanmark, men det vil den nuværende regering støttet af Enhedslisten tilsyneladende ikke.
Når man ruller det her tilbage, gør man det under påskud af, at kommuner og regioner har rejst et økonomisk krav på 300 mio. kr.
Det er noget af det værste nonsens, jeg har hørt, og det er i øvrigt heller ikke blevet dokumenteret på nogen måde.
Hvis kommunerne mener, at de får en ekstraudgift på 300 mio. kr., vil jeg sige, at de jo har tjent styrtende med penge alle de foregående år, og mig bekendt har kommuner og regioner ikke betalt nogen penge tilbage til staten.
Så det her såkaldte DUT-krav er fuldstændig udokumenteret og er vel i bund og grund bare en dårlig undskyldning for, at regeringen og Enhedslisten nu vil rulle den her lov tilbage, som har virket i ganske få måneder, og det vil sige, at man ikke har et reelt grundlag at vurdere det på og se, om det har haft en effekt i forhold til taxabranchen og deres muligheder for at overleve specielt i de tyndtbefolkede områder af Danmark.
Man burde i stedet for have støttet Dansk Folkepartis forslag, som i øvrigt er et forslag, som er et kompromis, som busbranchen og taxabranchen selv er kommet til enighed om, nemlig at der skal være et indretningskrav til de her biler, som kan ligge og køre sygetransport og regional kørsel for trafikselskaberne.
Men ikke engang det vil regeringen, selv om det var det, branchen selv ville.
Så det her må på en eller anden måde kun være, fordi man blev tøsefornærmet i den forrige samling, og man vil så nu med djævelens vold og magt rulle det tilbage, for ret vil man have, uanset om det så er til stor skade for taxabranchen eller ej.
Christian Juhl (EL), 2012-04-19:
Det eneste, jeg ville sige, var, at jeg vil opfordre alle Tingets medlemmer til at stemme for vores to ændringsforslag, da de ville forbedre den her lov kvalitativt.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-19:
Jeg vil som indledning starte med at sige, at vi gerne vil bede om at få forslaget tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling.
Grunden til, at vi ønsker at få det tilbage, er, at der er utrolig mange uklarheder i det her lovforslag.
Der er mange uklarheder om, hvordan både arbejdstagere og lønmodtagere skal agere i forbindelse med sygdom under ferie.
Hvor syg skal man være?
Skal man rejse hjem fra ferie?
Nej, det skal man ikke; man kan få en læge i det land, hvor man er på ferie, til at skrive en lægeerklæring.
Man har ret til at genoptage arbejdet, når man er rask igen, og så udskyde ferien, selv om virksomheden har lukket.
Der er simpelt hen så mange uklarheder.
Der er også uklarheder om lægernes rolle i den her forbindelse.
Derudover er det sidste nye, at man, hvis der er nogle, der ikke er klar over det, kan spare sygedage sammen i løbet af de 5 uger, og hvis man så overstiger de 5 dage, kan man få noget erstatningsferie.
Der er simpelt hen så mange uklarheder.
Der er ikke nogen, der kommer til at vide, hvordan de skal agere i forbindelse med det her lovforslag, og derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er vigtigt, at vi får drøftet det her nærmere.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-19:
Jeg vil simpelt hen bare sige, at det selvfølgelig er klart, at hvis der er et ønske om, at forslaget skal gå tilbage til udvalget, synes jeg selvfølgelig, at man skal træffe den beslutning.
Og vi stiller os selvfølgelig til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte være.
Jeg vil gerne afvise to ting.
Jeg vil gerne afvise, at det lovforslag, der foreligger, er uklart, det er det ikke.
Jeg vil også gerne afvise den påstand, jeg har hørt fra Enhedslistens side om, at det ikke skulle være foreneligt med det EU-direktiv, der ligger til grund, og de EU-spørgsmål, der ligger til grund for det her lovforslag.
Altså, vi er sådan set i gang med at implementere EU-stof i den lovgivning, som vi andenbehandler her.
Jeg synes, at vi har fundet den rette balance med lovforslaget her, sådan at lønmodtagere, der bliver syge, mens de afholder ferie, i fremtiden får muligheden for at få erstatningsferie.
Det er det, EU-reglerne foreskriver at vi skal sikre i dansk lovgivning.
Det gør vi herved.
Men jeg synes samtidig også, at det er helt fornuftigt, at man selvfølgelig skal kunne dokumentere, at man rent faktisk er syg, hvis man ønsker at påkalde sig et krav om erstatningsferie.
Det er den balance, vi har ønsket at finde med lovforslaget her, og det synes jeg er lykkedes.
Så kan man diskutere, om der skal være en karensperiode eller ej.
Altså, det, vi skal implementere, er 4 ugers erstatningsferie.
Og da den danske ferielovgivning foreskriver, at man som lønmodtager i Danmark har ret til 5 uger, har vi fundet det helt fornuftigt, at de første 5 dage skal afholdes for egen regning så at sige.
Jeg synes også, at det er vigtigt at få slået fast, at med lovforslaget her sker der en betydelig forbedring for danske lønmodtagere, for det vil være sådan i fremtiden, at bliver man syg, mens man afholder ferie og ikke kan afholde ferie på grund af sygdom, får man ret til erstatningsferie.
Den ret har man ikke haft tidligere.
Samtidig synes jeg, at det er vigtigt at holde fast i, at man selvfølgelig skal kunne dokumentere, at man rent faktisk er og har været syg, sådan at arbejdsgiveren ikke har unødvendige omkostninger.
Så alt i alt mener jeg, at balancen er opretholdt i forslaget.
Jeg vil gerne slå fast, at vi mener, at det selvfølgelig er helt foreneligt med EU-reglerne.
Jeg synes, at lovforslaget er meget klart, men jeg synes selvfølgelig samtidig, at det er fornuftigt, at man tager forslaget tilbage i udvalget, så eventuelt nye spørgsmål kan besvares.
Christian Juhl (EL), 2012-04-19:
Vi har stillet to ændringsforslag til det her ellers udmærkede initiativ om at sikre, at man kan få erstatningsferie, hvis man bliver syg under sin ferie, men vi har ikke kunnet komme igennem med det endnu.
Jeg kunne jo appellere til Folketingets medlemmer om så lige at tænke sig om en gang til.
Det ene forslag handler om en meget bureaukratisk ordning med, at arbejderne selv skal stille med en lægeerklæring forlods, hvis de er syge.
Det er et brud med tidligere praksis, og derfor vil jeg opfordre til, at vi piller det ud af loven, og det samme gælder det, at folk nu selv skal betale for en lægeerklæring.
Det andet forslag handler om, at det er vores opfattelse, at loven er i strid med EU-reglerne, fordi man kun dækker 4 ud af de 5 uger.
Den første uge er på egen risiko, og det er ikke meningen med de her regler.
Det er meningen, at ferien, hvor lang den så måtte være i de enkelte lande, skal være fuldt dækket af de her regler.
Derfor har vi spurgt ministeriet, om de vil bede EU om at udtale sig om, hvorvidt det her er i strid med reglerne.
Det har ministeren ikke villet, og derfor foreslår vi, at det bliver besluttet, at det i Danmark er alle 5 uger, der er dækket af den her regel, så man er fuldt dækket i hele sin ferie.
Der findes jo ikke nogen objektiv forklaring på, hvorfor pokker man ikke skulle være dækket i hele ferien.
I øvrigt har jeg lidt svært ved at koncentrere mig, da der er temmelig mange, der snakker samtidig med mig.
Jeg ved ikke, om det er helt o.k.
Stine Brix (EL), 2012-04-19:
Først vil jeg sige, at jeg synes, at det er to lidt forskellige situationer.
Den ene handler om, at man finder nogle penge til at finansiere noget nyt, mens den anden handler om satsregulering.
Jeg synes, at man sagtens kan diskutere, om reglerne i dag er, som de skal være.
Mit udgangspunkt er, at vi skal hen til en situation, hvor brugerbetaling i sundhedsvæsenet mindskes, og det er det, vi arbejder for.
Men jeg synes, at det er to lidt forskellige situationer, som man skal være opmærksom på.
Jeg vil i øvrigt sige om satsregulering, at det sådan set kan være fornuftigt, men det er klart, at det skal ses i en sammenhæng.
Lige nu har vi en situation, hvor man ikke fuldt ud satsregulerer en lang række overførselsindkomster, fordi der sidder en hel masse partier her inde i Folketinget, som gerne vil bruge nogle af deres penge på en række tiltag.
Så det er helt sikkert noget, vi skal være opmærksomme på.
Liselott Blixt (DF), 2012-04-19:
Så vil jeg sige, at det er samme side af samme sag.
Dengang vi lod det stige, var det en satsregulering, vi havde med at gøre, og det er det samme, som de andre partier, der var imod det dengang, i dag går ind og siger ja til.
Derfor kan jeg da kun udlede, at man må have skiftet holdning.
Man sagde nej til det i 2008, og i dag giver man det et godkendelsesstempel.
Dengang var det en satsregulering, og man siger så her, at man også vil gøre det fremefter i stedet for at sige, at man ikke vil være med til at satsregulere.
Men i dag går man ind og siger, at man går med til det.
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Jeg registrerer to spørgsmål.
Det ene synes jeg man skal rejse under udvalgsarbejdet, for der kan man bede om at få et notat om, på hvilket grundlag Vækstfonden arbejder.
Altså, jeg er ikke sikker på, at man ville komme frem til, eller at Enhedslisten ville synes, at det er en særlig dårlig måde, de arbejder på, heller ikke forhold til den måde, de investerer i virksomheder på.
De stiller jo også krav til de virksomheder.
Det er jo ikke sådan, at de bare strøer om sig med penge til det ene mærkelige projekt efter det andet.
De er faktisk temmelig bevidste om, hvad de gør.
Til det andet vil jeg lige gøre opmærksom på, at Vækstfonden sådan set ikke beder om penge.
De beder om, at vi ændrer loven, så de – i kraft af den succes, de har haft med at have blik for at investere i virksomheder, som faktisk vokser sig store og stærke og sunde – kan agere mere frit til at optage lån.
I øvrigt er de temmelig godt ratet, så de også kan optage særdeles favorable lån, som de så kan stille til rådighed som kredit for virksomheder.
Og den kredit, de så giver – i og med det i øvrigt er ansvarlig lånekapital – får de også en relativt høj rente af, og eftersom de er temmelig gode til at sikre økonomien, er der en sandsynlighed for, at der også kommer et afkast tilbage.
Så det kommer sådan set til at hænge ganske godt sammen.
Og det er
alt sammen på baggrund af en øvelse i slutningen af 1990'erne med etablering af Vækstfonden, og den har faktisk vist sig at være en særdeles levedygtig institution.
Stine Brix (EL), 2012-04-19:
Nej, det er bestemt ikke noget, jeg skal hjem og spørge hovedbestyrelsen om.
Jeg synes, at jeg ganske klart har sagt, hvor vi står.
Vi er betænkelige ved en række elementer i det her forslag, og det betyder selvfølgelig, at vi går videre i udvalgsarbejdet og spørger ind til de enkelte dele.
Og som jeg siger, er min grundholdning, at vi skal kigge på, hvordan vi samlet set nedbringer brugerbetalingen i sundhedssystemet.
Medicin er ét område, tandlæge er et andet område, men vi kigger på det samlet set, og så er det sådan set ud fra det, vi arbejder.
Sophie Løhde (V), 2012-04-19:
Hvis man er betænkelig ved alle de forskellige elementer, burde man jo også meget klart kunne sige, at man i dag er imod, at beløbsgrænserne opdateres, som allerede fremgår af loven, til niveauet for 2012.
Mener man det samme, som man mente i Folketingssalen for et par år tilbage, eller mener man noget nyt?
Vi kan jo få det her element skilt ud af lovforslaget til en særskilt afstemning.
Har man tænkt sig at trykke på den grønne eller den røde knap?
Mener man det samme, som man gjorde tidligere, eller har man ligesom regeringspartierne skiftet holdning?
Det er jo en fair sag at gøre det.
Stine Brix (EL), 2012-04-19:
Jeg synes, det er ganske fornuftigt at bruge de muligheder, vi har i udvalgsarbejdet, til at stille spørgsmål til en række elementer, inden vi tager endelig stilling, og det vil jeg benytte mig af.
Jeg er sikker på, at fru Sophie Løhde finder ud af, når vi kommer en lille smule længere hen i behandlingen, hvor Enhedslisten står med hensyn til det her lovforslag.