runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-24:
Tak for det.
Forsigtighedsprincippet, sådan som man læser om det i regeringsprogrammet, er – og nu citerer jeg direkte: »Råderummet disponeres efter et forsigtighedsprincip, således at forbedringer først kan gennemføres, når finansieringen er tilvejebragt.«
Det synes jeg er et rigtig godt princip, men det stemmer jo dårligt overens med, at man nu kan se, at den ene regning efter den anden skubbes ud i fremtiden.
Lad os nu bare prøve at være konkrete: Regeringen har fremlagt nogle initiativer oven på den frygtelige terrorhandling, vi så i København for snart en måned siden, og jeg går da ud fra, at regeringen selv mener, at den terrorpakke, man har lagt frem, netop udgør en sådan forbedring.
Det synes jeg ville være rart at få et svar på – bare for at starte et sted.
For vi har en række andre regninger, som meget belejligt så er skubbet hen over næste valgdato.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
For det første glæder jeg mig meget over den positive modtagelse af vores forslag om landbruget.
Det tror jeg er rigtig vigtigt for landbruget, og det håber jeg selvfølgelig også at Venstre vil støtte fremadrettet.
Der kom jo til sidst et spørgsmål fra hr. Lars Løkke Rasmussen.
Vi skulle igennem meget, før der kom et spørgsmål, men der var et spørgsmål, og det handlede om forsigtighedsprincippet.
Jeg tror faktisk, at hr. Lars Løkke Rasmussen lidt har glemt den sidste valgkamp – det kan også være svært at huske, når man var så aktiv involveret, som hr. Lars Løkke Rasmussen var – men vi gik faktisk til valg på et forsigtighedsprincip.
Vi holdt et pressemøde i valgkampen, og det handlede om forsigtighedsprincippet.
Det handler om, at man ikke bruger flere penge, end man har, og det har været et meget nyttigt princip hele vejen igennem.
Det er bl.a. også derfor, at vi har fået styr på økonomien i den offentlige sektor.
Dengang, hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, var det jo sådan, at budgetterne ikke holdt år for år.
Det princip er vi gået væk fra.
Nu er det sådan, at budgetterne bliver holdt, og det er jo, fordi man ikke bliver rigere af at bruge for mange penge, som man gjorde dengang.
Det var jo en forfejlet økonomisk politik, som vi nu har rettet op på.
Før valget sagde vi, at vi havde et forsigtighedsprincip, og det har vi naturligvis også gennemført efter valget, sådan at budgetterne nu holder.
Der er styr på dansk økonomi.
Det er jo ikke sådan, at vi i denne valgperiode har gjort alt det, Venstre gerne har villet, heldigvis ikke, men der er styr på dansk økonomi, sådan at regningerne er betalt og vi fremadrettet har mulighed for også at bruge lidt flere penge hvert år på vores velfærd.
Vi har afsat 27 mia. kr. over de næste år, hvor Venstre har afsat 0 kr.
Så forsigtighedsprincippet er, at man har en buffer i sin økonomi og ikke bruger flere penge, end man har.
Det er noget nyt, vi har indført med den her regering.
Sådan gjorde man ikke, da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-24:
Tusind tak for det.
Vi lærer det jo nok en dag.
Jeg vil her til en start gerne kvittere for statsministerens oplæg om landbruget, om end det var noget snævert med landdistriktsmidlerne.
Det er nogle måneder siden, at jeg her i spørgetimen spurgte, om tiden ikke snart var kommet til, at vi gjorde noget egentligt for et landbrug, som faktisk er presset i knæ.
Vi har fremlagt et 16-punktsprogram, og hvis regeringen har lyst til at diskutere det med os på et tidspunkt, så vi kan give vores landbrug nogle egentlige konkurrencemæssige forbedringer, stiller vi meget gerne op til det.
Og ligesom der måske var et mønster i formandens advarsler om det med taletiderne, hvor man aner, at vi har en tendens til at overskride den, er der andre mønstre, man kan se gentaget.
Sidst, vi gik til valg, gik Socialdemokratiet jo til valg med »En fair løsning« og »Fair forandring«, to lærere i alle klasselokaler, lavere takster på offentlig transport, flere penge til kommunerne – jeg tror, at det er to tredjedele af landets kommuner, der i dag har færre penge, men dengang skulle alle have flere penge – flere penge til dem på overførselsindkomst, som bl.a. skulle betales af millionærskat og aktieomsætningsskat, dagpengereform og efterlønsreform skulle rulles tilbage, og alt kunne fikses på 12 minutter.
Sådan var opspillet til sidste valgkamp, indtil man mødte de gængse regnemetoder og det hele faldt fra hinanden og viste sig at være underfinansieret med et sted mellem 22 mia. kr. og 39 mia. kr. Rigtig mange løfter blev brudt, og det skal jeg sådan set ikke dvæle meget ved, for jeg er jo egentlig meget godt tilfreds med, at det gik, som det gik, og nu går det også bedre med dansk økonomi, og det gør det jo bl.a., fordi regeringen ikke førte den politik, den blev valgt på, men i stor udstrækning har ført den politik, som den var imod, indtil den blev regering.
Men nu nærmer der sig jo igen et valg, og nu synes jeg, at man begynder at kunne se et mønster gentage sig.
Og for at løbe den her debat i gang vil jeg egentlig bare lige spørge statsministeren, om statsministeren vil folde det her forsigtighedsprincip ud, for det er i hvert fald noget af det, som jeg selv fandt glæde ved, da man kom ned fra det sorte tårn: Det, man var gået til valg på, var ikke længere genkendeligt, men der var i stedet et forsigtighedsprincip.
Kunne vi ikke starte med lige at få sat et par ord på det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-24:
Altså, hvis man synes, det er udtryk for finansiering, at man lader, som om man finder pengene, men først vil fortælle om det efter valget, så er man da i hvert fald ved at gentage det, som man gjorde sig meget skyldig i forud for sidste valg, nemlig at bygge et fatamorgana op.
Det er vel også det indtryk, der står tilbage her i dag.
Vi ville jo føre en helt anden udlændingepolitik; vi ville ikke lave 31 lempelser; vi ville ikke give en flygtningefamilie en lønforhøjelse på 120.000 kr. – for nu bare at nævne noget konkret.
Det, der bekymrer mig, er hele det der billede, man bygger op.
Man har været en tur ude i børneværelserne og taget fremtidens pensionsindtægter ind.
Statsministeren ved jo lige så godt som jeg, at hvis ikke man havde lavet det her lille nummer, hvor man er gået ind og har beskattet nogle pensionsindtægter ude i fremtiden, så ville man være kommet i karambolage med EU-reglerne.
Man vil gerne tegne det her billede af, at der er styr på tingene.
Underskuddet eller gælden er vel tredoblet, siden statsministeren blev statsminister, og hvis ikke man havde lavet det her lille prokuratornummer med den fremrykkede pensionsbeskatning, ja, så ville gælden jo altså have været endnu større; så ville den have været noget, der ligner ottedoblet, siden statsministeren kom til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-03-24:
Tak, formand – jeg viger i hvert fald gerne pladsen for de nordatlantiske, så de kan få adgang til talerstolen, det er helt sikkert.
Det er jo åbenlyst, når man hører statsministeren både i dag og også ved andre lejligheder, at statsministeren er i valgkamp.
Det er jo rigtigt, som det allerede har været nævnt, at sidste gang var det noget med 12 minutter, som kunne løse det hele og få pengene til at række langt og til alt, hvad man ønskede.
Efter valget fandt man ud af, at den nok ikke helt gik, og så var det jo sådan, at man overtog den daværende regerings økonomiske politik i allerbredeste forstand, som der vist står i regeringsgrundlaget.
Og så kørte man videre derfra – løfter eller ej.
Nu står vi så over for et nyt folketingsvalg, og nu begynder melodien på lidt samme måde igen.
Man forsøger at forsimple det hele og foregøgle danskerne et billede af, hvordan tingene er, i stedet for at fortælle tingene, som de er.
Det, jeg godt vil bruge min spørgetid til her i spørgetimen i dag, er jo så – som statsministeren i virkeligheden var lidt inde på her tidligere – at vi diskuterer ud fra de rigtige tal.
Det er vigtigt med de rigtige tal, sagde statsministeren.
Det synes jeg jo også, og derfor synes jeg, det er interessant at se de økonomiske konsekvenser af den politik, regeringen nu har ført i ca. 3½ år.
Hvad angår de økonomiske konsekvenser, når det handler om asylpolitikken og familiesammenføringspolitikken, så er det vel sådan, statsminister, at hvis man nu sagde, at regeringen ikke havde fået sin politik igennem og vi havde haft det samme niveau for asyl og familiesammenføring m.v., som vi havde i 2011, da statsministeren blev statsminister, så ville vi vel i år, altså 2015, have haft 6,3 mia. kr. mere, vi kunne bruge på dansk velfærd.
6,3 mia. kr. mere, som vi kunne have brugt på de ældre, vi kunne have brugt mere på vores sygehuse, og vi kunne have brugt mere på vores politi osv.
Så det, jeg egentlig gerne vil, statsminister, er at spørge: Kan statsministeren bekræfte, at vi i dag, altså i Danmark i 2015, ville have haft 6,3 mia. kr. mere til dansk velfærd, hvis regeringen ikke havde fået sin politik igennem og vi havde fået fastholdt niveauet for asylansøgere og familiesammenføring, som det var, da statsministeren tiltrådte magten?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
I forhold til det konkrete niveau er det nok noget, man skal drøfte med forsvarsministeren, og det er der også rig lejlighed til at gøre i Folketinget.
Men der er ikke nogen tvivl om, at regeringen tænker Færøerne og Grønland ind i det generelle billede.
Det gælder både i forhold til den handelspolitiske situation, som vi har diskuteret tidligere, men også i forhold til den sikkerhedspolitiske situation.
Edmund Joensen (SP), 2015-03-24:
Her til sidst vil jeg gerne høre, om statsministeren vil stå inde for, at Færøerne og resten af rigsfællesskabet tænkes ind i regeringens sikkerheds- og forsvarspolitiske overvejelser i relation til det russiske spørgsmål og den nye sikkerhedspolitiske situation i Europa, og at den militære tilstedeværelse i og omkring Færøerne er på et nødvendigt niveau.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, hvad vores ansvar er i forhold til sikring af også Færøerne.
Det er jo også derfor, at vi løbende har en dialog og en informationsudveksling med landsstyrerne om udenrigspolitiske emner.
Det betyder så også, at når Danmark deltager i en væbnet konflikt, som er noget, som naturligt bliver diskuteret på Færøerne, så er der en debat særligt i Udenrigspolitisk Nævn, hvor også Færøerne og Grønland jo har fuldt legitime interesser i at deltage og komme med deres kommentarer og spørgsmål, ligesom vi også orienterer landsstyrerne, i forbindelse med at vi f.eks. giver et militært bidrag i visse dele af verden.
Det har vi gjort ved det sidste militære bidrag i forhold til ISIL.
Så på den måde har vi både en forpligtelse til at overvåge territoriet på den måde, som spørgeren spørger til, men vi har også en konkret forpligtelse til at orientere om, når Danmark engagerer sig i udenrigspolitiske forhold som her skitseret.
Edmund Joensen (SP), 2015-03-24:
Jeg vil gerne følge op med spørgsmålet om det danske militærs tilstedeværelse og hævdelse af suverænitet i færøsk område.
Vi ser, at Danmark i NATO-regi er med til at sikre de baltiske landes luftrum imod russisk adfærd ved grænserne.
Vi ser også, at Danmarks militære tilstedeværelse i Grønland er stor, imens den på Færøerne er droslet kraftigt ned de seneste år.
Spørgsmålet er, om regeringen i tilstrækkelig grad er opmærksom på, at Færøernes store havområde skal forsvares, og at det kan være nødvendigt med synlig og afskrækkende tilstedeværelse i færøsk farvand og på Færøerne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Spørgeren henviser til nogle af de udtalelser, der har været – også i løbet af weekenden – fra den russiske ambassadør.
Jeg har noteret mig, at lagmanden har taget afstand fra de udtalelser, der er fremkommet, og jeg må sige, at jeg også synes, at de er helt og aldeles forfejlede og ude af proportioner.
Hvad angår det konkrete spørgsmål, vil jeg sige, at jeg ikke har noget grundlag for at antage, at udtalelserne fra den russiske ambassadør på nogen måde skulle ændre trusselsbilledet vedrørende Færøerne eller Grønland for den sags skyld.
Og jeg synes ikke, vi behøver at gå nærmere ind i en debat af de udtalelser.
Vi ved selvfølgelig også godt i Danmark, at eksporten til Rusland har stor betydning for den færøske økonomi.
Men jeg kan ikke lade være med at sige, når vi drøfter det, at selv om det er sådan, at Færøerne ikke er omfattet af Ruslands forbud mod import af fødevarer fra bl.a. EU, så er det både EU's og regeringens forventning, at tredjelande ikke udnytter situationen ved markant at øge eksporten til Rusland af de varer, der er omfattet af sanktioner.
Det er jo også en holdning, som udenrigsministeren har meddelt landsstyret.
Edmund Joensen (SP), 2015-03-24:
Mit spørgsmål i dag er af sikkerheds- og forsvarspolitisk karakter.
Europas sikkerhedspolitik og magtbalance er under forandring.
Med annekteringen af Krim og invasionen i Ukraine har Rusland ændret adfærd.
Det samme har OSCE, EU og NATO gjort.
Minder fra den kolde krig er pludselig aktuelle.
Hertil har vi truslen fra syd, hvor terrorister og hellige krigere truer vestlige værdier.
Konfrontation, ustabilitet og utryghed sætter dagsordenen mange steder i Europa.
Regeringen har naturligt nok beskæftiget sig meget med EU's forhold til Rusland, men Danmark er også en vigtig del af rigsfællesskabet med ansvar for sikkerheds- og forsvarspolitik for det samlede rige.
Som bekendt har Færøerne et kæmpestort havområde, motorvejen til Arktis.
Der er fiskeriaftaler mellem Færøerne og Rusland, og traditionelt er der mange russiske skibe i færøske farvande.
Forholdet til Rusland har været godt i mange år, og eksporten til Rusland er vokset.
Mange på Færøerne er imidlertid betænkelige ved Ruslands nye og aggressive udenrigspolitiske kurs.
Jeg vil gerne høre, hvilke overordnede overvejelser statsministeren har i forbindelse med rigsfællesskabets samlede sikkerheds- og forsvarssituation set i lyset af Ruslands ændrede adfærd i Europa.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg er lige nødt til at sige to ord mere om behandlingen af sælforordningen i EU-sammenhæng.
For jeg synes, at spørgeren fik det til at lyde, som om det er noget, Danmark ikke interesserer sig for, og det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Så at konkludere, at det er noget, den danske regering ikke er optaget af, er jo ganske enkelt forkert.
Det er ikke sådan, at vi har midler til at sikre, hvornår man behandler tingene i Europa-Parlamentet, men at konkludere, at det er noget, vi ikke er optaget af, er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er jeg nødt til at få sagt.
I forhold til Thule Air Base ved spørgeren jo også godt, at det er en utrolig vigtig sag for både Danmark og Grønland, og at det er regeringens klare holdning, at Thulebasen i videst muligt omfang skal komme Grønland til gode.
Det er også det, der har været vores målsætning hele vejen igennem
Udenrigsministeriet har sammen med selvstyret været i kontakt med USA for at finde den løsning, der er mest til gavn for Grønland, og jeg har noteret mig, at udenrigsministeren har meldt ud, at de forhandlinger nu er på et konstruktivt spor.
Så også på det felt synes jeg egentlig, at vi har forsøgt at arbejde meget tæt sammen og også om at få forhandlingerne ind på et fornuftigt spor.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-03-24:
Jeg konstaterer bare med beklagelse, at statsministeren ikke vil arbejde for en udsættelse af den her sag, desværre, for vi har brug for mere tid.
Så til føljetonen om Thule, for der sker jo hele tiden noget nyt i den verserende Thulesag.
Et samlet Inatsisartut, dvs. samtlige grønlandske partier i det grønlandske parlament, blev torsdag den 19. mart, altså her forleden, enige om en fællesudtalelse, og jeg vil gerne citere fra udtalelsen: »Et samlet Inatsisartut ser med stor alvor på den mistede servicekontrakt på Pituffik.«
Det er altså Thulebasen. »
Partierne går sammen om det fremadrettede arbejde for, at det ikke sker igen.
Partierne mener, at det eksisterende forsvarsaftalekompleks må granskes med henblik på at genforhandle de områder, hvor Grønlands interesser ikke i tilstrækkelig grad tilgodeses.
Det er vores overordnede indstilling, at servicekontrakter ikke er garanti nok for indtægter fra Pituffik til Grønland.«
Så er mit spørgsmål: Er statsministeren enig med et samlet Inatsisartut i, at den bilaterale forsvarsaftale mellem Grønland-Danmark på den ene side og USA på den anden side bør genforhandles?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Med hensyn til sælforordningen har WTO sidste år givet EU medhold i, at inuitundtagelsen kan tillades, hvis nogle særlige betingelser bliver opfyldt.
Det, der nu skal ske, er, at EU's sælforordning skal ændres for at opfylde de særlige betingelser.
Der har vi jo et tæt dansk-grønlandsk samarbejde for at sikre, at varetagelsen af de grønlandske interesser bliver båret ind i de aktuelle forhandlinger i Rådet.
Og det gør vi naturligvis.
Jeg tror, vi er helt enige om den grønlandske interesse.
Der har været ført nogle meget negative kampagner, og det er et hårdt arbejde at få den grønlandske sælfangst til at blive noget helt accepteret, så man igen kan afsætte sine produkter.
Så der er et stort arbejde, der skal gøres, og det er egentlig min opfattelse, at Danmark og Grønland arbejder tæt sammen om det.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-03-24:
Tak for svaret til statsministeren, som jo samtidig, som nævnt, er minister for rigsfællesskabet.
Som statsministeren var inde på, er der tale om bæredygtig fangst.
Der er masser af sæler i de grønlandske farvande, og vi tager en minimal andel af sælerne i Grønland.
Så det er altså en meget alvorlig sag, som kommer oveni Thulesagen.
Den grønlandske økonomi er vældig udfordret i de her år og vil være det i de kommende mange, mange år endnu.
Derfor vil jeg gerne spørge: Vil statsministeren være med til at arbejde for, at processen med forslaget bliver udskudt?
Processen er i gang, men vi har brug for mere tid i Grønland.
Så vi skal have mere tid til at overbevise EU-forbrugerne om, at det her altså er et godt produkt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jamen jeg tror, vi er helt enige på mange af de her områder.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at afsætningen af grønlandske sælskind har lidt alvorligt, bl.a. under den negative kampagne, der har været imod sælfangst, og det er en rigtig ærgerlig situation at stå i.
Det er jo også derfor, at regeringen sammen med landsstyret har arbejdet internationalt for at sikre Grønlands interesser i forhold til sælfangst og sikre, at det bliver set som et både bæredygtigt og legitimt erhverv.
Vi har gjort det klart for EU, at de må løfte opgaven med at udrydde de misforståelser, der er, og informere ordentligt om det her i forhold til EU's importforbud.
Og den Inuitundtagelse, der er i det importforbud, blev indført helt tilbage i 2009.
Så det har været meget svært for den grønlandske sælfangst, og vi arbejder fælles på at få udryddet nogle af de misforståelser, der er, og også på at få en ny sælforordning i EU-sammenhæng.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-03-24:
Jeg har nogle spørgsmål til statsministeren, som også er minister for rigsfællesskabet.
Det angår først og fremmest sæler og dernæst føljetonen om Thule.
Europa-Kommissionen har på baggrund af en WTO-afgørelse fra juni 2014 fremsat et nyt og skærpet forslag om salg af sælskindsprodukter i EU – et forslag, som skal være endeligt vedtaget inden midten af oktober i år.
For det første: Hvis forslaget går uændret igennem, vil det igen få nogle voldsomme og katastrofale følger og konsekvenser for Grønland og dets befolkning, ikke mindst for fangererhvervet og for den grønlandske økonomi.
Det nye forslag fra EU vil i endnu højere grad skade et i forvejen trængt fangererhverv og dermed økonomien for mange familier langs Grønlands kyster.
For det andet: Hele processen med Europa-Kommissionens forslag er dybt kritisabel.
Mens Kommissionen har taget sig ualmindelig god tid til at udarbejde det nye forslag, skal forslaget nu hastes igennem Europa-Parlamentet.
I tillæg hertil mangler Europa-Kommissionen fortsat at løfte opgaven med for det første en bred oplysningskampagne i hele EU i forbindelse med vedtagelsen af inuitundtagelsen i 2009 og for det andet at vurdere, hvilke konsekvenser inuitundtagelsen har haft i Grønland – altså en decideret konsekvensanalyse.
Det er det, der fortsat mangler.
Så på baggrund af statsministerens drøftelser i EU i sidste uge om samme sag vil jeg spørge statsministeren som minister for rigsfællesskabet: Mener statsministeren, at det er realistisk at ændre i tekstforslaget, der er fremsat af Europa-Kommissionen?
Mai Mercado (KF), 2015-03-24:
Nu nævnte jeg jo 25-årige Bettina fra Odense, som lige nu i den grad føler sig sat bagest i køen, lige nøjagtig som man med akutjobpakken forsøgte at sætte andre forrest i køen; det var så de langtidsledige på bekostning af de nyuddannede.
Det lykkedes ikke, fordi hele ordningen var en dundrende fiasko.
Nu laver man så en ny ordning, hvor vi kan se, at danskere, som gerne vil ud og have arbejde, i den grad føler sig kørt over, fordi man nu vil præmiere kommunerne for at lave de her forløb, som gerne skulle føre til varigt arbejde, hvilket ingen jo tror på.
Jeg tror, at de fleste er klar over, at det integrationsudspil, som statsministeren har fremlagt, jo ikke er noget nær nok, og vi har, det må man bare erkende, store problemer med integrations- og asylpolitikken.
Hvordan synes statsministeren så, at det nye socialdemokratiske løfte om flere krav til indvandrere og asylstramninger, som jo også står på de her plakater, hænger sammen med, at man sammen med bl.a. Enhedslisten og Liberal Alliance både har lempet tilknytningskravet, 28-årsreglen, beskæftigelseskravet, danskkravet og selvforsørgelseskravet ?
Per Clausen (EL), 2015-03-24:
Det er jo svært, når man skal diskutere den her Dohavedtagelse, så at mobilisere den store begejstring og den store entusiasme.
Det må jeg nok sige.
I og for sig kunne jeg godt ud fra nok nogenlunde de modsatte forudsætninger af dem, Dansk Folkeparti har, fristes til at sige, at det her jo i virkeligheden er så ringe, at det knap nok er værd at støtte.
Men konsekvensen af ikke at have et FN-spor i klimaforhandlingerne og konsekvenserne af, at der ikke er nogen lande, der viderefører Kyotoprotokollen i forhold til mulighederne for at indgå en global aftale, som bare kan have en lille smule perspektiv i forhold til reduktionen af CO2-udslippet og en begrænsning af den opvarmning af jordkloden, som vi kommer til at se i de kommende år, er jo uoverskuelig dårlige.
Derfor må Enhedslisten her vælge ligesom at sige: Ja, vi synes, det går rigtig langsomt med den globale proces.
Det er det her beslutningsforslag et godt udtryk for, for dels er de reduktioner, man er blevet enige om, af en sådan karakter, at stort set ingen af de lande, der er omfattet, behøver at skærpe, hvad de tidligere har sagt ja til, og slet ikke Danmark, og for det andet er der jo ganske rigtigt mange meget betydningsfulde CO2-udledere, der ikke er med.
Så selvfølgelig er det her uhyre begrænset i sit perspektiv, men det er jo også rigtigt, som hr. Steen Gade sagde, at hvis Danmark nu skulle melde sig ud af det her, ville det jo bare være et fuldstændig klart signal om, at vi i forhold til den proces, som gerne skulle ende med en aftale på FN-plan, som i en vis udstrækning kan leve op til de forpligtelser, vi har i forhold til vores børn og børnebørn til at reducere den globale opvarmning, så ville svigte fuldstændig.
Derfor er der for Enhedslisten ingen tvivl om, at vi stemmer ja til det beslutningsforslag, der ligger her.