runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2011-04-06:
Nu er jeg jo klar over, at det her i den her spørgetid jo drejer sig om spørgsmål til ministeren, men hold dog op, hvor er det fristende også at stille det spørgsmål til ordføreren, hvorfor man er så optaget af, lige præcis i hvilket af Folketingets udvalg det så efterfølgende kommer til at blive behandlet.
Jeg synes, jeg har svaret meget klart: Regeringen påtager sig selvfølgelig ansvaret her.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er danskproduceret atomaffald, og derfor siger jeg også, at regeringen tager ansvaret for at finde ud af, hvordan vi får placeret det på den mest sikre måde.
Det gør vi på den måde, at der altså er en arbejdsgruppe i gang lige nu, og i den arbejdsgruppe sidder Indenrigsog Sundhedsministeriet for bordenden.
Og som jeg startede med at sige i min første besvarelse, så får vi resultatet af forstudierne her omkring den 1. maj.
Til den tid må vi så se, hvad der yderligere skal ske med opgaven.
Men det kan da ikke være problematisk, at man ikke lige nu og her siger, i hvilket ministerium et eventuelt lovforslag osv. osv. skal ligge.
Ærlig talt synes jeg, det giver god mening, at vi afventer resultatet af udredningsarbejdet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-06:
Jeg siger tak til ministeren for svaret.
Årsagen til, at jeg stiller spørgsmålet her til miljøministeren, er, at medierne i den seneste tid har rettet fokus mod, at indenrigs- og sundhedsministeren nu netop snart kommer med i hvert fald en liste over placeringer, som kan være mulige, og som skal undersøges nærmere.
Men årsagen til, at jeg konfronterer miljøministeren her i dag, er, at vi stadig væk står uden svar på, hvilket ministerium der skal have ansvaret, når Indenrigs- og Sundhedsministeriet er færdige med deres arbejde.
Og jeg er medlem af såvel Sundhedsudvalget som Miljø- og Planlægningsudvalget, og derfor rejser jeg nu spørgsmålet over for miljøministeren: Hvordan ser miljøministeren på, at det her ansvar eventuelt kan placeres inden for ministerens ressortområde og dermed i Miljø- og Planlægningsudvalgets regi?
Jeg undrer mig over, at ministeren kan svare mig her og sige: Jamen det er regeringens ansvar.
Jeg vil gerne vide mere.
Altså, hvordan er drøftelsen i regeringen om, hvor det skal placeres?
Hvorfor kan vi ikke få et svar?
Hvorfor har regeringen ikke været ude med en klar udmelding om, hvor det skal placeres henne?
Det her er et nationalt ansvar, og jeg synes da ikke, der kan være nogen grund til at gemme noget væk.
Lad os dog få det frem i en åben debat, og lad os allerede nu vide, hvilken minister der skal have ansvaret fremover, når indenrigs- og sundhedsministeren har gjort sit arbejde færdigt.
Så hvorfor kan ministeren i dag ikke svare mere konkret på, hvor det ministerielle ansvar skal være i fremtiden?
Karen Ellemann (V), 2011-04-06:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at understrege, hvad det er, vi har med at gøre her, for det handler jo netop om atomaffald, som er noget, Danmark selv har frembragt, og som vi jo også derfor har ansvaret for at placere på den mest sikre måde.
Man skal også i den her situation holde sig for øje, at det ikke alene drejer sig om atomaffald fra den gamle reaktor til videnskabelige forsøg på Risø, men at der også skal placeres radioaktivt affald fra f.eks. hospitalerne.
Så det drejer sig altså her om at finde et slutdepot, hvor der løbende vil blive placeret atomaffald fra Danmark.
Når man skal finde sådan et, er man jo gået i gang med at lave et større udredningsarbejde.
Det forventes, at forstudierne til etableringen af det danske slutdepot for lav- og mellemaktivt affald vil foreligge den 1. maj i år.
I det her arbejde er det Indenrigs- og Sundhedsministeriet, som sidder for bordenden i den her arbejdsgruppe, hvor sagen altså er under udredning.
Forstudierne vil så blive forelagt arbejdsgruppen.
Men lad mig bare konkludere på det her svar, at der altså ikke er tale om, at der ikke er nogen, der vil påtage sig ansvaret for det danske affalds slutplacering, for regeringen påtager sig ansvaret.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-06:
Hvad er ministerens holdning til placeringen af det formelle ministerielle ansvar for at etablere et dansk slutdepot for 10.000 m³ atomaffald i Danmark?
Hvad er ministerens holdning til placeringen af det formelle ministerielle ansvar for at etablere et dansk slutdepot for 10.000 m 3 atomaffald i Danmark?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikel i Berlingske Tidende den 30. marts 2011, »Atomdepot er en giftig sag«.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Vi har bestemt ikke deponeret vores beslutningsmuligheder hos nogen, det ville ligne os dårligt, hvis vi gjorde det.
Vi står fuldstændig frit til egentlig at sige lidt nogle af de samme ting, som jeg også har hørt Socialdemokraterne sige under debatten, nemlig at der er brug for flere lukkede pladser.
Det kommer vi ikke udenom.
Noget af det, der sker med den løsning, som justitsministeren har lagt frem i dag, er jo lige præcis også, at man ændrer åbne pladser til lukkede pladser og fastholder nogle af de ting, som man har arbejdet med på det her område, f.eks. i Horserød, hvor man skaber bedre sikkerhed.
Det er klart, at det er den vej, vi skal gå, og så skal vi nu så også sørge for, at sikkerheden er i orden, og at vi tager godt vare på personalet.
Man kan jo godt være bekymret for, at der bare tromles hen over personalet, det er jo personalet, der sidder med de stærke indsatte i det daglige.
Så der skal vi fortsætte arbejdet for at sikre, at sådan noget som alenearbejde undgås, for det lægger et pres på fængselsfunktionærerne i vanskelige situationer.
Det kunne vi meget vel gå sammen om, fordi det er vigtigt for alle her i Folketinget, at sikkerheden i fængslerne er i orden.
Jesper Langballe (DF), 2011-04-06:
Meget kort, jeg takker for svaret.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
To ting: Det er ikke nok at sige, at vi skal sikre, at alenearbejde undgås.
Når det nu er sådan, at virkeligheden ude i fængslerne er, at det er en del af dagligdagen, så lad os dog gøre noget ved det.
Så er det ikke nok at snakke om, at vi skal sikre det, så bliver der nødt til at blive taget nogle initiativer, hvis det skal høre op.
Jeg vil gerne sige en anden ting, nemlig at når ordføreren siger, at vi skal konvertere åbne pladser til lukkede, fordi vi har behov for flere lukkede pladser, opstår der bare det problem, at når man så nedlægger åbne pladser, fordi man altså laver dem om til at være lukkede, så mangler vi åbne pladser i vores fængselssystem, og det betyder altså alt andet lige, at regeringen bliver nødt til at indføre det, der hedder et tilsigelsesstop.
Jeg ved ikke, om det ikke støder Dansk Folkepartis retsfølelse.
Mig kan det godt støde, at man siger til dømte, der har modtaget en dom for at have begået kriminalitet, at der desværre ikke er plads: Vi har desværre ikke plads til at modtage flere her i fængslerne i år, så I må venligst vente til næste år.
Det vil sige, at ofrene kan gå rundt på gaderne i endnu længere tid og risikere at rende ind i deres gerningsmand, og det forstår jeg egentlig ikke hvorfor Dansk Folkeparti synes er i orden.
Og hvis man ikke syntes, at det var i orden, kunne man jo gå sammen med os andre om at gøre noget ved det.
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Det er et stort og meget kompliceret spørgsmål, som hr. Langballe her rejser.
Jeg er principielt enig med hr. Langballe i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at undgå, at der kan forekomme den slags, som her kaldes injurieturisme.
Hvis ikke jeg erindrer meget galt – men det forbehold tager jeg, det kan jo altså forekomme –
mener jeg, at justitsministeren meget tidligt i den her sammenhæng, da det blev et spørgsmål, tog kontakt både til Bruxelles, til Kommissionen og til sin britiske kollega for at påpege den her problemstilling og gøre danske synspunkter gældende.
Jeg er også af den opfattelse, at der er overvejelser i gang om, hvordan man kan ændre lovgivningen, så det ikke skal kunne forekomme.
Så jeg tror, man må sige, at regeringen har været meget, meget overvågen over for den problemstilling, som hr. Langballe her rejser, og også så tidligt som overhovedet muligt har ageret i forhold til at forsvare det synspunkt, som også hr. Langballe giver udtryk for, og som er regeringens.
Jesper Langballe (DF), 2011-04-06:
Jeg vil gerne takke for ordførerens klare ord, og så vil jeg stille et spørgsmål sådan til overvejelse.
Det er en skræmmende situation, men der er jo også noget, der tyder på, at vi kan selv her i vesten.
USA har lige vedtaget en lov, der hedder Rachel's Law.
Den er opkaldt efter en amerikansk dame, som er blevet sagsøgt på afstand, og det bliver mere og mere almindeligt med denne injurieturisme, hvor man sagsøger folk i andre lande for ytringer, som man føler sig krænket af.
Cameron, premierministeren, har lige fremsat en tilsvarende lov, der beskytter engelske statsborgere imod at blive retsforfulgt for injurier i andre lande.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Undskyld mig, selv om man er en af de ca. 5,1 millioner danskere, der ikke sidder i Værdikommissionen, har man jo stadig væk ytringsfrihed til at fortælle, hvad man mener om de værdier, vi står for i Danmark.
Dermed vil jeg egentlig sige, at jeg synes, vi skal lade det være uddebatteret og koncentrere os om det væsentlige her, og det er, at der er virksomheder og institutioner, der i den grad er truet i det daglige af islamister her i landet.
Det er det essentielle her.
Tænk på den jødiske skole i Danmark, der er ekstra sikret mod ubehageligheder.
Det samme er Det Mosaiske Troessamfunds lokaler, synagogen, som i den grad er truet i det daglige og må sikre sig ekstremt meget for overhovedet at kunne virke i et land som Danmark.
Det er jo forfærdeligt, og der synes jeg måske at både fru Line Barfod, som stillede spørgsmål før, og fru Karen Hækkerup skulle prøve at se på proportionerne i det her og fokusere på, at vi skal have gjort noget, der beskytter de mennesker.
Det gør vi en del for i øjeblikket, men vi skal være forberedt på at kunne gøre endnu mere.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Peter Skaarup i, at hvis der er nogen, der truer med vold og sætter ytringsfriheden under pres, er det fuldstændig uacceptabelt.
Der skal man give den hjælp, der er behov for, til dem, der oplever det, fordi til demokrati hører, at der er højt til loftet, og at man kan sige, hvad man mener inden for lovgivningens rammer, dvs. at der selvfølgelig er noget injurielovgivning, der skal overholdes.
Men man skal sige, hvad man mener, og man skal have en åben og fri debat, fordi vi har ytringsfrihed i Danmark.
Men hvis man forsøger at undertrykke andres synspunkter og altså siger, at der er nogle synspunkter, man ikke har lyst til at høre i den offentlige debat, mener Dansk Folkepartis ordfører så, at det også er at sammenligne med, at der er en eller anden form for trussel mod ytringsfriheden, hvis man i den offentlige debat går ind og vurderer, hvilke synspunkter man har lyst til at høre, og hvem man ikke har lyst til at høre?
Jeg deler sådan set Dansk Folkepartis intention om, at man skal kunne ytre sig.
Der vil jeg bare spørge, hvad man så skal lægge i det, når eksempelvis et parti som Dansk Folkeparti, når regeringen skal nedsætte en værdikommission, går ind og blacklister medlemmer, fordi de har ytret sig negativt om Dansk Folkepartis politik eller holdninger.
Mener Dansk Folkeparti så, at det er udtryk for, at vores ytringsfrihed i Danmark er sat under pres?
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Jeg synes, det står lidt tåget for mig, hvad det lige er, hr. Manu Sareen spørger om.
Hvis hr. Manu Sareen spørger om offentligt ansattes ytringsfrihed, vil jeg svare, at selvfølgelig skal offentligt ansatte have ytringsfrihed; det er klart.
Det siger sig selv.
Det er en grundlovsfæstet ret, man har, til at mene, hvad man har lyst til.
At det så muligvis har nogle konsekvenser for ens ansættelsesforhold, kan jo så være en anden sag.
Hvis en arbejdsplads siger, at de ikke ønsker, man fremturer på forskellige måder, må man jo så diskutere det lokalt, og vi må herinde i Folketinget også diskutere, om det på den ene eller anden måde er noget, der krænker ytringsfriheden.
Men jeg opfatter det som en meget lille del af den debat, hvis det overhovedet er en del af den debat, som vi har i dag, fordi den debat, vi har i dag, handler om, at vi har nogle virksomheder, der ikke er truet på deres ytringsfrihed på den måde, som hr. Manu Sareen bringer frem, men som i virkeligheden er truet med vold og magt.
Der er nogle terrorister, og det er karakteristisk for terrorister, som vil bruge vold for at nå deres politiske mål.
Det er jo så langt ude i forhold til normal dansk tankegang, at man vil bruge vold for at nå de politiske mål, ikke mindst over for en avis, der egentlig bare tillader sig at trykke noget, de ønsker at trykke.
Manu Sareen (RV), 2011-04-06:
Jeg vil da lige gøre ordføreren opmærksom på, at jeg synes, det er helt legalt at drage de offentligt ansatte ind i debatten, for som ordføreren også rigtigt siger, er vi blevet enige om en erklæring, og det er en erklæring, som Dansk Folkeparti også har sendt.
Der står jo netop, at man skal konstatere, at ytringsfriheden er en grundlæggende og fundamental ret i Danmark.
Derfor gælder det vel også, at man godt kan drage offentligt ansatte med ind, ligesom ordføreren også inddrog grise, uden at man vel at mærke skal sammenligne de to – helt sikkert.
Vi har jo også andre eksempler.
Vi har eksempler på, hvordan politikere fra Folketingets meget, meget fornemme talerstol har været ude efter meningsdannere osv. Vil Dansk Folkeparti også gøre noget ved den udfordring og den problemstilling, som nogle oplever?
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Jeg kan huske en god actionfilm, som jeg tror hed »Kapring i høj fart«, og jeg synes, at det er lidt det, som fru Line Barfod forsøger på her med debatten, som handler om terroristers forsøg på at knægte ytringsfriheden og gå efter en avis f.eks. Det kunne også være efter andre, der altså bruger deres ytringsfrihed ved at trykke en tegning, som nogen ikke kan lide.
Der vil jeg så også sige, at fru Line Barfod som indgang for sit spørgsmål om offentligt ansattes ytringsfrihed bruger det, at vi da selvfølgelig er enige om, at de skal have ytringsfrihed, til at sige, at alle er enige om, at Jyllands-Posten skulle have trykt de tegninger eller skulle have ytringsfrihed til at gøre, hvad den ville.
Der må jeg altså lige minde om, at det var alle ikke enige om.
Der var folk, også her i Folketinget, der gerne ville have, at man skulle pålægge Jyllands-Posten ikke at trykke tegningerne og undskylde.
Det må jeg sige lige hører med i debatten, når vi taler om det, som fru Line Barfod sagde.
Line Barfod (EL), 2011-04-06:
Jeg er helt enig i, at der selvfølgelig er forskel på dem, der bliver truet med vold, og dem, der bliver truet med en fyring, men vi er alle sammen enige om, at der skal gøres noget i forhold til dem, der truer med vold.
Det er alle i det danske samfund enige om.
Det lyder jo flot, hvad hr. Peter Skaarup siger om, at det er rigtig vigtigt med offentligt ansattes ytringsfrihed, og det er jeg jo enig i, men vil Dansk Folkeparti så gøre noget?
Altså, det, vi har oplevet hidtil, er jo, at Dansk Folkeparti, når nogen tillader sig at kritisere Dansk Folkepartis politik, kan finde på at gå ud at sige, at så skal man fratage bevillingerne eller man skal fyre den ene eller den anden.
Vil Dansk Folkeparti gå ind og i stedet sikre de offentligt ansattes ytringsfrihed?
Vi fremsætter et forslag til vedtagelse i dag, der lyder: Folketinget mener, at ytringsfriheden er en grundlæggende ret i et demokrati, og at samfundet derfor skal beskytte de, der bliver truet med overgreb på grund af deres ytringer, hvad enten disse trusler kommer fra magthavere, der ikke ønsker kritik og truer med fyring, eller fra personer, der truer med vold.
Folketinget konstaterer samtidig, at det er afgørende for demokratiet, at ytringsfriheden bliver brugt.
Derfor er det dybt bekymrende, at mange offentligt ansatte ikke tør bruge deres ytringsfrihed.
Folketinget pålægger derfor regeringen at styrke de offentligt ansattes ytringsfrihed, bl.a. ved at oprette et nævn til sikring af offentligt ansattes ytringsfrihed.
Er det noget, Dansk Folkeparti vil kunne støtte?
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Nu kan vi ikke sætte alle 5,2 millioner danskere ind i en værdikommission.
Der er man nødt til at foretage et valg, og jeg er sikker på, at dem, der har valgt dem, der sidder i Værdikommissionen, har godt styr på, at det er nogle gode folk, der er med der.
Der er vi altså meget bekymrede for det, og jeg synes også, at jeg har læst mig til, at Socialdemokraterne er bekymrede for det, hvis f.eks. et mindre medie måtte overveje at bruge deres ytringsfrihed i en bestemt retning, men kan være begrænset og faktisk tyranniseret til ikke at ville gøre det, fordi de altså bliver ramt på økonomien i en sådan grad, at det ikke kan lade sig gøre for dem.
Det er jo altså et alvorligt skråplan, hvis vi er derhenne.
Derfor må man hilse det velkommen, hvis det er, Politiets Efterretningstjeneste går meget mere ind i det, som jeg synes justitsministeren fortalte os her i Folketinget, og sætter fokus på det, fordi det er ekstremt vigtigt og altså vigtigere, end hvem der sidder i en værdikommission.
Undskyld, jeg siger det.
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Det var en fornøjelse.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
Jeg synes, at der allerede er blevet sagt mange fornuftige ting i debatten.
Jeg er meget enig i de kommentarer, ministeren kom med, og jeg er meget enig i de kommentarer, Venstres ordfører kom med, i forhold til hvor vigtigt det er at værne om vores ytringsfrihed og sikre, at virksomheder og enkeltpersoner, som er truet, selvfølgelig får den hjælp, de har behov for.
Derfor er Socialdemokraterne også med på det forslag til vedtagelse, som Venstres ordfører læste op.
For det siger sig selv, at i et åbent og demokratisk samfund skal der være mulighed for, at den frie debat kan udfolde sig, og at der ikke kan være trusler mod den frie debat, som ikke imødeses med hjælp fra bl.a. Politiets Efterretningstjeneste.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg også synes, at fru Line Barfod, som tidligere havde en kommentar om de offentligt ansattes ytringsfrihed, har mange gode pointer.
Det er rigtigt, at vi har en trussel, som handler om den offentlige debat, når man ser det i relation til terrortruslen, men noget, der er lige så relevant, er selvfølgelig, som fru Line Barfod påpegede, de offentligt ansattes ytringsfrihed.
Det er også et forslag, vi i øvrigt tit og ofte har oppe også til behandling her i Folketinget, om, at når der kommer et nyt flertal, vil der også komme et nævn til sikring af offentligt ansattes ytringsfrihed.
Så det er ikke af modvilje, jeg ikke stemmer for Enhedslistens forslag, men fordi det handler om terrortrusler, stemmer jeg for det bredt formulerede forslag, som jeg selvfølgelig lægger stemme til.
Det var det.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Jeg skal takke for en god debat om et vigtigt emne.
Det er formentlig ikke sidste gang, vi kommer til at diskutere, hvordan vi beskytter danske interesser mod de kræfter, der truer dem med bål og brand.
Det må være i folkestyrets allerstørste interesse, at vi markerer, at vi stiller os på de lovlydige mediers og borgeres side, der virker i det danske samfund og bruger deres ytringsfrihed.
Jeg synes, at man i det store og hele, måske bortset fra et par enkelte partier, har holdt proportionerne godt.
Det er, hvordan vi beskytter vores virksomheder og vores interesser i Danmark mod dem, der truer de pågældende.
Det er som sagt sikkert ikke sidste gang, vi kommer til at diskutere det her.
Vi i Dansk Folkeparti har meget stort fokus på, at ytringsfriheden ikke må kunne trues ihjel, hverken via verbal, fysisk eller økonomisk pression.
De islamister og andre grupperinger, der næres af en sådan trusselskultur, som vi normalt ikke benytter os af i Danmark, benytter netop den strategi at udpege det meget sårbare individ i flokken til at intimidere både det individ og resten af flokken.
Dermed opnår man, at de sårbare bukker under, og derefter kan der være en risiko for, at andre også må følge trop og bøjer sig for den pression, der udøves.
Uanset om vi kan lide det eller ej, kan vi godt sige, at vi i den danske medieverden har set nogle tendenser til den her adfærd, fordi man kan være nervøs for, hvad for nogle konsekvenser det har, hvis man ikke lige indgår forlig med grupper, der gerne vil have det på en bestemt måde, når det gælder Muhammedkrisen, og her tænker jeg på dagbladet Politiken, eller hvis man ikke lige lader være med at trykke den tegning, som nogle er blevet lidt fornærmet over, eller hvis man ikke lige ændrer adfærd og i det hele taget ikke taler om islam på en bestemt måde. Det kan der ikke være nogen rimelighed i, og vi må fra folkestyrets højeste talerstol her i Folketinget markere, at sådan må det ikke være.
Der skal være ytringsfrihed til, at man kan kritisere og diskutere islam og islamisme.
Der skal være ytringsfrihed og mulighed for at diskutere alle mulige spørgsmål, uden at det koster ens frihed til at kunne gøre det i det videre forløb også.
Derfor er det bydende nødvendigt, at vi sikrer, at Politiets Efterretningstjeneste har de rette ressourcer, og det er den her debat et udtryk for, til at kunne imødegå den udfordring.
Som sagt er vi i Dansk Folkeparti klar til, hvis der på et tidspunkt er et behov for det, også at give ekstra midler til Politiets Efterretningstjeneste eller til en fond, der kan sørge for, at de virksomheder, der kommer i knibe, har den nødvendige mulighed for at få hjælp og assistance.
Jeg siger tak for en fin debat og tak for tilsagnet fra justitsministeren om, at man også fra dansk side er optaget af at bekæmpe injurieturismen, som man gør i England nu.
Vi håber i Dansk Folkeparti, at det også betyder, at der kommer et lovgivningsinitiativ her i Folketinget, som vi kommer til at diskutere med henblik på at sikre vores ytringsfrihed fremover.