Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-08:
Mange tak, eller qujanaq, som vi siger på grønlandsk.
Det glæder mig at være det af de nordatlantiske mandater, der indleder med at tale her, ligesom det glæder mig som nyt folketingsmedlem at være med til at præsentere visionerne og tankerne for folketingsåret og for de kommende 4 år.
Mit overordnede mål er primært at skabe mærkbare resultater ikke alene i Grønland, men også for grønlændere i Danmark.
Og jeg har udarbejdet et arbejdsprogram med overskriften »Vækst, velfærd og en plads i verdenssamfundet«, som beskriver, hvad det er for nogle ting, jeg gerne vil.
Jeg synes, at det er vigtigt at huske på, at vi er en del af et rigsfællesskab med en understregning af, at det er et fællesskab, og at man i et sådant hjælper hinanden.
I indledningen til selvstyreloven beskrives dette netop som en præmis for Grønlands Selvstyre.
Vi bør derfor have et fælles ønske om at styrke rigsfællesskabet og styrke det grønlandske samfund generelt.
Det betyder derfor også, at det er lovligt at blande sig i debatten om rigsfællesskabet.
Vi har derudover her i Tinget en fælles opgave med at løfte, styrke og vedligeholde de områder i Grønland, som stadig væk er et dansk ansvar.
Vi behandler her i Tinget lovgivning, som vedrører mennesker og som påvirker livet i Grønland.
Det arbejde er vi nødt til at styrke, og vi er nødt til at opprioritere det.
Derfor glæder det mig også, at statsministeren har været lydhør, da vi talte sammen under møder før regeringsdannelsen.
Meget af dette afspejler sig også i regeringsgrundlagets del om rigsfællesskabet.
Jeg har allerede mødtes med rigtig mange og særlig med dem, der arbejder med Grønland.
Der er mange her, der er gået ind i politik for at gøre en forskel, det gælder også mig.
Jeg tror, det bedst gøres ved et bredt, konstruktivt og åbent samarbejde her i Folketinget på tværs af partierne.
En klar forudsætning for fællesskab og samarbejde er tillid, respekt og troværdighed.
Tidligere grønlandske regeringers lidt hårde retorik har sat rigsfællesskabet på en prøve.
Vi skal selvfølgelig kunne debattere og kritisere hinanden gensidigt, hvis der er noget at komme efter, men det er også vigtigt at understrege, at der er mange af os, som mener, at rigsfællesskabet er en del af vores historie, lige så meget som det er en del af nutidens Grønland.
Man kunne så ønske, at der var et større kendskab til rigsfællesskabet, også i Danmark.
Jeg står for en linje, som ikke kun handler om, at vi kritiserer og vi kræver, men som handler om, at vi går konstruktivt, pragmatisk og løsningsorienteret ind i et samarbejde, hvor vi sammen finder løsninger til gavn for vores fællesskab.
Inuit Ataqatigiits mål for Grønland er politisk selvstændighed på sigt.
Det skal ske på et realistisk grundlag – om vi er politisk og økonomisk klar til selvstændighed i min levetid, må tiden vise.
Her og nu står vi i Grønland over for en lang række sociale og uddannelsesmæssige udfordringer, som vi selv skal løse, og som vi selv har ansvaret for.
Hvis vi ikke får disse problemer løst, ender vi med at stå som observatører til en udvikling i vores eget land.
Uddannelse er således en af de allervigtigste trædesten i retning af en sund udvikling og et stærkt fundament for Grønlands fremtid.
Nøglen til Grønlands fremtid ligger nemlig i vores lands vigtigste råstof – vores børn og unge.
Vi skal sikre, at flere unge fastholdes i uddannelse og får gennemført uddannelsen.
Sidste måned samlede jeg sammen med to studenterorganisationer, Avalak og ILI ILI, mere end 70 deltagere her på Christiansborg, hvor fremtidens unge og Grønlands erhvervsliv diskuterede visionerne for Grønland.
Vi skal gentage denne succes i 2016 i Grønland.
Det er også min plan at invitere grønlandske studerende og studievejledere til en rundbordssamtale om de udfordringer, som de grønlandske studerende står over for, fordi de rammes dobbelt af den danske studiereform, som de også er en del af, men som også er en svær kulturel omstilling.
Grønland står midt i en økonomisk krise, som unægtelig ser ud til at fortsætte og tage til i styrke i de kommende år.
Reformerne stikker – efter Inuit Ataqatigiits og Økonomisk Råds vurdering – ikke dybt nok.
Det kræver handling, og det kræver politisk mod, og det skal være med til at sikre, at vi bevæger os helskindet og styrket ud på den anden side af krisen.
Grønland skal være et attraktivt land at investere i.
Vi har en fælles interesse og et fælles ansvar i forhold til at investere i udviklingen af det grønlandske samfund.
Der skal være vækst, for at vi kan have råd til velfærd.
Det har vi hørt rigtig mange gange.
Derfor ser jeg også gerne, at vi får etableret en grønlandsk-dansk investeringsfond til udvikling af et mere diversificeret erhvervsliv i Grønland.
Vi skal have løftet justitsområdet og velfærdsområdet, så de kommer op på et tidssvarende og mere værdigt niveau.
Vi har lovgivning, som er fra 1960'erne, og som stadig væk er gældende; det holder Grønland tilbage.
Vi skal have sikret nogle bedre vilkår, hvad angår tilbageholdelse i bygder, i fællesskab med de kommunefogeder, som varetager det.
Vi skal have inkluderet grønlændere i Danmark, hvilket regeringen var inde på, men det skal også efterleves i praksis, så det ikke bare bliver ved de fine ord.
Grønlændere i Danmark er danske statsborgere, men behandles ikke altid som sådan.
I det sidste års tid har der været rigtig meget fokus på Arktis.
Grønland spiller en rigtig central rolle i Arktis, og derfor bliver vi også herfra nødt til at interessere os i forhold til Arktis.
Vi skal benytte dette momentum og denne interesse til i fællesskab at genskabe den internationale interesse for Grønland.
Klimaforandringerne påvirker os direkte.
Vi ser dagligt konsekvenserne af klimaforandringerne, og derfor bør Grønland også tænkes ind i COP21 i Paris senere på året.
Grønland skal betragtes som en international medspiller, og alt, hvad der vedrører os, bør vi deltage i, herunder i sagen om basekontrakten på Thule Air Base – en sag, som vi fra Inuit Ataqatigiits side mener bør behandles, ved at man evaluerer forsvarsaftalen med henblik på at se, om den skal genforhandles.
Vi skal inddrages i det udenrigspolitiske arbejde.
Inatsisartut skal med fuld medbestemmelse inddrages som parlament ud fra et samtidighedsprincip, hvilket ikke altid sker i dag.
Mit samlede mål er, at vi her i Folketinget får skabt nogle mærkbare resultater, så den menige kvinde og menige mand, eller Benigne og Sakæus, som vi kalder det, også kan mærke, at det gør en forskel.
Det vil jeg i hvert fald knokle for de kommende år.
Jeg ønsker alle et rigtig godt folketingsår og rigtig god arbejdslyst – jeg er åben for et bredt samarbejde, som gavner rigsfællesskabet, så alle med det samme formål er hjertens velkomne.
Qujanaq.