runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
Det er jo ikke så overraskende, at Venstre mener, at det her er et godt afbalanceret oplæg, eftersom Venstre er en af forligspartnerne i det.
Det er altid en balancegang, hvordan man gør de ting, og når vi snakker dyrevelfærd, så er der helt klart behov for, at vi kigger på, at den skal forbedres.
Det skal den for en masse dyr, det skal den også for minkene.
Derfor er det en balancegang, hvor man må vurdere, hvad der er nødvendigt, og der har vi klart vurderet, at det her er nødvendigt.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-09:
Tak for det.
Det er helt tydeligt, at SF sådan begynder at ryste på hånden.
Man kommer måske til at tænke på, at man havde glemt alle de mange danske arbejdspladser, det også har betydning for, og den eksport, det også har betydning for.
Det er måske derfor, vi sådan ser SF begynde at ryste lidt på hånden.
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
Hvis der er nogen, der ryster på hånden, må det vel være Venstre, det er i alt fald ikke SF.
Sådan som jeg husker det, bad regeringen jo om at få en bemyndigelse til at gøre netop det, som Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten, De Radikale og hr. Christian H. Hansen foreslår nu.
Så vidt jeg husker, var det faktisk regeringen og Venstres ordfører, der ved førstebehandlingen anbefalede, at man skulle gøre netop det her.
Så hvem det er, der ryster på hånden, skal jeg ikke kunne sige, det er i hvert fald ikke SF.
Jeg har da forståelse for, at Dansk Folkepartis ordfører føler sig presset, men at det alligevel er sådan, at man føler sig så presset, at man mener, at de indlæg, vi kommer med her, slet ikke drejer sig om dyrevelfærd, er jeg alligevel overrasket over.
Dansk Folkeparti har jo samtidig selv sagt, at det er godt at få uddannelse, og så er vi jo tilbage til det, at skal vi have noget bedre dyrevelfærd, er det først og fremmest et spørgsmål om, at de mennesker, der passer dyrene, også har lidt forstand på og lidt indsigt i det.
Derfor kan det godt undre, at Dansk Folkeparti ikke vil have en ordentlig uddannelse, den samme uddannelse, som regeringen lagde op til, men kryber i et musehul undervejs og nøjes så med at gå ét skridt i stedet for hele vejen.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Så må man jo bare spørge: Hvad er det, vi har i dag?
Vi har ingenting.
Vi har en situation, hvor man kan komme op, ligegyldigt hvor man kommer fra, og plukke jordbær, som jeg sagde, i 14 dage, hvorefter man kan komme ud og passe levende mink.
Det vil vi ikke have, og den situation vil vi heller ikke have i fremtiden.
I fremtiden vil det være nogle mennesker, som har valgt, at de vil passe mink.
De har været på et kursus.
De har truffet en beslutning om, at det er noget, de vil i deres arbejdsliv.
Derfor får vi en høj kvalitet, også når vi har med mink at gøre, og det er vi utrolig glade for.
Vi håber da så sandelig også, at oppositionen ender med at stemme ja til det her, sådan at vi kan få højnet kvaliteten i forhold til rigtig mange af de levende mink, som vi har set har haft et forfærdeligt liv.
Det skulle vi jo gerne have højnet, og det kan vi med det her forslag.
Per Clausen (EL), 2010-12-09:
Det, jeg ikke kan forstå ved hr. René Christensen, er, at ved førstebehandlingen mener Dansk Folkeparti ved en tale, som hr. René Christensen har skrevet, at det er nødvendigt med 4 dages undervisning og efterfølgende hvert tredje år.
Det er en forudsætning for at få undervisning på det rette niveau.
Nu kommer hr. René Christensen og siger, at han har fået en dag og så ikke mere, og at det er tilstrækkeligt, det er han tilfreds med.
Det kunne jeg godt forstå, hvis det var sådan, at hr. René Christensen ikke kunne komme igennem med sit oprindelige forslag, men det kan han godt.
Det kan da ikke være sådan, at hr. René Christensen ved førstebehandlingen er kommet med et forslag, som ville føre til, at minkproduktionen i Danmark ville ophøre.
Altså, uanset hvad Enhedslisten i øvrigt måtte mene om minkproduktion, er det eneste, vi siger i dag, at vi sådan set har tilbudt at støtte hr. René Christensen og Dansk Folkepartis forslag, men Dansk Folkeparti ønsker ikke at få vedtaget sit eget forslag, og det er da lidt underligt, synes jeg.
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
Netop den sidste bemærkning, Dansk Folkepartis ordfører kom med, er jo typisk for hele den måde, det er kørt på.
Så siger ordføreren: Det her er et stort skridt i den rigtige retning.
Det er rigtigt, at det er et skridt i den rigtige retning, men jeg kan bare stadig væk ikke forstå, hvorfor en politiker åbenbart fortryder, når vedkommende kan få alt det, han eller hun har sagt ved førstebehandlingen, når der er et flertal for det, og når man bare kan køre løs.
Nu forsøger man at hoppe op i luften og forsøger at vride sig rundt, så man kan få en nogenlunde blød landing ud af det.
Det er altså ret uskønt!
Jeg vil gerne citere noget af det, Dansk Folkepartis ordfører sagde ved førstebehandlingen: »På baggrund af arbejdsgruppens arbejde har Fødevarestyrelsen i maj 2010 udarbejdet en rapport, hvoraf det fremgår, at arbejdsgruppen anbefaler en uddannelsesmodel bestående af en grunduddannelse af 4 dages varighed for nye minkavlere, hvor minkavleren opnår et såkaldt kørekort, samt en efteruddannelse af 1 dags varighed for alle minkavlere hvert tredje år, hvor det her kørekort fornys.
Dansk Folkeparti vil gerne gøre opmærksom på, at vi ønsker, at det skal gælde for alle, som har med pelsdyr at gøre, og ikke kun for pelsdyravleren.
Ligeledes er dette oplæg efter vores opfattelse et minimum for uddannelse, og vi vil fremadrettet følge udviklingen tæt.«
Lidt længere nede i talen hedder det så: »Den dyrevelfærd, som vi med rette kan forvente i Danmark, skal ikke sættes til side i kampen for at nedsætte omkostningerne.«
Det er vel lige bestemt det sidste, det handler om.
Dansk Folkeparti har fået kolde fødder og er blevet bange for, at det her måske kunne komme til at koste minkavlerne noget, og derfor har man så skiftet hest i vadestedet.
Jeg synes, det er ærgerligt, jeg synes, det er ærgerligt for dyrene, jeg synes, det er ærgerligt for dyrevelfærdssagen, at man overhovedet ikke kan regne med, hvad Dansk Folkeparti siger.
De siger et ved en første behandling, fører sig frem, slår sig for brystet, men når det så kommer til stykket, kryber de i et musehul.
Det synes jeg ikke er klædeligt for Dansk Folkeparti.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Det var sjovt at høre ordførerens ordførertale heroppefra.
Den handlede ikke ret meget om dyrevelfærd; det gjorde den faktisk ikke.
Men det er faktisk det, den her sag drejer sig om.
Det drejer sig faktisk om dyrevelfærd.
Det drejer sig faktisk om, at vi så, at der var en masse mink, der blev misrøgtet, men det er slet ikke det, vi taler om nu.
Vi taler om noget helt andet.
Men jeg kan godt forstå det, når det nu er SF, der er heroppe, for jeg kan se, at hr. Kristen Touborg også har udtalt sig i den her sag:
Det bør føre til et totalt forbud af minkhold til pelsproduktion.
Det bliver nok ikke i år, vi får vedtaget sådan et forbud, men det kommer nok.
Det var så et citat, som hr. Kristen Touborg er kommet med.
Man må så bare sige, at det jo er det, vi taler om.
Det er, fordi man vil nedlægge et erhverv.
Så sig dog det, det drejer sig om: Vi vil pålægge erhvervet så meget som overhovedet muligt, så det bliver så svært at have det erhverv.
Det vil man også på andre områder.
Kom nu ud af busken og sig: Vi ønsker ikke at have et erhverv, der hedder pelsdyravl i Danmark.
Så sig det!
De har fem auktioner om året, og på den sidste auktion omsatte de for 1,7 mia. kr. lige direkte ind til Danmark.
Det er fantastisk, at man vil nedlægge sådan et erhverv.
Det kan undre mig, at der bliver sagt så meget om det her.
For os drejer det sig, som jeg sagde før, om, at de her mink skal have nogle ordentlige forhold, og vi kunne jo tydeligt se, hvad problemet var.
Det var jo netop, at uddannelsesniveauet hos dem, der gik og passede de her mink, var for lavt.
Det ville vi have lavet om på, og det sker nu.
Nu får vi en højere kvalitet i forhold til de mennesker, som kommer til at arbejde med levende mink.
Vi vil også kunne se fremadrettet, at dem, som kommer til at arbejde med mink, nok vil blive de samme, og derved får de jo en vis ekspertise på området, når de kommer igen og igen i de her spidsbelastningsperioder.
Så det forslag, der ligger her, er noget, Dansk Folkeparti er rigtig glade for.
Vi gør faktisk med det her forslag rigtig meget for dyrene.
Vi gør rigtig meget for de levende mink, og jeg er helt sikker på, at når vi kommer ud og laver vores 50-procents-kontrol til næste år, vil vi opleve, at vi allerede der ser en forbedring i forhold til kontrollerne af det, erhvervet har gjort.
Når vi nu får lagt det her uddannelsesniveau oven på, får vi en endnu bedre kvalitet ude på vores minkfarme, og det er vi glade for.
Dansk Folkeparti vil sikre, at alle, der har med levende mink at gøre, har kompetence på det område, og det får de med det her.
Vi har også lagt ind, at vi skal evaluere det og se, hvordan det kommer til at gå fremadrettet.
Vi har på intet tidspunkt sagt, at det her gør vi nu, og så har vi lagt minkene bag os og så kigger vi ikke mere på det.
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
Det er da godt nok den største gang udenomssnak, jeg længe har hørt fra Dansk Folkepartis ordfører.
Det er da helt utroligt, når man står med magten i hænderne og med et flertal og man kan få det fuldstændig, som man gerne vil have det ifølge det, man sagde ved førstebehandlingen.
Jeg vil gerne lige citere en lille smule af det, som Dansk Folkeparti sagde ved førstebehandlingen
Det er den mest besynderlige form for forhandlingsteknik, jeg endnu har været udsat for.
Hvorfor vil man nøjes med lidt, når man kan få det hele?
Det ville jo være en fordel, hvis ordføreren holdt sig til at svare på det, der bliver spurgt om.
Til gengæld er det jo småt med svarene på det, der bliver spurgt om.
Jeg er vel den tredje, der spørger om det samme, uden at ordføreren er kommet det nærmere af den grund.
Man har en politik, der siger, at man gerne have den og den uddannelse, og man står med alle muligheder: Man kan sådan set bare fremsætte forslaget, og så er det vedtaget.
Så fortryder man åbenbart, efter at man er hoppet op i luften, og forsøger at vende rundt og komme ned på alle fire.
Det er meget uskønt.
Nu synes jeg så, det ville være befriende, hvis ordføreren ville svare på, hvad det er, der er sket, siden man har foretaget en komplet kovending.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Vi vil da følge det her tæt, og jeg vil sige, at det, vi får her, umiddelbart er af høj kvalitet.
Derfor har vi også lagt en evaluering ind i det.
Vi skal jo se, hvordan det her kommer til at se ud på sigt på de her minkfarme.
Vi vil ikke se de her billeder fremadrettet.
Vi vil have en høj dyrevelfærd ude på minkfarmene, og det får vi også; det er vi sikre på.
Derfor har vi også sagt, at vi vil følge det tæt.
Vi er ikke nervøse for det, hvis vi skal komme med yderligere stramninger, hvis minkavlerne ikke kan finde ud af at have den høje dyrevelfærd, som vi jo alle sammen ønsker.
Nogle ønsker også, at minkfarmene helt skal væk – det er en helt anden sag – men vi ønsker faktisk, at de her mink skal have et godt liv, selv om de er produktionsdyr, og det kan de med det, der foreligger her.
Bente Dahl (RV), 2010-12-09:
Hr. René Christensen påstår, at vi har en skjult dagsorden, nemlig at vi vil nedlægge minkfarme.
Sikke noget sludder.
Tværtimod, vi vil opkvalificere minkfarmene med uddannelseskrav, som der i øvrigt også findes for andre erhverv, der har med produktionsdyr at gøre.
Jeg må spørge, ligesom andre har gjort før mig: Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at gennemføre et ordentligt uddannelsesforløb?
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Det, der kan undre mig meget her, er, at man bliver ved med at spørge om noget.
Hvad er det, man vil vide?
Hvad er det, den her sag drejer sig om?
Drejer det sig ikke om, at vi vil højne dyrevelfærden for mink i fangenskab, produktionsdyret mink?
Er det ikke det, det drejer sig om?
Det, der ligger her, højner kvaliteten i forhold til vidensniveauet hos dem, der skal arbejde med de levende mink, og det kommer minkene til gode.
Er det ikke det, sagen drejer sig om?
Det drejer sig om, at de her mennesker skal have kompetencer til at passe mink, og det får de nu.
Det er jo det.
Det er en sejr i forhold til, hvad vi også talte om ved førstebehandlingen.
Jeg kan slet ikke forstå, at man står og skal have den her diskussion her og nu.
Nu kommer der et kursusforløb.
Vi kommer til at se, at alle, der kommer til at arbejde med levende mink, har nogle forudsætninger for at gøre det.
Det er en rigtig god sag.
Bente Dahl (RV), 2010-12-09:
Det drejer sig om kvalifikationer.
Det her er en diskussion om, hvilke kvalifikationer et menneske skal have for at kunne passe levende dyr, i det her tilfælde levende mink.
Hvilke kvalifikationer kan vi blive enige om?
Hvor skal overliggeren lægges henne?
Det er det, det drejer sig om.
Jeg vil lægge overliggeren en del højere, end jeg kan høre, at Dansk Folkeparti vil.
Jeg vil nemlig have et uddannelsesforløb på mindst 4 dage, og det kan jeg høre at Dansk Folkeparti ikke vil være med til.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Der er faktisk sket det, at det, vi talte om dengang, var et uddannelseskrav kun til ejeren, og nu er det faktisk sådan, at alle, der skal arbejde med levende mink, skal have uddannelse.
Så vi har jo flyttet os rigtig langt, fra vi havde førstebehandlingen.
Vi har i Dansk Folkeparti jo fået det, vi ville have.
Vi ville have uddannelse til alle, der har med levende mink at gøre, og det får vi.
Det er jo den gode position, vi står i, der gør, at det kan vi få og det har vi fået og det er vi glade for.
Det tror jeg faktisk også minkene er, hvis de kunne svare.
Marianne Jelved (RV), 2010-12-10:
Derfor vil jeg gerne understrege, at det for mig har været en skuffelse, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har truffet den beslutning, som gør, at vi nu reducerer produktionsskoleydelsen, fordi det jo sådan set dokumenterer eller viser, at når man laver aftaler af den karakter, skal man ikke bare have en forståelse; man skal faktisk have skrevet tingene meget præcist ned.
Det er så den lære, jeg har måttet drage af den her sag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-10:
Men uanset hvad har vi jo før hørt, at regeringen siger, at man skal kunne stole på regeringen: Det, vi siger før et valg, mener vi også efter et valg.
Man har sagt: Vi rører heller ikke dagpengeperioden, hverken størrelsen eller længden.
Det har man så gjort alligevel.
Det her er nøjagtig det samme, og derfor vil jeg bare høre, om ikke undervisningsministeren kan bekræfte, at de papirer, som fru Marianne Jelved og jeg sendte over til ministeren forud for samrådet i juni måned, klart tilkendegav, at regeringen på daværende tidspunkt ville nedsætte ydelsen fra det, den var, til SU-niveau, og at alle de notater, der var i kredsen bag »Flere i arbejde«, klart og tydeligt tilkendegav, at de blev enige om noget andet.
Vi blev jo netop enige om ikke at røre den.
Så hvis ministeren kan bekræfte det og huske de papirer, var det sådan, det var, og derfor er det intet mindre end et forligsbrud.
Ud over det er det heller ikke klogt at gøre det.
Marianne Jelved (RV), 2010-12-10:
Når jeg nu alligevel er på talerstolen, vil jeg da gerne bekræfte hr. Bjarne Laustsens beskrivelse af fortiden og de aftaler, vi har indgået.
Men jeg vil godt komme med en tilføjelse, fordi ministeren netop peger på eller trækker den sag frem, som bestod i, at Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgik en aftale om erhvervsuddannelserne og produktionsskolerne for snart en del år siden.
Der skete det, at vi reducerede i skolepraktikordningerne.
Det fik jeg virkelig rigtig meget skældud for uden for forhandlingslokalet.
Men vi gjorde også noget andet.
Vi fastholdt, at produktionsskoleydelsen skulle være, som den var, selv om regeringen også på det tidspunkt ønskede at afprøve, om man kunne ændre på den, så den blev af en SU-lignende størrelse.
Og det var min begrundelse for det, da jeg kom ud af forhandlingslokalet: at jeg var gået med til det ene, fordi jeg havde fået det andet.
Men i min forståelse var der en aftale, som gjorde, at selv om den fastsattes på finansloven hvert år, ville aftaleparterne ikke benytte sig af den mulighed, at de kunne vedtage en finanslov uden Det Radikale Venstre og ændre det.
Det var sådan en gentleman’s agreement, som jeg syntes var ganske fornuftig.
Mødet er udsat.
. Forhandling
Tina Nedergaard (V), 2010-12-10:
Vi har faktisk været meget omhyggelige, for aftalen var så omfattende, både den, der blev indgået med beskæftigelsesministeren, og som beskæftigelsesministeren selvfølgelig selv har redegjort for i samrådet, og også de aftaler, der ligger på Undervisningsministeriets område.
Vi har faktisk gjort os umage, og vi finder på ingen måde, at vi har brudt nogle indgåede aftaler.
Det er ikke regeringens politik, at når man indgår aftaler, bryder man dem.
Derfor har vi været meget omhyggelige.
Jeg må derfor også sige det på den måde, at det virker, som om det afhænger af de øjne, der ser det, men det har i hvert fald ikke på nogen måde været intentionen, det fremgik altså meget klart af aftalen, og det fremgik også af det lovforslag, som den daværende undervisningsminister aftalte med Venstre, Konservative, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, at det skulle fastsættes ved de årlige finanslove.
Det grundlag er ikke ændret ved senere aftaler indgået i Undervisningsministeriet.
Både beskæftigelsesministeren og jeg har stillet op til samråd tidligere på året, hvor vi gennemgik, hvorvidt der var begået nogen form for forligsbrud eller aftalebrud.
Jeg vil også gerne sige, at jeg var af den opfattelse forud for samrådet, og det vil jeg fortsat være, at hvis jeg ikke mente, at vi var på den rette side af aftalen, så ville jeg ikke gennemføre det.
Det er jo derfor, at vi støtter os til de bemærkninger, der var til lovforslaget, hvoraf det fremgik, at ydelsen fastsættes ved de årlige finanslove.
Jeg er altså ked af at bevæge mig over på en kollegas område for aftalerne.
Det kan jeg ikke, og jeg ønsker det sådan set heller ikke.
Så jeg forholder mig til det, der er indgået på Undervisningsministeriets område.
Det holder vi os helt inden for i det, vi laver i forhold til skoleydelsen.
Når vi ikke har reklameret med det forud for et valg, skyldes det alene, at vi ikke kunne forudse den økonomiske krise, som vi er kommet ind i i hele verden, og at jeg har stor respekt for produktionsskolerne, så det var ikke mit første valg, men jeg vedkender mig fuldt og helt, at vi sparer.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-10:
Den her sag er en, vi har været meget optaget af i Uddannelsesudvalget, fordi det drejer sig om de svageste elever i vores samfund og i vores system.
Derfor er det lidt uforståeligt, at man med sådan et lovforslag som det her vælger at ramme en bestemt gruppe, der har det svært nok i forvejen.
Så vi vil gerne bede om, at vi får sagen tilbage i Uddannelsesudvalget.
Så det er fint.
Men jeg vil gerne have lov til at sige, at en af tingene drejer sig om skoleydelsen.
Allerede tilbage i 2002 satte den nuværende regering sig sammen med kredsen af partier på arbejdsmarkedsområdet, da hr. Claus Hjort Frederiksen var beskæftigelsesminister, og en af de ting, som man ville, var jo, at skoleydelsen skulle sættes ned til SU-niveau.
Det snakkede vi frem og tilbage om, og vi blev enige om, at det ville vi ikke gøre.
En Det er jo indlysende, hvorfor vi ikke kan sammenligne skoleydelsen med SU. For det første er det rent og skært lønarbejde.
Hvis man ikke møder op og passer sit arbejde på produktionsskolen, ja, så bliver man trukket i løn.
En anden grund til, at vi ikke kan sammenligne det med SU, er, at når man er på SU, får man stort set lige meget, ligegyldigt om man passer sine studier eller ej, om man sidder derhjemme eller er på universitetet, eller hvor man er henne, men på produktionsskolen er det anderledes.
Når man er på SU, kan man også få lån, og man kan arbejde ved siden af.
Det kan man ikke, når man er på produktionsskole.
Ud over det eklatante aftalebrud, som er sket i forbindelse med »Flere i arbejde«, som vi også diskuterede i juni måned, inden Folketinget gik på sommerferie, så er det helt uforståeligt, at man sætter sig sammen og laver en aftale med regeringen.
Alle kan jo se, hvad det var, vi diskuterede i forbindelse med »Flere i arbejde«.
Der diskuterede og handlede vi af, at skoleydelsen skulle være på det niveau, den var.
Det her er jo en markant forringelse.
Man sætter skoleydelsen til de svageste elever i vores samfund ned med næsten 50 pct.
Vi ønsker jo, at de elever, der ikke kan gå den direkte vej, bliver samlet op, bl.a. på produktionsskolen, og kan komme videre med en eller anden form for uddannelse der eller i systemet.
Derfor synes vi simpelt hen, det er forkert at straffe de elever på den måde.
Vi har haft et hav af produktionsskoler og Produktionsskoleforeningen inde at sige, at det her sagtens kan løses.
Der er faktisk overskud inden for området, hvis man ville og der både var vilje og vej.
De har faktisk anvist, hvordan det kunne lade sig gøre ved hjælp af globaliseringsmidlerne.
Man behøver ikke at skære ned på det her område.
Det, der er problemet her, er, om produktionsskolerne med den måde, man laver det her lovforslag på, er i stand til at løse den opgave, som vi er enige om skal løses.
Tina Nedergaard (V), 2010-12-10:
Jeg går tilbage til starten, det er jeg simpelt hen nødt til.
I forhold til SU'en har vi ikke harmoniseret fuldt og helt, for det ville jo have betydet, at man, når man var under 18 år, slet ikke skulle modtage skoleydelse.
Vi har alligevel fastholdt det, fordi vi også tillægger det betydning, som hr. Bjarne Laustsen gør det.
I regeringen tillægger vi det også betydning, at eleverne får en ydelse for at møde på det, de opfatter som arbejde, for selv om det er uddannelse, er det også en form for arbejde.
Vi tillægger det også stor betydning, at skolen har det pædagogiske værktøj.
Jeg vil gerne understrege, at vi fra regeringens side sætter stor pris på det arbejde, produktionsskolerne yder.
Jeg har mødt masser af dejlige unge mennesker, som har fået et enormt stort udbytte af produktionsskolerne, og derfor har jeg så forsøgt at imødekomme det.
Når nu ikke danmarksøkonomien eller verdensøkonomien er til, at vi bare kan strø mere økonomi ud over det hele, har jeg tilkendegivet, at jeg meget gerne vil indgå i drøftelser med Produktionsskoleforeningen om at lave et egentligt uddannelsesbevis, sådan at den elev, der har gået på produktionsskole, ikke bare skal føle, at vedkommende har haft et ophold et eller andet sted, men at det får en formel anerkendelse.
Det arbejde har jeg faktisk allerede startet.
Men jeg ser bestemt også meget frem til samrådet, som, så vidt jeg husker, foregår på tirsdag.
Det er fuldstændig korrekt, hvad Hr. Bjarne Laustsen henviser til, nemlig at vi før sommerferien havde en drøftelse i samråd, hvor også beskæftigelsesministeren var til stede.
Der skal jeg gøre gældende, at produktionsskoleaftalen er en aftale, som regeringen har med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre fra for år tilbage.
Af den aftale fremgår det, at ydelsen fastsættes på de årlige finanslove, og derfor har vi selvfølgelig ikke brudt nogen aftale, når vi sænker skoleydelsen.
Så kan man være enig eller uenig i indgrebet, men grunden til, at vi har valgt at gøre det, er, at vi finder, at vi med den store produktivitetsstigning, der er i produktionsskolerne, også gerne vil tilvejebringe ressourcer til, at der kan være så mange elever, som der er, eller som vi forventer der vil være i fremtiden, i produktionsskolerne, men hvor ydelsen så reduceres.
Jeg vil også gerne sige, at vi ikke har harmoniseret fuldt og helt med SU-området, for havde vi gjort det, ville der ikke have været SU til dem under 18 år.