runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Først og fremmest tak for ordene omkring barselsproblematikken, altså det her problem med, at flere fædre gerne vil holde mere orlov, men hvor der altså er nogle strukturer, som afholder fædrene fra det.
Jeg vil sige, at fra Socialdemokratiets side er vi generelt klar til at spille konstruktivt ind.
Det mener jeg også fremgik af min ordførertale.
Der er nogle steder, hvor vi simpelt hen er uenige med regeringen og vil kritisere det, men der er også nogle steder, hvor vi gerne vil spille meget konstruktiv ind.
Det her er et af områderne.
Vi vil gerne være med til at prøve at finde nogle modeller, nogle overvejelser, nogle tiltag, som kan styrke fædres muligheder og rettigheder uden at begrænse friheden.
Det mener jeg sådan set der er god mulighed for.
Jeg har lige et konkret spørgsmål.
Der er jo så meget, man kan snakke om, men der er et stort flertal i Folketinget, der den 27. januar gav udtryk for, at man ønsker en barselsfond for selvstændige.
Der er et flertal igen i dag, der siger det.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Når det handler om regeringens politik på hele selvstændigheds- og iværksætteriområdet, ønsker vi flere selvstændige og iværksættere.
Det gælder både flere mænd og flere kvinder, der har modet til at starte egen virksomhed.
Hvis vi kigger på nogle af de store danske virksomheder, som er med til at skabe vækst og arbejdspladser i Danmark i dag, vil vi se, at de ofte er startet med en enkelt mand eller kvinde og en god idé og bygget op derfra.
Vi har behov for flere, der tør tage det spring og lade deres ideer og det, de tror på, få luft under vingerne og blive til virksomheder.
Betyder det så, at vi slet ikke har fokus på, at der kan være forskelle på, hvilke udfordringer mandlige og kvindelige iværksættere står over for?
Det peger alle undersøgelser også på, og det var sådan set også det, beskæftigelsesministeren sagde i forbindelse med behandlingen af lovforslaget: Vi er godt opmærksom på, at der kan være forskellige udfordringer, og vi har sådan set også taget nogle initiativer til et arbejde på det område.
Nej, det gør det ikke.
Det var et makværk, som jo inkluderede, og det tror jeg også selv Socialdemokraterne har erkendt, alt, alt for mange, som intet havde at gøre med selvstændige.
Det var pensionister, der lavede lidt arbejde for naboerne, og det var unge studerende, der deltog i medicinske forsøg på hospitaler, der pludselig var en del af en barselsfond.
Derfor var der nødt til at ske markante ændringer og en nedlæggelse af den fond, som bl.a. den socialdemokratisk ledede regering havde indført.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Det, som regeringen oplevede den 27. januar, og som regeringen oplever igen i dag, er jo i virkeligheden et politisk flertal, som vil have, at der skal ske noget på det område, men også en fremstrakt hånd fra Dansk Folkeparti, fra hele rød blok, som gerne vil indkaldes til forhandlinger og komme med bud på, hvordan vi kan løse det problem sammen.
Vi er sådan set fra Socialdemokratiets side meget åbne over for, om man kunne lave en anderledes barselsfond eller lave noget helt andet eller noget helt tredje, som kunne løse nogle af de her problematikker.
Vi kan bare ikke stille os tilfredse med, at vi alle sammen og regeringen lader, som om det her problem forsvinder af sig selv.
Så må jeg ikke bare opfordre ministeren til ikke at besvare en fremstrakt hånd med et knytnæveslag, men tage positivt imod, at vi inviterer os selv forbi til forhandlinger.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Nu er Folketingssalen ikke lige det sted, hvor man skal udbasunere, hvad der foregår på et bordel, men jeg kan alligevel ikke lade være med at spørge om noget.
De mennesker, som arbejder med prostituerede, som er kommet ud af prostitution, også selv om de har arbejdet på bordeller, beskriver store fysiske og psykiske skader.
Hvordan vil ordføreren sikre sig, at arbejdsstillinger og mængden af arbejde osv. er reguleret i overensstemmelse med arbejdsmiljøloven?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jeg tror sådan set grundlæggende, at både jeg selv som minister og øvrige ministre altid hilser partier, som er konstruktive, velkommen.
Jeg oplever hverken det, som Venstres ordfører, eller det, jeg selv har sagt, som værende et knytnæveslag, men vi kan godt se forskelligt på effekten af den barselsfond, som den tidligere regering oprettede.
Vi synes, den var temmelig problematisk skruet sammen.
Derfor har vi valgt at nedlægge den i sin nuværende form, men det betyder jo ikke, at vi ikke erkender, at der kan være udfordringer, bl.a. i forhold til kvindelige iværksættere.
Det har beskæftigelsesministeren jo sådan set også sagt her i salen, og ministeren har også sat et arbejde i gang i forhold til, hvordan vi egentlig kan sikre, ikke bare flere kvindelige, men flere iværksættere i Danmark generelt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Tak for det.
Jeg vil også gerne takke ministeren for talen og egentlig også for mange af de gode initiativer, der er i redegørelsen.
Det fik jeg ikke gjort i min ordførertale, men jeg synes sådan også, der er rigtig mange gode ting, bl.a. indsatsen over for kærestevold og indsatsen i regi af Nordisk Råd over for sexisme på nettet.
I min egen ordførertale adresserede jeg jo behovet for, at vi involverer civilsamfundet i den opgave, det er at oplære de nydanskere, som måske har brug for også at lære vores normer at kende.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministerens svar på det er.
Er ministeren enig med mig i, at der også er behov for at inddrage civilsamfundet, altså danske borgere, i den opgave, og hvordan vil man i givet fald gøre det?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Det gør vi jo allerede, og det kommer vi også til at gøre fortsat.
Hvis man kigger på det satspuljeprojekt, »Venner viser vej«, som jeg også tror at Alternativet var med til at sikre udmøntning af penge til, kan man se, at det jo netop handler om at sørge for, at det stærke danske civilsamfund bliver koblet op på de mennesker, der kommer hertil, både nu og i den kommende tid, for at sikre en god integration i det danske samfund.
Der er bare et område, hvor jeg ikke vil være med til at gå på kompromis.
Jeg var egentlig lidt ked af det, som Alternativets ordfører sagde, men forhåbentlig ikke mente på den måde, nemlig at så håndfaste var vores egne værdier ikke, fordi danske mænd ikke nødvendigvis i samme omfang som kvinder gik hjemme sammen med deres børn, så nu skulle vi også passe på ikke at sende et signal om, at vi ville noget for folk, der kom hertil.
Jeg synes, vi skal være meget klare i sproget over for folk, der kommer hertil, med hensyn til at vi ikke vil acceptere vold mod kvinder, at vi ikke vil acceptere social kontrol, at vi grundlæggende ikke vil acceptere, at man har det udgangspunkt, at kvinder er mindre værd end mænd.
Og det kan vi lige så godt gøre fra den første dag, folk ankommer hertil, uden på nogen måde at så tvivl om, hvad vi selv står for, og hvad det er for nogle ligestillingsmæssige mål, der i Danmark er blevet opnået gennem tiden.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Jeg tror, ministeren har misforstået mig.
Jeg prøvede ikke at legitimere eller forsvare, jeg prøvede sådan set at nuancere ved netop at pege på, at en ting er, at man tager afstand fra noget – det er helt fint, det skal vi også gøre – men man kan godt samtidig prøve at forstå, hvad der ligger bag nogle af de handlinger, som f.eks. nogle nydanskere har gjort sig til talsmænd for.
Så det var bare en nuancering af det.
Hun sagde, at ligestilling også handler om retten til at bestemme over sin egen krop.
Det er vi jo fuldstændig enige i, og i den sammenhæng vil jeg meget gerne spørge til ministerens holdning til, at transpersoner, når de melder sig på banen og gerne vil skifte køn, skal igennem et meget langvarigt og meget ydmygende psykiatrisk udredningsforløb, hvor de bliver stillet nogle meget nærgående spørgsmål, bl.a. om deres seksuelle præferencer.
Mener ministeren, at vi opfylder vores ligestillingspligt som samfund, når vi lader transpersoner gå igennem sådan et psykiatrisk ydmygende forløb?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jeg ved, det er en dialog, som partierne har med min kollega, sundhedsog ældreministeren, og det er også der, den retmæssigt hører til.
For Ligestillingsministeriet er jo et ressortministerium og har en koordinerende opgave, men det er jo ikke sådan, at det så betyder, at der ikke er en ligestillingsdiskussion, som skal foregå i de enkelte ministerier – det er der i høj grad, og derfor skal man også tage debatterne med den respektive minister.
Mig bekendt har Danmark både under den forrige, den tidligere og den nuværende regering arbejdet for at ændre de definitioner, der ligger i WHO, i forhold til det her, som vel er det, der er kilde til nogle af de problemer, som ordføreren omtaler.
Og det er jo endnu et udtryk for, at også på det område pågår der faktisk fra dansk side et arbejde for at påvirke internationale organisationers holdninger til sager på ligestillingsområdet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-29:
Men er det ikke korrekt, at hvis nu Jette og Jens får et barn, har Jette og Jens ikke de samme rettigheder, for Jette, som har født og er mor til barnet, har markant bedre rettigheder i forhold til barselsorloven end Jens, som er far, og mener ministeren ikke, at det er rimeligt at sikre lige rettigheder til begge forældre?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Jeg tror ikke, at vi i Liberal Alliance kommer til at fremsætte et beslutningsforslag om at fjerne øremærket barsel til mødre.
Men principielt: Ja, jeg tror ikke, at det giver mening at have den lov. Så principielt ville jeg gerne fjerne den, fordi jeg sådan set ikke tror, at barnet vil lide under, at der ikke er en særligt øremærket barsel til mor.
Så ja, ordføreren har ret i, at der ikke er ligestilling retligt i forhold til, at der er øremærket barsel til mor, og at det er der ikke til far.
Men i Liberal Alliance mener vi ikke, at der nødvendigvis skal være øremærket barsel, og i hvert fald slet ikke, at det er et problem i praksis.
Marianne Jelved (RV), 2016-03-29:
Altså, nu er det jo sådan – og det tror jeg også at ordføreren er enig i – at lovgivningen, som vi laver her i Folketinget, også præger kulturen i samfundet og måden at opfatte, hvad der er rigtigt og forkert, på sådan hen ad årene.
Og derfor har vi jo også en konstatering af, at kvinder mange gange betragtes som en mere usikker arbejdskraft end mænd, især hvis de er i den fødedygtige alder, som det hedder, for så er der en risiko for, at de skal på barselsorlov.
Det kan jo kun afhjælpes, ved at vi laver lovgivningen om, sådan at vi laver rettigheder også til mænd, så det bliver en kultur på arbejdspladsen, at både mænd og kvinder går på barsel.
Og det ville rigtig, rigtig mange mænd faktisk ønske sig, for de har oplevelsen af, at det i dag er meget svært at få accept af, at de tager barselsorlov.
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet var.
Men i forhold til at vi kun kan komme det her til livs via regulering, vil jeg sige, at det jo ikke er rigtigt.
Som Venstres ordfører tidligere sagde heroppe, er det jo lige kommet frem, at de virksomheder, som har flere kvinder i ledelse, på topposter, klarer sig rigtig, rigtig godt.
Og det viser jo netop, at der ligger helt klare fordele ved at vælge at tage kvinder ind på topposterne i det danske erhvervsliv, på trods af at kvinder eventuelt må gå fra i en barselsperiode.
Marianne Jelved (RV), 2016-03-29:
Det er jo sådan set ikke et svar på mit spørgsmål.
Det er jo rigtigt, at der er flere kvinder i ledelsen, og at det går godt i de virksomheder, der har kvinder i ledelsen.
Det er fint.
Men det hjælper jo ikke medarbejderne på gulvet, om jeg så må sige.
For det er jo ikke alle kvinder på en arbejdsplads, der bliver ledere på den pågældende arbejdsplads.
Så igen spørger jeg: Når nu vi ved, at lovgivningen præger samfundet, var det så ikke en idé også at se lidt frisk på det, selv om man kommer fra Liberal Alliance, og så sige: Vi bør også give mændene nogle rettigheder, så de bliver mere ligestillet med kvinderne?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Nej, det er Liberal Alliance slet ikke indstillet på.
Det er rigtigt nok, at lovgivningen præger samfundet, præger kulturen, men det er der også mange andre ting der gør, og man kan altså sagtens præge en kultur uden at have en ny lov med i hånden.
Og det er sådan set det, som vi i Liberal Alliance mener at mænd må gøre.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Tak til ordføreren for en omfangsrig tale.
Der var elementer, jeg var meget enig i, men ordføreren sagde også nogle ting, som jeg ærlig talt må sige jeg måske synes er lidt langt ude.
Det var det her med, at når fædrene ikke tager barsel, legitimerer det nærmest fuldstændigt, at drengebørn vokser op til at blive voldelige eller udøve voldtægt.
Jeg vil bare gerne spørge, om ordføreren har belæg for at påstå, at mængden af barsel har indflydelse på, om børnene vokser op og udvikler voldelige tendenser.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Ja, altså, først vil jeg svare, at det i hvert fald ikke var mine ord.
Det var ordførerens fortolkning.
Så det er sådan set det, jeg refererer til, det er ikke kun til barsel, jeg bruger barsel som et eksempel.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
[Lydudfald]
... synes jeg ikke fremgik helt klart af ordførerens oprindelige tale.
Jeg synes bare, man godt kan sætte spørgsmålstegn ved, om den her tilknytning nødvendigvis behøver at være inden for det første år, hvor barselsorloven oftest vil være aktuel.
Det er fair at have det politiske synspunkt, at man skal have øremærket barsel.
Det var mere de afledte konsekvenser, jeg måske godt ville sætte spørgsmålstegn ved.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Det er også en faglig diskussion, som jeg heller ikke er ekspert i.
Nu har jeg læst det lidt op, men den diskussion kan vi altså sagtens tage.
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at tilknytningen i barndommen, om det så er i det første år, de første 2 år, de første 5 år eller de første 10 år, har stor betydning.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Tak for det.
Også tak for en tale, der jo også udstiller, at der både er områder, vi nemt kan samarbejde på, og områder, hvor vi nok ikke er helt enige.
Venstre mener, at et krav om fordelt barsel er familiepolitisk tvang.
Man reducerer familierne til sociale enheder, der skal dikteres en særlig fordeling, fordi man politisk set mener, at det vil give de bedste sociale forhold.
Er ordføreren ikke bekymret for, at den tvang vil fjerne familiernes selvstændighed, vil fjerne det ræsonnement, der ligger bag den måde, familier opbygger deres tilværelse på, prioriterer deres tid og indretter sig på?
Det er jo en helt principiel overvejelse værd, og derfor er jeg faktisk også nysgerrig efter at høre ordførerens ræsonnement i den uddybning.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-29:
Det er ikke korrekt, at fædre har de samme rettigheder i forhold til deres børn, som en mor har, for der er i dag ikke øremærket barsel til fædre.
Så jeg vil bare gerne spørge: Hvis Liberal Alliance er imod en øremærket barsel til fædre, vil Liberal Alliance så også ophæve den øremærkede barsel til mødre?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
I praksis har far mulighed for at tage barsel på lige vilkår med mor.
Det er rigtigt nok, at den første tid, de første 14 uger, er øremærket mor, fordi der er nogle biologiske hensyn.
Barnet har et behov, som mor kan tilfredsstille via amning, og derfor har man formentlig øremærket de første 14 uger til mor.
Det ved jeg ikke om man behøver.
Der er rigtig mange flaskebørn, og mon ikke mor ville tage de første uger alligevel?
Så det ved jeg slet ikke om er nødvendigt.
I praksis har far mulighed for at tage de næste 14 uger, hvis han vil det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Ordføreren kritiserede Venstre for at sige, at det er godt for fædre at være sammen med deres børn, at det er godt for fædre at holde forældreorlov.
Hvorfor skulle det ikke være godt for fædre at holde forældreorlov?
Alle forskere og eksperter, i det hele taget alle, der har en eller anden form for berøring med det her, siger netop, at det er godt, ikke bare for fædrene, men også for deres børn, at fædrene bruger mere tid sammen med deres børn, også i den første tid.
Så hvorfor i alverden er det lige præcis det, som Liberal Alliance skal kritisere regeringen for?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Jamen nu er det ikke sådan, at jeg står heroppe og siger, at det ikke er godt for fædre at være sammen med deres børn.
Det tror jeg sådan set også det er, men jeg er ikke interesseret i at tvinge nogen fædre til at blive hjemme og tage barsel sammen med deres børn.
Det kan være, at kvinden hellere vil, eller det kan være, at manden har andre ønsker.
I virkeligheden handler det at være liberal om at skabe rammerne, og så kan den enkelte familie selv vurdere det.
Og lur mig, om den enkelte far ikke ville gøre det, hvis han syntes, at det var sådan, han helst ville have at hans og familiens barsel sammenlagt skulle tilrettelægges.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Jeg synes bare, det virker, som om Liberal Alliance er blind for, at der kan være andre faktorer på spil end bare den frie vilje.
Altså, der jo en grund til, at hver femte mandlige HK'er ikke holder en eneste orlovsdag sammen med sit nyfødte barn.
Der er en arbejdspladskultur, der er en kultur i samfundet, der er alle mulige ting, som gør, at det ikke kun handler om det frie valg.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at man ikke vil lovgive, og jeg synes også, det er rimeligt, at man vil det andet – det er sådan set ikke det, jeg snakker om – men ikke engang Liberal Alliance må være blind for, at der er andre faktorer på spil end bare den frie vilje.
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Det kan meget vel være, at der er andre faktorer på spil, men spørgsmålet her er jo, hvorvidt vi skal lovgive om det.
Og man kan sige, at der jo ikke er nogen af vores rettigheder i Danmark, der er faldet ned fra himlen.
Når kvinder har stemmeret i dag og vi har alle de rettigheder, vi har, så er det jo, fordi der er nogle, der er gået forrest og har kæmpet den kamp.
Og der mener jeg bare at mændene må på banen, hvis de synes, at det her er vigtigt.
Lovgivningsmæssigt har de alle muligheder; de har loven på deres side.
De kan gå sammen i forhold til deres arbejdsgiver og tage den barsel, som de mener vil være det bedste for dem, hvis de ellers mener det.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Ordføreren nævner selv, at fædres mindre deltagelse i barnets liv kan få betydning for samværs- og forældremyndighedssager senere hen.
Samtidig ved vi også, at det ifølge London School of Economics og Københavns Universitet koster kvinden 10 pct. af hendes løn for hvert barn, hun får, på grund af mindre tilstedeværelse på arbejdsmarkedet og den timeløn, hun så dermed får.
Kvinder sparer i gennemsnit kun 80 kr. op til pension i forhold til de 100 kr., mændene sparer op.
Det gør dem altså fattigere, når de går på pension, men også, hvis de vælger at blive skilt.
Så begge parter kan sådan set, på grund af at barslen ikke bliver fordelt ligeligt, komme i klemme, hvis de bliver skilt.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren: Hvorfor er det, at mænd og kvinder ikke skal have de samme rettigheder til barsel?
For det har de jo faktisk ikke i dag.
Kvinder har ret til en bestemt øremærket del af barselsorloven, det har mænd ikke.
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Nu taler SF's ordfører om, at barslen bliver fordelt.
Det er jo en barsel, som man i familien fordeler, og man har også mulighed for i familien at tale pensionsvilkår og alt muligt andet.
Familiens økonomi
samlet set har man mulighed for at fordele i familien, præcis som man ønsker.
Det kan man jo lave en aftale om frivilligt mor og far imellem.
Og ja, så er det rigtigt, at der er noget, der er øremærket mor.
Det kunne vi sådan set godt diskutere om der overhovedet skulle være.
Det er jeg sådan set åben for at tale om, hvis det er dér, man synes at der er en kile i forhold til ligestilling.
Men mor og far synes vi i Liberal Alliance selv må fordele den barsel og vurdere, hvad der er bedst for dem i den enkelte familie.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Men anerkender ordføreren også – det er faktisk noget af det, som mænd, der kommer i klemme i senere skilsmissesager, selv siger – at det her med, at kvinderne har været sammen med børnene i de første år, og at det typisk derfor også er dem, som tager sygedagene, når børnene er syge osv., kan have en indflydelse på, hvor tæt knyttet børnene er til deres forældre, og at det kan få en betydning for, hvordan det er, man så senere hen vurderer forældremyndighed og -samvær i sagerne?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Ja, lige præcis.
Det, som er mit indtryk, er, at det gør en forskel, at det for de fædre, som har fravalgt barnet til fordel for deres arbejde i de tidlige år, og som måske ikke har taget barns første og anden sygedag og ikke har været med til læge, vejer tungt, i forhold til hvem der skal være primær bopælsforælder, når de står i en skilsmisse, der er konfliktfyldt.
Men det er jo ikke noget, som vi politisk skal gå ind og lovgive om, det er jo noget, fædrene skal være opmærksomme på, altså at når de fravælger barslen, kan det have konsekvenser senere i deres liv.
Det synes jeg da er en vigtig debat at få taget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-29:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål lidt i forlængelse af bemærkningerne fra den tidligere ordfører fra SF, fordi det her også handler om at sikre rettigheder til mennesker.
Det handler jo om at sikre en far de samme rettigheder, som en mor har i forhold til et barn.
Er Liberal Alliance ikke enig i, at hvis nu moren har en øremærket barsel, altså en rettighed, er det kun rimeligt, at faren har den samme rettighed?
Eller også skal man kigge på at skrue ned for morens rettighed og helt ophæve den i forhold til barslen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Nej, det er jeg ikke bekymret for.
Først og fremmest kan vi kigge på de erfaringer, der findes i udlandet, som jo viser gode resultater – f.eks. sætter det skub i en udvikling, vi gerne ser; det kan man jo sige er et reguleringstiltag, som man kan være enig eller uenig i.
Dernæst vil jeg igen sige, at vi ikke ser det som tvang, men som en rettighed til fædrene.
Det er en rettighed til fædrene, en forøget rettighed, i forhold til hvad de har i dag, til, at man kan få noget mere barsel, som er øremærket til fædrene.
Derfor ser jeg det slet ikke som tvang.
Jeg tror bare, at den præmis, som hr. Jakob Engel-Schmidt taler ud fra, er forskellig fra den præmis, som jeg taler ud fra.
Så jeg er ikke bekymret.
Jeg tror også, at vi skal være opmærksomme på det, vi vedtager politisk.
Hvis vi vedtager reguleringstiltag, er det jo ikke, fordi det behøver at være noget, som skal fortsætte i al evighed.
Nogle gange er der brug for, at vi politisk sætter skub i en udvikling.
Det kunne f.eks. være med det her.
Vi skal sætte skub i en udvikling, vi skal have fædrene mere på banen.
Jeg tror, at vi alle sammen her er enige om, at vi gerne vil have fædrene mere på banen.
Her er en mulighed for et greb.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Jeg opfatter det som tvang.
Det kan godt være, ordføreren kalder det noget andet, men de facto vil det være tvang.
Så kan man sige, at forskning viser, at det måske vil være fornuftigt i andre lande.
Jeg vil så også sige, at politisk set er erfaringen, at når man først har taget rettigheder fra folk, kommer de sjældent igen.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Tak til ordføreren.
Nu har der været drøftet øremærket barsel ret meget, og ordføreren har også selv stillet spørgsmål til fru Laura Lindahl om det.
Det var jo sådan, at den tidligere regering også havde en minister på ligestillingsområdet.
Hr. Manu Saren – som jeg nu kan læse er hos Alternativet – sad som minister for det område i den tidligere regering.
Måske kan ordføreren fortælle lidt om, hvad grunden var til, at den tidligere regering ikke selv gennemførte den øremærkede barsel.
Når man hører på debatten hernede i dag, undrer man sig.
Nu kan jeg ikke lige huske baggrunden for, at den daværende regering ikke selv gennemførte det, så måske kan ordføreren oplyse lidt om det.
Marianne Jelved (RV), 2016-03-29:
Der skete simpelt hen bare det, at regeringen fortrød det, de havde skrevet i deres regeringsgrundlag.