Anita Knakkergaard (DF), 2009-10-21:
Island har haft formandskabet for Nordisk Ministerråd for året 2009, hvor det nordiske kompas har fokuseret på den nordlige globaliseringsindsats, som har været central i det nordiske samarbejde siden kursskiftet på Nordisk Råds session i København 2006.
Island har under sit formandskab valgt at understøtte omlægningen af det nordiske samarbejde hen imod et Norden med større slagkraft i en globaliseret verden.
Formandsprogrammet har lagt vægt på fire områder: Der er Nordens drivkraft med et tværfagligt samarbejde om forskning og innovation mellem myndigheder, institutioner og virksomheder.
Der tages på undervisningsområdet også udgangspunkt i globaliseringsprocessen, og grænsehindringer skal bekæmpes bl.a. vedrørende sundhedstjeneste, retsvæsen og lægemidler.
Der skal gøres brug af Nordens styrker såsom demokrati, ligestilling, fælles værdigrundlag, ansvar for borgernes velfærd og sundhed.
Nordens klimaansvar lægger Island især vægt på at der bliver en aftale om i december, hvor FN afholder sin klimakonference, da det er af væsentlig betydning for verdenssamfundet, at der indgås en klimaaftale.
Det sidste punkt er et globaliseret Norden, hvor Island vil prioritere samarbejdet om havenes beskyttelse og arktiske forhold, herunder havene og klimaændringerne.
Rammerne inden for Arktisk Råd bliver vægtet højt.
Jeg vil kort nævne konkrete tiltag, der er lanceret og iværksat i 2008-2009.
Der er Nordisk Topforskning, der i første omgang fokuserer på klima, energi og miljø.
Her er afsat 400 mio. kr. i basisfinansieringen, og her skal man udbygge samarbejdet med bl.a. erhvervslivet.
Dansk Folkeparti er tilfredse med forskning på disse områder, som er til stor gavn for alle.
Så er der innovationsrepræsentation i Asien, en projektfinansieringspulje, som den nordiske repræsentation i Asien kan søge til fælles innovationsprojekter.
Så er der fælles nordisk EnergiExpo , og så er der verdensudstillingen, Expo 2010 Shanghai.
Her planlægges der nordiske aktiviteter inden for klima, fødevaresikkerhed, landskabsarkitektur, turisme og børnekultur.
Alle tre tiltag er til gavn for erhvervslivet i hele Norden, og vi håber i Dansk Folkeparti på, at det kan være med til at skabe nye arbejdspladser.
Så er der nordisk engagement om indspil til de internationale klimaforhandlinger; COP15-gruppen har taget initiativer til klimaforhandlingerne.
Så er der fjernelse af grænsehindringer i Norden.
Her er blevet varetaget socialforsikringsspørgsmål, anerkendelse af kvalifikationer, skatteområdet, byggebranchen og national lovgivning.
På disse områder er vi i Dansk Folkeparti enige i at man skal fjerne grænsehindringer, da det gavner befolkningen samt erhvervslivet, men vi ønsker fortsat betydelig bedre grænsekontrol, bl.a. grundet i den meget narko- og menneskehandel, der pågår.
Der er en overordnet plan for udvikling af NORIA, og der er en plan for fremme af højere uddannelse i Norden, herunder projektplan for god oplæring for unge og voksne, studie- og erfaringsudvikling vedrørende øget gennemførelse af ungdomsuddannelser, udviklingssamarbejde inden for faget iværksætteri, udviklingssamarbejde om voksenbasiskompetencer og oprettelse af et lære- og dialogforum på området.
Det er alt i alt rigtig gode initiativer.
Formålet er at generere nordisk viden om klimaændringernes effekt på udbredelse og udnyttelse af naturressourcer og fødevareproduktion.
Projektplanen for harmonisering af det nordiske elmarked skal sikre et effektivt og bæredygtigt elmarked med højere grad af forsyningssikkerhed.
Så er der afsnittet om nordisk kultur i verden, og her har det været initiativer, der indeholder nordiske film, nordisk arkitektur og nordisk litteratur.
Endvidere arbejder man så med seks nye globaliseringsinitiativer.
Dansk Folkeparti mener, det er lykkedes at omlægge samarbejdet, så Norden er blevet mere dynamisk og har fået større slagkraft, hvilket vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig er meget positive over for. Norden har sat en ny dagsorden i 2007 for det nordiske samarbejde og sat nogle mål i forhold til omverdenen. Vi ser frem til at nå disse mål og få resultater med hensyn til projekter og tiltag, der allerede er igangsat i det nordiske samarbejde.
Under den del, der handler om uddannelse og forskning, fremgår det, at der er underskrevet en tillægsaftale om en uændret forlængelse af den nordiske overenskomst om adgang til højere uddannelse.
Overenskomsten sikrer optagelse på en videregående uddannelse i et andet nordisk land på lige vilkår med landets egne ansøgere.
Hvad mener ministeren om denne løsning?
Eller hvad er ministerens egen løsning på problemet?
Endvidere er der også den løsning, som Dansk Folkeparti tidligere har foreslået i et beslutningsforslag, nemlig at de færdiguddannede læger – ligesom forsvarets piloter bliver i forsvaret – bliver på de danske hospitaler som fuldt uddannede læger i 5 år.
Det var sådan set det, jeg havde at sige nu.