runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Det er ikke en uforbeholden støtte, da en arbejdsmarkedspension er en særlig konstruktion, som også bl.a. indebærer rettigheden til at frasige sig den.
Der er nogle teknikaliteter omkring arbejdsmarkedspension, men vi ønsker, at det skal være arbejdsmarkedspensionslignende vilkår, som folketingsmedlemmer også skal have.
Så hvis vi kan lande den der, støtter vi B 63, ja.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Det var det der lille aber dabei, som jeg var interesseret i at høre om, nemlig om DF ville lave et ændringsforslag, eller om man ville tage det med i udvalgsarbejdet, så vi kan blive helt præcise, med hensyn til hvad der skal til, for at DF kan stemme for B 63.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Jeg synes da, at vi skal sætte os sammen og finde ud af, hvad der skal til, for at vi kan finde fælles fodslag her.
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Jeg deler ikke ordføreren fra Dansk Folkepartis frustration, men jeg deler i hvert fald opfattelsen af, at det, der skete her i morges, har gjort, at ordførertalen har måttet laves en lille smule om.
Jeg vil gerne sige tak til de partier, som har været med til at indgå den her stemmeaftale om nogle nødvendige ændringer i vores aflønningsform.
Nu behandler vi jo så tre beslutningsforslag, nemlig B 62, B 63 og B 64, her i dag.
Omkring Vederlagskommissionens anbefalinger med hensyn til pensionsordninger for politikere deler jeg ordføreren fra Socialdemokraternes opfattelse af, at det skal ses som et hele.
Vi hæver pensionsalderen, og jeg er fuldstændig enig med hr. Henrik Sass Larsen i, at set under et er det rimelige forhold, der er for politikerne på det her område i dag.
Omkring beslutningsforslag B 64 om at ophæve muligheden for at modtage vederlag og ministerpension samtidig er jeg også fuldstændig enig med et stort flertal i Folketinget.
Det var en af de ting, som vi i hvert fald gav hinanden håndslag på skal laves om, således at der bliver gennemsigtighed på det område.
Så generelt vil jeg sige, at jeg faktisk mener, at vi imødekommer hovedparten af de krav, beslutningsforslagsstillerne har stillet.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at de ændringer, der er blevet lagt op til, og som ministeren redegjorde for i sin indledning, er helt rimelige.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Tak til ordføreren.
Det her med det samlede hele, altså at man ikke kan sænke de her meget, meget voldsomme, hurtige pensionsopsparinger og omfanget af det, som vi får i pension, fordi man ikke samtidig hæver lønnen, har jeg simpelt hen svært ved at forstå.
Da vi hævede folkepensionsalderen – eller »vi« skal jeg ikke sige, men da et flertal herinde hævede folkepensionsalderen – da et flertal herinde afskaffede eller i hvert fald udskød efterlønsalderen, var der jo ikke nogen kompensation, med hensyn til at så skulle folk have højere løn samtidig eller kompenseres på nogen som helst anden måde.
Så hvorfor er det lige pludselig, at man skal have den sammenhæng, når det gælder politikerne?
Vederlagskommissionen pegede jo på, at det var en meget, meget hurtig optjening.
Hvorfor er det, at man ikke siger: Det kan vi godt se; vi har en helt okay rimelig løn plus vederlag og alt muligt andet herinde, men pensionen går det altså for stærkt med at optjene, altså at vi kan optjene på 4 år, hvad en metalarbejder kan optjene på 25, ikke er rimeligt?
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Hr. Pelle Dragsteds spørgsmål er ligesom todelt, fordi den første del handler om, hvad man kan gøre bagudrettet.
Altså, jeg henholder mig til nogle af de papirer, der ligger fra 2007, og der må jeg bede om, at hr. Pelle Dragsted spørger justitsministeren om lige præcis det område, fordi det ved jeg simpelt hen ikke nok om.
Det var det, der blev lagt til grund i 2007 for, at det kunne man ikke.
Det er bare en konstatering herfra.
Den anden del er så det her med, at så kan vi bare lave det om.
Vi kan lave vores pensionsoptjeningsprincip om.
Det er fuldstændig rigtigt, og der må jeg bare sige, at der har jeg så en politisk uenighed med hr. Pelle Dragsted.
Vi vælger så ikke at følge Vederlagskommissionens anbefalinger om at sætte lønnen op.
Det er der mange årsager til, bl.a. den, at de, som så har optjent maksimumspension, vil få 18 pct. i arbejdsmarkedspension oveni, og det var så en af de grunde, som jeg ikke synes var rimelig, hvis man så fulgte de anbefalinger.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Men når det handler om selve princippet om, at politikernes pensionsforhold ville komme til at svare mere til den jævne danskers pensionsforhold, hvis man indførte en arbejdsmarkedspensionsagtig ordning frem for det her, hvor der er så stor forskel, og hvor vi optjener pension så meget hurtigere end alle andre almindelige danskere, kan ordføreren så ikke se, at der er en ubalance, som jeg tror vil støde mange mennesker på manchetterne?
Søren Gade (V), 2016-05-09:
Jo, det kan jeg godt, men nu skal vi huske, at Vederlagskommissionens anbefalinger jo var i et nulsumsspil.
Vi står jo ikke her og plæderer for at hæve en hel masse.
Der er faktisk nogle privilegier, som folk har i dag, som bliver fjernet med den aftale, der er blevet lavet.
Vederlagskommissionens anbefalinger gik jo på at hæve lønnen og sænke pensionen, og vi siger så stilfærdigt: Nej, vi hæver ikke lønnen, og så lader vi så tilsvarende pensionsordningen blive, som den er.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Vi er ved at undersøge det nærmere.
Jeg blev valgt ind i Folketinget i 1999.
Der findes så en aftale tilbage fra dengang om pensionsrettighederne på det tidspunkt.
Så blev det lavet om i 2007 igen, så der gælder nogle andre regler og nogle andre trin der.
Det, vi så skal finde ud af nu, er, om vi så skal have en tredje ordning oven på, eller hvordan det nu engang kommer til at forholde sig samlet set, med hensyn til hvor mange pensionssystemer man skal have.
Det vil vi udrede; det er vi ikke færdige med endnu.
På spørgsmålet om, om man vil kunne lave det om med tilbagevirkende kraft, vil jeg svare, at det kunne man ikke i 2007, og det kunne man ikke, fordi det ville være ekspropriation, for der er nogle folk, der har nogle rettigheder og andet.
Derfor skal man faktisk fastholde de ting, som man i sin tid har lovet folk.
Men jeg synes, man skal glæde sig over, at det fremadrettet vil være sådan, at man følger forslagsstillernes logik, så det bliver i forbindelse med, at man når folkepensionsalderen, at man har mulighed for at gå på pension.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Mange tak.
Da jeg gik på Hærens Officersskole, lærte jeg et ordsprog der hedder, at en god plan holder til første møde med virkeligheden, og sådan kan jeg have det lidt, når jeg står her med min ordførertale, for der kom jo en melding her for omkring en time siden, som lavede lidt om på de vilkår, vi skal diskutere her i dag.
Heroppe bagved står der fire statuer, som hver især repræsenterer en dyd, som man bør følge i sit folketingsarbejde.
De er placeret sådan, at man nede fra salen kan kigge op på dyderne og føle sig inspireret.
Det var tanken, dengang man indrettede salen, at uanset om man var blå, rød eller grøn, kunne man se sig selv i de dyder og følge dem i sit arbejde.
Ud over visdom, årvågenhed og sandhed står der også en statue, der repræsenterer retfærdighed.
Det er jo lige præcis humlen i den her debat og de tre beslutningsforslag, som er fremlagt her.
Nu er der så kommet en stemmeaftale, som i hvert fald imødekommer punktet om pensionsalderen, som skal være ens for folketingsmedlemmer, ministre og befolkning.
Det må jo siges at falde inden for retfærdighedens rammer.
Men der er jo yderligere forslag til behandling her i dag.
Det gælder bl.a. forslaget om pensionsordning, hvor der foreslås en arbejdsmarkedspension.
Det kan vi som sådan godt have meget sympati for i Dansk Folkeparti.
Om det lige præcis skal være en arbejdsmarkedspension, som jo er en særlig konstruktion, eller om man skal finde noget med lignende vilkår, er mindre vigtigt, men i hvert fald synes vi også, at der skal tages et opgør.
Den ordning, som gælder for folketingsmedlemmer i dag, er jo modelleret over en tjenestemandspension, men den er særlig gunstig for tjenestemænd, fordi der også følger en række pligter med, når man er tjenestemand.
Men som folketingsmedlemmer er vi jo sikret i grundloven, at vi kun er bundet af vores egen overbevisning, og derfor har vi ikke de samme pligter som tjenestemænd, hvorfor man ikke kan sammenligne de to grupper.
Derfor synes vi, at det er helt rimeligt, at der også bliver taget et opgør med netop pensionsordningen.
Der er vi også på linje med forslagsstillerne.
Der er ikke mange andre danskere, der kan lade sig pensionere fra deres arbejde, hæve den fulde pension og samtidig få fuld løn fra arbejdet.
Det er ikke rimeligt, synes vi i Dansk Folkeparti.
Så det synes vi også der bør tages et opgør med.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Det er jo det samme, når det kommer til pensionsalder.
Vi har lige præcis tænkt os at følge den logik, der findes på det øvrige arbejdsmarked, med, at vi regulerer på den måde, at når levealderen stiger, så sætter vi også arbejdstiden op.
Det bliver det samme.
Det er ligesom det, der er logikken her.
Jeg synes faktisk, det var ret tarveligt over for mange mennesker, som havde planlagt at gå på pension og andet.
Men jeg tabte ligesom et valg på og var tæt på at dø af, var jeg lige ved at sige, at jeg gik ind for den sag.
Problemet er bare, at det er der et flertal i Folketinget der har vedtaget.
Det er ikke grundlovsstridigt at gøre det, det er ikke ekspropriation, har vi fået at vide, men det ville det være, hvis du tager nogle eksisterende pensionsforhold og laver om for nogle mennesker.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Det er jeg også rigtig glad for.
Jeg synes bare, at der er noget, som skriger lidt til himlen, når det her Folketing har sat befolkningens pensionsalder op med tilbagevirkende kraft, har afskaffet efterlønnen, som folk har sparet op til, eller sat efterlønsalderen op med tilbagevirkende kraft.
Da var der ingen problemer, da var der ingen smalle steder.
Men når det kommer til ens egen pension og kommer til vores egen pension herinde, er man pludselig meget forsigtig med at sige, at det også skal gælde med tilbagevirkende kraft.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Det kan jeg tilslutte mig.
Men pointen er vel følgende: Vi kommer til at følge nøjagtig samme logik som på arbejdsmarkedet.
Det vil sige, at den velfærdsaftale, nogle af os lavede i sin tid i 2006, og som betyder, at vi fremadrettet regulerer efter, hvornår man har både efterlønsalder og for så vidt også folkepensionsalder, har den logik, vi andre kommer til følge nu.
Men det vil jo stadig væk være sådan, at når man har indgået aftaler som tjenestemand på arbejdsmarkedet eller andet, skal man følge de eksisterende aftaler, der foreligger, for ellers tager man rent faktisk nogle rettigheder fra folk.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Jeg bliver nødt til at tage ordet, for nu har jeg hørt både ministeren og ordføreren for Socialdemokratiet sige, at der er ting, der skal undersøges nærmere.
Så er det sådan lidt mærkværdigt, at man har nedsat en Vederlagskommission, og når de kommer frem med deres anbefalinger, render alle skrigende bort, og nu er der så ting, der skal undersøges nærmere.
Måske kan ordføreren oplyse om, hvad det konkret er, der skal undersøges nærmere, og om det koster ekstra penge.
For man må jo gå ud fra, at den her Vederlagskommission også har kostet skatteyderne en masse penge.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Vi har jo gjort det, at vi har taget udgangspunkt i de forslag fra kommissionen, vi synes er fornuftige, og så har vi tænkt os at vedtage dem.
Det er vel egentlig meget sund fornuft.
Men at der på det her område sådan ligesom de sidste par gange, hvor man har ændret i forhold til politikernes vederlag, kommer nogle overgangsordninger, hvor man er nødt til at undersøge nærmere, hvordan det influerer på folks pensionsforhold og pensionsalder, er jo kun naturligt.
Så det er det, vi undersøger for at være helt sikre på det.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Altså, undskyld, man nedsætter en Vederlagskommission.
Det laver man en aftale om.
Og partierne bag den aftale vil gennemføre det.
Men så har man ikke taget de undersøgelser med i forvejen i forhold til Vederlagskommissionen.
Det virker da fuldstændig mærkværdigt.
Måske kan ordføreren fortælle os, hvad det har kostet at have en Vederlagskommission?
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Nej, jeg ved ikke, hvad det har kostet.
Det skal jeg faktisk ikke gøre mig klog på.
Men jeg forstår ikke, at ordføreren er så ked af, at man bruger sin sunde fornuft og sætter sig ned og kigger på, hvilke forslag man ønsker at gennemføre, og hvilke forslag man ikke ønsker at gennemføre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Når vi behandler beslutningsforslag i Folketinget, endda nogle, der har været undervejs i et stykke tid i en debat, der har varet i mange år efterhånden, og efter et langt forløb med Vederlagskommissionen, må det vel være rimeligt, at vi spørger ordføreren for Socialdemokraterne, hvad partiets holdning er.
Altså, det her er jo ikke kommet som en tyv om natten.
Det har været en diskussion, vi har haft i mange, mange år.
Derfor er det vel rimeligt nok at spørge om, hvad partiets holdning er til f.eks. størrelsen på pension.
Det har vi til dels fået svar på.
Men vi vil også gerne have svar på spørgsmålet om tilbagetrækning og om, hvad der er rimeligt.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor der ikke kan være en holdning fra Socialdemokratiet på det her område.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Så har spørgeren ikke lyttet efter.
Jeg har en holdning.
Det står jeg bag.
Jeg har også sagt, at jeg synes, det er rimeligt og godt, at vi har lavet en ordning, som gør, at vi fremover følger pensionsalderen på det øvrige arbejdsmarked for at imødekomme noget af den kritik, der har været.
Jeg synes, det er godt, at man har ændret i en lang række af de eftervederlag, der har været debat om.
Alt det er jeg positiv over for.
Det er min holdning, og det står helt uanfægtet.
Jeg synes egentlig, vi har lavet en fin og god aftale, som i vidt omfang imødekommer spørgerens intention med det beslutningsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Jeg vil være enig med ordføreren i, at det til dels er tilfældet.
Eller rettere, det gjorde ordføreren, men han svarede forkert, fordi ordføreren sagde, at der ikke er nogen forskel på det, der er blevet besluttet i Folketinget om almindelige menneskers pensionsvilkår og efterlønsvilkår, og det, vi gør her.
Det er jo ikke korrekt, at det er det samme.
Vi har herinde besluttet noget med tilbagevirkende kraft, noget, der ændrer folks vilkår, hvorimod det, som vi hører her, er, at det kun skal ændres fremadrettet.
Så det er jo ikke det samme.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Nu går jeg ud fra, at vi taler om borgmestre og deslige, hvor der har været en diskussion om det, at de har poster i andre bestyrelser, der er knyttet til, om jeg så må sige, det hverv, man har, det kommunale hverv.
Der er det sådan set vores principielle holdning, at det ville være fornuftigt – det blev også foreslået af Vederlagskommissionen.
Det er ikke indeholdt i dagens aftale, men det er da noget, vi gerne vil arbejde for fremover
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Jeg tænker egentlig også på os andre – der er jo ikke en-til-en-modregning.
Det er jo – nu kan jeg ikke huske det præcise beløb – et betragteligt beløb, der bliver friholdt, før der sker en modregning.
Så jeg vil bare høre, om det er Det Radikale Venstres holdning, at der skal ske en hundrede procents modregning af andre indtægter, hvad de så end kunne være, i forhold til eftervederlag, og at det skal gælde for indehavere af alle politiske hverv, også ministre og folketingsmedlemmer.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Som udgangspunkt ja, idet jeg dog ikke er helt klar over, hvad det er for nogle regler, som ordføreren henviser til, men vi får måske mulighed for udveksling af informationer.
For jeg kan fortælle, at mig bekendt blev f.eks. hele undertegnedes folketingsindtægt eller vederlag modregnet i det ministervederlag, som jeg oppebar.
Og sådan bør det selvfølgelig også være.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Så vidt jeg kan forstå på dagens aftale – den blev jo lækket eller endte i pressen på en eller anden måde, lige før vi skulle til at starte dagens debat, så jeg har ikke set den på skrift – så er det her punkt, det her beslutningsforslag, som vi diskuterer nu, indeholdt i dagens aftale.
På den måde er det jo rigtig fint, at partierne i hvert fald på to ud af den række punkter, som SF og Enhedslisten har sat til debat i salen i dag, er gået et skridt i den rigtige retning.
Det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for.
Det spørgsmål, som jeg stillede hr. Martin Lidegaard, var lidt ved siden af så at sige, for det var den mere generelle diskussion, altså om man skal modregnes hundrede procent fra dag et, når man overgår til et andet hverv, jeg tænkte på.
Så det var også et lidt unfair spørgsmål at stille, for det lå lidt uden for dagsordenen så at sige.
Men det er en generel debat, som vi godt kan fortsætte med, fordi man jo, så vidt jeg ved, er friholdt for et betragteligt beløb, inden man bliver modregnet i dag.
Men der er jo ikke så meget at diskutere lige i forhold til det her beslutningsforslag, fordi det er et af de områder, som aftalepartierne i dag har aftalt med hinanden man vil kigge på.
Det er jo også på høje tid, og der er nogle ret ekstreme eksempler, der har været fremme, som jo så også har skabt en vis folkelig debat, og som jeg også tror har været medvirkende til, at det nu bliver ændret.
Så det er rigtig godt, at det slutter nu.
Jeg synes jo godt, man kunne stemme for et beslutningsforslag, der er fremsat før en sådan aftale, men det er vist bare noget christianborgfnidderfnadder.
Det vigtigste er jo, at det bliver lavet om.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Jeg skal gøre det kort.
Sådan som jeg forstår den aftale, der er indgået – tilfældigvis her til morgen – er det her beslutningsforslag fuldstændig indeholdt i aftalen.
Det betyder, at det eksempel, vi desværre så, med en tidligere forsvarsminister, der kunne hæve løn som politiker, minister, samtidig med at han fik eftervederlaget, som vel et eller andet sted svarer til dagpenge, ser vi ikke igen.
Så det er vi bare rigtig, rigtig glade for.
Det er anden gang, at Enhedslisten fremsætter lige præcis det her forslag.
Jeg har ikke tal på, hvor mange gange vi har fremsat forslag af lignende karakter.
Så vi er selvfølgelig bare rigtig glade for, at der er nogle ting, der kan lykkes en gang imellem, og det bliver rigtig godt at se det foldet ud i virkelig lovtekst.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Vi synes, at der er en meget pragmatisk og fornuftig idé i, at man i sin tid har etableret en sådan omkostningsgodtgørelse, som er skattefri, til at dække forhold som udgifter til taxa, repræsentation og lignende, og at man herunder slipper for at skulle rapportere særlige mødediæter og andet.
Vi mener også, at det er i et så beskedent omfang, at det netop dækker de ekstraudgifter, man må forventes at have som medlem af Folketinget, men samtidig sikrer, at det foregår fuldstændig ubureaukratisk og enkelt.
Vi mener faktisk, at det ville blive rimelig bureaukratisk, hvis man begyndte på at ville lave lignende ordninger for MF'er, som man har på det øvrige arbejdsmarked, nemlig ordninger for alt lige fra mødediæter, taxatransport, bespisning og andet.
Vi synes, det sker på en fornuftig, fin og pragmatisk måde med den ordning, som vi har i øjeblikket, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Det vigtigste er, at det bliver lavet om.
Det er jeg fuldstændig enig med den forrige taler i, og det bliver det med morgenens stemmeaftale på det her område.
Så vi støtter ikke beslutningsforslaget, men vi bliver så en del af et forslag, der gør noget ved det her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Ja, undskyld, det var i sidste sekund.
Jeg har lyst til at spørge ordføreren, om ordføreren i forhold til dagens aftale om eftervederlag mener, at eftervederlag sådan lidt mere generelt burde modregnes hundrede procent – er det ordførerens og ordførerens partis holdning?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Tak for det.
På linje med de andre aftalepartier fra aftalen i morges er vi glade for, at vi nu får sat en stopper for det fænomen, der har eksisteret, nemlig at man kan sidde ganske få dage på en ministerpost, og så kan man sådan set – har man kunnet – hæve op til 1 ½-års ministereftervederlag.
Det giver ikke mening, og derfor er vi glade for, at det nu er sat ned til 6 måneder.
Vi er også glade for, at hvis man har bestridt en borgmester- eller en regionsborgmesterpost, kan man ikke tage et eftervederlag med ind på en ministerpost, som vi har set uheldige eksempler på.
Dermed er jo en stor del af grundlaget for det her beslutningsforslag bortfaldet, hvorfor vi heller ikke kan støtte det.
Så bare for en god ordens skyld: Hvis jeg har forstået debatten indtil nu rigtigt, er det selvfølgelig sådan, at hvis man har været minister og oppebærer ministervederlag, fratrækker man selvfølgelig det vederlag, man så får i Folketinget, hvis man efterfølgende kommer i Folketinget, allerede i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Men det handler jo også om skattereformen fra 2012, som Dansk Folkeparti også står uden for.
Det var bare, fordi jeg blev bekymret for, om det her så var en accept af det, sådan at hvis man gjorde det samme det samme over for folketingspolitikerne, ville den nedjustering også være mere legitim over for dem på overførselsindkomst.
Så det var simpelt hen bare et opklarende spørgsmål.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Jeg tror muligvis, det skal være Fanden, der læser Bibelen, før man kan forstå det sådan, men der er ikke nogen tvivl om, at Enhedslisten ville afskaffe satspuljen i morgen, hvis der var en mulighed for det – ingen tvivl.
Det samme gælder skatteaftalen fra 2012.
Hvis der skulle være nogen, der var i tvivl om det, kan jeg sige, at vi også var temmelig irriterede over den.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Der er ingen tvivl om, at der er uhensigtsmæssigheder i den nuværende vederlæggelse af ministre.
I forhold til reglerne for eftervederlag til borgmestre og regionsrådsformænd, som efterfølgende tiltræder et hverv som minister eller folketingsmedlem, har social- og indenrigsministeren allerede ved førstebehandlingen af B 23 den 15. december 2015 tilkendegivet, at regeringen vil finde en løsning på dette.
Det har vi fundet med den aftale, der blev indgået i morges, da aftalen indebærer, at man fremadrettet ikke kan få eftervederlag fra sit tidligere hverv som borgmester eller regionsrådsformand, samtidig med at man modtager vederlag som minister eller folketingsmedlem.
Også for så vidt angår den periode, hvor man kan modtage eftervederlag, sker der ændringer.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Også herfra er der en konstatering af, at vi tidligere i dag, i morges, indgik en aftale, som jeg synes på fineste vis adresserer de to væsentligste problemstillinger, der har været i forbindelse med eftervederlag, nemlig henholdsvis det, at man kunne overgå fra en kommunal lønnet tillidspost og så få eftervederlag med sig – det er der nu sat en stopper for – og at folk, der har haft meget korte funktionsperioder, kunne få en forholdsvis lang eftervederlagsperiode.
Jeg mener, vi har adresseret begge spørgsmål i forbindelse med den aftale, der er indgået i morges, hvorfor jeg synes, vi har lavet det arbejde, man kunne forvente af os i forhold til den kritik, der også har været offentligt.