runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-06-28:
Som jeg forstår hr. Joachim B. Olsen, synes han ikke, at der er forskel på dagpenge og kontanthjælp, for dagpenge får man, uanset om man har en ægtefælle eller formue.
Det er en del af dagpengesystemet.
Det er dagpengesystemet, vi snakker om her og nu.
Så derfor spørger vi jo: Skal de, der falder ud af dagpengesystemet, have nul kroner og nul øre, fordi de har en ægtefælle, som tjener som en almindelig faglært eller ufaglært arbejder?
Når de falder ud, får de nul kroner og nul øre.
Mener hr. Joachim B. Olsen virkelig det?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-06-28:
Jeg mener, at mennesker, der godt kan forsørge sig selv, skal forsørge sig selv.
Og jeg kan ikke se, at det er mere rimeligt, at de skal forsørges af den person, som ikke har tilmeldt sig en a-kasse, men som alligevel har været med til at betale til den over sin skattebillet, og som ikke kan få dagpenge, hvis han ryger ud.
Hvorfor skal de forsørge dem?
Det synes jeg ikke giver nogen mening.
Ordføreren får det til at lyde, som om dagpengesystemet er sådan en ren forsikringsordning, men det er det jo ikke.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-28:
Tak for det.
Jeg har meldt mig, fordi jeg hørte, at ordføreren lige sagde til hr. Bjarne Laustsen, at Liberal Alliance ønsker et kontanthjælpsniveau, som er på nogenlunde samme måde som i Sverige.
Så er det, jeg bliver en lille smule forvirret, for jeg troede, at det var Liberal Alliances politik at sætte kontanthjælpen ned.
Så nu er jeg lidt forvirret.
Kunne ordføreren ikke prøve at forklare, hvilket niveau på kontanthjælpsydelser
Liberal Alliance mener er rimeligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-06-28:
Vi har jo taget udgangspunkt i en ydelse, der allerede findes i det danske kontanthjælpssystem i dag, nemlig ungeydelsen.
Sætter man kontanthjælpen ned til ungeydelsesniveau og sammenholder med de andre ting, man får, boligtilskud osv., så får man altså en kontanthjælp i Danmark, som er på niveau med det, man har i Sverige, altså den samlede kontanthjælp inklusive alle ydelser, og det synes vi er et meget rimeligt niveau.
Det er beregnet ud fra Finansministeriets familietypemodel med udgangspunkt i de tal, der er fra OECD, som sammenligner kontanthjælpen i forskellige lande.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-28:
Det er sjovt, for det har ordføreren fra Liberal Alliance jo turneret med en gang, og de nordiske statistikbureauers fælles samarbejde har jo vist, at i dag med det kontanthjælpsniveau, vi har i Danmark og i Sverige, og de forskellige ydelser, der kommer ved siden af, så er niveauet nogenlunde det samme.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-06-28:
Det er fuldstændig korrekt, at en ph.d.-studerende, som blev spurgt af Detektor oppe i Aalborg, gav det svar.
Jeg må bare konstatere, at når man ser på OECD's tal, siger de noget andet.
Jeg vælger så at tro på OECD og ikke på en ph.d.-studerende oppe i Aalborg.
Jeg mener, at den organisation, som ikke laver andet end at sammenligne lande, måske er lidt mere kvalificeret til det end en studerende oppe på Aalborg Universitet.
Men det er jo, hvem man vælger at tro på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-28:
Jeg ved ikke, hvor mange kontanthjælpsmodtagere eller dagpengemodtagere der har fulgt med her lige i den sidste del af debatten.
Alle de her teoretiske betragtninger over økonomi er måske gået en lille smule hen over hovedet på dem, når virkeligheden er, at de rent faktisk på mandag kan risikere at miste deres dagpenge.
Men der er et parti, der ikke har meldt sig på banen, og det kunne jeg godt tænke mig at efterlyse at de gjorde, for Dansk Folkeparti har ikke syntes, at det var nødvendigt at stille op.
Det kan måske være, fordi Dansk Folkeparti er lidt bange for sin egen skygge i den her sag.
Så vidt jeg erindrer fra vores førstebehandling af det her lovforslag, var der også fra ordførerens side den dag en meningstilkendegivelse eller i hvert fald en tilkendegivelse af, at Dansk Folkeparti rent faktisk havde stillet forslaget om at afkorte dagpengeperioden, og man var også med til at vedtage det sammen med både Venstre og Konservative som et led i en aftale om finansloven i 2010.
Så det, der står tilbage nu, er sådan set, at det kunne være rigtig godt, hvis Dansk Folkeparti også ville redegøre for sin holdning og give en forklaring på, hvorfor man er vendt rundt i forhold til, hvad man mente i 2010.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-28:
Tak, og tak til ordføreren for at efterlyse Dansk Folkepartis bidrag til debatten.
Men jeg har nu et spørgsmål til ordføreren: Mener ordføreren, at de dagpengeregler, som vi har, også når det her bliver vedtaget lige om lidt, er tilfredsstillende?
Der tænker jeg jo på, at vi også i morgen vil have nogle dagpengeregler, der siger, at man mister sine dagpenge efter 2 års arbejdsløshed, at man skal have arbejde et helt år for at genoptjene dagpengeretten, at man kun kan oppebære supplerende dagpenge i en meget kort periode – 30 uger, hvis jeg husker korrekt – og at man ikke kan optjene dagpengeret, hvis man er i jobrotation osv.
Mener ordføreren, at det er nogle tilfredsstillende regler, vi har for dagpenge i Danmark også i morgen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-06-28:
Lige nu har vi de regler, vi har.
Jan Johansen (S), 2013-06-28:
Jeg tror desværre, at Venstres ordfører går for meget herinde bag de tykke mure og ikke kommer ud i virkeligheden, når han konstant siger, at de bare skal have sig et job.
Det ville være dejligt, men jobbene er der jo ikke.
Under førstebehandlingen spurgte jeg også ordføreren om, hvad jeg skulle sige til de mennesker, jeg vender hjem til hver evig eneste weekend, som har arbejdet i 25-30 år og altid betalt deres skat.
De har også altid betalt til et dagpengesystem, som de forventede, at de kunne få hjælp af, hvis arbejdet ikke var der.
De har aldrig ligget samfundet til last.
Hvad mener ordføreren jeg skal sige til dem?
Hvor mange af dem står klar til at ryge ud, fordi der er forsvundet så mange job herhjemme og ikke er kommet nye?
Hvad vil Venstre have jeg skal sige til dem – ud over det, Venstres ordfører altid siger, nemlig at de bare skal have et job?
Men de er der altså ikke.
Hvad er Venstres plan?
Hans Andersen (V), 2013-06-28:
Det er jo således – og man skulle tro, at det modsatte var gældende – at når nu et flertal i Folketinget vedtager det her lovforslag, skulle man jo tro, at ingen ville falde ud af dagpengesystemet.
Det er jo næsten den opfattelse, man kan få.
Der er jo stadig væk 4.000-6.000 mennesker, der falder ud af dagpengesystemet.
Hvad er regeringens svar til dem?
Jeg har ikke hørt det endnu.
Der er ikke noget svar.
Så der er én gruppe af mennesker, der skal nyde en særlig opmærksomhed, og så er der en anden gruppe af mennesker, som man så ikke har noget behov for at hjælpe.
Og det ved jeg da ikke om er særlig klædeligt, heller ikke for SF.
Mette Frederiksen (S), 2013-06-28:
Jeg ved af gode grund ikke, hvad der bliver resultatet af det arbejde.
Det, jeg til gengæld ved, er, at et bredt udsnit af Folketingets partier er enige om at have en politisk holdning.
Man kan sagtens gøre det her til et spørgsmål om teknik.
Jeg må sige, at jeg faktisk ikke er enig i, at man som familie og som par ikke har en forpligtelse over for hinanden.
Jeg føler det hverken uværdigt eller umyndiggørende – jeg tror, det var de begreber, der blev brugt – at man tager det ansvar over for hinanden.
Jeg ville være imod det, hvis det var sådan, at det ene køn skulle forsørges af det andet køn og ikke omvendt.
Men jeg finder det ikke uværdigt, at man som ægtefolk eller som samlevende har et ansvar over for hinanden og påtager sig det ansvar over for hinanden.
Rosa Lund (EL), 2013-06-28:
Jeg er sådan set enig med ministeren så langt, at uddannelse i hvert fald er en af nøglerne til frihed, og derfor kan jeg jo også kun være ked af, at et flertal herinde lige har forringet SU-systemet og dermed den lige adgang til uddannelse.
Det er en anden diskussion, det er jeg med på.
Men jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren til de unge kontanthjælpsmodtagere, som har taget en uddannelse, dem, som har gjort alt det, de har fået besked på, taget en uddannelse, måske investeret i en lejlighed og stiftet familie; de bliver også ramt af det her.
Løsningen for dem er vel ikke uddannelse, det er vel et arbejde.
Mette Frederiksen (S), 2013-06-28:
Det er rigtigt, at hvis man har taget en uddannelse og er ung, er blevet arbejdsløs og ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet, så skal fokus selvfølgelig være på, at man så får et arbejde igen.
Og selv om jeg er en meget, meget ivrig tilhænger af uddannelse, er det ikke sådan, at jeg tænker, at har man en uddannelse, skal der bare lægges en ny uddannelse ovenpå.
Nej, så er jeg enig med fru Rosa Lund i, at har man uddannelsen, og er man blevet arbejdsløs, så er det bedste, man kan gøre, selvfølgelig at komme ud på arbejdsmarkedet, få kontakt med en arbejdsplads.
Og det kan være, at man for at kunne komme ind på arbejdsmarkedet er nødsaget til at søge bredere, end man egentlig havde tænkt, og måske også at gå ind på andre områder end dem, ens uddannelse tilsiger.
Rosa Lund (EL), 2013-06-28:
Men kan ministeren så ikke lige en sidste gang – fordi vi jo tredjebehandler i dag – forklare, hvorfor det her lovforslag er så godt for alle de unge mennesker, som har gjort præcis det, som regeringen har bedt dem om, som skiftende regeringer har bedt dem om?
De har taget en uddannelse, og nu vil de gerne ud på arbejdsmarkedet.
Er det virkelig løsningen for dem at give deres familier mindre forsørgelse?
Det har jeg stadig væk en smule svært ved at forstå.
Er det ikke nogle andre ting, der skal til, end at sætte deres ydelse ned og derved skabe mere fattigdom for kontanthjælpsmodtagerne?
Er det ikke nogle andre ting, der skal til?
Mette Frederiksen (S), 2013-06-28:
Jo, men jeg tror ikke på, at en ydelse i sig selv er det, der afgør, om mennesker kommer i arbejde eller ej.
Det er heller ikke det, der er præmissen for kontanthjælpsreformen.
Jeg tror, det er et værktøj, vi kommer til at se et meget, meget positivt udbytte af.
Så tror jeg i øvrigt, det er vigtigt at huske på, at langt hovedparten – langt hovedparten – af vores unge på kontanthjælp ikke har en uddannelse.
En del af dem har ikke engang færdiggjort folkeskolen, lidt flere end dem har færdiggjort folkeskolen, man har ikke nogen ungdomsuddannelse.
Så for den absolut allerallerstørste gruppe er det et entydigt fokus på uddannelse, der skal til.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-28:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren tror, at det bliver nemmere eller sværere at motivere unge mennesker til at tage en uddannelse ved at tage pengene fra dem.
Altså, er det noget, man bliver mere motiveret af eller mindre motiveret af?
Mette Frederiksen (S), 2013-06-28:
Men jeg tror ikke, at man kan stille det så forsimplet op.
Der er en gruppe af vores unge kontanthjælpsmodtagere, der kan gå i gang med uddannelse i morgen, hvis det skulle være, ressourcestærke unge, som har de grundlæggende kompetencer, der skal til, som er motiveret for at gå i gang med uddannelse, som har en idé om, hvad de gerne vil i gang med.
De kan gå i gang med det samme.
Så har vi en gruppe af unge kontanthjælpsmodtagere, der har behov for hjælp for at nå hen til at starte på uddannelse.
Det er alle dem, der i dag er taberne, når vores folkeskole ikke er i stand til at lære alle børn at læse og skrive og regne
Det er dem, der måske har haft den mest omtumlede opvækst.
Det er nogle af dem, hvor sociale problemer er stødt til.
Der er der behov for de brobygningsforløb, som er en del af reformen.
Der er måske behov for mentorstøtte, som er en del af reformen.
Der er behov for en særlig indsats for unge enlige forsørgere, som er en del af indsatsen.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-28:
Vi er alle sammen enige om, at uddannelse og arbejde er det bedste for alle.
Det, jeg er interesseret i at forstå, er med hensyn til den gruppe af unge mennesker, som ministeren taler om.
De er åbenbart motiverede, har ikke nogen problemer, der er ikke noget galt overhovedet.
Det eneste, der er galt, er, at de får for mange penge på lommen til, at de i virkeligheden rigtig gider, og der kan jeg ikke forstå, hvordan man så kan være motiveret, siden man så åbenbart ikke rigtig gider.
Der er altså en stor gruppe mennesker, som bare kan gå i gang, og det eneste, de mangler, er, at der er nogle, der kommer og tager pengene fra dem.
Jeg synes, at det er en mystisk, mystisk tilgang til, hvordan mennesker kommer videre i livet, og en mystisk tilgang, som på en eller anden måde indikerer over for de mange mennesker, at de nok ikke rigtig gider, og at det her handler om, at de skal tage sig sammen.
Jeg kunne godt tænke mig bare at høre en sidste gang, om ministeren mener, at der findes en stor gruppe mennesker, som er motiverede, som kan alt muligt, men som simpelt hen får for mange penge til, at de gider, eller om ministeren er enig med Enhedslisten i, at det ikke bare er sådan, at det er det bedste for de fleste mennesker, at man er i arbejde og uddannelse, men at det faktisk også er sådan, at langt, langt de fleste mennesker, som er i kontanthjælpssystemet, allerhelst vil i arbejde, allerhelst vil have en uddannelse, fordi de faktisk gerne vil bidrage.
Mette Frederiksen (S), 2013-06-28:
Jeg bliver nødt til at sige, at udsagn, som at arbejdsløse ikke gider og nogle bare skal tage sig sammen, må stå for spørgerens egen regning.
Spørgeren har aldrig hørt mig udtale den slags.
Spørgeren har aldrig hørt mig lave grove, forkerte generaliseringer om de arbejdsløse i det her land.
Tværtimod efterstræber jeg i alt, både ord og handling, at være så nuanceret, som jeg overhovedet kan være både i mit syn og i mit udsagn om vores arbejdsløse, for det synes jeg at de fortjener.
Så jeg står aldrig, hverken her eller i andre sammenhænge, og udtaler mig lidt frisk om, om nogen gider eller ikke gider.
Det gør jeg aldrig.
Det står for spørgerens egen regning.
Jeg kunne så måske i virkeligheden spørge den anden vej: Måske skal Enhedslisten prøve at forklare os, hvorfor man skal have flere penge ved at være på kontanthjælp end ved at være i gang med uddannelse, for det spørgsmål synes jeg står lidt ubesvaret.
Hans Andersen (V), 2013-06-28:
Det her er et lovforslag, hvor vi finder
det er trist at regeringen ser sig nødsaget til at lave om på dagpengereglerne, hvilket vil udhule effekterne og gevinsterne ved den dagpengereform, som blev indført med Det Radikale Venstres stemmer i 2010.
Det er skuffende, at regeringen bruger 3,3 mia. kr. på den ene akutpakke efter den anden og stadig ikke kan få skabt de arbejdspladser, der er brug for.
Regeringen bruger simpelt hen pengene forkert.
Vi vil alle sammen gerne have Danmark helskindet gennem den internationale økonomiske krise, og det vil altid være Venstres holdning, at vi skal investere massivt i beskæftigelse og vækst, så færre bliver ledige og flere kommer i job.
Dette lovforslag får ingen i job.
Vi skal have en varig og ordentlig løsning til de ledige, og det får vi ikke ved at forlænge dagpengeperioden, hvad enten det hedder uddannelsesydelse – som i det lovforslag, vi i dag behandler – eller arbejdsmarkedsydelse eller noget helt tredje.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er sværere at finde job i dag, end det var for bare 5 år siden, men der er trods alt utrolig stor udskiftning på det danske arbejdsmarked; hver eneste dag får 1.300 mennesker et nyt job i Danmark, 41.000 om måneden får et nyt job.
Vi ved, at flere ledige kommer i job, når dagpengeperioden er ved at være udløbet, og vi ved, at man er mere villig til at se sig om efter et job i en anden branche, søge geografisk bredere eller måske endda gå ned i løn.
Og vi ved, at for hver dag man er på offentlig understøttelse, bliver det sværere og sværere at komme ind på arbejdsmarkedet.
En af konsekvenserne var, at de ledige begyndte at søge bredere både geografisk og fagligt.
Samtidig er det virkelig beklageligt og forvirrende for alle danskere, at det er så uforudsigeligt, hvad regeringens næste træk bliver.
For kort tid siden sagde beskæftigelsesministeren, at det at fastholde mennesker på dagpenge år efter år hverken var løsningen på de lediges problemer eller svaret på Danmarks udfordringer.
Og i dag er holdningen så en anden.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-06-28:
Tak for det.
Dagen i dag er jo lidt speciel.
Rigtig, rigtig mange arbejdsløse danskere ville i dag kunne have set frem til at få den absolut sidste hjælp og derefter fra i morgen stået uden forsørgelse, hvis ordførerens partis politik var blevet til virkelighed.
Der er rigtig mange mennesker, som ikke selv har været skyld i krisen, men som alligevel er blevet ramt af den – tusindvis af danskere, som i øjeblikket ikke kan finde et arbejde.
Venstres svar er, at de bare skal have et arbejde, til trods for at de private arbejdspladser fossede ud af landet, dengang Venstre sad ved magten.
Så jeg tillader mig at mene, at der er en lille smule varm luft i at stå og sige det.
Hvis man ikke har en klar plan for, hvordan vi skaber arbejdspladser i det her land, og man ikke ellers har andre løsninger her i dag til de op mod 30.000 mennesker, der, hvis Venstre havde fået sin vilje, fra i dag ville have stået uden forsørgelse, kan Venstres ordfører så ikke bare for god ordens skyld fortælle mig, hvad ordførerens melding er til de op mod 30.000 mennesker.
Finn Sørensen (EL), 2013-06-28:
Ja, og hvis der er en uddannelse til dem og de er i stand til at gennemføre den, kan vi jo snakke om det.
Jeg fik stadig væk ikke svar på mit spørgsmål om, hvorfor man ikke vil afvente Retsvirkningslovsudvalgets arbejde med hensyn til reglerne for ægtefælleafhængighed.
Der var jo en grund til, at det arbejde blev sat i gang, og det var, at der var en bred opfattelse og forståelse af, at vi her har med noget forældet lovgivning at gøre, som stammer fra 1925, og i den forbindelse kunne man jo lige så godt vælge en anden synsvinkel og skabe reel ligestilling på det her område ved at ophæve reglerne om ægtefælleforsørgerpligt, for det er et princip, der hører til, som årstallet angiver, i et tidligere århundrede, hvor ligestilling i realiteten ikke var på dagsordenen.
Det er en ydmygende, umyndiggørende lovgivning, som strider imod ethvert princip om ligestilling, og der burde regeringen, hvis man endelig ville gøre noget, have ophævet den ægtefælleafhængighed og skabt ligestilling den vej rundt.
Men igen er spørgsmålet: Hvorfor ville man ikke afvente det arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2013-06-28:
Men man må have mig undskyldt, det er jo ikke rigtigt, hvad hr. Finn Sørensen siger.
Vi sætter jo lige præcis ikke ydelserne ned for alle.
Det er jo det, der er den store principielle forskel fra den politik, der har været ført i en årrække i Danmark.
Det, vi siger, er, at dem, der kan, skal, og dem, der ikke kan endnu, skal have bedre hjælp.
Derfor laver vi jo præcis det skifte nu i vores syn på, hvad kontanthjælpsydelsen er for en størrelse.
Ja, de stærkeste unge kommer til at modtage en ydelse, der svarer til SU, for det er SU, de skal leve af.
De skal ikke leve af kontanthjælp.
De skal i gang med en uddannelse, og når man går i uddannelse, er man SU-berettiget.
Jeg tror ikke, man må undervurdere, at der kan ligge en selvstændig barriere i det, at folk ligefrem skal gå ned i ydelse, hvis de bevæger sig fra at modtage kontanthjælp til at tage en uddannelse.
Jeg er i hver fald bekendt med adskillige unge, der synes, at det i virkeligheden er lidt mærkeligt, at når man gør det, samfundet beder dem om, får man færre penge, end dengang man sad derhjemme.
Men vi sætter jo ikke ydelserne ned for de unge, der ikke kan gå i uddannelse.
Det er lige præcis den sondring, der er så afgørende.
Frank Aaen (EL), 2013-06-28:
Ja, vi havde jo debatten om forslaget i går, og den vil jeg ikke genoptage, men bare gøre opmærksom på, at det er første gang, at vi har behandlet det kommunale aktstykke, regionsaktstykket i Folketingssalen og ikke kun fået det godkendt oppe i Finansudvalget bag lukkede døre.
Og i år er der f.eks. i realiteten vedtaget en folkeskolereform, for i aftalen og i det aktstykke, der ligger til behandling i dag, er der jo de facto en godkendelse og et massivt flertal i Folketinget for at gennemføre en folkeskolereform efter de principper, der ligger i aftalen med kommunerne.
Det får mig til at sige, at for det første synes jeg, at det er uforsvarligt, hvis vi fortsætter en procedure, hvor en af de største bevillinger på et år bliver vedtaget i Finansudvalget bag lukkede døre, fordi vi normalt ikke har ret til at få det ned i Folketingssalen.
Og for det andet gennemfører man altså reformer på den her måde, som det f.eks. også sker med det aktstykke, der nu om lidt bliver vedtaget oppe i Finansudvalget, fordi et flertal stemmer imod Enhedslistens forslag om, at det skal tilbage igen.
Det, jeg vil sige – og den debat, vi vil lægge op til efter sommerferien – er, at når man i forbindelse med et aktstykke har så stor en bevilling, bør den pr. automatik komme til behandling i Folketingssalen, det vil sige, at man tilrettelægger forhandlingerne med kommunerne og regionerne på en måde, så aktstykket kan komme til behandling, før at Folketinget går på ferie, eller også må Folketinget udsætte sin ferie.
Det vil jeg sige som den ene ting.
Som den anden ting vil jeg sige, at hvis man har sådan et aktstykke og man ønsker, at det skal omfatte en meget stor reform, må reformen først blive diskuteret og vedtaget i Folketinget med inddragelse af alle dem, der har interesse i det, f.eks. her på folkeskoleområdet.
Som når vi diskuterer store reformer, skal de på ganske normal vis tages op i Folketinget, folk skal tages ind til debat – i parentes bemærket kan man ikke komme til debat inde i Finansudvalget – i Folketinget, og så skal reformen vedtages i samarbejde med kommuner og regioner og forskellige faglige organisationer, hvad der måtte være brug for.
Efter det kan man lave en aftale med kommunerne om, hvad det har af økonomiske konsekvenser for kommunerne.
Det vil jo være den rigtige vej: Først vedtager man reformen, og så diskuterer man økonomien i stedet for, som det er sket den her gang med f.eks. folkeskolereformen, men også på arbejdsmarkedsområdet, først, om jeg så må sige, at aftale økonomien med kommunerne, og så er der bare en proforma vedtagelse af folkeskolereformen lidt senere hen.
Det er den omvendte vej, og vi vil gerne have, at det vender rigtigt, og vi tager debatten, som vi havde i går, og den afstemning, som vi har i dag, som anledning til at tage en generel diskussion efter sommer af, om ikke proceduren ved indgåelse af kommuneaftaler og regionsaftaler skal laves permanent om.