runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Jamen akutpakken har vi stemt for, ikke noget problem; tværtom var det da et skridt i den rigtige retning.
Men det ændrer jo ikke ved det.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen sige, at akutpakken skulle forhindre, at mennesker i et meget stort antal mister deres forsørgelse pr. 1. januar.
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at der er afsat nogle penge i reserve på finansloven, der kan bruges.
Men det skal jo stadig væk være sådan, at man – det synes jeg er nødvendigt – her tidligt i efteråret får sagt til folk, der er bange for, om de mister deres forsørgelse, at de ikke mister deres forsørgelse.
Jeg synes, at vi skal give folk en garanti for, at de enten kommer i arbejde eller opretholder deres ret til dagpenge.
Ellers går folk jo fra nu af og til januar og ved ikke, hvordan deres fremtid skal tegne sig.
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Det synes jeg at min kollega beskæftigelsesministeren har adresseret meget grundigt og meget fyldigt i en efterhånden lang række sammenhænge.
Det er jo rigtigt, at der er vedtaget en akutpakke, en ganske omfattende akutpakke, som har det sigte at få de her mennesker i arbejde, hvilket jo er den klart bedste løsning på problemet.
Det tror jeg i øvrigt også hr. Frank Aaen er enig med mig i.
Og så er det jo også sådan, at man vil se, at der på finanslovforslaget er afsat reserver til at gøre en yderligere indsats for de her mennesker.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Det, vi har set på det seneste, er, at arbejdsløsheden stiger, at økonomien skrumper, og vi ved også, at om nogle få måneder falder et meget stort antal arbejdsløse ud af dagpengesystemet og til en socialøkonomisk ruin.
Jeg ved selvfølgelig godt, at regeringen har lavet et udspil, der går ud på at indkalde folk til en ekstra samtale, hvis de er ved at falde ud af dagpengesystemet, og også andre ting, som vi har støttet i Finansudvalget – ingen problemer med det – men det forhindrer jo ikke, at der er mennesker, der falder ud af dagpengesystemet her den 1. januar, og som gør det i meget større tal end det, vi har set hidtil.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Og netop i forbindelse med den type tal, som hr. Thulesen Dahl henviser til – altså hvad vækstprognosen f.eks. er, og hvad ledighedsprognosen er osv. – er der jo en lang række institutter og organisationer, som laver prognoser, og man kan sætte dem op ved siden af hinanden og se, at de er forskellige.
De har ikke det samme skøn over væksten.
Der er lige kommet et notat, som jeg også tror hr. Thulesen Dahl har fået, fra Økonomi- og Indenrigsministeriet – jeg tror, det er derfra – som viser en sammenligning mellem en række institutter fra DI over Det Økonomiske Råd til Nordea og Danske Bank osv.
Her kan man se, at der er forskellige vurderinger af væksten.
Det er børnelærdom, og i regeringen gør man selvfølgelig det, der er det rigtige at gøre for en regering.
Der er fagfolk til at ordne den slags ting; der bestemmer politikerne ikke en dyt.
Det er fagfolkene, der laver de tal.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Tak for det.
Altså, jeg kan jo også spørge, hvad væksten i de offentlige udgifter fra 2001 til 2011 var, og den kritik, vi oftest hører, er så, at væksten i de offentlige udgifter var alt for høj.
Sådan kan man jo jonglere med tallene.
Regeringen foreslår nulvækst til næste år, og kan man fra finansordførerens side bekræfte, at det, som man for et år siden, da danskerne skulle til valg, betegnede som effekten af nulvækst, var: »Nulvækst betyder fyringer.
Nulvækst betyder forringelser«.
Det er ord sagt af daværende næstformand fru Mette Frederiksen, den nuværende beskæftigelsesminister, og Socialdemokratiet forsatte: »Det er fair nok, hvis man vil indføre nulvækst – men så skal man også være ærlig omkring, hvad konsekvenserne af det er«. Og så havde Socialdemokratiet samlet en række eksempler på, hvad nulvækst betyder:
» ... bortfald af nattevagt hos ældreboliger, reduktion i antal af tryghedsbesøg, nedlagte sygeplejerskestillinger i hjemmeplejen, nedskæringer på vuggestuer og børnehaver, nedsættelse af rengøringsfrekvens for ældre og andet.« Vil ordføreren benægte, at man for et år siden gav det billede til danskerne, at nulvækst betød forringelser og nedskæringer, og at regeringen minsandten nu foreslår nulvækst i den offentlige økonomi i 2013?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Jeg takker for spørgsmålet, for det giver mig jo anledning til at præcisere nogle ting omkring nulvækst, som jeg tror Dansk Folkeparti måske en gang imellem blander lidt sammen.
Når vi er meget bekymret for nulvækst, er det, fordi den tidligere regering arbejdede med nærmest nulvækst i en meget lang periode – og som jeg husker det, støttede Dansk Folkeparti det – og det er det, der er bekymrende.
Man kan sagtens have en periode, hvor der et år er noget, der nærmer sig nulvækst, hvis man bare over tid har lidt større vækst.
Lad mig give et eksempel: I år er den forventede vækst 1,5 pct., og til næste år vil den være 0,1 pct. Hvis man lægger de 2 år sammen, giver det ca. 1,6 pct., og hvis man fordeler det på de 2 år, er det altså 0,8 pct. om året.
Derfor skal vores bekymring for det med nulvækst ses i forhold til, om det er på lang sigt, og det var det, som jeg forstod der blev lagt op til fra VK-regeringens side – jeg kan ikke huske, om DF var med på den, men det kan ordføreren måske svare på.
Det er altså det der lidt længere stræk, hvor der er nulvækst, der er stærkt bekymrende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Jeg har et meget enkelt spørgsmål at stille hr. John Dyrby Paulsen.
Jeg tror også, at det er et spørgsmål, der egentlig er meget enkelt at besvare, så det kan vel hurtigt overstås.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Mener man i Socialdemokratiet her i starten af efteråret 2012 det samme om nulvækst i den offentlige sektor, som man mente så sent som i september 2011, da danskerne skulle til folketingsvalg?
Er konsekvenserne af nulvækst i den offentlige sektor de samme nu, som de efter Socialdemokratiets opfattelse var for knap et år siden?
Mener man det samme om, hvad nulvækst betyder?
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi finanslovforslaget for næste år opererer med det, som man vel godt kan betegne som nulvækst i den offentlige sektor.
Og derfor er det jo interessant, om de konsekvenser, der kommer ud af den økonomiske politik, som Socialdemokratiet har fremlagt i sit finanslovforslag, er de konsekvenser, som man mente nulvækst ville have, hvis man ville gennemføre en nulvækstpolitik.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Det korte svar på det spørgsmål er, at jeg kan berolige Venstre med, at regeringen fortsat forfølger regeringens mål, som de er udlagt i regeringsgrundlaget og andre steder.
Venstres ordfører kan være fuldstændig tryg ved, at det er de mål, vi går efter.
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Når jeg spørger, er det jo, fordi hele hr. John Dyrby Paulsens tale sådan set indledningsvis handlede om at svine Venstre til.
Så ud fra det var det jo sådan svært at lytte sig til, at man var interesseret i nogle løsninger.
Det må tiden så vise.
Det, jeg trods alt godt kunne tænke mig at høre – hvis man skræller alle de der letbenede overskrifter af talen – er, om Socialdemokratiet kan se en finanslovaftale for sig, hvor summen af de forhandlinger med Folketingets partier bliver, at vi får et lavere arbejdsudbud, eller om man er så fokuseret på den økonomiske plan, man selv har lagt i den retning, at ethvert tiltag, enhver forhandling skal gå i den rigtige retning.
Det efterlader jo ikke et svar på, hvem man så gør det med.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om der er nogen retning i den tænkning, der er i Socialdemokratiet, for det vil sådan set også berolige mig og give mig tro på, at Venstre ikke møder op til forhandlinger, som i forvejen er afklaret med Enhedslisten.
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Mit indtryk af regeringen er, at akutpakken er et svar på de udfordringer, der er, og selv om Venstre ikke var en del af de forhandlinger, vil jeg sådan set gerne bakke op om den alligevel.
Har regeringen andre ting, de vil snakke med partierne om i forhold til dagpengene, så møder vi som sagt meget, meget gerne op til finanslovforhandlingerne og lytter.
Det eneste, jeg kan konstatere, er, at hvis man rent faktisk legede med tanken om at ophæve dagpengereformen, har Enhedslisten ingen svar på, hvad der så skulle til i stedet for.
Enhedslisten beskæftiger sig jo notorisk aldrig med spørgsmålet om, hvordan vi sikrer og fremtidssikrer dansk økonomi.
Det overlader Enhedslisten trygt til Venstre og andre ansvarlige partier, mens man så kan gå rundt og være imod de svære beslutninger, der er blevet truffet for at rette op på dansk økonomi.
Heldigvis vil en VK-regering aldrig skulle være afhængig af et så uansvarligt parti.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-06:
Men jeg synes faktisk, at de mennesker, som står i den her dybt alvorlige situation, at de ryger ud af dagpengesystemet – mange vil ikke engang kunne få kontanthjælp – fortjener at få et svar fra et så stort parti som Venstre.
Hvad er Venstres bud til de her mennesker?
Jeg kan forstå, at Venstre bakker op om regeringens akutpakke.
Skal jeg så også forstå Venstres svar sådan, at Venstre mener, at den akutpakke vil løse hele det her problem, eller har man andre løsninger i Venstre?
Jeg synes, det er rimeligt, at så stort et parti som Venstre kommer med et bud til de her mennesker på, hvad det var, de kunne forvente sig, hvis det var Venstre, der bestemte.
Har Venstre en løsning?
Vil Venstre hjælpe dem?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Det står lidt uklart for mig, hvad det efterhånden er, Enhedslisten mener med, at det skal løses, men det får vi måske lejlighed til at finde ud af senere.
For os er det vigtigt at fortsætte reformsporet.
Vi står ved den aftale, vi har indgået.
Jeg kan forstå på regeringen, at man har lavet en akutpakke, hvor man også går ind og investerer yderligere penge i, at arbejdsformidlingen skal anvise ledige job til ledige medarbejdere.
Det synes vi er en god ting.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-06:
Et af de store problemer, der er i Danmark nu, er jo, at rigtig mange går ledige, og helt konkret, at tusindvis står til at falde ud af dagpengesystemet til nytår.
Venstre er et af de partier, som har været med til at halvere dagpengeperioden og fordoble genoptjeningsperioden.
I Enhedslisten mener vi, at en finanslov skal løse det problem – altså det helt konkrete problem, som de her tusindvis af danskere står over for, når de til nytår falder ud af dagpengesystemet.
Hvad er Venstres bud?
Altså, hvad er Venstres svar til de her mennesker, som søger alt det arbejde, de overhovedet kan komme i nærheden af, men som ikke kan finde et job?
Hvad skal de gøre?
Hvad vil Venstre gøre for at hjælpe de personer?
Peter Christensen (V), 2012-09-06:
Det har vi ikke noget bud på hvordan man kan få til at hænge sammen, men jeg vil gerne være med til at gennemføre en politik, hvor der er fokus på konkurrenceevne og hvordan vi får skabt flere job i Danmark.
Det er det, vores udspil også er et resultat af, nemlig en tænkning om, hvordan vi forbedrer vores konkurrenceevne.
Jeg mener ikke, at man kan skille det ad.
Det er jo også grunden til, at vi har så klart et fokus på at skulle fortsætte reformsporet, som er en lige linje af den politik, vi gennemførte, da vi havde regeringsansvaret.
»Vi gør det fantastisk, fordi vi sidder der.«
Det var godt nok den tidligere regerings skyld, at vi gik fra et overskud på 80 mia. kr. til et underskud på 100 mia. kr., men det, at vi ikke kan skabe bare en lille vækst nu, er ikke vores skyld, for vi gør det fantastisk.
Landene omkring os er bare lidt imod.«
Jeg tror ikke på, at vi kan kickstarte Europa.
Jeg har også min tvivl om, hvorvidt man overhovedet kan kickstarte Danmark.
Men man kan gå ind politisk og påvirke nogle rammebetingelser.
Derfor er mit spørgsmål: Håber Socialdemokratiet, de kan lave en aftale med Venstre, der understøtter privat jobskabelse, eller håber Socialdemokratiet, de kan lave en aftale med Enhedslisten, der alene fokuserer på passiv forsørgelse?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Nej, jeg står ved det, vi sagde for et år siden.
Det har jeg overhovedet ikke nogen problemer med, nærmest tværtimod.
Og det er jo derfor, at det er så vigtigt, når vi kigger frem mod 2020, at vi har fremlagt den plan, hvor målet er en vækst i den offentlige service på 0,8 pct. hvert år.
Det er derfor, det er så vigtigt at nå derop.
Det er derfor, der ikke må slækkes på den økonomiske politik lige nu, for så har vi ikke muligheden for at have den udvikling i den offentlige service, som vi gerne vil have, og det her mål om, at væksten skal være på 0,8 pct. hvert år.
Hvis vi slækker på noget nu, mister vi det mål af syne.
Det er derfor, at det er helt centralt i regeringens 2020-plan.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-06:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om Socialdemokraterne mener, at det problem, vi desværre står over for, nemlig at tusindvis af danskere står til at falde ud af dagpengesystemet, er løst med den akutpakke, som regeringen har lagt frem.
Jeg spørger, bl.a. fordi arbejdsløsheden desværre stiger.
Jeg ville jo ønske, det var anderledes, men det er jo situationen, at problemet sådan set vokser, fordi arbejdsløsheden stiger.
Men altså, mener Socialdemokraterne, at det problem, det meget alvorlige problem synes vi, med, at en masse mennesker står til at falde ud af dagpengesystemet, er løst med regeringens akutpakke?
Kristian Jensen (V), 2012-09-06:
Hr. John Dyrby Paulsen brugte meget af tiden på først at beskylde Venstre for at have sat skatterne op.
Det er så en ny tone i forhold til alle de år, hvor vi fik at vide, at vi lavede ufinansierede skattelettelser, men sådan kan ikke bare Socialdemokraternes politik, men også Socialdemokraternes angreb tilsyneladende ændre sig.
Altså varige private arbejdspladser.
Det, som hr. John Dyrby Paulsen ofte fremhæver, når vi taler om at skabe arbejdspladser, er jo alle de midlertidige job, der kan opstå ved at sætte gang i forskellige fremrykkede aktiviteter eller ved at fremrykke nogle investeringer rundtomkring.
Men hvad er det i finansloven, der skal skabe varige job?
Som flere ordførere har været inde, starter finansloven med at tage 2 mia. kr. ud af erhvervsstøtteordningerne uden at give noget igen til forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Ja, jeg synes, at når man ser på den pakke, vi har – erhvervsstøtteordningen, det er det, der refereres til her – hvor nettovirkningen er ca. 1 mia. kr., må man sige, at nogle af de ting, vi flytter, flytter vi jo fra et sted over til et andet sted, f.eks. forskningen på universiteterne.
Det skal også komme erhvervslivet til gode i sidste ende, og det er noget af den der grundforskning, som ordføreren også efterspørger.
Så samlet set synes jeg ikke man kan sige, at det vedrører de erhverv, der sådan konkurrerer med udlandet og er eksportorienterede, når vi ser på, hvad det er for en pakke i erhvervsstøtteordningen, vi sparer pengene på.
Så der mener jeg ikke at det holder vand at sige at det forringer konkurrenceevnen betragteligt for danske virksomheder.
Det mener jeg ikke det gør.
Mike Legarth (KF), 2012-09-06:
Hvis virksomhederne skal sælge flere varer og flere ydelser, skal de jo også produktudvikle og på den måde gøre det mere attraktivt og billigere at sælge deres produkter ikke bare i Danmark, men også på verdensmarkedet.
Gør man det ved at fjerne 2 mia. kr. fra de virksomheder, som skal investere i bedre maskiner, smartere maskiner, bedre teknologi, så der kan sælges mere, så man kan få ansat flere?
Det, regeringen gør, er, at man fjerner 2 mia. kr. og altså gør det dyrere for de virksomheder.
Er det fornuftigt?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Lad mig sige to ting til det.
Det første er – og det er nu ikke i finanslovforslaget, det er skrevet, men i den økonomiske redegørelse, men fred være med det – at vi her hen over sommeren, specielt på grund af at krisen i Europa er blevet værre, end nogen havde regnet med, har revurderet arbejdsløshedstallene for i år og næste år.
Men det er stadig sådan, at man forventer, at arbejdsløsheden falder til næste år i forhold til i år.
Det er den ene side af sagen.
Det andet er så til spørgsmålet om, hvorvidt jeg kan bekræfte, at det formentlig bliver nemmere for håndværkervirksomheder at ansætte lærlinge og lignende, hvis det, om jeg så må sige, bliver billigere for folk at få udført noget arbejde.
Ja, det kræver jo, at folk går ud og bestiller det arbejde og bestiller mere, end de ellers ville have gjort.
Man kan godt forestille sig nogle ordninger, hvor man kunne presse på for at få den effekt, men i nogle af de ordninger, som allerede eksisterer, har vurderingen fra Finansministeriets side jo været, at beskæftigelseseffekten faktisk er beskeden.
Jeg tror, man hele tiden skal se på, at når man bruger nogle penge på at skabe job og vækst, skal man også se på, hvor meget man får ud af de penge, man bruger.
Det tror jeg vi har en gensidig interesse i – det gælder både Konservative og regeringen – så vi sørger for, at vi får mest muligt ud af de penge, vi investerer i vækst og beskæftigelse.
Mike Legarth (KF), 2012-09-06:
Det fremgår af regeringens finanslovoplæg, at ledigheden stiger næste år, og den stiger mere, end regeringen havde forventet.
Alligevel er der ikke nogen initiativer eller tiltag, der gør det nemmere at skabe job, arbejdspladser, og det undrer mig.
Derfor er jeg nødt til sådan helt retorisk at spørge: Er finansordføreren for Socialdemokratiet enig i, at hvis man gør det nemmere og billigere at skabe en arbejdsplads for en håndværker, en selvstændig erhvervsdrivende, vil det være nemmere at ansætte en lærling og en svend mere?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Så må jeg svare det samme, som jeg svarede i den første bemærkning: Nej, det er ikke besluttet.
Selvfølgelig går man ikke ud lige fra starten og siger, at man vil stemme for en finanslov.
Når de samme partier så bliver spurgt af journalisterne, om man kunne stemme for, så svarer man, at det kunne man ikke, og der var alle mulige ting i vejen.
Venstre er oven i købet kommet med et udspil, hvor de stort set accepterer størstedelen af finanslovforslaget, inklusive de ting, de har kritiseret sønder og sammen det sidste par dage.
Det er da lidt underligt.
Det er en underlig situation.
Det er jeg enig med ordføreren i.
Nej, det er ikke besluttet på forhånd, og Liberal Alliance er hjertelig velkommen.
Den drøftelse tager vi også meget gerne med Liberal Alliance.
Men jeg deler sådan set ordførerens lille undren over det her forløb, for jeg var da også selv sådan lidt i tvivl: Hvordan skal vi forholde os, når nu Venstre synes, at det forslag, vi har fremsat til finanslov, kunne de selv have fremsat?
Det samme hørte jeg fra De Konservative.
Når journalisterne spurgte de tre partier, om de så havde tænkt sig at stemme for det forslag, var svaret: Nej, det kunne de så sandelig ikke.
Det kom ikke på tale.
Det er derfor, man tænker, at det nok i virkeligheden var lidt strategi, altså at forsøge at elske regeringen ihjel for den finanslov, der er kommet ud, uden at støtte finanslovforslaget overhovedet.
På den måde kunne de give det indtryk, at det finanslovforslag lige så godt kunne have været fremsat af den gamle VK-regering.
Så først var der sådan en vis forbavselse over de bemærkninger, der kom fra specielt Venstre.
Men da den forbavselse havde lagt sig, så må man sige, at så kom vi tilbage til realiteterne i dansk politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor, som Venstres ordfører hr. Peter Christensen forfulgte.
For der er jo sket det lidt besynderlige, efter at regeringen har fremsat sit finanslovforslag – og det er ikke i sig selv besynderligt – at det første, der skete, var, at de borgerlige partier roste regeringen for dens mådehold med de offentlige udgifter.
Jeg kan især på Liberal Alliances vegne jo sige, at vi var meget positivt overrasket.
Vi havde forventet noget meget værre fra en regering bestående af Socialdemokraterne og SF og Radikale.
Enhedslisten gjorde omvendt det, at de kritiserede regeringens finanslovforslag meget hårdt.
Og så var det, at det besynderlige skete, nemlig at selv om de borgerlige partier roste finanslovforslaget og Enhedslisten kritiserede det meget hårdt, så har vi hørt både ministre og ordførere fra regeringspartierne sige, at de forventer og håber, at der kan indgås en finanslovaftale med Enhedslisten.
Det er da lidt mærkeligt, når modtagelsen nu er sådan.
Derfor vil jeg gerne høre: Er det helt forgæves, hvis vi i Liberal Alliance går til forhandlinger i Finansministeriet?
Er det besluttet på forhånd, at det er Enhedslisten, der skal være forligspart her?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Jeg tror, at det er en klog strategi at holde de konkrete drøftelser omkring finansloven til forhandlingsbordet og forhandlingslokalet.
Der vil der være et bud på, hvad man kunne gøre.
Jeg er også sikker på, at Enhedslisten har et bud på, hvad man kunne gøre, og det må trækkes med ind i forhandlingslokalet, og så må vi drøfte det derinde.
Jeg må bare sige, at der jo ikke er nogen, der har negligeret den her udfordring, tværtimod, så derfor kommer vi til at drøfte den, er jeg fuldstændig sikker på, også i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det gælder drøftelserne med Enhedslisten, jeg tror såmænd også, det kommer til at gælde drøftelserne med andre partier, og de drøftelser ser jeg frem til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-06:
Jeg er meget glad for at høre det svar, altså at man anerkender, at man ikke kommer hele vejen – man løser ikke hele problemet med den her akutpakke.
Det synes jeg er positivt.
For forudsætningen for at gøre noget ved problemet er jo, at man anerkender, at det eksisterer.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Jeg tror, jeg kan sige meget klart, at vi kommer et stykke og et endda langt stykke ad vejen med akutpakken.
Men jeg tror ikke, man kan sige, at nogen fra regeringen på noget tidspunkt har hævdet, at med akutpakken er alle problemer løst i forhold til det problem.
Vi må erkende, at der også er udfordringer på det område.
Jeg deler også Enhedslistens bekymring på det her område.
Vi ser måske lidt forskelligt på, hvad løsningerne kunne være, men man må sige, at vi med akutpakken trods alt kommer et langt stykke ad vejen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Det er klart.
Der er jo ingen partier i dette Folketing, som vil sige, at de vil stemme for finanslovforslaget, sådan som det ligger.
Alle går til forhandlinger med det mål at få nogle forbedringer ind, og hvis man siger, at man vil stemme for det uden de forbedringer, kan man lige så godt blive hjemme.
Sådan fungerer det jo.
Det er interessant at vide, om regeringen har truffet en beslutning om, at det skal være Enhedslisten.
Man kan godt forestille sig, at det er sådan, at regeringen tænker: For at vi kan få en nem tilværelse og nogle gange kan få Enhedslistens opbakning, når ting brænder på, må vi hellere sørge for at lave den her aftale med Enhedslisten, og så laver vi lige nogle skinforhandlinger med de borgerlige partier.
Det ville i hvert fald kunne forklare den lidt mærkelige reaktion, at de borgerlige partier roser finanslovforslaget, at Enhedslisten kritiserer det sønder og sammen, og at regeringspartierne kommer ud og siger, at de regner med at lave det med Enhedslisten.
Er det sådan, det forholder sig?
Er det besluttet, at det er Enhedslisten?
Anders Samuelsen (LA), 2012-09-06:
Det er jo selvfølgelig interessant at diskutere arbejdsudbuddet, men det, der er virkelig interessant at diskutere, er antallet af arbejdspladser, og der må man bare sige, at med verdensrekord også under Venstres ledelse i forbrugsskatter, verdensrekord i beskatning af kapital, verdensrekord i skattetryk, verdens største offentlige sektor, er det jo ikke ligefrem en prangende rekordliste, Venstre har præsteret.
Jeg har forstået, at Venstre ikke ligesom er ude med det ideelle ønske, men nogle justeringsforslag, sådan at man kan komme i realitetsforhandlinger.