runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Der er jo det paradoks i øjeblikket, at nogle kommuner har meget, meget få midler at gøre med, og at nogle kommuner ligger inde med meget, meget store midler.
Så nogle steder er der jo penge at bruge af.
Det, der så for dem opleves som meget underligt, er jo, at de er underlagt en lang række lofter: serviceloft, anlægsloft, skattestop, og hvad har vi.
Når de lofter er nødvendige, så er det jo, fordi der bliver ført en økonomisk politik her i landet, der ikke sørger for, at der er arbejdskraft nok.
Så længe der mangler medarbejdere til offentlig service, men jo især til vores private virksomheder, som i den grad mangler kvalificeret arbejdskraft, så er der ikke plads til, at man kan bruge flere penge, for risikoen er jo, at man sætter en løn-pris-spiral i gang.
Det, der er vores tilgang til det forslag til vedtagelse, er, at det at skabe et råderum forudsætter, at man gennemfører de reformer, der skaber den arbejdskraft, der skal til, for uden arbejdskraften er det ikke økonomisk ansvarligt at bruge de midler, som der er nogle steder, og som der jo også ville være, hvis ikke der havde været serviceloft og anlægsloft.
Lars Barfoed (KF), 2008-06-11:
Jeg noterede mig jo, at fru Margrethe Vestager talte meget om afbureaukratisering og decentralisering, og jeg ventede sådan, at der så nu kom ros til regeringen, men fru Margrethe Vestager fik det til at lyde, som om det var sådan et radikalt columbusæg, som blev taget frem her i afslutningsdebatten.
Jeg håber, at fru Margrethe Vestager er klar over, at regeringen er i fuld gang med at rulle en kvalitetsreform ud over den offentlige sektor, og at den netop betyder afbureaukratisering og større frihed til kommunerne, og at vi på en lang række områder arbejder for at få mere for pengene ved simpelt hen at gøre tingene smartere.
Derfor tror jeg da egentlig, at det var meningen, at fru Margrethe Vestager ville rose regeringen for den indsats, der faktisk er i fuld gang på de fronter.
Ellers har jeg også hæftet mig meget ved det, som andre også havde hæftet sig ved, nemlig at Det Radikale Venstre er sammen med Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet om at sige, at man skal sikre kommunerne en bedre økonomi.
Jeg går ud fra, at Det Radikale Venstre er enig i, at der i den nuværende samfundsøkonomiske situation ikke er plads til at pumpe en masse penge ud til kommunerne.
Vi er nødt til at lægge nogle rammer også for den kommunale økonomi, for at sikre en forsvarlig økonomi i det her land.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
En af de ting, vi jo foreslog, da vi diskuterede kvalitetsreformen - for vi var meget glade for de samtaler, vi havde i forbindelse med diskussionen om kvalitetsreformen - var netop en drøftelse af, om man ikke fra statslig hold burde udskyde brugen af nogle af de midler af hensyn til samfundsøkonomien.
Det afspejler jo noget af det, som vi har været meget optaget af, nemlig hvorfor det hele tiden er regeringen, der kommer og siger, at kommunerne skal gøre sådan og sådan, i stedet for at give plads til, at kommunerne i højere grad selv kan sige: Det er det her, vi gerne vil.
Der er jo et begrænset råderum, når der ikke bliver gennemført reformer, hverken på skatteområdet eller i arbejdsmarkedspolitikken f.eks. ved at lave en dagpengereform med en højere ydelse i begyndelsen og en kortere dagpengeperiode, så folk ikke skal gøre sig en økonomisk bekymring, men kan komme i gang med arbejde, jobtræning, eller hvad det nu kan være.
Det reformarbejde er det, der skaber råderum, og derfor syntes vi, det var vigtigt i de forhandlinger, vi havde om kvalitetsreformen, at sige, at vi synes, at der skal prioriteres, sådan at staten holder lidt tilbage og giver plads til kommunerne selv.
Lars Barfoed (KF), 2008-06-11:
Den økonomiske vækst, der har været i den offentlige sektor, har stort set alene fundet sted ude i kommunerne.
Der har stort set ikke været nogen vækst i økonomien for statens vedkommende.
Staten har været meget tilbageholdende hele vejen igennem.
Men jeg forstår så, at vi er enige om, at der skal være en grænse for kommunernes økonomi nu, fordi der ikke er plads til at ekspandere den kommunale økonomi.
Men jeg forstår også på fru Margrethe Vestager, at der skal reformer til, så vi får mere arbejdskraft til rådighed.
Det er vi jo sådan set enige om, og det arbejder vi også for.
Så forstår jeg, at fru Margrethe Vestager vil have lavere skatter, og det er vi også enige om, og så kommer hun også med et forslag, som Det Konservative Folkeparti i mange år har været tilhænger af, nemlig en årsindkomstmodel, hvor man får mere i starten af dagpengeperioden og så gradvist nedtrapper dagpengene.
Det synes jeg lyder fornuftigt.
Så vil jeg bare spørge: Tror fru Margrethe Vestager, at hendes venner her til vedtagelsen er med på den reform, som Det Radikale Venstre er inde på, eller kunne man ikke forestille sig, at Det Radikale Venstre egentlig har valgt nogle forkerte venner, hvis man vil basere reformer på bl.a. skattenedsættelser for at skaffe mere arbejdskraft?
Kunne det ikke tænkes, at Det Radikale Venstre ville være bedre tjent med at vælge nogle andre venner her i Folketinget for at få gennemført sådan nogle tanker?
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Nu var det jo godt nok ikke en konservativ, men en Venstremand, tror jeg, der sagde, at hvis man vil have venner i politik, så skal man få sig en hund.
Jeg tror, at det er meget kendetegnende for os, at vi forsøger at finde samarbejdspartnere der, hvor vi har fælles interesser.
Det var jo det, som vi prøvede her i foråret, fordi vi syntes, at det var vigtigt for os, når vi nu er meget optaget af, at der skal skaffes mere arbejdskraft, så også at levere de steder, hvor vi kan se, at regeringen faktisk har fat i noget.
Derfor gik vi jo ind, og vi oplevede også, at der var et ønske om, at vi kunne få en indflydelse på jobplanen, for selv om den ikke har det omfang, den burde have, så er den dog et skridt på vejen.
Det, som er kernen, er sådan set ikke en overvejelse af det offentlige forbrug som sådan, men af, hvor meget af det offentlige forbrug regeringen egentlig har sat adresse på, altså at man så at sige bruger pengene ude i kommunerne, men egentlig meget gerne selv vil tage ansvaret for dem.
Det synes jeg er et kommunalt ansvar, og jeg synes, at det er rigtig velplaceret i kommunerne, og det skal de have plads til at løfte.
Jeg ved ikke, hvordan jeg som præstedatter har en særlig kvalifikation til at svare på spørgsmålet.
Heller ikke som kirkeminister mener jeg man har særlige kompetencer til at svare på spørgsmålet.
Hvis tilgangen er, at der er et bestemt forhold mellem en muslimsk tro og demokrati, har jeg meget svært ved at genkende det som retvisende.
Sådan som jeg oplever Tyrkiet, er Tyrkiet et land, som har et demokrati.
Der er ting, som jeg måske godt kunne ønske mig anderledes.
Der er sikkert også ting, som andre kunne ønske sig anderledes.
Der er jo i øjeblikket en debat med Tyrkiet, med henblik på at de skal leve op til Københavnskriterierne og andre kriterier, sådan at Tyrkiet kan blive et fuldgyldigt medlem af Den Europæiske Union.
Det synes jeg er et meget godt eksempel på, at lande med demokratier kan have mennesker, som har mange forskellige trosretninger, hos sig.
Det afhænger jo lidt af, hvordan man ser virkeligheden, men grunden til, at jeg tror, at det her er meget vanskeligt at diskutere, er, at jeg står af, når hr. Søren Krarup siger, at dette var optakten til en national katastrofe.
Det kan jo ikke passes sammen med, at Det Radikale Venstre har ansvaret for det, der blev optakten til en national katastrofe.
Så burde statsministeren jo have holdt en helt, helt anden tale i dag.
Jesper Langballe (DF), 2008-06-11:
Som en meget hurtig bemærkning vil jeg lige sige, at når statsministeren i dag kunne holde denne opmuntrende tale, han holdt, samtidig med at det er sandt, at 1983-loven var optakt til en national katastrofe, så hænger det jo simpelt hen sammen med valget i november 2001, hvor De Radikale Gud være lovet - blev sat uden for al indflydelse, og Dansk Folkeparti overtog den plads.
Men det, jeg i øvrigt ville, var at sige, at jeg ikke tror, at fru Margrethe Vestagers bemærkninger om dansk udenrigspolitik var noget tilfælde.
Det er jo den linje, der har været den radikale igennem hundrede år.
Tysklands strålende sejre har fyldt Europa med beundring, sådan sagde den radikale Scavenius i sommeren 1940.
Man kunne blive ved med at citere: P. Munch, Bertel Dalgaard osv.
Hele tiden har det været den der tilpasning til totalitære magthavere.
Vi så det i forhold til nazismen, vi har set det i forhold til kommunismen, og vi ser det nu i forhold til islam, og jeg vil sige, at ...
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Jeg tror, at vi ser forskelligt på det.
Det, at Dansk Folkeparti reddede landet i 2001 og gav baggrund for, at statsministeren kunne holde den tale, han holdt i dag, tilskriver jeg Dansk Folkepartis selvfølelse, og det er jo sådan set fair nok, men der er altså gået et rigtig langvarigt arbejde forud for det bl.a. med reformer af vores arbejdsmarked, af vores skattepolitik osv. osv., hele den indsats, som blev gjort i 1990'erne.
Og sidst, men jo selvfølgelig ikke mindst, bliver vi nok ikke enige om vurderingen af islam som en totalitær magthaverideologi.
Jesper Langballe (DF), 2008-06-11:
Altså, at islam er en religion, som samtidig er et totalitært tankesystem, der agerer hundrede procent politisk, behøver vi slet ikke kaste os ud i en diskussion om, fordi det er en kendsgerning.
Men jeg har et spørgsmål til fru Margrethe Vestager, som jo på ingen måde har overbevist os om, at hun ikke mente, hvad hun sagde om dansk udenrigspolitik.
Jeg vil godt have lov til at læse højt, hvad Due Jensen på Grundfos har sagt: »Jeg er som erhvervsleder meget betænkelig ved den mere aggressive udenrigspolitik, som der lægges op til fra regeringens side - og også fra visse oppositionspartiers side.
Det er et oplæg til øget konfrontation.
Konfrontation avler modkonfrontation, og vi er på vej til en ubehagelig optrapning i forholdet imellem Danmark og den muslimske verden.
Det, mener jeg ikke, er i dansk erhvervslivs interesse.
Det er i hvert fald ikke i Grundfos' interesse«.
Jeg vil gerne spørge fru Margrethe Vestager rent ud: Den kræmmermentalitet, som det her citat er udtryk for, er det noget, som fru Margrethe Vestager her på stedet vil tage ansvaret for?
Der er jo ingen af os, der har sagt, at fru Margrethe Vestager har sagt: Nu vil jeg gå terroristernes ærinde.
Jeg tror ikke engang, at fru Margrethe Vestager har tænkt det.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Det tror jeg ikke.
Når jeg lytter til de mennesker, som ytrer sig i debatten, så lytter jeg meget gerne til mennesker, som faktisk har en indsigt i, hvad der foregår rundt omkring os, og som vurderer, hvad det er, der sker.
Jeg synes, det er meget, meget afgørende at skelne, og netop evnen til at skelne imellem på den ene side islam, troende muslimer i den muslimske verden, som givetvis fuldstændig som os andre har drømme om velstand, fremgang, skolegang og uddannelse, alt det andet, som hører til et godt samfund, og så på den anden side den undertrykkelse og den islamisme, som kammer over og bliver til en afskyelig terrorisme, synes jeg er meget, meget afgørende, og vi har ingen interesse i at give indtryk af, at vi er på krigerisk fod med islam.
Hvad skulle der dog komme ud af det?
Men vi har en fælles interesse med alverdens nationer i kampen mod terrorisme, og det er en helt, helt anden sag.
Det synes jeg vi skulle stå sammen om i stedet for hele tiden at have den her halvvejs krigeriske holdning over for islam og over for muslimer.
Frank Aaen (EL), 2008-06-11:
Ja tak.
Jeg vil starte med at rose fru Vestager for at rejse debatten om regeringens udenrigspolitik – der er støttet af Dansk Folkeparti - som har været en katastrofe, og som ikke har ført til færre terrorister, men til flere terrorister.
Jeg synes, det var godt; jeg synes, vi har brug for at få den diskussion.
Mit egentlige spørgsmål er om EU-afstemningen.
Nu var Det Radikale Venstre jo imod folkeafstemningen om Lissabontraktaten, men forbeholdene skal vi have afstemning om, og man kan også være sikker på, at Det Radikale Venstre kommer til at indgå i diskussionen om, hvad der skal stemmes om, og hvordan der skal stemmes.
Derfor har jeg bare det helt enkle spørgsmål, om vi kan få et løfte fra fru Margrethe Vestager om, at der vil være god tid til en demokratisk debat inden folkeafstemningen; at det ikke bare er noget, der overstås på nogle få uger.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Jeg håber meget, at vi har debat.
Jeg ved, at Enhedslisten er meget optaget af det, og jeg tror også, Enhedslisten er engageret i det.
Jeg har brugt mit eget ugebrev til at forsøge at rejse debat om forsvarsforbeholdet.
Vi forsøger at bruge noget af den tid, der bliver til rådighed, når der ikke er møde i salen, til at rejse debatten - også her før juli måned, hvor store dele af Danmark jo går på sommerferie.
Det er en meget væsentlig pointe, for vi ved jo, at der kommer en afstemning.
Derfor skal det ikke være tidspunktet for, hvornår man kan få en afstemningsdato, der skal bestemme, om vi kan have debat eller ej.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi tager på os at få den debat og få den meget, meget stærkere, for ellers bliver vi jo fanget i, at det bliver sådan noget underligt noget med, at vi ikke kan debattere noget, før vi har fået at vide, hvornår vi skal stemme.
Vi debatterer det nu.
Vi har i stedet for en debat om debattens længde, og jeg synes, at det er et paradoks, når både Enhedslisten og vi har en interesse i, at vi egentlig har debatten om forbeholdene; om forsvarsforbehold, om RIA, og om vi skal have euroen eller ej.
Den debat kunne vi have haft.
Jeg synes faktisk også, at der i statsministerens tale var tilløb til at rejse den debat og prøve at få den på dagsordenen - også her ved afslutningsdebatten i dag.
Det ville have været et godt grundlag for de kommende måneders debat om forbeholdene.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Jeg må sige, at jeg altid har respekteret De Radikale for at føre en stram økonomisk politik og sikre, at vi holder kursen.
Derfor undrer det mig meget, at De Radikale kan være medforslagsstillere på det forslag til vedtagelse, der er omdelt her tidligere i dag, hvor De Radikale vil være med til at pålægge regeringen »at sikre økonomi og råderum til, at kommuner og regioner kan leve op til de forventninger, regeringen har skabt hos befolkningen - senest i forbindelse med folketingsvalget i 2007 - med løfter om bedre og mere velfærd især i forhold til børn, folkeskole, ældre og sundhedsbehandling«.
Men nu er det sådan, at regeringen overholder sine løfter, så hvad er det, og hvor meget mere er det, De Radikale mener skal pumpes ud i kommunerne?
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Jeg ved ikke, om man kan pumpe frihed ud, det er næppe en flydende ting.
Det, der er brug for, er at give et råderum for kommunerne.
Det er det rum, der skal til, hvis man laver de tilstrækkelige reformer, så der bliver plads til overhovedet at kunne bruge penge.
Det er sådan set ikke det, der er problemet.
Det, der er problemet, er, at der ikke er plads, fordi der mangler arbejdskraft, fordi arbejdskraft er den virkelig, virkelig sparsomme ressource.
Det, der er vores tanke, er, at hvis den her kreds tager ansvar for det, som vi kan tage ansvar for, nemlig reformer på arbejdsmarkedet, reform om vores skattesystem, f.eks. ved at sænke skatten på arbejde, så kan der skabes mere arbejdskraft, og så kan der blive plads til at bruge nogle af de penge, som allerede i dag bliver opkrævet i skat.
Det er et paradoks, for kommunerne kan ikke gøre det, kommunerne kan ikke gennemføre de her reformer.
Det er kun os, der kan.
Men det er kommunerne, der skal tage konsekvensen af, at vi ikke kan tage os sammen til at få det gjort, nemlig ved at der hele tiden bliver lagt lofter ind og strammet ind og gjort ved.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, for de kommunale politikere bliver også stillet til ansvar for de forventninger, som regeringen har været med til at bygge op.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Jeg synes bare ikke, det er det, der står her.
Der står godt nok, at regeringen skal sikre økonomi og råderum.
Så kan man selvfølgelig godt gå i gang med at lave nogle langsigtede reformer, der sikrer, at man på længere sigt får et råderum.
Det er sådan set også det, regeringen har tænkt sig, og det er derfor, vi siger, at man nu skal træffe nogle kloge valg og tage nogle kloge beslutninger og ikke bare pumpe penge ud i kommunerne, så der kommer den her overophedning, som vi meget nødig vil have.
Derfor må jeg sige, at det altså undrer mig rigtig meget, at Det Radikale Venstre, som er et økonomisk ansvarligt parti, sammen med Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten kan være med på det her forslag til vedtagelse.
For jeg tror, de har en lidt anden tolkning end den, fru Margrethe Vestager her har leveret.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Nu er det jo heldigvis sådan, at jeg er så heldig, at fru Henriette Kjær stiller de her spørgsmål, og derfor kan jeg gøre rede for, hvordan vi tolker den her redegørelse.
Det tror jeg er vigtigt, for vi ville ikke være medforslagsstillere på et forslag til vedtagelse, hvis ikke vores reformlinje kunne være der.
Jeg synes, det er uansvarligt at sige, at man vil bruge penge, uden at man er villig til at være med til at gennemføre de reformer, der skaber den arbejdskraft, der skal til.
Uanset hvordan man vender og drejer det, er det en af vores absolut største udfordringer, og det er også derfor, at løn og rekruttering blev nævnt i samme åndedrag hos os.
Men der er unge, der skal undervises, der er ældre, der skal passes, der skal ske en masse ting, virksomhederne har brug for regnskabsmedarbejdere, ingeniører osv. osv.
Der skal meget mere til, og det tror jeg faktisk godt regeringen ved.
Søren Krarup (DF), 2008-06-11:
Jeg må meget opfordre fru Margrethe Vestager til at læse den bog, for det er et fuldstændig misvisende billede, hun giver.
Forholdet er, at regeringen med Ninn-Hansen som justitsminister kommer med et forslag, der bliver underkendt af venstrefløjen under anførsel af Det Radikale Venstre.
Det vil sige, at det aldeles ikke er en bredt vedtaget lovgivning.
Det er venstrefløjen med Det Radikale Venstre i spidsen, der gennemfører det, der er optakten til en national katastrofe.
Jeg synes faktisk, at det hovedskyldige parti i dag burde tage afstand fra det og beklage disse forrykte ting, der blev sagt, og som jo er baggrunden for det, der godt kan tegne til at blive en national katastrofe.
Så må jeg lige som mit andet spørgsmål til fru Margrethe Vestager, der jo ikke blot er præstedatter, men også forhenværende kirkeminister, spørge: Kan hun nævne mig et muslimsk land, i hvilket der fungerer et demokrati?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Ja tak.
Jeg havde egentlig tænkt mig at spørge lidt til den radikale linje på udenrigspolitikken, men nu synes jeg egentlig, at den diskussion, som fru Henriette Kjær begyndte her, var så interessant, at jeg faktisk tror, at jeg vil kaste mig over den i stedet for.
Det er jo meget relevant, når fru Henriette Kjær spørger til, om fru Margrethe Vestager kan prøve at beskrive den her økonomi og det her råderum, som der står noget om i det her forslag til vedtagelse.
Det er jo sådan, at fru Margrethe Vestager tidligere på året, i marts måned, sagde om SF, at SF simpelt hen ikke var et økonomisk ansvarligt parti.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Vi har foretaget den vurdering, at hvis man ser bagudrettet på det, så kan det være svært at se SF som et af kernepartierne, hvis man taler økonomisk ansvarlighed, som fru Inger Støjberg var venlig at citere mig for at gøre, men det er jo et SF-anliggende.
Det, der er meget vigtigt for os at sige, er, at når vi fremsætter sådan et forslag til vedtagelse, så står vi inde for, at når vi foreslår ting, prøver vi også at finde vejene til at skaffe det, som er den virkelig, virkelig knappe ressource i dansk økonomi i dag, nemlig arbejdskraft: kvalificerede medarbejdere til private virksomheder og til offentlig service.
Jeg synes, der skal være plads til, at partierne kan fremlægge lidt forskellige ting, så længe man kan være inden for en fælles ramme for forslaget.
Sådan som jeg hører SF, er man meget optaget af at kunne bidrage og lægge en linje, der er økonomisk ansvarlig.
Det er lidt ærgerligt, at hr. Villy Søvndals parti er større end det, jeg er leder for, for ellers ville han komme bag efter mig, og så kunne fru Inger Støjberg spørge ham.
Men jeg er sikker på, at det kan passes sammen.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Det her er godt nok mystisk.
Det er godt nok et forunderligt forslag til vedtagelse, må man sige.
Nu siger fru Margrethe Vestager, at det er et SF-anliggende, og at der også skal være plads til, at man sådan ligesom tolker.
Men jeg vil bare lige nævne nogle af de ting, fru Margrethe Vestager eller i hvert fald De Radikale har sagt her på det seneste om SF, f.eks. at SF har skruet sig op i sin udgiftspolitik og lader milliarderne rulle, og at SF's finanslovforslag var underfinansieret og på sigt ville føre til et stort hul i statskassen.
Det er jo ikke noget, hvor man bare sådan ligesom kan fortolke noget ind, og det er vel det, en finanslov handler om.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-11:
Nå jo, men af samme grund er jeg da også glad for, at SF sammen med os også gerne vil fremsætte det her forslag til vedtagelse
For SF kender jo Det Radikale Venstre præcis lige så godt, som fru Inger Støjberg gør.
Jeg er lidt ærgerlig over, hvis det er sådan, at fru Inger Støjberg har misforstået mig.
Vi tror, at skattepolitikken er et vigtigt politisk redskab til mange ting.
Derfor har vi lavet et gennemregnet og finansieret forslag til, hvordan en skattereform kunne se ud.
Det er så vores bud.
Men vi går til det ud fra nogle overordnede målsætninger om, at en skattereform skal være socialt afbalanceret, at den skal skabe mere arbejdskraft, og at den skal bidrage til, at vi kan løse nogle af vores miljømæssige udfordringer.
Jeg tror, det er noget af det samme, som er forudsat af regeringen i kommissoriet for den skattekommission, som er nedsat.
Det betyder, at vi skaber en ramme for det reformarbejde, vi gerne vil have, og vi har så vores bud på det.
Men hvis man vil skabe fælles løsninger, som mange har ejerskab af, tror jeg, det er vigtigt, at man ikke bare står og hopper op og ned og siger: sådan skal det være, sådan skal det være, sådan skal det være.
Som jeg kunne forstå på fru Henriette Kjær, er det også sådan, det foregår i regeringen.
Der taler man om tingene, og så finder man løsninger, fordi man har respekt for hinanden.
Jeg har respekt for, at de, der står bag det her forslag til vedtagelse, også står bag de målsætninger, der findes.
Det Radikale Venstre har så et reformprogram, som vi tror er meget afgørende at gennemføre for at skabe den arbejdskraft, der skal til.
Det gælder arbejdsmarkedet, det gælder skattesystemet, og jeg har da også en forventning om, at SF vil levere varen her.
Søren Krarup (DF), 2008-06-11:
I disse dage for 25 år siden blev der vedtaget en lov her i Folketinget, som måske er noget af det mest skæbnesvangre, der er sket i Danmarks nyere historie, og som kan lægge op til en veritabel katastrofe for Danmark.
Det var den udlændingelov, der netop er skrevet en bog om, en tyk historiebog, hvis beskrivelse svarer fuldstændig til det, vi, der deltog i det, selv oplevede.
Den udlændingelov havde herinde én skyldig, og det var Det Radikale Venstre.
Det var Det Radikale Venstres ordfører, hr. Bernhard Baunsgaard, der sagde, at der ikke ville komme flere, end at de kunne stå på den billige langside i Idrætsparken.
Det var også hr. Niels Helveg Petersen, der den 10. oktober 1986 totalt afviste begrebet folkevandring, fordi det var ganske irrelevant og det afsporede debatten, i en situation - kan vi sige - hvor der nu er ca. 40 millioner fremmede indvandrere i Vesteuropa.
Jeg vil derfor godt spørge den nu ansvarlige for det hovedskyldige parti: Vil fru Margrethe Vestager give mig ret i, at det var en fuldstændig fatal fejltolkning, der skete fra Det Radikale Venstres side, og at både hr. Bernhard Baunsgaards og hr. Niels Helveg Petersens udsagn var lodret forkerte?