runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Der er to ting, og det første er for at være helt sikker: Det, jeg forstår transportministeren siger, er, at den her frivillige aftale gælder for alle, uanset om man er en del af den frivillige aftale eller ej.
Så de organisationer, der har antydet, at de var på vej ud af aftalen, er en del af den, uanset hvad de måtte finde på, fordi det får den samme gyldighed, som hvis det er Forbrugerombudsmanden, der udsteder nogle bestemmelser om, at sådan er det.
Det første vil jeg bare være helt sikker på.
Det andet, som jeg synes at ministeren måske også kunne være en lille smule opmærksom på, er, at man jo faktisk har forhandlet sig frem til en løsning, som er i strid med den, forbrugerne ønsker.
Hvis man ser på forbrugernes ønsker, så fremgår det af den Synovateundersøgelse, som ministeriet selv har fået lavet, at forbrugerne ikke ønsker ændringer i de eksisterende nej tak-ordninger.
Og man har faktisk ændret de eksisterende nej tak-ordninger og indført en bestemmelse om, at f.eks. brochurer fra aftenskoler osv. også er omfattet af et »nej tak til reklamer«, i direkte modstrid med, hvad de mennesker, der har deltaget i undersøgelsen, har sagt, at de ønskede.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Jeg tror, at spørgeren totalt overser, at vi har en bibliotekslov, og naturligvis er der da ikke en eneste kommune i kongeriget Danmark, som ikke arbejder efter den bibliotekslov, vi har.
Og det er jeg rigtig, rigtig glad for, for det er et godt tegn på, at vi hele tiden kan være med til at sørge for, at bibliotekerne har en moderne drift, der passer til den nutid, vi lever i, og som gør sig parat til den fremtid, som kommer lige rundt om hjørnet.
Hvis Liberal Alliance er det parti, der ikke har de ambitioner for fremtidens biblioteksdrift, ærgrer jeg mig over det, men det kan nu ikke ødelægge mit gode humør, for der er så mange andre, der har sagt noget andet.
Der er mange andre, der har ambitioner på bibliotekernes område, så det vil jeg nu tage med mig i dag som den gode oplevelse.
Anders Samuelsen (LA), 2008-12-02:
Hvis rammevilkårene skal forstås, som at vi skal sikre, at en eller anden form for grundlæggende økonomi er i orden, så kan man bare lave et beslutningsforslag, hvor der står: Send flere penge.
Men det er tilsyneladende ikke det, der er tilfældet.
Har ordføreren overhovedet nogle eksempler på kommuner, hvor man ikke forholder sig til, hvad der skal ske med det lokale bibliotek?
Er der overhovedet eksempler på det?
Hvis der ikke er eksempler på det, er det her jo et slag i luften, for så gør folk det jo i forvejen.
Men er der konkrete eksempler på, at man i kommunerne overhovedet ikke beskæftiger sig med biblioteket, og det derfor er nødvendigt, at vi herinde fra Folketinget sender et brev ud til dem og skriver: Husk lige, at I skal lave en visionsplan?
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Som det fremgår helt tydeligt af forslaget, er det en del af forslaget, at kommunerne skal udarbejde lokale biblioteksstrategier.
Med det kendskab, jeg har til kommunerne, er jeg helt sikker på, at der sandsynligvis ikke vil være to, der er ens.
Det, der lige præcis er pointen, er, at vi skal tage det overordnede ansvar på os her i Folketinget, og derefter skal vi lade de lokale politikere komme ind og lave de kloge beslutninger, der gør, at de kan få de mest effektive biblioteker ude omkring lokalt.
Men med hensyn til den politik med, at vi herinde på Christiansborg bare vasker hænderne ved den første, den bedste håndvask og siger: Og så må de for øvrigt selv klare resten, for det er de bedst til, vil jeg sige, at, ja, det er de, hvis de har de rigtige rammevilkår.
Men det er os, der skal sørge for rammevilkårene, og det vil vi gerne tage på os.
Men jeg kan forstå, at det vil Liberal Alliance ikke.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
det nævnte jeg også i min indledende tale her.
Med hensyn til hvordan man skal reagere, hvis ikke det bliver forvaltet på en tilfredsstillende måde, synes jeg, det er alt for tidligt at sige noget på nuværende tidspunkt.
Jeg vil ikke binde mig til at gå ind for lovgivning på det tidspunkt, men det har jo selvfølgelig hele tiden ligget i luften, at lovgivning kunne komme på tale her.
Derfor synes jeg, vi skal være glade for, at Forbrugerombudsmanden er trådt til og har løst den her meget komplekse opgave, som det jo i virkeligheden er at finde frem til et system, som på den ene side mere kan gradbøjes af forbrugerne, end det kan i dag - hvad de gerne vil have, og hvad de ikke vil have - og som på den anden side også gør det så enkelt som muligt for erhvervslivet, for pizzabuddet og for alle de andre, som kommer ud med reklamer rundtomkring for den ene eller anden lokale forretning, for ugeavisen, og hvad ved jeg, at forstå og håndhæve reglerne, så de putter de ting ind ad brevsprækken, som skal ind, og ikke putter det ind, som ikke skal ind.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-02:
Jeg vil gerne starte med at anerkende ministerens udtalelse til fru Pia Olsen Dyhr, nemlig at det hele tiden har ligget i kortene, at det selvfølgelig kunne komme på tale at lave lovgivning, hvis det skulle blive nødvendigt.
Dertil må jeg så sige, at jeg også går ud fra, at ministeren er bekendt med den usikkerhed, der er rejst om spørgsmålet om den frivillige ordning, og derfor er det vel et meget naturligt signal for os at sende her i dag, at den her liggen i luften stadig væk findes.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Jeg må jo sige, at jeg i virkeligheden har været lidt overrasket over, at der har været erhvervsinteresser, som har taget afstand fra det her.
For det er klart, at man har fået skruet en nej tak-ordning sammen, som formentlig vil reducere antallet af mennesker, der siger nej tak til reklamer ganske væsentligt, fordi de ved at sige nej tak til reklamer nu også siger nej til nogle ting, som de meget gerne vil modtage, f.eks. informationsmateriale fra oplysningsforbund og den slags ting.
Det synes jeg faktisk er dybt problematisk, og svagheden ved sådan en aftale her er vel også, at man skruer den sammen på en sådan måde, at erhvervslivet synes, at den er til deres fordel.
Så får de et medejerskab, men det betyder jo også, at forbrugerinteresserne i den her sag er blevet undertrykt.
Karin Nødgaard (DF), 2008-12-02:
Jeg ved ikke, hvordan man agerer hos Socialdemokraterne, men det er den indfaldsvinkel, man har til samtlige forslag, der kommer fra regeringen eller fra Dansk Folkeparti, at man absolut ikke vil stemme for dem.
Det er ikke sådan, vi tænker.
Det vil jeg gerne slå fast, endda meget klart, over for hr. Mogens Jensen.
Vi har nogle store, bæredygtige kommuner, som lever op til rigtig, rigtig meget i forbindelse med kommunalreformen.
Kommunalreformen er ikke en nem proces at komme igennem, men lad dem nu få den tid.
Som jeg sagde før: Når vi får de endelige redegørelser, også dem, som ministeren nu har taget initiativ til, så lad os se på det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-02:
For Venstre er det meget vigtigt, at også de, som det omhandler - altså udgiverne, distributørerne - får et medejerskab til det her, og det får de igennem den aftale, der er indgået.
De andre ting, der eventuelt måtte være, vil Forbrugerombudsmanden naturligvis se på, når man har evalueringen af området, og når man skal se på, hvilke erfaringer man har gjort sig.
Så kan det godt ske, at man vil lave ændringer og justeringer i det, der nu er lavet aftale om.
Per Clausen (EL), 2008-12-02:
Det er bare en enkelt bemærkning i hr. Flemming Damgaard Larsens indlæg, som jeg synes jeg godt ville have en kommentar til.
Det var, da hr. Flemming Damgaard Larsen sagde, at der ville blive langt større tilfredshed med det her end med Enhedslistens forslag.
Og folk bliver vel ikke glade for, at de faktisk får en ordning, som er dårligere end den, man havde tidligere.
Godt nok er det så en ordning, som man må gå ud fra bliver overholdt, men hvis indhold faktisk er dårligere end det, man havde i forvejen, set ud fra forbrugernes synspunkt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-12-02:
I Venstre ser vi det som noget meget positivt, at det enkelte menneskes udtrykte ønsker og frihed til at blive fri for f.eks. reklamer og lignende gennem sin brevsprække eller i sin postkasse
Derfor hilser vi det i Venstre også med glæde og tilfredshed, at Forbrugerombudsmanden for nylig har indgået en aftale med branchen om på en effektiv måde at få respekteret et nej tak til reklamer.
Disse retningslinjer træder i kraft den 30. april 2008 og omfatter både distributører og afsendere.
Når det er Forbrugerombudsmanden, der udsteder retningslinjerne, gælder markedsføringslovens almindelige sanktionssystem.
Det betyder, at dette er et langt bedre instrument end det, som Enhedslisten foreslår, da det betyder, at både distributører og afsendere er omfattet, og at der kan sanktioneres over for både distributørerne og afsenderne.
Det er effektivt.
I Venstre mener vi også, at det er langt bedre at opnå dette mål gennem aftaler mellem parter frem for at lovgive på området.
Det vil give en langt større tilfredshed, at der er medejerskab til en aftale, end at der skabes lovgivning på området.
I dette konkrete tilfælde er der også den gode sidegevinst, at resultatet er langt bedre end det, beslutningsforslaget lægger op til.
I Venstre vil vi gerne rose branchen, Forbrugerrådet og Forbrugerombudsmanden for den aftale, der danner fundament for Forbrugerombudsmandens retningslinjer.
Venstre kan derfor ikke medvirke til gennemførelse af beslutningsforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Da jeg ikke har nogen planer om lovgivning, har jeg jo heller ikke overvejet, hvornår en lovgivning skulle træde i kraft.
Men jeg tror, jeg måske misforstod spørgsmålet før.
Det, Forbrugerombudsmanden oplyser, og som er oplyst over for mig, er, at de retningslinjer er udformet sådan, at markedsføringslovens almindelige sanktionssystem gælder.
Organisationerne har indvilget i at indgå en frivillig aftale, men på det grundlag er der udstedt retningslinjer, så Forbrugerombudsmanden kan sanktionere.
Det betyder så, at man kan anlægge en sag ved domstolene med påstand om forbud eller påbud, og overtrædelse af et af retten nedlagt forbud eller påbud kan straffes med bøde.
Forbrugerombudsmanden kan også bede en erhvervsdrivende om at give tilsagn om at overholde retningslinjerne.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Jo, men det er jo stadig væk frivillige aftaler, det her er baseret på, og jeg går sandelig ind for at lave frivillige aftaler i den udstrækning, at de også overholdes.
Jeg er vældig glad for, at ministeren nævnte, at lovgivning kan komme på tale i værste tilfælde, og så er mit spørgsmål, hvornår behovet for lovgivning kan opstå.
Hvor mange aftaler skal ikke overholdes?
Har ministeren overvejet, hvornår en eventuel lovgivning skulle træde i kraft?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Efter de retningslinjer, der er, er det jo sådan, at distributøren skal oprette et enkelt og effektivt klagesystem, og man kan så videresende en klage, som ikke er modtaget hos den rigtige distributør.
Det sikrer jo, at borgerne kan henvende sig og få ekspederet sådan nogle klager, så der er altså mulighed for at klage, hvis retningslinjerne ikke bliver overholdt.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Vi taler jo om frivillige retningslinjer.
Det er frivilligt, om man vil følge Forbrugerombudsmandens retningslinjer, og noget tyder på, at det sæt frivillige aftaler, der er lavet, muligvis vakler, fordi nogle af parterne melder ud, at de ikke vil følge retningslinjerne.
Mit spørgsmål til ministeren er: Hvordan kan man med nogen lov sanktionere en frivillig aftale?
Det ville jeg gerne have forklaret lidt nærmere.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
I det omfang, nogen rejser tvivl om, hvordan man skal forstå retningslinjerne, er det jo netop Forbrugerombudsmanden, som i sidste ende må fortolke, hvordan Forbrugerombudsmandens egne retningslinjer skal forstås.
Dermed er der en instans, som kan fortolke retningslinjerne og fjerne tvivl om, hvordan de skal forstås.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-02:
Jeg er for så vidt ikke uenig med ministeren i hans kommentarer på dette punkt, men jeg vil nok fastholde, at vi faktisk er i en situation, hvor der også hersker nogen usikkerhed om den frivillige aftale, som ganske vist er indgået, men som visse parter også har en debat om og en drøftelse af.
Så det udsagn, som jeg er sikker på at flere her i salen går efter, altså at der kan ligge lovgivning i luften, handler jo ikke blot om parterne, men så sandelig også om netop at understøtte Forbrugerombudsmandens rolle i denne sammenhæng.
Den er jo meget positiv.
Lars Barfoed (KF), 2008-12-02:
Det vil sige, at de har en effekt, så der kan sanktioneres, hvis det er sådan, at man ikke overholder reglerne.
Og det synes jeg egentlig er tilfredsstillende.
Jeg synes, det er en god aftale, og jeg synes, vi skal lade den aftale stå sin test, inden vi eventuelt overvejer at gøre noget andet.
Det er jo det, vi har en forbrugerombudsmand til.
Det er jo netop i sådan nogle situationer, hvor det kan være noget vanskeligt og bøvlet at lovgive, at man skal finde frem til nogle retningslinjer, der er fornuftige, og som så i virkeligheden kan forvaltes meget mere ubureaukratisk, end hvis det, vi talte om, var lovgivning, hvor det er domstolssanktionering osv., der skal til.
Det er en betydelig mere enkel og ubureaukratisk måde, man kan skride ind på, hvis det er sådan, at det er retningslinjer, der forvaltes af Forbrugerombudsmanden
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Kunne ordføreren forestille sig - hvis man nu slet ikke kunne stemme for vores beslutningsforslag - at man kunne indgå i en beretning om vores beslutningsforslag, så man på en eller anden måde netop kunne lægge de spor ud for det videre arbejde?
Kunne ordføreren forestille sig, at det kunne være en mulighed?
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Det er nemlig rigtigt, at det er fornuftigt med en national strategi, og at man også kan bruge de gode erfaringer, man har opnået nogle steder, andre steder.
Og det skal formidles.
Men der er det jo, at jeg mener, at Socialdemokraterne kommer en postgang for sent, i og med at regeringen har besluttet sig for at nedsætte et udvalg, der skal se på nogle af de ting, som Socialdemokraterne mere eller mindre også foreslår, bl.a. modeller for læring på bibliotekerne, bl.a. behovet for kompetenceudvikling hos bibliotekernes personale, eksempler på nye partnerskaber, og sådan er der jo mange ting, som implicit også ligger i Socialdemokraternes forslag her.
Så vi er i gang.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
I slutningen af ministerens tale sagde ministeren, at der faktisk er brug for en national strategi på det her område.
Jeg har også hørt, at ordføreren taler positivt om nogle af de initiativer, vi har taget her.
Hvad skulle der til, for at man kunne få Det Konservative Folkeparti til at sige: Nå, men der ser ud til at være enighed om, at vi savner en national strategi?
Er det alene et spørgsmål om tid - hvornår det skal finde sted - kunne man jo benytte den her lejlighed til at lægge de spor ud, som konstruktivt kunne sige, hvilke forventninger Det Konservative Folkeparti har til en national strategi.
Det lader jo til, at der er rigtig stor sympati for de ting, vi har fået skrevet ned i vores beslutningsforslag.
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Vi mener, der skal være fri adgang til bibliotekerne, og at der ikke skal være brugerbetaling på bibliotekerne.
Vi har ikke noget imod, at der er nogle kommuner, der i stedet for måske at nedlægge et bibliotek, som de havde påtænkt, prøver at privatisere det for at se, hvad der kommer af spændende ting som følge af det.
Det har vi absolut ingen problemer med, vi vil gerne være med til at nyudvikle og prøve nye ideer af.
Så det er et klart svar herfra.
Så mener vi også lige præcis, at bibliotekerne skal være kommunale, og at det er kommunernes ansvar.
Det betyder også, at det svinger meget fra kommune til kommune, hvordan man har valgt at satse på bibliotekerne, hvordan man har gjort det, og hvor mange penge man bruger på det.
Det må man også respektere hos Socialdemokraterne, og det håber jeg så omvendt, i og med at man også er tilhænger af, at det er et kommunalt ansvar.
Mogens Jensen (S), 2008-12-02:
Jeg kan forstå, at ordføreren i hvert fald går ind for, at der fortsat skal være gratis adgang til bibliotekerne.
Men hvad mener Det Konservative Folkeparti?
Det er jo ikke lang tid siden, at Det Konservative Folkepartis politiske ordfører, hr. Lars Barfoed, udtalte, at han rent faktisk mente, at der skulle indføres brugerbetaling på bibliotekerne.
Før det var der en tidligere politisk ordfører, som sagde det samme.
Så der må jo være nogle diskussioner, der foregår i Det Konservative Folkeparti, om at indføre brugerbetaling på bibliotekerne.
Jeg kunne også tænke mig at høre, om man stadig væk mener i Det Konservative Folkeparti, at det fortsat skal være en kommunal opgave at drive bibliotekerne, eller om det også er et område, man vil udsætte for privatisering, som vi vel i øjeblikket må anse det for at være på vej til at ske i Ringsted Kommune.
Jeg synes, det kunne være rart at få et klart svar fra ordføreren på, hvor De Konservative står med hensyn til de her to spørgsmål.
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Det var godt nok mange ting, jeg lige pludselig skulle forholde mig til der.
Men jeg mener, at der skal være fri og lige adgang til bibliotekerne.
Det skal være muligt at kunne låne bøger og andre ting uden at skulle betale for det.
Når det så er sagt, synes jeg faktisk, det er nogle rigtig gode dispositioner, man har gjort rundtomkring.
Det er jo ikke ideen, at alle biblioteker skal købe de samme bøger ind og have dem stående nede i kælderen og samle støv.
Hele ideen er jo, at man hurtigt skal kunne få dem fra det ene bibliotek til det andet, så man har penge til at satse på nye ting, nyudvikling, som også foregår mange steder.
Så jeg synes da, at den reduktion af bogindkøbet er yderst fornuftig.
Det er da vanvittigt, når vi har fået kommunesammenlægninger, så at skulle satse på samme indkøb som tidligere.
I øvrigt kunne man spørge sig selv, hvorfor bibliotekerne ikke var bedre til at samarbejde, da vi havde de mindre kommuner.
Det er jo det, det her er udtryk for.
Så nej, det ser ikke så slemt ud, som det billede, Socialdemokraterne prøver at tegne af det danske biblioteksvæsen.
Mogens Jensen (S), 2008-12-02:
Jeg kan forstå på den konservative ordfører, at Det Konservative Folkeparti mener, at alt er godt ude på bibliotekerne.
Det samme gælder for, at materialeanskaffelserne er faldet med 19,9 pct. alene inden for bøger.
Det er også godt, må jeg forstå på ordføreren.
Når nu ordføreren synes, at alt er godt, hvordan har ordføreren det så med det princip, der står her i det socialdemokratiske forslag om, at tilbuddet om folkebiblioteker fortsat er et kommunalt, gratis tilbud til borgerne?
Det kunne jo godt ske, at det var det, som De Konservative måske var lidt imod i forhold til at stemme for forslaget her.
Er det noget, De Konservative går ind for, da vi jo ved, at to tidligere politiske ordførere har sagt, at man skal til at indføre brugerbetaling på bibliotekerne, hvis det står til De Konservative?
Henriette Kjær (KF), 2008-12-02:
Der er ingen tvivl om, at folkebibliotekerne ligger Det Konservative Folkeparti på sinde.
Vi synes, at bibliotekerne spiller en stor og vigtig rolle med hensyn til at sikre borgerne adgang til viden på mange niveauer.
For os er det vigtigt, at bibliotekerne udvikler sig og benytter sig af ny teknologi, der formidler viden på nye og anderledes måder.
Vi ser også bibliotekerne som egnede til at løse mangeartede opgaver, der har med formidling og kommunikation at gøre, da bibliotekerne jo traditionelt er lokale samlingssteder.
Mange steder har man jo f.eks. etableret lektiecafeer i samarbejde med frivillige organisationer.
Andre steder bruger man biblioteket til at informere og hjælpe indvandrerkvinder, der f.eks. lige er blevet mødre, og som har svært ved at læse dansk litteratur f.eks. om barnepleje, kost osv.
Sådan er der utrolig mange samfundsnyttige arrangementer på bibliotekerne.
Vi synes faktisk, modsat hvad den her debat har vist, at det går rigtig godt for de danske folkebiblioteker.
Vi må jo så også sige, at den rapport, der for nylig er kommet fra Styrelsen for Bibliotek og Medier har vist, at der godt nok er blevet reduceret i antallet af biblioteker - det synes vi så er en fornuftig ting, i og med at vi har set sammenlægning af kommunerne - men vi kan også se, at i de kommuner, der er tilbage, er der en udvidet åbningstid, og at det faktisk går rigtig godt.
Vi er sådan set enige i, at man skal prøve at se på, hvad der skal ske med bibliotekerne i fremtiden.
Derfor ser vi også frem til resultatet af det arbejde, der skal ske i regi af Styrelsen for Bibliotek og Medier, som fremlægges i 2010.
Der tager man højde for den globalisering, vi er en del af, og den teknologiske udvikling, der lige nu foregår.
Så vi kan ikke støtte forslaget, og vi mener sådan set også, at mange af de ting, man foreslår fra Socialdemokraternes side, er der allerede blevet taget hånd om.
Karin Nødgaard (DF), 2008-12-02:
Jeg ved så ikke, om hr. Mogens Jensen var her, da ministeren holdt sin tale, for der kom ministeren jo meget klart ind på, hvad det var, det udvalg skulle arbejde med, og det drejer sig jo netop om mange af de ting, som man kan sige at Socialdemokraterne gerne vil have gennemført.
Derudover vil jeg sige, at i den store redegørelse, der netop er kommet - jeg går ud fra, at det er den samme, vi har læst - synes jeg faktisk der er mange ting, som er meget, meget positive i forhold til udviklingen på bibliotekerne.
Lad os som sagt se på det, når vi får et samlet billede - når kommunerne har fået lov til at føre deres ting ud i livet og vi forhåbentlig kan se, at det fungerer, og at der ikke bliver brug for, at vi går ind med en handlingsplan.
Så kan vi på det tidspunkt, hvis det så ikke er tilfældet,
sige, at så kigger vi på det.
Anders Samuelsen (LA), 2008-12-02:
Det, jeg har hørt i de oplæg og de taler, som der har været i dag, er, at alle synes, at folkebiblioteker er en god idé - inklusive Liberal Alliance.
Der, hvor vi så åbenbart adskiller os fra andre, er på det punkt, at vi faktisk tror på det lokale selvstyre, og at vi faktisk tror på, at man godt kan løse opgaven.
Og egentlig adskiller vi os heller ikke rigtigt der fra det, som jeg hørte ordføreren sige i starten af sin tale, nemlig - jeg citerer næste ordret, tror jeg - at hun tror på, at hvis bare de økonomiske rammer er i orden, kan man godt finde ud af lokalt at udvikle bibliotekerne.
Det er nøjagtig det synspunkt, som vi står for.
Problemet er bare, at det i næste sætning kommer ind, at nå ja, de skal lige lave en visionsplan, og de skal lige lave det ene og det andet og det tredje og det fjerde.
Så hvad mener ordføreren egentlig?
Har man tillid til, at man lokalt kan løfte opgaven, hvis bare de økonomiske rammer er i orden, eller vil man både sørge for de økonomiske rammer - det er vi med på - og derefter så også sikre sig, at de kan løse opgaven?
Mogens Jensen (S), 2008-12-02:
[Lydudfald]
… for redegørelser, som der henvises til.
Det er i hvert fald ikke nogen, som vi sådan bredt er blevet præsenteret for i Folketinget.
Men må jeg ikke gøre opmærksom på, at paraplyorganisationen for landets biblioteker, Danmarks Biblioteksforening, har bedt om, at der bliver lavet en national strategi, en fælles ramme for bibliotekernes udvikling, som man kan læne sig op ad som lokalt bibliotek, og som også kan være en slags retningsgiver for, hvordan vi fra statens side skal agere på det her område.
Det er også blevet fulgt op af Bibliotekarforbundet og andre, som ønsker det her.
Vi har alt materialet, for der er lige kommet en stor redegørelse.
Vi har alt det materiale, der skal til for at lave den her strategi.
Hvorfor er det, vi ikke kan starte nu?
Det her har jo et år foran sig, så jeg forstår simpelt hen ikke argumenterne om, at det ikke skulle kunne sættes i gang nu.