runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Og ud af de 10 pct., der kommer fra Danmark, er det en meget lille del, som de faste institutioner står for.
Og så er der en forkert præmis i det her spørgsmål fra fru Lisbeth Bech Poulsen, for hun forudsætter ligesom, at det går godt for Aalborg Portland, fordi man har indført den her afgift.
Jamen skulle man så ikke bare forhøje den igen eller femdoble den en gang til, hvis det har sådan en god effekt?
Det tror jeg altså ikke man ville synes var en god idé i Aalborg Portland.
Så jeg tror ikke, at vi kan konkludere, at fordi der var en femdobling af NOx-afgiften, så har man investeret 600 mio. kr.
Det kunne være, at der er mange andre parametre, der gør, at man har en bedre omsætning.
Det kan være konjunkturerne.
Jeg tror sådan set, det er ret logisk, at hvis man ikke havde indført afgiften dengang, havde de sparet 12 mio. kr., som de enten kunne have brugt til lavere priser eller til at have nogle penge at investere for, og som de kunne bruge til at skabe noget vækst i Aalborg Portland.
Så jeg synes egentlig, det er en forkert præmis at stille det op, som om at fordi man har femdoblet NOx-afgiften, så går det rigtig godt for Aalborg Portland.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Det er da overhovedet ikke det, jeg siger.
Men jeg siger, at selv om man femdoblede NOx-afgiften, har det aldrig gået bedre for Aalborg Portland.
Så åbenbart på trods af det, på trods af forureneren betaler-princippet, på trods af at NOx også har store sundhedsmæssige konsekvenser for os alle sammen, og at de derfor, selv om de fik en rabat, skulle betale noget mere i afgift, så kunne det altså lade sig gøre at investere 6 mia. kr.
Det er 600 mio. kr. alene i fabrikken og ansættelsen af flere folk.
Så tingene kan jo åbenbart godt hænge sammen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Så tænk på, hvordan det var gået for virksomheden, hvis man ikke havde haft en femdobling af NOx-afgiften.
Så kunne de have vækstet endnu mere og skabt endnu flere danske arbejdspladser.
Det kan godt være, at man ikke siger det direkte, men det ligger jo lidt i præmissen, at det ikke skader virksomhederne, at de har et højt afgiftstryk og derved også højere udgifter, end de har for en tilsvarende virksomhed, som ligger i udlandet.
Og det har altså en effekt på danske virksomheder, hvis vi har et meget højere afgiftsniveau, end man har andre steder.
Derfor køber jeg ikke helt præmissen om, at det nok går alligevel.
For så kunne man jo have sat den endnu højere op, hvis det var det, man ville.
Jeg synes, det er en god idé, at man får sat den ned, også bare fordi det rammer skævt, i den forstand at det er en meget lille del af NOx'en, man faktisk rammer med den her afgift, og derved slipper den store del fri.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Hr. Dennis Flydtkjær nævnte, at der var udsigt til, at nogle virksomheder lukker på grund af de her NOx-afgifter, og så har vi altså nu via debatten fået konstateret, at Aalborg Portland, som sidste år havde et overskud på 812 mio. kr., altså har en NOx-betaling på 12 mio. kr.
Det svarer til ca. 1½ pct. af deres overskud, så de ser ud til at kunne klare sig.
Jeg synes da også, det er vigtigt at have fokus på, hvad det er, man har udviklet i Danmark.
Man har udviklet løsninger, som kan trække NOx-forureningen ud af vores kraftværkers skorstene.
Man har sådan set udviklet nogle løsninger, som man kan eksportere til hele verden, og det skal vi også huske at tage med i det, når vi diskuterer, hvad det er, vi får ud af at være et foregangsland.
Den energiteknologieksport, der er fra Danmark, på 75 mia. kr. er jo opstået, fordi man bl.a. har haft nogle krav i Danmark, og så har man udviklet nogle løsninger.
Og det er rigtigt, at den der NOx-forurening i Danmark kommer andre steder fra, og så sender Danmark noget NOx-forurening andre steder hen.
Jeg synes, der er brug for, at vi finder nogle løsninger, som kan bruges i alle lande.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Igen ligger der indirekte i det, at hvis bare vi sætter afgiften højt nok op, kan vi få noget eksport af teknologi.
Men hvad med alle de andre virksomheder, som får en dårlig konkurrenceevne, og som så ikke kan konkurrere?
Ud over Aalborg Portland, som nok er den mest kendte virksomhed, så er der i hvert fald rigtig mange fynske virksomheder og nogle gartnerier, der er ramt af det, og rigtig mange virksomheder er generelt ramt af NOx-afgiften, og de får en dårligere konkurrenceevne, fordi vi har et meget højere afgiftsniveau på det her, end andre lande har.
Så synes jeg bare, at det vigtigste er, at man vel laver sådan nogle afgifter, fordi det skal have en effekt på klimaet, altså en effekt på, hvor meget NOx der er i luften, og når 90 pct. kommer fra udlandet og kun 10 pct. kommer fra Danmark, og ud af de 10 pct. er det en lille del af det, som man faktisk har lagt en afgift på, betyder det, at man er nede på en meget lille andel, man faktisk nedbringer NOx med, for en ret dyr pris, og det synes jeg heller ikke er rimeligt.
Der skal jo være en eller anden adfærdsregulering, som man kan forsvare, og når man får en meget lille effekt ud af at indføre den her femdobling af NOx-afgiften, synes jeg ikke, det står mål med den effekt, man har fået ud af det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Hvis man ser på de danske udledninger over de sidste 25 år, vil man se, at forskellige sektorer i Danmark har været dygtige til at nedbringe deres NOx-udslip, og det synes jeg sådan set er positivt.
Så vil jeg godt gøre opmærksom på et andet aspekt.
Dengang man justerede på NOx-afgiften sidst, satte man jo afgifterne ned for diesel og for benzin, og man burde egentlig nu sætte priserne op med 4-5 øre for diesel og benzin.
Jeg vil godt høre ordføreren, om det er noget, som har været inddraget i drøftelserne i forligskredsen omkring den her NOx-afgift.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er hundrede procent enig i, at det er godt, at udledningen af NOx generelt over mange år er faldet, det er sådan set positivt, og når det er sket, er der måske kun endnu mindre behov for, at man så i 2012 vælger at sige, at der skal være en femdobling af NOx-afgiften.
Det er i relation til den debat, vi havde om reklameafgiften, nemlig at det måske kunne være, at branchen selv havde en interesse i at løse det, så markedet selv løser problemet, i stedet for at vi skal prøve at adfærdsregulere med afgifter.
Angående den sidste del med benzinafgifterne vil jeg sige, at jeg ikke har været finanslovsordfører og ikke har været en del af forhandlingerne, så jeg kan desværre ikke forklare, hvad overvejelserne har været vedrørende det, men jeg kan bekræfte, at man har valgt ikke at hæve den igen – altså ophæve den kompensation, man havde i 2012.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Den tidligere regering femdoblede NOx-afgiften fra 5 til 25 kr. pr. udledt kilo.
Med dette forslag reduceres NOx-afgiften til 5 kr. pr. udledt kilo.
Regeringen havde helst set afgiften helt afskaffet, og det er fortsat ambitionen, når midlerne er til det.
Det foreslås at afskaffe bundfradraget for virksomheder, der udleder særligt store mængder af NOx.
Det foreslås herudover, at der indføres mulighed for, at virksomheder med et stort varmeforbrug forbrugsregistreres for afgifterne på affaldsvarme på samme vilkår, som er gældende for forbrugsregistreringen for eksempelvis kulbaseret varme.
Forslaget indebærer en likviditetsmæssig fordel for de berørte virksomheder.
NOx-afgiften er en stor byrde for energitunge virksomheder som gartnerier, fjernvarmeværker og lignende.
Der er brug for at give danske virksomheder de bedste vilkår for at vækste og skabe arbejdspladser i Danmark.
NOx-afgiften i Danmark er uforholdsmæssig høj, og det driver energitunge virksomheder til at flytte produktionen til udlandet, hvor NOx-udledningen vel at mærke følger med.
Der er for mig en selvstændig pointe i, at det især er industrivirksomhederne, der rammes, og som tilskyndes til at flytte til udlandet.
Det er netop den slags arbejdspladser, som Danmark har mistet så mange af under krisen.
Hvis vi fortsat vil have industri i landet, er vi nødt til at sikre rammevilkår, der ikke er helt skæve i forhold til vores nabolande.
Den tidligere regerings afgiftsforhøjelse var hovedløs og til skade for danske virksomheder, og derfor vil regeringen nu bringe niveauet tilbage til det oprindelige.
Det sker som led i en overordnet politik, der går ud på, at det private erhvervsliv driver væksten i det danske samfund, og den skal vi fra politisk hold støtte op om.
Forslaget er en del af finansloven for 2016 indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Forslaget her er ikke vokset i vores have.
Det er bestemt ikke vokset i vores have.
Vi står ved det forstået på den måde, at vi er en del af finanslovsaftalen og skal hente 200 mio. kr. på det her område.
Men jeg vil da ikke lægge skjul på, at vi blev overraskede over at blive præsenteret for sådan et forslag fra regeringens side.
Vi opfatter nemlig fondene som værende til gavn for det danske samfund, som værende til gavn for forskningen, for sundheden, for kulturen, for det sociale område.
Derfor skal man passe på, at man ikke gør det så lidt attraktivt at være en uddelende fond i dag, at man spekulerer skattemæssigt i ikke at udnytte de muligheder, der er, og de kæmpe fordele, der er.
Det er heldigvis et bredt flertal i Folketinget, der er enige om, at vi skal have nogle flere erhvervsdrivende fonde.
Vi var selv med til sammen med den tidligere regering at indgå en aftale, hvor vi skulle gøre det mere attraktivt, at vi fik skabt nogle flere erhvervsdrivende fonde.
Det formål er der afsat 360 mio. kr. til om året.
Det er for øvrigt et rigtig glimrende initiativ fra den tidligere regerings side, som så er blevet fulgt op med penge fra den nuværende regering.
Det er fint.
Så er der stadig væk konsolideringsfradraget tilbage, som bliver sat ned fra 125 pct. til 100 pct.
Det, vi har aftalt, som også er blevet nævnt her fra talerstolen, er, at der skal findes lige godt 200 mio. kr. på området.
Det står vi ved.
Hvis det er sådan, at konsolideringsfradraget giver mere end de 200 mio. kr., så er det vores opfattelse, at der er en forståelse af, at det konsolideringsfradrag vil blive sat op, for der skal ikke tages en krone mere end det, der er aftalt på det område.
Det vil sige, at man godt kan lande på en procentsats, som er højere – 105, 106, 110, eller hvad det er, man bliver enige om – men vi står hundrede procent ved, at vi skal finde de penge, der skal findes på det område, selv om det ikke er vores blomst, som er vokset her.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Nu har vi været igennem sådan en håndfuld forslag i dag, hvor partierne på skift har beklaget sig over at skulle gå på talerstolen og sige, at man bakker forslaget op, og nu er det så blevet hr. Brian Mikkelsens tur og ham, der så får lov at få spørgsmålet her.
På en eller anden måde undrer jeg mig lidt over, at partierne, der har aftalt noget med regeringen, ikke har fanget, at Venstre kun er sig selv i regeringen og jo altså har så relativt få mandater bag sig, at hvis man sagde nej, ville der ikke være flertal for det – altså, så ville de ikke have mandaterne.
Og ens forhandlingsposition har måske været noget gunstigere, end partierne egentlig selv har villet være ved, og man lader sig køre rundt med af regeringen, selv om den har så få mandater.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Jeg synes, vi har fået en rigtig god finanslov, som jeg er meget, meget glad for – ikke kun i forhold til vores projekt om at lette ejendomsskatterne for boligejerne, men vi har nu fået et flertal for at lette bo- og gaveafgiften, så den kommer ned på 5 pct. fra 2020.
Og vi har fået fjernet en masse andre urimelige skatter og afgifter, og det er en meget erhvervsvenlig finanslov.
Så det er jo et spørgsmål om, at man giver noget og tager noget.
Og nu skal jeg jo ikke sådan lege Ritt Bjerregaard, i forhold til hvad Venstre mener, men jeg er sikker på, at det heller ikke ligger inderst inde i Venstres maver og hjerter, at man skal gå ud og plukke fondene, som man gør.
Så det er ikke sådan et Venstreforslag på den måde, men det falder jo så i deres lod at komme med det forslag for at få tingene til at hænge sammen.
Men det må de jo så forklare og forsvare.
Vi står ved, at vi selvfølgelig bakker op om den aftale, der er indgået, og synes, det er en rigtig, rigtig god finanslovsaftale, der er lavet de fire partier imellem.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Jeg kan sagtens forstå, at De Konservative er noget gladere end Dansk Folkeparti, der jo er blevet kørt rundt med og har måttet forlade deres politik fra valgkampen fuldstændig, hvorimod De Konservative har fået sat nogle pæne fingeraftryk.
Det må man anerkende.
Men alligevel kom den her undren altså til mig, når man nu beklagede sig så meget, som hr. Brian Mikkelsen gjorde, over, at regeringen måtte lave forslaget her.
Men er hr. Brian Mikkelsen klar over, at godt nok kommer de her 200 mio. kr. ind, men at beløbet, som man kommer til at miste i uddeling, måske er det femdobbelte?
Hvad er hr. Brian Mikkelsens kommentar til det tab, som det vil være for de foreninger og gode formål, der modtager de penge?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Jamen det er jo også, fordi det er gået så stærkt, men efter at transparensreglen er kommet tilbage, har det ikke de samme konsekvenser, som det havde før.
Så det er slet ikke de beløb, vi taler om nu her.
Når vi nu taler konsolideringsfradraget, ville det være sådan i den bedste af alle verdener – og det kan jeg kun gentage – at så var der ikke det forslag, og det tror jeg egentlig at alle finanslovspartierne er enige om.
Det er de forhåbentlig.
Men nu er det den verden, vi lever i, og der skal skaffes noget finansiering.
Det har alt andet lige – det må jeg så sige – ikke de kæmpe konsekvenser, som transparensreglen havde.
Jeg har selvfølgelig også snakket med de fleste af fondene, og det er jo ikke sådan, at de sidder og klapper i deres små hænder, men de lever med det, man er nået frem til nu her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Der har været en del debat om beregningerne og provenuet osv., og jeg er fuldstændig enig med mine kolleger fra Enhedslisten i, hvad pengene skal bruges til.
Men lad os ikke diskutere det, for jeg synes, at debatten om, om man skal give en skattelettelse til nogle virksomhedsarvinger eller ej, er en kendt debat.
Men jeg er i tvivl om noget, i forhold til at ministeren nu tager overførselsreglen ud.
Hvad var det i høringssvarene, som overbeviste ministeren om, at det var en dårlig idé at bibeholde den i lovforslaget?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Det kan jeg sige meget ærligt, og det var jo, at overførselsreglen bliver brugt i meget større omfang, og at provenuet ville blive en del gange større, altså væsentligt større end det, man forudsatte.
Og det vil sige, at det stred imod det, der er aftalt i finansloven, nemlig at der skal findes 200 mio. kr. på det her område.
Konsolideringsfradraget er en procentsats, som vi sætter ned fra 125 pct. til 100 pct., og der kan man ligesom skrue på den.
Transparensreglen er enten–eller, så enten har man den, eller også har man den ikke, og der må vi bare sige, at tanken med det, der er aftalt i finansloven, ikke er, at det skal give et så væsentligt større provenu, og det kom frem i de høringssvar.
Jeg tror, det bl.a. var PWC, der på vegne af 29 fonde havde beregnet, hvilket provenu der ville komme ind.
Når vi kigger på det i Skatteministeriet, må vi sige, at vi anerkender den dokumentation, der ligger, og når transparensreglen ville give et meget større provenu, ville den også føre til en meget mindre uddeling til velgørende formål.
Og det er ikke hensigten med forslaget.
Det skal ske i større omfang end de 200 mio. kr.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Hvor meget anslår skatteministeren at forslaget – det, der så er tilbage af det – vil føre til af færre uddelinger til de her mange formål inden for forskning, kultur, sundhed, miljø, klima osv., som der er tale om?
Hvor mange penge forventer man det er?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille – for det er det, jeg kan nå – skal gå på, om ikke ministeren vil bekræfte, at regeringen, samtidig med at den med det her forslag stækker den private finansiering af de her formål, i øvrigt også bruger færre midler på finansloven på forskning, kultur, uddannelse og også på nogle punkter socialpolitikken, end hvad der lå tidligere.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Altså, jeg kan bekræfte indholdet af finansloven, og det er, at der har man fundet nogle penge på f.eks. forskningsområdet.
Det er fuldstændig rigtigt; det kan man læse i finansloven.
Altså, det er jo en konsekvens af det.
Jeg tror, at der sidste år blev uddelt for 8,5 mia. kr., og det er altså 200 mio. kr., der skal komme ind som følge af fjernelsen af nogle af de her gunstige skatteregler.
Jeg tror ikke, det ødelægger nogen fonde.
De er selvfølgelig trætte af det og synes, det er træls, og det har jeg fuld forståelse for, når nogen skal betale mere i skat.
Jeg kan ikke give nogen tal for, hvor meget mindre uddeling det her kommer til at medføre.
Det kommer an på en lang række ting.
En del fonde er også fundatsmæssigt forpligtet til at give bestemte beløb.
Men selvfølgelig kommer det til at medføre en mindre uddeling, at man pludselig er mindre positivt stillet i forhold til skattebegunstigelse.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Først en kvittering for ærligheden, fordi man siger, at man faktisk med den ene hånd med finansloven og den offentlige finansiering af en række af de her formål, som nævnt også inden for forskningen, giver en mindre bevilling, altså rammer de områder og noget af det, der som samfund og virksomheder skal bringe os videre, samtidig med at man med den anden hånd altså også stækker den private finansiering og gør den mindre.
Det er fint at få det frem.
Vi kan diskutere det redeligt.
Vi er uenige i det.
Når jeg så spørger, er det jo, fordi det oprindelige forslag blev vurderet til at betyde, at der var 1 mia. kr. mindre til uddelinger.
Hvis ministeren ikke vil svare her, vil jeg bare bede om, at vi får svar på det under udvalgsbehandlingen, så vi kan få et egentligt overblik over, hvor meget man egentlig rammer derude.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jeg tror, at det, der har været fremme i den offentlige debat, er de to regler set under et.
Det, der er kommet frem, er, at i transparensreglen er andelen tidoblet på 8 år, fra ca. 850 mio. kr. i 2007, som ligger til grund for beregningerne, til ca. 7 mia. kr. i 2014.
Det var det, der førte til den store kritik i offentligheden, også af, at der ville være et milliardbeløb mindre til uddeling.
Jeg tror, at det vil vise sig at være et noget andet billede, når det kun er konsolideringsreglen, der er i spil.
Men det skal vi gerne prøve at komme lidt nærmere i udvalgsbehandlingen.
Jeg har i hvert fald noteret mig, at en del fonde har kvitteret for det, der nu ligger – ikke fordi de synes, det er rart, men de accepterer det og er tilfredse med, at transparensreglen, der ligesom var det store problem, nu får lov til at blive og ikke bliver fjernet, som der tidligere var lagt op til.
Men der udestår måske en finansieringsmanko, og den skal vi partier finde i fællesskab.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Fra SF's side kan vi godt se både positive og negative konsekvenser af det her lovforslag.
Men der har været så meget usikkerhed om og diskussion af beløb og af, hvad det vil resultere i efter tilbageløb osv. osv.
Nu hører vi netop – det siger ministeren måske også noget om – at der bliver ændret i lovforslaget.
Det synes jeg bare gør det endnu sværere.
Jeg synes faktisk ikke, at det er helt nemt at tage stilling til lovforslaget, og jeg synes ikke, det bliver nemmere efter den seneste tids diskussion af det her.
Derfor kan vi fra SF's side ikke give et endegyldigt svar i dag om, hvorvidt vi støtter det eller ej.
Det er klart, at vi ikke har al tid i verden, men vi har brug for at få nogle svar, før vi endeligt kan tilkendegive, om vi støtter det eller ej.
Vi har nogle af de samme betænkeligheder, som Enhedslisten har, men vores position er ikke endeligt afklaret endnu.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Det er faktisk vores primære fokus i den her sag, at vi simpelt hen skal sikre, at man i et samfund, hvor vi fjerner rigtig mange muligheder og rigtig mange initiativer for nogle af de udsatte med den nye regerings komme, så ikke kommer til at fjerne et element, hvor vi ser, at der er nogle virksomheder, der faktisk bidrager rigtig positivt – godt nok gennem nogle fonde.
Så vi venter med at komme med vores udmelding om, hvad vi synes om det, indtil vi har set, hvad det er, det indebærer, i og med at det er et helt og fuldt lovforslag, vi skal tage stilling til, og at det ikke bare er den ene halvdel her.
Så jeg gør det kort i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Jeg synes, det er en uskik at tale om konkrete virksomheder i Folketingssalen, men jeg kan konstatere, at vi bruger 700 mio. kr. på at lette NOx-afgiften i 2017, og uanset hvilket beløb det handler om for Aalborg Portland, er det et meget lille beløb i forhold til de 700 mio. kr.
De 700 mio. kr. letter omkostningerne for husholdningerne, som så får mulighed for at få et større forbrug nogle andre steder og få noget mere frihed.
Halvdelen af det relaterer sig direkte til virksomhederne, som får forbedret deres konkurrenceevne, og det kan de så bruge til at investere i innovation, ny teknologi og arbejdspladser i Danmark.
Det er det, jeg ligesom har som formål som konservativ, nemlig at sikre erhvervslivet nogle bedre vilkår.
Og det får de, når vi sætter NOx-afgiften ned til 5 kr. pr. udledt kilo NOx.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jeg synes bare ikke, det er særlig målrettet, fordi det er sådan en generel nedsættelse.
Jeg ville meget hellere gå ind i nogle processer, hvor man ser på, om der er bestemte virksomheder, som har særlige udfordringer med deres energiforbrug eller særlige afgifter, der rammer dem hårdt – altså at man målrettet går ind og kigger på: Hvad med gartneribranchen i Danmark?
Er der nogle særlige problemer?
Jeg har bl.a. hørt, at det giver dem problemer nogle steder, at fjernvarmeværker skifter brændsel, så det faktisk kan være sådan, at en gartnerivirksomhed kan komme til at have højere udgifter, hvis det lokale varmeværk skifter fra kul til træpiller.
Den slags ting vil jeg meget gerne gå ind og kigge på, men det her med bare at lave sådan nogle generelle nedsættelser synes jeg ikke er fokuseret nok.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Vi synes, det er en god måde at starte på at lave generelle nedsættelser
, jo flere, jo bedre nærmest.
Men hvis der er områder, hvor Enhedslisten synes at virksomhederne betaler for meget i skatter eller afgifter, så taler vi meget gerne med Enhedslisten om det.
Og så kan vi hurtigt skaffe et flertal, tror jeg – hvis Enhedslisten er med på det – for at lette nogle skatter og afgifter for nogle bestemte typer virksomheder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Hvis man ser på de aktuelle NOx-udledninger, kan man se, at der, hvor vi mangler at sætte ind, er på transportsiden, hvor der jo sådan set også kan være en meget skadelig effekt, i og med at det kan være noget, som bliver udledt i, hvad skal man sige, samme højde som der, hvor vi indånder de farlige stoffer.
Så jeg synes, det er lidt ærgerligt, når man nu vil ændre på de her NOx-afgifter, at man så ikke laver den parallelitet, som der var, dengang man hævede NOx-afgiften – der justerede man så også for brændselsafgifterne på benzin og diesel.
Så med de sænkninger, man gør her på NOx-siden, burde man egentlig sætte priserne på diesel og benzin op med 4-5 øre.
Jeg vil godt høre ministeren, om det ikke ville være rimeligt at lave den parallelitet i den proces, der nu er lagt op til.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Det er jo en fuldstændig rigtig redegørelse for den praksis, der tidligere har været.
Så bl.a. af de årsager er der ikke den parallelitet i forslaget her, som Enhedslisten efterspørger.