runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Nu havde ministeren og jeg lige en lille debat om forskellige udtryksformer, men efter jeg havde trykket mig ind, sagde ministeren i et svar til min kollega, at det her selvfølgelig ikke hjælper på landbrugets økonomiske problemer.
For det, som ministeren siger det har af værdi for landbruget, svarer jo til en syvendedel af 1 promille af den gæld, der er i det danske landbrug – altså en syvendedel af 1 promille af den samlede gæld.
Så kan man sige: Jamen hvis det er en dråbe i havet i forhold til den kæmpe, kæmpe gæld, der i landbruget, er det så det værd, når det koster på biodiversiteten, når det koster på naturen og det også koster på bundlinjen?
For det er alle os andre og de kommende generationer, der kommer til at betale regningen.
Er det rimeligt?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-21:
Det synes jeg endelig hr. Bjarne Laustsen skal stille som udvalgsspørgsmål, for vi taler ikke om kompenserende tiltag i forhold til tilbagerulning af L 94, som indeholdt et forbud mod sprøjtning og gødskning på § 3-arealer.
Det ruller vi simpelt hen tilbage med det her lovforslag.
Men jeg kan jo så til almindelig oplysning sige, at jeg her i foråret vil arbejde med en naturpakke, hvor vi vil se på, hvordan vi kan styrke indsatsen omkring biodiversiteten og i det hele taget fremme den danske natur.
Der indgår forskellige elementer, men det her lovforslag står ligesom for sig selv i forhold til det oprindelige L 94.
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Det har ikke noget med fødevarepakken at gøre.
Det har noget med det lovforslag, vi behandler, at gøre, og derfor er det jo meget enkelt, når der står deri, at der skal laves kompenserende tiltag.
Derfor har jeg spurgt de ordførere, der har været med til at sige, at de vil stemme for det her, om der bagefter kommer nogle ting, og i givet fald hvad det er, der kommer.
Det må da være et helt ærligt spørgsmål, og kan ministeren ikke svare på det i dag, har vi jo metoder til at få svar på det.
Det må vi jo så spørge om i udvalget.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jeg har stor respekt for, at den socialdemokratiske ordfører er utålmodig.
På den måde kunne det være at man kunne have fået indsigt i tingene lidt tidligere.
Men nu må jeg simpelt hen sige til ordføreren, at man er nødt til at være lidt tålmodig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Fra SF's side – og det har vi sagt flere gange – vil vi rigtig gerne have et samarbejde med de landmænd, der laver naturpleje.
Men det er ikke naturpleje at sprøjte og gødske på i forvejen sårbare naturområder – det er det ikke – og vi har brug for at beskytte de her områder.
Jeg ved godt, at man fra ordførerens og fra Venstres side konsekvent udtaler sig om § 3-arealer og siger, at der ikke altid er tale om sårbar natur.
Men hvis man har det synspunkt, kunne man jo starte ud med at angive nogle helt konkrete eksempler på, hvordan udpegningen skulle være anderledes.
I stedet hugger man det hele op i ét hug.
De steder, hvor de arter lever, og hvor de kun kan leve, hvis der ikke bliver sprøjtet og gødsket, fjerner man i ét hug.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvordan ordføreren vil sikre afgræsningen af de her enge, hvis landmændene ikke mere kan få økonomi til den drift, som de har i dag, altså de ejendomme, som i dag befinder sig der, og hvor det er deres kvæg, der afgræsser de her enge.
Hvordan vil ordføreren sikre, at der så fremadrettet bliver afgræsset, og at der dermed fortsat også kan yngle fugle, altså strandfugle osv., på de her arealer?
Carsten Bach (LA), 2016-01-21:
Selv om fru Anni Matthiesen allerede har taget en smule forskud på glæderne og lovet fuld opbakning fra samtlige blå partier, tillader jeg mig alligevel lige her at holde en ordførertale.
Og lad det være sagt med det samme, at Liberal Alliance støtter det fremsatte forslag om ikke at implementere den tidligere regerings intention om et forbud mod gødskning og sprøjtning på § 3-beskyttede arealer.
Med lovforslaget her er der jo altså så tale om en fastholdelse af det nuværende naturbeskyttelsesniveau og ikke en forringelse.
Lad det så også være sagt med det samme, at Liberal Alliance selvfølgelig mener, at vi i Danmark helt generelt skal leve op til de internationale forpligtelser på natur- og miljøområdet, f.eks. forhindre tilbagegang i biodiversiteten.
Tværtimod mener jeg faktisk, at landbrugsdrift og en mangfoldig natur sagtens kan eksistere sammen i det åbne land og stadig væk udvikles både til fordel for landbruget og for naturen.
Faktisk er den ekstensive landbrugsdrift, som jo oftest finder sted på de her § 3-arealer, en del af den nødvendige naturpleje, der skal til for at bevare enge, overdrev osv.
Dermed er det jo faktisk et godt eksempel netop på den sameksistens, der kan være mellem landbruget og naturen.
Et forbud ville jo i øvrigt også have betydet, at driften formentlig var blevet urentabel på en del af arealerne, hvilket ville have betydet mindre eller slet ingen vedligeholdelse og naturpleje og deraf følgende mulige tab af de omfattede naturtyper.
Desuden er der jo også tale om, at et forbud ville have betydet et betydeligt værditab på landbrugsjorden på langt over 1 mia. kr. – et værditab, der i øvrigt aldrig har været mulighed for at man kunne blive kompenseret for, og som kunne, hvis forbuddet var blevet indført, have ført til negative konsekvenser for finansieringsmulighederne hos de enkelte landmænd.
Liberal Alliance indgik lige før jul en aftale med regeringen, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti om en landbrugspakke.
Og med den pakke har vi givet et startskud til et markant paradigmeskifte for den målrettede miljøindsats i det åbne land – en miljøindsats uden produktionsbegrænsninger og uden generelle dyrkningsrestriktioner på landbrugsjord, hvor miljøregulering ikke nødvendigvis har en effekt og i hvert fald ikke har nogen dokumenteret effekt.
Fremover sikrer vi altså at landmændene kan gøde optimalt og ikke skal opretholde randzoner, hvor de ingen virkning har.
I Liberal Alliance mener vi, at den danske regulering af natur- og miljøområdet skal følge EU's regler og direktiver for at undgå konkurrenceforvridning for vores virksomheder.
Kun under helt særlige omstændigheder skal Danmark gå enegang og indføre særlovgivning.
Vi mener også, at staten for at skabe mest natur og biodiversitet for pengene skal prioritere naturpleje og forbedringer af eksisterende natur, herunder også på de § 3-beskyttede arealer uden for dyrkningsfladen, frem for at forsøge at skabe ny natur ved hjælp af øgede restriktioner på landbruget.
Derfor, som vi jo så også har hørt allerede tidligere, støtter Liberal Alliance selvfølgelig det fremsatte lovforslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Tak for det.
Landbrugets krise er dybere end nogen sinde.
Det tror jeg sådan set står klart for os alle sammen.
Regeringen har ved mange lejligheder bl.a. ved fremsættelse af det her lovforslag tydeliggjort, at de gerne vil hjælpe landbruget på fode igen.
Det er der et helt åbenlyst behov for.
Men spørgsmålet er, hvad der er den fornuftige vej ud af en krise, der synes at vokse sig større og dybere dag for dag.
Den logik, der ligger bag det her lovforslag, og i øvrigt også gennemsyrer den vækstpakke, der blev lanceret for nylig, er, at en sand gaveregn til landbruget i form af en række lempelser af miljøreguleringen og planloven skal give kunstigt åndedræt til et erhverv, der i den grad er på vej ud over kanten, uden at det tilsyneladende overvejes, hvad der er de grundlæggende årsager til den her krise, og hvordan landbruget også på længere sigt skal kunne hænge sammen på en fornuftig måde.
Det, man godt kan frygte, er, at landbruget med det her lovforslag og med vækstpakken lulles i søvn og føres dybere ind i den krise, i stedet for at der tages politisk lederskab og sørges for, at der initieres et reelt kursskifte i landbrugserhvervet.
Med det her lovforslag vil regeringen give landbruget en minimal økonomisk håndsrækning.
Det vil man gøre ved at ophæve en beskyttelse af noget af den mest sårbare natur i Danmark overhovedet.
Vores heder, vores enge og vores overdrev har for hovedpartens vedkommende det, der kaldes ugunstig bevaringsstatus.
Der er tale om en natur, der har helt enestående betydning for rigtig mange truede fugle, dyr, svampe, blomster og andre planter.
Jeg synes, det er vigtigt også at huske på, at de fugle, der er tilknyttet engene, er blandt de mest truede fuglegrupper i Danmark og Europa.
Det gælder både af hensyn til de internationale konventioner, vi har tilsluttet os, men sandelig også af hensyn til vores børn og børnebørn.
Det er, fordi vi ønsker, at de også skal kunne opleve stæren, lærken, kobbersneppen, brushanen, storken og viben, når de går en tur på landet.
Eller de kan se de typiske danske engarealer med dagsommerfugle og smukke blomster, f.eks. de sjældne orkideer.
Og det er det, som vi lige nu er på vej til at miste, fordi landbruget har spredt sig alt for meget.
Den lille beskyttelse, som den tidligere regering har sat i værk, og som med det her lovforslag rulles tilbage i dag, kunne sikre den en lille fremgang, kunne sikre en lille del af den helt nødvendige beskyttelse, for ifølge forskere vil et forbud mod sprøjtning og gødskning på § 3-arealerne betyde, at der vil ske en langsom fremadskridende forøgelse af biodiversiteten, og forbedringerne vil kunne ses allerede inden for 4-10 år.
Vi skal standse tilbagegangen i vores beskyttede natur.
Vi burde allerede nu være i fuld gang med at implementere handleplaner, naturbeskyttelsesforanstaltninger og fredninger.
Der er vi bare ikke.
Tværtimod.
Det, vi i Folketinget det sidste halve år har brugt allermest tid på på det her område, er tilbagerulninger af beskyttelse.
Enhedslisten kan ikke støtte det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Årsagen til, at vi ruller det her lovforslag tilbage, er ikke udelukkende, at landbruget ligger ned i forvejen.
Det skyldes også, og det sagde jeg også i min ordførertale, at vi faktisk mener, at man kan bruge pengene væsentlig bedre for at opnå meget bedre biodiversitet væsentlig hurtigere.
Så må jeg sige igen: I de eksempler
, jeg har været ude at kigge på rundtomkring i landet,
har landmanden faktisk været naturplejer, som har sikret, at der også var en rigtig god biodiversitet, bl.a. på engene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Det er rigtigt, at i skovene er der jo ikke så mange landmænd, som vil råbe op.
Det er jo rigtigt nok.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Altså, det, jeg i hvert fald kan sige, er, at der har været rigtig mange forskere ude med forskellige holdninger til, hvad der er bedst at gøre for pengene.
Det, der bl.a. også har været fremme, er, at man vil beskytte de rødlistede arter endnu mere, hvis man sætter tiltag i værk i de urørte skove.
Det er derfor, vi simpelt hen mener, at hvis man som ansvarlig politiker skal kigge på, hvordan man hurtigst får mest muligt for pengene, så er det jo netop i skovene, at der også skal tages fat.
Det udelukker ikke det andet, men jeg mener samtidig godt, at det kan lade sig gøre at have fokus på det åbne land, men i samarbejde med erhvervet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Det er jo spændende tider.
Miljø- og Fødevareudvalget var på studietur til Lolland-Falster i sidste uge, og vi ved, vi kommer til at tale skov og natur og alt det her, og også selv om vi er nogle, der ikke er med i fødevarepakken, så er vi nogle, der i hvert fald har holdninger til det.
Og jeg vil da gerne supplere både min kollega fra Enhedslisten og Alternativet i synspunktet om, at man ikke kan bytte biodiversitet.
Jeg er glad for, at ordføreren faktisk sagde: Nej, det er ikke ligegyldigt, om det er biodiversitet i skovene eller i det åbne land.
Når ordføreren derfor nu anerkender det, så vil jeg bare høre, om ordføreren kan pege på nogle forskere, der mener, at det her forslag ikke vil være til skade for biodiversiteten, tværtimod.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jo, det er vigtigt, og jeg mener også personligt, og det kan jeg også sige på Venstres vegne, at man sagtens kan arbejde med øget biodiversitet i det åbne land, men også i samarbejde med landmændene.
Christian Poll (ALT), 2016-01-21:
Er der så ikke netop behov for, at man laver en indsats både i skovene og i det åbne land, og at man der netop kigger på, inden man annullerer et godt forslag som det her, hvad man vil have i stedet for, og fremlægger det, så vi er sikre på, at der sker noget positivt for naturen også i det åbne land?
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Som jeg også sagde i min ordførertale, var der jo flere grunde til, at vi tog beslutningen om at rulle lovforslaget tilbage.
Når det så er sagt, kan jeg sige til det første spørgsmål, som ordføreren stillede: Jo, der er forskel på naturen og på biodiversiteten i det åbne land og i skovene.
Christian Poll (ALT), 2016-01-21:
Tak for det.
Jeg har bare to korte spørgsmål til ordføreren.
Det ene spørgsmål handler om forskellen på naturen i Danmark.
Ordføreren nævner, at man jo forventer at gøre noget i skovene snart, og jeg vil bare høre, om det ikke er rigtigt, at der er stor forskel på naturen i skovene og i det åbne land.
Det andet spørgsmål går i korthed ud på, at jeg godt vil høre ordføreren, om man virkelig forventer, at 47 mio. kr. om året vil kunne hjælpe markant på et landbrug, der er i krise, hvilket det jo er i Danmark i øjeblikket.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Mange tak for det.
Jeg er faktisk meget enig med ordføreren i, at vi er nødt til at tænke landbrug og natur sammen på en god måde, for præcis vores engarealer, som jo er dem, vi taler om i dag, er afhængige af at blive plejet, og det gøres allerbedst af græssende dyr.
Så så langt er vi enige: Landbrug og natur skal spille sammen på en konstruktiv måde fremadrettet.
Men vi standser ikke tilbagegangen i biodiversitet, hvis vi ikke stopper med at gøde og sprøjte de her arealer, og netop fordi naturarealerne her er så afhængige af græsning, kan man ikke placere dem uden for dyrkningsfladen.
Man er nødt til at sikre det her positive sammenspil netop i relation til landbruget.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvordan Liberal Alliance forestiller sig vi kan standse tabet af natur og biodiversitet på engarealer, der skal plejes af græssende kvæg, hvis vi ikke standser sprøjtningen og gødskningen.
Carsten Bach (LA), 2016-01-21:
Der er jo som sagt ikke tale om nogen ændring i forhold til tilstanden i dag, og jeg tror, at fokus, som jeg også nævnte til sidst i min tale, skal være, at vi udpeger nogle konkrete områder, eksisterende § 3-arealer, som indsatsen skal fokuseres på frem for at have den her generelle tilgang, som man kan sige det tidligere lovforslag egentlig er et udtryk for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Lad mig også med det samme slå fast, at SF er imod forslaget, og at vi er meget imod det.
Det forslag, der bliver behandlet her i dag, mener vi direkte er en katastrofe for den danske natur.
§ 3-beskyttede arealer er ikke beskyttede uden grund; arealerne er beskyttede, fordi de ikke kan tåle den mængde gødning, der ellers er tilladt i Danmark.
Forslaget er også et opgør med det grønne danmarkskort.
Det grønne danmarkskort er ellers internationalt rost som en handlingsplan for, hvordan vi igen kan få vores natur op på et rimeligt niveau med sammenhængende skove og naturarealer og bedre mulighed for dyre- og planteliv.
Forslaget vil betyde, at naturen i Danmark fremover vil blive markant forværret til gene for alle andre end de landmænd, der finder det besværligt at begrænse deres gødning til de jorde, der kan tåle det.
Det vil betyde, at en stor mængde naturareal forsvinder og med det dyrelivet og de naturoplevelser, som vi har nydt godt af i Danmark.
Danmark er i forvejen et af verdens allermest intensivt dyrkede lande med knap to tredjedele af vores areal under plov.
Kun Bangladesh er mere opdyrket end Danmark.
Så naturen har brug for plads.
Vi har ikke brug for større landbrugsarealer, vi har brug for bedre landbrugsarealer, og det hjælper det her forslag ikke til.
Vi taler hele tiden om landbrugets krise, men hvad var det, der virkelig gjorde, at landbruget blev gældsat?
Det var de eksplosivt stigende jordpriser i 00'erne, det var den spekulation og også til dels de dårlige valg, der blev truffet.
Danmark er ekstremt dyrket, intensivt dyrket, naturen har brug for mere plads, og når man siger, at vi kan få mere biodiversitet for pengene ved alene at fokusere på skov, er det jo, som flere af mine kolleger har været inde på, ikke muligt at lege bytte-bytte-købmand, for der er arter, der kun kan leve i det åbne land. Vi kommer ikke til at leve op til vores forpligtelser i forhold til biodiversitetskonventionen, og det er et globalt problem, at biodiversiteten forsvinder, og der burde vi gå forrest i Danmark og tænke nyt i forhold til, hvordan vi igen kan få et landbrug, hvor man kan tjene penge, men på ordentlige vilkår, og hvor man ikke leverer regningen til de kommende generationer og til alle andre skatteydere.
Vi er rigtig kede af det her forslag, vi synes, det er som at tisse i landmændenes bukser, og det gør man jo normalt ikke, for det hjælper i hvert fald ikke.
I stedet burde vi kigge på, hvordan vi kan gøre det bedre med det areal, vi i forvejen har, ja, faktisk få mere plads til dansk natur.
SF er imod forslaget.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-21:
Fordi vores miljøordfører, Ida Auken, ikke kunne være her, har jeg fået opgaven at give Radikale Venstres mening til kende, og jeg vil starte med at sige, at vi ikke kan stemme for lovforslaget.
Jeg vil begrunde det med, at biodiversitet jo er et ord, vi bruger om at fremhæve naturens rigdom.
Den betegner den brede vifte af dyr, planter, deres levesteder og deres gener, men biodiversiteten er, som andre ordførere har nævnt, i fare.
Fordi biodiversiteten i Danmark er truet, er en tredjedel af vores arter på retur.
En af de største trusler mod biodiversiteten i Danmark er gødskning og sprøjtning, og det er vigtigt for os, at det nuværende forbud mod gødskning og sprøjtning af arealerne forbliver uændret.
For forbuddet vil sikre, at de beskyttede egne reelt får den nødvendige beskyttelse for at fremme det plante- og dyreliv, der er knyttet til disse områder.
Ophæves forbuddet, vil beskyttelsen alene omfatte krav om fortsat hidtidig drift, hvilket ikke har vist sig at være tilstrækkeligt til at imødegå tilbagegangen i de arter, der er knyttet til disse områder.
Derfor stemmer Radikale Venstre nej til en ophævelse af forbuddet mod gødskning og sprøjtning på § 3-beskyttede arealer.
Christian Poll (ALT), 2016-01-21:
§ 3-arealerne i Danmark er Danmarks fine net af blodårer, som binder naturen sammen.
Det er alle de små søer og vandløb og enge osv., som udgør den lille natur, som er helt tæt på os alle sammen, den natur, som rigtig mange danskere kender og bruger hver dag.
Den natur har vi også brug for at passe på, og det kan vi bl.a. gøre ved at undlade at sprøjte og gødske den.
Vi kunne godt tænke os at drøfte i udvalgsarbejdet, om økologiske arealer måske også kunne undtages, og man dermed kunne mødes et sted på vejen.
Vi kunne også kigge på, om man fortsat skal gødske på de arealer, der kaldes kulturenge; det kunne også være et sted at diskutere nogle løsninger.
Endelig kunne man kigge på det kvæg, som driver naturpleje.
Der er vistnok nogle ret rigide krav til fodertilstand, som man også kunne kigge på i den her sammenhæng.
Carsten Bach (LA), 2016-01-21:
Jeg er bestemt ikke enig med hr. Bjarne Laustsen i, at der ikke bliver gjort opmærksom på, at der på et senere tidspunkt kommer en mere målrettet regulering på det her område.
Det synes jeg fremgår klart og tydeligt af den aftale, der er kommet ud af landbrugsforhandlingerne før jul.
Til gengæld er jeg fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det nuværende regeringsparti på et tidligere tidspunkt mente, at bl.a. randzoner var det altfrelsende for det danske landbrug.
Det har Liberal Alliance så aldrig været enig med Venstre i.
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Og vi kan jo se, at i 2009 var randzoner det bedste, man kunne give til danske landmænd.
Det har man så fortrudt, og det er jo fair nok, hvis man er blevet mere oplyst nu.
Men det er jo lidt interessant, at man kun lægger den ene del frem og så bagefter skriver: Der kommer altså noget mere, og det skal I lige være klar over, men vi ved ikke, hvad det er, og hvad det kommer til at koste.
Man fortæller kun den positive historie.
For det står der jo at man skal leve op til.
Carsten Bach (LA), 2016-01-21:
Jeg tror, jeg tidligere her fra talerstolen har sagt, at samtidighed ikke nødvendigvis er et krav fra Liberal Alliance, og det er det heller ikke i den her forbindelse.
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Og jeg var lige ved at tænke, om de der smukke malerier, vi har hernede bagved, med tingsted og Guldborgsund i baggrunden, var ved at få overtaget på hr. Carsten Bach.
Det er jo sådan nogle motiver, hvor man kan se, at der er nogle områder i vores samfund, som kræver en særlig beskyttelse.
Og derfor vil jeg gerne høre, om også Liberal Alliance deler det, som regeringen lægger frem her, og som vi ikke kan få noget at vide om.
Hvad er det for nogle kompenserende tiltag, der skal tages, og må de i givet fald koste noget?
Carsten Bach (LA), 2016-01-21:
Som sagt er en fokuseret indsats nødvendig frem for generelle regler og restriktioner ud over hele det omfattede areal.
Så er der jo en forhandling om en naturpark i pipelinen her til foråret, i hvert fald så vidt jeg er orienteret af ministeren.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Det er rigtigt, at der ikke er tale om nogen ændring i forhold til i dag, men vi har jo også et meget stort problem i dag, fordi 96 pct. af de her naturtyper, vi taler om, er truede, og dermed er de dyr, planter, svampe osv., der lever der, også truede.
Så vi er jo tvunget til at gøre noget for at vende tilbagegangen.
Vi er tvunget til at lave nogle ændringer, der sikrer, at mange års tilbagegang inden for de her områder vendes til fremgang.
Man er nødt til at komme med nogle bud på, hvordan det skal gøres.
Når man ikke vil gøre det, som forskerne peger på er det åbenlyst rigtige at gøre, nemlig at stoppe med at gøde og sprøjte, hvad vil man så gøre?
Søren Pind (V), 2016-01-21:
Men altså, når fru Pernille Skipper så på forespørgsel fra en ordfører svarer, at en af grundene til, at man oplever, at der er et kulturproblem hos politiet, er, at kun hver tiende anmelder voldtægt, eller hvilket tal det nu var, fru Pernille Skipper anvendte, må jeg jo bare sige: Hvordan kan det have noget som helst med politiet at gøre?
Men nu får vi jo se.
Vi fremlægger altså meget snart de her tal.
Jeg udelukker ikke, bestemt ikke, at der blandt nogle politifolk er en udfordring.
Men jeg bliver simpelt hen nødt til at tage afstand fra, at det skulle være generelt eller mange eller en generel tendens i dansk politi.
Tværtimod har man et varmt ønske om at efterforske voldtægter.
Det, vi nu skal finde ud af, er, hvordan vi får vendt den strøm, hvor der er så få, der bliver bragt til domstolene.
Og det tror jeg sådan set vi alle sammen er enige om.
Så lad os lade være med at bringe alt for mange fordomme til torvs.
Det er en af mange risici, heldigvis, fordi vi har et dygtigt politi i Danmark.
Men heroverfor står jo risikoen for, at det er en fejl, og jeg må indrømme, at jeg selv har kastet mig ud i offentliggørelsen af ting igennem min tid, men jeg må indrømme, at den ting, vi ser på de sociale medier, med ting, der griber meget voldsomt om sig med hadefulde holdninger og retorik, i stigende grad har gjort mig bekymret for, hvad der foregår, herunder også, at man eventuelt udstiller forkerte mennesker.
Jeg må sige, at jeg synes, det indebærer nogle farer.
Man kunne forestille sig et eksempel, hvor et kamera har en forkert tidsangivelse, og hvor den pågældende, der står foran ruden, bliver hængt ud, hvor det er den forkerte, man lægger ud, f.eks.
Og der må jeg sige at jeg er kommet frem til, at det, der vejer tungest for mig, altså er hensynet til den risiko, der er forbundet med sådanne ting.