runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Hr. Jens Kirk nævner krav til landbruget som krav fra naboer, overdækning af gyllebeholdere, bufferzoner og spørgsmålet om nitratudledning.
Jamen er det overhovedet krav, som hr. Jens Kirk finder er urimelige?
Er det ikke krav, som burde være opfyldt for længst for ikke at genere naboerne med den produktion, man har derude?
Vi har jo også haft eksempler i udvalget, hvor vi har fået fortalt, hvordan man er generet af udslip fra gyllebeholdere, lugt fra gyllebeholdere, nitratnedfald osv., og hvor man har set, at disse produktionsapparater bliver lagt lige op ad områder, hvor folk i øvrigt har bygget deres hus.
Er det ikke noget, som det er ganske rimeligt at man skulle finde var i orden?
Er det noget sådan særligt ondt, man pålægger landbruget, nemlig at der skal være visse regler for produktionen, eller tror man bare, man har en frihed, hvor man kan gøre hvad som helst, som man kunne for hundrede år siden?
Er det virkelig der, vi står?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Hr. Jens Kirk sagde i sit indlæg, at jordbruget jo også bidrager til bosætningen på landet.
Det får mig til at tænke på, at det tror jeg sådan set ikke de gør.
Jeg kunne måske oven i købet sige tværtimod, for med den strukturudvikling, der er i landbruget med færre og færre gårde og meget, meget større gårde, tror jeg ikke, man kan sige, at man bidrager til bosætningen i landområderne.
Så jeg vil godt spørge hr. Jens Kirk, hvordan man ser på muligheden for at bruge et andet element til at få bosætningen til at vokse i landområderne, nemlig at give positiv særbehandling til virksomheder, der slår sig ned i landområder; at bruge det som element til at få mere bosætning?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Er hr. Jens Peter Vernersen enig i, at hvis vi går 30 år tilbage, er det sådan, at landbrugsdelen udgjorde imellem 65 og 67 pct. af EU's budget, og i, at når vi når til 2013, så er vi faktisk nået ned på, at den kun udgør 33 pct. af EU's budget?
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at det nu faktisk er værre, end jeg troede i første runde.
Der troede jeg sådan set bare, det var et spørgsmål om ikke at kunne lægge tal sammen, og det er jo slemt nok, hvis man glemmer den ene blok.
Nu er det også et spørgsmål om, at man ikke kan se over en periode, hvor man indfører at sænke den indirekte støtte og lade den direkte stige.
Så kan jeg selvfølgelig godt forstå, at det bliver meget galt.
Må jeg ikke bare minde om, at det sådan set ikke var SR-regeringen.
Hver gang vi laver om på den indirekte støtte – det kan være beslutninger vedrørende mælk, det kan være indførelse af hektarstøtteloven, det kan være en revideret sukkerordning – altså hver gang vi flytter noget over til den synlige del, den direkte støtte, så falder den indirekte støtte.
Og det kan ske lidt hurtigere – over 1 år, somme tider over 2 år – men som jeg lige har godtgjort, når man ser over perioden, er det sådan, at den samlede landbrugsstøtte falder.
Det kan man så sige, at det har OECD ingen mulighed for at beregne, men i hvert fald har de beregnet det, nemlig at hvis man kigger på 2003 og 2005, så vil man kunne se tallene.
Jo, men sådan vil det også tit være, vi kan have mange historiske debatter.
Jeg er stadig væk af den opfattelse, at når man lægger nogle præmisser ind, så får man selvfølgelig også nogle reaktioner på dem, og jeg mener sådan set, at det var den fuldstændig rigtige måde, man regnede dem ud på, men den diskussion kan vi jo tage en anden gang igen.
Jeg synes bare, vi skal sige til hinanden, at vil vi prøve på at vurdere, hvordan en given foranstaltning vil påvirke antallet af arbejdspladser i Danmark, så bliver vi tvunget ud i at lægge nogle parametre, nogle forudsætninger ind, hvor vi så kan regne på det.
Og der er det kun, jeg har sagt, at det vil jeg gerne deltage i, men jeg synes, det ville være forkert, hvis vi i Danmark skulle sige, at vi, selv om vi har det bedst producerende landbrug, selv om vi har de dygtigste medarbejdere i fødevareindustrien, så alligevel vil give dem nogle dårlige konkurrenceforhold at virke under, selv om de i virkeligheden sagtens kunne klare sig, hvis bare alle andre blev stillet lige, og det vil sige, hvis landbrugsstøtten blev trappet ned i de andre lande ligesom i Danmark.
Så vi er enige om lige konkurrencevilkår, nu er der så kun tilbage, at den, der er dygtigst, også er den, som vil løbe af med sejren.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Jeg ved ikke, hvor meget ministeren hører efter, men der er meget, der tyder på, at når der skal så lang en forklaring til, så har ministeren en meget dårlig sag.
Det er ministeren jo kendt for.
Jeg sagde ganske præcist, at den direkte støtte, efter det svar, der var givet fra ministeren på S 426, var steget fra 5,4 mia. kr. til 7,2 mia. kr., altså næsten med 2 mia. kr. Og den indirekte støtte, som står under punkt B, er i samme periode faldet med 1 mia. kr.
Det er dermed det sted, vi står.
Jeg kan så forstå, at under SR-regeringen havde den danske regering den helt særlige mulighed, at man selv tog pengene op af kassen nede i EU, sådan at man kunne få den der stigning.
Det var jo selvfølgelig ganske fantastisk, at den regering havde den mulighed.
Når jeg har nævnt det her, er det, fordi regeringen gang på gang giver det indtryk, at støtten er faldende.
Det er muligt, at den ikke er steget så meget, som den skulle have gjort, men der er ikke nogen som helst tvivl om, at den er steget.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Jeg har sådan en meget god vejledning fra ministeren i svaret af 21. november 2006 på spørgsmål nr. S 426.
Der kan man se, at den direkte støtte er steget fra 5,4 til 7,2 mia. kr. – altså ca. 2 mia. kr. – og at den indirekte støtte er faldet fra 1,9 mia. til 0,9 mia. kr., altså ca. 1 mia. kr. – og 2 mia. kr. er altså det dobbelte af 1 mia. kr. Der ligger et fuldstændig klart svar på det spørgsmål.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Vi havde en diskussion under et af de forrige lovforslag om direkte og indirekte støtte.
Hr. Jens Peter Vernersen snakker kun om en direkte støtte.
Vil hr. Jens Peter Vernersen indrømme, at den indirekte støtte er faldet mere, end den direkte støtte er steget, på grund af omlægning af CAPreformen?
Og hvis det kniber for hr. Jens Peter Vernersen ligesom at gøre sig den tanke, kan hr. Jens Peter Vernersen så tilslutte sig det, OECD meddeler, nemlig at den samlede støtte til landbruget i 2003 var på 105 mia. euro og den i 2005 var på 98 mia. euro – det er bare til orientering?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Jeg synes, at vi allerede med det første lovforslag, vi har behandlet i dag om landdistrikterne, har fremlagt noget, som virkelig er visionært; det er et fremskridt, en håndsrækning til alle derude.
Vi bibeholder miljøandelen, vi forøger det økologiske landbrugs muligheder.
Nu startede vi her for 4 timer siden med at behandle et lovforslag, som stadfæster, at vi har gjort den hidtil største satsning på landdistriktsområdet, og det synes jeg også hr. Touborg skulle indrømme er en god satsning.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Mit spørgsmål gik egentlig på, om Venstre og regeringen ville gøre noget særligt for at sikre, at der bliver nogle arbejdspladser i landdistrikterne – det kunne f.eks. være inden for vedvarende energi.
Vil man gøre noget fremover?
Det var et citat.
Hr. Jens Kirks svar giver mig nærmest anledning til at sige: Hvordan synes du selv, det går?
Forstået på den måde ...
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Jamen vi har da en masse fonde, innovationslove og andet, som giver mulighed for, at der kan oprettes virksomhed i tomme landbrugsbygninger.
Der er måske nogle andre regler, som vi skal have kigget på, for at der i fuldt omfang kan drages nytte af det.
Men jeg må sige til det med, at der er et aktivt landdistriktsmiljø som sådan og gode arbejdspladser, at det jo i sidste ende er op til det kommunale selvstyre ligesom at sørge for, at man ude i de små kommuner fortsat har gode kulturelle muligheder for at være der.
Det, vi har gjort her med den støtte, vi giver nu, er kun at give en håndsrækning, som de selv kan generere op.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Tak for svaret omkring den frivillige modulation.
Det er tilfredsstillende, at ministeren vel maksimalt arbejder for, at vi opretholder den mulighed.
Så lige tilbage til det andet spørgsmål.
Når jeg blandede mig i debatten om det, så er det, fordi jeg mener at kunne huske, at det slet ikke var de spørgsmål, der blev stillet, som man udarbejde
de svarene på, og det var derfor
Jeg har hverken sagt noget om, at man manipulerede med tingene eller andet, jeg sagde såmænd bare lige så forsigtigt, at jeg mente, der var en misforståelse i det.
For der var i hvert fald knaster i det.
Det var ikke de spørgsmål, der blev stillet, der blev givet svar på.
Så vidt det.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg bliver jo nødt til at replicere på det, som hr. Kristen Touborg siger.
Jeg mener ikke, at de tal hvilede på nogle forkerte forudsætninger.
Det kan godt være, at nogle bagefter fortrød de forudsætninger, men sådan vil det også blive, hvis vi laver nye beregninger.
Hvis nogen vil gå ind og se, hvad en given ting kan gøre for beskæftigelsen, så bliver det jo på nogle præmisser og efter nogle parametre, vi lægger ind, og så vil det igen være sådan, at man kan sige: Jeg ville godt have haft dem anderledes.
Det må vi så se på, men jeg vil gerne være med til at lave nogle af de tal.
Angående den frivillige modulation vil jeg bare sige, at vi jo har et forhandlingsmandat fra Europaudvalget, og jeg siger klart, at vi arbejder på at få det ind.
Det er, fordi man, sådan som det ligger nu, en gang for alle skal sige, om man i den næste periode vil gøre brug af den eller ikke.
Jeg mener stadig væk, at det er klogt at have en fleksibilitet i det, så man, når man skal til at lave en midtvejsevaluering, kan finde ud af, hvad der i grunden er af krav i 2009 og frem.
Vi vil også få nogle miljøkrav, nogle vandrammekrav, der vil være nogle ting.
Der er det da selvfølgelig en fornuftig ting, at vi altid kan gå ind og sige, at den mulighed har man.
Jeg vil jo også sige, at det er klart, vi har lavet en aftale inden for landdistriktsprogrammet, men hr. Kristen Touborg spørger mig også, om jeg vil forfølge det mål, som er deri.
Det vil jeg, for den mulighed synes jeg det er fint nok er der, og så må man have en holdning til, om man vil gøre brug af den.
Jo, men det virker lige omvendt.
Med puljefiskeri har man nu mulighed for meget bedre at tilrettelægge sit fiskeri, meget bedre sikre, at man ikke behøver at lave udsmid, fordi man simpelt hen kan tage hele årsrationen, og man kan endda gå flere sammen og bruge årsrationerne samlet.
Så man kommer slet ikke i konflikt med reglerne så hurtigt, som man gør i dag.
Det andet er selvfølgelig, at man slet ikke må lave udsmid på den måde, som det bliver beskrevet her, for man skal bringe fisken i land, hvis den er fanget.
Her har vi netop sikret os, at når kvoten er så stor – meget større end i dag, når vi får en årsration – vil man have meget bedre muligheder for at bringe fisken i land, fordi det ikke er afgørende, om man fanger fisken på det ene tidspunkt eller på det andet tidspunkt.
Det er den store fordel, der er ved det.
Det håber jeg vi også får mulighed for at diskutere i udvalget, for det med puljefiskeri er jo noget, som mange har efterspurgt, og det er lidt ærgerligt, at vi ikke er kommet i gang før nu, men nu er vi så kommet i gang.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Jeg vil helt klart sige, at der er fordele ved puljefiskeri.
Det er der slet ingen tvivl om.
Der er sådan set heller ingen af os, der har sat spørgsmålstegn ved, at der er nogle fordele ved det.
Men vores bekymring går på det, at kvoten har været så dyr at købe ind, at de mennesker, der deltager i puljefiskeriet, er undergivet de kapitalistiske økonomiske love, og for at strække kvoten længere er de nødt til kun at ilandbringe de virkelig dyre torsk.
Det er den bekymring, jeg hører fru Lene Hansen har, og den har jeg altså også.
Har ministeren ingen svar på det eller ingen fornemmelse af, at det kunne være et problem?
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg følger så meget med, at jeg simpelt hen har besøgt Færøerne et par gange for at se, hvad de laver.
Men den model, der er på Færøerne,
er meget forskellig fra den, der er her i Danmark.
Omvendt må jeg også sige, at jeg kan se, hvad Færøerne kan, hvilke både de har, og hvilke arbejdspladser de har skabt.
Jeg kan se, hvordan de har optimeret hele økonomien i en fisk, fordi de simpelt hen har så store frysefaciliteter og så store både, at de, når de ligger på havet, fryser det ned med det samme.
De fileterer og laver det hele, for de har sådan set fabrikken med derud.
Det er klart, at der er fremtid i det, hvilket jo gør, at Færøerne er kommet langt foran.
Men det er rigtigt, at de har set nogle penge komme ud af systemet, som jeg slet ikke ser på samme måde i Danmark, hvor vi i højere grad ser penge komme ind i systemet, fordi der er godt med folk, der vil investere i det.
Det er sådan set dejligt at se.
Der er også banker, der fortæller om, at de godt vil give penge til det.
Så håber jeg bare, at Socialdemokratiet vil være med, og jeg skal gerne komme i udvalget og gerne svare på alle spørgsmål, for kunne vi blive flere, ville det i den grad glæde mig.
Lene Hansen (S), 2007-01-19:
Nu skal man jo nok passe på, at man ikke taler sig væk fra muligheden for at få flere partier til at bakke op om det her lovforslag.
Min bekymring er en reel bekymring, som vi har, og som vi egentlig gerne vil sikre at der bliver taget højde for i lovforslaget.
Men lad mig gå ind på en anden boldgade.
Jeg spurgte Venstres ordfører, om ikke udviklingen på Færøerne kunne give anledning til bekymring.
Det affærdigede han.
Jeg går ud fra, at ministeren meget nøje har fulgt med i udviklingen på Færøerne, og jeg kunne tænke mig at høre, om ministeren ser en parallel udvikling, som man er i fare for at få skabt her i Danmark, en udvikling, der også, som det nævnes i Fiskeritidende, kunne komme til at betyde en ny økonomisk krise for fiskeriet.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Tillad mig med et glimt i øjet at sige, at jeg overraskes lidt over, at det er venstrefløjen i Folketinget, der er imod sådan en puljeordning, der jo har med kollektivitet at gøre, og hvor man går ind i et fællesskab og samler sine kræfter.
Det synes jeg er lidt overraskende, men lad det så bare ligge.
Men ellers vil jeg godt sige, at det jo er tankevækkende, at puljefiskeriet gør lige det modsatte af det, spørgeren fører frem her.
Puljefiskeri er jo med til, at man kan fiske på hinandens rettighedsområder og dermed mindske det udsmid, der er.
Hele reguleringen er med til, at man slet ikke skal begynde at lave udsmid, fordi man får sin årsmængde, det, som man kan fiske på et helt år.
Alt i alt er det måske netop det, der skulle gøre, at Socialdemokratiet skulle stemme for lovforslaget, men jeg forstår, at det mere er den restriktive del til sidst, som Socialdemokratiet er tilhænger af.
Det er jeg ked af, for lige det første er med til at hindre og formindske udsmid og med til at sikre større mulighed for et overskud til fiskerne, fordi de kan gå sammen og sige: Skal vi ikke fiske de her fisk med din båd, i stedet for at vi skal blive ved med begge at sejle derud?
Det koster brændstof, det generer miljøet, og der går for mange arbejdstimer med det.
Alle mulighederne ligger der, så derfor ærgrer det mig lidt, at det ikke lige er det med puljerne, der er grunden for Socialdemokratiet til at sige, at de godt kunne gå med.
Lene Hansen (S), 2007-01-19:
Der er rigtig mange gode takter i det her lovforslag, og vi kunne f.eks. sagtens støtte hele anden halvdel af det, der handler om restriktionerne og skærpede straffe osv.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren ser en mulighed for at bygge en eller anden form for sikkerhed ind i lovforslaget, der eventuelt kunne forhindre den udvikling i at accelerere.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg kan slet ikke genkende det billede.
Jeg kender ikke til, at store kuttere og store fiskeribåde ikke skulle være med til at skabe beskæftigelse, i så tilfælde er det helt nyt for mig.
Jeg kan se, at det særlig er kystfiskere, der for øjeblikket har travlt med at lave puljefiskeri.
Jeg tror i den grad, at det er godt, og jeg tror i den grad, at det giver optimisme og skaber beskæftigelse.
Man kan også godt mærke, hvis man kommer ude i kystsamfundene og fiskerisamfundene, at der er en begejstring og en optimisme.
Det skyldes selvfølgelig også, at vi laver nogle regler, der er nemme for dem at håndtere, men det er mest af alt, fordi de selv er begejstrede, dygtige, visionære, fordi de har lyst og mod og ikke går af vejen for at gøre en indsats, og det er det, der vil gøre, at vi får et stolt fiskerierhverv til at genrejse sig.
Må jeg ikke bare minde om, at mange, mange både kan blive udstyret bedre i fremtiden med de 260 mio. kr., vi nu har afsat til kølefaciliteter om bord.
Det betyder, at man kan optimere værdien af fisk.
Det ligger lige for, man skal bare lave investeringerne, og med den investering og med den nye fiskerireform, vi har lavet, tror jeg helt klart vi har skabt grundlaget, særlig når man tænker på, at det er nogle visionære folk, der nok selv kan vise igen og igen, at de godt kan gøre en indsats og tage teten – og de kan også løfte opgaven.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Som jeg sagde i mit første spørgsmål, finder jeg også, at der er nogle fordele ved puljefiskeri, men jeg synes ikke, at ministerens svar rigtig går til biddet.
Det er klart, at årsrationen er en fordel, men det hindrer jo ikke den omstændighed, at hvis man har givet en masse penge for en kvote, kan man blive nødt til – altså sammen i puljefiskeriet – at have den underforståede holdning, at vi skal have de dyre fisk i land, for vores fælles kvote ophører jo.
Jeg ser en risiko i, at det kunne være den udvikling, man går i gang med.
Nu prøver jeg så en gang mere.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Det synes jeg jo jeg har hørt fødevareministeren sige før.
Men det, jeg spurgte om, var, om den model, som ministeren og Dansk Folkeparti og Venstre og Konservative har valgt, og som jo går ud på at fokusere ensidigt på markedskræfterne, også er en model, der gør, at det fiskeri, der overlever, er det miljømæssigt mest bæredygtige og det fiskeri, som skaber mest beskæftigelse både på fiskerkutterne og i land; eller om det er de store fiskerkuttere, som i realiteten ikke skaber meget beskæftigelse hverken på bådene eller i Danmark, og som fisker på en på alle måder miljømæssigt dårlig måde, der overlever.
Det, der er spørgsmålet, det, der er kernen, er jo ikke bare, om vi vil have et fiskeri i Danmark fremover, men hvilket fiskeri vi vil have.
Det synes jeg bare ikke ministeren svarer på, det overlades til markedskræfterne, og så går det jo, som det går.
Det er jeg sådan set enig med ministeren i.
Men jeg vil bare spørge ministeren, om han er overbevist om, at den aftale, han har været med til at lave, er en, der fører til, at vi bevarer og udvikler den del af fiskeriet, som er det miljømæssigt mest bæredygtige, og om det er den her måde, hvorpå vi udvikler og bevarer den del af fiskeriet, som trods alt er den, der giver den største beskæftigelse.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Jeg har valgt at forholde mig til ministerens konkrete, præcise svar af 21. november 2006.
Det er et svar på spørgsmål nr. S 426.
Der har man opgjort den direkte støtte, som i regeringsperioden fra 2001 til 2006 er steget med 2 mia. kr.
Det er fuldstændig rigtigt – det har jeg nævnt to gange, og nu tager jeg det tredje gang – at den indirekte støtte i samme periode er faldet med 1 mia. kr.
Det står fuldstændig klart og præcist i det, ministeren har sendt over til Folketinget som svar på det spørgsmål, jeg nævnte her.
Så siger jeg bare: Det kan ikke nytte, at man går rundt og fortæller folk, at støtten falder.
Jeg synes, at man ærligt og redeligt skal sige, at uanset hvad der har været af hensigter, så er der sket en stigning i støtten, og hvis man ser på både den direkte og den indirekte støtte, er stigningen på 1 mia. kr.
Det bliver ikke anderledes – det er ministerens eget svar, jeg citerer fra.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Først vil jeg sådan set
gerne sige til den diskussion, der lige har været mellem hr. Jens Peter Vernersen og ministeren, at beregningerne i VMP III-planen jo hvilede på nogle misforståelser og altså nogle forkerte forudsætninger, og så vil jeg i øvrigt ikke længere ind i den sag.
Mit spørgsmål er i forbindelse med, at forligspartierne har besluttet, at der nu altså ikke skal benyttes frivillig modulation i de næste 7 år.
Jeg har forstået, at der efter nogle år sker en revurdering af planen generelt set, og det gælder vel også muligheden for at tage frivillig modulation op igen, eller gør det?
Mit spørgsmål er også: Arbejder regeringen for at sikre, at man kan tage frivillig modulation op efterfølgende, altså ved revurderingen?
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg må sige til hr. Jens Peter Vernersen, at man også må have noget selvransagelse.
Altså når hr. Jens Peter Vernersen siger her i Folketingssalen, at ministeren jo også godt ved, at de tal, der blev udregnet dengang i forbindelse med vandmiljøplan III, var fup og fiduser, så synes jeg ikke, det er fair, at hr. Jens Peter Vernersen mener, at jeg så ikke må have lov at svare på det, det er at gå for langt og blive uanstændig.
Jeg må da have lov til at forsvare tal, der er udregnet af institutioner, og som jeg ikke mener er fup eller fakta.
Jeg mener, de er skinbarlig sandhed, og jeg er nervøs for, at det kommer til at gå ud over de arbejdspladser, og derfor vil jeg ikke være med til det.
Jeg synes, det er fint, at vi får afviklet landbrugsstøtten.
Jeg vil gerne sende det klare signal igen i dag: Regeringen vil blive ved med at arbejde for, at vi skal afskaffe landbrugsstøtten, men det skal være på en fair måde, så andre lande også gør det.
Så konkurrerer vi på lige vilkår, og så ser vi, hvem der er dygtigst, så ser vi, hvem der har de dygtigste i forædlingsleddet, og så er det den, der har det, som vinder.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at en omlægning vil skaffe nye arbejdspladser.
Jeg synes altså, ministeren skulle stoppe den der propaganda, og så synes jeg, ministeren skulle tænke lidt på, hvad der giver arbejdspladser, og hvad der ikke giver arbejdspladser.
Vi har set, at bare svinene koster 10 øre mere pr. kilo i Tyskland, så er det der, de bliver slagtet.
Det har ministeren jo hverken kunnet gøre det ene eller det andet ved.
Han har ikke engang kunnet forklare sine venner ovre i landbruget, at man måske skulle forsøge at slagte svinene herhjemme.
Det eneste, der tæller, er, om man kan få 10 øre mere pr. kilo, og det ved ministeren godt.
Så derfor skulle han holde op med det forfærdelige pladdersnak om, at vi vil nedlægge arbejdspladser.
Tværtimod vil vi bidrage til, at der fortsat kommer gode arbejdspladser, og det ved ministeren også godt.
Og så ved ministeren, at dansk landbrug, hvis ikke man skaffer en ny, anderledes udvikling, så bliver udkonkurreret både af Rusland og Ukraine, hvor man producerer langt billigere.
Derfor er der brug for nye tiltag.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-19:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Jens Peter Vernersen vil sige, at det gab, der er mellem 7.000 og 25.000 eller 23.000 beskæftigede, er meget afgørende.
Det er ikke det afgørende for mig.
Det afgørende er, at 7.000 er alt for mange – bare 7.000.
Og jeg synes, hr. Jens Peter Vernersen skulle komme med på det hold, der forsvarer slagteriarbejdere og alle andre, som også har en ret til at have et job her.
Der skal man ikke give et produktionserhverv nogen dårlige vilkår og så sørge for, at de mister deres job, kun fordi man synes, at det kunne være spændende, at vi gik foran, ikke fordi slagteriarbejdere ikke er dygtige og effektive, har visioner og kan deres ting – og det samme med hensyn til landbruget – nej, fordi man synes, vi skal gå længere, end andre skal.