runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-19:
For det første vil jeg sige, at jeg synes, vi skal have en mere omfattende diskussion om det rent konkrete; det er det, jeg lægger op til.
Vi siger ikke bare uden videre ja til regeringens udspil, vi vil gerne have en nøje analyse af, om der er andre måder at gøre det på, herunder om der er nogle ting, vi bliver nødt til at kigge på i forbindelse med landbrugsloven.
Det er jo en mere omfattende diskussion.
For det andet der er det der med traktaten.
Her siger jeg, at vi skal have en lovændring her og nu.
Det bliver vi nok nødt til, fordi der er et hul i loven.
Det er muligt, vi ikke engang kan nå en omfattende diskussion, inden vi vedtager en lov, men så må vi måske bare sige ja til det, som regeringen foreslår.
Det har vi ikke taget stilling til endnu, men det vil vi kigge på.
Derudover har vi selvfølgelig en mere omfattende diskussion om traktaten.
Men traktatdiskussionen vil jo foregå et stykke frem i tiden, og det er derfor, jeg sagde, at jeg er enig med fru Mette Gjerskov i, at vi jo ingen garanti har for, hvornår vi får noget, og hvad vi får.
I den sammenhæng synes jeg også, at hvis der bliver åbnet for diskussioner om traktaten, må vi kigge på spørgsmålet om f.eks. EF-Domstolen og kapitalens frie bevægelighed og hvilke almene hensyn, der kan tilgodeses her.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Jeg kan forstå på fru Lone Dybkjær, at Det Radikale Venstre mener, at det, der måske skal til her, er en mere omfattende ændring af den danske landbrugslovgivning og lovgivning om køb og salg af ejendomme, hvis vi skal opnå det samme, som vi opnår med bopælspligten, eller måske endda leve op til det, vi hævder vi opnår med bopælspligten.
Det synes jeg er en meget interessant ting.
Men jeg kan nu ikke forstå det, fru Lone Dybkjær siger om traktaten.
Det lyder, som om det er noget lidt fantasifuldt, jeg har fundet på, men sagen er jo, at på det pågældende møde i ordførerudvalget var det fru Lone Dybkjær, der bl.a. nævnte, at dommen er et eksempel på, at i de kommende traktatforhandlinger er vi nødt til at se på både EF-Domstolens magt og den vægt, der bliver lagt på det indre marked, og jeg spørger bare: Hvor er den diskussion blevet af?
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-19:
Det var bare en konstatering, der var ikke noget spørgsmål.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Jeg er glad for at få bekræftet ud fra det, hr. Allan Niebuhr nu har fortalt både i sin ordførertale og i de svar, han har givet, at der er så meget usikkerhed omkring det her.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti simpelt hen har valgt at holde sig fra det.
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-19:
Jeg tror nok, vi snakker en lille smule forbi hinanden.
Jeg siger, at det selvfølgelig i dommen er gjort op, at enhver kan købe en ejendom i Danmark, hvis man har midlerne til det, det er bare sådan i det oplæg, der nu ligger, at vi stadig væk ønsker, at der skal være helårsbolig i ejendommen, det vil sige, at hvis den pågældende ikke ønsker at bo der selv, vil den pågældende være forpligtet til at udleje sin ejendom, således at der er helårsbeboelse med tilmelding til folkeregistret, så det ikke bliver sommerboliger.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Det var egentlig ikke meningen, jeg ville have stillet et spørgsmål, men da jeg så hørte svarene på hr. Per Clausens spørgsmål, kom jeg sådan til at tænke på, at når nu hr. Allan Niebuhr faktisk står og siger, at bopælspligten sådan set også vil være der fremover – det er sådan set det, man får ud af talen, det kan så godt være, det er ren fantasi, fordi det har noget med EU at gøre, EU er jo meget fantasi, det burde det i hvert fald være – så skulle man jo egentlig ikke tro, at der var faldet en dom.
Hvorfor skulle der dog være faldet en dom, når det er det samme?
EU er meget indviklet, jeg forstår ikke det hele, men hvis det hele nu er det samme, og man fastholder det, som er – det er egentlig det, vi får at vide af hr. Allan Niebuhr – hvordan kan der så være faldet en dom?
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-19:
Nu vil jeg altså ikke stå her på talerstolen og begynde at gå i dybden med et lovforslag, der endnu ikke er fremsat, men jeg er bare sikker på, at der i det lovforslag, der kommer, vil blive taget de forhold op, som vi ønsker at sikre, nemlig at der fortsat er helårsbeboelse i ejendommene, og at der fortsat er liv ude i landdistrikterne.
Og lad os så tage drøftelserne derfra, når lovforslaget kommer.
Men at begynde at detailbehandle et lovforslag, der endnu ikke er fremsat her fra talerstolen,
er vel nok lige at foregribe tingene.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Kan hr. Allan Niebuhr løfte sløret for, hvad der sker, hvis man ejer en sådan ejendom, og den person, man har lejet den ud til, opsiger lejemålet og flytter, og man ikke kan få en ny lejer?
Bliver man så frataget retten til at eje den her ejendom, eller hvad er det, der sker?
Det er da sådan et meget sædvanligt scenarie?
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-19:
Nej, det mener jeg faktisk ikke det gør.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Jeg forstår ikke, hvad det er, der sker.
Hver gang man kommer til at diskutere et EU-spørgsmål, bliver selv normalt hæderlige politikere som hr. Allan Niebuhr grænseløst fantasifulde.
Hr. Allan Niebuhr får det til at lyde, som om bopælspligten bliver bevaret med det forslag, ministeren kommer med.
Sådan hørte jeg nu ikke ministerens udlægning og heller ikke hr. Jens Kirks udlægning, vil jeg sige.
Det var noget med en lejepligt.
Hvordan er det så med effekten af det?
Ja, hvis vi skal tro på, hvad embedsmændene skrev og udleverede til Europaudvalget, så står der om sådan en løsning, at ingen af de ovennævnte foranstaltninger kan medvirke til at sikre formålet med at bevare selveje som den overvejende besiddelses- og driftsform i landbruget.
Det vil sige, at det forslag, som ministeren nu vil komme med, er skudt ned af hans egne embedsmænd, godt nok før de vidste, at det var sådan et forslag, man ville komme med.
Er realiteten ikke, at konsekvensen af den linje, som nu bliver lagt fra Det Konservative Folkepartis side, er, at vi ikke kan bevare de fordele, som vi har ved bopælspligten i dag?
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-19:
Jeg vil da godt starte med at sige, at vi ligesom mange andre blev rimelig overraskede over den dom, der blev afsagt i den såkaldte Festersensag af EF-Domstolen.
Men at nogen nu ønsker at lave en EU-debat ud af den her sag og har svinget sig op til at tale om traktatforhandlinger, synes jeg simpelt hen er ude af proportioner.
Den her sag kan håndteres ved nogle relativt små ændringer i de danske landbrugslove, og det er vel også den vej, som det lovforslag, fødevareministeren vil komme med, går i retning af.
Det handler nemlig om at bibeholde en bopælspligt på ejendomme også under 30 ha.
Det, vi har ønsket, er, at der fortsat skal være liv på landet.
Vi skal fortsat have liv i landdistrikterne, og derfor har vi et ønske om, at vi ikke i fremtiden skal se huse, der står tomme det meste af året og kun bliver brugt nogle få uger som ferieboliger for folk, der ude fra det store EU vælger at købe sig en ejendom i Danmark.
Nu er det jo sådan, at når jeg tror, det her er en relativt beskeden omgang, så er det jo, fordi der stadig væk skal investeres, og derefter forpligter den, der investerer i sådan en ejendom, sig til at lade andre mennesker bebo ejendommen, i hvert fald i de første 8 år.
Det er jo noget af en tillidssag, i hvert fald hvis man skal leje sin nyinvesterede bolig ud til mennesker, man ikke kender i forvejen.
Det tror jeg faktisk ikke vil være særlig attraktivt, så på den måde er jeg ikke så sikker på, at vi vil se så mange Festersentilfælde i fremtiden.
Derfor tror jeg heller ikke på, at det her vil revolutionere, slet ikke med de oplæg, der kommer.
Det ønsker vi ikke at ændre på, det har EF-Domstolen heller ikke udtalt sig imod.
EF-Domstolen har jo udtrykt forståelse for det danske ønske om bopælspligt på ejendomme, men har sagt, at der var andre ting i vores måde at få det her til at fungere på, som man mente var at gå for vidt.
Det må vi så respektere, og det gør vi selvfølgelig.
Vi anerkender den højeste lovgivning inden for EU, fordi vi er medlemmer af EU, og vi opfører os selvfølgelig, som medlemmer bør gøre også i den her sag.
Selv om vi blev overraskede, og selv om vi da godt kan sige, at det måske også ærgrer os en lille smule, at det, som vi i årevis har set som værende en velfungerende måde at få det her til at hænge sammen på, nu skal vendes og undersøges en gang til.
Men vi er ikke spor i tvivl om, at vi vil få bearbejdet det lovforslag, som kommer, således at intentionerne i det, vi har ønsket os, stadig væk vil gælde i fremtiden, nemlig at der stadig væk er beboelse i ejendommene, at der stadig væk er liv i landdistrikterne.
Så vil jeg da give hr. Jens Kirk fuldstændig ret.
Skulle det endelig ske, at der kommer nogen udefra, der har penge til at få boligerne restaureret og få dem til at se lidt bedre ud, så er der vel heller ikke noget forgjort i det.
Mette Gjerskov (S), 2007-04-19:
Nej, jeg er faktisk ikke enig med Enhedslisten i, at det er opgivet.
Vi er faktisk inde i nogle drøftelser, netop om magtbalancerne både i forhold til domstolen og i forhold til Europa-Kommissionen.
Så det er jeg faktisk ikke enig i.
Det, vi snakker om i dag, er det akutte problem, der består i, at vi ikke har nogen lovgivning lige nu.
Men det skal da ikke være en hindring for en ordentlig og gedigen drøftelse af EU-sager, at Enhedslisten ikke føler, at de bliver inviteret med til møderne.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Nu deltager jeg i alle de drøftelser, jeg bliver inviteret til, og forsøger undertiden også at komme med til nogle, jeg ikke er blevet inviteret til.
Men jeg må nok sige: At komme med i EU-klubben her i Folketinget, det er en vanskelig opgave.
Men jeg må alligevel tolke fru Mette Gjerskovs svar sådan, at det ikke svarer til de meget, meget præcise udsagn, der kom fra Socialdemokraterne på det Europaudvalgsmøde, om, at nu skulle man med udgangspunkt i den her sag tage et opgør omkring, at det altid var det indre marked, der bestemte, og at EF-Domstolen tiltog sig mere og mere magt, og at det var oplagt at gøre i forbindelse med traktatforhandlingerne.
Mette Gjerskov (S), 2007-04-19:
Nu er det jo sådan, at udviklingen i EU i forhold til at få en ny traktat går rimelig langsomt.
Så de traktatforhandlinger, hr. Per Clausen taler om, må vist kunne betragtes som værende ikketilstedeværende.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi lige nu i dag står uden lovgivning på det her område, og det er fuldstændig uacceptabelt.
Vi kan ikke vente på, at man i EU får diskuteret en traktat færdig.
Vi er nødt til at have nogle regler i Danmark, som kan opretholdes.
Derfor går vi ind i en konstruktiv dialog med regeringen i den her sag.
Vi mener faktisk, at også Enhedslisten burde gå med ind i de her drøftelser, for det er jo heller ikke i Enhedslistens interesse, at vi lige nu står uden lovgivning overhovedet på området.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Det er tit sådan, at Socialdemokraterne siger til os fra Enhedslisten, at nu skal vi jo ikke gøre alle spørgsmål om EU til et ja eller nej til EU, men det er vel det, Socialdemokraterne gør i den her sag.
For den 26. januar, da vi havde møde i Europaudvalget, var samtlige oppositionspartier enige om, at den her sag var så alvorlig, at den burde indgå i traktatforhandlingerne.
Det er vel sådan, at det, der er sket efterfølgende, ikke er, at Socialdemokraterne har fået regeringen til at bøje sig, men at Socialdemokraterne har bøjet sig for regeringen og droppet det synspunkt, droppet det krav, at den her sag skulle rejses over for EU.
I stedet for har de valgt at bøje nakken og sige, at det her gør vi ikke mere ved.
Vi finder nogle ordninger, som er acceptable for EU, så er det lidt lige meget, om det løser det problem, som vi står over for.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Vi har jo konstateret, at Socialdemokratiet er med i heppekoret, som hjælper regeringen, lige så snart der er et eller andet problem med EU.
Vi ved godt, at regeringen lægger sig på knæ for EU, det har den altid gjort – mere til endda, den bøjer sig helt ned, så man næsten ikke kan få øje på den bageste del af regeringen, når EU kommer og siger noget.
Men jeg troede egentlig, at Socialdemokratiet havde lagt en ny stil.
Vi så jo her for nylig, da vi talte ernæringsmærket, at man var parat til at udfordre lidt og sådan ændre lidt kurs.
Men det er Socialdemokratiet altså krøbet fra.
Det var øregas dengang, det kan vi konstatere.
Thomas Adelskov (S), 2007-04-19:
Jeg vil først gerne takke hr. Ulrik Kragh, fordi han i modsætning til beskæftigelsesministeren faktisk har forstået, at der i det beslutningsforslag, vi behandler her, lige nøjagtig også er åbnet op for, at man kan lave kundeklausuler, altså at man kan lave en aftale om ikke at ansætte hinandens medarbejdere i konkrete kundeforhold.
Det er lige nøjagtig det, det går ud på: at de muligheder skal der være, fordi vi anerkender, at der kan være sådan et behov, hvis man f.eks. skal opfylde en kontrakt.
Jeg vil godt nævne det eksempel, som jeg gav til beskæftigelsesministeren, om håndværksmestre i samme geografiske område, som aftaler med hinanden ikke at hyre hinandens medarbejdere.
Vil hr. Ulrik Kragh ikke fortælle mig, om ikke det er sådan, at med regeringens forslag vil det være fuldt ud lovligt, og så har man dermed stavnsbundet medarbejderne, mens det med vores forslag er sådan, at så skal lønmodtagerne i givet fald være med til at forhandle det, og at det skal kompenseres, hvis de omfattes?
Elisabeth Geday (RV), 2007-04-19:
Jeg tror, at sagen i den her sammenhæng er, at Enhedslisten nok er det eneste parti her i Folketinget i dag, som ikke anerkender ledelsesretten.
Det ved jeg godt at hr. Jørgen Arbo-Bæhr med den baggrund, han har, og Enhedslistens politik i øvrigt ikke nødvendigvis er enig i.
Men det er jo altså forskellen på at være radikal og så være medlem af Enhedslisten.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-19:
Jeg skal nok også kritisere ministeren, – hvis ellers hun var her – for det er hende, der er ansvarlig for det her.
Hr. Martin Henriksen er jo medlem af Folketinget og ikke medlem af regeringen, og vi sidder herovre, og vi må da stille nogle krav til, hvad det er for en lovbehandling, der skal foregå.
Jeg synes ikke, at det her er i orden, og jeg har ikke til dags dato hørt et ordentligt argument for, hvorfor det har skullet tage måneder og måneder, og så skal det hele lige pludselig trækkes igennem på rekordtid.
Jeg synes ikke, at det er acceptabelt.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-19:
Hvornår det skal fremsendes, og hvornår det skal behandles, mener jeg sådan set ikke burde være et spørgsmål til mig.
Det er der måske andre, der burde svare på.
Nu havde jeg fornøjelsen af at deltage i et radioprogram, hvor der var nogle kordegne, der ringede ind og sagde, at folk havde en forventning om, at det her ville træde i kraft den 1. januar.
Så skyndte mange borgere sig op og fik lavet de navneændringer, som de gerne ville have, før det trådte i kraft.
Så troede man, at det ville være fra den 1. marts, og så så vi igen, at der kom en hel masse, der gerne ville have lavet nogle ændringer.
Nu regner man med, at det bliver den 1. maj, og så ser vi igen, at der er en hel masse, der regner med, at nu bliver det 1. maj.
Derfor skylder vi vel et eller andet sted at holde fast i, at det bliver den 1. maj, så folk derude ved, hvad de har at forholde sig til, og hvornår de skal forholde sig til det.
Det synes jeg faktisk også er noget, der taler for, at den ikrafttrædelsesdato, der er sat i lovforslaget, selvfølgelig bliver fastholdt.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-19:
Det er rigtigt, som Dansk Folkepartis ordfører siger, at vi er uenige om indholdet.
Det kunne jeg udbrede mig meget om, og det gjorde vi jo også under første behandling.
Men det provokerer mig noget, at Dansk Folkeparti ligesom bagatelliserer den her proces.
Det her er et led i en finanslovaftale, som er indgået, for jeg ved ikke hvor mange måneder siden, og så sidder ministeren med det her og fiddler, jeg ved ikke hvor mange måneder, og så får vi det over.
Vi havde førstebehandlingen i fredags, og nu har vi andenbehandlingen.
Det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Det kan godt være, jeg er for ung og idealistisk til det her foretagende, men jeg synes simpelt hen ikke, det er i orden, at man beder Folketinget om at haste noget igennem, som jo altså også har nogle principielle aspekter.
Så kunne jeg ikke i det mindste formå hr. Martin Henriksen til at være enig i, at det her altså ikke er smaddersmukt, og at det ikke er en måde at behandle Folketinget på?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-19:
Fra Dansk Folkepartis side er vi jo sådan set meget godt tilfredse med, at der kommer den her lovændring.
Jeg synes, man i højere grad skal forholde sig til indholdet i loven, frem for at diskutere processen.
Det, der er indholdet i loven, og som vi synes er ganske udmærket, er jo, at man med den her lovændring understreger det forpligtende, som ligger i ægteskabet.
Med hensyn til processen var det jo i realiteten sådan, at ordførerne fra de forskellige partier den 7. februar var til et orienterende møde, og den 8. februar blev udkastet så sendt i ekstern høring, og den 13. marts blev det så sendt over til Folketinget.
Så sådan som jeg kan se det, er det formelle i realiteten blevet overholdt.
Jeg tror, at det, der er problemet, og vel også det, som er essensen i det, er, at man er uenig i indholdet, og i stedet for at gøre det til en diskussion om indholdet, foretrækker man at gøre det til en diskussion om processen.
Jeg synes, man i stedet skal holde sig til det, det i realiteten handler om.
Derfor er der kun fra Dansk Folkepartis side at sige, at vi selvfølgelig fortsat bakker op om lovforslaget, og vi ser frem til, at det kan træde i kraft så hurtigt som overhovedet muligt.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-19:
Under førstebehandlingen var der mange positive tilkendegivelser.
Det spring, der så er sket nu fra førstebehandlingen til andenbehandlingen, kan jeg ligesom forstå skyldes, at enkelte partier har skiftet holdning.
Man har bare ændret sin holdning, man er ikke kommet med en eller anden form for konstruktivt input i form af ændringsforslag eller lignende.
Endelig har man ikke forholdt sig til det med hensyn til kundernes sikkerhed, som jo også er en del af lovforslaget, hvor man går ind og kigger på, at der faktisk i stigende grad foregår chikane af kunder, bl.a. specielt i det københavnske taxamiljø.
Det er der ikke rigtig nogen af ordførerne, der har forholdt sig særlig konstruktivt til.
Man har udelukkende talt om, at det er arbejdsmarkedets parter, der kan aftale sig ud af det her.
Det har man gjort i Århus, og der vil jeg også gøre opmærksom på, at efter man i Århus har indført det i stort set alle taxaer, har man ikke haft et eneste overfald i taxaer i Århus.
Det synes jeg er tankevækkende.
Jeg er af den opfattelse, at man ikke har ønsket at stille de ændringsforslag, der måske kunne have fået det her til at glide igennem.
Det vil så kræve, at forslaget går tilbage til fornyet udvalgsbehandling, og det vil jeg benytte lejligheden til at anmode om.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-19:
Jeg mener sådan set, at jeg har givet argumentet for, hvorfor det skal være 1. maj, nemlig netop fordi der er en forventning om, at det træder i kraft om ikke så forfærdelig lang tid, og den forventning synes jeg da ikke man skal tilsidesætte.
Jeg synes netop, at det er et argument for, at det så bør være den 1. maj, og så endnu en gang blot opfordre til, at det, man diskuterer, er indholdet i lovforslaget, i stedet for at diskutere, hvornår lovforslaget træder i kraft, for jeg synes faktisk, at indholdet rummer en rigtig interessant, principiel debat, og det er sådan set det, det burde handle om.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-19:
Hvis hr. Ammitzbøll går tilstrækkelig langt tilbage i bl.a. Politiken, vil han kunne se, at Dansk Folkeparti længe, i over et år, har været fuldstændig klar over, at dette ikke var vejen til at begrænse imamernes indflydelse eller til at begrænse, at de kommer her til landet.
Og hvis vi ikke havde vidst det – lad os nu sige, Dansk Folkeparti havde været uvidende om det forhold – ville integrationsministeren formentlig have oplyst os om det, for det er integrationsministerens embedsmænd, der har kunnet se, at det her intet som helst har med imamerne at gøre.
Så der er ikke tale om nogen lex Abu Laban, men der er tale om, at vi faktisk mener, at også kristne mennesker skal skik følge eller land fly.
Og så til sidst: Igen er det den her evige tale om fundamentalisme, som bliver ved med at køre, og som jo altså viser, at hr. Ammitzbøll ikke aner, hvad det er, han siger, når han bruger det ord, ikke aner, at islam pr. definition er en fundamentalistisk religion, mens kristendommen pr. definition er det modsatte.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-19:
Jeg vil da gerne kvittere for hr. Jesper Langballes indrømmelse her fra Folketingets talerstol af, at man intet løser ved at ændre reglerne for religiøse forkyndere.
Det synes jeg da gjorde, at vi faktisk har fået noget ud af den debat, vi har haft: Man indrømmer, at der ikke var noget i det.
Og sandheden er vel også den, at denne del af loven oprindelig var tænkt som en lex Abu Laban, hvor man troede, at man havde et stort problem med muslimske imamer, som Dansk Folkeparti kunne se straks ville komme herop i hobetal og påvirke i en retning, som Dansk Folkeparti ikke ønsker.
Det vil sige, at det så ikke er den fundamentalisme, hvis vi skal bruge hr. Jesper Langballes ord, men så i hvert fald en eller anden form for kristen højrefløjsdemagogi og mistænkeliggørelse af islam, der gør, at man endte med at få den her del af lovforslaget, som nu rammer nogle mennesker, der aldrig har været nogen problemer med.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-19:
Jeg kan godt medgive hr. Ammitzbøll, at der i og for sig ikke er noget specifikt problem, der løses med forkynderloven.
Når vi alligevel fremlægger den i Folketinget, skyldes det udelukkende, at vi synes, at det er ret og rimeligt – ikke fordi de kristne forkyndere, som nu kommer ind under den ordning, har frembudt noget problem.
Men må jeg så ikke lige anholde den der bestandige tale om fundamentalisme, som også hr. Steen Gade brugte.
Det er ganske tydeligt, at de, der bruger det ord, ikke aner, hvad det betyder.
Fundamentalisme er en teologisk betegnelse, der karakteriserer det, at man forholder sig til en bog eller et skrift som den evige sandhed, sådan som nogle missionsfolk forholder sig til Bibelen, og som især muslimerne forholder sig til Koranen, hvor skriftet eller bogen bliver en opslagsbog, som man kan slå op i, og så kan man finde og diktere sandheden.
Så når det bliver sagt, at man ikke må beskylde andre for fundamentalisme, er det det rene sludder.
De, der er fundamentalistiske, skal selvfølgelig beskyldes for at være fundamentalister.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-19:
De problemer, som vi står med nu, siger hr. Jesper Langballe, vil de partier, der kritiserer Dansk Folkeparti, ikke være med til at løse.
Jeg vil derfor stille det samme spørgsmål til hr. Jesper Langballe, som jeg prøvede at få svar på fra hr. Søren Krarup: Hvad er det for et problem, man løser i forhold til religiøse forkyndere?
Er sandheden ikke den, at de mennesker, det kommer til at dreje sig om, primært er religiøse forkyndere fra katolicismen eller fra de danske frikirker?
Jeg tror, at svaret er et ja, og dermed løser man ikke noget som helst problem.
Det eneste, vi har hørt her i dag, er svulstig tale og en fundamentalisme, som er helt uforståelig, og som gør, at man ender i en situation, hvor man argumenterer for noget helt andet end det, vi skal forholde os til, nemlig at vi strammer op for kristne religiøse forkyndere, må jeg sige til hr. Jesper Langballe.