runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-02-09:
Når faktum er, at SF vil lette indkomstskatten for almindelige lønmodtagere, mener ministeren så, at det er gavnligt for den skattepolitiske debat, når ministeren påstår, at SF vil hæve skatten for faglærte familier, som han skriver i JyskeVestkysten den 3. februar 2011?
Rasmus Prehn (S), 2011-02-09:
Jamen alle vil jo have mest muligt ud af de ressourcer, vi har, det siger sig selv, men når vi kigger på netop folkeskoleområdet, på uddannelse, kan vi se, at det er et af de værste steder at spare.
Altså, 1 kr. givet ud på uddannelse siger man kan give helt op til ti gange så meget igen.
Når man sparer 1 kr. på uddannelse, går man derfor også glip af den forrentning, som det vil give at satse der, og derfor er det at spare på uddannelsen den forkerte politik at føre.
Derfor er vi helt enige med de pågældende Venstreborgmestre, når de siger: Prøv og hør, hvis det er, at I gennemfører nulvækst, så bliver vi tvunget til at spare på uddannelsesområdet.
Det kan da ikke være rigtigt.
Det kan ikke være rigtigt, at vi måske for første gang i 100 år skal sige til vores børn: O.k., I får faktisk mindre undervisning, end vi fik, da vi gik i skole.
Det er jo altså et historisk skridt at tage med det, regeringen er ved at gennemføre nu.
Alle taler om, at vi skal leve af videnøkonomi, at vi skal være klogere, at vi skal satse på viden, at vi skal have en folkeskole i verdensklasse, men det, man gør, er at gennemføre en økonomisk politik, som man tillader sig at kalde for ansvarlig, og som handler om, at der skal være færre folkeskolelærere, færre timer i undervisningen, og at hele fag forsvinder fra skemaet.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Og Venstres egne borgmestre gør opmærksom på, at det er regeringens økonomiske kurs, der tvinger dem til at gøre det her.
Det er jo ikke noget med, at det er Socialdemokratiet, der taler nogle forventninger op.
Vi ønsker bare at fastholde et rimeligt niveau i folkeskolen.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-09:
Hvis det var sådan, at økonomi var løsningen på alt i uddannelsessektoren, havde vi jo løst tingene for længe siden, for vi har faktisk en af verdens dyreste folkeskoler – og det er et faktum, vi ligger højt placeret i OECD-opgørelsen.
Så hvis det alene var økonomiske ressourcer, der var afgørende, havde vi haft et højere og bedre niveau, men det er jo ikke kun det, der gør det.
Kigger vi f.eks. på Aalborg og Odense kommuner, som er to beslægtede kommuner – der kan godt være forskel på ejendomspriser og sådan noget, men det er dog beslægtede kommuner – så vil vi se, at det er sådan, at man i Odense Kommune bruger 8.200 kr. mere pr. elev, end man gør i Aalborg Kommune, som altså er vores hjemmebane.
Og kan vi som nordjyder ikke være enige om, at det ikke er sådan, at skoleeleverne i Odense bliver så meget bedre end skoleeleverne i Aalborg?
Der er jo mange andre faktorer, der spiller ind, og det er nogle af de faktorer, som man i en tid, hvor riget fattes penge som følge af en international krise, også er nødt til at kigge på.
Omsorgen for eleverne kunne vi jo udmønte i fællesskab, hvis Socialdemokraterne som forligspart ville være med til at presse på, for at en større andel af lærernes arbejdstid faktisk gik med at være sammen med eleverne, for det tror jeg er en nøgle til nogle løsninger.
Det er også derfor, vores udspil rummer flere undervisningstimer, hvilket S og SF’s udspil desværre ikke gør.
Det rummer til gengæld rigtig mange gode vilkår for lærerne, jeg er meget optaget af eleverne.
Rasmus Prehn (S), 2011-02-09:
Jeg kan i hvert fald høre på det, ministeren siger, at hvis der er noget, vi er enige om, så er det, at penge selvfølgelig ikke gør det alene.
Det er utrolig vigtigt med forældrenes opbakning, med lærernes engagement, der spiller mange forskellige ting ind ud over det, der handler om kroner og øre alene.
Men vi burde altså også kunne blive enige om, at hvis man direkte fjerner penge fra folkeskolen og giver veluddannede skolelærere en fyreseddel, og hvis man fjerner nogle fag fra folkeskolen, så bliver det altså ikke bedre. Det bliver ikke bedre af at fjerne penge fra folkeskolen, men det er jo det, regeringen gør.
Så kan vi godt være enige om det andet, men lad os forholde os til, at der er færre penge til folkeskolen, og det har ministeren selv erkendt, Danmarks Statistik har kendt det: Der er færre penge til folkeskolen.
Det betyder altså, at selv om man gør nok så meget af alt det andet, bliver det sværere at drive folkeskole, og det er jo det modsatte, vi har brug for.
Vi har brug for at satse på folkeskolen, vi har brug for, at vores folkeskoleelever bliver endnu klogere og endnu dygtigere, end de allerede er.
Det er det, vi har brug for, og det er det, vi skal leve af i fremtiden.
Selv om vi godt kan være enige om, at der er alt muligt andet, der spiller ind, så må vi dog kunne blive enige om, at det altså også er afgørende, at man ikke fjerner penge fra folkeskolen.
Det synes jeg ministeren skulle replicere på.
Hvad siger Venstres egne medlemmer af kommunalbestyrelserne, hvad siger Venstres egne borgmestre?
Vi kunne tage Johnny Søtrup i Esbjerg Kommune, vi kunne tage Erik Fabrin i Rudersdal Kommune, som jo er næstformand i Kommunernes Landsforening og tidligere formand, vi kunne tage Mogens Gade i Jammerbugt Kommune, som er en kommune i ministerens egen opstillingskreds.
De har jo alle sammen brugt efteråret på at gøre opmærksom på, at hvis man gennemfører den økonomiske kurs fra regeringens side, betyder det velfærdsforringelser.
Det ene Venstremedlem af kommunalbestyrelserne efter det andet og de her nævnte borgmestre har alle sammen gjort tydeligt opmærksom på, at med den politik, regeringen fører, betyder det, at vi får ringere velfærd.
Det betyder, at vi kommer til at skære ned på folkeskolen.
Så skal jeg bare høre helt klart og kort fra ministeren: Er det de pågældende borgmestre og byrådsmedlemmer, der taler usandt, eller er det regeringen, der har en dårlig sag, den bare ikke tør indrømme?
Tina Petersen (DF), 2011-02-09:
Mener ministeren ikke, at Sundhedsstyrelsen har et kæmpe problem, da styrelsen aldrig hverken har deltaget i eller forsøgt at dokumentere et hjemmetræningsprogram?
Astrid Krag (SF), 2011-02-09:
Ifald der er nogle, der kigger med, og som ikke har læst om vores skattepolitik og kunne finde på at hoppe på ministerens snak om, at vi vil sætte skatten op, op, og atter op, tror jeg ligefrem der blev sagt, så må jeg hellere starte med at sige, at det jo ikke er rigtigt.
Vi vil faktisk sørge for, at helt almindelige mennesker betaler mindre i skat.
Vi vil indføre en millionærskat, så dem, der har nydt allerbedst af de store skattelettelser, den her regering har givet til de rigeste, altså også betaler deres del til fællesskabet igen.
Det skal ikke være her og nu, siger socialministeren, at vi skal give de her 35 mia. kr. i skattelettelse.
Det er jo så trods alt rart at høre, for det vil da også udhule vores økonomi og holdbarheden fuldstændig og være en ren krigserklæring mod vores velfærdssamfund.
Men hvornår skal vi så have dem?
Når der bliver råd, siger socialministeren.
Derfor er jeg bare lidt interesseret i at høre, hvem der skal afgøre, hvornår der er råd.
For spørger man de økonomiske vismænd, spørger man et tidligere medlem af regeringens egen skattekommission, får man det svar, at de skattelettelser, der blev givet i 2004 og 2007, var ufinansierede.
Dem syntes man at man havde råd til fra regeringens side, og nu betaler vi så prisen i vores velfærd med nulvækst og fyring af skolelærere, pædagoger og SOSU-hjælpere.
Derfor spørger jeg bare lidt bekymret: Hvem er det, der skal bestemme, hvornår der er råd til De Konservatives drømme om store skattelettelser?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-09:
Det er jo her, hvor fru Astrid Krag som folkesocialist og jeg som konservativ er fuldstændig uenige, for ifølge fru Astrid Krag er skattelettelser noget af det mest onde, man overhovedet kan påføre et samfund.
Jeg vil derimod sige, at de skattelettelser, der er givet af tre omgange, også har givet mulighed for, at der er flere penge til en ganske almindelig LO-familie, for vi må jo huske på, hvem det er, der har betalt mellemskat.
Mellemskatten blev fjernet med den seneste skattereform, og det har faktisk været med til at sørge for, at vi er blevet et mere rigt samfund.
Jeg vil vove den påstand, at vi faktisk ville være mindre konkurrencedygtige,
hvis vi bare havde sat skatten op.
Nu har vi sørget for at blive mere konkurrencedygtige ved at sætte skatten ned.
Vi må også se på, hvordan vi kan skabe mere arbejdskraft i det her samfund, flere arbejdspladser, tiltrække flere erhvervsvirksomheder, og der er skat et af de redskaber, et af de instrumenter, der er rigtig gode at skrue på for at blive lige så konkurrencedygtig som andre lande.
Det gode ved at være konkurrencedygtig er, at vi så kan få skabt mere velstand, og det gode er, at når den velstand kommer, kan vi hjælpe de udsatte i vores samfund.
Det var en lang, lang tale, og jeg ved jo godt, at Socialistisk Folkeparti og spørgerens eneste ønske er at sætte skatten op, op og atter op.
Vi har en vision om, at vi gerne vil sørge for, at vi har et skatteniveau, som er fuldt konkurrencedygtigt med andre landes.
Det, som også er blevet nævnt i den forbindelse, er, at vi har nogle udfordringer lige her og nu i forhold til at konsolidere dansk økonomi.
Samtidig har vi også det ønske, at skattelettelserne selvfølgelig skal være fuldt finansieret, og det er baggrunden for, at den vision, som blev udtrykt af den politiske ordfører fra Det Konservative Folkeparti om skattelettelser, ikke er noget, der skal ses som et forslag her og nu, hvor vi har behov for at genoprette den danske økonomi efter en hård international finanskrise, som også har ramt Danmark og har belastet de offentlige budgetter.
Men jeg vil da godt sige, at jeg på mit eget område har et håb om også på sigt at være med til at skabe et råderum, ved at de tiltag, som vi har sat i gang i forhold til forebyggelse og tidlig indsats, faktisk begynder at virke, sådan at vi kan få brudt den negative sociale arv.
Får vi brudt den negative sociale arv, kan vi jo se, at så bliver samfundet også rigere.
Astrid Krag (SF), 2011-02-09:
Det der var der jo ikke meget svar i.
Altså, man må jo antage, at når Det Konservative Folkeparti finder anledning til at gå ud at sige, at der skal udskrives skattelettelser for 35 mia. kr., så er det, fordi man også kan sandsynliggøre, at det vil der være mulighed for.
Det er ikke, fordi jeg håber, at man kommer til at have magten til at kunne gennemføre det, men hvis vi kigger på den situation, vi står i i dag – der er lige kommet et nyt regnestykke, der viser, at nu bliver der altså fyret 5.000 af de såkaldte varme hænder ude i vores kommuner, og det er uddannede pædagoger, folkeskolelærere, SOSU-hjælpere og SOSU-assistenter – ja, så må vi jo sige, at de skattelettelser, den her regering har givet, da der ikke var råd til dem, har kostet i velfærden.
Derfor tror jeg også, at der er rigtig mange danskere, der er voldsomt bekymret for, hvad det vil have af konsekvenser, hvis De Konservative igen vurderer, at nu er der råd til skattelettelser.
Jeg kan så forstå – og det gentager ministeren også her –
at ambitionen er, at der simpelt hen skal gives skattelettelser for 35 mia. kr. Hvordan skaffer man 35 mia. kr.?
Ja, det kan man f.eks. gøre ved at sænke folkepensionen med 28.000 kr. om året.
Er det noget, ministeren ser for sig som et muligt redskab?
Man kan også skaffe 35 mia. kr. ved at indføre brugerbetaling på en lang række områder.
Det har økonomi- og erhvervsministeren fra socialministerens eget parti jo været ude at tale lidt varmt for.
Det ville godt nok kræve, at man indførte noget i størrelsesorden af 2.000 kr.’s brugerbetaling om måneden i folkeskolen.
Det giver 14 mia. kr.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-09:
Et lavere skattetryk i Danmark er en mærkesag for Det Konservative Folkeparti.
Det er vigtigt at sætte sig nogle mål, som man kan arbejde efter, og skattelettelser er et langsigtet mål for Det Konservative Folkeparti.
Der er som bekendt andre ting, som presser sig på.
Allerførst skal vi have skabt balance i de offentlige finanser.
Det skal bl.a. ske gennem en tilbagetrækningsreform, som er en anden af Det Konservative Folkepartis vigtige prioriteter.
Når tiden kommer til at tage fat på skattelettelser, lægger jeg stor vægt på, at skattelettelserne er fuldt finansierede.
Astrid Krag (SF), 2011-02-09:
Mener ministeren, at det er muligt at bidrage til at finansiere skattelettelser for 35 mia. kr. inden for hendes ressortområde?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-09:
Nu ved fru Astrid Krag godt, at de skattelettelser, der har været givet, har været finansieret inden for de økonomiske planer, som de har været en del af.
Den vision, som er blevet udtrykt af den konservative ordfører, skal ses i forhold til, at vi på sigt også skal være konkurrencedygtige med andre lande.
Vi har f.eks. vedtaget Barnets Reform i satspuljepartierne, og et af formålene med Barnets Reform er jo netop at sørge for, at vi kan sætte ind tidligt, og at vi kan sætte ind med en forebyggende indsats, så vi kan hjælpe børn og unge, som er i en udsat situation.
For vi ved jo, at hvis vi sætter tidligere ind, hvis vi sætter ind med en forebyggende indsats, hvis vi endda hjælper den unge mor, som har fosteret inde i maven, og som har nogle problemer i forhold til den livssituation, hun står i, så kan vi faktisk få tacklet rigtig mange af de sociale udfordringer, som de ellers ville stå over for. Vi kan få brudt den negative sociale arv, og det vil betyde, ud over at vi hjælper den enkelte, at vi faktisk kan få skabt en bedre økonomi i det her samfund og dermed også på sigt få skabt et råderum.
Hvorvidt Sundhedsstyrelsen, Lægeforeningen eller Pædiatrisk Selskab har overset noget, synes jeg, at fru Tina Petersen skal stille spørgsmål direkte til Sundhedsstyrelsen om, når vi har møde med dem den 16. marts.
Fru Tina Petersen var også med til mødet i december, og fru Tina Petersen hørte også, hvad de andre ordførere sagde om den her sag.
Det kan jeg som ansvarlig minister ikke overhøre.
Man var enige om i foråret lige at sætte udmøntningen af midlerne i bero, at gå ind og se på en ny udmøntning af midler og så i øvrigt også tage en drøftelse direkte med Sundhedsstyrelsen her i marts måned.
Det aftalte vi i december, og det er en aftale, som jeg har tænkt mig at overholde, og jeg mente ellers, at der var fuld enighed om, at det var sådan, vi skulle køre den her sag.
Tina Petersen (DF), 2011-02-09:
Mener ministeren ikke, at Sundhedsstyrelsen har et kæmpe problem, da Sundhedsstyrelsen aldrig – det har vi faktisk allerede været inde på – har deltaget i, de har såmænd heller ikke forsøgt at få det dokumenteret, de hjemmetræningsprogrammer?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-09:
Sundhedsstyrelsen er landets højeste sundhedsfaglige myndighed, og jeg vil hverken forsvare eller kritisere de dispositioner, Sundhedsstyrelsen foretager inden for deres eget fagområde.
Jeg vil derfor henvise fru Tina Petersen til at rejse spørgsmålet direkte til Sundhedsstyrelsen på det kommende møde i ordførerkredsen den 16. marts.
Tina Petersen (DF), 2011-02-09:
Jeg går ud fra, at jeg står over for en minister, og når jeg nu beder ministeren om at svare, er det vel egentlig også meget reelt, at jeg i hvert fald får et så godt, konkret svar, som der kan gives.
Da det var mig, der fremsatte forslaget i 2006, ved jeg, at jeg var så fleksibel, at jeg som den første her i Folketinget overhovedet oversatte forslaget, som hed hjemmetræning til handicappede børn, til engelsk og sendte det i høring i godt 32 lande.
Der er kommet 30 fagligt kompetente udtalelser fra 30 forskellige lande.
Ministeren kan få al den dokumentation, hun vil, den er bare ikke på dansk, og for at sikre det gjorde vi allerede dengang det, at vi lavede den her beretning.
Så er det så, at jeg siger til ministeren, at når man nu ved, at det ikke er første gang, de udtaler sig, men tredje gang på 15 år de udtaler sig, burde man så ikke være mere opmærksom?
Og jeg synes, at et eller andet sted må det da være bekymrende for ministeren.
Når der så mange gentagne steder både i taler, i beretninger og i tværfaglige rapporter forekommer det her omkring dokumentationen, så er der da nogle, der har et problem.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-09:
Jeg har det som ansvarlig minister sådan, at når Sundhedsstyrelsen, som er landets højeste sundhedsfaglige myndighed kommer med nogle udtalelser, skal jeg også forholde mig til dem, og jeg skal selvfølgelig informere ordførerne for satspuljepartierne om de udtalelser, der er.
Det er ikke mit job at gå ind på min kollegas område og begynde at kritisere og vurdere, hvad det er for nogle udtalelser, der kommer fra Sundhedsstyrelsen.
Derimod mener jeg, at det er rigtig godt, at der er mulighed for, at man kan stille alle de spørgsmål, man har lyst til, til Sundhedsstyrelsen den 16. marts.
Hvad angår kritik af Sundhedsstyrelsens arbejde, vil jeg gerne henvise til, at man stiller spørgsmålet til indenrigs- og sundhedsministeren.
Astrid Krag (SF), 2011-02-09:
Jeg deler meget ministerens ambition om, at vi skal forebygge.
Det skal vi over hele linjen, både når det kommer til socialpolitikken, når det kommer til sundhedspolitikken, når det kommer til at bekæmpe arbejdsløsheden osv. gennem videre- og efteruddannelse.
Så det er jeg meget enig i.
Jeg kan så bare konstatere, at jeg synes, det fra regeringens side halter lidt med også at lade ord følge handling på mange af de områder, jeg lige gennemgik.
Men jeg fik sådan set ikke svar på det afgørende, jeg spurgte om før, og det er: Hvem er det, der skal afgøre, hvornår der er råd til skattelettelser?
Jeg vil bare sige, at det ikke er, fordi jeg principielt har noget imod skattelettelser, men jeg har noget imod skattelettelser, der ikke er råd til, og vi kan jo diskutere herfra og til månen, om skattelettelserne i 2004 og 2007 var finansieret eller ej, men størrelsen af de skattelettelser, der blev givet, er sjovt nok cirka af samme størrelse som det hul, der er slået i vores statskasse, og der er både overvismænd og medlemmer af regeringens egen skattekommission, der har slået fast, at de var ufinansierede.
Det er derfor, jeg igen bliver nødt til at spørge: Hvem er det, der skal bestemme, hvornår der er råd til at give skattelettelser?
Er det Det Konservative Folkeparti, er det de økonomiske vismænd, eller hvem er det, der skal afgøre, hvornår man har råd til at give skattelettelser i fremtiden?
Tina Petersen (DF), 2011-02-09:
Jamen jeg synes ikke, at jeg får svar, og jeg var sådan set udsat for det samme, da jeg stillede 35 spørgsmål.
Da der var gået 6 uger og jeg ikke havde fået svar, begyndte det at bekymre mig lidt, og så blev de stillet på anden vis.
Det blev jeg så nødsaget til, og jeg fik egentlig samme svada, som jeg får nu.
Kigger man i beretningen, står der faktisk, at det er ministerens ansvar.
Nu er der fire ministre, der er løbet fra det her.
Det mener jeg ikke er reelt.
Og vi bliver ved med gentagne gange at sige: Husk nu, at når der er 32 forskellige metoder, der er 32 forskellige indgange til de her børn, så lad være med at dømme på grundlag af, at én begår en fejl.
Jeg bliver altså nødt til at spørge ministeren, om den holdning ikke er reel; ministeren må da give til kende, at der godt kan være nogle problematikker omkring de ting, der bliver nævnt.
Det synes jeg da i det mindste ministeren kan svare på.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-09:
Som ansvarlig minister bliver jeg nødt til at informere ordførerne for satspuljepartierne i forhold til, hvad vi har aftalt i forbindelse med udmøntningen af nogle midler.
Det synes jeg er det eneste ansvarlige at gøre, og der kan jeg blot henvise til, at alle ordførere var enige i, at så skulle vi lige sætte det i bero.
Det er jo ikke det samme som, at der ikke kan foregå hjemmetræning, og det er jo ikke det samme som, at vi ikke sætter gang i den pulje igen, for det er også det, vi har aftalt, nemlig at jeg skulle komme med et forslag til en ny udmøntning her den 16. marts.
Så de spørgsmål, der er om, hvorvidt Sundhedsstyrelsen har faglighed nok eller ej, eller hvorvidt de bekymringer, som Sundhedsstyrelsen er kommet med, er reelle, vil jeg bede fru Tina Petersen om at stille den 16. marts direkte til Sundhedsstyrelsen.
Tina Petersen (DF), 2011-02-09:
Jamen det er jeg helt overbevist om at jeg vil gøre den 16. marts.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at ifølge beretningen, ifølge talerne har alt været gennemtænkt.
Hvis man går ind og følger sagen, kan man se, at var det allerede, da vi lavede forslaget.
Og det er med en vis bekymring, man så må konstatere, at nogen – nu siger jeg ikke ministeren, men nogen – enten har overset det, der står i beretningen, og som også er udspecificeret i forslag B 20, nemlig at det er ministeren, der konkret skal sørge for, at det her bliver dokumenteret.
Og så er det jo med en vis undren, at man ser – og det må da også undre ministeren – at det bare ikke er sket, fordi Sundhedsstyrelsen og alle de andre fagligt kompetente ikke har deltaget i den her dokumentationsdel.
Det må da være bekymrende.
Jens Kirk (V), 2011-02-10:
Når jeg tager ordet her, er det, fordi jeg hørte hr. Per Ørum Jørgensen sige, at det er imod kommunernes ønske.
Jeg mener også, at hr. Per Ørum Jørgensen skulle komme i hu, at den forhenværende – beklageligvis nu afdøde – borgmester på Mors sagde, at hvis det skulle fortsætte med den nuværende planlov, kunne man kun have en flagstang på Mors.
Det er det, vi kalder kystnærhedszonen; det er jo ikke noget med, at vi går ind i strandbeskyttelse.
Det er i forbindelse med kystnærhedszonen, vi altid gerne vil sige: Vi har nogle muligheder her.
Hvorfor skulle alle de 29 kommuner, der nu er snak om her, ikke have den mulighed, hvis de har nogle gode områder, hvor folk gerne vil bygge?
Som det er nu, kan de kun bygge bagved, bagved og bagved.
Hvorfor skulle de ikke kunne udnytte nogle af de forcer og måske også tiltrække nogle af dem, der gerne vil bo derude?
Med hensyn til forretninger ved hr. Per Ørum Jørgensen lige så godt som undertegnede, at det jo ikke er lukkeloven eller andet, der har ødelagt de små forretninger.
Vi kan jo møde vores nabo inde i supermarkedet, og vi kigger lidt skævt til hinanden, for vi skulle i grunden handle derhjemme, men vi gør det jo ikke, Det er jo problemet, og det har ikke noget med lukkeloven at gøre.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Der er jeg jo så med hensyn til lukkelovens effekt meget uenig med hr. Jens Kirk.
Jeg mener faktisk, at lukkeloven netop er med til at sikre, at man kan holde liv i detailhandelen.
Men hvis man ser på detailhandelens reaktion, efter at man afskaffede lukkeloven, for nu at holde fast i det, tog de faktisk rigtig pænt imod det.
Det, der så måske ikke var særlig fint over for detailhandelen, var, at man kom med nye liberaliseringer umiddelbart efter og oven i købet også taler om hypermarkeder, som mange undersøgelser viser vil lukke 800 detailhandlere.
Det er jo et frontalangreb mod den danske detailhandel, vi ser generelt, og det er, som om det er en skrue uden ende.
Jens Kirk (V), 2011-02-10:
Nu har vi jo engang boet i samme valgkreds – det gør vi ikke mere – og vi må sige, at der, hvor vi to kommer fra, er der ønsker om, at man f.eks. gerne vil lægge to byer sammen, Tarm og Skjern; det giver nogle muligheder her.
Der er også andre; det har ikke været en mulighed før.
Så skal jeg ikke komme ind på butiksdød eller ej, for den ved vi begge to hvorfor fungerer eller ikke fungerer i Staby og Velling.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Jeg udelukker heller ikke, at der er enkelte elementer, som kan have en positiv effekt, men jeg er nødt til også at foreholde hr. Jens Kirk, hvad f.eks. Holstebros borgmester siger, for det er jo specielt også Nordvestjylland, at man gerne vil tilgodese med det her forslag, går jeg ud fra.
Han siger, at det er tåbeligt, for forslaget rammer ikke kun Holstebro, men derimod igen, igen, hele det nordvestjyske storområde.
Det siger Holstebros borgmester; det er ikke noget, jeg siger.