Frank Aaen (EL), 2010-06-10:
Det går godt i bankerne.
Det må man sige.
De har lige noteret nye store milliardoverskud bare i starten af året.
Spekulanter, der deltog i den spekulation, der udløste krisen, tjener igen kassen: 2 mio. kr. i løn i gennemsnit for de små tusind spekulanter i den ene bank, 8 mio. kr. til spekulantcheferne i den anden.
De mennesker, der tjener så mange penge, har så også fået en kæmpe skattelettelse.
Bankdirektørerne alene får en halv million i år i skattelettelser, en halv million igen næste år, en halv million igen året efter osv.
Disse spekulanter og direktører får godt nok lov til at vente 3 år på, at deres skattelettelser bliver endnu større end den halve million.
Men de får den jo, så det går nok, selv om der til den tid, hvor de så får den ekstra skattelettelse oven i den halve million, også er hul i statskassen.
Det er meget betegnende for selve den pakke, vi diskuterer i dag.
Vi har i Skatteudvalget stillet en lang række spørgsmål, og det er næsten helt uden undtagelse sådan, at når vi spørger til, hvem der procentvis betaler mest af deres indkomst, så er det sådan, at de, der tjener mindst, betaler den største procent, og de, der tjener mest, betaler den mindste procent.
Det er helt gennemført skævt, at de rige slipper billigt og de fattigste rammes hårdest.
Bare for at illustrere regeringens valg: Vi har netop fået et svar, der viser, at hvis man i stedet for at gennemføre den ekstra lempelse af topskatten udskyder den 2 år til 2015, giver det en indkomst til staten, der svarer til den samlede foreslåede besparelse frem til 2015 på børnechecken.
Man kan altså droppe en yderligere skattelettelse i 2014 og 2015 og videre frem, og så sparer man ikke bare det, som beskæringen af børnechecken skulle give, man får faktisk ekstra 500 mio. kr. i statskassen.
Tydeligere kan det jo ikke siges.
Og jeg vil da allerede nu sige, at vi kommer med et ændringsforslag, der gør, at man dropper beskæringen af børnechecken, og til gengæld dropper man også yderligere skattelettelser til dem, der har mest.
Men linjen er altså sådan: nedskæringer for de arbejdsløse i stedet for at lægge skat på spekulation, besparelser på uddannelse og velfærd i stedet for en større andel af olieindtægterne fra Nordsøen.
Jeg nævner dette for at sige, at vi har lavet en samlet finansieringsplan, der på de her områder giver ca. 40 mia. kr., som udelukkende tages der, hvor der er mest, og ikke rører dem, der ikke har så mange penge.
Tilbagerulning af skattelettelserne til de 10 pct. rigeste, der tjener mere end 500.000 kr., giver 7,3 mia. kr. Skat fra de multinationale, der ikke vil betale skat, har vi anslået til 5 mia. kr.
Et samlet beløb er muligt større.
Fra Nordsøen, hvor olieindtægterne til A.P. Møller og de andre selskaber er steget dramatisk, fordi olieprisen er steget meget, siden aftalen om olien blev indgået, kan man få 10 mia. kr.
En omsætningsafgift på køb og salg af aktier, som vi havde engang, kan give godt 7 mia. kr., og hvis arbejdsfri indtægter beskattes som arbejdsindtægt – altså hvis der bliver betalt lige så meget skat af det, man får for ikke at lave noget, som man gør, når man laver noget – vil det give 5 mia. kr.
Jeg synes, det lyder som et fornuftigt enkelt princip.
Og så er der en millionærskat, genindførelse af formueskatten.
Jeg ved, at skatteministeren kender alle tallene, for de stammer stort set alle sammen fra svar, jeg har fået fra skatteministeren.
Der er altså penge til at droppe VKO's nedskæringer og i stedet sikre mere velfærd og sætte gang i ny beskæftigelse.
Valget burde være nemt, men det er det nok først efter valget, hvor vi har fået et nyt flertal.