runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
At der er en beskæftigelseseffekt, som Finansministeriet påpeger, ved at fremrykke offentlige investeringer, er vi fuldstændig enige i.
Vi har sådan set aldrig sagt andet.
Der vil jeg også lige bare, da det jo nu er et nyt samarbejde, der er startet op efter valget, sige, at vi også som opposition anerkender de beregninger, som kommer fra centraladministrationen.
Vi har ikke den holdning, som Socialdemokratiet havde, nemlig at det er bestillingsarbejde.
Når Finansministeriet før valget sagde, at Socialdemokratiets økonomiske politik overhovedet ikke hang sammen, men var underfinansieret med 39 mia. kr., var svaret, at det var magtmisbrug, at det var bestillingsarbejde.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet har ændret holdning.
Det ville også klæde dem, hvis det blev fulgt op af en undskyldning efter så hårde angreb.
Det tror jeg ikke der er format til.
Men jeg glæder mig over og kan i hvert fald sige helt klart, at vi anerkender de beregninger, der ligger.
Der er en effekt ved at fremrykke offentlige investeringer, og der er en negativ effekt ved at øge skatter og afgifter.
Der er to negative effekter.
Der har den effekt, at folk mister deres penge, og det har effekt på grænsehandelen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-10:
Jamen det er da glædeligt, at Venstre anerkender de beregninger, der bliver lavet i Finansministeriet og andre steder.
Og beregningerne i forbindelse med vores finanslov viser, at der vil være 9.200 flere mennesker, der kommer i beskæftigelse.
Det kan vi høre i dag, og så kan det jo stadig væk undre lidt, at Venstres ordfører alligevel bliver ved med at så tvivl om, hvorvidt Venstre støtter den her kickstart eller ej.
For den daværende regering fremlagde jo selv, kort før valget blev udskrevet, et forslag om netop at fremrykke nogle offentlige investeringer, sådan at man også fik en form for kickstart af dansk økonomi.
Så kunne vi ikke få det helt på det rene: Går Venstre ind for den kickstart, som den nuværende regering lægger op til, eller går man ikke ind for den?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jamen jeg ved ikke, om det er, fordi der er en vis vandring ud og ind af salen, siden der bliver spurgt til, om vi fra Venstres side synes, at der kan være en positiv effekt ved at lave en fremrykning af offentlige investeringer, for der har jeg svaret, at det synes vi der kan være.
Det har jeg svaret mange gange, og jeg gør det i øvrigt gerne igen.
Men det er jo stadig interessant, at vi har en regering, der starter med at sige, at det største problem, der er i Danmark, er, at privatforbruget er gået i stå, og at det eneste, man så i øvrigt bagefter vil snakke om, er en fremrykning af offentlige anlægsarbejder.
Det sætter altså ikke gang i privatforbruget.
Så er der jo noget, der er endnu mere interessant, og det er, at man, når man ser på den fordelingsmæssige konsekvens, der er af at øge skatter og afgifter med 5 mia. kr., kan se, at regeringen gladelig og stolt anerkender: Ja, det har en socialt skæv profil, der rammer de laveste indkomster relativt hårdere.
Og når vi så spørger, hvad regeringen vil gøre ved det, siger man: Jo, men vi har også tænkt os at beskatte aktieoptioner for direktører.
Jeg synes, det er et mærkeligt svar, man har på de problemer, som man i øvrigt starter med at sige er der.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-10:
Der er ikke tale om, at nogen vandrer ind og ud af Folketingssalen, jeg har sådan set fulgt med i debatten helt fra starten af.
Det, der er problemet, er, at Venstres ordfører hele tiden modsiger sig selv.
Først siger Venstre, at man er stærkt skeptiske over for den kickstart, der lægges op til, og så siger man, at man anerkender, at der er en effekt af den i form af øget beskæftigelse, som man anerkender og man synes er godt.
Der er da en ret stor modsigelse.
Så siger man, at der er behov for et øget privatforbrug i Danmark, og at en kickstart af økonomien ikke giver et øget privatforbrug.
Det er jo direkte, lodret forkert, for enhver ved jo, at når folk har fast arbejde, så har de netop råd til at gå ned og bruge flere penge på mad og forbrugsgoder, f.eks. et nyt tv, en rigtig god jul for deres børn og alle de her ting.
Så det, man siger, er jo i direkte modstrid med hinanden, og det er mod bedre vidende.
Vi ved netop, at skattelettelser kun giver én arbejdsplads ekstra, men at offentlige investeringer giver tre igen, så det må jo være imod bedre vidende, når man siger det, man gør.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Vi er skeptiske over for regeringens samlede økonomiske politik.
Vi synes, at det at fremrykke offentlige investeringer kan være en god idé, og de projekter, som regeringen har valgt at fremrykke, er nogle, som vi har været med til at få sat på tegnebrættet, så vi har ikke nogen kritik over for de anlægsaktiviteter, der bliver lagt op til.
Men det her handler jo om, hvordan vi får skabt tryghed for danskernes private økonomi, så de tør bruge deres penge.
For jeg er enig i, at der er mange grunde til, at danskerne holder på deres penge; de bliver også påvirket af, hvad der foregår rundtomkring.
Men tror Socialdemokratiet virkelig på, at danskerne bruger deres egne penge i højere grad, når de ved, at der kommer en stor skatte- og afgiftsregning?
Det kan hr. Frank Aaen i hvert fald, for vores politik ligger jo sådan set klar, også i det finanslovforslag, som den tidligere regering lagde frem.
Det er jo en politik, som grundlæggende handler om, at der skal være tillid til økonomi, at der skal være tillid til Danmarks økonomi, og at der skal være tillid til folks private økonomi.
For at der er tillid til Danmarks økonomi, og det er der, kræver det reformer, som hverken Enhedslisten, Socialdemokratiet eller SF ville være med til.
En lav rente er en af forudsætningerne for at kunne skabe vækst.
Der skal også være tillid til private familiers rammer, for ellers sparer de op, ellers bliver de utrygge.
Det er det, vi ser nu.
Der havde vi et skattestop, samtidig med at vi med en række initiativer over det sidste par år også har stimuleret deres økonomi med skattesænkninger, udbetaling af SP-midler, og det næste skridt bliver udbetaling af efterlønsbidraget til de danskere, der måtte ønske at få det udbetalt.
Det er vores vej til at have et fundament, som kan skabe vækst.
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Jeg har forstået på Venstres ordfører, at man ikke bryder sig om den nye regering.
Det synes jeg sådan set er fair nok, jeg har selv mange års erfaring i ikke at bryde mig om den siddende regering, så hvis der er brug for tip, kan jeg godt hjælpe med det.
Men jeg vil alligevel sige, at jeg gennem tiderne så har brugt en del tid på at fortælle, hvad vi gerne ville, hvad Enhedslistens politik var, og det synes jeg ikke at jeg har hørt så meget som en sætning om, altså hvad det er, Venstre synes der skal gøres.
Kunne vi ikke lige få ord på det?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Og tak for talen.
Nu kender vi jo Venstre igen.
Man skød lidt til højre og venstre.
Når der er krise, hjælper skattelettelser, når det går godt, hjælper skattelettelser også, og når det er midtimellem, skal der også skattelettelser til.
Det er stort set den eneste løsning, vi får fra Venstre, og det er ærlig talt lidt pauvert.
Der var ikke meget konstruktivt der.
Men jeg vil godt have hr. Peter Christensen til at svare på et meget simpelt spørgsmål.
Sandheden er jo, at da Venstre første gang blev indkaldt til forhandlinger om finansloven, og jeg er glad for, at Venstre stadig deltager, så gjorde hr. Peter Christensen det klart – meget overraskende for mig i hvert fald – at Venstre tilsyneladende ikke havde tænkt sig at stemme for finansloven.
Så jeg vil godt spørge Venstre meget klart: Er det ansvarligt, hvis man ikke stemmer for en finanslov, der alligevel er flertal for?
Hvad har Venstre tænkt sig at gøre i den sammenhæng?
Og hvad var det i virkeligheden, hr. Peter Christensen mente med den udtalelse forud for forhandlingerne om finansloven?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Til det første vil jeg sige: Ja, vi mener sådan set, at måden at stimulere privatforbruget er at lade pengene blive i borgernes lommer.
Den modsatte logik er jo svær at se, for hvordan skulle danskerne kunne bruge de penge, som regeringen har taget fra dem?
Socialdemokratiet stiller nu et lidt interessant spørgsmål, for er man uansvarlig, hvis man på forhånd ikke vil sige, om man stemmer for finansloven?
Ja, det vil Socialdemokratiet vel bedst selv kunne svare på, for når man kigger historisk på, hvad Socialdemokratiet har gjort og sagt, er det jo ikke en ukendt situation.
Vi indgår gerne en aftale med regeringen, men det kræver selvfølgelig, at regeringen også er parat til at komme med nogle indrømmelser.
Og der synes jeg det tegner lidt ærgerligt, for jeg havde også en række helt konkrete spørgsmål – det er helt normalt ved forhandlinger – og når jeg spørger, om jeg kan sende dem over i Finansministeriet, er svaret: Nej, du kan bruge Folketingets systemer.
Vi ved, der kan gå op til 30 dage, inden man får svar der, så jeg er ikke helt klar over, hvor alvorligt regeringen egentlig mener det, når de siger, de ønsker brede aftaler.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Men så lad mig præcisere spørgsmålet, for jeg er ikke helt sikker på, at hr. Peter Christensen helt forstod det.
Det er jo det, der er traditionen i det her Folketing, fordi det sender et meget klart signal til udlandet om, at hele Folketinget bakker op om en ansvarlig finanslov og en ansvarlig finanspolitik.
Så derfor er spørgsmålet meget klart til hr. Peter Christensen: Har Venstre tænkt sig at følge den tradition?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jeg synes, det er lidt underholdende, at Socialdemokratiet taler om en lang tradition, for det kan kun være Venstres lange tradition, det kan i hvert fald ikke være Socialdemokraternes egen, der bliver omtalt, for den er ikke så lang.
Men vores udgangspunkt er, at vi i hvert fald vil se, hvordan finansloven endeligt ser ud, før vi tager stilling til, om vi vil stemme for den.
Det er også en fornuftig forhandlingsstrategi.
Og oversat til dansk betyder det jo, at regeringen har alle muligheder for at påvirke Venstre til at være en del af finansloven, for det er jo ved at gøre alvor af det, statsministeren sagde før valget, nemlig at statsministeren ville søge brede aftaler.
Jeg må desværre erkende, at det indtil nu har været ord, tomme ord, for det, Venstre er blevet mødt med, er ikke, at man bliver inviteret til forhandlinger, det er, at vi kan iagttage, at der foregår en tæt dialog med Enhedslisten, at det øjensynlig er Enhedslisten, der skal bære finansloven igennem, og derfor er der jo ikke vilje til bredt samarbejde, og det ærgrer mig.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Derfor vil jeg gerne spørge, om hr. Peter Christensen faktisk er enig med regeringen i det med den kickstart, som vi har lagt frem.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Vi har været inde og sige, at det er ting, der skal bygges i fremtiden, og det mener vi selvfølgelig fortsat.
Og det at fremrykke nogle af projekterne kan der være meget god idé i.
Den eneste svaghed, der er ved fremrykning af offentlige investeringer, er – hvad vismændene i øvrigt også påpeger – at der kan være en forsinkelse på 2-3 år, fra politikerne bevilger pengene, til håndværkerne er i gang med at udføre arbejdet.
Det skyldes, at projekterne skal projekteres – der skal ofte være et udbud af projekterne – og det tager alt sammen tid.
Det er derfor, vi i Venstre er enormt kritiske over for regeringens politik og i øvrigt deler holdning med Det Radikale Venstre – i hvert fald Det Radikale Venstres holdninger fra før valget.
Vi kan ende i en situation, hvor de meget, meget store afgifts- og skattestigninger, der kommer fra 2012, omgående slår negativt igennem, og hvor en positiv beskæftigelseseffekt af fremrykningen af de offentlige anlægsarbejder først kommer om 2-3 år.
Det er skadeligt for dansk økonomi.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Der synes jeg at hr. Peter Christensen overser den genialitet, der ligger i regeringens forslag om fremrykning af offentlige investeringer, fordi – og alle må sådan set gerne høre efter, også dem, der sidder her omkring mig – det jo drejer sig om, at det er allerede besluttede initiativer.
De er allerede planlagt.
Der er allerede lavet en miljøgodkendelse.
De står allerede på kommunernes budgetter eller på andre relevante budgetter.
Derfor kan der ikke være den forsinkelse, som der ville være ved traditionelle måder at håndtere det på.
Her håndplukker vi helt konkrete færdige projekter, der kan sættes i gang i morgen.
Derfor koster den vækstpakke ikke staten særlig store ekstra udgifter, og derfor virker den også med det samme.
Det synes jeg er genialt.
Er hr. Peter Christensen ikke enig med mig i det?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jeg er jo i hvert fald ikke overrasket over, at selv om Det Radikale Venstre ændrer synspunkt, er begge synspunkter geniale, hvis man spørger De Radikale, for pr. definition er opfattelsen, tror jeg, hos Det Radikale Venstre, at det, de mener, altid er genialt.
Men jeg bliver lidt forvirret, for nu siger Det Radikale Venstre, at de kommunale budgetter ikke skal genåbnes, fordi de her projekter er med.
Så kan der jo ikke være meget fremrykning eller nyt i nogen af de her projekter, hvis kommunerne allerede har indbudgetteret de pågældende ting.
Det er måske der, jeg tror fru Marianne Jelved var mere ærlig, end godt var, nemlig i det interessante spørgsmål om den her kickstart: Vil den medføre, at kommunerne skal genåbne deres budgetter?
For hvis det ikke er tilfældet, er der jo ikke en rød reje ekstra til kommunerne.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Tak for ordførerens tale.
Men det erindrer ordføreren nok ikke længere.
Men jeg vil egentlig vende tilbage til kickstarten, for det har været lidt uklart og svært at få en fornemmelse af, hvad det egentlig er, Venstre synes om kickstarten; det var en god idé for et par måneder siden, og nu kan Venstre ikke helt finde det rigtige ben at stå på.
Så kan ordføreren svare på, om Venstre synes, det er en god idé med en kickstart, som sætter gang i økonomien netop nu, hvor flere økonomer peger på, at vi nærmer os en recession?
Det er jo også en kickstart, som rent faktisk skaber arbejdspladser og betyder, at nogle af de mange, der i dag går ledige rundt, rent faktisk kan få et arbejde at stå op til om morgenen.
Synes Venstre, det er en god idé med en kickstart?
Det er et ganske simpelt spørgsmål.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Fremrykning af offentlige investeringer synes vi er et udmærket redskab, men jeg synes, debatten her i salen allerede har vist, at det jo er så som så med den konkrete fremrykning, for de investeringer, vi taler om, har kommunerne for længst indbudgetteret, altså under den tidligere regering.
Og jeg har faktisk hørt flere kommunalpolitikere sige, at det her ingen praktisk betydning har for dem; de behøver ikke genåbne deres budgetter.
Og det undrede mig lidt, for regeringen har jo storsolgt til danskerne, at nu kom der en masse nye penge.
Jeg tror desværre, sandheden er, at man har prøvet at pakke nogle anlægsinvesteringer ind i noget nyt gavepapir og sige, at det her er en overraskelse; men det er i hvert fald ikke en overraskelse for kommunalpolitikerne.
Men projekterne er der ikke noget i vejen med.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg tør slet ikke tænke på, hvis det, regeringen har foreslået med hensyn til de 18,7 mia. kr., som ligger i den her kickstart, nu havde været en eller anden form for skatte- eller afgiftsstigning.
Så tror jeg ikke, det havde været gavepapiret, man havde brokket sig over fra Venstre side, men når det nu er investeringer og rent faktisk en fremrykning af investeringer, som regeringen lægger op til,
så er det lige pludselig bare gavepapir.
Jeg synes, det er en lidt underlig retorik, ikke mindst når man ser på, hvad den gamle regering foreslog i forhold til kickstart.
Der lå små 10 eller 11 mia. kr. i det, så vidt jeg husker.
Nu kommer der et forslag til kickstart fra den nye regering på 18,7 mia. kr., altså en ganske betragtelig stigning og i øvrigt noget, som rent faktisk vil skabe arbejdspladser til små 20.000 danskere de næste 2 år.
Og så kan Venstre ikke rigtig svare på, om de synes, det er en god idé eller det ikke er en god idé.
Ja, måske om mange år, men det her er jo rent faktisk en fremrykning, som betyder, at vi nu trækker nogle af de investeringer, der lå længere fremme i tiden, ind og får fuldført eller går i gang med dem her i 2012 og 2013, således at vi får skabt nogle arbejdspladser, netop mens landet er i en krise og er på vej ud af en krise, så vi sådan set løfter Danmark den rigtige vej ud af den krise, vi står i.
Så derfor vil jeg bare høre Venstres ordfører: Synes Venstres ordfører, det er den rigtige medicin med en kickstart, som rent faktisk skaber arbejdspladser og bringer Danmark et skridt nærmere vejen ud af krisen?
Jeg er glad for, at spørgeren indledte med at sige, at man faktisk anerkender, at også SF er blevet økonomisk ansvarlige.
Vi vil se, hvordan udviklingen bliver i cigaretforbruget.
Jeg synes sådan set, det er meget, meget positivt, at vi er netop så forsigtige, at vi siger, at vi gerne vil se resultaterne af det her.
Jeg er helt overbevist om, at det vil betyde, at flere vil lægge cigaretterne på hylden.
Er det ønskeligt?
Ja, det er sådan set det, der er vores mål med, at vi nu hæver afgiften på cigaretter, netop fordi vi faktisk godt ved, og det tror jeg at man selv langt ind i borgerlige kredse har anerkendt, at rygning er skadeligt.
Jeg er sådan set glad for, at vi nu har taget et kæmpeskridt i forhold til ikke mindst sundhedsmæssige tiltag, og derfor er jeg også glad for, at vi nu faktisk lægger en afgift på cigaretter.
Vi har også sagt helt åbent, at vi gerne så, den var på 10 kr.
Det synes jeg i den grad er forsigtigt og ansvarligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-10:
Nu er Venstres ordfører jo skuffet over en del ting i det her finanslovforslag, kan vi høre.
Derfor vil jeg høre, om Venstre også er skuffet over, at vi nu investerer i uddannelse, i modsætning til det finanslovforslag, der blev fremsat tidligere.
Som eksempler kan jeg nævne 1 mia. kr. ekstra til universiteterne, at besparelserne på SU'en fjernes, 300 mio kr. ekstra til forskning, at vi beholder tilskuddene til efterskolerne, ekstra praktikpladser osv. osv.
I Venstres skåltaler hører vi jo ofte, at viden er det, der skal drive samfundet fremad, og at vi skal leve af uddannelse osv.
Derfor vil jeg da bare høre, om den her del af vores finanslovforslag er et område, som Venstres ordfører vil støtte op om.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Vi synes, at det at investere i områder som forskning og uddannelse er meget vigtigt, og man kan jo simpelt hen også se på, hvordan det er gået med bevillingerne fra 2001 til 2010, hvor VK udgjorde regeringen og havde ansvaret.
Jeg går så og undrer mig lidt over det, der foregår lige nu, for det, at man følger lovbundne udgifter, bliver så gjort til store merbevillinger til uddannelsesområdet.
Det er så det, som den nuværende regering gør til et stort løfte, altså at man følger loven.
Hvis regeringen gerne vil have ros for det, så kan den da godt få det.
Vi er optaget af, at vi får en bedre konkurrencesituation.
Det er regeringen rent faktisk også, siger den og påpeger, at det er vigtigt med løntilbageholdenhed, så vi bedre kan konkurrere.
Det er vi sådan set enige i i Venstre.
Problemet er så bare, at vi ved, at når man vælter de her skatter og afgifter ud på danskerne, vil de bede om mere i løn for at opretholde deres købekraft.
Så der er ikke rigtig sammenhæng mellem det, regeringen siger, og det, den gør.
Vores tilgang har været, mens vi sad i regering, at sænke skatten på arbejde, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Vi fik også lavet en budgetlov, så vi bedre kunne styre kommunernes udgifter, for jeg medgiver gerne, at det havde vi problemer med.
Kommunerne brugte flere penge, end det blev aftalt.
Det store problem, der var med at styre de kommunale budgetter, er blevet diskuteret masser af gange, også under tidligere finanslovforhandlinger.
Christian Juhl (EL), 2011-11-10:
Jeg forstår på hr. Peter Christensen, at han er meget omsorgsfuld over for familierne.
Han siger, at der skal skabes mere tryghed om privatøkonomien.
Og her i sidste omgang sagde han, at vi ikke skal sætte gang i økonomien ved at gøre folk bekymrede – det var et svar til Liberal Alliance.
Så vil jeg høre, om han kan forestille sig, hvordan det er for en familie, hvis man bliver arbejdsløs i den her tid, da krisen brager løs.
Samtidig har familien fået at vide, at der kun er 2 år til at rebe sejlene og finde et andet arbejde.
Hvordan må stemningen være i sådan en familie, hvis man nærmer sig afslutningen på den 2-årige periode, og man har stået på hovedet hver eneste dag for at finde et arbejde, man har taget en uddannelse osv.?
Hvad er det for en tryghed, man skaber for en sådan familie?
Er det ikke vigtigt, at vi skaber nogle ordentlige rammer, for at de kan have tryghed og overskud til måske at turde at igangsætte noget og springe ud i noget helt nyt?
Det synes jeg er en vigtig del af det, hvis man mener noget alvorligt om privatøkonomien.
Er hr. Peter Christensen ikke enig med mig i det?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Altså, vi har vedtaget en dagpengereform, og da ændrede vi dagpengeperioden fra 4 til 2 år.
Det var medvirkende til at gøre dansk økonomi betydelig mere robust.
Det har oppositionen under valgkampen været imod.
Nu har de fået regeringsansvaret, og det står mig fuldstændig uklart, hvad de nu mener om dagpengeperioden, men det må Enhedslisten – da jeg har lidt på fornemmelsen, at regeringen kun vil lytte til Enhedslisten – jo tage op med regeringen og se, om de kan holde regeringen fast på dens løfter på det område, for det er knebet på rigtig mange andre.
Christian Juhl (EL), 2011-11-10:
Tak for det.
Nu sidder vi jo ikke i finanslovforhandlinger her.
Nu sidder vi og lytter til Venstres ordfører, og jeg lytter jo til det, han siger.
Derfor tænkte jeg, at jeg gerne vil tage ordføreren på ordet og spørge: Tror hr. Peter Christensen, at den reform, som den gamle regering lavede, skabte tryghed i de familier, der er blevet ramt?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Engang havde Danmark en dagpengeperiode, der varede, så længe man ville være der.
Var det mere trygt?
Ja, det var det måske.
Var det usundt for arbejdsmarkedet og for landets økonomi?
Ja, det var det i særdeleshed.
Og det, jeg bare kan konstatere, er – for det handler også om, hvad vi har råd til som land – at vi kan bare se, at der en tendens til, at når mennesker nærmer sig perioden, hvor de ikke kan få dagpenge længere, så kommer de i beskæftigelse.
Det har den nuværende regering tordnet imod.
Men det lader ikke til, at vi skal have en 4-årig dagpengeperiode tilbage, så det er bare endnu et af de her mange eksempler på, at regeringen lovede guld og grønne skove før valget.
I løbet af valgaftenen havde de glemt det hele, var løbet fra det hele, ja, statsministeren sagde sågar, at så vidt hun erindrede, havde hun kun givet to løfter.
Det vil jeg overlade til danskerne at vurdere.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Det var åbenbart, fordi jeg ikke markerede.
Det beklager jeg.
Jeg vil gerne lige prøve at spørge ind til det igen.
Vil Venstre være med til at gøre verdens største offentlige sektor mindre?
Vil Venstre være med til at flytte ansatte fra den offentlige sektor over i den private sektor, hvor væksten bliver skabt?
For faktum er jo, at vi har verdens største offentlige sektor, vi har verdens højeste skattetryk, og Venstre er vel ikke enig i, at det er den rette medicin, og at det er vejen til et velstående Danmark.
Det er bare det, jeg vil have gjort helt klart, altså om Venstre vil være med til det, når vi hjælper Venstre ind i regeringskontorerne igen.