Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-11-08:
Tak for det, og tak for ordet.
Vi Radikale er glade for, at denne aftale leder mod enden på et forløb, som startede for 10 år siden.
Sådan skal det forblive.
Men der skal være en balance.
Det skal være en balance mellem, at vi på den ene side har offentlighed, og at der på den anden side er et fortroligt rum, hvor politikere kan tænke nyt sammen med deres embedsfolk.
Der skal være et rum, hvor politikere og embedsfolk kan tænke ud af boksen, og det kræver, at vi ikke har ethundrede procent åbenhed.
Forslagsstillerne spørger, om forslaget til en ny offentlighedslov giver mindre åbenhed, og det er vores klare mål, at det ikke bliver tilfældet.
Det var også det klare mål, man havde, da man nedsatte kommissionen for snart mange år siden.
I kommissoriet skrev man: »Det overordnede sigte skal være at udbygge lovens grundlæggende princip om åbenhed og demokratisk kontrol med den offentlige forvaltning.« Har kommissionen så leveret det?
Ja, det mener vi de har.
Udkastet åbner op for offentligheden på 26 punkter, og det lukker ned på 5 punkter.
Man kan næppe sammenligne punkterne et til et, men det er vores klare overbevisning, at vi samlet set får mere åbenhed.
Det betyder ikke, at man bevarer status quo.
Med andre ord får vi altså områder, hvor man fremadrettet ikke i samme omfang kan få aktindsigt.
Omvendt bliver der nu en række nye punkter, hvor man fremover kan få aktindsigt.
Det gælder f.eks. muligheden for tematiseret søgning, så man ikke længere behøver det såkaldte subjektive identifikationskrav.
Tidligere skulle man altså have en idé om, at der måtte eksistere et givent dokument, før man kunne søge om aktindsigt i det.
Nu, når vi får en ny offentlighedslov, skal man blot angive et tema.
Vi udvider også kredsen af institutioner og selskaber, som man har mulighed at få aktindsigt i.
Således bliver det fremadrettet muligt at søge aktindsigt hos f.eks. Sund & Bælt, KL, Danske Regioner og en række private institutioner, som træffer afgørelser på vegne af det offentlige.
Selv om det efterhånden er længe siden, at kommissionen kom med sin betænkning, skal man huske på, at det ikke var hvem som helst, der sad i kommissionen.
Vi taler om førende jurister.
Bl.a. var formanden jo daværende ombudsmand Hans Gammeltoft-Hansen, hvis fornemste opgave er at holde forvaltningen i ørerne.
Desuden er det jo Ombudsmanden, som tager imod klager over afslag i forbindelse med aktindsigtsbegæringer.
Derudover havde pressen også en lang række repræsentanter: Ebbe Dal fra Dagbladenes Forening, Mikkel Hertz fra TV 2, Oluf Jørgensen fra Medieog Journalisthøjskolen, Christian Kierkegaard fra Danske Specialmedier, Peter Skov Tvermoes fra Danmarks Radio og Kathe Blume fra Dansk Journalistforbund.
Sidstnævnte blev sågar udnævnt som æresmedlem af Dansk Journalistforbund i 2009 på grund af sit arbejde med pressefrihed f.eks. som medlem i Offentlighedskommissionen.
Her har vi skrevet begrebet ministerbetjening ud.
Det var nemlig for vagt.
Mange har sågar kaldt det et gummibegreb.
Her har vi lyttet til kritikken fra bl.a. Dansk Journalistforbund.
I den bog, som journalisterne har udgivet om offentlighedsloven, står der på side 4: »Under den efterfølgende debat om lovudkastet i Journalistforbundet valgte forbundsledelsen og et flertal i hovedbestyrelsen at bakke op om tilslutningen til ministerbetjeningen, dog med et ønske om en mere præcis ordlyd.«
Det har vi lyttet til, og det har vi rettet os efter.
Så er der simpelt hen stadig mulighed for aktindsigt.
Sådan skal det også være, for det er i højere grad her, at ministeren er egenrådig.
Kritikerne
kritiserer, men de kommer ikke med et alternativ.
Skal der slet ikke være nogen form for fortrolighed om det politiske arbejde?
Skal journalister have lov til at sidde med ved politiske møder og forhandlinger?
Til de ugentlige ordførermøder, som vi regeringsordførere har i ministerierne?
Til partiernes gruppemøder? Til ministrenes møder i regeringens topudvalg?
Hvor går grænsen?
Tværtimod.
Det ville højst sandsynligt skade det samarbejdende folkestyres arbejdsbetingelser.
Heldigvis lander vi med denne aftale sådan, at vi har en god balance.
Det er vi glade for i Radikale Venstre, og vi kan derfor bakke op om forslaget til vedtagelse, præsenteret af fru Julie Skovsby.
Tak for ordet.