runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Nu kunne jeg gentage de fire elementer, vi havde på bordet, men det skal jeg så lade være med, for det virker i hvert fald, som om hr. Frank Aaen ikke hørte efter.
Når det gælder de små og mellemstore virksomheder, er det jo netop likviditeten, der forbedres, ved at man skal afregne moms senere.
Det er ikke noget med, om man har overskud og betaler skat, men det er jo en direkte mulighed for, at virksomhederne kan have kapitalen længere tid i virksomheden og kan bruge den til at arbejde med.
Det synes jeg sådan set er et rigtig godt tiltag, for det er med til at sikre, at virksomhederne har arbejdskapital, for vi hører jo desværre ofte – alt for ofte – at det er mangel på kapital, der er en af virksomhedernes største vækstbegrænsninger.
Og jo, vi havde større ambitioner, vi havde flere ting på brættet.
Vi nåede så langt, som vi kunne komme med regeringen, og det synes vi er et fornuftigt skridt i den rigtige retning.
Hr. Frank Aaen har fuldstændig ret i, at Venstres ambitionsniveau er højere.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Jeg kan høre på Dansk Folkepartis ordførers tale, at der virkelig er slinger i valsen hos de borgerlige.
Dansk Folkepartis ordfører står her og påstår, at han gerne vil være med til at sikre, at der er en god vækst i de offentlige budgetter frem til 2020.
Samtidig ved vi, at Venstre, Konservative og Liberal Alliance vil have enten nulvækst eller minusvækst i de offentlige budgetter.
Så det er i sig selv interessant.
Spørgsmålet er, om Dansk Folkeparti er standhaftige nok til at holde igen, hvis de en dag skulle komme til at kunne lave en flertalskonstellation sammen med de tre øvrige borgerlige partier.
Hvordan vil man i givet fald finansiere det?
Det er jo en sandhed fra Venstre, at man gerne vil have selskabsskatteprocenten ned på 20. Jeg vil bare spørge kort og klart: Vil Dansk Folkeparti støtte Venstre i en selskabsskatteprocent på 20?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Det kan jeg ikke tage stilling til.
Det, jeg kan tage stilling til, er, at jeg gerne vil sikre, at der er et godt erhvervsklima i Danmark i fremtiden, så virksomheder som Novo Nordisk investerer i det danske samfund.
Det gør de altså ikke, hvis de bliver jaget vildt af f.eks. skattevæsenet, hvilket jeg synes skattevæsenet desværre har en tendens til over for de store virksomheder, som skaber vækst i det danske samfund.
Der kan man kun appellere til, at skatteministeren ligesom beroliger sine folk og siger: Det er godt for Danmark, at vi har Novo Nordisk i Danmark, det er godt for Danmark, at vi har andre store virksomheder.
Så kan man kigge på patentbeskatning, og det synes jeg man skal, altså kigge på, om man måske skal lave sådan en patentboks eller noget i den stil, som betyder, at patenter bliver i Danmark og ikke flytter til udlandet.
Men det er jo så et spørgsmål om lavere skat for virksomhederne i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Jamen nu spurgte jeg, om den konservative ordfører synes, at det er i orden, at man flytter penge, man har tjent i Danmark, til Schweiz, bare fordi der er en lavere skatteprocent i Schweiz.
Når jeg spørger, er det, fordi det regelsæt, som det drejer sig om, jo er lavet i VK-regeringens tid.
Og selve sagen, som nu er kommet frem i offentligheden, er rejst i VK-regeringens tid.
Så var det forkert lovgivning, VK lavede i sin tid?
Var det forkert af en borgerlig skatteminister at starte den her sag imod Novo Nordisk?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Det er korrekt forstået, at jeg godt vil have, vi har et velfungerende erhvervsklima, som gør, at Novo Nordisk har lyst til at blive i Danmark.
De betaler ca. 10 pct. af alle erhvervsskatter i Danmark og beskæftiger over 30.000 mennesker.
Jeg er meget ked af at måtte sige til hr. Frank Aaen, at man ikke kan bygge store voldgrave rundt omkring Danmark, der gør, at Novo Nordisks aktiviteter ikke kan flytte frem og tilbage.
Et af parametrene er, hvor man betaler skat.
Derfor er det glædeligt, at vi i dag diskuterer, hvordan vi får sat selskabsskatten ned fra 25 til 22 pct.
Vi vil så gerne have den ned på 15 pct., da det vil gøre, at flere virksomheder vil investere i Danmark, men indtil videre er det skridt ned til 22 pct. fornuftigt nok.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Nu er det jo selskabsskat, vi taler om i dag, og der er jo en meget aktuel sag om selskabsskat, nemlig med hensyn til Novo Nordisk, der for at slippe for dansk selskabsskat – som nu bliver endnu lavere ovenikøbet – har valgt at flytte en masse indkomster til Schweiz, hvor selskabsskatten er noget, man taler om kan komme helt ned på nul.
Der har jeg forstået, at hr. Brian Mikkelsen mener, at det er helt forståeligt, at når Novo Nordisk har skabt nogle værdier i Danmark i form af nogle patenter og noget medicin, der produceres, så kan man, tilsyneladende med konservativ velsignelse, flytte indkomsten ned til et andet land, til Schweiz, hvor skatten er meget mindre end i det land, hvor værdierne er skabt.
Er det korrekt forstået?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Gennemsnitsalderen for færdiggørelsen af videregående uddannelser i Danmark er lige under 28 år – 27,8 år er gennemsnitsalderen på vores kandidater, når de er færdige med deres uddannelse.
Så alt i alt er det en fornuftig finansiering.
Hvad så med selve indholdet, som vi diskuterer her i dag?
Ja, Danmark er jo altså kolossalt udfordret.
Vores produktivitet er ikke høj nok, vi er for dyrt et omkostningsland at producere, investere og udvikle i, så derfor skal vi se på, hvordan vi kan gøre det billigere og enklere at investere i det danske samfund.
Og her er der skridt i den rigtige retning i aftalen, som vi har indgået med regeringen.
Et af elementerne er jo det, som vi diskuterer lige her og nu, nemlig en gradvis lettelse af selskabsskatten fra 25 pct. til 22 pct., som vil betyde, at vi bliver lidt mere konkurrencedygtige end de lande, vi normalt sammenligner os med.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er et vigtigt parameter, at man kigger på omkostningerne, at man kigger på bundlinjen, når man har en virksomhed.
Det er jo ikke sådan, at man har en altruistisk tilgang til det og siger: I det her land skal vi partout være som virksomhed.
Og der er mange parametre, der betyder noget: uddannelsesniveauet, logistikken, den sociale mobilitet.
Men et af de vigtigste parametre er selvfølgelig økonomien på bundlinjen, og der betyder det noget, at vi sikrer, at det bliver billigere at producere i Danmark.
Så elementerne med, at vi får sænket selskabsskatten og i det hele taget gjort noget ved omkostningsstrukturen for de danske virksomheder, trækker i den rigtige retning.
Det synes vi er forkert.
Det trækker også i den forkerte retning i forhold til investeringer i den finansielle sektor, som er den største arbejdsgiver i hovedstadsområdet, og som skaber rigtig mange gode, innovative løsninger for andre erhverv og er med til at sikre, at vi i det hele taget får lånt nogle penge i det danske samfund til investeringer i samfundsudviklingen.
Det skaber også lidt stilstand i hele nordsøudviklingen, at man for en stor del af selskabernes vedkommende hæver skatten for dem.
Alt det er vi imod, men vi har accepteret forholdene omkring lønsumsafgiften, fordi det i en større helhed er til fordel for det danske samfund, at man får sænket selskabsskatten og så får neutraliseret den i forhold til den finansielle sektor.
Men det er altså ikke en blomst, der er groet i den konservative have.
Så vi kan fra Det Konservative Folkepartis side tilslutte os skatteministerens forslag.
Det er et forslag, som trækker i den rigtige retning.
Ros skal regeringen jo også have en gang imellem; selv om den ikke fortjener det så ofte, synes vi, at regeringen med forslaget her og de resterende forslag, vi har på dagsordenen i dag, godt kan få en tiltrængt ros for nogle forslag, som trækker i den rigtige retning.
Det sker godt nok ikke i et tempo, som vi gerne vil have, men vi bevæger os da derhenad i næsten sneglefart – måske lidt hurtigere end sneglefart.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-11:
Det er godt halvandet år siden, at Folketingets partier var i valgkamp, og dengang var Liberal Alliances budskab klart, at de høje skatter for borgere og virksomheder i Danmark hæmmer vores konkurrenceevne herhjemme og gør os fattigere, end vi kunne have været.
Derfor var vores løsning også klar: Skatten skulle ned, og konkurrenceevnen op.
Det blev afvist af de partier, der i dag sidder i regering.
Så kom regeringspartierne til magten – Socialdemokraterne, SF og De Radikale – og de startede med at hæve en række skatter og afgifter.
Der var afgiftsforhøjelser for ca. 5 mia. kr. i partiernes første finanslov.
Liberal Alliance advarede meget kraftigt imod det og kritiserede det meget kraftigt.
Men vi blev afvist.
Regeringen ønskede ikke engang at diskutere det.
Stor var glæden derfor hos os, da det viste sig, at regeringen måske alligevel havde lyttet til bl.a. Liberal Alliance: Regeringen fremlagde en vækstplan, som gjorde det stik modsatte af, hvad regeringspartierne sagde de ville i valgkampen, og gjorde det, som regeringen under finanslovsforhandlingerne for 2013 sagde den absolut ikke ville, nemlig at holde igen med væksten i det offentlige forbrug til gengæld for at få penge til skattelettelser for erhvervslivet.
Et af forslagene i vækstplanen om lavere skat for erhvervslivet handler om selskabsskattelettelser fra 25 pct. til 22 pct.
Det forslag behandler vi nu, og det støtter Liberal Alliance helhjertet.
De skatteforhøjelser skal neutralisere effekten af selskabsskattelettelsen for banker og olieudvindingsselskaber, sådan at de hverken får en skattelettelse eller en skatteforhøjelse.
Vi havde helst set, at de også fik en skattelettelse, men det ønskede regeringen ikke.
Derfor var det et forhandlingsudspil, at man skulle acceptere det her, eller også skulle man ikke acceptere noget som helst.
Vi accepterer det her, fordi en selskabsskattelettelse fra 25 pct. til 22 pct. er et lille skridt i den rigtige retning.
Hvis vi selv kunne have bestemt, skulle olieudvindingsselskaber og banker ikke have været undtaget fra den skattelettelse.
Ganske overordnet vil jeg til sidst sige, at regeringen ikke skal tro, at den med det her overhovedet har løst Danmarks økonomiske udfordringer.
Det danske skattetryk samlet set er stadig verdens største, og det er stigende.
Da regeringen kom til, havde Danmark et skattetryk på 47,9 pct. af BNP.
Det første år, fra 2011 til 2012, steg det med 0,5 procentpoint til 48,4 pct. af BNP, og i år, fra 2012 til 2013, stiger skattetrykket i Danmark igen med 1,5 procentpoint af BNP.
Således vil skattetrykket i 2013 være 2 procentpoint højere end det var, da regeringen overtog magten i Danmark i 2011.
Det skal vi naturligvis have gjort noget ved, men jeg har før haft den her samtale med finansministeren, og det virker ikke, som om han overhovedet interesserer sig for problemstillingen, så det må nok vente, indtil regeringen har fået en anden farve – jo før, jo bedre.
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Jeg kan forstå, at ordføreren er meget interesseret i at få sat en dato og måske også et tidspunkt på, hvornår der er sket andre erkendelser hos forskellige mennesker.
Det kan jeg desværre ikke oplyse ordføreren noget præcist om.
Det, jeg kan sige, er, at i SF er vi i enighed meget optaget af at sikre en fremtidig velfærdsstat, som kan tage hånd om de problemer og udfordringer, vi står over for som samfund.
Og vi er meget interesserede i at få skabt arbejdspladser, også private arbejdspladser.
Vi ser »Vækstplan DK« som et godt bud på, hvordan man kan gøre det på nuværende tidspunkt.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Hvis vi tager det med vismændene, kunne man få det indtryk, når man hører på hr. Per Clausen, at de sådan er meget kritiske over for vækstplanen, men det er de jo faktisk ikke.
De mener faktisk, at vækstplanen har en række positive effekter på vores økonomi.
Så er det rigtigt, at de fremdrager 2015, men jo erkender, at der de andre år er en positiv effekt på beskæftigelsen.
Det er rigtigt, at der sker nogle ting, når boligjobordningen stopper, og så har man en vækst i de offentlige udgifter, der ikke er så stor, som den ellers ville have været.
Der er ikke tale om, at den går ned, det er der jo ikke tale om.
Der er tale om, at den ikke er så stor, som den ellers ville have været.
Men samlet set er der også tale om en positiv beskæftigelseseffekt af det her frem til 2020, hvilket også erkendes af vismændene.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Jeg vil bare spørge skatteministeren, om den helhed, han henviser til at vi skal se vækstaftalen i, er den helhed, som vismændene beskriver ved at sige, at det giver et minus i beskæftigelsen på 1.000 i 2015.
For det er jo rigtigt, selv om jeg er meget utilbøjelig til at give Venstre ret i noget som helst, at jeg kan huske, at skatteministeren, da han havde en anden rolle i samfundet, var af en helt anden opfattelse af, hvad der skulle til for at bevare velfærden i vores samfund.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Altså, hvis der er nogle vælgere, der sidder og ser det her i fjernsynet, så tror jeg da, at de er fuldstændig ligeglade med det plidderpladder og det fnidder, som hr. Torsten Schack Pedersen kører frem med.
De er da meget mere optaget af at høre: Hvad vil Venstre skære ned med i den nulvækstpolitik, Venstre fører frem?
Hvad bliver konsekvenserne af den nulvækst i de offentlige udgifter, som Venstre vil have, på sundhed og på uddannelse?
Er det rigtigt, som vi kunne forstå i dag, at Venstre vil have brugerbetaling på de videregående uddannelser for at kunne få det til at hænge sammen i sin nulvækstpolitik?
Med andre ord: Alle de usikkerhedselementer, der er i den nulvækstpolitik, som Venstre kører frem med, tror jeg da at vælgerne er langt mere interesseret i at få nogle forklaringer på frem for at høre det der fnidderfnadder, som hr. Torsten Schack Pedersen kører frem med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jamen resultatet har jeg jo kvitteret for; det er et skridt i den rigtige retning; det skal skatteministeren ikke være i tvivl om at vi fra Venstres side fuldt ud anerkender.
Der var bare nogle ting i den tale, som skatteministeren holdt, som jeg lige syntes påkaldte sig lidt opmærksomhed.
En ting er, at man har skiftet i forhold til selskabsskatten, en anden ting er jo, at man i finansieringselementerne i vækstpakken går ud fra, at det offentlige forbrug bliver lavere, end regeringen selv havde lagt op i sin 2020-plan, hvilket i øvrigt var lavere end det, som Socialdemokratiet og SF gik til valg på; hvis ikke jeg husker meget forkert, var meldingen fra udenrigsministeren, da man fremlagde 2020-planen, at det var SF's politik, at det offentlige forbrug skulle vokse med mindst 0,8 pct.
Nu siger man 0,6 pct., og det er jeg glad for at skatteministeren og regeringen er kommet frem til.
Jeg kvitterer for, at regeringen mener, at det, man meldte ud tidligere, var for meget, og at der nu er brug for mindre.
Venstres ambition er større – det er rigtigt – men jeg glæder mig over, at de bandbuller, der blev anvendt tidligere, om, hvor meget man ville bruge på det offentlige forbrug, er blevet afløst af noget mere realisme.
Det skal man da trods alt også glæde sig over.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Jamen jeg undskylder ikke noget som helst; vi står bag hvert eneste element i den her plan.
Det, jeg bare siger, er, at planen skal ses i en helhed.
Planen skal ses i en helhed, for der er mange forskellige elementer i den her plan, og det er det, som efter min mening gør det til en god plan.
Hvornår de forskellige ting er sket inde i mig, er jo totalt uinteressant.
Det interessante er, at vi i regeringen i fællesskab fik diskuteret os frem til et meget ambitiøst vækstplansforslag, som vi fremlagde omkring den 1. marts.
Vi havde så forhandlinger med forskellige partier, og det lykkedes til sidst at nå frem til et resultat, som hr. Torsten Schack Pedersens parti også står bag.
Det synes jeg sådan set er det mest spændende, det mest interessante i det her, og det synes jeg vi skal forholde os til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg synes jo, at skatteministeren i svaret til hr. Frank Aaen nærmest undskyldte selskabsskattelettelserne lidt; det synes jeg ikke at skatteministeren har grund til i forhold til effekten af selskabsskattelettelsen.
Men det kan måske skyldes, at skatteministeren godt husker, at skatteministerens parti mente, at en forhøjelse af selskabsskatten til 28 pct. var gavnlig for dansk økonomi.
Det var vi nogle der mente nok ikke var gavnligt for dansk vækst, men det gjorde ikke noget, for man havde en løsning. Så derfor forstår jeg godt, hvorfor skatteministeren synes, at det er lidt svært at skulle svare hr. Frank Aaen på, hvorfor det set med SF's øjne er en god idé at sænke selskabsskatten til 22 pct. Men igen, som jeg har sagt tidligere, skal man jo glæde sig over, når folk kommer til at se anderledes på tingene.
Jeg skal bare høre: Hvornår er det, at skatteministeren opdager, at en lavere selskabsskat er gavnlig for dansk økonomi, og at en højere selskabsskat er dårlig for dansk økonomi?
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Ja, men nu er det jo det største enkeltelement i, hvad man gør for at skabe vækst og beskæftigelse.
Derfor må regeringen da også have en tanke om, hvor mange job det skaber at sænke selskabsskatten.
Det må vi da kunne få et svar på.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Efter tilbageløb er det 3 mia. kr., og hvis man er så kæk, at man tager adfærd med, så er det 2 mia. kr.
Det kan man selvfølgelig diskutere.
Finansieringsudfordringen er 3 mia. kr., men skidt være med det, det er sådan lidt teknik.
Isoleret set er jeg da helt med på, at så kan man godt diskutere, om man skulle bruge så mange penge på det, men man kan jo ikke se det isoleret.
Det indgår jo en større sammenhæng, hvor vi har andre tiltag med, hvor vi har offentlige investeringer med, hvor vi har forskellige andre lettelser med for erhvervslivet, og hvor vi siger – og det synes jeg også at Enhedslisten må forholde sig til – at i en situation, hvor andre lande sænker selskabsskatten, kan vi da ikke bare sidde passivt og se på det.
Derfor har vi så sagt: O.k., vi er da nødt til også ligesom at kunne håndtere den udfordring, der ligger i, at der ikke kommer investeringer til Danmark, fordi de i stedet går til Sverige.
Isoleret set er jeg da med på, at det så ikke er der, det har den største beskæftigelseseffekt, men det kan netop ikke ses isoleret, det skal ses i sammenhæng med de andre tiltag.
Jamen på kort sigt er det meget begrænset, og på længere sigt er det betydelig flere, alt afhængig af hvordan investeringsreaktionen bliver på det.
Derfor vil der være en jobeffekt.
Men jeg synes stadig væk ikke, at det giver mening, at vi diskuterer det isoleret.
Vi er nødt til at se selskabsskattelettelsen i sammenhæng med andre tiltag, som vi gennemfører i den her plan, de offentlige investeringer, de andre lettelser af forskellige byrder for erhvervslivet.
Det drejer sig om afgiftsbyrder, administrative byrder, det drejer sig om boligjobordningen, som genindføres osv.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Jeg synes bare, det er illustrativt, at man så målrettet med støtte fra Radikale Venstre går efter at tage penge fra de uddannelsessøgende, går efter at tage penge fra kontanthjælpsmodtagerne.
Nogle unge under 30 år mister små 5.000 kr. om måneden.
Nogle kombinationer af forsørgere, hvor den ene har SU og den anden godt nok er i arbejde, mister over 8.000 kr.
Altså, børnefamilier mister 8.000 kr. om måneden på det, man laver her, og så bruger man hovedparten af pengene på at give lettelser til selskaberne, det vil sige til de store selskaber, der i forvejen tjener styrtende med penge.
Er det bare udtryk for Radikale Venstres sociale politik at tage fra de fattigste og give til dem, der har i forvejen?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
Jeg kunne i hvert fald forstå på regeringspartierne, da de var i opposition, at det var en massakre på velfærdssamfundet.
Det er ikke Dansk Folkeparti, der er gået ind for en nulvækst, det er regeringspartierne og – rigtigt nok – Venstre.
Vismændene siger, at for at vi kan håndtere, at der kommer flere og flere ældre, skal der være en vækst i den offentlige sektor på 0,9 pct.
Vi har så bare sagt beskedne 0,8 pct., fordi vi godt ved, det er svært at holde en lav vækst.
Hvis man nu vælger at sige nulvækst, betyder det jo, at man er nødt til enten at skære ned på ældreplejen eller at finde pengene et andet sted.
Det kunne også betyde, at man ikke kan gøre brug af de nye fremtidsmuligheder, f.eks. nye måder at behandle kræft på osv., som man har inden for sundhedssystemet.
Så ved at sige nulvækst, som regeringen gør, vil det komme til at få nogle konsekvenser for det velfærdssamfund, som vi har i dag.
Jesper Petersen (S), 2013-06-11:
Som jeg hørte hr. Dennis Flydtkjærs tale, ser vi egentlig ret ens på, at der vil være store problemer, hvis ikke man har en mulighed for at følge med.
Hvad er det, hr. Dennis Flydtkjær mener det vil betyde, hvis man fører en politik, hvor der er nulvækst?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at jeg synes, det er en bedre økonomisk politik, regeringen fører nu, end den, de havde lagt op til i valgkampen, hvor det stort set kun var skattestigninger, der var tale om.
Det, man laver nu, er trods alt mere sundt; man laver reformer, som gør dansk økonomi mere konkurrencedygtig frem mod 2020, og det er jo derfor, vi selv deltager i det.
For at komme tilbage til det med nulvæksten er det rigtigt, at det ikke er nulvækst helt frem til 2020, men det er det altså de første år.
Og så stiger væksten begrænset frem mod 2020, men først i 2020 kommer man op på noget, der ligner 0,8.
Før valget kaldte man det en offentlig velfærdsmassakre, men det synes man åbenbart ikke det er nu, nu er det bare en styrkelse af velfærdsøkonomien, og det synes jeg altså ikke helt hænger sammen.
Jesper Petersen (S), 2013-06-11:
Jeg skulle bare lige være helt sikker på, at hr. Mikkel Dencker havde fået med, at det altså ikke er nulvækst, der ligger i den her plan, for det lød på Mikkel Dencker før, som om han ikke havde fået det med.
Hr. Dennis Flydtkjær
Undskyld.
Der er noget med gamle dage der.
Jeg vil egentlig bare høre, om hr. Dennis Flydtkjær er enig i, at det fra Dansk Folkepartis synspunkt er bedre med en økonomisk politik, der indebærer, at der er råd til godt 20 mia. kr. mere frem til 2020 til at sørge for at kunne følge med, når der bliver flere ældre, så man kan forbedre sundhedsbehandlingerne osv., som er det, som regeringen lægger op til, eller om Dansk Folkeparti foretrækker en økonomisk politik, der indebærer kraftige nedskæringer på forskellige velfærdsområder, som er det, Venstre lægger op til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
Så den del bliver vi ikke uenige om.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg stadig væk synes, at det er lidt malplaceret, at man snakker om, at man prøver på at lave luft i økonomien til at kunne få en stigning i udgifterne til den offentlige sektor, når man ikke på et eneste tidspunkt frem mod 2020 kommer op på de 0,8 pct., som vi i Dansk Folkeparti hele tiden har nævnt.
Det, man før valget kaldte en offentlig massakre på velfærdssamfundet, går man så langt ned under, at man ikke på et eneste tidspunkt frem mod 2020 kommer op på det niveau.
Det er ikke en politik, vi går til valg på.
Så nej, umiddelbart er der ikke nogen støtte til det forslag.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Det lyder, som om Dansk Folkepartis ordfører ikke rigtig har forstået det.
Det er rent faktisk sådan, at i de tiltag, vi laver her, sørger vi for at have en god, konkurrencedygtig privat sektor, der sikrer, at vi kan få så meget gang i dansk økonomi, at der også kommer skatteindtægter ind, så vi rent faktisk kan have en pæn vækst i de offentlige budgetter, så vi sikrer, at vi f.eks. får uddannet unge mennesker og får taget os godt af de syge og ældre i fremtiden.
Det er hovedsigtet med det her, nemlig at sørge for, at vi får mere gang i dansk økonomi, så vi også får et bedre fællesskab, når vi kommer frem i tiden.
Mit korte og konkrete spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti støtte Venstre i en selskabsskatteprocent på 20?
Ja eller nej?