runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det kan man jo påstå med henvisning til alle de parametre, jeg gennemgik.
Altså, der er jo nu styr på dansk økonomi.
Den økonomiske politik er holdbar.
Der er strukturel balance i 2020.
De strukturelle og de faktiske underskud holder sig inden for underskudsgrænserne.
Budgetlofterne, som er noget helt nyt, vedtaget af den her regering og heldigvis med et bredt flertal – jeg tror nok, Liberal Alliance stemte imod af besynderlige årsager, jeg ved ikke hvorfor – overholdes nu.
Kommunale budgetter overholdes.
De regionale budgetter overholdes.
Der er styr på tingene.
Og så opererer man jo med underskud inden for grænserne som et led i konjunkturpolitikken.
Det tror jeg er vældig klogt.
Det svarer jo helt til de opfordringer, der også er kommet fra Det Økonomiske Råds formandskab.
Det er der ikke noget forkert i.
I forhold til det der med at bruge de her pensionsmidler som et virkemiddel på ansvarlig vis i den økonomiske politik så var det vel – det er frit efter min hukommelse, og jeg kan tage fejl på det punkt, men så må jeg jo korrigere mig selv bagefter – Liberal Alliances formand, hr. Anders Samuelsen, der først opererede med den tanke i den politiske debat i Danmark i forbindelse med et af de skatteudspil, der blev lanceret, da man i sin tid stiftede det parti, der dengang hed Ny Alliance.
Men det kan man måske forske lidt i i Liberal Alliances folketingsgruppe, og så kan vi jo vende tilbage til debatten på et senere tidspunkt.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Men hvor skal pengene komme fra?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Vi har jo en omprioriteringsrækkefølge, og vi har kort fortalt – og jeg vil gerne lige løbe dem igennem, så det ligesom kan være rammen for de øvrige spørgsmål, og det gør jeg kort – leveret vores eget finanslovsudspil ovre hos finansministeren.
Men først til det, vi ville gøre – og lad mig kort løbe det igennem: Vi ville jo afskaffe de her afgifter på dagligvarer, som jeg lige redegjorde for.
Det koster 2,5 mia. kr. At sænke skatten til 50 pct. af sidst tjente krone
Et højere beskæftigelsesfradrag koster 2 mia. kr.
Boligjobordningen koster 1,9 mia. kr.
Og så er der nogle mindre poster, herunder 700 mio. kr. til det, jeg talte om nu, med læger og sygeplejersker og en øget indsats.
Der, hvor vi så finder pengene, er her: Med nulvækst finder vi 4 mia. kr.; ved afskaffelse af den grønne check finder vi 3,3 mia. kr.; ulandsbistanden holdes på 0,8 pct., det tjener vi 600 mio. kr. ved.
Så afskaffer vi fradrag for fagforeningskontingent, det giver 1,6 mia. kr.
Så fjerner vi den 1,5 mia. kr., som regeringen har afsat til velfærdsforbedringer, og så ruller vi udlændingepolitiske lempelser tilbage for 700 mio. kr.
Det giver en ombytning på i alt 11,7 mia. kr., så her var der altså finansiering krone til krone, og så har vi endda en pulje, et overskud, vi kan tage af.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Man kan jo høre, at hr. Mike Legarth ligesom gnækker lidt, når han giver svaret, og det tager jeg, som at man faktisk erkender, at da vi havde den her diskussion sidst, kunne hr. Mike Legarth ikke redegøre for, hvor pengene var til at skulle lave et løft af sundhedsvæsenet.
Men hr. Mike Legarth kan måske give mig ret i, at alt det her kun stemmer, så længe det er muligt at finde godt 4 mia. kr. i besparelser på statens område?
Det er forudsætningen for, at den måde, man gerne vil opstille sine ændringsforslag på, kan lade sig gøre, nemlig at der skal spares over 4 mia. kr. på statens område.
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Nu er jeg jo nødt til at blive meget teknisk, når vi får så økonomitekniske spørgsmål, så derfor vil jeg læse det brev op, jeg afleverede til finansministeren under sættemødet.
Jeg har været til et samråd, hvor jeg konstaterede, at det mindedes finansministeren ikke så godt.
Så jeg vil godt lige repetere, hvordan det var, at vi fandt de 4 mia. kr., fordi vi jo anerkendte, at vi på det tidspunkt ikke havde planer om at åbne budgetterne igen i kommunerne.
Nu har jeg godt set, at regeringen har gjort det i forbindelse med asyldebatten, men det havde vi ikke.
Derfor sagde vi, at så ville vi kun tage det på statens budget, og det hedder sig jo altså, at der er reserverer, der i alt udgør 2,7 mia. kr.
Desuden har vores finanslovsudspil et overskud på 700 mio. kr., og det vil så sige, at der nærmere præciseret er 550 mio. kr., som skal findes på statens budget.
Så der er de jo taget, og så kunne jeg forestille mig, at finansministeren spørger: Kan man det?
det kan man godt, og det har finansministeren og regeringen jo også selv gjort, altså botaniseret i den slags reserver.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Det er simpelt hen et fantastisk svar.
Lad mig først starte med den konservative 2020-plan; jeg står simpelt hen med finansieringsoversigten her.
Der er ikke en krone til sundhedsområdet.
Det var det, Mike Legarth kørte rundt i, sidst vi diskuterede: at man måtte erkende, at der ikke var en krone til sundhedsområdet.
Det prøver man så at rette op på nu med et ændringsforslag, hvor finansieringen, fortæller hr. Mike Legarth danskerne, er, at man næste år skal arbejde uden en tillægsbevillingsreserve, altså det, der er i almindelige menneskers budget ville hedde, at der ikke skulle være nogen penge til uforudsete udgifter.
Det er jo en interessant udvikling i dagens debat.
Jeg ved godt, at Venstre gør det samme.
Det har De Konservative ikke villet før nu, men det forgriber man sig så på nu.
Mange af de andre reserver, hr. Mike Legarth nævner, er der faktisk allerede taget hul på at bruge af i regeringens finanslovsaftale, så man kommer altså i nogle vanskeligheder, hvis man vil gøre det, De Konservative siger.
Men for nu at rydde op i hele den skov af spørgsmål, hr. Mike Legarths svar egentlig udløser, så har jeg bare det ene, som jeg vil bede ham om at forholde sig til: Kan hr. Mike Legarth komme på noget tidspunkt under den tidligere regering, som De Konservative var med i, hvor man ikke havde afsat penge til uforudsete udgifter, hvor man ikke havde en tillægsbevillingsreserve?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Det er et rigtig godt og relevant spørgsmål, og det har vi selvfølgelig.
Og vi har jo også stillet et ændringsforslag, hvor vi afsætter 700 mio. kr. til det her område.
Så nu er der også rene linjer omkring det og klar tale, så det vil vi forholde os til senere i aften.
Men forslaget er stillet.
Rasmus Prehn (S), 2014-12-17:
Det er jo tydeligvis en konservativ ordfører, der har tænkt: Den her gang vil jeg have styr på mine svar.
Sidste gang beskyldte jeg jo hr. Mike Legarth for at komme lidt på glatis, fordi der var så stor usikkerhed omkring finansieringen af det store sundhedsløfte, som De Konservative havde givet.
Nu har vi fået det ene svar og det andet svar osv., men jeg må sige, at der jo stadig væk er en hel del glatkørsel over det.
Jeg vil nærmest sige, at der – her i juletiden – er sådan lidt Holiday on Ice over det i de besvarelser, der kommer fra Det Konservative Folkeparti.
Det Konservative Folkeparti ridser en hel masse ting op, som man gerne vil spare på, og så nogle ting, man ikke vil spare på.
Men en af de ting, der udestår i Det Konservative Folkepartis besvarelser her fra talerstolen i dag, er jo forsvarsområdet.
Der lægges op til, at der skal spares 537 mio. kr. på det her område.
Er det noget, Det Konservative Folkeparti bakker op om?
Er det konservativ politik at gøre det?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Nej, Det Konservative Folkeparti er meget opsat på, at vi har et velfungerende forsvar, at vi prioriterer forsvaret, så nye besparelser på forsvaret er ikke på den konservative dagsorden – hvis det var det, hr. Rasmus Prehn spurgte om.
Rasmus Prehn (S), 2014-12-17:
Hvor finder man så pengene til at undgå den besparelse?
Det er jo det, vi skal have svar på.
Jeg kunne også spørge ind til hele rets- og politiområdet, som jo også plejer at være konservativ politik.
Hvor skal pengene komme fra, hvis de besparelser ikke skal være der?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Jeg har jo lige redegjort for, hvad det er, vi gerne vil have, og hvor finansieringen kommer fra.
Vi vil gerne bandekriminalitet til livs, og vi vil gerne have en øget indsats over for grænseoverskridende kriminalitet.
Det har vi afsat 500 mio. kr. til, og man kan i finanslovsudspillet, hvis man er tekniknørd, se, præcis hvor pengene kommer fra.
Så til det forslag som alle andre
: Når vi som Konservative foreslår noget, har vi – og jeg går ud fra, at det gælder hovedparten af partierne her i salen – også penge med til det, så det har vi selvfølgelig.
Men vi synes, det er vigtigt, at vi gør noget mere for, at vi har et velfungerende, effektivt politi, at vi skaber retssikkerhed i gader og stræder og en tro på det, altså at det først og fremmest er det, som den almindelige dansker oplever.
Men er man udsat for et indbrud, er der så politifolk, der kan komme ud?
Mange fortæller os, at nej, man får at vide, når man anmelder det, at der ikke er personale til at komme ud og håndtere det.
Det nedprioriteres.
Det er en grov krænkelse af den enkelte persons retssikkerhed.
Det kan vi ikke have, det er vi nødt til at gøre noget ved.
Og derfor er det, at vi afsætter penge til en styrket indsats.
Trine Bramsen (S), 2014-12-17:
Jamen jeg vil egentlig gerne vende tilbage til det, min kollega hr. Jesper Petersen spurgte om, for jeg syntes ikke, der kom noget særlig konkret svar.
Så lad mig spørge igen: Skete det nogen sinde under VK-regeringen, at man ikke havde en reserve til uforudsete udgifter?
Mike Legarth (KF), 2014-12-17:
Regeringen botaniserer på samme måde, og det her er det valg, vi har, og det er her, vi anviser finansiering krone til krone, og det er der ikke nogen køren rundt i.
Der var heller ikke nogen køren rundt i det ved førstebehandlingen.
Der henviste vi i debatten til en 2020-plan, og nu her er det jo et finanslovsudspil for 2015, og der er en 2020-plan, og de to ting er forskellige.
Så meget respekt kan jeg vel få.
I 2020-planen er der jo i De Konservatives forslag afsat 11,3 mia. kr. til demografiske udfordringer.
Så det afsætter vi, og dem kan man jo bruge til mange forskellige ting.
Så vi har anvist, og det er det, det handler om her, nemlig en faglig debat, ansvarlighed, at stå inde for det, man siger.
Vi kunne aldrig drømme om at foreslå noget, der ikke er finansiering til, og det har vi også vist i den her sag.
Det kan man jo spørge den daværende finansminister om.
Og undskyld mig, jeg synes, det er et fuldstændig irrelevant spørgsmål.
Altså, vi har gjort, som den her regering gør, nemlig botaniseret i nogle forskellige ting.
Men man kunne jo vende den om og spørge: Kunne man inden sidste valg forestille sig, at den nuværende regering efter at have vundet regeringsmagten, efter at have fyldt forsamlingshusene, efter at have siddet og modtaget jubel og efter at være blevet klappet ud af salen på, hvad man nu ville levere til danskerne, kunne finde på så at gøre det diametralt modsatte?
Så leverede man negativ vækst i 2011, 2012 og 2013.
Er der nogen, der nogen sinde har set det ske før – og at en blok kan genvinde magten på den baggrund?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-12-17:
Efter det har vi så størrelsen på den offentlige sektor, vi skal bruge, må man formode.
Jeg er lidt overrasket over, må jeg indrømme, at ordføreren som det store værdipolitiske fyrtårn på højrefløjen, han gerne vil slå sig op på at være, ikke kan nævne en eneste ting, som vi i dag løfter i den offentlige sektor, og som vi ikke behøver at løfte i fremtiden.
Er der slet ikke noget som helst, som ordføreren har lyst til at sige at vi simpelt hen ikke skal gøre mere?
Er det ren besparelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Jamen jeg kan godt komme med ganske mange eksempler på, at jeg synes at man bruger pengene forkert i den offentlige sektor.
F.eks. synes jeg, det er forkert, at den offentlige sektor ret konsekvent, og uanset hvilket fagområde vi taler om, har et højere sygefravær blandt de ansatte end tilsvarende områder i den private sektor.
For så er der jo et eller andet galt.
Enten er arbejdsmiljøet i den offentlige sektor så dårligt, at folk i højere grad bliver syge der, end de gør, når de er privatansatte, eller også er der noget med arbejdskulturen, som der skal gøres noget ved, og begge dele er et ledelsesansvar, altså enten at sørge for et ordentligt arbejdsmiljø eller sørge for en ordentlig arbejdskultur.
Så det vil jeg gerne gøre noget ved.
Så er der mange kommuner, hvor der f.eks. er et utal af kommunikationsansatte.
Jeg tænker: Hvorfor skal man have så mange spindoktorer ude lokalt?
Så er der lysende bænke, og der er folk, der spreder god karma på cykelstierne, som også er ansat af kommunen, og på den måde kan man finde rigtig mange af den slags mærkelige projekter.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at de skattelettelser, som er så vigtige for Liberal Alliance, jo primært skal gå til større biler og charterferier.
Hvis man ser på det, den nuværende regering har gennemført af skattelettelser, ser man, at det jo har været med et lidt andet fokus, nemlig at sætte gang i beskæftigelsen og arbejdspladserne, og det mener vi selvfølgelig i et eller andet omfang også er lykkedes med de 28.000 flere arbejdspladser og en faldende ledighed.
Hvis man fra Liberal Alliances side anlagde det samme princip, hvilket jeg egentlig også har hørt ordføreren sige på andre tidspunkter, nemlig at skattelettelser faktisk skal gå til at skabe flere arbejdspladser og mere vækst i den private sektor, kan jeg så få et svar vedrørende boafgiften, som I har foreslået skal afskaffes?
Mener ordføreren, at det vil sætte gang i økonomien at afskaffe den – og det er jo boafgiften for familieejede virksomheder, jeg taler om?
Vil det sætte mere gang i den private vækst og arbejdspladserne?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Det gode ved lettelse af skatten er, at det tjener det formål, at folk kan beholde en mere retfærdig del af deres indkomst, at de kan udvide deres private forbrug med ting, som gør deres tilværelse bedre, samtidig med at det motiverer folk til at arbejde og at arbejde mere og dermed skaber vækst og øger beskæftigelsen i Danmark.
Jeg vil ikke udelukke nogen af tingene, bare fordi jeg nu taler om det gode ved, at et ældre ægtepar kan tage til Thailand i vinterferien, fordi ægteparret har kunnet få lov til at beholde nogle flere af deres penge.
Det er velfærd, det er privat velfærd for det ægtepar.
Men der er ingen som helst tvivl om, at vores politik fører til mere beskæftigelse end regeringens politik og Det Radikale Venstres politik.
Tag bare regeringens skattereform, som vil gøre det fordelagtigt at arbejde.
Det er sådan i dag, at der for 330.000 personer er en lille økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Når regeringens skattereform gennemføres, er det 250.000 personer, der har en lille økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Hvis vores politik gennemføres, så er det kun 92.000 personer, der har en lille økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Nu står svaret lidt i kontrast til det, som Skatteministeriet har vurderet.
I et svar til Skatteudvalget på spørgsmål 351, folketingsåret 2012-13, vurderes det, at det ikke vil have nogen positiv strukturel effekt på vækst og arbejdsudbud at afskaffe boafgiften.
Men det er ikke det, som ordføreren siger her, som jeg hører det.
Er ordføreren uenig med Skatteministeriet i den vurdering?
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Tak for det.
Nu lagde jeg mærke til, at ordføreren i sin tale sagde, at man ville prioritere flere læger og sygeplejersker, og også at der skulle være en højere belægning på landets sygehuse i weekenderne og på helligdage.
Under førstebehandlingen af finansloven lagde ordføreren også vægt på, at Det Konservative Folkeparti vil prioritere sundhedsområdet, og sagde i den forbindelse: Og jeg har sagt, vi finder pengene.
At man så ikke lige finder det beskrevet med et enkelt ord, sådan som de socialdemokratiske ordførere gerne vil læse det, betyder jo ikke, at pengene ikke er der.
Så mit spørgsmål til ordføreren er, om man siden hen, altså nu ved tredjebehandlingen, har fundet ud af, hvordan Det Konservative Folkeparti vil give sundhedsområdet det løft, som man lover vælgerne.
Jacob Jensen (V), 2014-12-17:
Nu er det jo en kendt sag, at der under den her regering har været ført en minusvækstøkonomi i forhold til kommunerne.
I de sidste 3 år har der været brugt omkring 1 mia. kr. mindre i den kommunale sektor, end der blev i 2011.
Er det ikke meget godt?
Kan Liberal Alliance ikke rose regeringen for den linje, som man der fører og i øvrigt også stort set viderefører ind i 2016, hvor man opererer med det tilnærmelsesvise udgiftsstop, nulvækst, som nogle kalder det?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Budgetdisciplinen fra den her regerings side har jo været betydelig større, må man sige, end det, man gik til valg på.
Jeg husker, hvordan man gik til valg på den dér berømte »En Fair Løsning«-plan, som den nuværende finansminister stod for udarbejdelsen af, hvor der skulle være en vækst i det offentlige forbrug på 1,4 pct. om året.
Det er altså ret meget i forhold til det, man så i virkeligheden har haft.
Man førte ikke bare sin politik videre.
Der var så nogle vælgere, der følte sig snydt af det, og det forstår jeg godt, men alternativet havde jo været at køre landet økonomisk i sænk.
Jacob Jensen (V), 2014-12-17:
Det kunne være meget muligt.
Jeg kan i samme boldgade spørge, om ordføreren så ikke også vil rose regeringen for, at man har sikret, at der nu er omkring 11.000 færre fuldtidsstillinger i den kommunale sektor, end der var, da regeringen kom til – altså 11.000 færre.
Det er jo det, regeringens politik har medført.
Kan vi høre en ros fra LA i forhold til det?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Der er jo ca. 800.000 offentligt ansatte.
, dvs. 400.000.
10 pct. af 400.000 er 40.000, og regeringen har så sat antallet af offentligt ansatte i kommunerne ned med 11.000.
Det udgør så cirka en effektivisering på 2,5 pct. over de 3 år, regeringen har siddet der.
Det, vi foreslår, er en effektivisering på 10 pct. over 7 år.
Så over 7 år ville den her regering, hvis den fortsatte kursen, vel have effektiviseret med ca. 6 pct., hvor vi foreslår 10 pct., og det er da ikke helt så ambitiøst som vores politik, men det er da et godt stykke deropad, så det vil jeg gerne rose.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Undskyld, det fik jeg ikke svaret på.
Jamen grunden til, at jeg nævnte de mange områder, som skattelettelser hjælper på, var for at sige, at det ikke kun er det ene eller det andet.
Jeg tror, at der er en beskæftigelseseffekt, jeg tror også, at den måske er større end regeringens tal.
Så er der noget andet, der er på spil her, nemlig at vi synes, det er retfærdigt, at folk, der hele livet har betalt skat af deres indkomst, kan få lov til at give det videre til deres børn som en gave, enten før deres død eller efter deres død, uden at der skal betales skat af det.
Johan Lund Olsen (IA), 2014-12-17:
Jo, det er jeg da, hr. Finn Sørensen.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge finansministeren, om finansministeren har fortrudt det svar, der blev oversendt til Finansudvalget, og hvori finansministeren redegjorde for de reformer, der har været, af dansk økonomi siden 2009.
For i det svar siger finansministeren, at der er lavet reformer fra 2009 til 2011, der har styrket dansk økonomi med 46,8 mia. kr., og at der er lavet reformer, mens finansministeren har haft det økonomiske ansvar, for 5,2 mia. kr., altså at 90 pct. af den genopretning af dansk økonomi, der har fundet sted, ikke er foretaget af finansministeren, men af den tidligere VK-regering.
Har finansministeren fortrudt, at han sendte det svar over til Finansudvalget?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Jeg har bestemt ikke fortrudt nogen som helst svar.
Og der er jo ganske meget at rette op på, når det gælder dansk økonomi.
Altså, det, vi overtog, var en situation, hvor der ikke var styr på de offentlige budgetter, hvor økonomien på baggrund af en massiv overophedning havde lidt et langt større jobtab og væksttab end i mange andre vestlige økonomier, hvor vores produktivitet haltede kraftigt bagefter udviklingen i andre lande, og hvor der bestemt også var noget at gøre i forhold til effektiviteten i vores offentlige sektor og de vilkår, vi giver vores virksomheder.
Alle de her ting er der jo så rettet op på siden, ikke sådan at man er i mål, men sådan at retningen er blevet langt mere rigtig.
Og det glæder man sig over i vores erhvervsliv.
Spørger man uvildige økonomer, som man vel ikke kan mistænke for sådan at være partipolitiske, om, hvilken regering de vurderer som den mest økonomisk ansvarlige, så kommer den nuværende regering jo ud som en klar vinder i forhold til den regering, vi tog over fra, altså hr. Lars Løkke Rasmussens regering, som spørgeren jo også selv havde fornøjelsen af at være minister i.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Det er alligevel interessant, at finansministeren bliver ved med at lave en falsk historiefortælling, når finansministeren har sendt et svar over til Finansudvalget, hvor finansministeren helt klart siger: Ja, 90 pct. af genopretningen af dansk økonomi skete under VK-regeringen.
Finansministeren kunne ovenikøbet have været endnu mere ærlig og tilføjet: Vi gik til valg på at være imod den genopretning, men løb fra løftet, da vi havde vundet valget.
Det er så fakta.
Og alligevel skal vi nu høre den der falske historiefortælling: Vi har gjort det hele, vi har rettet op; det svarer godt nok kun til 10 pct. af genopretningen; vi tager ansvaret for det hele; hvad vi gik til valg på, kære danskere, håber vi I glemmer; nu starter vi en ny runde med nye løfter; vi vasker tavlen ren; tro på os, det skal nok blive godt; der er godt nok ikke råd til offentlig vækst i 2016, for vi kan ikke indfri de mange løfter.
Er det ikke svært at være finansminister, hvor man med den ene kasket på skal svare ærligt, når det er skriftligt, og hvor det så er med en anden kasket, når man skal stå og have en politisk debat?
Altså jeg ville blive enormt forvirret, hvis det var mig, der skulle skifte kasket så hurtigt.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Først tak til finansministeren for talen, der kom, og også for det, der blev sagt.
Det, jeg gerne lige vil spørge finansministeren om, er optakten til finansloven, for her var jo sådan mange positive ting, som Dansk Folkeparti også havde håbet på vi kunne blive en del af, men det blev vi så ikke.
Når man så står her med den, kan man se, at der jo står »Aftale om finanslov 2015«.
Er finansministeren så ikke enig i, at det må have været rigtig svært at få den her til at falde på plads?
Det har været en finanslov, hvor der har skullet prioriteres benhårdt, og den udfordring, der har været, i forhold til de gode intentioner om, at man ville lave en finanslov, hvor man netop var inde at kigge på velfærden, er man ikke rigtig lykkedes med, fordi man har ført en politik på indvandrer- og asylområdet, som har gjort, at det har taget det provenu, der var.
Derfor står vi reelt i dag med en finanslov for 2015, som ikke giver ret meget velfærd.
Det, som var udgangspunktet – 1,5 mia. kr., der sådan skulle fordeles til velfærd – er nu desværre blevet til, at vi står med en finanslov, hvor man har måttet prioritere benhårdt og har måttet prioritere asylområdet og indvandringsområdet.
Er det ikke det resultat, vi reelt står med her i dag?
Bjarne Corydon (S), 2014-12-17:
Det kan man jo besvare med et kort nej.
Altså, jeg ved godt, at ordføreren og Dansk Folkeparti ville ønske, at man kunne sprede det indtryk, men det er jo forkert.
Den finanslov, der vedtages, styrker vores velfærd i Danmark.
Den styrker også vores grønne omstilling; den styrker også hjælpen til de mennesker, der har det svagest; den styrker vores danske arbejdsmarkedsmodel.
Den styrker gennemgående alle de områder, jeg gennemgik i min tale, og det kan jo ikke være gået helt hen over hovedet på ordføreren.
Så betaler man derudover regningen for, at Danmark på linje med en række andre lande modtager flere mennesker fra Syrien, fordi der er krig i Syrien.
Og en stor del af den regning betales med penge, der ellers skulle have været brugt på ulandsbistand.
Det skulle nok være ordføreren bekendt.