Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-30:
Det her forslag handler jo som sagt om, at Enhedslisten vil pålægge regeringen at arbejde for en international minimumsgrænse for selskabsbeskatning på 25 pct. i alle relevante internationale fora, det kan være EU, Nordisk Råd og FN.
Jeg kan starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget, for vi går ikke ind for ens skatteregler i EU.
Vi mener, det må være et nationalt anliggende.
Vi mener sådan set heller ikke, at det er et område, der skal behandles i FN eller Nordisk Råd, og det gælder, ligegyldigt om det er moms, indkomstskat eller selskabsskat.
Og det gør vi bl.a., fordi vi ikke går ind for den totale harmonisering i EU.
Vi synes rent principielt, det er vigtigt, at Europa består af selvstændige nationer, og vi mener også, at det er noget af det, der har gjort os stærke, fordi det har gjort, at man kan lære af hinanden.
Nogle lande laver en lovgivning, som vi andre kan se virker rigtig godt, men kigger vi f.eks. på Holland, der har fri hash, kan vi se, at det ikke fungerer, så det vil vi ikke have i Danmark.
Den måde har gjort, at vi op igennem årene har været dynamiske i Europa; netop fordi vi har en masse små selvstændige lande, der har kunnet lære af hinanden.
Derfor synes vi ikke, at det er en god idé, at man totalt harmoniserer selskabsskatten.
Det er udelukkende en national kompetence.
Det er en dansk kompetence, og den skal vi ikke give fra os.
Det undrer mig sådan set også, at det af alle lige er Enhedslisten, der foreslår det her.
Man kunne næsten sige, at de har overhalet alle de EU-positive partier indenom.
Der er jo nogle partier, der går ind for, at der skal være en fælles finanspolitik i EU, og som vil have mere og mere integration i EU.
Derfor undrer det mig også, at det lige er Enhedslisten, der foreslår, at skattepolitikken skal afgives til EU.
Jeg vil i øvrigt sige, at selskabsskatten jo ikke er det eneste parameter, der gør det attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Det kan også være, hvordan afgiftsniveauet og infrastrukturen er i et land.
Er der en højt uddannet arbejdskraft, og hvordan er lønniveauet i landet i forhold til produktiviteten?
Det kommer også an på, om der er en god, stabil økonomisk politik, der gør, at man tør investere i landet.
Har man f.eks. en skattepolitik, der hele tiden svinger, er det ikke så attraktivt at investere.
Man kigger også på som virksomhed, hvordan de fremtidige indtjeningsmuligheder er.
Så der er mange parametre og ikke kun selskabsskatten.
Som de andre ordførere og også skatteministeren har været inde på, er et ret væsentligt parameter jo også, hvordan skattebasen er.
Altså, hvad der bliver beskattet af.
Og det har man altså ikke taget højde for i det her forslag.
Hvis man så forestillede sig, at vi gik med til at lave den her harmonisering af selskabsskatten, hvad ville så blive det næste?
Skulle vi så også harmonisere indkomstskatten?
Eller hvad med momsen?
Det, der jo også er problemet i det her, er, at hvis man vælger at harmonisere ét sted, vil konkurrencen bare flytte et andet sted hen.
Eller lad os forestille os, at det var momsen, der skulle sættes ned.
Det er jo sådan med moms, at den gør, at varen bliver dyrere, og det undertrykker forbruget, hvilket giver et mindre marked, hvilket igen mindsker virksomhedernes lyst til at investere i markedet.
Man kunne godt forestille sig, at hvis vi harmoniserede selskabsskatten og tog den kompetence væk fra det danske Folketing og regering, ville konkurrencen bare flytter over på andre parametre, og det synes vi ikke er en god idé.
Vi mener, at det alene er et dansk anliggende, hvordan den danske skattepolitik skal være.
Derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.