Per Bisgaard (V), 2008-04-25:
Med en enkelt undtagelse er beslutningsforslaget fra Enhedslisten jo lig med det forslag, som blev fremsat for nogle år siden, helt konkret tilbage i 2004.
Undtagelsen består i, at man ud over at afskaffe kirkeskatten, afskaffe faget kristendomskundskab, forlægge konfirmationsforberedelsen til efter skoletid, afskaffe statsanerkendelse af trossamfund og overføre registreringen af fødsler, dødsfald og vielser til kommunerne også ønsker at afskaffe blasfemibestemmelsen i straffeloven.
Jeg vil, skønt jeg i bund og grund er fuldstændig enig med ministeren i hendes begrundelser for ikke at fremme det her beslutningsforslag, alligevel komme med nogle enkelte betragtninger, som forklarer og understøtter Venstres afvisning af forslaget.
Vi er helt overordnet i Venstre indstillet på at bevare den grundlovssikrede særstilling, som folkekirken har.
Det er vores opfattelse, at vi har en rummelig folkekirke, som er godt forankret i de lokale sognemenigheder.
Folkekirken har et tættere forhold til staten, end andre trossamfund har, og det er for Venstre helt naturligt, som også ministeren sagde, for vores historie bygger gennem mere end tusinde år på kristendommen og kirken.
Det er kun medlemmer af folkekirken, der betaler den såkaldte kirkeskat, og det er vores opfattelse, at det er en god måde at få fastsat og indbetalt folkekirkemedlemmernes økonomiske bidrag på.
Som ministeren sagde, vil andre trossamfund sikkert også kunne få sådan en ordning, hvis de måtte ønske det.
Enhedslisten ønsker at afskaffe faget kristendomskundskab for at erstatte det med faget livsanskuelse.
Jeg synes, at det er på sin plads at læse op fra formålet med faget kristendomskundskab, hvor der bl.a. står følgende: »Undervisningen tager sit udgangspunkt i kristendommen, som den fremtræder i historisk og nutidig sammenhæng.«
Der står videre: »Gennem mødet med de forskellige former for livsspørgsmål og svar, som findes i kristendommen som i andre religioner og livsopfattelser, skal undervisningen give eleverne et grundlag for personlig og ansvarlig stillingtagen og handling over for medmennesket og naturen.« Hvilke andre lande har en så smuk religiøs dimension indbygget i deres skolelovgivning?
Det er fantastisk.
Det er en given ting, at man tager alle mulige hensyn til de elever, som af den ene eller anden grund ikke måtte ønske at blive konfirmeret.
Så vi ser ingen grund til at ændre på det.
Som ministeren også sagde, er statsanerkendelsen af trossamfund en forvaltningsakt, som kun tager stilling til, om der vitterlig er tale om en sammenslutning af borgere, som har en så klart defineret religiøs lære og ritus og en sådan grad af organisation, at den kan betegnes som et trossamfund.
Det er jo kun nødvendigt med en godkendelse, hvis man ønsker at foretage vielser med borgerlig gyldighed eller opnå begunstigelser via skattefradrag.
Meget kort til de to sidste punkter: Vi har i Venstre ingen intentioner om at afskaffe blasfemiparagraffen, ej heller at pålægge kommunerne at gennemføre registreringer af fødsler, dødsfald, vielser og navngivninger.
Det er vores vurdering, at de over 80 pct. af den danske befolkning, der er medlem af folkekirken, er ganske godt tilfredse med ordningen, og meget store protester har der altså ikke været fra de øvrige trossamfund.
Som sagt indledningsvis synes Venstre ikke, at stat og kirke skal adskilles, og vi finder det absolut ikke påtrængende at ændre på de øvrige forhold.
Venstre kan ikke støtte forslaget.