runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2012-03-30:
Som medforslagsstiller til beslutningsforslaget kan det ikke overraske nogen, at Det Konservative Folkeparti varmt støtter forslaget.
Der er for os at se ingen tvivl om, at de yngre landmænd har brug for hjælp til at komme i gang, ikke mindst når vi ser, hvor fastfrosset lånemarkedet stadig væk er, på trods af alle de pakker, der er lavet.
Derfor er vi også meget opsat på, at man prøver at finde en løsning for yngre landmænd, der skal nyetablere sig.
Den tidligere ordning, som flere har været inde på, kunne jo ikke fortsætte på grund af EU's statstøtteregler.
Man skulle have en fuldstændig sikkerhed for, at det var en selvfinansierende ordning, og derfor iværksatte VK-regeringen naturligvis også, straks efter at den gamle ordning blev erkendt ugyldig, et arbejde, så der kunne findes en alternativ ordning, der ikke ville konflikte med EU-reglerne.
Nu ligger der en rapport fra arbejdsgruppen, der stiller tre scenarier op.
Vi har sammen med Venstre og Dansk Folkeparti valgt at pege på scenario 3.
Det er mindre fleksibelt og bredt end nogle af de andre scenarier, men er i bedre grad med til at sikre, at selvfinansiering opretholdes, og derfor har vi peget på, at det bør være udgangspunktet, hvis og når der skal etableres en ny ordning.
Desværre har vi hørt regeringen vende tommelfingeren nedad med lidt forskellig begrundelse.
Landbruget må vente i 1½ til 2 år, og så ved jeg faktisk slet ikke, hvor lang tid det kommer til at tage, før man så kan gå i Folketinget og lovgive om det, men det kommer i hvert fald til at vare en rum tid, før nogle af problemerne kan blive løst.
Vi har hørt SF's ordfører komme med argumenter om, at man ikke kan hoppe fra tue til tue, og at man ikke kan løse de problemer, der er; nej, alle problemer skal samles sammen og løses på en gang.
Det er jo så én måde at vurdere det på.
Det Radikale Venstre vil jeg sådan set gerne rose, for Det Radikale Venstre har været meget åbne og sagt ganske klart, at man sådan set er total modstander af særordninger.
Jeg er ikke enig, men det fortæller i hvert fald, at regeringen også på det her område som på nærmest alle andre politikområder er fuldstændig internt splittet, når det kommer til, hvad man egentlig vil.
Det ærgrer mig naturligvis, at der ikke har været mere opbakning fra de øvrige partier i Folketinget.
Uanset dette vil vi nu arbejde for, at der fortsat bliver fokus på den her problemstilling.
Vi mener, der er behov for at etablere en ordning.
Vi mener ikke, man skal vente i så lang tid, og derfor håber vi også på med tiden at få fremmet de af Folketingets partier, der ikke i dag vil støtte forslaget, til måske på et senere tidspunkt at støtte forslaget, så vi får etableret en ordning.
Merete Riisager (LA), 2012-03-30:
Jeg er her i dag på vegne af ordføreren på området for Liberal Alliance, fru Mette Bock.
Alle ved, at dansk landbrug for øjeblikket står i en særdeles vanskelig situation.
Den økonomiske krise har ramt meget hårdt, og mange i erhvervet har allerede måttet dreje nøglen om.
En del af de tilbageværende rentable landbrug er kommet i en finansieringsklemme, som gør, at de har meget vanskeligt ved at finde supplerende finansieringskapital.
Bankpakke V løser imidlertid ikke den udfordring, som yngre nyetablerede landmænd står over for.
Generationsskiftet i landbruget er stort set gået i stå, og det er denne udfordring ved etablering, som forslaget om en YJ-ordning skal komme i møde.
Ifølge forslaget skal der oprettes en ny selvfinansierende garantiordning for yngre landmænd, hvor der gives garanti til et lån inden for et maksimumloft, så den nyetablerede landmand kan bruge dette som en del af den samlede finansiering ved opstart.
En lignende ordning eksisterede som bekendt indtil den 1. januar 2012, hvor Folketinget nedlagde den på grund af bl.a. vigende benyttelse og modstrid med EU's statsstøtteregler.
Regeringen har lagt op til, at overvejelser om etablering af en nyordning skal behandles i den netop nedsatte natur- og landbrugskommission.
Denne er imidlertid først færdig med sit arbejde i 2013.
Liberal Alliance finder det afgørende, at de yngre landmænds aktuelle udfordringer adresseres omgående og ikke afventer Natur- og landbrugskommissionens arbejde.
Vi finder det også afgørende, at den ordning, der i beslutningsforslaget lægges op til, skal være selvfinansierende, og at der løbende skal betales et gebyr, der dækker de tab, der eventuelt måtte komme med ordningen.
Vi foreslår desuden, at man ved udformningen af forslaget også indfører en stiftelsesprovision, så vi sikrer ordningens økonomiske robusthed.
Forarbejdet til ordningen foreligger allerede, da den forhenværende regering i maj 2011 iværksatte et arbejde, der skulle føre frem til en YJ-ordning, der ikke er i strid med EU's statsstøtteregler.
Det fremsatte beslutningsforslag bygger således på scenario 3 i Fødevareministeriets rapport.
Som følge af de yngre landmænds meget pressede situation, der kan have enormt negativ effekt på erhvervets løbende generationsskifte, og som følge af selvfinansieringen kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2012-03-30:
Man kunne vel også beskrive den store loviver under den tidligere regering som et forsøg på at nedbryde og ødelægge så meget som muligt så hurtigt som muligt.
Men pointen her er jo sådan set ikke, at jeg tror, at vi er i stand til at løse alle udfordringer, for der skal også være nogle til vores efterfølgere.
De skal ikke have det alt for kedeligt.
Jeg vil bare sige til hr. Jørn Dohrmann, at det alligevel er utroligt, at man gennemfører en omfattende reform, hvor man laver om på landbrugslovgivningen, og nogle år senere må vi bare konstatere, at de problemer og udfordringer, den ændring skulle løse, alle sammen bare er her stadig væk.
Det er da ikke ret godt.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Jeg synes bare, at det er vigtigt at sige, at dengang vi støttede VK-regeringen, lavede man også landbrugsloven om.
Vi har aldrig sagt, at vi løser alle problemer, sådan som regeringen, hr. Per Clausen og resten af regeringen nu siger de vil.
Det kan godt være, at det er forkert, men jeg har forstået, at når man kommer til omkring 2013 eller 2014, lægger man noget frem på bordet og siger: Det her løser alverdens problemer.
Tror hr. Per Clausen selv på det?
Tror ordføreren ikke på, at der sker en udvikling i det her samfund, som gør, at man også skal gøre brug af nye tiltag i fremtiden?
Jeg er bare nødt til at sige det, for det fremstår, som om der ikke er sket noget de sidste 10 år.
Der skete jo noget undervejs for at hjælpe landbruget og alle mulige andre virksomheder – ja hele samfundet.
Hvorfor er det, vi laver 250 forskellige love hvert eneste år?
Det er jo, fordi det er et dynamisk samfund, vi lever i.
Per Clausen (EL), 2012-03-30:
Altså, jeg synes jo et eller andet sted, at det bliver sådan lidt mærkeligt, når hr. Jørn Dohrmann står her og fortæller om den forfærdelige tilstand, der eksisterer i Danmark, og som jeg først vil løse op for, efter at den har været i en syltekrukke.
Da hr. Dohrmann var med til at lave landbrugslovgivningen om i det her land, sagde vi, at det ikke ville løse et eneste problem, og at problemerne fortsat ville eksistere.
Hr. Dohrmann og hans venner i Venstre og Konservative var åbenbart overbevist om, at nu havde de fundet løsningen.
Dengang sagde vi: Skulle vi ikke nedsætte en kommission for at få det her undersøgt til bunds, for at finde nogle holdbare løsninger?
Nej, det var ikke nødvendigt, sagde hr. Dohrmann.
Nu har vi opdaget, at det er nødvendigt.
Forsinkelsen skyldes altså, at hr. Jørn Dohrmann dengang valgte at bøje nakken for VK og stemme, som de sagde han skulle.
Dansk Folkeparti var som regel nemme at få sat på plads.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Det er jo helt tydeligt, at hr. Per Clausen er blevet banket på plads af regeringen, for når hr. Per Clausen omtaler det som forslaget fra oppositionen, er det allerede et tydeligt tegn på, at hr. Per Clausen siger, at han ikke selv er en del af oppositionen, men at han faktisk er trådt ind i regeringen.
Det kan godt være, at det sker, for det ser ud til, at nogle af de andre partier er ved at blive så små, at de måske bliver sendt ud af Folketinget på et eller andet tidspunkt, og så kan det være, at man skal bruge nogle nye i regeringen.
Men det, jeg bare vil spørge hr. Per Clausen om, er, om hr. Per Clausen er klar over, at det, at man ikke gør noget i længere tid for de yngre landmænd og for landbruget i det hele taget, kan betyde tab af arbejdspladser.
Det kan godt være, at det ikke bekymrer hr. Per Clausen, at det koster arbejdspladser, så derfor er mit spørgsmål også: Havde det været meget bedre, hvis det havde set sådan ud, at det havde kostet penge for landmændene at være med i en ordning?
Er det bare, fordi det her er en ordning, som ikke betyder store udgifter for den enkelte, og som er neutral for staten, at Enhedslisten ikke kan bakke op om forslaget?
Så vil man hellere sige, at så putter man det hen i en syltekrukke, og så gør man det, som regeringen gerne vil.
Man tager ingen initiativer, for det skal helst være noget, der koster kroner og øre.
Lene Espersen (KF), 2012-03-30:
Jeg vil sige til SF's ordfører, der benytter sig af det velkendte trick, når man er bragt totalt i defensiven, fordi man løber fra tidligere løfter, at begynde at skyde på den tidligere regering – det er jo sådan set det eneste, vi oplever den nuværende regering gøre frem for at agere og handle – at noget af det, der i den grad var med til at bringe priserne på landbruget op, jo var den mængde af miljøkrav, der ustandselig kom ikke mindst fra SF.
Det var i den grad med til at lægge et pres på dem til at opkøbe mere og mere jord for at få mulighed for at få en rentabel drift.
Så jeg vil sige, at også i den konkurrence er jeg ikke i tvivl om, at SF har en meget stor del af medskylden.
Til fru Ida Damborg, der nu undskylder sig med, at i de tre scenarier, der er fremlagt, kan man ikke få en fuldstændig garanti for, at det er en selvfinansierende ordning, vil jeg sige, at det kan man da lave.
Det kan ministeren og ministeriet da sagtens lave.
Det er dygtige mennesker, der er i Fødevareministeriet, så hvis der er flertal for det her, laver vi en ordning, der med hundrede procent sikkerhed er selvfinansierende.
Vil SF være med til det?
Henrik Høegh (V), 2012-03-30:
Jeg skal bare gøre ordføreren opmærksom på, at det forslag, der rent faktisk ligger, er udarbejdet af alle de involverede parter.
Men ordføreren kan selvfølgelig påstå, at det ikke løser opgaven, og at det ikke hjælper de unge.
Dem, der er berørt af det i hverdagen, dem, der er involveret i sagen, mener nu, at detvar løsningen, men lad det ligge.
Ordføreren benyttede jo også lejligheden til at sige, at Enhedslistens ønske sådan set er, at al dansk landbrugsjord bliver statsejet, og så kan vi sidde her på stenbroen og bestemme, hvem der skal dyrke dansk landbrugsjord.
Er ordføreren bekendt med, hvordan det gik med landbrugsproduktionen i de lande, hvor man havde statsejet landbrugsjord?
Erling Bonnesen (V), 2012-03-30:
Jeg kan jo forstå, at ordføreren har sådan et vist behov for at bruge voldsomme sprogblomster for at prøve at få afledt opmærksomheden lidt fra det.
Det taler næsten for sig selv.
Hver gang vi holder et målrettet fokus på det – og det er faktisk det, jeg har bestræbt mig på – får vi jo løbende pillet argumenterne fra hinanden, et for et.
Med hensyn til at der ikke var så mange, der brugte den tidligere ordning, vil jeg sige, at det jo er, fordi den ordning netop ikke kunne længere, og så kommer vi med et nyt forslag.
I forhold til det med støtte er argumenterne også faldet fuldstændig fra hinanden.
Og i forhold til at det ikke er alle i landbruget, der vil betjene sig af det her, vil jeg sige: Nej, men det er det heller ikke tænkt til, for det er netop tiltænkt dem, der selv har lyst til at bruge ordningen, og som har behov for at bruge den.
Og så koster det oven i købet hverken staten eller nogen som helst andre noget som helst – ikke en krone.
Altså, vi er sådan set valgt herind for at prøve at hjælpe lidt med at styrke rammevilkårene og give nogle muligheder.
Vi skal jo ikke stå herinde og drive erhvervet, vi skal give nogle muligheder for, at de kan gøre det.
Her beder de om at få de her muligheder, så de, når de stiller i banken og skal have deres samlede finansiering på plads, også kan bruge den her selvfinansierende ordning som en garantiordning.
Jeg har ikke hørt nogen saglige argumenter, heller ikke fra SF, der går imod det her.
Så lad os komme i gang.
Og det er jo ikke at hoppe fra tue til tue, det er faktisk at udføre vores arbejde.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-30:
Jeg synes, at ordningen har noget med det at gøre i den forstand, at Natur- og landbrugskommissionen jo skal se på landbruget i et fugleperspektiv, om jeg så må sige, både hvad angår, hvordan man kan udvikle det under hensyn til natur og miljø, og hvad angår, hvordan finansieringen af landbruget er.
Vi synes egentlig, at det her også er et spørgsmål, der hører til der, for for os er det ikke bare et valg mellem tre modeller.
Det er også en diskussion af, om vi overhovedet skal have en model.
Henrik Høegh (V), 2012-03-30:
Jeg kan anbefale ordføreren at spørge de unge mennesker, om de har taget stilling til, om det er hensigtsmæssigt at have en YJ-ordning.
Ordføreren bruger som argumentation, at nu er det vigtigt med en afvejning af forholdet mellem natur, miljø og landbrug.
Jeg er sådan set ikke uenig i, at en fremadrettet miljøindsats skal være specifik og målrettet, og det må man finde ud af hvordan man gør.
Så vil jeg godt spørge ordføreren: Er ordføreren enig med mig i, at den her YJ-ordning intet har med den afvejning at gøre?
Det er selvfølgelig noget, der kommer til at gælde for både eksisterende og kommende landmænd, hvis man laver ændringer i det.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-30:
De er bare blevet bedt om at beskrive tre forskellige modeller.
Der er det vores ønske, at vi ser det i en større sammenhæng og diskuterer, om det overhovedet er hensigtsmæssigt, eller om man skal finde andre måder.
Ida Damborg (SF), 2012-03-30:
Det er muligt, fru Lene Espersen anser det for at være arrogance.
Jeg synes bare, man er nødt til at sætte proportionerne i perspektiv, når man fortæller om vigtigheden af den tidligere ordning for yngre jordbrugere.
Tallet var 44 i 2010.
Nu er fru Lene Espersen efter SF og siger, at vi vil sidde på hænderne i 2 år.
Der var en rigtig lang periode i 00'erne, hvor jordpriserne steg og steg, og hvor den tidligere regering kunne se det.
Den kunne se, at de yngre jordbrugere havde meget, meget svært ved at komme ind i et erhverv, hvor priserne røg i vejret.
Er det rigtigt, at den tidligere regering alligevel sad på hænderne og lod det ske, for sådan var markedet jo?
Nogle scorede kassen, som de kunne investere i alverdens ting og sager.
Det er en af de ting, som har været med til at bringe landbruget i en gældskrise.
Til det næste vil jeg sige, at fælles for de tre scenarier, der lå i den rapport om yngre jordbrugere, og som vi har fået listet op – nu rejser formanden sig, så jeg skal gøre det hurtigt – dog også er, at der ikke kan garanteres en fuldstændig selvfinansiering.
Det synes jeg fru Lene Espersen skal huske på.
Erling Bonnesen (V), 2012-03-30:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at antallet af ansøgere til den gamle ordning var faldende, og det var det netop, fordi den her ordning havde overlevet sig selv.
Den blev sat i verden for mange år tilbage, dengang der var en anden ejerstruktur med mindre og mange flere ejendomme osv., så den ødelagde så at sige sig selv qua udviklingen.
Derfor var det også, at vi, som vi har markeret tidligere i debatten, fik sat gang i at udvikle noget nyt.
Vi sagde: Vi bliver nødt til at fjerne den gamle ordning, og så skal vi have noget nyt sat i værk, lige præcis fordi erhvervet selv efterspørger det.
Så hæfter jeg mig også ved, at den radikale ordfører nu siger, at vi skal prøve at fange den optimisme, som måtte være der.
Der er jo netop blandt nogle en optimisme og tro på det.
Der er nogle, der faktisk er afhængige af den.
Så det her kunne lige præcis hjælpe dem, som gerne vil, til at komme i gang, og så er det sådan set ligegyldigt, om det er 10 eller 100, for hvis det kunne være med til at understøtte nogle, ville det jo være godt.
Så kan der være nogle, der betjener sig af nogle andre finansieringsformer.
Fred være med det.
Ida Damborg (SF), 2012-03-30:
Hr. Erling Bonnesen vil lave hovsaløsninger, han vil lave kortsigtede løsninger, men SF har den holdning, at vi skal løse problemet for landbruget på lang sigt.
Det står i de papirer, vi har fået; det er det, vi har set i den rapport, som blev lavet og afleveret til den tidligere minister i efteråret 2011.
Så der må jeg sige, at SF rigtig gerne vil løse landbrugets problem, men vi ser landbruget som en ud af mange aktører på et marked i Danmark.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor man skal lave nogle særlige ordninger for lige præcis landbruget på en masse områder.
Der ser Det Radikale Venstre og SF fuldstændig ens på det her.
Landbruget skal have gode muligheder, ja, det er der rigtig mange erhverv i Danmark der skal have, for vi skal skabe arbejdspladser i det her land, og der skal være en god vægtning mellem brugen af vores landbrugsjord, vores natur, investeringer og fremtidig vækst.
Og der er jeg nødt til at sige, at SF mener, at landbruget skal have samme vilkår.
Erling Bonnesen (V), 2012-03-30:
Ordføreren fra SF siger, at man gerne vil se på og også eventuelt støtte nyetablerede landmænd igennem EU-støtten.
Så det burde være ligetil, for jeg kan forstå, at SF gerne vil arbejde for støtte og omlægning, og ordføreren brugte meget tid i sin ordførertale på at tale om støtte, men det her forslag har intet med støtte at gøre.
Det koster ikke EU en krone, det koster ikke staten en krone, det koster ikke nogen andre en krone.
Det er sådan set bare at sige: Værsgo, de af jer, der har lyst til det, må også gerne betjene jer af det her.
Det kan jo ikke være noget problem, så lad os komme i gang.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Jamen jeg kan jo forstå på ordføreren, at det ligesom bare gælder om at skyde skylden væk fra sig, og at man ikke vil komme med løsninger; ikke engang når det er gratis, vil man deltage.
Jeg er bare nødt til at minde om, at det er de politiske partier, der tidligere har vedtaget det her med dyreenhederne pr. hektar, det vil sige en begrænsning, og at man som politiker jo dermed selv har været med til at jage prisen op, når man stiller sådan nogle krav.
Det er bare noget, man skal forholde sig til.
Så vil jeg, når SF's ordfører siger, at man nu skal vente, sige, at vi gerne vil vente til 2013, inden vi tager nogen beslutninger, men tror ordføreren virkelig på, at der ikke vil kunne komme nye spørgsmål op, inden 2013?
I stedet for kunne man afslutte det her kapitel, hvor der er et færdigt forslag, noget, som er selvfinansierende, noget, som man kan gå lige til, og så var den sag afsluttet.
Men det ønsker ordføreren ikke.
Man ønsker kun at sige, at man nu venter til 2013.
Tror ordføreren ikke, at der ville kunne komme nogle nye spørgsmål op, som den her kommission egentlig også skulle tage sig af?
For det kunne de da gøre uanset hvad, eller hvordan er det?
Lene Espersen (KF), 2012-03-30:
Det, der egentlig fik mig til at stille et spørgsmål, var den utrolig arrogance, vi hørte fra SF's ordfører: at argumentet for ikke at lave en ordning skulle være, at der kun er 44, der har søgt om ordningen.
Jeg er faktisk lidt lamslået over, at et nyvalgt medlem af Folketinget har så stor foragt over for borgerne i det her land.
Det kan da aldrig være antallet af personer, man forsøger at hjælpe, der er afgørende for, om en sag kan fremmes i Folketinget.
Jeg vil sige til SF's ordfører, der jo kom med halv tilståelse i nummer to svar til hr. Henrik Høegh, at det drejer sig altså om yngre jordbrugere, der nu i løbet af de næste 2 år ikke får den her mulighed, fordi fru Ida Damborg, SF og resten af regeringen har valgt at sige: Vi sidder på numsen og venter og venter, indtil kommissionen er færdig, og før kommissionen er færdig, har vi ikke tænkt os at hjælpe nogen.
Ida Damborg (SF), 2012-03-30:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Henrik Høegh, at det jo ikke udelukkende har været i den her periode.
Det har været rigtig længe, mens priserne har været så fuldstændig himmelhøje, at ingen eller ganske få har haft mulig for at komme ind i erhvervet.
Det vil jeg i hvert fald medregne.
Så det er rigtigt, at det bliver lidt sværere i en kort periode til gengæld for nogle langsigtede planer.
Vi kan tage det over kaffen bagefter, men vil hr. Henrik Høegh ikke også anerkende, at de ekstremt høje jordpriser har gjort det rigtig, rigtig svært for rigtig mange unge jordbrugere at komme ind i erhvervet?
Det kan han desværre ikke svare på nu.
Henrik Høegh (V), 2012-03-30:
Jeg kunne jo høre på ordførerens tale, at ordføreren føler med de her unge mennesker og faktisk gerne havde set, at der var en mulighed, og det glæder mig selvfølgelig.
Jeg kan også oplyse, at da vi afskaffede og lukkede den gamle ordning, var den daværende ordfører faktisk meget skarp på, at vi måtte sikre, at der var et alternativ klar.
Flere ordførere har henvist til Vækstkaution, og jeg vil bare høre, om ordføreren er enig med mig i, at penge fra Vækstkaution kan bruges til vækst – det vil sige, den kan bruges, når man udvider, og når man bygger, altså, når man udvider sin produktion – og den kan ikke bruges til det, de unge har behov for, nemlig at købe ejendom.