runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Nej, jeg er faktisk stadig væk ikke enig med hr. Thomas Jensen.
Det er jo typisk sådan, at man godt kan være enige om de grundlæggende linjer, og det var der jo et stort flertal, der var i forbindelse med boligpakken, hvor man ville give den her rabat til boligkøbere.
Det er rigtigt, at man så ikke var enige om finansieringen, men det kunne man jo så have indgået i en forhandling om.
Havde man nu indkaldt til en forhandling og havde sat sig sammen, kunne det jo være, man havde kunnet mødes på midten og finde en ny, alternativ finansiering, som slet ikke var blevet foreslået endnu – altså hverken skattestigninger eller besparelser eller noget som helst.
Jeg synes jo, det er ærgerligt, at vi, rigtig mange af partierne, har stået her på sidelinjen og set, at mudderkastningen frem og tilbage er fortsat.
For ligesom det er tilfældet med bilafgifter, er det jo ikke noget, man bare melder ud og så forhandler om i pressen.
Det er noget, man gør.
For i det samme man begynder at sige, at man vil ændre på bilafgifterne, går bilsalget i stå.
Det samme sker jo ved hushandler.
Jeg synes, det har været rigtig skadeligt, at man har gjort det på den her måde.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-24:
Jeg har respekt for Det Radikale Venstres holdning, for den er jo uændret.
Man er jo ikke rendt fra nogen løfter i Det Radikale Venstre; man mente det før valget, som man også mente efter valget.
Det er lidt af et særsyn ovre i regeringssiden.
Men nu synes jeg da, at vi har fået klarlagt, hvorfor denne boligpakke ikke bliver til noget.
Det er åbentbart, fordi Det Radikale Venstre spænder ben for det i regeringen – ellers går jeg ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at de andre partier ville have gennemført en støtteordning.
Jeg kunne godt tænke mig alligevel at høre – selv om Det Radikale Venstre ikke går ind for den boligpakke, der lå på bordet – hvordan ordføreren har det med de unge mennesker, der har købt hus i tillid til boligpakken, i tillid til at de her kontanter ville komme på bordet.
Hvordan har ordføreren det med det?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-24:
Jeg mener ikke, at Det Radikale Venstre har hverken lod eller del i de konsekvenser, der eventuelt måtte være af, hvad den tidligere regering har stillet boligejerne i udsigt, så det er svært for mig at forholde mig til.
Det, jeg vil sige i forhold til benspænd, er, at det ikke er noget, vi excellerer i i Det Radikale Venstre.
Det, vi i højere grad gør, er at sætte os stille og roligt ned og forhandle fornuftige ting igennem.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jeg gjorde mit svar meget, meget klart, nemlig at hvis det var så ens forslag, så undrede det mig egentlig, at Venstre ikke bare bakkede op om det forslag, som S og SF tidligere på dagen havde lagt frem.
Men det må jeg gå ud fra at det ikke var, for Venstre og Konservative bakkede ikke op om det forslag, som S og SF havde lagt frem.
Men det, der var den væsentlige forskel, var, hvordan man finansierede det.
Sådan som jeg har lyttet til debatten de seneste uger her i Danmark, er den jo gået meget på, at Venstre har haft meget travlt med at sige, at skatter og afgifter ikke må stige.
Det vil man overhovedet ikke være med til, og man vil sådan set være klar til et skattestop.
Så har det sejlet lidt de sidste par uger, i forhold til om Venstre gik ind for et skattestop eller ikke gjorde.
Venstre må selv ligge og rode med, hvordan de vil forklare deres vælgere den der slingrekurs, man har på skattepolitikken.
Det, der bare står lysende klart, er jo, at Venstre ikke var interesseret i at finansiere den her boligpakke med skatter og afgifter.
Når man ikke er det, har man jo ikke længere finansiering, og så må Venstre jo selv lægge finansiering frem.
Derfor har man sådan set også et stort forklaringsproblem i Venstre.
Det kan jeg godt forstå at man forsøger ligesom at slippe ud af, men det lykkes bare ikke særlig godt.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-24:
Jeg spurgte, om ikke ordføreren var enig i, at forslagene var ens i relation til, at det var 0,6 pct. af tinglysningsafgiften, der skulle lettes for.
Det var ejendomsskylden frem til udgangen af 2012, og det var ejendomsskatten frem til 2012.
Det var det, jeg spurgte om, altså om ikke ordføreren var enig i, at det var ens forslag.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jamen jeg går ud fra, at hvis Venstre mente, at det var fuldstændig identiske forslag, og i og med at S og SF fremsatte deres forslag først, undrer det mig, at Venstre ikke bare gik ud og sagde: Vi synes, det er et godt forslag, som S og SF har lagt frem.
Det leverer vi selvfølgelig også stemmerne til.
Det kunne man jo have gjort fra Venstres side, hvis man var så enig, som man nu forsøger at fremstille det.
Men det var faktisk ikke det, der skete.
Det kan man se, hvis man nu har læst lidt på lektien.
Det er jo sådan set, at S og SF fremsatte et forslag, og det ville Venstre ikke være med til, og så tryllede man et andet forslag og en anden finansiering frem.
Hvis man havde ønsket at bakke op om det forslag, så kunne man sådan set have gjort det den dag i oktober.
Det kunne man i øvrigt have gjort, indtil man overlod regeringsmagten til den nye regering, men det ønskede man jo ikke fra Venstres side.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-24:
En ting er jo, hvordan man udtrykker sig om forhandlingerne.
Man siger, at nu er det altså forhandlingerne ude i tårnet, som jeg kan finde ud af gør, at regeringen ikke længere går ind for den her boligpakke.
Det må jo nødvendigvis være De Radikale, der har sat kæppen i hjulet der.
Noget andet er, at befolkningen må stå måbende over for det her løftebrud, der er tale om.
Stemmerne er talt op.
En ting er løftebruddet, men noget andet er den forklaring, som vi så får her i Tinget på, hvorfor man nu bryder det her løfte.
Det er åbenbart den forklaring, at det slet ikke er de samme boligpakker, vi taler om, og derfor vil jeg godt spørge ordføreren: Kan ordføreren ikke bekræfte, at det, der var stillet boligejerne i udsigt også fra S og SF's side, var det samme som fra den anden side her, nemlig 0,6 pct. i tinglysningsafgift skulle boligkøberne fritages for, altså grundskylden skulle man fritages for frem til udgangen af 2012, og ejendomsskatten skulle man fritages for frem til 2012?
Var det ikke fuldstændig page-copy af hinanden den samme dag, disse forslag blev fremsat?
Hvori har vi forskellen?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jeg synes faktisk, at det, Venstres ordfører her sagde, var meget sigende, nemlig at man der den 16.-17. skulle have klappet en aftale af ude i det her berømte tårn.
Hvis Venstres ordfører havde styr på sin historik, ville han vide, at der sådan set først foregik regeringsforhandlinger ude i det der berømte tårn efterfølgende.
Det tror jeg sådan set godt at Venstres ordfører er klar over, og derfor tror jeg nok også, at Venstres ordfører skulle have haft lidt mere styr på sin historik, inden han rodede sig ud i det, han nu har haft gang i.
Det, der nemlig står lysende klart, er, at Venstre ikke var interesseret i den finansiering, som S og SF havde foreslået.
Derfor var Venstre ikke interesseret i, at det her forslag blev vedtaget.
Det gjaldt sådan set både før valgkampen, og det gjaldt også under valgkampen, hvor Venstre jo havde serveretten til fuldstændig at gennemføre det her forslag og indkalde til forhandlinger; det ønskede man ikke fra Venstres side.
Efter valget meddeler Venstre så, at der på ingen måde kan være tale om skatter og afgifter.
Så har det så i de seneste uger været meget, meget uklart, hvad Venstre ville, og senest på Venstres landsmøde har Venstre jo sejlet rundt i ikke at kunne finde ud af, om man i øvrigt ville hæve skatter og afgifter eller man havde et skattestop, ikke havde et skattestop.
Det overlader jeg trygt til Venstre selv at finde ud af.
Det, der bare står tilbage, er, at Venstre ikke var interesseret i finansieringen, og dermed var der sådan set ikke flertal for det forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Det var så stadig væk ikke noget svar på mit spørgsmål.
For det, der er kernen, ligesom det har været klart tidligere, og jeg gentager det gerne, er, at Venstre den 16. september havde sin finansiering på plads, og det er den nuværende statsminister bekendt med.
Det er hun fuldstændig bekendt med, da hun den 17. september siger, at boligpakken bliver til noget.
Og jeg kan jo forstå på det manglende svar fra SF's ordfører, at der ikke er noget, der har ændret sig i forhold til Venstres budskaber.
Så det eneste, der har ændret sig, er, at S og SF har været en tur i tårnet med Det Radikale Venstre, og at det er Det Radikale Venstre, der ikke vil have, at regeringen fremsætter det her forslag.
For virkeligheden er jo, at vi nu er på den anden side af et valg, der er et nyt sammensat Folketing, og der er en regering, som har serveretten.
Regeringen ønsker ikke at udnytte serveretten til at indfri S og SF's løfter fra valgkampen – det kan efterhånden ikke overraske i forhold til de utallige løftebrud, der er begået – og så er det, vi i al stilfærdighed fra Venstre og Konservatives side beder om, at de boligejere og boligkøbere, der havde formodet, at der var fire partier, der ville stå ved deres løfter før valget, så bliver friholdt, i forhold til hvad de kunne have forventet.
Og det er bare ærgerligt, at man ikke vil leve op til det.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jamen jeg er helt sikker på, at Venstres ordfører også bare kan bekræfte, at det, der sådan set er sket, er, at Venstre sagde, at man ikke ville være med til den finansiering, der lå i S og SF's forslag.
Det går jeg ud fra at ordføreren kan bekræfte.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Jeg kan kun være enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at det er en kedelig tendens, at vi skal stå her og debattere det her forslag, simpelt hen fordi det jo er Venstre og Konservative, der har fremsat det, og det er jo fuldstændig absurd, at vi skulle til at give en kompensation for en boligpakke, der aldrig har været flertal for.
Derfor er spørgsmålet så også til hr. Dennis Flydtkjær, om Dansk Folkepartis ordfører ikke er enig med mig i, at der ikke var flertal for en boligpakke, der krævede nedskæringer i det offentlige forbrug for at kunne blive finansieret, og at der heller ikke var flertal for en boligpakke, som ville hæve skatter og afgifter.
Derfor har der aldrig været flertal for en boligpakke i Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jamen sådan som jeg har forstået forløbet efter valget – og det synes jeg sådan set hr. Thomas Jensen redegjorde meget, meget grundigt for tidligere i dag – så var det jo netop en del af S og SF's forslag, at man ville øge skatter og afgifter.
Det var meget klart; jeg synes, at citatet, som hr. Thomas Jensen læste op tidligere i dag, sagde det meget, meget klart, nemlig at det var noget, den daværende statsminister, Venstres egen partiformand, meget, meget klart afviste ved at sige, at det kunne der på ingen måde være tale om.
Og hvis der på ingen måde kan være tale om finansieringen, er det trods alt vanskeligt at diskutere indholdet af et forslag, altså hvis der ikke er enighed om en finansiering.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-24:
Nu er hr. Jonas Dahl jo en meget erfaren SF-politiker, som har siddet i Folketinget også før valget.
Derfor ved jeg også, at hr. Jonas Dahl er klar over, at den, der har vagten, også har serveretten.
Så vil hr. Jonas Dahl ikke bekræfte, at der ikke har været indkaldt til forhandlinger om finansieringen af en boligpakke, og at grunden til det er, at Det Radikale Venstre ikke ønsker en boligpakke, og at det derfor ikke længere er en del af regeringens politik?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Efter valget har vi fra SF's side konstateret, at der ikke var et flertal for det forslag, som vi har lagt på bordet.
Det skyldes jo bl.a., at V og K ikke var interesseret i den finansiering.
Det stod i øvrigt klart både før og under valgkampen.
Så det er klart, at når der ikke er et flertal for et forslag, er der jo ikke et forslag at vedtage.
Det var jo præcis det samme med V og K's forslag, som der sådan set ikke var dækning for, da man fremsatte det, så vidt jeg husker den 20. august 2011.
Derfor synes jeg sådan set, det er en lidt mærkelig diskussion, som fru Gitte Lillelund Bech prøver at holde gang i, for der har jo ikke været et flertal for S og SF's forslag, og det står vi sådan set gerne ved, men der har heller aldrig været et flertal for V og K's forslag.
Og der var så en invitation før valgkampen og under valgkampen, hvor vi faktisk fra SF's side spurgte, om vi skulle lave et kompromis om det her.
Det var den daværende statsminister ikke interesseret i.
Derfor synes jeg også, at ansvaret påhviler den daværende VK-regering.
Hvis man ville have lavet en aftale, kunne man sådan set have gjort det, inden regeringsmagten skiftede.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-24:
Nu noterede jeg mig, at SF's ordfører, hr. Jonas Dahl, talte meget om det forslag, som S og SF havde fremsat før valget.
Jeg skal bare have hr. Jonas Dahl til bekræfte, at når det ikke fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen vil fremsætte en hjælpepakke til boligejerne, er det sådan set, fordi De Radikale nedlagde veto, dengang man sad i tårnet.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Tak for det.
Medlemmerne af Venstre og Konservative har fremsat et beslutningsforslag her i dag, der skal få regeringen til at fremsætte et lovforslag om en boligpakke for boligejere, der har overtaget deres bolig i tiden fra den 20. august 2011 til den 3. oktober 2011.
Baggrunden for forslaget er jo, at V og K åbenbart mener, at der fandtes et hypotetisk flertal for en boligpakke forud for valget.
Derfor burde personer, der har købt bolig i den periode, kompenseres for ikke at kunne have draget fordel af den her ordning – en ordning, der vel at mærke aldrig er blevet vedtaget.
Det synes jeg egentlig i sig selv er en meget interessant idé, for man må spørge, om ikke ansvaret for en boligpakke fra tiden, inden den nuværende regering trådte til, trods alt må hvile på den daværende regering.
Hvis der har været et flertal, har det i hvert fald ikke været et, den daværende regering var i stand til at fremvise, for så havde man vel fremsat et forslag.
Derfor må jeg også bare minde om, at Venstre og Konservative ikke havde et flertal – end ikke med deres eget parlamentariske støtteparti.
Dansk Folkeparti har, som vi også har hørt her i dag, været modstandere af boligpakken, og der var dermed ikke et grundlag for V og K's forslag.
Forslaget fra S og SF er nemlig væsensforskelligt fra det, V og K har lagt frem, og det skyldes bl.a. den store del af finansieringen, hvor S og SF's boligpakke var finansieret på en helt anden måde end den måde, bl.a. også forslaget her i dag, B 8, lægger op til at finansiere det på.
Det var vel også begrundelsen for, at Venstre efter valget ikke ville lave en aftale med den regering, der nu sidder.
Vi rakte sådan set hånden frem også for at få en aftale i hus.
Både inden valgkampen og under valgkampen var der en diskussion af det her, men gang på gang blev det hældt ned ad brættet fra borgerlig side.
Derfor synes jeg også, at det er lidt absurd, at vi i dag står og diskuterer et forslag, som den daværende regering jo selv kunne have taget hånd om ved at invitere til forhandlinger, men det skete som sagt ikke.
Jeg vil ikke gå yderligere i detaljer med det, for jeg synes, det siger sig selv, at det virker som et meget mærkværdigt forslag, V og K i dag fremsætter.
Fra SF's side kan vi i hvert fald ikke støtte forslaget.
Tak for det.
Nu glemte jeg så den anden halvdel på min plads.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Jo, men så skulle hr. Jonas Dahl lige huske datoerne for de pågældende citater, for det pågældende citat af hr. Lars Løkke Rasmussen var fra den 16. september, og den 17. september siger den nuværende statsminister, at der er to ting, der bliver til noget, nemlig hjælpepakken til boligmarkedet og betalingsringen.
For Venstre har sådan set ikke ændret synspunkter siden den 17. september, hvor statsministeren som kongelig undersøger sagde, at det blev til noget.
Men det kan selvfølgelig være, at SF's ordfører kan redegøre for, hvad det er for nogle ændrede budskaber, Venstre er kommet med siden den 17. september, som gør, at den daværende kongelige undersøger, den nuværende statsminister, sagde, at der var to ting, der blev til noget, nemlig hjælpepakken til boligmarkedet og betalingsringen.
Hvad har ændret sig siden den 17. september?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Jo, det var der, og det er derfor, man skal passe på, at man ikke holder borgerne for nar og kommer med alt for mange løftebrud, for det kan ødelægge hele vores demokratiske sokkel, at de mister tiltro til det politiske system, hvilket er så eklatant i det her tilfælde.
Der var vel ikke nogen, der forestillede sig under valgkampen, at V og K og S og SF ikke skulle have et stort flertal sammen bagefter.
Jeg tror ikke, at der er en eneste dansker, som ikke havde regnet med, at det her forslag ville blive til noget, for når de fire partier sagde det, ville det blive til noget.
Der er givetvis en hel del mennesker, som i den periode fra den 20. august og frem er gået ind og har lavet en bolighandel under den forudsætning, at de vidste, at de eksempelvis ville blive fritaget for ejendomsværdiskatten og tinglysningsafgiften.
At man så løber skrigende bort fra det, synes jeg selvfølgelig er umoralsk og skammeligt for folkestyret, men nu kommer der så en mulighed for at løse det og leve op til de ting, som udenrigsministeren, SF's formand, og den nuværende statsminister og formand for Socialdemokratiet sagde den 20. august, nemlig at lige præcis de tiltag, der er nævnt i det her beslutningsforslag, ville være med til at hjælpe boligmarkedet.
Og så undrer det mig rigtig meget, at regeringen ikke vil støtte det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-24:
Som det er blevet sagt før, er det en rigtig glædelig dag i dag, fordi vi tager det første skridt i den her indsats, som vi sammen vil gøre for at skaffe praktikpladser til de mange unge.
Der er jo lige nu over 8.000 unge, der søger en praktikplads, hvoraf halvdelen er i skolepraktik.
Jeg synes, som det også er blevet nævnt tidligere, at ministeren har gjort en stor indsats for at samle bred opbakning til at få løst den her udfordring.
Det er, både fordi vi som samfund kommer til at mangle arbejdskraft i fremtiden, og fordi de her unge jo bliver stillet over for en problemstilling, som mange andre unge ikke bliver stillet over for, nemlig den, at de ikke kan færdiggøre deres uddannelse, hvis de ikke får en praktikplads.
Man ville jo aldrig byde en elev i 2. g det ved at sige: Nu må du simpelt hen stoppe, for du kan ikke få lov til at gøre din uddannelse færdig.
Det er jo også den form for ulighed i uddannelse, vi gerne vil gøre op med.
Derfor er jeg rigtig glad for, som det også er blevet nævnt tidligere, at der er så mange forskellige partier, der står bag den her aftale, for det er rigtig, rigtig vigtigt, at den kommer til at leve mange år frem i tiden.
I dag behandler vi så den første del, nemlig ændring af arbejdsgivernes elevrefusion og lov om erhvervsuddannelser.
Med det her lovforslag sikrer vi en videreførsel af de økonomiske incitamenter samt en forhøjelse af arbejdsgiverbidraget til arbejdsgivernes elevrefusion med 389 kr. årligt.
Det er vigtigt, at vi forholder os til, at vekseluddannelsessystemet er dybt afhængig af arbejdsmarkedets konjunkturer, og at der vil være perioder, hvor det er svært at finde praktikpladser til de studerende.
Derfor er det helt på sin plads, at vi nu justerer på AER-bidraget.
Som jeg sagde tidligere, er det at sikre bedre vilkår for erhvervsuddannelserne en kamp, som vi har kæmpet i mange år. Og det er med stolthed, vi står her i dag.
Den her regering tager nu fat på problemet med praktikpladser og gør noget for at skaffe flere.
Det er et stort skridt på vejen.
Næste skridt bliver at tage ordentligt fat i brugen af sociale klausuler.
Herigennem kan vi skabe endnu bedre muligheder for at komme praktikpladsproblematikken til livs og også sende det signal, at spørgsmålet om fremtidens arbejdskraft både skal løftes via de virksomheder, der tager ansvar, skolerne, os politikere og resten af samfundet for at sikre, at alle unge kan få en uddannelse.
SF støtter derfor naturligvis forslaget.
Lotte Rod (RV), 2011-11-24:
Jeg mener, at aftalen, som den ligger, er rigtig god.
Og som jeg lige før sagde til ordføreren, vil jeg jo meget gerne være med til, at vi, når vi skal tage det næste skridt i retning af den skærpede uddannelsesgaranti, da får flere ting i spil.
Der er det da helt logisk, at vi kigger på, om den her aftale også har den effekt, den skal have.
Men jeg ser ikke, at det har nogen indflydelse på den aftale, der ligger her og nu.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Det, jeg har prøvet at fiske lidt efter, er, om jeg måske her på sådan en glædelig dag, som det er i dag, kan få et håndslag fra ordføreren på, at vi, når vi nu har lavet den her indsats, der er en indsats, der er videreført fra den tidligere regering, går tilbage og ser på, om de initiativer, vi her tager, har en reel effekt og får det dokumenteret, så vi kan bruge den viden fremadrettet.
Kan jeg få et håndslag på det?
At vi altså går tilbage og kigger på, om det her har nogen reel virkning på antallet af praktikpladser.
Lotte Rod (RV), 2011-11-24:
Jeg mener, at den her aftale er det, den er, nemlig en midlertidig aftale, der forlænger det for at løse det akutte problem, vi har.
Så er det rigtigt, at når vi skal til at kigge på hele den skærpede uddannelsesgaranti, kan vi godt bringe nogle flere ting i spil, og der er det også relevant at tage de høringssvar med, som er kommet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-24:
Jeg vil også gerne ønske ordføreren tillykke med den første ordførertale, især når det er en sådan glædelig begivenhed, som det faktisk er her.
Nu har vi jo fået en større stak høringssvar, og de er kommet lidt sent, så jeg har fuld forståelse for, hvis ordføreren ikke har nået at være inde over dem alle sammen.
Men i et af høringssvarene postuleres det, at den ordning, som vi har lavet her, og som vi alle sammen er så glade for, måske ikke har en dokumenteret effekt.
Hvad mener ordføreren om det?
Lotte Rod (RV), 2011-11-24:
Jeg mener sådan set ikke, at det ene udelukker det andet.
Når nu ordføreren spørger, vil jeg gerne benytte lejligheden til at læse op af netop regeringsgrundlaget, hvori vi understreger, at sociale klausuler skal udformes på en sådan måde, at de ikke udelukker virksomheder, hvor det ikke er relevant at have lærlinge, fra at byde på opgaven af den grund.
Det er jo ikke sådan, at vi tvinger nogen virksomheder til at skulle have praktikpladser.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Men fru Lotte Rod forholdt sig ikke til mit konkrete spørgsmål.
Der ligger i de sociale klausuler, at virksomheder skal oprette praktikpladser, ellers kan de ikke byde på eller få offentlige opgaver.
Det vil sige, at det offentlige skal til at indkøbe ydelser og serviceydelser på baggrund af praktikpladser og ikke pris og kvalitet.
Hvad mener Det Radikale Venstre om det?
Lotte Rod (RV), 2011-11-24:
Som der også står i aftalen, kan sociale klausuler være en del af løsningen til at finde flere praktikpladser.
Derfor er jeg meget godt tilfreds med, at vi blev enige om at nedsætte en arbejdsgruppe, der netop skal kigge på, hvordan man kan gøre det her på en god måde.
Merete Riisager (LA), 2011-11-24:
Hvordan forholder ordføreren sig til spørgsmålet om sociale klausuler, som vi nu kunne forstå på ordføreren for Socialdemokratiet er en del af aftalen?
Hvad mener ordføreren om, at man nu i det offentlige skal til at indkøbe produkter og ydelser ud fra, om der er oprettet praktikpladser og ikke ud fra pris og kvalitet, hvilket jo alt andet lige vil føre til flere og større offentlige udgifter.