runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Lykketoft (S), 2008-04-09:
[Lydudfald]
… udtryk for, at udenrigsministeren havde gættet, hvem citatet var af.
Det var af Dalai Lama, som man jo roligt kan sige er en mand, der kender kineserne på den hårde måde, og som jeg derfor synes man skal lytte til, når man overvejer, hvordan man udtrykker det, som jeg har opfattet som vores fælles holdning, fælles harme i forhold til det, der sker i Tibet nu, men som jo i øvrigt er foregået over de foregående 50 år også.
Men det, jeg gerne vil have udenrigsministeren til yderligere at forholde sig til, er, om udenrigsministeren ikke er enig i - som jeg har indtrykket af, at vi har været tidligere - at boykotinstrumentet som sådan ikke er et spørgsmål om større eller mindre harme eller højere eller lavere moral.
Og det virker i hvert fald ikke, hvis det ikke er en enig verden, der er bag det, og hvis ikke flertallet af befolkningen i det land, man boykotter, accepterer det som et kampmiddel.
Carina Christensen (KF), 2008-04-09:
Jeg anerkender gerne, at der vil være trængselsproblemer på den her strækning, og jeg vil da heller ikke udelukke, at det kan være en udmærket idé.
Derfor har vi også sagt ja til at kigge på det til efteråret i forbindelse med investeringsplanen.
Det er forberedt, så det vil være noget, man kunne gå til, men der er altså ikke taget stilling til, om vi skal have den her strækning.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-09:
Jamen jeg kan simpelt hen ikke forstå, at sådan en lille ting, men med stor betydning, skal puttes ind i en investeringsplan.
Det var en total gåde for mig.
Jeg har forsøgt at spørge til, hvorfor man ikke havde det med.
Jeg ved, at både borgmesteren i Aalborg og amtsborgmesteren i Nordjylland i 2004 skrev til ministeren om at få det med.
Jeg er spændt på at høre, hvad der er blevet svaret, for det ville være en naturlig forlængelse af den diskussion om det tredje spor sydover, at man så også fik det nordover.
Man har simpelt hen reduceret hastigheden hele vejen fra Sauersvej til tunnellen, og derfor kommer der denne her flaskehals.
Bilerne kan simpelt hen ikke komme hurtigt nok væk, fordi der kun er to afkørsler.
Det ville hjælpe utrolig meget på det og få trafikken til at glide lettere, hvis vi fik det her tredje spor.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke har det med.
Carina Christensen (KF), 2008-04-09:
Jeg noterer mig ønsket fra hr. Bjarne Laustsen og Nordjylland.
Nu skal jeg jo snart til Nordjylland, og jeg er sikker på, at man vil bruge lejligheden til at gentage ønsket.
Selv om det her umiddelbart kan virke som et lille projekt - kan vi ikke lige tage det med, når vi alligevel er i gang - så sidder man over hele landet med tilsvarende små projekter, og Bjarne Laustsen ved jo godt, at det i sidste ende handler om at prioritere.
Det kan ganske vel være, at der her er en flaskehals, og derfor siger vi også ja til at kigge nærmere på det.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-09:
Det er jo glædeligt, at ministeren er klar over, at der er en flaskehals.
Jeg håber også, at ministeren er klar over, at Limfjordstunnellen faktisk er det sted i landet, hvor der sker flest uheld, godt nok ikke det sted, hvor der er flest dræbte, men det sted, hvor der sker flest uheld, og også er klar over, at den trafik, der kører sydpå om morgenen, hvor det var nødvendigt at lave et ekstra spor, for at trafikken ikke skulle hobe sig op, er den samme trafik, som skal nordpå om aftenen.
Man har altså tre spor i tunnellen, som drosles ned til to spor, og derfor klumper trafikken sig sammen og danner kø langt sydpå.
Det ville derfor være meget naturligt, når man nu var ved det, at man tog den fulde løsning, hvor man lavede det tredje spor i nordgående retning hen til motorvejsfrakørslen til Hjørring.
Det ville være meget naturligt.
Jeg håber også, at ministeren, når ministeren kommer til Nordjylland, kan se det fornuftige i at lave den løsning, når der nu er gjort klar til den under broen.
Carina Christensen (KF), 2008-04-09:
Hvis jeg får lejlighed til det, vil jeg meget gerne tage med ud og kigge på strækningen.
Nu skal vi på en besigtigelsestur, når jeg kommer op til Nordjylland.
Til gengæld har man så sikret, at der er forberedt til tre spor i den nordgående retning, bl.a. med Borgmestersvinget, så man har sikret, at man på sigt bliver forhindret i at lave tre spor.
Det vil indgå i overvejelserne til efteråret.
Det er så langt, jeg kan komme det i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-09:
Det er bemærkelsesværdigt, at man siger, at behovet er størst i sydgående retning.
Men når man ser på området deroppe, ved man, at det er nøjagtig den samme trafik, der skal nordpå igen om aftenen og derfor hober sig op og forårsager store kødannelser om aftenen.
Det er i nordgående retning.
Sydgående retning er ikke så slem længere, for det har været en god løsning, der er blevet fundet der, og det har hjulpet gevaldigt.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-09:
Tak for bemærkningen om det der med at være flink.
Jeg vil gerne kvittere ved at sige, at jeg synes, at ministeren ville være rigtig flink, hvis hun imødekom det her synspunkt, for det er en flaskehals, og det er en prop.
Vi oplever det jævnligt, for der er faktisk mange, der pendler fra Vendsyssel og sydpå om morgenen og skal returnere igen om aftenen.
Det er her, at de her flaskehalsproblemer opstår.
Man har nu haft to forsøg til at bygge den bro over Borgmestersvinget, og derfor er det helt uforståeligt for både mig og alle nordjyder, at man ikke har taget sig sammen og lavet det her i en varme, som man ville sige i smedesproget, altså havde sørget for at etablere det tredje spor, når vi nu er enige om, at det er en god idé.
Man kan simpelt hen se, at det var en stor succes at ofre de 40 mio. kr. på det sydgående spor, som blev besluttet i 2004, og det her koster måske 10-15 mio. kr.
Da det hele er forberedt til det, kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man ikke tog det med og lod være med at genere bilisterne ad flere omgange, som det jo vil være, hvis man skal til at lave det senere.
Men jeg er glad for at høre, at der er forberedt til det.
Jeg kan også forstå, at det er meget højt prioriteret på ministerens dagsorden.
Er det korrekt forstået, at det snart kommer?
Carina Christensen (KF), 2008-04-09:
Igen: Jeg lytter til, hvad der bliver sagt, og jeg vil også lytte, når jeg kommer op til Nordjylland.
Og vi får en god anledning til at se nærmere på projektet, når vi skal lave investeringsplanen til efteråret.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-09:
Det skal retfærdigvis nævnes, at det var en tidligere, meget afholdt kollega, salig hr. Ole M. Nielsen fra Kristeligt Folkeparti, der foreslog den her løsning med at lave et ekstra spor sydover, og jeg tror, at han, hvis han havde været her, ville blive rigtig glad for at høre den diskussion, vi har i dag; for man kan se, det virker.
Så derfor er det helt uforståeligt, at man ikke tog det med, da man allerede var i gang med det her, og derfor synes jeg ikke, at det skal puttes ind sammen med alt muligt andet.
Men det er selvfølgelig også i den forbindelse værd at notere diskussionen om den tredje limfjordsforbindelse: Skal det være en vestlig forbindelse osv.?
Der kan jeg forstå på regeringen, at de entydigt har valgt limfjordstunnelløsningen, og derfor er det jo vigtigt at sikre, at der er plads til de aktiviteter, der skal være i den forbindelse.
Hvis regeringen er enig i, at det er en udbygning af tunnellen, der skal til, må man jo se at komme i gang med både at lave det tredje spor og efterfølgende reservere plads til det tredje tunnelrør deroppe.
Carina Christensen (KF), 2008-04-09:
Jeg vil tilkendegive, at vi gerne vil se på de forskellige problemstillinger, der er i Nordjylland, i forbindelse med investeringsplanen.
Hr. Bjarne Laustsen får det til at lyde, som om vi har besluttet os for, hvordan linjeføringen skal være i forbindelse med den tredje limfjordstunnel.
Det har vi ikke endnu.
Der er forskellige løsningsforslag, som jeg forstår det.
Så den endelige beslutning er jo altså ikke truffet endnu.
Mogens Lykketoft (S), 2008-04-09:
[Lydudfald]
… følgende citat: Værtskabet for De Olympiske Lege i år er noget, de 1,2 milliarder kinesiske borgere er meget stolte af.
Jeg har lige fra starten støttet, at De Olympiske Lege skulle afholdes i Beijing.
Den holdning har jeg stadig.
Min holdning er, at tibetanerne ikke skal sætte hindringer i vejen for OL.
Enhver tibetaner har ret til at kæmpe for sin frihed og sine rettigheder.
På den anden side ville det være omsonst og ikke til gavn for nogen, hvis vi gør noget, der skaber had hos det kinesiske folk.
Citat slut.
Når jeg rejser spørgsmålet, er det, fordi jeg beklager, at der er slinger i regeringens meldinger på grund af kulturministerens seneste udspil.
Mit spørgsmål til udenrigsministeren er: Er vi fortsat ikke enige om, at vi fra dansk side utvetydigt skal udtrykke harme over og holdning til undertrykkelse i Tibet, at vi skal gøre det på en måde, der har en chance for at virke, og at det handler om en kritisk dialog, det handler om et krav, som også allerede er formuleret af udenrigsministeren og de andre europæiske udenrigsministre om at genoptage dialogen mellem Beijing og Dalai Lamas repræsentanter?
Per Stig Møller (KF), 2008-04-09:
Jeg er jo fuldstændig enig i det, som hr. Mogens Lykketoft siger om Kinas behandling af Tibet.
Det har jo også været udgangspunktet for kulturministerens udtalelser her i weekenden, fordi kulturministeren og vi andre og hr. Mogens Lykketoft jo alle sammen er bekymrede over de seneste uroligheder i Tibet.
Vi er bekymrede for det tibetanske sprogs, kulturens og religionens muligheder i Tibet, og det er jo præcis det, som udenrigsministrene fra EU, som hr. Mogens Lykketoft jo også nævner, markerer i den udtalelse, vi udsendte ved vores møde for ca. 14 dage siden, hvor vi sagde, at vi opfordrer til en substantiel og konstruktiv dialog, som skal behandle nøglesagerne i forbindelse med bevarelsen af tibetansk kultur, sprog og religion og tibetanske traditioner.
Så det vil sige, at vi har leveret en opfordring, og vi vil så holde øje med, hvordan det går med opfølgning af denne opfordring, fordi vi alle sammen er bekymrede for det tibetanske folks muligheder for at udfolde og bevare sin religion, sin kultur, sit sprog og sine traditioner.
Så det er vi enige om.
Med hensyn til olympiaden drejer det sig jo altså om, at jeg er enig med Dalai Lama i, at man ikke skal have vold, det er jo det, han siger, ikke vold, og man skal heller ikke forhindre De Olympiske Lege i at finde sted.
Den danske regerings indstilling er også den, at De Olympiske Lege skal finde sted.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-10:
Jeg skal holde mig til det, sagen drejer sig om, nemlig indfødsret til den kommende prinsesse.
Jeg kan jo høre, at der er forårsstemning her i Folketinget; kongehuset har gjort ret i at fastsætte brylluppet i maj måned.
Også jeg tilslutter mig selvfølgelig lykønskningerne til det unge par.
Jeg har jo bemærket, at det parti, der er vildt og mest optaget af kongehuset, er Enhedslisten, der brugte meget lang tid på det.
Og jeg kan bekræfte over for Enhedslisten, at - jo - det er fuldstændig de samme statsborgere, der betaler for den vordende prinsesses indsats for Danmark, som dem, der betaler for fru Johanne Schmidt-Nielsens indsats her i Folketinget.
En folkeafstemning om, hvilken indsats der er mest nyttig, vil vi dog ikke foranstalte.
Ellers må jeg jo sige, at de synspunkter, som ikke vedrørte denne sag, var kendte.
Onde tunger mener oven i købet, at SF tog en gammel tale frem, som ordret svarer til en tidligere tale i Folketingstidende.
Men det skal jo aldrig komme et parti til skade, at man holder fast i sine synspunkter; det har jeg megen respekt for.
Men tak for den brede tilslutning, som jeg da også havde forventet.
Henrik Høegh (V), 2008-04-10:
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er formålet med forslaget at ajourføre færdselsloven for Grønland.
Derfor finder vi i Venstre det naturligvis relevant at gøre færdselsloven for Grønland tidssvarende og bringe den i overensstemmelse med forholdene i det moderne grønlandske samfund.
Venstre kan derfor fuldt ud tilslutte sig forslaget fra justitsministeren.
Ser man på de konkrete elementer i lovforslaget, er der tale om en række af de ændringer, der har fundet sted i den danske færdselslov siden 1991.
De indføres nu også i færdselsloven for Grønland.
Lovforslaget indeholder bl.a. en række ændringer vedrørende spirituskørsel, herunder nedsættelse af promillegrænsen fra 0,8 til 0,5 og skærpede sanktioner for spirituskørsel.
Dette forslag er helt på sin plads, for der må naturligvis være ens regler for spirituskørsel i alle dele af rigsfællesskabet.
Lovforslaget indebærer endvidere en ændring af alderskravet fra 16 år til 18 år for førere af snescootere og et forbud mod anvendelse af håndholdt mobiltelefon under kørsel, krav om anvendelse af sikkerhedssele og styrthjelm samt krav om anvendelse af kørelys.
Også disse ændringer er fornuftige.
Her er der jo helt åbenlyst tale om forslag, som kan forbedre trafiksikkerheden både for førere af snescootere og for deres medtrafikanter.
Endelig indeholder forslaget nye standsnings- og parkeringsregler samt mulighed for at pålægge bøde for overtrædelse af disse regler.
Også dette element kan Venstre støtte.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-10:
Selepligt, pligt til at vige for gående, en spiritusgrænse på 0,5 promille og flere færdselsforanstaltninger er alle implementerede dele af den danske færdselslov, men ikke den grønlandske.
Disse foranstaltninger skal nu også gøres til en del af den grønlandske færdselslov, hvilket vi i Dansk Folkeparti ser med tilfredshed på.
Der har været behov for den ajourføring af færdselsloven i Grønland i takt med den stigende trafik og det udvidede vejnet, som er at finde i Grønland.
Aldersgrænsen for at køre snescooter bliver sat op fra 16 år til 18 år, og dette anser vi for positivt, idet snescootere i størrelse og kapacitet er sammenlignelige med motorcykler, som man skal være 18 år for at føre.
Det kan også være farligt at tale i håndholdt mobiltelefon, samtidig med at man fører et motorkøretøj, og derfor bakker vi også op om, at dette forbydes med det nye lovforslag.
Dansk Folkeparti kan i sin helhed støtte lovforslaget, da det betyder en række gode og nødvendige ajourføringer af den grønlandske færdselslov.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Ingen byer i Grønland er forbundet med veje, og vejnettet i byerne er meget sparsomt.
F.eks. har Nuuk ca. 100 km vejnet, landets eneste lyskryds og rundkørsler.
Det betyder imidlertid ikke, at der ikke er behov for en ny færdselslovgivning eller en revision af den nuværende, men blot at Grønland er et meget specielt område rent trafikalt, og at der i færdselslovgivningen må tages hensyn til det.
Som i den vestlige verden har der også her været tale om en forholdsmæssig stor stigning, og det er værd at huske på, at meget af trafikken foregår på et lille geografisk område.
Det er derfor helt på sin plads at ændre Grønlands færdselslovgivning, der i dag svarer til den, Danmark havde i 1991
SF ser positivt på en række nye færdselstiltag tilpasset de grønlandske forhold.
Det er godt, at grænsen for promillekørsel sænkes fra 0,8 promille til 0,5 promille, da det formentlig vil betyde en forbedring af trafiksikkerheden.
Også i Grønland har man problemer med unge med benzin i blodet, og derfor hæver man grænsen for kørekort til snescooter fra 16 til 18 år og håber dermed, at føreren får en vis modenhed, inden han sætter sig bag rattet.
Og skulle det ikke være nok, er der i det nye lovforslag også åbnet mulighed for konfiskation af køretøjer.
Det er endvidere positivt, at der indføres pligt til at bruge sele, hjelm og kørelys, alle sammen trafiksikkerhedsmæssige tiltag, som kan redde liv i de værste situationer.
SF hilser forslaget til ny færdselslov for Grønland velkommen.
Mogens Jensen (S), 2008-04-10:
Som Venstres ordfører var inde på, er formålet med det her lovforslag at gøre færdselsloven for Grønland mere tidssvarende under hensyn til forholdene i det moderne grønlandske samfund.
Med lovforslaget gennemføres en række ændringer, som bringer færdselsloven på Grønland i overensstemmelse med de ændringer, der også har fundet sted i den danske færdselslov siden 1991.
Jeg synes, at Venstres ordfører har redegjort udmærket for, hvilke hovedændringer der finder sted som følge af dette lovforslag, så det skal jeg ikke gentage.
Jeg vil på Socialdemokraternes vegne kun sige, at jeg synes, at lovforslaget har været igennem en omfattende høringsproces, og at det også er tydeligt, at forslaget er rettet til i overensstemmelse og i fin balance med mange af de høringsforslag, som er modtaget - ikke mindst bemærkningerne fra Politimesteren i Grønland.
På den baggrund kan Socialdemokraterne fuldt ud støtte forslaget.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-10:
Det kan være, at det, jeg vil sige nu, måske egentlig hørte hjemme i en lidt mere privat sammenhæng, men nu er jeg så overvældet lige i øjeblikket, at jeg ikke kan lade være med at give min glæde luft over, at jeg personligt kender en profet.
Jeg er her jo som oplæser og læste højt af den tale, vores ordfører hr. Søren Krarup har skrevet, hvor han fuldstændig profetisk skrev: Der skal nok være smålige sjæle indespærret i en eller anden ideologi, der forarges over, at Marie Cavallier får særbehandling.
Det synes jeg var godt set på forhånd.
Så vil jeg lige spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, om det aldrig nogen sinde er faldet hende ind, at det i visse sammenhænge er rimeligt, at der er forskel på kong Salomon og Jørgen Hattemager.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-10:
Jeg glæder mig jo over, at Marie og Joachim får lov til at udleve deres grænseoverskridende kærlighed.
Det vil jeg da understrege igen ved at sige: Hjertelig tillykke.
Når det så er sagt, har hr. Jesper Langballe jo fuldstændig ret i, at vi i Enhedslisten altså ikke mener, at man skal forskelsbehandle folk, uanset om de finder en prins i et kongehus eller alle mulige andre at forelske sig i.
Så til det sidste spørgsmål - om man skal forskelsbehandle folk - kan jeg sige, at vi i Enhedslisten sådan set ikke mener, der er brug for et kongehus.
Og det er vel svar i sig selv.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-10:
Det undrer mig, hvorfor der så kun skal være dobbelt statsborgerskab.
Hvorfor ikke tredobbelt eller firdobbelt statsborgerskab?
Ja, hvorfor kan man egentlig ikke være statsborger i alle verdens lande på én gang?
Svaret er jo ret indlysende, nemlig at det ville være en måde at ophæve institutionen statsborgerskab på.
Og det vil indførelsen af dobbelt statsborgerskab selvfølgelig også være et skridt på vejen til.
Jeg vil gøre opmærksom på, at vores modstand mod dobbelt statsborgerskab startede sidst i 1800-tallet med en statsborgerskabs/indfødsretsreform, som var en del af en international aftale, hvor alle lande var enige om at undgå dobbelt statsborgerskab.
Så har det siden sneget sig ind i en række andre europæiske lande, men vi står fast - og det synes jeg vi skal være glade for.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Vi ved ikke noget om det sidste, som hr. Jesper Langballe var inde på.
Men spørgsmålet om statsborgerskab, og hvor man står i forhold til det, viser forskellen mellem Ny Alliance og Dansk Folkeparti.
Vi tror, at der i en globaliseringstid skal være plads til, at man er loyal over for mere end én ting, og at man har mere end én identitet.
Og som jeg var inde på i min ordførertale, skal man have lov til at være både-og.
Jeg mener, der skal være plads til, at man har mere end én identitet.
Det har andre lande vist før os, og det kan vi også vise i fremtiden.
Men vi kan tage en grundig debat om dobbelt statsborgerskab, den dag vores beslutningsforslag kommer til debat her i foråret.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-10:
Jeg ved ikke, hvad hr. Naser Khader har at have sit afsluttende ønske i.
Men jeg vil sige, at når nu hr. Naser Khader i sin ordførertale har inddraget spørgsmålet om dobbelt statsborgerskab, må det vel også være tilladt at diskutere det.
Jeg synes, det er fuldstændig ubegribeligt, at hr. Naser Khader ikke kan se, at dobbelt statsborgerskab tager meningen fuldstændig ud af den institution, der hedder statsborgerskab.
Statsborgerskab betyder jo netop, at der er én nation, man er loyal over for, én nation, man er tilknyttet - og at man ikke er sådan en renegat, der kan spille på flere heste.
Jeg er faktisk temmelig overbevist om - det er et gæt, men jeg er overbevist om det - at Marie Cavallier, ud fra viden om hvad det er at være kongelig, men også ud fra viden om hvad det er at være dansk, ville betakke sig, hvis nogen gav hende tilbuddet om at bevare det franske statsborgerskab.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Jeg vil gerne starte med at ønske prins Joachim og Marie Cavallier hjertelig tillykke med forlovelsen.
I Ny Alliance glæder vi os over parrets lykke, og vi byder Marie Cavallier velkommen i Danmark.
Både kronprinsesse Mary og nu Marie Cavallier må - ligesom mange andre udlændinge, der flytter til Danmark og ønsker at blive en del af det danske samfund - opgive deres oprindelige statsborgerskab for at blive danske statsborgere.
I Ny Alliance mener vi, at det er helt ude af trit med den globaliserede virkelighed.
I sidste uge fremsatte vi et beslutningsforslag om, at Danmark - ligesom bl.a. Sverige, Finland, Island og Tyskland - tillader dobbelt statsborgerskab.
I den globaliserede verden er spørgsmålet om national identitet ikke et spørgsmål om enten-eller, men et spørgsmål om både-og.
Hun er imidlertid samtidig australsk, og hun ville ikke være mindre dansk, såfremt hun havde beholdt sit britiske og australske statsborgerskab.
Det samme vil gælde for Marie Cavallier.
Lad mig et øjeblik dvæle ved kronprinseparret.
Parret rejser ofte til Australien, og de fungerer på fornemste vis som brobyggere mellem Australien og Danmark.
På grund af kronprinsesse Mary er der i dag flere danskere, der kender Tasmanien, end der var tidligere.
På samme måde har flere australiere fået øje på Danmark højt mod nord.
Det er til gavn for både erhvervslivet og kulturudvekslingen.
Kronprinsessen er et forbillede for, hvordan udlandsdanskere også kan fungere som ambassadører i udlandet.
Danskere, der rejser til udlandet, er Danmarks ambassadører hver eneste time, hver eneste dag, i det nye hjemland.
Ingen nok så storstilet pr-kampagne og intet eksportfremstød kan nogen sinde hamle op med disse danskeres daglige indsats.
Om vi vil det eller ej, er det ved danskerne i udlandet, at borgere over hele kloden ofte får deres første møde med Danmark.
Der er ingen grund til, at de danskere, der vælger at leve deres liv i et andet land, mister deres danske statsborgerskab.
De bliver ikke mindre danske af at flytte til udlandet, og de bidrager ikke mindre til det danske samfund af den grund - deres ambassadørrolle taget i betragtning nærmest tværtimod.
Med disse ord ønsker jeg Marie Cavallier hjertelig velkommen i Danmark ligesom vi i Ny Alliance støtter lovforslaget.
Jeg håber også, at en fremtidig prins eller prinsesse ikke behøver at opgive sit oprindelige statsborgerskab.
Tom Behnke (KF), 2008-04-10:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, som jo er en opdatering og modernisering af den grønlandske færdselslov, en opdatering og modernisering, der er sket i samarbejde med Grønland og i overensstemmelse med de grønlandske ønsker og tilpasset de særlige grønlandske forhold.
F.eks. har man meget klogeligt valgt at undlade at have bestemmelser i Grønland vedrørende f.eks. jernbaner og kørsel i forbindelse med jernbaner svarende til dem i Danmark, for det er der sådan set ikke noget behov for.
På den måde har man altså lavet en opdatering og modernisering af færdselsloven i Grønland, som passer til de særlige grønlandske forhold, og vi støtter som sagt lovforslaget.