runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet har afsæt i lovforslaget om ny offentlighedslov.
Med andre ord: Er det ikke rimeligt, at ministre og embedsmænd får mulighed for i fortrolighed at udveksle helt foreløbige ideer, som måske slet ikke bliver til noget?
Regeringens svar er ja.
Det er helt fair, at man er uenig i de principper, som lovforslaget bygger på, men jeg er tilfreds med, at et meget stort flertal i Folketinget står bag lovforslaget.
Som det er fremhævet i debatten, har myndighederne måttet indrette sig efter en forældet lovgivning – en lovgivning, der kan betyde, at embedsmænd fra underliggende myndigheder ikke altid på skrift giver udtryk for det samme, som de gør mundtligt over for ministeren.
Det er et problem, fordi centraladministrationen de seneste årtier har ændret sig, så ekspertisen i et vist omfang er flyttet til underliggende myndigheder.
Lytter man til debatten, kan man nemt få opfattelsen af, at modstanderne af lovforslaget slet ikke ønsker, at der skal være et fortroligt rum omkring ministrene, at det er udemokratisk, og at man måske ligefrem har falske motiver, hvis man mener det modsatte.
Det mener jeg er helt ude på overdrevet.
I dag er der en fortrolig form, som er begrænset til ministerens departement, dvs. de tætteste medarbejdere omkring ministeren.
Det udvider vi, fordi virkeligheden i dag som sagt er en anden.
Den rådgivning, man tidligere fik internt i ministeriet, hentes nu i mange tilfælde eksternt, uagtet at det er det samme input, man som minister har brug for.
De bygger på 7 års grundigt forarbejde i Offentlighedskommissionen med Folketingets tidligere ombudsmand i spidsen.
Både Offentlighedskommissionens arbejde og det lovforslag, regeringen har fremsat, bygger på både generelle og principielle overvejelser om, hvordan åbenheden i den offentlige forvaltning kan udbygges, samtidig med at der jo tages højde for de seneste årtiers udvikling i centraladministrationen.
De principper kan man enten være enig eller uenig i.
Principperne er det afgørende, ikke enkeltsager.
Jeg kan sige, at jeg er helt enig med formanden.
Det mener jeg er en helt fair fortolkning af Forretningsorden for Folketinget, og det er da også den, jeg som minister selvfølgelig læner mig op ad.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-08:
Ja, for jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor justitsministeren, der har det her område og er ressortminister ikke svarer.
Regeringen mener så, at justitsministeren er ressortminister for den såkaldte offentlighedslov og den, der så svarer på nogle ting her.
Der vil jeg bare sige at når man er ressortminister og har forberedt sig til en debat i sidste uge og får at vide, at vi nu gerne vil følge op på den her debat, fordi Det Radikale Venstres ordfører, fru Zenia Stampe, sagde, at ja, det ville de gerne, til spørgsmålet om at give statsborgerskab til en potentiel terrorist, burde det vel være til at svare på for ministeren.
Men burde det ikke være relativt enkelt at svare på, om vi i fremtiden kommer til se en situation, hvor regeringen går til Folketinget med krav om, at vi giver statsborgerskab til potentielle terrorister?
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Uden at afsløre for meget kan jeg sige, at jeg tror, at hr. Peter Skaarup er ganske opmærksom på, at jeg vil svare, hvad jeg har svaret.
Så hvis hr. Peter Skaarup vælger at spørge om noget andet her i spørgetiden, må han stille et skriftligt spørgsmål om det.
Så tager jeg hjertens gerne en diskussion med hr. Peter Skaarup om det, ingen problemer i det, men sådan er reglerne nu engang for alle.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-08:
Hvis det er et spørgsmål om, at ministeren skal have hjælp fra nogle embedsmænd til at kunne svare på spørgsmålet – jeg ved ikke, om det er det, det handler om – hvis det er grunden til, at man ikke fra regeringens side kan svare på det her spørgsmål, så må man jo sige, at i og med at Folketinget havde en debat i sidste uge, nemlig den 25. april, om tildeling af indfødsret og et lovforslag, hvor det her var et stort tema, så burde de embedsmænd jo allerede have været i gang med at forsyne ministeren med svar.
Det er det, der er spørgsmålet, og det er det, jeg gerne vil have et svar på.
Morten Bødskov (S), 2013-05-08:
Hr. Peter Skaarup spørger om opholdstilladelse i det skriftlige spørgsmål.
Det er det, jeg har svaret på.
Hvis hr. Peter Skaarup ønsker en diskussion om statsborgerskab og statsborgerskabsreglerne, er jeg nødt til at svare, at så må han jo stille et spørgsmål om det.
Så skal jeg selvfølgelig nok svare på det.
Men det er ikke det, hr. Peter Skaarup har spurgt om her.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-08:
Nu er det jo en kendt sag, at Det Radikale Venstre har haft og stadig væk har en meget liberal holdning til udlændingespørgsmålet, og de har jo vel også tvunget den nuværende regering til at lempe udlændingepolitikken på en række områder modsat det, som ministerens parti i øvrigt sagde i valgkampen at det ville være med til.
Men det er så en anden sag.
Det, der grundlæggende er problematisk set med Dansk Folkepartis øjne, er, hvis vi selv i forbindelse med lovforslag her i Folketinget accepterer, at man får udenlandske statsborgere ind, som er potentielle terrorister, og at vi giver dem statsborgerskab og opholdstilladelse.
I sidste uge, den 25. april, var der en folketingsdebat, hvorunder den radikale udlændingeordfører fru Zenia Stampe svarede ja til at godkende en lov, der giver en potentiel terrorist statsborgerskab.
Man kan sige, at et statsborgerskab, hvor man får fulde rettigheder, jo er den ultimative opholdstilladelse.
Grundlæggende er vi i Dansk Folkeparti dybt skeptiske over for den lov.
Derfor stemte vi også imod den.
Den tidligere operative chef i PET, Hans Jørgen Bonnichsen, er jo blevet spurgt om, hvorfor det kunne tænkes, at Politiets Efterretningstjeneste advarer imod at give en person statsborgerskab og opholdstilladelse.
Han sagde følgende om det til BT forleden: »Det mest sandsynlige er, at det drejer sig om enkeltpersoner eller medlemmer af en ekstremistisk gruppe, der har foretaget handlinger eller initiativer, der har henblik på at destabilisere samfundet.«
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-08:
Det er jo sådan lidt underligt, at Enhedslisten går op og skoser 4-årsreglen, men så alligevel er med i forslaget til vedtagelse, som ikke går ud på at afskaffe 4-årsreglen.
Men summa summarum anerkender alle partier, at der er nogle problemer.
Alle partier synes, det er godt, at der er en incitamentsstruktur, der gør, at læger bliver hurtigt færdige.
Det synes vi også; i Liberal Alliance er vi sådan set ikke mod 4-årsreglen, men vi kan konstatere, at der er nogle problemer.
Et af de problemer, jeg kan forstå der er, er, at da 4-årsreglen blev lavet, blev der også indgået nogle aftaler; de lægestuderende blev lovet nogle ting, der gjorde, at de så kunne blive hjulpet hurtigere gennem uddannelsen.
Alligevel er det f.eks. halvdelen af de uddannelsessøgende, som ikke har fået en individuel uddannelsesplan, og det er et problem.
For vi kan jo alle sammen blive enige om, at hvis mange falder for den her regel, så må det betegnes som et spild af ressourcer.
Derfor kunne det måske være en god idé at suspendere reglen i en kort periode, indtil der blev rettet op på de strukturer, der skal være i orden, for at folk netop kan komme hurtigt igennem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-05-08:
Det er muligt i dag at forlænge tidsfristen i 4-årsreglen.
Når vi hører debatten og alle dem, der henvender sig til os, kan man godt nogle gange blive i tvivl om, om alle kender de muligheder, der er i dag.
Derfor får jeg lyst til sådan lige at remse op, hvad der er af muligheder.
Det er som sagt muligt at forlænge tidsfristen.
Det kan man gøre ved barselsorlov, ved gennemførelse af godkendt ph.d., ved ansættelse i forsvaret, ved udsendelse i militær lægevirksomhed eller efter forhåndsgodkendelse i Sundhedsstyrelsen samt ved deltidsansættelse i forbindelse med klinisk basisuddannelse og introduktionsuddannelse.
Tidsfristen forlænges ved afholdt orlov i henhold til lovgivningen, hvilket betyder, at anden lovgivning, der giver orloven, automatisk forlænger tidsfristen.
Læger har også mulighed for at forske i forbindelse med speciallægeuddannelsen, idet en gennemført ph.d. forlænger 4-årsreglen med 3 år.
Ved ansættelse i forsvaret forlænges tidsfristen, og det samme sker i forbindelse med militær lægevirksomhed.
Ved længerevarende sygdom er det også muligt.
Nu justerer vi så 4-årsreglen.
Desuden forlænges tidsfristen ved udsendelse i humanitær lægevirksomhed fra 6 til 12 måneder, og endelig forlænges 4-års fristen ved ansættelse som læge i forsvaret med op til 12 måneder, hvor det tidligere var op til 8 måneder.
4-årsreglen har haft positive effekter, som vi har behov for at holde fast i.
Antallet af ubesatte hoveduddannelsesforløb i speciallægeuddannelsen er faldet markant, og det er blevet lettere at rekruttere læger til forløb i de ydre beliggende regioner, hvilket tidligere har været en stor udfordring.
Jeg synes faktisk, det er en vigtig målsætning i sig selv at sikre, at der er læger alle steder, men vi er åbne over for yderligere ændringer, som på den ene side ikke ødelægger de gode virkninger, reglen har haft, og hvor man på den anden side samtidig også er lydhør over for den kritik eller den bekymring, de aktører, der er på området, giver udtryk for.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi har lavet en tekst til et forslag til vedtagelse sammen med Venstre og Enhedslisten, som siger, at der skal være inddragelse af de relevante aktører med henblik på hensigtsmæssig tilrettelæggelse af speciallægeuddannelsen.
Jeg vil mene, at Dansk Folkeparti også burde have været med til at lave teksten til det forslag til vedtagelse, så Dansk Folkeparti bagefter, når arbejdet efterfølgende skal laves, selvfølgelig kunne sidde med ved bordet og vi kunne se på, hvordan vi i fællesskab kunne afhjælpe de bekymringer, nogle af lægerne har.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-05-08:
Jeg skal starte med at udtrykke, at jeg er rigtig glad for den tekst i forslaget til vedtagelse, som min kollega, fru Sophie Løhde fra Venstre, netop har læst op.
Den betyder, at der nu skal samarbejdes, og det er alle parter på området, der skal mødes hurtigt; det varer ikke længe, inden der er sommerferie, og der står direkte i teksten i forslaget til vedtagelse, at man skal i gang inden sommerferien.
Man skal granske den eksisterende 4-årsregel, man skal kigge på muligheder for at gøre tingene endnu bedre, ikke blot i forhold til 4-årsreglen, men også i forhold til uddannelsen af speciallæger generelt.
Og så bliver vi trommet sammen igen allerede inden årets udgang, ja, for at høre, hvad parterne har at dele med os politikere.
Unge under uddannelse, eksempelvis læger, skal specialisere sig; vores samfund udvikler sig i den retning, at specialerne og en yderligere specialisering er nødvendigt.
Sundhedsvæsenet er et rigtig, rigtig godt eksempel herpå.
Her i Folketingssalen er det også en klar forpligtelse, at det sundhedsvæsen, som vi rent faktisk på alle måder er rigtig stolte af, skal kunne det, vi forventer – i dag, i morgen og i fremtiden.
Derfor skal der også sikres en balance, sådan at der er læger i hele Danmark, og det med de nødvendige kvalifikationer.
Det kræver rigtig mange samfundsmæssige ressourcer at uddanne højt specialiseret personale.
Derfor skal ressourcerne forvaltes og prioriteres på den bedst mulige måde.
Vi skal sikre, at de rette kompetencer i forhold til uddannelse, og jævnfør det, der er behovet, sikres.
Der er lavet justeringer af den allerede.
Det, jeg som Socialdemokraternes sundhedsordfører gerne vil give udtryk for i dag, er, at den tekst i forslaget til vedtagelse, som nu ligger, åbner for, at vi lytter, at vi lytter rigtig meget; at vi ikke peger fingre af, at der er nogen, der kritiserer den her ordning.
Vi vil arbejde konstruktivt frem mod at gøre tingene endnu bedre.
Det er et ufravigeligt socialdemokratisk princip, at vi i sundhedsvæsenet skal fokusere på kvalitet.
Og derfor er det bare helt, helt afgørende, at alle sundhedsfagprofessionelle i sundhedsvæsenet er uddannet med de kompetencer og i det omfang, som der er behov for, herunder jo eksempelvis speciallægerne.
Derfor vil jeg slutte af med at sige, at vi glæder os rigtig meget over det samarbejde, som nu skal i gang.
Der er lagt op til dialog, der er lagt op til respekt; alle, som har en aktie i det, en holdning og noget at byde ind med til en bedre uddannelse af speciallægerne i Danmark i fremtiden, kommer med ved bordet.
Jeg synes som sagt, at teksten i forslaget til vedtagelse er fin, og at den er rammende, og jeg vil nu slutte af med at ønske alle dem, der skal til at arbejde med det allerede inden sommerferien, og som skal gøre arbejdet færdigt frem mod nytår, god arbejdslyst.
Liselott Blixt (DF), 2013-05-08:
Nej, der er noget, der ikke er gået op for hr. Flemming Møller Mortensen, nemlig at der er læger, der er utilfredse.
Det vil sige, at alle læger siger nej til den her ordning.
Det kan godt være, at det har fået nogle flere speciallæger ind, men dem, der hænger efter, dem, der falder ud af ordningen, er jo dem, der ikke er interesseret.
Det er dem, der ikke får en speciallægeuddannelse.
Det er dem, der kan tvinges ind i en uddannelse, de ikke bryder sig om, eller som tvinges til at flytte til Sverige eller Norge.
Så der er noget, hr. Flemming Møller Mortensen ikke har forstået i den her sag.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-08:
Der er blevet sagt meget om 4-årsreglen her i løbet af eftermiddagen, og 4-årsreglen har fået nogle knubbede ord med på vejen.
Der er blevet fremhævet nogle positive ting med, at man har kunnet få nogle læger hurtigere igennem systemet og derved også fået nogle speciallæger hurtigere, hvilket der er behov for, for vi mangler speciallæger.
Men som sagt er der også nogle ganske alvorlige bivirkninger ved den måde, som reglen er skruet sammen på i dag.
Der har været nogle tal fremme, bl.a. et tal fra Yngre Læger, hvor det bliver fremhævet, at vi kan tabe op mod 20 pct. af en årgang.
Der var jo ingen af os, der ønskede det; det var jo ikke meningen med 4-årsreglen.
Og det er jo ikke, fordi det ikke er nogle dygtige mennesker – det er ganske gode kræfter, som så prøver lykken andre steder, måske i andre lande – og det er jo ikke, fordi de ikke vil være færdige, men der er måske nogle omstændigheder, der gør, at de simpelt hen er kommet i klemme og ikke er kommet i gang med deres speciallægeuddannelse.
4-årsreglen var jo møntet på, at man kunne komme hurtigere igennem, men som sagt har den også nogle uhensigtsmæssigheder.
Det har vi så hørt alle ordførerne fremhæve i dag, og det er vi Konservative jo sådan set enige i.
Spørgsmålet er bare, om de forslag er nok – det tror vi ikke fra Det Konservative Folkepartis side.
Vi mener faktisk, at der virkelig er behov for en god og positiv dialog med dem, det egentlig drejer sig om, særlig dem, som netop er blevet ramt af 4-årsreglen, og som ønsker at få 4-årsreglen gjort mere hensigtsmæssig, nemlig Yngre Læger.
Jeg kan forstå, at bølgerne er gået lidt højt på et møde, hvor der blev talt om fredagsslik og flødeskum.
Og jeg tror, at man skal væk fra den dialog- og debatform og så egentlig få nogle konstruktive løsninger på bordet.
Det er jo baggrunden for, at vi går ind og støtter det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti er kommet med, altså netop om en suspendering af den måde, som reglen er skruet sammen på i dag, og så får en ny løsning på bordet, som sikrer, at man ikke taber de her gode kræfter på gulvet.
Grunden til, at vi egentlig vil foreslå en suspendering, er, at vi gerne vil lægge pres på systemet, så man hurtigst muligt kan få indrettet en regel, en måde at organisere det på, så man ikke taber gode kræfter på gulvet, men opnår de gode ting, som man gerne vil, altså får flere speciallæger hurtigere og også i hele landet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-05-08:
Nej, men jeg bliver alligevel nødt til at sige, at jeg synes, at det er totalt ubalanceret.
Vi har en væsentlig debat her i Folketingssalen om, hvordan vi som Folketing, hvordan vi som land, hvordan vi som parlament skal prøve at balancere og justere uddannelsen af højt specialiserede læger i vores samfund.
Jeg synes, at det er højst besynderligt, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til den tekst til forslag til vedtagelse, der bliver læst op om lidt af min kollega fra Venstre, fru Sophie Løhde, hvor man siger: Vi forsøger at gribe det her; vi forsøger at lave et samarbejde med alle interessenterne.
Nej, Dansk Folkeparti vil suspendere.
Dansk Folkeparti vil ud at proklamere, at Dansk Folkeparti står i spidsen for at gøre det her endnu bedre, og så lukker Dansk Folkeparti øjnene for de positive effekter, der er af 4-årsreglen, mens vi andre siger: Vi vil bibeholde de positive effekter, men vi vil gerne gøre det yderligere godt.
Er det ikke et paradoks?
Eller er der ikke noget, der er gået op for Dansk Folkeparti i den her sammenhæng?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-08:
Og så havde jeg da ikke en forventning om – heller ikke med den vedtagelsestekst, som flertallet er blevet enige om – at det skulle vare meget lang tid, flere år, før man fandt en mere hensigtsmæssig ny regel for, hvordan man kunne sørge for, at vi får flere speciallæger hurtigere i hele landet.
Jeg kan ikke helt forstå, hvad det er, fru Camilla Hersom siger, for det lyder jo nærmest, som om det skulle tage halve år, måske hele år.
Det er jo ikke det, jeg egentlig forventer – heller ikke, når jeg hører de andre ordførere.
Og grunden til, at vi også fremhæver muligheden for at suspendere, er netop, at vi vil lægge et yderligere pres, så man får en hurtig løsning – og gerne en løsning inden sommerferien.
Camilla Hersom (RV), 2013-05-08:
Men en suspendering vil jo sige, at det, der er det gældende regelsæt i dag, ikke længere gælder.
Hvad har Det Konservative Folkeparti så forestillet sig man skulle sætte i stedet?
Altså, folk skal jo agere efter noget derude i de forløb, de er i gang med, og i den måde, de planlægger deres uddannelse på, og de stillinger, de søger.
Selv om der er tale om, at det måske er en suspendering resten af året, er det jo en lang periode, når det, der egentlig er den samlede periode for øjeblikket, er 4 år, og når man ikke har nogen som helst idé om, hvad der måtte komme ud af de drøftelser, der nu skal startes.
Har man slet ikke gjort sig den overvejelse
, hvad konsekvensen ville blive, hvis der rent faktisk havde været flertal for det, der er lagt frem i salen i dag, og som der gudskelov ikke er flertal for?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-08:
Jamen jeg kan ikke forstå, hvorfor fru Camilla Hersom mener, det kan have en konsekvens for dem, der gerne har villet ind i et forløb og faktisk er kommet ind i et forløb, at fortsætte med det forløb.
Jeg kan overhovedet ikke se, at det skulle have nogen negative konsekvenser, derved at man finder en meget, meget hurtig løsning på, hvordan man får en mere hensigtsmæssig 4-årsregel.
Camilla Hersom (RV), 2013-05-08:
Jeg vil egentlig starte med at beklage, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som vi og et bredt flertal står bag.
Så har jeg lyst til at stille fru Benedikte Kiær et spørgsmål, for fru Benedikte Kiær har jo selv en fortid som minister og ved derfor, hvad det vil sige at tage den form for ansvar på sig: Hvad forestiller Det Konservative Folkeparti sig egentlig der skulle ske, hvis man suspenderede 4-årsreglen i en periode?
Der bliver sagt, at det er for at lægge pres på parterne, men hvad ville der ske ude i den virkelige verden, hvor der faktisk lige nu er læger, der er i gang med uddannelsesforløb, og som skal vide, hvad de har med at gøre?
Hvad vil konsekvensen være?
Har man overvejet det?
For det er jo heller ikke omkostningsfrit at lægge sit navn til en vedtagelsestekst, som ville have det som konsekvens, hvis der var et flertal for den.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-08:
Jeg tror, det er meget alvorligt for dem, det egentlig drejer sig om, dem, som så bliver tabt på gulvet, mens vi venter på, at der kommer en god løsning på bordet.
Og jeg tror faktisk, at man vil kunne finde en god løsning meget hurtigere, hvis der er et yderligere pres på alle parter ved netop at lave den her suspendering.
Men vi er jo alle sammen enige om målet, så det kan vi jo glæde os over i dag, nemlig at der er et flertal for, at vi får en mere hensigtsmæssig metode og en mere hensigtsmæssig 4-årsregel.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-05-08:
Ja, og så er mit spørgsmål: Vil det være gunstigt for parterne at suspendere reglen?
Jeg synes, at det ville være gunstigere, at vi kunne have fået et endnu bredere flertal end det, der nu står bag teksten til forslag til vedtagelse i dag.
Her kan det undre mig med baggrund i Det Konservative Folkepartis holdning til sundhedsvæsen, specialisering, sikring af kompetencer og kapacitet i sundhedsvæsenet, at Det Konservative Folkeparti vil foreslå, at vi suspenderer reglen.
Jeg forstår ikke Det Konservative Folkeparti i den her sammenhæng.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-08:
Jamen det vil jeg da gerne kvittere for, altså det forslag til tekst, som kom, lige før vi gik i gang med den her forespørgselsdebat.
Det fremhævede jeg jo så også i min ordførertale.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-05-08:
Tak for det.
Jeg bider mærke i, at fru Benedikte Kiær siger, at det er nødvendigt med en god dialog fremover, og at man skal ind på en konstruktiv bane.
Man skal forsøge at få nye løsninger på bordet, som fru Benedikte Kiær også siger.
Så stiller jeg bare spørgsmålet: Mon fru Benedikte Kiær har læst den tekst til forslag til vedtagelse, som jeg har sendt til fru Benedikte Kiær så sent som her i dag, hvor vi jo lige nøjagtig slår ind på, at alle interessenter på området skal indgå i et samarbejde, som skal starte før sommerferien og barsle med en status inden nytår, lige nøjagtig i et forsøg på at prøve at finde løsninger, modeller, via dialog?
Det er mit spørgsmål til fru Benedikte Kiær.
Liselott Blixt (DF), 2013-05-08:
Jamen jeg har ikke sagt, at 4-årsreglen har gjort, at der ikke kom flere speciallæger til.
Jeg siger bare, at den er uhensigtsmæssig.
Vi ser for mange læger forlade Danmark.
Vi ser, at der er flere læger, der søger til Sverige og Norge, fordi de får nogle andre tilbud, end vi har i Danmark.
Det kunne jo så også være, at nogle af de problemer, vi ser med de speciallæger, vi har, skyldes, at det er mennesker, der ikke ønsker at arbejde med det speciale.
Altså, det er vel ikke det, vi ønsker?
Camilla Hersom (RV), 2013-05-08:
Tak for det.
Jeg vil indlede med at sige, at jeg faktisk har meget stor sympati for, at Dansk Folkeparti rejser en debat om prostatakræft med det beslutningsforslag, som vi diskuterer nu.
Der er utvivlsomt et reelt behov for, at mænd generelt bliver mere opmærksomme på de symptomer, der findes på prostatakræft.
Det er jo også derfor, at vi har afsat 2 mio. kr. i satspuljen i 2013 til at nå især de ressourcesvage mænd, der måske ikke selv har overskud eller en partner med overskud til at reagere på de symptomer, der er, for vi er klar over, at det er vigtigt, at man så kommer til lægen.
Men når det er sagt, må det væsentligste spørgsmål være, hvis man overvejer at lave folkeundersøgelser med henblik på opsporing af en enkelt sygdom, om disse undersøgelser bidrager med tilstrækkelig gevinst med hensyn til såvel opsporing som behandling og i sidste ende jo forhindring af sygdom eller død.
Der ligger der jo bare klare resultater, som taler imod det, og som tværtimod peger på, at det faktisk vil give anledning til ængstelse og bekymring og alvorlige bivirkninger hos en række mænd, fordi man vil finde celler, der kan udvikle sig, og behandle dem, også før de har udviklet sig til egentlig prostatakræft.
På den baggrund vil vi afvise forslaget.