Per Stig Møller (KF), 2008-05-22:
Jeg er altid glad for at drøfte den markante indsats …
Jeg er altid glad for ...
Jeg prøver for tredje gang.
Jeg er altid glad for at drøfte den markante indsats, som ydes fra dansk side for at styrke den humanitære folkeret og menneskerettighederne, både generelt og i relation til terrorbekæmpelse.
Beslutningsforslaget er udtryk for et engagement i udviklingen af den internationale retsorden, herunder den humanitære folkeret.
Det byder jeg velkommen
jeg byder ethvert engagement i den humanitære folkeret og internationale retsorden velkommen.
Det er også det engagement, der naturligvis kendetegner regeringens politik.
Regeringen fører således dagligt, både på det politiske og på det praktiske niveau, en offensiv, målrettet og effektiv politik, som skal sikre, at den internationale retsorden og særlig den humanitære folkeret hele tiden udbygges og styrkes.
Det burde ikke komme som en overraskelse, at regeringen er fuldstændig enig i, at kampen mod terrorisme skal føres i overensstemmelse med folkeretten.
Det har været regeringens politik lige fra starten, og jeg har mange gange slået fast, at dette er et helt centralt princip.
Ligesom vi i kampen mellem demokrati og nazisme ikke måtte gøre os selv til nazister ved at bruge nazisternes metoder, så skal vi ikke i kampen mod terrorismen bruge terroristernes metoder.
Det er selvsagt også vigtigt, at de lande, som vi samarbejder med i kampen mod terror, handler i fuld overensstemmelse med folkeretten, og vi reagerer derfor, hvis det konstateres, at vores partnere ikke overholder reglerne, og det gælder selvfølgelig også i forhold til USA.
Vi har taget og vil fortsat tage klar afstand fra enhver krænkelse af individets rettigheder - det gælder tortur og anden mishandling - uanset hvem der udøver den og hvor det finder sted.
Det gælder også tidsubestemt tilbageholdelse, det gælder CIA's hemmelige fangeprogrammer, og i relation til Guantánamo gælder det både den tidsubegrænsede tilbageholdelse og de elementer i Military Commissions Act, som der er grund til at kritisere.
Ingen er således i tvivl om den danske holdning - heller ikke USA.
Regeringen har gentagne gange taget disse spørgsmål op med den amerikanske administration, både offentligt og i bilaterale samtaler.
Vi har udtrykt kritik, når der har været grundlag for kritik, men vi har samtidig også bestræbt os på at kombinere kritikken med konstruktive forslag til, hvordan man sikrer, at reglerne overholdes, og vi peger konkret på, hvor der skal ske ændringer.
Som jeg sagde her i salen den 23. januar, så reagerer regeringen, når der er grundlag for det, også over for USA, som jeg senest har kritiseret i forbindelse med debatten om waterboarding, og vi vil fortsætte den intensive dialog om disse emner, både bilateralt og gennem EU.
Det foreslås i beslutningsforslaget, at Folketinget pålægger regeringen utvetydigt at kræve respekt for den humanitære folkeret og menneskerettighederne i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme.
Det er allerede regeringens politik, og det er en politik, som i vidt omfang er i overensstemmelse med Amnesty Internationals 13-punkts-program.
I den forbindelse vil jeg fremhæve, at der allerede pågår en intensiv dialog mellem EU og USA om disse spørgsmål.
Det fremgår af topmødeerklæringerne fra de seneste topmøder mellem EU og USA, at man fra begge sider tillægger denne dialog stor betydning.
Endvidere har EU efter bl.a. dansk pres vedtaget interne retningslinjer om den humanitære folkeret, som vil sikre, at dette aspekt inddrages i alle EU's politikker.
Beslutningsforslaget er således allerede en realitet på begge punkter, og så kunne jeg jo stoppe her, men jeg vil faktisk gerne benytte lejligheden til at redegøre for alt det, som regeringen har gjort og gør for at styrke den internationale retsorden, for jeg finder som forslagsstillerne, at det er vigtigt, og vil derfor også benytte lejligheden til at understrege, hvad vi er i gang med.
Styrkelsen af den internationale retsorden er blandt regeringens vigtigste udenrigspolitiske prioriteter.
Danmark har bl.a. i Sikkerhedsrådet og i bureauet for Den Internationale Straffedomstol igennem de seneste år ført en målrettet og aktiv politik for at sikre en konsolidering og udbygning af det internationale retssystem.
Regeringen har længe arbejdet for en klarere international ramme for håndtering af tilbageholdte.
Det gælder særlige internationale militæroperationer, hvori flere stater deltager.
Regeringen har derfor taget initiativ til en international proces, der skal ende med en fælles international forståelse af, hvordan tilbageholdte skal behandles, uanset hvem der tilbageholder dem, og i hvilken sammenhæng det sker.
Vi skal på den måde bl.a. sikre, at Den Internationale Røde Kors Komité altid har adgang til tilbageholdte, også hvis de skulle befinde sig i hemmelige fængsler.
Det har givet genklang i det internationale samfund.
Initiativet, som internationalt betegnes The Copenhagen Process - så kan man jo se, hvor det kommer fra - blev indledt med en konference i København i oktober sidste år med deltagelse af en række centrale lande fra alle verdensdele og internationale organisationer som FN og Den Internationale Røde Kors Komité.
Regeringen arbejder desuden fortsat på yderligere at styrke individets rettigheder i relation til FN's og EU's terrorlister.
Vi har allerede gjort markante fremskridt med etableringen af et focal point i FN under det danske medlemskab af Sikkerhedsrådet og med de nye EU-procedurer, som blev vedtaget sidste år.
Men der skal gøres mere, og regeringen arbejder derfor tæt sammen med ligesindede lande, såsom Schweiz og Lichtenstein, der har tradition for at arbejde inden for dette område og for at fremsætte forslag om det her.
Dem arbejder vi med, bl.a. for at få en mere generel styrkelse af retssikkerheden for individer, som bliver omfattet af FN's sanktionsregimer.
Som alle her i salen ved, yder Danmark endvidere en betydelig politisk, økonomisk og praktisk indsats for at fremme respekten for menneskerettighederne i alle dele af verden.
Lad mig her blot nævne følgende: Bekæmpelse af tortur har i mange år været en mærkesag i Danmarks menneskerettighedspolitik, og vi indtager en førende position på dette område.
Hvert år fremlægger og forhandler Danmark en omfattende resolution mod tortur i FN, herunder i generalforsamlingen.
Desuden bistår Danmark de forskellige EU-formandskaber med at lede EU’s globale indsats mod tortur.
Danmark arbejder også for at fremme og værne om frihedsrettigheder som ytrings- og religionsfrihed i FN og andre fora.
Som bekendt er debatten herom blevet skærpet de senere år, og menneskerettighederne kommer under pres.
Fra dansk side har vi aktivt sammen med det øvrige EU søgt at stå vagt om bl.a. ytrings- og pressefriheden og afvist forsøgene på uacceptable indskrænkninger heri, samtidig med at vi selvsagt udviser respekt for alle religioner og religiøse mindretal, og det forlanger vi på gensidig basis.
Jeg vil slutte med at fremhæve, at regeringen ikke arbejder alene, når det gælder indsatsen for at styrke den humanitære folkeret og menneskerettighederne.
Regeringen har heldigvis i mange tilfælde en tæt dialog med ngo'erne.
F.eks. har Røde Kors en helt særlig rolle som vogter af de internationale principper om beskyttelse af krigens ofre.
Det gælder både Den Internationale Røde Kors Komités uhindrede adgang til at tilbageholde personer under væbnede konflikter f.eks. på Guantánamobasen eller i hemmelige fængsler som nævnt, og det gælder Røde Kors' daglige arbejde i konfliktområder for at sikre humanitær bistand til flest muligt nødlidende civile.
Også i relation til styrkelsen af den humanitære folkeret har vi et tæt samarbejde med dansk Røde Kors.
Dette samarbejde har bl.a. resulteret i, at dansk Røde Kors og regeringen har besluttet at holde en særlig dag i 2009 for den humanitære folkeret.
Jeg skal i den forbindelse henvise til det brev, som dansk Røde Kors sendte mig den 28. februar, og som jeg har sørget for at alle partierne har fået en kopi af.
Efter regeringens opfattelse er beslutningsforslaget altså alt for tilbageskuende.
Vi er enige i alvoren i det her, men vi er altså også fremadrettede.
Vi kritiserer, når det er på sin plads, men vi prøver at styrke den internationale retsorden med andet og mere end kritik, nemlig også med konstruktive forslag.
Jeg skal derfor opfordre til, at beslutningsforslaget forkastes, og at alle partier i stedet støtter regeringens kritiske, fremadrettede og konstruktive indsats på området.