Marie Krarup (DF), 2011-11-17:
Jeg vil gerne begynde med at sige tak for de tre redegørelser og begynde med at tale om det nordiske samarbejde.
Danmark har et stærkt kulturelt, sprogligt og historisk slægtskab med de nordiske lande.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti glade for det nordiske samarbejde og så det gerne udbygget på visse områder.
De fællesnordiske værdier er respekt for individet, personlig frihed og personligt ansvar for begge køn og på samme præmisser.
Og disse friheder er kombineret med en stærk pligtfølelse over for fællesskabet.
Dansk Folkeparti mener, at det er afgørende at bevare Norden som et område, hvor disse værdier er de dominerende, hvor man kan leve og udfolde sig frit og føle, at det fællesskab, vi bidrager til, er værdifuldt.
Men i denne periode er vi udsat for en massiv påvirkning udefra, som gør det vigtigere end nogen sinde at forsvare de idealer om frihed og ligeværdighed, som de nordiske samfund bygger på.
Dansk Folkeparti ser derfor med bekymring på, at der nu i alle de nordiske lande findes religiøst funderede ideologiske kræfter, der har til formål at ændre på den ligeværdighed og den frihed, vi nordiske folk har kæmpet så hårdt for gennem tiderne.
Vi vil derfor bekæmpe de kræfter, der vil friheden og ligeværdigheden til livs.
Derfor har Dansk Folkeparti også været en arg modstander af indvandring fra lande med en frihedsfjendsk kultur, især når vi har kunnet observere, at nogle gæster fra disse lande ikke med glæde har taget del i den danske frihed og taget afstand fra deres hjemlands tvang og undertrykkelse, men desværre omvendt har forsøgt at udbrede egne undertrykkende normer og værdier i parallelle samfund i Danmark.
Siden 2001 er det heldigvis i stort omfang lykkedes Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti at bremse masseindvandringen til Danmark.
Det samme kan ikke siges om vores nordiske broderlande.
Danmark har givet 7.326, og Sverige har givet 69.972 opholdstilladelser.
Siden 2006 er næsten syv gange så mange udlændinge blevet familiesammenført til Sverige end til Danmark.
Danmark har givet 21.764 tilladelser, og Sverige har givet 147.535.
Sverige er et selvstændigt land, der selv på demokratisk vis må træffe beslutninger om, hvilken udlændingepolitik de vil føre, men det vækker bekymring i Dansk Folkeparti, at ladeportene stadig står åbne i Sverige.
Det afføder nemlig flere problemer for de øvrige lande i Norden.
Måske bruger nogle indvandrere bevidst Sverige som transit for at omgå de danske regler.
Den store andel af ikkevestlige indvandrere i Sverige med en antivestlig holdning bevirker, at området kan virke som arnested for radikaliserede terrorister, sådan som aktuelle sager desværre har vist.
På trods af at det indvandringskritiske parti, Sveriges Demokraterne, fik et godt valg til Riksdagen i september 2010, er det ikke lykkedes partiet at få indflydelse på udformningen af udlændingepolitikken i landet.
Det kan Dansk Folkeparti kun beklage og håbe på vil ændre sig på længere sigt.
Det ville klæde det nordiske samarbejde at tage sagen om ikkevestlig indvandring til de nordiske områder alvorligt.
For at sikre de værdier, vores samfund er bygget op på, må vi se i øjnene, at disse værdier kan trues af ukontrolleret indvandring til et eller flere lande i regionen.
Så til det arktiske samarbejde.
Også tak for denne redegørelse.
Åbningen af det arktiske område betyder meget for Danmark, fordi en stadig større del af vores havterritorium nu i højere og højere grad bliver farbart eller rettere sejlbart.
Åbningen af det arktiske område har især betydning for forsvaret, herunder naturligvis især for vores søværn.
Søværnet har til opgave at overvåge det danske havterritorium, at hævde det danske territoriums suverænitet og at sikre danske skibes sejlads i området.
Vores skibe skal længere mod nord og opholde sig i øde og stormomsuste farvande i længere tid ad gangen.
Den øgede skibstrafik nødvendiggør øget fokus på redningsberedskab i et område, der er endog meget vanskeligt at færdes i, og som har en udstrækning, der er svær at fatte.
Det er derfor Dansk Folkepartis holdning, at det kan blive nødvendigt i fremtiden at overveje, om det blå værn er udrustet med tidssvarende materiel.
Der har i flere år været særlig fokus på hæren på grund af missionen i Afghanistan, og flyvevåbnet bliver i det nuværende forlig i den grad tilgodeset med nye kampfly.
Derfor bør man kunne tænke på søværnet i det næste forsvarsforlig, der skal indgås i 2014 – det vil sige på et tidspunkt, hvor vi forventer at være ude af Afghanistan og derfor vil have frigjorte midler på forsvarsbudgettet.
Det er derfor Dansk Folkepartis forventning, at der kan være økonomisk mulighed for en eventuel opgradering, i takt med at opgaverne i de arktiske områder vokser.
Afslutningsvis vil jeg igen takke for redegørelserne og understrege Dansk Folkepartis positive indstilling til det nordiske og det arktiske samarbejde.
Der vil også fremover være rigeligt med opgaver at tage sig af.