runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2011-02-11:
Med hensyn til straf løser det som sagt sig selv, hvis man ikke har den 24-timers-regel.
Så er der jo ikke nogen straf.
Jeg mener ikke, vi skal rundt og straffe folk for at hænge plakater op 2 timer for tidligt.
Derfor er det en tåbelig regel, når den alligevel vil være relativt svær at at give en straf for.
Man kan give en bøde, eller hvad ved jeg, men jeg synes slet ikke, den skal være der.
Det er klart, at hvis lovgivningen ender med, at det er det, jeg skal, vil jeg selvfølgelig overholde loven lige så vel som alle andre kandidater.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-11:
Nu supplerede jeg egentlig med et spørgsmål til ordføreren: Hvad skal vi gøre ved den pågældende kandidat?
Det svarede ordføreren ikke på, men det får han nu lejlighed til at svare på her.
Så vil jeg sige, at jeg forstår, at ordføreren under ingen omstændigheder vil sætte navn og adresse og telefonnummer på plakaterne, og så vil jeg sige, at her står ordføreren jo egentlig og siger, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget, vil ordføreren overtræde landets love.
Er det godt for en kandidat?
Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Hvis vi skulle udligne uligheden totalt, skulle vi alle sammen tjene det samme, betale det samme og lave det samme.
Det vil aldrig nogen sinde ske i Danmark – forhåbentlig da ikke.
Der er forskel, men der har været en større forskel, end vi ser i dag.
Der var et A- og et B-hold – et A-hold, der stod på lange ventelister, som vi så det i 2001, og et B-hold, der kunne gå til det private med en sundhedsforsikring, de fik fra det firma, de var ansat i, eller som de selv betalte, fordi de havde en pengepung, der svarede dertil.
Dengang var der en kæmpe kløft.
Vi har udlignet det, så rengøringsassistenten, kontormedarbejderen, slagterimedarbejderen nu kan få det samme.
Så kløften er faktisk blevet mindre.
Vi har udlignet en forskel, men der vil altid bestå en forskel.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-11:
Dette lovforslag har til formål at sikre retten til ved offentlige valg at opsætte valgplakater på vejareal.
Venstre hilser det meget velkomment, at der nu fastsættes ensartede regler for opsætning af valgplakater, uanset hvilken myndighed der ejer den pågældende vej, samt at de ensartede regler bliver landsdækkende, så alle bliver behandlet ens, så der ikke længere kan ske en vilkårlig administration af, hvordan der bliver handlet fra myndighedernes side i forvaltningen af regler vedrørende valgagitatoriske forhold.
F.eks. går næsten alle valg og folkeafstemninger på tværs af kommunegrænser og kommunale vejmyndigheders forvaltningsudøvelse.
Der findes mange eksempler på, hvordan der hidtil er handlet omkring administrationen af valgplakaters opsætning, der ikke er et demokratisk folkestyre værdigt.
De foreslåede regler medfører, at der både sikres partier og kandidater ret til opsætning af plakater, men også en retssikkerhed omkring sagsbehandlingen i forhold til plakater, der ikke er opsat hensigtsmæssigt eller ikke følger lovens bestemmelser, der også har til formål at have trafiksikkerheden for øje.
Venstre synes, at transportministeren ved udformningen af de konkrete og detaljerede bestemmelser har fundet en god balance mellem hensynet til, at der op til et valg skal kunne ske agitation i det åbne rum og dermed skabes den stemning, der også skal få stemmeprocenten i vejret, og hensynet til, at der også miljømæssigt og trafiksikkerhedsmæssigt skal tages et hensyn.
Venstre kan derfor bakke op om dette gode lovforslag.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-11:
Hvis dette lovforslag bliver vedtaget, er det således, at der ved et folketingsvalg tidligst må sættes plakater op 24 timer efter, at valget er udskrevet.
Det håber jeg at ordføreren er enig med mig i.
Hvis der nu er en kandidat, der sætter en plakat op inden for de 24 timer, er det ulovligt.
Så skal plakaten pilles ned igen.
Efter 24 timer er det lovligt, at plakaten hænger der.
Synes ordføreren ikke, at det er en lidt rodet formulering?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-11:
Det er rigtigt, at bestemmelsen er således udformet i lovforslaget, at der skal gå 24 timer, før man lovligt kan sælge valgplakater op.
Jeg går da ud fra, at demokratiske partier og demokratiske kandidater følger landets love, men selvfølgelig kan der ske det, at der er en enkelt, der har forvildet sig ud med plakater, før de 24 timer er gået.
Så har vi den situation, at vedkommende bliver pålagt at få dem fjernet inden for 24 timer, og så kommer man i den situation, at det pludselig er lovligt.
Jeg kan ikke se de helt store problemer i de enkeltstående tilfælde, hvor det vil ske.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-11:
Jeg konstaterer, at ordføreren synes, det er i orden, at vi laver noget, der er ulovligt, bare det bliver lovligt i løbet af kort tid.
Det er så fint nok for mig, men jeg synes, det er en mærkelig måde at lovgive på.
Jeg ved, ordføreren er advokat.
Jeg er ikke sikker på, alle andre love ville gå igennem på samme måde.
Jeg har et andet spørgsmål.
Ved private fællesveje må vi jo hænge tingene op i elmaster og lignende.
Nogle af elmasterne ved private fællesveje står en meter eller to inde på private grunde.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-11:
Allerførst vil jeg lige sige, at sådan som ordføreren, hr. Jens Christian Lund, konkluderede før om, hvad jeg mener, i hvert fald er helt forkert konkluderet.
Jeg sagde udtrykkeligt, at jeg går ud fra, at demokratiske partier og demokratiske kandidater i et demokratisk samfund ikke bryder loven, og det går jeg stærkt ud fra.
Det er også min holdning, at man ikke skal gøre det.
Det var det ene.
Den situation, som ordføreren her beskriver, sker jo ikke på vejareal, hvis det er 2 m inde på en privat mands ejendom.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Jeg må komplimentere ministeren for hans nye billede – at man kan åbne ekstra kasser i supermarkedet, og det er der ingen, der kan blive sure over.
Jeg tror, at alle er glade for kvikkasser, men når man står i Bilka eller andre steder og har hele kurven fyldt, kan man ikke benytte sig af en kvikkasse, så kan man kun tage den kø, der er ved de andre kasser.
Og hvis man nåede dertil, at køen ved kvikkassen pludselig fyldte langt, langt mere og køerne af mennesker med de store kurve fyldt blev længere og længere og længere, tror jeg sådan set også, der hurtigt ville blive oprør inde i supermarkedet.
Ministeren siger, at det er et falsk billede, at folk skubbes bag i køen.
Men jeg vil godt have ministeren til så at forklare, at hvis det er sådan, at der kun er et bestemt antal læger til rådighed, f.eks. privatpraktiserende speciallæger, og de kan behandle nogle patienter – døgnet har 24 timer, hvis man kan sige det på den måde – hvordan kan det så være, at man ikke skubber andre mennesker bag i køen, når man selv kommer foran, når man selv via en sundhedsforsikring køber sig til at komme foran i køen?
Der er vel altid nogen, der skal bagest, ellers var der jo ikke noget ræsonnement bag det at have en sundhedsforsikring.
Anne Baastrup (SF), 2011-02-11:
I § 103 d står der, at en ophængt valgplakat skal være forsynet med navn, adresse og telefonnummer på den fysiske og juridiske person, der har iværksat plakatophængningen.
Jeg går ud fra, at hr. Flemming Damgaard Larsen har lavet alle sine plakater.
Står der det på hr. Flemming Damgaard Larsens plakater nu?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-11:
Ja, det er rigtigt, jeg har lavet mine plakater.
Det betyder, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget, så skal jeg også sætte den anden persons navn og adresse på, som er ansvarlig for min plakatopsætning.
Lige da jeg så lovforslaget, synes jeg også, det var noget mærkeligt noget, men det har jeg så drøftet en del med transportministeren, og nu kan jeg godt se, at det er særdeles hensigtsmæssigt.
Det er meget hensigtsmæssigt, fordi det betyder, at som det er i dag, kan vejmyndighederne bare komme og pille ens plakat ned, men det kan vejmyndighederne ikke længere.
Der går 24 timer, hvor man selv får mulighed for det.
Men for at man hurtigt kan få kontakt med den kandidat og det parti, som er ansvarlig for plakatomsætningen, er det, at navn og telefonnummer skal stå her, og det synes jeg er helt rimeligt.
Derfor synes jeg bare, at man skal gøre det her så enkelt og let som muligt for alle parter.
Anne Baastrup (SF), 2011-02-11:
Jeg spurgte en fra en kommune, der altid har lavet aftaler, om, hvordan vi ordner det med plakaterne, og det er så kommunen, der konkret står for at sætte dem op, og der er bestemte steder, hvor kommunen sætter de plakater op, som kandidaterne afleverer.
Vil hr. Flemming Damgaard Larsen mene, at det her kan lade sig gøre fremover med vedtagelsen af det her lovforslag?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-11:
Nej, for det her lovforslag – og det er jo det gode ved lovforslaget – giver jo et retskrav, det giver en ret til de enkelte partier uanset størrelse.
Det giver også et retskrav til de enkelte kandidater.
De, der er meget aktive, kan få mange plakater hængt op, de, der ikke er så aktive, kan ikke.
Og det er jo lidt urimeligt, synes jeg – det er så min personlige og politiske holdning – at skatteyderne skal betale for, at vi sætter vores valgplakater op.
Det må de enkelte partier selvfølgelig selv stå for.
Kim Christiansen (DF), 2011-02-11:
Hovedformålet med lovforslaget er jo at få ensrettet reglerne, så man i den situation, hvor der skal hænges plakater op, ikke skal til at søge hver enkelt kommune om tilladelse.
Det kan der jo sådan set være sund fornuft i, selv om jeg godt vil medgive, at mange kommuner egentlig har nogle rigtig gode regler på det her område, men selvfølgelig er det da en administrativ lettelse, at man fremover ikke skal søge ved de enkelte kommuner.
Men så er det også, ligesom om jeg synes, at det der med lettelserne måske holder lidt op.
Nu skal man altså til at sætte navn og adresse på sine plakater på den ansvarlige for ophængning af plakaten.
Der kan jeg da godt sige at det i mit tilfælde altså er mig selv, og jeg ønsker ikke at have min private adresse til at hænge på en masse lygtepæle til det kommende folketingsvalg.
Man kan jo kigge på plakaten, og så vil man kunne konstatere, hvem plakaten tilhører.
Det er nemlig tit og ofte det billede, der er, så det burde i hvert fald være til at overskue.
Et andet minus synes jeg er, at man vil give lov til, at folk kan rende og sømme plakater op på vejtræer rundtomkring.
Nu ved jeg godt, at man vil sige, at de jo selvfølgelig skal sættes op med noget andet, med strips, men lur mig, om mange ikke vil foretrække den nemme løsning, nemlig at tage en hammer og lidt søm med.
Det forslag synes jeg man skal pille ud; vi skal ikke have valgplakater til at hænge på vores vejtræer.
Der er også en passus om, at man nu så kan få nogle pinde, som man kan sætte i rabatten.
Det har KL været kritiske over for i høringssvarene, bl.a. sammen med flere andre.
Det er også et af de punkter, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald synes vi vil sætte lidt spørgsmålstegn ved.
Det kan, i hvert fald i min optik, gå ud over trafiksikkerheden, at man i en kommende valgkamp får de her pinde til at stå langs rabatterne i hele Danmark.
Hr. Flemming Damgaard Larsen nævnte i sin ordførertale flere gange, at det her var nemt og det var enkelt.
Jeg synes måske egentlig, at nogle af tingene bliver lidt mere bøvlede.
Den eneste fordel er den, at man ikke skal søge lokalt, det er en stor fordel, men der er altså mange ting i det her lovforslag – synes jeg – som vi skal have kigget på i udvalgsarbejdet, inden Dansk Folkeparti kan sige ja eller nej til det.
Så jeg håber på et godt udvalgsarbejde, og på, at vi kan få taget fat i noget af det her.
Hr. Jens Christian Lund nævnte også det med de 24 timer.
Det er jo helt grotesk.
Altså, hæng nu de plakater op, når valget er udskrevet.
Og hvis man som sagt så lige er lidt sendrægtig, så er det jo faktisk lovligt, at de hænger der.
Så det synes jeg også er en dårlig regel; det er jeg helt enig med hr. Jens Christian Lund i.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-11:
Ja, nu svarede ordføreren lidt på det.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti er lidt kritisk over for det her lovforslag, så jeg vil jo spørge: Hvad mener Dansk Folkepartis ordfører at konsekvensen skal være for den kandidat, der bevidst sætter plakater ulovligt op inden for de første 24 timer, vel vidende, at hvis man bare lader være med at følge loven, bliver det lovligt i løbet af et antal timer?
Synes Dansk Folkeparti, det er godt for retsbevidstheden, eller har Dansk Folkeparti et forslag til, hvordan det her kan tackles?
Kim Christiansen (DF), 2011-02-11:
Jeg vil starte med at sige til hr. Jens Christian Lund, at det jo er tilladt at frafalde, hvis man har fået svar på sit spørgsmål i ordførerens tale.
Jeg har svaret på det, nemlig at jeg synes, man skal pille den 24-timers-regel ud.
Den er ligegyldig, den vil kun give noget ekstra administration.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-11:
Tak, formand.
Så vil jeg sige til ministeren, at der her er et lovforslag, som jeg er enig i giver administrative lettelser.
For en gangs skyld har regeringen fremsat et lovforslag med administrative lettelser, som ikke har katastrofale virkninger for landets økonomi.
Så det vil jeg da gerne rose ministeren for.
Vi er enige i, at det her retskrav, som der nu kommer, sådan at man ikke behøver at søge kommunen om tilladelse, absolut er en administrativ lettelse.
Men der er nogle ting, som vi er i tvivl om, bl.a. det, jeg spurgte Venstres ordfører om.
Vi har i vores kreds en person, der jævnligt har sat valgplakater ulovligt op, fordi det er den mest sikre måde at komme i fjernsynet på.
Er ministeren med hensyn til det her lovforslag enig med mig i, at hvis man hænger valgplakater ulovligt op inden for de første 24 timer, efter at folketingsvalget er udskrevet, og man, når man får besked på at pille dem ned, ikke piller dem ned, så er det efter de 24 timer lovligt, og så kan man bare lade dem hænge?
Det vil sige, at man så i hvert fald har fået bonus for at overtræde landets love.
Der er selvfølgelig nogle problemer.
Så vil jeg godt sige, at der er ting, som jeg …
jeg vil gerne sige noget til ministeren, det her er meget vigtigt!
Lovforslaget opererer med, at der ude i landområderne skal være en afstand på 100 m fra et vejkryds, hvor der ikke må være plakater. Jeg vil ikke protestere mod det, men jeg vil godt have, at vi i udvalget kommer til at drøfte, om det er et rimeligt krav,
at det er 100 m.
Der er jo mange steder ude i landområderne, hvor der er mange vejkryds, og det vil sige, at hvis der er krav om, at det skal være 100 m, så er der mange steder, hvor der ikke kan sættes plakater op.
Jeg synes måske, at det er svært at begrunde, at det af hensyn til vejsikkerheden er 100 m. Så vil jeg også godt bede ministeren om at kommentere det med, at der skal være en seddel på valgplakaterne med navn, adresse og telefonnummer på den, der er ansvarlig for plakaterne.
Jeg ved ikke, om det er et større problem, men det er i hvert fald et nyt problem, som opstår for folk.
Jeg kan godt forstå, hvad ministeren vil med forslaget, men jeg vil godt have, at ministeren kommenterer, om det nu er en meget klog beslutning, og hvordan ministeren mener at det i det praktiske liv skal løses for folk.
Ellers synes jeg, det er fint, at der er nogle klare retningslinjer for, hvordan man må hænge plakater op, og hvor man må hænge plakater op.
Vi noterer os også, at det måske er lidt overraskende, at man ikke må hænge plakater op i nærheden af motorvejen, hvorimod man på gården, der ligger lige ved siden af motorvejen, må stille kæmpestore plakater op, f.eks. hvor der står halmballer eller sådan noget.
Men vi konstaterer, at sådan er det, og det er nok til gavn for de store partier, der har mange penge.
Men vi er relativt positive over for de her ting og håber, at vi i udvalgsarbejdet får afklaret de problemer, vi har med lovforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
I min verden strider det helt afgørende mod principper i det danske sundhedsvæsen, at nogle patienter skal vente 3 dage på at få en behandling, mens andre patienter skal vente i 3 måneder på at få den samme behandling – alene med henvisning til, om man har en sundhedsforsikring, om man har ressourcerne, om man har en arbejdsgiver, og om man er på det danske arbejdsmarked.
Det synes jeg er et helt grundlæggende princip, som man nu er ved at gøre op med.
I min verden skal folk ikke behandles ud fra, hvor stor deres tegnebog er, eller hvilke sundhedsforsikringer de har, men ud fra, hvor alvorlig deres sygdom er.
Kan Venstre ikke godt tilslutte sig, at vi i Danmark har nogle principper i sundhedsloven om, at der skal sikres lige og fri adgang til sundhedsbehandling, og at det jo derfor er en meget, meget uheldig forskelsbehandling, der sker af patienterne, i takt med at flere og flere er sundhedsforsikret?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-11:
Venstre støtter helt op om det, der står i sundhedsloven – som vi selv har været med til at vedtage – om, at der er fri og lige adgang til sundhedsbehandling.
Det betyder, at alle, der har behov og brug for akut behandling, bliver behandlet akut, og alle, der har brug for en planlagt behandling, kommer ind til lægen og bliver henvist til sygehuset, hvis der er behov for, at sygehuset yder en behandling.
Derudover har vi jo indført et udvidet frit valg.
Det gør, at det offentlige skal tilbyde den planlagte behandling inden for 30 dage.
Kan det offentlige ikke det, har patienten ret til at søge behandling på et privathospital eller en privatklinik, som regionerne har etableret aftaler med.
Så på den måde har vi jo alle en sundhedsforsikring.
Det generer ikke mig, hvis der er nogle, der har forsikret sig via en arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring og derved kan tage på et privathospital efter en lægehenvisning og få foretaget en knæoperation efter 3 dage, for hvis de tager derhen, og jeg får ondt i knæet – og jeg har ikke en sundhedsforsikring – ja, så giver de faktisk mig mulighed for at komme hurtigere til i det offentlige regi.
Så kan jeg måske komme til inden for 29 dage i stedet for 30 dage.
Så det synes jeg er en rigtig god ordning, for det betyder jo, at vi alle bliver hurtigere behandlet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Jeg kan forstå på Venstre, at patienterne i virkeligheden bare skal være glade for, at de »kun« venter 3 måneder, for hvis ikke det var for alle de her sundhedsforsikringer, kunne folk vente 5 måneder.
Det synes jeg er meget mærkeligt.
Så synes jeg, at udlægningen af § 2 i sundhedsloven, altså, at det gælder, hvis man skal akut til, er en stor indsnævring af, hvad § 2 egentlig handler om, nemlig den lige og frie adgang.
Men det er da tankevækkende, at Venstre tolker den på den måde.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ordføreren ikke kan se, at i takt med at Venstre har været med til at skabe et sundhedsmarked og sikre, at sundhedsforsikringerne primært gælder for de mennesker, der i forvejen er på arbejdsmarkedet, i forvejen er mest veluddannede, i forvejen har de højeste lønninger og er under 55 år, skaber man ulige muligheder for alle de mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet eller er på et arbejdssted og har lave lønninger.
Det er en meget, meget heftig forskelsbehandling, man har gang i her.
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-11:
Jeg forstår simpelt hen ikke Socialdemokratiets holdning til hele det danske samfund, og at man siger, at det, at der er nogle få, der kan få, blokerer for, at ingen kan få noget som helst.
Det er sådan set det, der er udgangspunktet i fru Sophie Hæstorp Andersens udlægning.
Det er sådan, at lægen altid skal prioritere den mest syge frem for den mindre syge.
Det står i lægernes lægeløfte, og jeg er sikker på, at lægerne er meget optaget af, at det er sådan, de agerer i forhold til indtaget af patienter, uanset om det er i privat eller i offentligt regi.
Jeg vil så gerne gentage, at vi alle har mulighed for at gå ind ad den samme dør hos den praktiserende læge, og vi har alle mulighed for at gå ind ad den samme dør til det offentlige sygehusvæsen og få en hurtig og kvalificeret behandling.
At der så er nogle, der har mulighed for at gå fra den praktiserende læge og ud på et privathospital for at blive behandlet, fordi de har en sundhedsforsikring, synes jeg er dejligt, for det gør, at der bliver hurtigere plads til mig på det offentlige sygehus, hvis jeg har brug for det.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-11:
Hvis to patienter har den samme knælidelse – nu brugte ordføreren selv det med, at man havde behov for en knæoperation – er det så rimeligt, at en person med en privat sundhedsforsikring kommer foran til behandling på et offentligt sygehus, det vil sige en behandling, der i sidste ende er offentligt finansieret?
Hvis der er to patienter, som er lige dårlige, en skolelærer og en direktør, synes ordføreren så, det er rimeligt, at direktøren, fordi denne har en privat sundhedsforsikring, kommer til 2 uger før til behandling på et offentligt sygehus?
Synes ordføreren, det er rimeligt?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-11:
Nu er slagteriarbejderen jo også omfattet af de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, så det kunne være, at det var slagteriarbejderen, der gerne ville hurtigt tilbage på job og stå og skære skinker ud, der kom ind via en sundhedsforsikring og blev behandlet og på den måde kunne komme meget, meget hurtigt tilbage på arbejdspladsen, hvilket arbejdsgiveren så ville være meget glad for, fordi det skaber vækst og velfærd i samfundet.
Så jeg synes, det er rigtig godt, at der er den ordning.
Så uanset om vi skal behandles i det private eller i det offentlige, har vi altså mulighed for at få en hurtig behandling, hvis vi bevæger os derhen, hvor den korteste ventetid er.
Nu synes jeg, hr. Jonas Dahl skal læse betingelserne i forhold til de skattefrie sundhedsforsikringer.
Det er jo sådan, at de kan tegnes af både offentlige og private virksomheder, og der er faktisk en række offentlige virksomheder, der har gjort det.
Der er en række socialdemokratisk ledede kommuner, der har tegnet sundhedsforsikringer for deres medarbejdere, og der er lavet et klart regelsæt i et dokument under KL.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-11:
Jeg vil bare ganske kort høre Dansk Folkepartis ordfører: Synes Dansk Folkeparti, at man skal udbrede den her skattesubsidiering, så den også f.eks. vil tilgodese efterlønnere, førtidspensionister og folkepensionister, som så også kunne trække en eventuel sundhedsforsikring fra i skat?
Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Jeg mener da helt sikkert, at kunne man finde nogle måder, så man kunne tegne en, kan jeg da ikke se nogen hindring i det.
Men jeg mener også, at der er så mange, der taler om, at vi skal arbejde noget mere for at skabe vækst.
Der er nogle, der mener, at vi skal arbejde 12 minutter mere for at øge produktionen rundtomkring.
Og der tænker jeg da at det må være godt at have en sundhedsforsikring, netop så man ikke går og er sygemeldt i så lang tid, men hurtigere kommer i arbejde – arbejde, der øger produktionen, og som gør, at vi skaber vækst i Danmark og også giver sig udslag i en økonomisk holdbarhed for netop dem, der ikke arbejder, dem, der skal have penge af kassen.
Det må være til gavn for hele Danmark.
Bertel Haarder (V), 2011-02-11:
Hvis man i et supermarked opretter en selvbetalingskasse, hvor de, der har en forsikring eller er med i en indkøbsforening, kan gå over, vil det jo gøre, at de andre kunder kommer hurtigere hen og kan få betalt for deres varer, altså kan blive ekspederet.
Det er det, der er ræsonnementet.
Der er en aftalt arbejdstid, og det er jo undersøgt, at disse speciallæger i gennemsnit arbejder 43 timer om ugen med de offentligt dækkede patienter.
De privatdækkede patienter kan heldigvis somme tider blive behandlet i lægernes fritid, og det går ikke ud over de offentligt betalte patienter.
Men jeg vil da godt understrege, at man selvfølgelig ikke i arbejdstiden må favorisere de privatbetalte patienter, det har både regionsrådsformand Bent Hansen og jeg meget klart sagt.