Flemming Bonne (SF), 2009-05-28:
Jeg sagde i min ordførertale ved førstebehandlingen, at det umiddelbart er positivt, at regeringen følger op på finansieringsaftalen.
Men jeg sagde samtidig, at lovforslaget er helt utilstrækkeligt, og at det slet ikke imødegår de problemer, en række kommuner slås med lige nu.
Flere kommuner har haft foretræde for Kommunaludvalget og redegjort for en række problemer.
Der er tale om 40 kommuner, som mener at have vanskeligheder i større eller mindre grad.
5 østjyske kommuner, som alle er vækstkommuner og har driftsudgifter i den lave ende, kan ikke klare investeringerne, der følger af den vækst, der er i området.
Flere af kommunerne forventer faktisk at komme under administration inden for det næste år.
Blandt kommunerne findes faktisk kommunen med de allerlaveste driftsudgifter i dette land.
Så har vi 6 fynske kommuner, som har problemer med stigende socialudgifter, og hvor der samtidig er et misforhold i, at de opkræver en høj kommuneskat, og at deres serviceniveau målt i kroner og øre ligger i den lave ende.
Der er altså for lidt penge til rådighed til velfærd i forhold til den skat, man opkræver.
Der er så endelig en række kommuner, der ligger ude i landets sårbare udkantsområder, som har nogle problemer, der er lidt større end dem.
I forbindelse med udvalgsbehandlingen er der stillet 26 spørgsmål og 4 samrådsspørgsmål, og SF har med en række spørgsmål forsøgt at få klarlagt, hvordan regeringen vil komme skævhederne i udligningssystemerne til livs, og vi har forsøgt at få nogle anvisninger på, hvordan de trængte kommuner sådan lige umiddelbart kan få skabt balance i deres budgetter.
Men indenrigs- og socialministeren anerkender ikke, at der er særlige økonomiske problemer som følge af udligningssystemet.
Ministeren vil tidligst åbne op for justeringer af systemet i 2012, og det er på trods af, at flere af kommunerne er nødsaget til at genåbne budgetterne i indeværende år, samtidig med at de har et højt skattetryk og lave udgifter at kæmpe med.
Det er ikke på nogen måde lykkedes at få ministeren til at signalere til kommunerne, hvilke handlemuligheder de står tilbage med i deres vanskelige situation.
Mener ministeren f.eks., at skatterne skal stige, eller er det i orden, at serviceniveauet skal sænkes yderligere på folkeskoleområdet, pasningsområdet og for de ældre – spørgsmålstegn.
For nogle af kommunerne har i forvejen de laveste udgifter på velfærdsområderne, og hvor meget skal de pines ned i forhold til andre kommuner?
Er løsningen det, som hr. Erling Bonnesen og Venstres gruppeformand, hr. Peter Christensen, er citeret for ved tidligere lejligheder, nemlig at kommunerne bare skal tage sig sammen og gå i gang med at rationalisere og med at skabe en ordentlig drift, og at de har alle mulighederne, for hvis bare de opfører sig fornuftigt, så går det hele?
I SF mener vi jo, at problemet er et helt andet.
Vi mener, at de økonomiske grundvilkår for kommunerne i Danmark er alt for forskellige, og der er tilsyneladende ikke nogen lyst til at gå ind og skabe et nogenlunde lige, nogenlunde rimeligt udgangspunkt for kommunerne, således at de i sund konkurrence med hverandre kan udvikle sig.
Det er jo den situation, vi skal forsøge at skabe.
Men sagen er altså, at vi efterlader nogle kommuner i en meget, meget vanskelig situation, og det synes jeg faktisk er for dårligt.
Da vi jo ikke er kommet længere siden førstebehandlingen og et helt klart flertal har valgt at sige nej til SF's model – vi ville jo gerne have en neutral kommission til at finde det rigtige system for os – så ser vi så frem til, at nogle af de ansvarlige partier nu må vise vejen for de her kommuner, altså hvad det er, de skal gøre for at få tingene til at hænge sammen.
Vi vil under alle omstændigheder stemme nej til lovforslaget ved tredjebehandlingen.