runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Det vil sige, at det er afhængigt af, hvilke produkter man gerne vil have, og hvilke man så kan få afsat.
Det er lige præcis derfor, at vi skal skabe så fleksible muligheder for det rent strukturelt og selvfølgelig også finansieringsmæssigt.
Det er jo en del af det at skabe nogle gode rammevilkår for et erhverv.
Jeg synes også, at man her skylder at sende nogle gode signaler til de mere end 150.000 danskere, hvis job er helt afhængigt af, at vi overhovedet har en landbrugssektor.
Ellers sætter man jo de 150.000 danske arbejdspladser på spil, og jeg synes, at vi skal bede SF om at komme med et svar på, hvorfor de skaber den usikkerhed på arbejdsmarkedet.
Der er også brug for at sende et klart signal til det danske arbejdsmarked om, at vi ønsker et godt og stærkt primærlandbrug i fremtiden, så vi kan sikre arbejdspladser også i fødevaresektoren som helhed.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-16:
Jeg kan jo høre, at Venstres ordfører har lært, hvad regeringens spindoktorer siger.
Man går jo herop og lirer de slogans af en gang til uden i øvrigt at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Det kunne jo være, at Venstre skulle have kigget på den der kommissionsundersøgelse, så de måske næste gang kunne svare på, hvor fordelene ophører.
Når Venstres ordfører så siger, at SF åbenbart ikke er særlig optaget af, at der er 150.000 arbejdspladser, der går tabt, vil jeg bare spørge: Når Venstre vil lave store brug, kan man så gøre det på anden måde end ved at nedlægge andre brug?
Det giver jo ikke nødvendigvis i sig selv flere slagteriarbejdspladser, og det giver ikke i sig selv mere mælk på mejerierne.
Så mit spørgsmål til Venstre er: Kan man blive stor, og kan man få flere arbejdere ind i produktionen ved at ændre på strukturen, altså ved at lade herremændene æde husmændene?
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Nu tror jeg, at det er tydeligt for enhver, at det er hr. Kristen Touborg, der er ude på skræmmebilledernes overdrev.
Det her handler jo lige præcis om at prøve at give svaret på nogle af de problemstillinger, som erhvervet selv rejser.
Og lige præcis finansieringsproblematikken har været voldsomt diskuteret igennem flere måneder.
Det strukturelle, altså grundlaget for at kunne etablere sig på forskellige måder, handler jo ikke bare om at sige, at det største er det bedste.
Det handler om at give en fleksibel vifte af muligheder, så den enkelte landmand har mulighed for at gå sammen med en anden landmand – det er nogle af de tendenser, som vi ser nu – for at etablere sig med en forhåbentlig økonomisk rentabel bedrift, som lige præcis kan sikre grundlaget for de mange arbejdspladser.
Det er nemlig rigtigt, at det er 150.000 arbejdspladser, vi taler om.
Bente Dahl (RV), 2010-03-16:
Venstres ordfører nævner fleksibel finansiering som en af de store fordele, og så må jeg spørge: finansiering af hvad?
Hvorfor den her entydige fokus på finansieringsmuligheder?
Hvad er det, der skal finansieres?
Der er vel en substans, og det er vel substansen, altså selve landbruget, der skal fokus på.
Er ordføreren enig med mig i det?
Og hvorfra ved ordføreren, at finansieringen ikke blot gør den nuværende problemstilling endnu større?
Må jeg høre ordførerens mening om det?
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Så det handler ikke kun om finansiering, men det er jo en del af det.
Bente Dahl (RV), 2010-03-16:
Så er mit spørgsmål til ordføreren: Hvilke strukturelle problemer mener ordføreren kan løses med den finansieringsform, som L 39 foreslår med indførelse af kapitalfonde, ophævelse af bopælspligten m.v.?
Per Clausen (EL), 2010-03-16:
Den her debat er jo ved sådan at antage form af at være de rene besværgelser.
Når nu hr. Erling Bonnesen gentager, at det her forslag vil føre til, at dansk landbrug kan få en finansieringsmetode, som gør, at man fremover kan drive bedrifterne med overskud, er det så sådan, at hr. Erling Bonnesen forventer, at der vil blive stillet en lang række midler til rådighed for dansk landbrug fra kapitalfonde, pensionskasser og andre i en situation, hvor dansk landbrug giver underskud og der ikke er fremsat et eneste forslag fra regeringens eller Dansk Folkepartis side, som antyder, at man kan komme ud af den problemstilling?
Og det kan man da slet ikke med en plan som den her, der jo beskriver, at hvis det går rigtig godt, kan man satse på at få mere tempo i koncentrationen og centraliseringen i dansk landbrug, som er en udvikling, man har haft i årevis, og som har ført til, at man i dag har et landbrug, som er mere økonomisk nødlidende end i nogle af de år, jeg i hvert fald kan huske.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Som jeg også har svaret tidligere og gerne skal gøre igen, består rammevilkårene af rigtig mange ting, det er jo næsten hele paletten.
Fleksibel finansiering er en af tingene, og derfor er det da godt, at man får mulighed for det, og så skal det jo vise sig hen ad vejen, hvor megen ekstra anden ny kapital der kommer.
Og det må vi da håbe at der gør på forskellig måde.
Så det er da kun godt, at der bliver fleksible muligheder for det.
Med hensyn til den strukturelle udvikling i erhvervet vil jeg sige, at der er det da også helt nødvendigt at følge op på, at man har muligheden for at arrondere og strukturere det på en måde, så man kan skabe konkurrencedygtige produktionsvirksomheder netop som grundlag for, at vi kan sikre mere end 150.000 danske arbejdspladser, som der jo er i hele fødevaresektoren.
Det er da vigtigt også at have fokus på det, og det tror jeg også er ved at gå op for mange.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Dansk landbrug er i en meget, meget alvorlig situation.
Man kan næsten sige, at der er en tsunami på vej mod ikke alene dansk landbrug, men også mod samfundet som helhed.
Mere end 150.000 danske arbejdspladser er faktisk på spil, ikke kun i primærerhvervet, men i alle følgevirksomhederne, i servicevirksomhederne, faktisk ud i alle grene af samfundet.
Det kalder på handling.
Det kalder ikke på stilstand.
Derfor vil jeg også på Venstres vegne afvise alle former for kommissioner og andet.
Det er jo kort og godt ren taktik, det er ren syltekrukke, og det kan vi ikke være med til.
Situationen kalder på handling, og hvad er det så, vi gør og tager fat på?
Det er jo at prøve at få skabt nogle bedre finansieringsmuligheder, det er at prøve at få støttet op om, at der kan ske en nødvendig strukturudvikling i erhvervet.
Det er sådan nogle ting, man kan hjælpe erhvervet med med hensyn til det, der hedder rammevilkårene.
Så skal vi også lige huske på, at selv om der forhåbentlig kommer bedre finansieringsmuligheder og bedre strukturmuligheder for at etablere sig og udvikle erhvervet rent strukturelt, er det jo fortsat landmanden, der bestemmer i det enkelte selskab.
Vi skal også huske på, at det jo stadig væk er alle miljølovene, alle planlovene osv., som man skal arbejde under i det daglige.
Så der er ikke brug for stilstand, der er ikke brug for kommissioner.
Der er brug for aktiv handling, hvor vi selvfølgelig også får set på rammevilkårene, så det er lige præcis nu, der skal handles på det, og det er vi klar til i Venstre, og derfor anbefaler vi også, at man stemmer for nu her ved tredjebehandlingen lige om lidt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-16:
Må man spørge Venstres ordfører, hvad aktiv handling dækker over.
Hvad er det, der forbedrer landbrugets vilkår ved at vedtage L 39?
Jeg vil gerne have dem listet op.
Jeg behøver ikke få dem alle sammen på en gang.
Jeg ved godt, at taletiden er begrænset her, men det kunne være interessant at få at vide, hvilke geniale fordele der er ved at vedtage L 39.
Der er ikke nogen, der på de møder, vi har været rundt til hos landmændene, har sagt, at det mest afgørende punkt i forhold til at få et bæredygtigt landbrug er at ændre landbrugsloven.
Hvad er det for nogle rammevilkår, der bliver ændret i positiv retning for landmændene ved at vedtage L 39?
Venstres ordfører siger, at de er der.
Jeg vil bare gerne høre, hvad det er for nogle.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Det kan vi underholde hinanden længe med i debatten, og man kan jo sige kort og godt, som jeg også havde med i min ordførertale, at her fra Folketingets side skal vi være med til at sætte rammevilkårene.
Det handler jo om mulighederne for, at man kan udvikle sig rent strukturelt og dermed også ad den vej bidrage til at skabe et også økonomisk bæredygtigt erhverv.
Det handler også om finansiering.
Det hører man jo meget om i øjeblikket, så derfor handler det selvfølgelig også om at prøve at få skabt mulighederne for alternativ finansiering.
Det er blot for at nævne et par af dem.
Så generelt handler det selvfølgelig om rammevilkårene, og det har vi jo drøftet flere gange undervejs i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-16:
Hallo derude, hørte I noget?
Jeg hørte ingenting.
Jeg stiller et direkte spørgsmål: Hvad er det for nogle rammevilkår, der bliver ændret ved at vedtage L 39?
Ingen, ikke et eneste argument.
Derfor spørger jeg en gang til.
Hvad betyder det at udsætte det her et år?
Det er ikke en syltekrukke, det er for at kigge konstruktivt på tingene.
Det vil vi gerne være med til.
Hvis vi endelig taler om rammevilkårene, hvad er det så, der forhindrer det samme flertal, som vil vedtage det her, i at ændre på rammevilkårene for dansk landbrug?
For mig at se har det intet som helst med L 39 at gøre – ikke det fjerneste.
Jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, ikke kan bekræfte, at man kan ændre på rammevilkårene lige så tosset, man vil.
Det kan man som regel, hvis man kan vise, at det er en sund og fornuftig forretning, man har.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Det er da muligt, at hr. Bjarne Laustsen ikke kan eller ikke vil se det, men det er jo ret tydeligt, når man taler med erhvervet.
De skriger ligefrem på hjælp, de råber på hjælp i forbindelse med nogle af de her rammevilkår, med konkurrenceevnen og mange andre ting.
Og der kan jeg jo så henvise til resten af den sagsbehandling, der har været.
Det er der sådan set ingen grund til at tærske mere langhalm på.
Per Clausen (EL), 2010-03-16:
Men det, der alligevel står tilbage, og som vel godt kan vække lidt forundring, er, at dansk landbrug, så vidt jeg har forstået det, nu befinder sig i den situation, at det giver et stort underskud; man mangler penge, man mangler mulighed for at udvikle en økonomisk og miljømæssigt bæredygtig drift.
Og så er Venstres svar på det, at man skal tiltrække kapital fra udlandet f.eks.
Altså, hvordan forestiller man sig at landbrugets problemer skulle kunne løses ved, at nogen skulle investere en masse penge i dansk landbrug, når dansk landbrug giver underskud?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Med hensyn til den del af det kan jeg jo henvise til de svar, der er afgivet gentagne gange.
Men jeg er da glad for, at ordføreren til sidst også spørger til de sådan lidt mere generelle rammevilkår – godt nok med lidt andre ord.
Der synes jeg da også at der er brug for at få markeret helt tydeligt, at der lige præcis er brug for, at vi får sat fokus på at give dansk landbrug lige konkurrencevilkår med nogle af de lande, vi konkurrerer med, f.eks. Tyskland, Holland og alle de andre europæiske lande, sådan at vi ikke ser en fortsat tendens til udflagning af danske landbrug.
Det er jo det, der så småt er begyndt at sive nu, og derfor er det da også, at det kalder på handling herfra, således at vi får set på at få givet dansk landbrug lige konkurrencevilkår med de lande og de landbrug, vi konkurrerer med.
For på den måde kan landbruget jo lige præcis give det svar, de har en god tradition for at give gennem mange, mange år, nemlig også at levere gode arbejdspladser og velfærd til samfundet.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-16:
Vi havde ved andenbehandlingen en lang og, synes jeg, meget interessant debat om dette vigtige emne, så jeg skal ikke bruge alt for lang tid på gentagelser her i dag.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at sige, at når regeringen i tide og utide nedsætter udvalg og kommissioner for at undersøge konsekvenserne af, hvad et lovforslag og en reform måtte indeholde, må det dog undre, at man i forbindelse med det vigtigste lovforslag, vi har stået med i mange, mange år, et lovforslag, der fuldstændig omkalfatrer landbrugets strukturer og landbrugets økonomiske forhold, så ikke foretager ordentlige undersøgelser, men bare bruger nogle spindoktorsloganer om, at det har landbruget jo bedt om, og det er jo undersøgt nok osv. Jeg kan jo ikke lade være med at tænke på, om det, når Venstres ordfører siger, at det har landbruget bedt om, så betyder, at det har Axelborg bedt om.
Jeg har godt nok haft en mistanke om, at det her lovforslag i høj grad var skrevet på Axelborg, men jeg vil da egentlig gerne have et udsagn, måske fra ministeren, om, om det er Axelborg, og om det betyder, når Venstre siger sådan her, at Axelborg har bedt om det.
Når jeg synes, at det er interessant, er det selvfølgelig for det første, fordi jeg egentlig ikke synes, at lovgivningen skal bestemmes fra Axelborg, men fra Christiansborg.
For det andet blev jeg lidt bestyrtet over noget af det, Venstres ordfører sagde, for han sagde: Landbruget skriger på at få den her lov.
Så vidst jeg kan se, er det Axelborg og dermed de etablerede landmænd.
Jeg tror faktisk, at det er rigtigt, at det er nogle af dem, der har opført sig økonomisk uansvarligt og er kommet ud i hængedyndet, der meget gerne vil have mulighed for at ændre på det og have muligheder for at slippe ud af det hængedynd.
Det kan jeg da godt forstå, men de har jo ikke været helt uden skyld i, at de er havnet i hængedyndet.
Derfor synes jeg, at det er rigtig ærgerligt, at vi ikke kigger mere på mulighederne for de unge landmænd for at etablere sig og komme ind i erhvervet i stedet for at lave en lov, som indebærer, at vi gamle kan komme ud, uden at det sådan går helt galt i den sidste ende.
Som sagt synes vi, at når man har været ude i spekulationer, og når man har været ude at købe jord til hen imod 300.000 kr. pr. hektar, så er man ikke helt skyldfri, hvis man har fået visse problemer. Så vil jeg gerne sige, at Venstre også snakkede meget om mangfoldighed som formål med lovforslaget her.
Det kan godt være lidt vanskeligt at se, hvad det er, det her giver af mangfoldighed.
For lovforslaget giver mulighed for, at landbruget kan vokse sig næsten uindskrænket stort, og så er det jo, man må tænke på: Hvordan bliver man stor i landbruget?
Det gør man ved at æde de andre, altså dem, der er små.
Der er nemlig det specielle ved landbruget, at vi jo har en begrænsende faktor, der hedder jord, og hvis man vil lave store landbrug, må det nødvendigvis betyde, at man nedlægger de små, for man kan kun bruge jorden én gang.
Det synes jeg måske Venstre skulle lægge sig på sinde, inden de slår sig alt for meget op på sloganer om, at vi skal have mangfoldighed.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-16:
Forslaget fra hr. Bjarne Laustsen om nedsættelse af en kommission kan kun betragtes som en syltekrukke og er kun for at trække tiden ud.
Hr. Bjarne Laustsen kom jo også frem til sandheden ved at sige, at hvis det bliver sådan, at de kommer i regering – gud forbyde det – så vil de lave det om.
Det synes jeg vælgerne skal huske: at hr. Bjarne Laustsen ikke ønsker landbruget det godt.
Jeg synes, at landbruget skal have nogle rammebetingelser, som de har i andre lande, og bl.a. derfor stemmer Det Konservative Folkeparti for L 39.
Vi skal have et sundt og bæredygtigt erhverv, og det medfører, at landbruget skal have tilført noget kapital.
For ikke ret mange dage siden hørte vi nogle unge landmand sige: Kan I da ikke skaffe os nogen måder at få kapital på?
Så hr. Bjarne Laustsen taler mod bedre vidende, når han siger, at han ikke har hørt landmænd sige det, for vi hørte det her i huset.
Så siger den gode hr. Bjarne Laustsen noget om miljø.
Lige nu er vi i gang med at implementere »Grøn Vækst«, og der tror jeg nok, mange synes, at det miljømæssigt endda er meget vidtgående, og jeg tror også, at der er landmænd, der synes, at det er vidtgående nok.
Men nu skal vi til at implementere det, og så må vi se, hvordan det kommer til at foregå.
Landbruget ønsker, at der sker handling, landbruget ønsker at få ændret sine rammebetingelser.
Og vi vil hellere end gerne være med til at give landbruget nogle betingelser, så de kan identificere sig med landbrug ud over landets grænser.
Så derfor kan vi ikke gå med til, at forslaget forsinkes yderligere ved nedsættelse af en kommission.
Bente Dahl (RV), 2010-03-16:
En kort bemærkning, ja, det kan gøres meget kort: Hvorfra ved ordføreren, at det er de rigtige rammebetingelser, som regeringen og støttepartiet lige om lidt vedtager?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-16:
Det ved vi, fordi landbruget efterspørger vilkår, som landmænd i andre lande har.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-16:
Den konservative ordfører siger, at De Konservative vil have rammevilkår som i andre lande, og så må jeg jo spørge: Hvad er det?
Så vidt jeg ved, er der meget stor forskel på de rammevilkår, der f.eks. er i Sverige, og dem, der er i Tyskland, når man snakker struktur i landbruget.
Så jeg trænger til at få afklaret, hvad det er, man vil have, som der er i andre lande.
Derudover vil jeg gerne vide helt eksakt: Hvilke rammevilkår er det, De Konservative vil ændre?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-16:
Jeg synes, hr. Kristen Touborg gør det nemt for mig.
Jeg synes, det ligger fast, at i andre lande har man ret til at erhverve nogenlunde den jord, man ønsker sig.
Som jeg nævnte lige før, har vi kigget på veterinærforliget, hvor danske landmænd får nogle bedre vilkår, og jeg tror såmænd, jeg kunne nævne flere ting.
Vi er meget optaget af landbrugets situation og netop rammevilkår for at give noget optimisme tilbage til erhvervet.
Men det ser hr. Kristen Touborg åbenbart meget stort på.
Han er ikke optaget af de mange arbejdspladser, som er på spil, i følgeindustrierne.
Det synes han er fuldstændig lige meget i den diskussion her.
Det her er ren ideologi fra hr. Kristen Touborgs side.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-16:
Derfor nævnte jeg sådan set Sverige og Tyskland som to eksempler, men det kan jeg forstå at den konservative ordfører ikke ved så meget om, så det skal jeg lade ligge.
Men det andet eksakte spørgsmål, jeg kom med, var: Hvad er det, De Konservative nu vil ændre i rammevilkårene?
Hr. Bjarne Laustsen snakkede om, at der skal være et stormøde i morgen aften i Nordjylland, og fra talerstolen har den konservative ordfører sagt, at man må ændre rammevilkårene.
Kan jeg ikke få nogen klare bud på, hvilke rammevilkår det er, man vil ændre?
Det kunne da nok være interessant for de 1.000 landmænd at vide det på forhånd.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-16:
Jeg har nævnt, at det her er et af rammevilkårene.
Vi har snakket veterinærforlig, og der kommer et forslag om jordskatterne på et tidspunkt, og her vil man sige, at det også skal være parallelt med, hvordan det er i andre lande.
Nu bliver mødet i Nordjylland i morgen aften nævnt, og der kommer jeg op for at lytte.
Bente Dahl (RV), 2010-03-16:
I Det Radikale Venstre vil vi konstatere, at det er ærgerligt, at regeringen og støttepartiet ikke vil tage en så omfattende beslutning på et mere oplyst grundlag.
Vi burde have haft en ordentlig undersøgelse og derefter have fundet den løsning, der er den rigtige både for landbruget og for resten af samfundet inklusive alle de mange hundredetusinde mennesker, der bor i landdistrikterne.
Vi har haft den helt store debat ved andenbehandlingen, og jeg har ikke tænkt, at vi skulle gentage den 4 timer lange debat, vi havde den dag.
Der var mange argumenter oppe at vende, og det var en god debat.
Jeg kan meddele, at Det Radikale Venstre er imod L 39, og vi vil være medvirkende til at ændre landbrugsloven, når vi får mulighed for det.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-16:
Enhedslistens ordfører var i sin ordførertale lige inde omkring det beslutningsforslag, som handler om statens jordbrugerfond.
Og for at det nu ikke skal give de borgerlige anledning til misforståelser, vil jeg gerne spørge Enhedslistens ordfører, om det er rigtigt forstået, at man er indstillet på, at en jordbrugerfond kan være decentralt ledet, således at det er de bønder, som er medlemmer af en sådan jordbrugerfond, der har den egentlige ledelse, og at det så faktisk bare er sådan, at staten naturligvis er repræsenteret i en sådan fond, fordi man jo har sat en hel del midler i den, og så skal der være sikkerhed for, at de også forvaltes fornuftigt.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-16:
Ligesom i alle andre erhverv er der sikkert også andre problemer i landbruget, og jeg synes, at vi har haft fat i nogle af dem, også set her fra denne talerstol.
Jeg tænker bl.a. på veterinærforliget, hvor vi lemper lidt for landbruget.
Jo, vi vil også gerne gøre det rigtige for landbruget, og derfor vil vi gerne give landmændene de rigtige rammebetingelser, så de kan identificere sig med landmænd uden for landets grænser.
Og netop derfor tager vi fat på L 39 som en del af de ting, vi gør.
Bente Dahl (RV), 2010-03-16:
I Det Radikale Venstre er vi meget optaget af at gøre det rigtige i situationen.
Den konservative ordfører siger: et sundt og bæredygtigt erhverv.
Ja, det synes jeg også ville være en god idé, og netop derfor er det, at vi skal undersøge ordentligt, hvad det er for nogle løsninger, der skal til.
Er ordføreren enig med mig i det?
Hvorfra ved ordføreren, at finansieringen ikke blot gør den nuværende problemstilling større?
Er der ikke andre problemer i landbruget end de finansielle?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-03-16:
Mener Dansk Folkeparti, at børn, der vokser op med en enlig mor eller en enlig far, har en dårligere opvækst, et dårligere liv, end børn, der vokser op med både en far og en mor?
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-16:
Jeg ved snart ikke, hvad man skal sige til sådan en tale.
Det er jo altid en ære at blive nævnt, men hvorfor Vorherre skal blandes ind i den her sag, ved jeg ikke.
Han spiller sikkert en rolle for mange, men jeg tror, at der i den her sag mere har været tale om en loge, hvor fire ministre låser sig inde og kommer med et udspil om »Grøn Vækst«, og tre partier sætter sig sammen, smider de andre partier ud og siger: Det ordner vi.
Men spørgsmålet er jo, om det er en fair måde at gøre det på, og om det er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg har ikke hørt det, som hr. Tage Leegaard påstår – at landbruget skulle ønske det her.
Vi har jo haft deputationer inde, vi har været ude til møder, og jeg har ikke hørt, at det er det, der står på dagsordenen: at man vil have ændret landbrugsloven.
Det står der ikke nogen steder.
Det er noget, man har fundet på, og så siger man, at det er for at forbedre forholdene og økonomien og sådan noget.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Tage Leegaard om, er: Når der kommer kritik af det her og af »Grøn Vækst«, agter hr. Tage Leegaard så at ændre på det?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-16:
Hvis Socialdemokratiet havde stillet sig positivt til forslaget, er jeg sikker på, at de også havde fået lov at blive siddende ved forhandlingerne og fået lov til at komme med input.
Og til al den snak om loger: Jamen der er tre partier, som er gået sammen om det her, og derfor ligger forslaget, som det gør nu.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-16:
Det, der er interessant i den her sag, er, at skattelettelser til landbruget ikke var på tale, da vi diskuterede det her.
Så ændrede man på vilkårene efterfølgende.
Jeg vil tro, at når vi drager af sted til det største forsamlingshus i Nordjylland, hvor det er annonceret, at der kommer 1.000 landmænd, så vil både hr. Tage Leegaard og Venstre få mange hug for det, de har lavet.
Og så er det er jo lidt underligt, at Dansk Folkeparti slet ikke er repræsenteret her i dag.
Det er dem, der bærer det igennem.
Det, der er interessant, er, om ikke De Konservative er ved at få kolde fødder i forhold til det her, for det har intet som helst med »Grøn Vækst« at gøre, det har intet som helst med arbejdspladser i landbruget at gøre, og man har ikke været i stand til at fremdrage et eneste eksempel på det.
Hvis man vil ændre på rammevilkårene, kan man jo gøre det – er hr. Tage Leegaard ikke enig i det?
Det var jo det, Venstres ordfører ikke ville snakke om.
Han siger, at rammevilkårene skal ændres, men kan man ikke godt gøre det, selv om man kigger fornuftigt på at ændre landbrugsloven og få nedsat en kommission?