runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-20:
Men det, som jeg sagde, var jo altså, at vi har tillid til den lov, der er, og til den håndtering, der er af det.
Det betyder selvfølgelig også, at man som politiker, hvis loven ikke overholdes, har mulighed for så at stille spørgsmål om det, eksempelvis i forhold til Politiets Efterretningstjeneste, hvor der har været de komplikationer, bl.a. set i forhold til besøget på Christiania osv., som jo også er en af de sager, der har fyldt lidt i mediebilledet.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi har tillid til den danske efterretningstjeneste, og at vi har en lovgivning på området.
Derfor kan der jo godt findes en sag, hvor der er noget, hvor vi spørger: Hvad er det egentlig, der er foregået i den her sag?
Det skal vi have belyst.
Der har vi jo så bl.a. en mulighed for at stille spørgsmål.
Vi kan indkalde til samråd, og vi kan tage det op i Kontroludvalget og andre steder, og sådan er det jo med den lovgivning, der er på området.
Og derfor er det, vi stadig væk har tillid til den danske efterretningstjeneste.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Vi har i Dansk Folkeparti tillid til efterretningstjenesterne, blev der sagt, og her afslutningsvis blev der også sagt, at det var til statens efterretningstjenester, hvilket sådan er meget højstemt.
Nu har jeg også den fornøjelse at være retsordfører, og her må jeg sige, at det jo på det det seneste ikke har virket, som om Dansk Folkepartis gruppeformand, hr. Peter Skaarup, og Dansk Folkepartis stifter, fru Pia Kjærsgaard, har en udpræget tillid til Politiets Efterretningstjeneste; jeg kan nævne Christianiasagen som et eksempel.
Har Dansk Folkeparti pludselig fået blind tillid til efterretningstjenesterne?
Altså, så sent som i går var jeg til et møde, hvor hr. Peter Skaarup også var til stede – uden at jeg skal referere fra et lukket møde – og så bliver jeg noget forvirret over, hvad Dansk Folkepartis position er i dette spørgsmål.
Karin Gaardsted (S), 2014-11-20:
Man siger, at det foregår, at der er udenlandske efterretningstjenester, som har snabelen nede i kommunikation i Danmark, men det har vi ikke bevis for, og det bygger på gisninger.
Så derfor bliver jeg nødt til at gentage, at vi har en sikker og stærk lovgivning, der er støttet af et meget stærkt tilsyn.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Man må jo ikke håbe, at der kommer en måned uden mord eller voldtægt eller overfald, for i så fald vil Socialdemokraterne åbenbart ikke svare på, om det skal være ulovligt eller ej.
Og det giver jo ingen mening.
Jeg ved, hvad fru Karin Gaardsted tror der sker.
Spørgsmålet for fjerde gang, måske sidste chance, men ellers vi kan jo ellers tage den én gang til
: Synes Socialdemokraterne og fru Karin Gaardsted, at det skal være lovligt, at Forsvarets Efterretningstjeneste får andre landes efterretningstjenester til at masseovervåge danskernes kommunikation – ja eller nej?
Det må man da kunne have en klar holdning til.
Jeg vil godt sige: Liberal Alliance synes ikke, at det er i orden.
Hvad synes Socialdemokraterne?
Karin Gaardsted (S), 2014-11-20:
Det er selvfølgelig det afgørende for os: at der er en stærk og sikker lovgivning.
Og mange af de ting, der er nævnt i beslutningsforslaget, bygger på gisninger.
De bygger ikke på beviser.
De bygger på, at man formoder, at der sker nogle ulovligheder, men det har vi ikke noget bevis for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Det siges ellers, at som man råber i skoven, får man svar.
Det var så ikke tilfældet, da fru Pernille Skipper prøvede at få et svar ud af fru Karin Gaardsted, for der blev talt om noget andet.
Spørgsmålet er: Synes Socialdemokraterne, at det er i orden, at det, at Forsvarets Efterretningstjeneste får andre landes efterretningstjenester til at masseovervåge danskerne, skal være lovligt?
Sådan forstod jeg spørgsmålet fra fru Pernille Skipper.
Kunne vi ikke få et svar på det spørgsmål?
Karin Gaardsted (S), 2014-11-20:
Jeg vil gerne gentage, at vi har en meget stærk lovgivning, der gælder på det område her.
Den stærke lovgivning kommer naturligvis på baggrund af, at der er behov for større indsigt i og kontrol med det.
Vi har også et meget stærkt tilsyn, vi har meget stærk kontrol med, at der ikke sker ting, som vi ikke ønsker i Danmark.
Men selvfølgelig samarbejder man da med udenlandske efterretningstjenester.
Det er man nødt til at gøre.
Vi får jo også vores oplysninger udefra – dem, som vi har behov for at få.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Det var slet ikke det, jeg spurgte om.
Det var slet ikke det, jeg spurgte om overhovedet.
Jeg spurgte, om Socialdemokraterne mener, at det skal være lovligt for Forsvarets Efterretningstjeneste at lade deres samarbejdspartnere få mulighed for at masseovervåge danske borgere.
Karin Gaardsted (S), 2014-11-20:
Vi har faktisk en rigtig stærk lovgivning.
Den blev gjort stærkere sidste år.
Det er også nødvendigt på det område her.
Det er et område, som også er i udvikling, og derfor er det meget vigtigt, at vi i Danmark har en stærk og sikker lovgivning, og det har vi på det felt her.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den politiske holdning til, ikke hvad der foregår, men om det bør være lovligt for f.eks. Forsvarets Efterretningstjeneste at lade andre samarbejdspartnere få adgang til at masseovervåge danske borgere – eller bør Forsvarets Efterretningstjeneste sige: Nej, den adgang skal I ikke have, lige meget hvor meget I lover os?
Jeg vil faktisk gerne tage tråden op der, hvor hr. Simon Emil Ammitzbøll efterlod den, for der er jo et filens hykleri i det her.
Gjaldt det også fru Pia Kjærsgaards kalender?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-20:
Nu siger fru Pernille Skipper hykleri.
Jeg synes ikke, det er hykleri, for der er en forskel på, om det er den almindelige lovgivning, som ligger på området, eller om det er en enkelt sag.
Det er det, der sådan set er mistænkeliggjort i det her beslutningsforslag, som er fremsat af Enhedslisten.
Det er jo sådan set, at man konkret går ind og siger, at der højst sandsynligt foregår nogle ting, som ikke skal foregå.
Der er vi nødt til at sige i Dansk Folkeparti: Selvfølgelig har vi tillid til den måde, man håndterer tingene på.
Men det gør jo ikke, at man ikke kan komme i en situation med, at der er nogle enkelte sager, som selvfølgelig skal sættes under et politisk kritisk lys, og det er bl.a. det, der er tilfældet med Christianiasagen; man har en sag, hvori der tilsyneladende ikke er blevet opereret, som der skulle have været.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at man ikke har tillid til den lovgivning, vi har om Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er ikke det samme.
Der er forskel på den lovgivning, der samlet set er for et område, og på den lovgivning, der er for en enkelt sag.
Og det tror jeg sådan set også at Enhedslisten godt kan forstå.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at alle myndigheder skal arbejde inden for lovens rammer, også når man samarbejder med udenlandske myndigheder, uanset om det er efterretningstjenester eller en kommunal plejehjemsafdeling.
Problemet er jo, at vi ikke har kunnet få et klart svar på, hvad lovgivningen egentlig er.
Altså, hvad er lovens rammer egentlig?
Så siger jeg og vi i Enhedslisten, at så tager vi et ansvar som Folketing og beslutter os for, hvad lovens rammer skal være.
Men som jeg hører det, er der egentlig også opbakning fra SF til forslaget, hvis jeg har forstået det ret.
Der er bare også grundlag for, at vi eventuelt sammen stiller nogle andre forslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-11-20:
Nej, nej, det synes vi da ikke.
Det synes jeg også fremgik af det, jeg sagde, nemlig at det gibbede i mig, da jeg kunne læse, at man tilsyneladende, hvis det er rigtigt, kan sætte en eller anden hane op og bare tappe løs.
Men det er også rigtigt, som det er sagt, at der er et samarbejde med efterretningstjenester i andre lande, og det samarbejde skal jo foregå inden for lovens rammer.
Jeg ved ikke, hvad der har været muligt inden for lovens rammer i det her.
Der skal være dommerkendelser osv., hvis man skal ind og gøre det her.
Det går jeg ud fra at man har overholdt, hvis man har gjort noget sådant.
Men det er noget af det, som jeg synes at fru Pernille Skipper skulle arbejde på at få afklaret gennem sit arbejde i Kontroludvalget.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk er meget enig med hr. Holger K. Nielsen.
Det, der er interessant, er jo, hvordan vi kan kontrollere, om de afsløringer, som Edward Snowden er kommet med, er sande eller ej.
Det, der er interessant, er, hvis vi kunne få et klart svar på, hvad der er lovligt og ikke lovligt for efterretningstjenesterne at gøre, og det mener jeg sådan set – og det tror jeg også at hr. Holger K. Nielsen mener – at borgere i et demokratisk samfund har en vis ret til at have indsigt i, selv om alt selvfølgelig ikke kan komme frem.
Problemet er jo, at vi ikke har kunnet få et klart svar.
Vi har ikke kunnet få et klart svar på, hvad retstilstanden er.
Fru Zenia Stampe mener, at det vil være ulovligt, hvis Forsvarets Efterretningstjeneste giver NSA adgang til at tappe fiberkabler, der løber på dansk jord.
Det svar, vi har fået fra forsvarsministeren, er ikke klart, så det er altså uklart, hvad det er, der er lovligt eller ulovligt.
Derfor siger vi så, at vi politisk ikke synes, at det skal være lovligt.
Zenia Stampe (RV), 2014-11-20:
Der stod »herunder videregive oplysninger«.
Der stod jo ikke »videregive oplysninger om danskeres kommunikation«.
Det var jo netop ikke nævnt i det, som Pernille Skipper citerer.
Der står, at det er muligt at videregive oplysninger, men selvfølgelig ikke oplysninger, der muliggør masseovervågning af danskere.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Sådan som jeg forstår det, er fru Zenia Stampe fuldstændig enig i, at det skal være ulovligt for Forsvarets Efterretningstjeneste eller andre danske myndigheder at samarbejde med andre udenlandske tjenester på en måde, så det bliver muligt for dem at indhente oplysninger om danske borgeres kommunikation, masseovervåge danske borgere.
Det er sjovt, for det er bare det modsatte af det, som forsvarsministeren svarer skriftligt, når vi spørger til retstilstanden i Danmark.
Altså, når vi spørger: Er det lovligt for Forsvarets Efterretningstjeneste at samarbejde med NSA, give NSA mulighed for at koble sig op på danske fiberkabler, hvor det er muligt for NSA at opsnappe danske borgeres kommunikation?
så svarer forsvarsministeren: »Som det fremgår af lov om Forsvarets Efterretningstjeneste, har FE hjemmel til at samarbejde med udenlandske efterretningstjenester, herunder videregive oplysninger ...«.
Altså, jeg er en lille smule i tvivl om retstilstanden.
Zenia Stampe (RV), 2014-11-20:
Jeg mener faktisk også, at det var det, jeg svarede på.
Hvad udenlandske myndigheder så i øvrigt foretager sig, ved vi jo ikke, men det gør vi hvad vi kan for at finde ud af.
Vi kan ikke afvise, at der er fremmede lande, stater, myndigheder, som forsøger at overvåge danskere, ligesom vi jo også forsøger at overvåge andre landes borgere.
Det kan vi ikke garantere ikke sker.
Vi kan garantere, at vi forsøger at optrævle det der, hvor vi har en mistanke om at det foregår.
Men det er klart, at selvfølgelig kan danske myndigheder, herunder FE, ikke samarbejde med udenlandske myndigheder om ulovlig overvågning af danskere.
Jeg mener faktisk, at det, der står i loven, er, at det er ulovligt.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Tak til ordføreren.
Jeg må beklage, at jeg må sige, at fru Zenia Stampe måske lige har behov for at læse beslutningsforslaget en gang til, for der står jo to ting deri.
Der står, at det skal være ulovligt for danske myndigheder at masseovervåge danske borgere, og at det skal være ulovligt at samarbejde med udenlandske myndigheder på en måde, så det er muligt for udenlandske myndigheder at masseovervåge danske borgere.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre
Radikale Venstres holdning: Bør det være lovligt for f.eks. Forsvarets Efterretningstjeneste at samarbejde med udenlandske efterretningstjenester på en måde, hvor det er muligt for de udenlandske efterretningstjenester at foretage masseovervågning af danske borgere?
Zenia Stampe (RV), 2014-11-20:
Tak for det.
Med forslaget vil forslagsstillerne i Enhedslisten gøre det ulovligt for danske myndigheder, eventuelt i samarbejde med udenlandske myndigheder, at foretage masseovervågning af danskere.
Vi kan fuldstændig støtte holdningen og substansen i forslaget, men ikke selve forslaget.
Undskyld, man må ikke bande fra talerstolen, men jeg blev faktisk lidt forpustet af at løbe herop.
Ja, og jeg kan sige, at jeg kun har en enkelt side, så jeg ved, at jeg har tid nok.
Derfor har jeg også lært, at man skal trække været dybt, hvis man ikke kan få vejret.
Nu skal jeg bare finde tilbage.
I forhold til FE er det også klart, at FE retter sig mod forhold i udlandet og mod borgere, som ikke er hjemmehørende i Danmark.
Det er jo en fuldstændig afgørende forudsætning for FE's arbejde, og derfor er det også klart, at FE ikke foretager eller deltager i eller medvirker til masseovervågning af danske statsborgere.
Det er samtidig klart, at FE har et samarbejde med udenlandske tjenester.
Men som jeg også sagde før, er det et fundament for det samarbejde, at man i samarbejdet overholder de regler, som FE er underlagt.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-20:
Jeg synes som sagt, at det står ganske klart i den gældende lov, at de steder, hvor der stilles noget til rådighed, sker det selvfølgelig i et samarbejde mellem de danske efterretningstjenester og de udenlandske, som må have en given interesse i det.
Derfor er det jo sådan, at vi er nødt til at have et samarbejde med andre landes efterretningstjenester.
Det kommer jo bl.a. af, at man har et internationalt samarbejde, så selvfølgelig kan man ikke afvise det.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Så det, ordføreren for Dansk Folkeparti siger, er, at når det handler om fru Pia Kjærsgaards kalender, personfølsomme oplysninger, så er der god grund til at have et politisk kritisk lys på den enkeltsag.
Men når det handler om afsløringer, der peger på, at samtlige danske borgere, der ikke er mistænkt for at have gjort noget som helst kriminelt, muligvis udsættes for masseovervågning af fremmede efterretningstjenester, så er der ikke nogen grund til at sætte et politisk kritisk lys på det, for så skal man bare have tillid.
Fint nok, fru Pia Kjærsgaard er vigtigere end alle andre!
Det er det, Dansk Folkeparti siger.
Jeg kunne så bare godt tænke mig at høre en stillingtagen til selve beslutningsforslaget: Skal det være lovligt, ikke om det sker, men skal det være lovligt for danske efterretningstjenester at stille adgang til masseovervågning af danske borgere til rådighed for udenlandske efterretningstjenester, eller skal det ikke være lovligt?
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-20:
Tak for det.
Det forslag fra Enhedslisten, som vi skal behandle i dag, er et beslutningsforslag, hvorefter regeringen skal pålægges at fremsætte lovforslag, som gør det ulovligt for danske myndigheder at foretage masseovervågning af kommunikation og ligeledes ulovligt for danske myndigheder som led i samarbejdet med udenlandske myndigheder at give disse adgang til selvstændig tapning.
Lad mig om baggrunden for forslaget sige, at bemærkningerne indledes med ordene »Højst sandsynligt deltager ...«, og længere nede sker der det, at man refererer nogle udtalelser fra Edward Snowden.
Her refereres det bl.a.: »Resultatet er en europæisk basar, hvor en EU-medlemsstat som Danmark måske giver NSA adgang til et tapningscenter ...« Længere nede står der: "Men de to tapningssteder er måske to punkter ...« osv. Jeg har al respekt for, at man citerer, men jeg vil nu altså tillade mig at sige, at det er på et lidt tyndt grundlag, og derfor er beslutningsforslagets begrundelse helt korrekt, i hvert fald når man starter med ordene »højst sandsynligt«.
For vi ved dybest set ikke eksakt, hvad det er, der foregår her.
Jeg synes, det er et lidt tyndt grundlag at fremsætte beslutningsforslaget på og bede regeringen om at etablere ny lovgivning.
Men hvis det i øvrigt var korrekt, at der foregik den her aktivitet, må jeg sige: Jamen det er jo allerede i dag ulovligt for danske myndigheder at masseovervåge danskernes kommunikation, det må man allerede efter gældende lovgivning ikke.
Det, der antydes, er så, at der er et samarbejde mellem Forsvarets Efterretningstjeneste og NSA i USA, og det vil jeg sige at jeg da også håber at der er, for verden er jo altså ikke helt ideel.
At vi fra samarbejdspartneren også modtager oplysninger, kan vi da kun hilse med glæde.
Det ville da være særdeles utrygt, hvis vi ikke havde noget som helst samarbejde med andre efterretningstjenester om de her forhold.
Men som ministeren også korrekt sagde, skal samarbejdet ske i henhold til dansk ret, og den aktivitet, der beskrives i forslaget, mener jeg som anført allerede er ulovlig efter gældende regler, herunder FE-loven.
Efterretningstjenesternes aktivitet er i sagens natur hemmelig, og det gør det jo selvfølgelig noget vanskeligt at stå og debattere den her, altså da det kun er ganske få af os, der har et indblik i det, nemlig de få af os, der sidder i Folketingets Kontroludvalg for efterretningstjenesterne.
Men vi har netop det her Kontroludvalg, og jeg er sikker på, at de udfører det arbejde, som de skal.
Generelt har jeg ingen grund til at betvivle de udsagn, der kom fra forsvarsministeren, og jeg kan derfor sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget, sådan som det ligger.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-20:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at Venstre bringer et vigtigt spørgsmål her ind i Folketingssalen.
Telemarkedet og det, at der er en velfungerende infrastruktur på det her område, er ekstremt vigtigt.
Hvert år udgiver World Economic Forum en rapport, som viser, hvor parate forskellige lande er til at tage de nyeste teknologier på teleområdet i anvendelse.
For 10 år siden lå vi på en tredjeplads.
Nu ligger vi på en 13. plads.
Det seneste år alene er vi faldet fem pladser.
Alle de andre nordiske lande ligger i top 5.
Det har f.eks. betydning for, om sundhedssektoren kan udnytte de nyeste teknologier, om virksomheder kan være konkurrencedygtige, og om borgere generelt set også kan udnytte nye teknologier, som kommer frem, hjemme i deres egne private boliger.
Man har gjort det forskelligt i England og i Sverige og i Norge og i Holland.
Men det, der ligger fast for os, er, at vi vil sikre fri konkurrence, for det gavner borgerne.
Så vi har den største, største sympati for Venstres forslag.
Det kan meget vel være, at vi kommer til samme konklusion på det her specifikke område, som Venstre er kommet til, men da vi selv sidder og arbejder med det lige nu, kan jeg ikke stemme ja til beslutningsforslaget lige nu.
Vi skal først være fuldstændig afklarede med, hvilken strategi vi synes er bedst.
Det skal forstås sådan, at vi er meget, meget positive, og vi synes, det er ekstremt vigtigt, at der bliver handlet på det her område, også hurtigt.
Stine Brix (EL), 2014-11-20:
Tak for det.
Vi står som det eneste parti uden for teleforliget tilbage fra 1999.
Jeg kan jo godt uden at overraske nogen afsløre, at det ikke var mig, der var ordfører dengang.
Baggrunden var, at vi sådan set grundlæggende mener, at det er en statslig opgave at sikre, at der er infrastruktur, så alle danskere kan få hurtig internetadgang.
Vi ser jo også i dag, at det stadig er vanskeligt at sikre infrastrukturen, især i landområderne.
Vi har nu, som hr. Steen Gade også var inde på, noget, der ligner et privat monopol på området.
Jeg kan forstå på debatten her, at der er skred i sagerne, og at der også er en enighed, som rækker bredt i Folketinget.
Derfor vil jeg bare meddele, at vi vil se positivt på det lovforslag, som jeg kan forstå at regeringen er på trapperne med.
På samme måde ser vi også positivt på det beslutningsforslag, der ligger her, men mon ikke vi kan mødes i en eller anden stor forbrødring i Folketinget til noget, der så bliver til egentlig lov?
Det vil jeg se frem til.
Steen Gade (SF), 2014-11-20:
Først vil jeg komme med en betragtning, som ikke rigtig vedrører forslaget.
For mere end 20 år siden var der en diskussion her i Folketinget om, om man faktisk burde anskue bredbåndssystemet – dengang kaldte man det fibernet – som et offentligt gode, kan man sige.
Det kunne man ikke rigtig få taget sig sammen til i tide, men hvis vi skal se på, hvad der egentlig er vigtigt for infrastrukturen i samfundet, som det fungerer i dag, må vi sige, at det ville have været godt at gøre fibernettet, som vi kaldte det dengang, eller bredbåndssystemet til et offentligt kontrolleret og ejet gode.
Det er det ikke.
Når det er sådan, er det vigtigt, at der ikke dannes monopol på området.
Det er vigtigt, at der er konkurrence.
Så derfor er vi fuldstændig enige i selve ideen med, at der skal arbejdes med fusionskontrol.
Jeg er glad for, at ministeren følger den rapport op, som kommer om nogle uger.
Det er vel også det, der gør, at mit svar bliver: Lad os dog se på det forslag, når den rapport foreligger, og også tage de ting, som ligger her, med på det tidspunkt.
Så er det vel sådan set det, som forslagsstillerne kan få ud af forslaget her, nemlig at der tilkendegives vilje til at gå ind i at lave lovgivning på det her område.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-20:
Jeg vil gøre det kort, for jeg synes, at de fleste pointer allerede er blevet sagt.
Telesektoren er en særlig sektor, når det kommer til konkurrencen – det ser man meget tydeligt, når man kigger på det sirlige regelsæt, der allerede findes på mange områder – og jeg synes også, der kan være god ræson i at kigge på fusionskontrollen på det her område.
Det kan der jo være forskellige årsager til, både sådan regnskabstekniske, men selvfølgelig også specifikke geografiske årsager, når vi snakker om bredbåndsudrulning.
Så jeg vil gerne rose forslagsstillerne og hr. Torsten Schack Pedersen for dette forslag, som har en rigtig god intention, en intention, som erhvervs- og vækstministeren også har fortalt at regeringen vil levere på og komme med et forslag om.
Vi har måske en lidt anden model for det, og vi kan nok heller ikke helt levere pr. 1 januar, men vi glæder os til behandlingen af det her beslutningsforslag, for vi deler intentionen bag det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-20:
Jeg vil på vegne af Dansk Folkeparti gerne kvittere for beslutningsforslaget.
Jeg vil da også medgive, at Socialdemokraternes ordfører kan have en pointe i, at det er med en ret kort tidshorisont, hvis man skal have det her til at være fuldt indfaset pr. 1. januar 2015.
Men vi støtter det nu alligevel, og det gør vi bl.a. ud fra den betragtning, at vi jo egentlig synes, at regeringen har haft god tid til at få det her på plads, bl.a. set i forhold til, at man jo fra regeringens side, sådan som der også står i bemærkningerne til forslaget, allerede i marts 2013 i forbindelse med aftalen om bedre bredbånd og mobildækning i hele Danmark, som kom i marts 2013, konstaterede, at det her var en udfordring, som man skulle tage hånd om, og det burde have været på plads nu, for så kompliceret er den her lovændring jo altså heller ikke.
I Dansk Folkeparti er vi interesserede i, at der også fremadrettet vil være fri konkurrence, og også en konkurrence, som er en fri konkurrence, for det betyder, at forbrugerne har flere valgmuligheder, og at der også er så mange aktører på markedet, at der til stadighed vil være run på for at komme med det bedste tilbud til kunden.
Det er noget af det, der er under pres, hvis vi ikke får sådan noget som det her på plads lovgivningsmæssigt, set i forhold til dem, der ejer infrastrukturen på vores it- og teleløsninger.
Og det er jo sådan set netop også det, der er begrundelsen for, at man ønsker den her sektorspecifikke fusionskontrol på hele telemarkedet.
Så Dansk Folkeparti kan godt støtte det beslutningsforslag, som Venstre har fremsat.