runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2007-03-02:
Nu er hr. Poul Erik Christensen jo ikke Det Radikale Venstres daglige trafikordfører.
Som han selv sagde, er det heller ikke hans tale, der blev læst op her i dag.
Jeg er alligevel lidt overrasket over, at Det Radikale Venstre baserer sig på rygter i pressen og med udgangspunkt i dem allerede nu prøver på at fremmane en eller anden form for sortsyn omkring metroens fremtid.
Som man har været inde på, har vi jo ganske dårlige erfaringer fra første etape af metroen.
Men det, der gør mig lidt bekymret, er, at meldingen fra Det Radikale Venstre er, at hvis det går galt – hvad jeg ikke tror, men hvad Det Radikale Venstre måske tror – så ønsker man at forhandle en ny metroaftale, herunder en letbane i Ring 3 og Ring 4.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan en letbane i Ring 3 og Ring 4 et godt stykke uden for centrum kan medvirke til at bringe flere passagerer til metroen.
Så jeg vil godt spørge om, hvad det egentlig er, Det Radikale Venstre forestiller sig, når de siger, de vil forhandle en ny metroaftale.
Steen Gade (SF), 2007-03-02:
Nu har jeg aldrig beskyldt hr. Langballe for at nærlæse FN's resolutioner, og det vil jeg heller aldrig gøre, kan jeg betro hr. Langballe.
Nej, Dansk Folkeparti skrotter dem jo i stedet for, smider dem væk, og det er jo det bekymrende.
Men det med osteklokken handler nu mere om, hvorvidt man virkelig kan diskutere den her sag om flygtninge fra Irak her i landet helt løsrevet fra, at millioner af irakere er flygtet ud af Irak og er flygtninge i Jordan, i Syrien, i hele Mellemøsten – og en række er også flygtet til Europa.
Kan man virkelig være i sådan en osteklokke og kun være interesseret i, at de 600 flygtninge, vi har, skal ud af landet, mens der altså er flere millioner, der er på flugt?
Jacob Jensen (V), 2007-03-02:
I finansloven for 2007 blev det aftalt, at Institut for Miljøvurdering skal sammenlægges med Det Økonomiske Råd.
Dermed styrkes grundlaget for analyser inden for miljø og natur, hvilket vi i Venstre naturligvis hilser velkommen.
Det Økonomiske Råds troværdighed føres videre med stort set uændrede opgaver, samtidig med at det får en stærkere miljøprofil.
Det kan f.eks. være temaer inden for vedvarende energi, økonomiske effekter af en miljøindsats eller konsekvenserne af samme.
Med hensyn til troværdigheden er det vigtigt, at rådet også har en politisk uafhængighed, som svarer til Det Økonomiske Råds.
Medlemmerne af Det Miljøøkonomiske Råd skal komme fra relevante erhvervsorganisationer, ministerier, miljøorganisationer osv., og sammensætningen skal alene afspejle den nuværende erhvervsorganisationsstruktur, uden at der tages ideologiske hensyn.
Forslaget indebærer, at Det Økonomiske Råd og Det Miljøøkonomiske Råd skal ledes af ét formandskab.
Det vil efter vores opfattelse også give større styrke, større gennemsigtighed og større gennemslagskraft.
I forbindelse med sammenlægningen udvides formandskabet desuden med en vismand, der har særlig indsigt i samspillet mellem økonomi og miljø.
Det er vigtigt, at miljøaspekter også bliver vurderet og beskrevet ud fra en økonomisk vurdering.
Vi skal sikre, at vi får mest miljø for pengene, så en miljøindsats skal prioriteres mest hensigtsmæssigt.
Det skal i hvert fald være sådan, at vi har et bedre grundlag at prioritere ud fra, det vil den nye struktur medvirke til, og derfor støtter Venstre forslaget.
Niels Sindal (S), 2007-03-02:
Som nævnt handler L 157 om sammenlægning af Institut for Miljøvurdering og Det Økonomiske Råd og oprettelse af Det Miljøøkonomiske Råd, og det er et lovforslag, som Socialdemokratiet kan støtte.
Vi er af den opfattelse, at samspillet mellem netop økonomi, miljø og energi har brug for uafhængige, kvalificerede analyser.
Forslaget er en udmøntning af finansloven, så vedtaget bliver det jo.
Jeg har dog et par kommentarer, der bl.a. også er at finde i bemærkningerne i høringssvarene vedrørende overførslen af 2,5 mio. kr. til Copenhagen Consensus Center.
Svaret fra ministeriets side er selvfølgelig, at det er en finanslovaftale – javel!
Men jeg vil godt tage del i den undren, der er kommet til udtryk i høringssvarene.
Det bliver vedtaget, javel, men jeg kan simpelt hen ikke se fornuften i at blande en sådan overførsel ind i dette lovforslag.
Man har vel altid fulgt det princip, at der skal være en nogenlunde fornuftig repræsentation fra begge sider, når der bliver udpeget medlemmer til udvalg og råd.
Selv om der er justeret, når det gælder Det Økonomiske Råd, vil jeg anbefale, som det også er anført i høringssvarene fra LO, at det overvejes at give arbejdstagersiden lejlighed til at udpege et medlem mere til Det Økonomiske Råd og et medlem mere til Det Miljøøkonomiske Råd.
Socialdemokratiet støtter forslaget, men vi vil drøfte denne repræsentation videre i udvalgsbehandlingen.
Colette L. Brix (DF), 2007-03-02:
Dansk Folkeparti er enig i linjerne i dette forslag, som udmønter en del af finanslovaftalen, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte nedlæggelsen af Institut for Miljøvurdering og oprettelsen af Det Miljøøkonomiske Råd.
Dansk Folkeparti finder, at der ligger en fornuftig tankegang bag en fusion mellem Det Økonomiske Råd og Institut for Miljøvurdering.
Det er ligeledes fornuftigt at fastsætte en årlig møderække i Det Miljøøkonomiske Råd med offentliggørelse af en miljøvismandsrapport, og Dansk Folkeparti finder også, at det er et godt og seriøst signal at udpege en miljøvismand.
Derudover mener Dansk Folkeparti, at en logisk følge af konstruktionen må være, at formandskabet skal være fælles for Det Miljøøkonomiske Råd og Det Økonomiske Råd, som forslaget også lægger op til.
Nu er det jo sådan med den slags udpegelser, at der altid vil sidde parter, der er skuffede – organisationer eller andre, der føler sig holdt uberettiget udenfor.
Sådan vil det altid være, men jeg synes, at ministeren med forslaget har lagt op til en særdeles fornuftig balance i rådet.
Dansk Folkeparti har ikke yderligere kommentarer til forslaget, som vi derfor vil gå positivt videre med.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-02:
For Det Konservative Folkeparti at se medfører sammenlægningen af Institut for Miljøvurdering og Det Økonomiske Råd og oprettelsen af Det Miljøøkonomiske Råd en styrkelse af analyserne på miljø- og naturområdet.
Det er naturligvis sådan, at det altid er en fordel at få en økonomisk analyse af de miljøtiltag, man foretager, eller en analyse af det, som man har valgt ikke at gøre.
Denne analyse skal jo bruges i en prioriteringsdebat.
Der er altså ikke tale om, at vi her alene fokuserer på økonomi, vi fokuserer på miljøtiltag i det hele taget.
Situationen var jo den, at Institut for Miljøvurdering ikke fungerede tilfredsstillende.
Deres analyser var ikke helt uigennemskydelige, der var påviselige fejl, og det førte jo til, at direktøren for Institut for Miljøvurdering tog sin afsked.
Sammenlægningen betyder en kolossal styrkelse af analysen på miljø- og naturområdet, og det sker på en afbalanceret måde.
Vi kender jo Det Økonomiske Råd.
Synspunkterne er jo ikke på nogen måde strømlinede, men er afgivet af uafhængige personer med stor indsigt på området.
Det Økonomiske Råd har en enorm betydning for debatten på hele det økonomisk-politiske område, og med det her sker der en væsentlig styrkelse af miljøelementet i disse diskussioner.
Jeg mener, at Det Miljøøkonomiske Råd har fået en rigtig form, og det, at vi får udnævnt en miljøvismand, synes jeg er en styrkelse, og det vil også give en større synlighed i offentligheden i hele den miljømæssige debat.
Jeg forstår ikke rigtig sammenblandingen mellem det her og Copenhagen Consensus Center.
Copenhagen Consensus Center er en sag for sig.
Det Miljøøkonomiske Råd og sammenlægningen her er jo den væsentlige del, og de to ting har intet med hinanden at gøre.
Jeg har hørt, at der er nogle her i salen, der gerne vil have to miljøvismænd, og det synes jeg i princippet er overbud.
Vi har nu den fantastiske idé, at der kommer en miljøvismand og han refererer til Det Miljøøkonomiske Råd, som er sammensat på en velafbalanceret måde.
Så jeg synes, at vi her står med et forslag, hvor man kan fortsætte en fornuftig prioriteringsdebat på miljøområdet, og vi har fået et organ, der kan afgive nogle uafhængige rapporter, som kan indgå i debatten, og som vil få stor betydning i fremtiden.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-03-02:
L 157 er en del af finanslovaftalen for 2007 mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Selv om Det Radikale Venstre ikke har andel i denne aftale, kan vi godt se nogle positive elementer i aftalen.
Det er positivt at sammenlægge de to råd, idet miljø og økonomi er stærkt forbundet.
Grundlæggende er det en sund tanke at foretage miljøøkonomiske vurderinger med henblik på at kvalificere miljødebatten, og derfor er det ærgerligt, at regeringen i sin tid fuldstændig ødelagde denne sunde tanke ved at placere en person som Bjørn Lomborg i spidsen, der fra dag et helt forudsigeligt skabte mere debat om sin person og personlige opfattelse end om miljøøkonomiske vurderinger.
Regeringen lagde gift ud for noget, der kunne have været et godt og brugbart instrument.
I dette lys må vi fuldstændig afvise bevillingen på 2,5 mio. kr. til Copenhagen Consensus Center.
Jeg vil ikke undlade at bemærke, at miljøministeren ifølge Det Radikale Venstres miljøordfører, hr. Johs. Poulsen, har lovet Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg en drøftelse, inden regeringen lagde sig fast på den løsning, som fremlægges i dag med dette lovforslag.
Dette løfte er ikke blevet holdt, da der ikke har fundet nogen drøftelse sted inden lovforslagets fremsættelse.
Vi tror, at der måske kan komme noget fornuftigt ud af placeringen af opgaven i sammenhæng med Det Økonomiske Råd.
Det kræver dog de rette personer i en entydig selvstændig ledelse, så Det Miljøøkonomiske Råd ikke bliver et underordnet appendiks til Det Økonomiske Råd, men tværtimod får sit eget liv.
Jeg vil gerne fra Det Radikale Venstres side rose ministeren for denne sammensætning, som jo er bred, og som efter min opfattelse tilgodeser langt den største del af de ønsker, der kunne være.
Selvfølgelig er der flere, der godt kunne have ønsket sig at deltage, men begrænsning er også i denne henseende en af de store kunster.
Det Radikale Venstre vil her fra talerstolen udtale kritik af, at der bevilges 2,5 mio. kr. årligt til Copenhagen Consensus Center.
Netop Copenhagen Consensus Center med Bjørn Lomborg i spidsen vil efter radikal opfattelse svække de gode intentioner, der er med lovforslaget.
Det Radikale Venstre vil under udvalgsarbejdet vurdere, hvordan vores stemmer til lovforslaget vil blive afgivet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-02:
Jeg vil bare lige præcisere med hensyn til Copenhagen Consensus Center, at regeringen jo kan overføre penge til centeret, hvis den har lyst til det.
Jeg mener bare ikke, det har noget med det her forslag at gøre.
Det er jo to vidt forskellige ting.
Jeg er helt enig i, at der er et behov for en miljøøkonomisk analyse, og også i, at det skal være en balanceret analyse, der dels tager hensyn til den omkostningseffektive indsats på miljøområdet, dels vurderer effekten af miljøtiltag som helhed.
Kan det ikke, om man så må sige, danne en start, hvor man altså har de kompetencer i IMV, men hvor de nu kommer ind i en ny og bedre ramme?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-03-02:
Jamen det ved jeg ikke nødvendigvis om der er.
Men det, der vel er det afgørende, er, at vi sikrer, at de, der søger asyl i Danmark, får en grundig og seriøs behandling af deres ansøgning, og der bliver det jo vurderet, om der er grundlag for asyl.
Der sker jo en grundig vurdering af, om der er grundlag for at give de enkelte asyl.
Til gengæld vil vi jo meget gerne hjælpe de personer i deres hjemvenden til hjemlandet.
Klaus Hækkerup (S), 2007-03-02:
Med det her lovforslag tager Folketinget fat på behandlingen af denne valgperiodes måske største anlægsprojekt, en Metrocityring til omkring 15 mia. kr.
Den endelige anlægsudgift kender vi først, når licitationen har været afholdt, men skønnet er, at vi ligger på en samlet anlægsudgift af den størrelsesorden.
Selv om Østamagerbanen først bliver taget i brug til efteråret i år, synes jeg, at man allerede i dag godt kan betegne den eksisterende metro som en succes.
Der er høj regularitet og korte intervaller mellem hver afgang.
Man behøver aldrig tænke på, om man nu når den næste metro.
Der er en hurtig transport fra den ene lokalitet til den anden, dels fordi meget af transporten jo foregår under jorden, dels fordi der er tale om et forløb i eget tracé.
Og vi, der jævnligt bruger metroen, har for længst lært at sætte pris på fordelene: hurtighed, hyppighed, nærhed.
Det vil også være naturligt, at den danske hovedstad på linje med en række andre hovedstæder i Europa sikres en kollektiv transport præget af høj effektivitet.
Der har selvfølgelig været mange diskussioner om projektet, herunder også diskussioner om, hvor de planlagte 17 metrostationer skulle placeres – naturligvis.
Der er mange, der har ønsket dem placeret i nærheden af, hvor de bor, eller i nærheden af, hvor de arbejder, og jeg synes, der har været megen lydhørhed over for ønskerne.
Venstres ordfører nævnte spørgsmålet om placering af en metrostation på Carlsberggrunden, og det synes jeg netop er et godt eksempel på, at der har været lydhørhed.
Vi har sagt ja til at gå ind i en undersøgelse, selvfølgelig forudsat at Carlsberg selv betaler den, og forudsat at det kan gøres, uden at projektet forsinkes.
Det er vi med på.
Viser undersøgelsen så, at det er fornuftigt at placere en ekstra metrostation på Carlsberggrunden, og at det kan gøres for den samlede anlægssum uden merudgift for det offentlige, er vi også med på det.
Derfor gennemføres undersøgelsen i dag, og det er bare et eksempel på, at vi er med til at sikre, at vi får den optimale brug og den største glæde af den kommende Cityring.
For os i Socialdemokratiet er løsningen af storbyens stigende trængselsproblemer en massiv udbygning af den kollektive trafik, og vi betragter metroen som et vigtigt led i denne udbygning.
Men skal vi have rigtig glæde af metroen, skal vi have så mange borgere som overhovedet muligt til at bruge den, og hvis vi skal det – og især hvis vi skal have mange borgere til at bruge den kollektive trafik ind til hovedstaden – er vi nødt til at se på den takst og takststruktur, der er gældende.
Men den første forudsætning for, at det er fornuftigt at snakke om en ændret takststruktur og lavere takster, er selvfølgelig, at der er kollektive transportmidler, der er anlagt, og som kører.
Den beslutning, Folketinget træffer, når dette lovforslag vedtages, om at anlægge en Metrocityring, vil være det største fornyelsesprojekt for den danske hovedstad og den største beslutning om kollektiv transport ikke bare i denne folketingssamling, men i denne valgperiode.
Vi kan fuldt og helt støtte det.
Henriette Kjær (KF), 2007-03-02:
Vi kan med dette lovforslag sætte gang i projekteringen og anlægget af en Metrocityring, og det er en markant udvidelse af den eksisterende metro, der vil være med til at gøre det endnu mere attraktivt at benytte metroen rundtomkring i København.
Fra konservativ side glæder vi os meget over denne udvidelse.
Vi synes, at metroen som offentligt transportmiddel er det helt rigtige i en by som København.
Det går hurtigt, og der er hyppige afgange, hvilket passer godt til de transportbehov, mange mennesker har i dag.
Vi har op til behandlingen af det her lovforslag fået en henvendelse fra bl.a. Marmorkirken, hvor de er nervøse for, hvad det vil betyde for de bærende elementer, samt om det vil give støj i kirkerummet med en metro kørende så tæt på kirken, og det er naturligvis en henvendelse, vi skal tage seriøst.
Det er klart, der skal laves nogle grundige undersøgelser, så vi ved, hvilke konsekvenser det vil have, når vi laver en nedgravning på det område, men jeg er fuldstændig overbevist om, at vi finder ud af, at der ikke sker noget ved at placere en metrostation der.
Derudover har vi fået en henvendelse fra Carlsberg, der har ytret ønske om at få et stop ved Carlsberggrunden, hvor der skal bygges boliger, når ølproduktionen stopper.
Og vi har i forligskredsen sagt ja til at undersøge muligheden for en ekstra station, men jeg vil gerne herfra sige, at vi Konservative har en forventning om, at Carlsberg selv finansierer en eventuel station.
Ellers fordyres projektet jo væsentligt, og de anslåede anlægsudgifter beløber sig jo allerede til mellem 15 og 18 mia. kr.
den, da Enghave Station ligger lige i nærheden af det planlagte byggeri.
Men nu skal vi have lavet en undersøgelse, og så må vi tage diskussionen derfra.
Vi håber ikke, at det bliver sidste gang, vi skal stå her i Folketinget og behandle et forslag til anlægslov om udvidelse af metroen.
Så vi har store forventninger til, at der vil ske en yderligere udbygning af metroen, og at vi vil se en endnu større forgrening.
Vi vil også gerne nævne her, at det er vigtigt i den sammenhæng at sørge for, at der er andre gode transportkilder til metrostationerne, sådan at man kan komme til en metrostation, men også komme videre på sin rejse derfra.
Og derfor ønsker vi også, der bliver sat fokus på en mere overordnet planlægning.
Men det her er altså første skridt til at få udvidet metroen og dermed gjort den endnu mere attraktiv, og vi Konservative kan støtte forslaget fuldt ud.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-02:
Det andet, fru Anne Grete Holmsgaard siger, er om Det Miljøøkonomiske Råd og dets sammensætning.
Der sidder jo Danmarks Naturfredningsforening, Verdensnaturfonden og Friluftsrådet, som jo alle sammen repræsenterer ngo'er på naturområdet, og som jo har en overordentlig stor kompetence på det område.
Er det ikke nok?
Ellers bliver det jo et meget stort råd, og vi bliver ved med at skulle have balanceprincippet, altså at skal man have en ngo, skal man også have en anden osv., og så bliver det bare større og større.
Har vi i virkeligheden ikke en tilfredsstillende sammensætning, sådan som det er?
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Først vil jeg gerne sige tillykke både til forslagsstillerne og ministeren med, at regeringen nu har foretaget en kovending i forbindelse med asylansøgernes forhold.
I Socialdemokratiet er vi meget glade for, at asylansøgerne nu i hvert fald får lidt bedre forhold, end de har haft tidligere.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvordan kan det være, når man nu er i gang med at forbedre asylansøgernes forhold, at ministeren så ikke vil give asylansøgerne lov til at arbejde?
Vi ved jo både, at der mangler arbejdskraft rundtomkring i landet, og at asylansøgerne ikke kan færdiggøre en lærlingeuddannelse, fordi de ikke må tage den lønnede praktik.
Så mit spørgsmål er: Kunne man ikke også forestille sig, at asylansøgerne fik lov til at arbejde?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2007-03-02:
Der hersker ingen tvivl om, at hovedstaden i mange år har savnet et markant kvalitetsløft af den kollektive trafik – et kvalitetsløft, der indebærer en hurtig, sikker og pålidelig transport med hyppige afgange i de tættest bebyggede områder.
Og det er lige netop, hvad vi får med realiseringen af Cityringen, som uden tvivl vil være et meget tiltrækkende alternativ til både bil og bus.
Den underjordisk Cityring vil dermed bidrage til at løse de stigende trængselsproblemer i København, specielt hvis man ved placering af kommende p-pladser i hovedstaden også tager hensyn til en nem og smidig sammenhæng med Cityringen.
Desuden vil Cityringen betyde en mærkbar forbedring af miljøet i hovedstaden.
Det forventes, at antallet af passagerer efter en indkøringsperiode vil blive omkring 85 millioner om året.
Venstre hilser det velkommen, at der på initiativ fra Carlsberg Ejendomme er iværksat en undersøgelse af grundlaget for en ekstra metrostation ved den store grund ved Carlsberg, som står over for omdannelse – omkring 33 ha midt i byen.
Her opføres der en helt ny bydel med bolig og erhverv, og det er derfor naturligt, når vi skal igangsætte så stort et projekt, at vi undersøger behov og økonomi omkring en mulig ekstra station, der måske også kan indebære en samlet, bedre metrodækning af hele Valby og Vesterbro.
Resultatet af undersøgelsen vil foreligge senere i denne måned, så det kan indgå i den videre behandling af loven.
Med vedtagelsen af dette lovforslag iværksættes en gigantisk samfundsinvestering, der skønnes at blive i omegnen af 15 mia. kr.
Det er Venstres klare holdning, at der er tale om en visionær og nødvendig investering i Danmarks infrastruktur.
Statens indskud i projektet er på 4 mia. kr., og det finansieres ved salg af nogle af de mange aktiver i Københavns Havn i det kommende Arealudviklingsselskab I/S, jævnfør den lov, vi behandler efterfølgende i dag.
Københavns Kommune indskyder 4,8 mia. kr., mens Frederiksberg Kommune indskyder 800 mio. kr.
Den resterende anlægssum dækkes af driftsindtægter fra Cityringen.
En sådan usikkerhed kan vi aldrig helt undgå, selv om der er udarbejdet et meget grundigt beslutningsgrundlag.
Igangsætningen af store og visionære projekter forudsætter altid politisk vilje og fremdrift.
Derfor glæder det mig, at der her i Tinget er en meget bred politisk tilslutning til iværksættelse af Cityringen.
Venstre støtter lovforslaget.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Lad mig give et konkret eksempel: Vi ved fra Brovst, at der er asylansøgere, som gerne vil tage en lærlingeuddannelse.
De kan også godt starte på teknisk skole, men de kan ikke komme ud i den lønnede praktik, altså ikke gøre deres lærlingeuddannelse færdig.
Hvordan kan det være, at ministeren er imod, at asylansøgere, der venter i Danmark, kan få lov til at tage en lærlingeuddannelse, som de enten kan bruge, hvis de får opholdstilladelse i Danmark, eller kan bruge i hjemlandet?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-02:
Bare fordi vi er enige om én ting, nemlig bedre forhold for alle, så er der jo ikke grund til at blive uenige om en anden ting.
Det er nu engang sådan, at en midlertidig opholdstilladelse giver folk den tryghed, at så længe der ikke er sikkerhed i deres hjemland, så længe den situation ikke er godkendt af f.eks. myndighederne i hjemlandet, vil de mennesker kunne deltage på lige fod med os andre i det her samfund.
Det er et meget, meget lille skridt at tage, og jeg kan ikke forstå, hvorfor Socialdemokraterne ikke vil tage det lille skridt, hvis man virkelig mener, at de skal have det så godt som muligt og udvikle sig så meget som muligt, indtil de kan sendes hjem.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Det, der er afgørende for os, er, at asylansøgerne – de, der søger, og de, der er blevet afvist – har ordentlige vilkår, indtil de på et tidspunkt skal vende tilbage igen.
Steen Gade (SF), 2007-03-02:
Jeg tror, fru Lotte Bundsgaard tager lidt fejl af, hvad Enhedslisten mener om det; jeg tror ikke, der er en uenighed på de punkter.
Men jeg vil sige, at vi jo er enige i det, som fru Lotte Bundsgaard siger om bedre forhold.
Det, jeg ikke kan forstå af det, som fru Lotte Bundsgaard siger, er – og jeg vil så bruge en anden måde at sige det på – hvad hun mener det betyder, at FN, altså UNHCR, faktisk anbefaler en eller anden form for midlertidig beskyttelse i den konkrete situation, som eksisterer i Mellemøsten for en lang række flygtninge fra Irak.
Det andet, jeg vil spørge om, er, om fru Lotte Bundsgaard hørte, hvad Venstres ordfører sagde om, at forslaget her så ud, som om det var inspireret af den svenske ordning, som jo førte til 17.000 flere opholdstilladelser.
Jeg vil spørge, om fru Lotte Bundsgaard bare for debattens skyld overhovedet kan se den slags sammenhænge, for vi, der har lavet forslaget, må jo sige, at der overhovedet ingen sammenhæng er.
Det er et helt andet forslag, for det her forslag handler faktisk om, at folk skal tilbage til Irak, og hvor de ellers hører hjemme.
Så det er jo ikke et forslag om, at der skal komme flere hertil, det er jo sådan set et spørgsmål om, at de skal tilbage.