runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg skal måske lige præcisere, at forskerskatteordningen jo gør, at man kan komme hertil fra udlandet, hvis man tjener – nu med de nye regler, som vedtages med det her lovforslag – fra 59.000 kr. om måneden og opefter, og så bliver man alene beskattet med arbejdsmarkedsbidrag og derudover 26 pct. af resten.
Det er jo en lukrativ ordning, som mange danskere ser med misundelse hen til, og de mange danskere er jo ikke blevet løftet ud af topskattebetaling, hvis de tjener f.eks. 60.000 eller 59.000 kr. om måneden.
Får det forhold, at man har svært ved at trække udlændinge til Danmark for at arbejde til dansk skat, ikke ordføreren til at tænke, at der måske er nogen, der tager fra Danmark til udlandet, fordi de ikke ønsker at arbejde til dansk skat?
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Jamen altså, man kan jo godt blive lidt i tvivl om, hvad det er, Venstre egentlig vil skattepolitisk, for mens man har en formand, der rejser rundt og snakker om at give skattelettelser i bunden, forpligter man sig løbende på stadig flere konkrete skattelettelser, der peger den modsatte vej, altså tilgodeser nogle af dem i vores samfund, der har mest, tilgodeser nogle af de brancher, som jeg ikke mener står først for.
Altså, her er der jo tale om en meget konkret ordning, en skatteordning for udenlandske forskere og nøglemedarbejdere – det ligger ligesom i titlen, at det er en afgrænset ordning – og der er nogle værnsregler, der er lagt ind her i forhold til at sikre, at der ikke er tale om en generel varig rekruttering på særlig lukrative forhold.
Derfor vil jeg bare sige, at der er kommet forslag fra f.eks. Dansk Erhverv om at fjerne nogle af værnsreglerne, altså f.eks. reglen om, at man skal have været ude af dansk skattepligt i 10 år for at kunne benytte sig af det her, og det vil jeg ikke være med til.
For jeg mener, det er vigtigt, at der er de værnsregler, og at der er de afgrænsninger, der gør, at det her er en konkret ordning, der bliver brugt til det, der er hensigten, nemlig at stille danske virksomheder i stand til at kunne deltage i konkurrencen om at tiltrække den nødvendige højtspecialiserede arbejdskraft, der skal til, for at nogle at de danske virksomheder, der jo heldigvis er førende på verdensmarkedet inden for deres branche, også kan blive ved med at være det.
Jeg vil sige til ordføreren for Liberal Alliance, at jeg er rigtig godt tilfreds med den skattereform, regeringen har lavet, hvor vi jo løftede helt almindelige danske lønmodtagere ud af topskatten, altså hævede grænsen for, hvornår man betaler topskat, fordi der efterhånden var så mange faggrupper i Danmark, der var endt med at betale topskat, hvor det aldrig havde været hensigten.
Jeg er med på, at man kan ønske sig mere end det, lovforslaget her gør, og jeg har også noteret mig, at Dansk Erhverv har en række forslag, som vil betyde en mere generel lempelse af topskatten, men jeg vil også godt sige meget klart til Liberal Alliances ordfører, at det mener jeg ikke er den rigtige vej at gå.
Jeg mener, at det fordelingsmæssigt vil være forkert, og skulle der blive råd til yderligere skattelettelser, mener jeg, de skal gives i bunden.
Jeg er utrolig glad for de elementer, der også var en del af skattereformen, nemlig et øget beskæftigelsesfradrag til enlige forsørgere, og at vi hævede pensionstillægget til de folkepensionister, der har mindst – for at nævne to eksempler.
Og det er den vej, vi har tænkt os at gå, hvis der skulle blive råd til yderligere skattelettelser.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
I sådan nogle debatter kan man nogle gange ikke lade være med at trække nogle tråde tilbage.
Er der nogen, der har gjort en selvstændig indsats for, at det kan betale sig for så mange, som jeg sagde før, rent faktisk at tage et job ud over det, at man har en forpligtelse til det, og som medfører alle de andre værdier, som ligger i at få et job, så er det den her regering, som bl.a. med en skattereform sørgede for, at det ikke var dem i toppen, som vi så under den tidligere regering, som fik skattelettelser, men det var dem i bunden.
Der er vi gået rigtig langt.
Vi har sørget for, som jeg sagde før, at for langt, langt de fleste, altså 99 pct. af befolkningen, er der en kontant fordel ved at gå på arbejde.
Derfor synes jeg, at hvis det her skal være bare en anelse af at være en solid debat, så må Venstre altså også snart komme ud af busken og svare på, hvad det så er for nogle instrumenter, som Venstre har tænkt sig at bruge for at nå nogle af de sidste, vi mangler her.
Regeringen har faktisk taget nogle meget store og afgørende skridt, og det er jeg glad for, for det skal selvfølgelig kunne betale sig at gå på arbejde.
Tina Nedergaard (V), 2014-11-26:
Nu havde fru Inger Støjberg jo ikke lejlighed til at svare på det sidste spørgsmål, og det er sådan set heller ikke hendes forpligtelse, derimod er det ministerens, at svare på spørgsmålene.
Men jeg kan da godt løfte sløret for, hvis ministeren ikke har opdaget det, at Venstre agter at gå til valg på, at vi lemper skatten på de laveste arbejdsindkomster, for så vidt vi får et flertal, og for det andet ønsker vi at lave et moderne kontanthjælpsloft for netop at sikre, at det bedre kan svare sig at arbejde.
Men lad mig lige vende mig mod en anden problemstilling, som er meget debatteret lige i øjeblikket, hvor jeg er oprigtigt interesseret i ministerens svar.
Hvis nu det altid kan svare sig i Danmark at tage et arbejde, et hvilket som helst job, men altså fair og ordentligt under ordentlige vilkår, hvordan forklarer regeringen så egentlig det paradoks, at vi har over 100.000 udlændinge, som arbejder måske endda primært i ufaglærte job, mens vi har flere hundrede tusinde danskere i den arbejdsdygtige alder, der er på passiv forsørgelse.
Det er jo et paradoks, som regeringen også bliver nødt til at forholde sig til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg vil gerne slå fuldstændig fast, at dagpengesystemet eller kontanthjælpssystemet ikke er et tag selv-bord.
Man beslutter ikke selv, om man er i det.
Det er rent faktisk sådan, at vi har det begreb, som hedder pligter og rettigheder, og ordet pligter kommer før rettigheder.
Det betyder, hvis man i øvrigt er arbejdsmarkedsparat og på dagpenge eller på kontanthjælp og man bliver tilbudt et job, så har man pligten til at tage det, og det synes jeg er en meget vigtig pointe i forhold til hele vores velfærdssamfund.
Så rådighedsbegrebet – vil jeg gerne sige – står ikke til diskussion i min optik.
Pligter og rettigheder følges ad, men pligter kommer før rettigheder.
Jeg efterlyste sådan set bare et lidt mere uddybende svar på det, som Venstre meget ofte bruger i den her debat, nemlig et moderne kontanthjælpsloft.
Det er et ord, der kan ligge godt i munden på nogle, men det kunne jo være rart, for man kunne få en lidt mere ligeværdig debat, at man bare fik puttet en lillebitte smule fakta på, med hensyn til hvad der ligger bag det begreb.
Det er jo det, vi mangler for at få en ordentlig diskussion om det her.
Det andet, jeg gerne vil sige, er, at jeg sådan set er meget glad ved, at det er mig som beskæftigelsesminister, som får lov til at få gennemført vores nye beskæftigelsesreform, som vi faktisk behandler lige i øjeblikket i Folketinget, for den tager jo lige præcis afsæt i både at opkvalificere og lave en individuel behandling af de mennesker, som er uden arbejde.
Samarbejde mellem a-kasserne og jobcentrene, som jeg tror får stor betydning for, at der er rigtig mange mennesker, der kan komme endnu tættere på arbejdsmarkedet, synes jeg er en stor og vigtig reform i bestræbelserne på, at så mange som overhovedet muligt er en del af arbejdsmarkedet.
Tina Nedergaard (V), 2014-11-26:
Nu ser vi bl.a. på tv og også i debatterne på de sociale medier, at der jo er eksempler på, at der er ganske udmærkede job inden for ikke mindst servicesektoren, som i høj grad besættes af mennesker udefra, som gør en stor indsats – og al respekt for det – som endda kom hertil med få eller måske overhovedet ingen danskkundskaber, og som ikke har nogen forudgående kvalificering i det danske uddannelsessystem, men som går ind og løfter nogle job på det danske arbejdsmarked.
Hvis det er sådan, at det altid kan svare sig at tage et arbejde for danskerne, så er mit spørgsmål blot: Hvordan forklarer regeringen det paradoks, at det så ikke sker?
Inger Støjberg (V), 2014-11-26:
Men er ministeren enig i, at vi skal skabe et Danmark, hvor det altid kan betale sig at arbejde?
Så simpelt er det sådan set.
For i dag er det jo ikke sandt, minister, det er jo ikke sandt, at man får rigtig meget ud af at arbejde.
Der er godt og vel 46.000 danskere, der får mindre end 1.000 kr. ud af at gå på arbejde frem for at være derhjemme.
Er det rimeligt?
Jeg synes ikke, det er rimeligt, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke lige præcis tænker, at her skal der da sættes ind.
Det kan da ikke være rigtigt, at vi har et samfund, hvor det ikke altid kan betale sig at arbejde, eller hvor man får et meget, meget lille udbytte ud af at arbejde og ud af at gøre en indsats.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg håber, jeg gjorde det meget klart før, at de ting, der er sket i finansloven, er jeg glad ved.
Så tror jeg også, det er vigtigt, at vi forholder os til det udsagn, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er rent faktisk sådan, at for 99 pct.s vedkommende er der en gevinst på over 1.000 kr. ved at gå på arbejde.
For rigtig mange er det beløb væsentlig højere.
Så det er gennemgående sådan, at det kan betale sig – også økonomisk – at arbejde i Danmark.
Det andet, jeg synes er det vigtige her, er, at det jo er meget nemt at slynge den slags ting ud uden at komme med bare antydninger af, hvad man så egentlig gerne vil sætte i stedet, så det kan betale sig at arbejde.
Hvad er det for nogle instrumenter, som fru Inger Støjbergs parti har?
Hvad indeholder bl.a. begrebet den moderne kontanthjælpsreform?
Det er noget, vi hører i flæng, men vi har ikke fået noget, der bare ligner ord på det, og derfor er det jo lidt vanskeligt at diskutere med fru Inger Støjberg og Venstre, for de kommer jo ikke ud af busken og er ikke bare i nærheden af at give svar på de spørgsmål, som de selv stiller.
Inger Støjberg (V), 2014-11-26:
Jamen ministeren kan sagtens få et bredt samarbejde i Folketinget på det her område.
Nu ved man selvfølgelig ikke, hvem der er i regering til den tid, når Carsten Koch-udvalget kommer med sine anbefalinger – det må vi ligesom se.
Men det brede flertal burde jo være der uanset det, i hvert fald hvis det er sådan, at Socialdemokraterne har den vision og mission, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, for for Venstre starter det nemlig lige nøjagtig der: at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Vi har en situation i dag, hvor regeringen har skabt et system og et Danmark, hvor det for alt for mange mennesker ikke kan betale sig at arbejde.
Så hvis regeringen vil være med til at rette op på det morads, er der et tilsagn om, at vi er med, uanset om det så er den regering, der sidder nu, der sidder ved magten, eller om det er os, der har regeringsansvaret, og den nuværende regering dermed så er opposition.
For så kan samarbejdet i hvert fald skabes.
Men det betyder bare, at vi skal have skabt et arbejdsmarked, hvor det altid kan betale sig at arbejde, og det har vi ikke i øjeblikket.
Regeringen har jo gjort det mere attraktivt at være på passiv forsørgelse end i arbejde.
Det har man gjort ved at afskaffe den gensidige forsørgelsespligt for samlevende; det har man gjort ved at hæve satserne for kontanthjælp og uddannelseshjælp for unge; det har man gjort ved at fjerne kontanthjælpsloftet og ved at fjerne 225-timersreglen.
Så det var sådan set nogle steder, man kunne begynde.
Mit spørgsmål kunne jo sådan set være: Vil regeringen – eller Socialdemokratiet, det er det måske mere reelt at sige nu, og dermed ministerens parti – være med til at skabe et arbejdsmarked, hvor det altid kan betale sig at arbejde, og vil man rette op på de ting, som jeg her har nævnt, der gør, at det i mindre grad nu kan betale sig at arbejde end førhen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg synes, den kontanthjælpsreform, som vi har, er en rigtig god reform, som vi i øvrigt har vedtaget sammen med en række andre arbejdsmarkedsreformer, og i de fleste af dem er partiet Venstre med.
Det er faktisk en af hovedprioriteterne i kontanthjælpsreformen, i øvrigt i tæt samspil med andre reformer, som vi nu er i fuld gang med at implementere, og som jeg synes det er fuldstændig afgørende lykkes.
Derfor er jeg også glad for, at vi har bedt en ekspertgruppe med Carsten Koch i spidsen om at komme med anbefalinger til, hvordan vi skaber en bedre beskæftigelsesindsats over for dem, vi rubricerer som ikkearbejdsmarkedsparate.
Gruppen arbejder i øjeblikket, og jeg håber og forventer, at de i begyndelsen af det nye år kommer med en rapport om det her område.
Og så vil jeg meget gerne anbefale, at vi forhåbentlig i igen i et bredt samarbejde i Folketinget kan tage fat på at sikre, at dem, der er længere ude i forhold til at kunne komme i ordinær beskæftigelse, kan komme tættere på ordinær beskæftigelse – i fortsættelse af den flotte tale, som fru Inger Støjberg holdt for kort tid siden om værdien af at være på arbejde, for det gælder bestemt også for de her mennesker.
Inger Støjberg (V), 2014-11-26:
Er ministeren enig med økonomi- og indenrigsminister Morten Østergaard, der til Radio 24syv den 21. november har udtalt, at der er behov for yderligere reformer på kontanthjælpsområdet?
Tina Nedergaard (V), 2014-11-26:
Jeg tror såmænd ikke, at ministeren selv er tilfreds med resultaterne.
Sådan som jeg kender ministeren, er han også dybt optaget af, at der er flere og flere, der er kommet på kontanthjælp med det finanslovsforslag, der er fremsat.
Men jeg har et helt konkret spørgsmål.
En af de dyre gaver med dette finanslovsforslag var jo gaven til fagbevægelsen, hvor man øger fradragsretten for kontingenter.
Jeg vil spørge ministeren: Hvordan hjælper det de mennesker, der er på kontanthjælp, i arbejde, ind i det aktive erhvervsliv, at man giver øget fradrag for kontingenter til fagforeningerne?
Inger Støjberg (V), 2014-11-26:
Ministeren går meget op i, i hvert fald når ministeren skal sige det, at så kan det faktisk betale sig for stort set alle danskere at arbejde.
Men så vil jeg bare gerne have ministeren til at forholde sig til et tal, der kom så sent som, jeg tror, det var i går til Finansudvalget fra Finansministeriet, hvor man siger, at for 17.700 danskere er kendsgerningen faktisk den, at de betaler for at gå på arbejde.
De ville få mere til rådighed ved at være på offentlig passiv forsørgelse, end de vil ved at gå på arbejde.
17.700 danskere betaler hver eneste dag for at gå på arbejde.
Er det rimeligt?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg var glad for hele finansloven, og så må det være tilladt, at der er nogle hjørner, man måske er lidt mere glad for end andre.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg var meget glad for lige præcis at rette op på den uretfærdighed, som den tidligere regering lavede, når det gælder fradrag, når man er medlem af en a-kasse.
Det har vi nu givet større muligheder for at der er, så den del af finanslovsaftalen vedkender jeg mig fuldt og inderligt.
Jeg tror, jeg vil spare hr. Hans Andersen for at høre de tal igen, som jeg i begyndelsen af spørgetiden læste op over for en anden spørger, for de viser jo med al ønskelig tydelighed, at det under den tidligere regering bare gik én vej, og det var nedad.
Under den nuværende regering er det heldigvis gået meget bedre, og det er, fordi vi har haft fokus på at skabe vækst og fremgang i Danmark.
Det har vi gjort både i forhold til at holde hånden under den offentlige økonomi, men også i bestræbelserne på at sikre os, at den private sektor er kommet med, og derfor er jeg set med en beskæftigelsesministers øjne også meget glad ved de vækstpakker, som vi bl.a. har lavet, og den beskæftigelsesreform, som vi lige netop nu behandler i Folketinget; alt det peger i den rigtige retning.
Hans Andersen (V), 2014-11-26:
Tak for det.
Man kan spørge: Hvad er godt for Danmark?
Og det har regeringen jo så vurderet, eller det har den rettere sagt ikke vurderet, for regeringen har tænkt: Hvad er godt for regeringen?
Det var jo så at lave en finanslovsaftale med vennerne, men det her med de private arbejdspladser er så feset ud af den.
For når jeg lytter til det her og igen og igen spørger, hvor mange private arbejdspladser finansloven skaber rammerne for i 2015, så får jeg ingen svar.
Og det er sådan set det spørgsmål, jeg her til slut bare vil gentage: Hvor mange private arbejdspladser skaber finansloven for 2015 rammerne for?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Det er jo det, der er så dejligt ved at være et parti, som – politisk i hvert fald – kan lidt til begge sider.
Det synes jeg er helt afgørende.
Vi har gennemført gode finanslovsaftaler med både den ene side af Folketinget og med den anden side af Folketinget.
Vi har gennemført en række reformer, hvor spørgerens parti har været med stort set hele vejen, vækstpakker, som vi også har været enige om.
Det, som jeg bare synes er så fuldstændig afgørende, er, at vi nu også gennemfører en finanslov, hvor der også er nogle sociale aspekter, som jeg er meget glad for ligger i den finanslov, og det har vi kunnet gøre, fordi vi har ført den økonomisk ansvarlige politik, som vi har gjort, i den periode, hvor vi har været betroet at have ansvaret som regering i Danmark.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-26:
Jeg har jo ministeren mistænkt for faktisk at være en ganske fornuftig mand.
Jeg kan jo godt forstå, at ministerens bekymringsbarometer slår en lille smule ud, når ord som nulvækst, udgiftsstop og andre ting bliver nævnt.
Jeg tænker, at bekymringsbarometeret da må gå fuldstændig amok på ministerens kontor, når det kommer til udtryk, at der har været negativ vækst ude i landets kommuner, vel at mærke på den socialdemokratiske regerings vagt.
Når jeg tillader mig at spørge, er det måske blot, fordi det undrer mig, at man kan føre en så fornuftig politik sammen med Venstre, Konservative og andre partier de første år for dernæst, lige når valget står for døren, at begynde at hæve beskæftigelsen i den offentlige sektor igen.
Skulle man ikke bare have fortsat kursen, vil jeg spørge ministeren.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg mærker virkelig varmen strømme mig i møde her.
Jeg har et par ting til det, hr. Jakob Engel-Schmidt siger.
For det første vil jeg sige, at punchlines er gode nok, specielt når de er sandfærdige og korrekte.
Det andet er, at bekymring for den offentlige sektor skulle man have, hvis man går ind for nulvækst, for så kunne det komme til at se helt anderledes ud.
Det, jeg gerne vil sige, er, at vi har brugt alle instrumenter.
Vi har både sørget for, at vi har den investeringsprofil med de største investeringer i realiteten i årtier med supersygehuse, Femernforbindelsen – jeg tror, at spørgeren kender dem stort set lige så godt, som jeg gør – samtidig med at det er lykkedes for os at vende det billede, der var under den tidligere regering, da vi mistede industrijob, så vi rent faktisk i samarbejde med bl.a. partiet Venstre gennemførte to vækstpakker, som jeg tror er helt afgørende for Danmark også i fremtiden.
Men så er det så lykkeligt, at vi har haft den regering, vi netop har haft, fordi hvis det var sådan, at det havde været under den tidligere regering, havde det tal jo været meget, meget større, for vores skattereform var jo lige præcis med til at sikre, fordi vi lettede i bunden, at det kunne betale sig for de mange mennesker at gå på arbejde.
Jeg vil bare igen gentage over for fru Inger Støjberg, over for Venstre, at for 99 pct. af befolkningen er der en gevinst, en kontant gevinst, på mindst 1.000 kr., og for rigtig mange er den gevinst i kroner og øre betydelig større.
Det synes jeg er vigtigt, og så er det i øvrigt ikke en diskussion om, om man ønsker det eller ej, for som jeg sagde før: Rådighedsbegrebet står fuldstændig klart og er ikke til diskussion.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-26:
Når hr. Hans Andersen og jeg stiller det her spørgsmål, skyldes det, at der under regeringens første 3 år er blevet markant færre arbejdspladser i den offentlige sektor.
Tallet er faldet med adskillige tusinde, og det er, fordi den offentlige sektor jo bruger de skatteindtægter, som den private sektor leverer, som benzin til at finansiere sin drift.
Det er vi alle sammen enige om er nødvendigt.
I det tilfælde, hvor Europa er i krise og regeringen efterhånden fem gange har måttet nedjustere sit eget bud på, hvor høj væksten er i samfundet, spørger vi bare i al stilfærdighed: Er det virkelig nødvendigt at hæve beskæftigelsen i den offentlige sektor i sin finanslov og samtidig ikke gøre noget for den private sektor, når det er den private sektor, der er fundamentet for, at vi kan finansiere det offentlige?
Jeg håber ikke, at ministeren opfatter det her som et eller andet småperfidt angreb, for det er det sådan set ikke.
Det er en dybfølt interesse for Socialdemokratiets politik, der i min optik faktisk har været overraskende fornuftig de første år.
Men fornuften varede desværre ikke hele vejen igennem.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Jeg tror ikke, at jeg har brugt det, at det går dårligt i andre lande, som undskyldning.
For den almindelige folkeoplysnings skyld vil jeg sige, at det vel også hører med i en diskussion om, hvor vi bevæger os hen med hensyn til beskæftigelse, udvikling osv.
Jeg vil sige til hr. Hans Andersen, at vi ikke er en lille lukket økonomi.
Vi er heldigvis en åben økonomi, som er en del af internationale konjunkturer og globalisering osv.
Jeg nævner det bare som en faktor, som jeg ikke tror man helt kan lukke øjnene for.
Hans Andersen (V), 2014-11-26:
Men spørgsmålet var jo helt konkret, om der i den finanslovsaftale, der er blevet indgået mellem regeringen, SF og Enhedslisten, er elementer, der kunne skabe flere private arbejdspladser.
Det er jo det, det handler om.
Der er nærmest ingen vækst, og hvordan får vi skabt den?
Undskyldningen om, at det går lige så dårligt i andre lande, kan den ledige jo ikke bruge til noget.
Så det handler jo lidt om, om vi vil prioritere private arbejdspladser, eller om vi vil prioritere større offentligt forbrug.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-26:
Man kan sige, at hvis vi ikke havde haft en regering, som kerer sig om Danmark og danskernes ve og vel, ville der have været meget, der havde set anderledes ud.
De bidrag, vi har været med til at give, er store og omfattende.
Helt overordnet har vi sikret, at der fortsat er en stærk økonomi i Danmark.
Vi har sikret, at vi gennem en række reformer har gearet det danske samfund til også at tage imod de nye udfordringer, der er.
Vi behandler nu – i øvrigt i et godt samarbejde med spørgeren – en ny beskæftigelsesreform, som gerne skulle bringe folk tættere på arbejdsmarkedet gennem en række af de initiativer, der er her.
Men, og det skal så være min afsluttende kommentar, Danmark er jo ligesom alle andre lande også en del af den internationale krise.
Det bliver man også nødt til at tage med i sine betragtninger.
Men det arbejde, vi selv kan gøre, synes jeg faktisk at vi både har gjort godt og rigtigt.
Hans Andersen (V), 2014-11-26:
Tak for svaret.
Man kan så som ledig kigge ud ad vinduet og tænke: Bliver der nu flere job her i det kommende år, 2015, og bliver min chance for komme ind i arbejdsfællesskabet større?
Så er spørgsmålet til beskæftigelsesministeren: Bliver chancen større, eller bliver den mindre?
Har regeringen med den finanslovsaftale, den har lavet med Enhedslisten og SF, gjort chancen større, eller er chancen blevet mindre, for er der flere private arbejdspladser i den finanslovsaftale, der er lavet nu, eller er der blevet færre private arbejdspladser i den finanslovsaftale, der er blevet indgået?