runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2013-10-03:
Tilbage til nulvækstspørgsmålet.
Hr. Lars Løkke Rasmussen sagde i Bag Borgen den 15. august i år – jeg citerer, så man behøver ikke at finde det frem: For det første er der ikke nogen, der skal fyres, fordi udgiftsstoppet betyder, at der er råd til at have fuldstændig lige så mange offentligt ansatte, som der er i dag.
For under en måned siden havde vi finanslovsdebat her i salen, og der sagde hr. Peter Christensen om antallet af offentligt ansatte, at Venstre ikke lover et uændret antal.
Så måske fru Ellen Trane Nørby vil afklare det misforhold, der er, og ligesom gøre det klart, om der bliver eller ikke bliver færre offentligt ansatte i 2020, hvis Venstre skulle få held til at få indført nulvækst.
Per Clausen (EL), 2013-10-03:
Jeg går ud fra, at det er en forpligtelse, hvis man er politisk ordfører for Venstre, at man svarer det samme, uanset hvad der bliver spurgt om, så det skal jeg ikke bebrejde fru Ellen Trane Nørby, det ligger i jobbets natur.
Men jeg vil alligevel prøve en gang mere: Mener fru Ellen Trane Nørby, at det skaber mere udvikling i Danmark at beskatte udenlandske olieselskaber lavere end danske olieselskaber, at det skaber mere udvikling i Danmark end at investere i bedre togforbindelser?
Og – jeg ved godt, at man ikke må stille to spørgsmål, men jeg gør det alligevel, for jeg får jo det samme svar –
jeg vil gerne spørge fru Ellen Trane Nørby: Hvad er Venstres udbytte af at kæmpe så hårdt for, at udenlandske olieselskaber skal betale mindre i skat end danske?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det, Venstre kæmper for hver dag, er at sikre danske arbejdspladser.
Det er at sikre, at det kan betale sig at arbejde i Danmark, det er at sikre, at der er flere mennesker, der kan få et arbejde.
Vi synes, det er et problem, at hver femte i den arbejdsduelige alder i dag står uden for arbejdsmarkedet.
Vi synes, det er et problem, at der blandt de unge er rigtig mange arbejdsløse, som ikke kan få foden inden for på arbejdsmarkedet, at der er nogle, der mangler praktikpladser.
Det er derfor, vi siger, at hvis vi skal skabe både praktikpladser, og vi skal skabe arbejdspladser, og vi skal sørge for, at det danske samfund bliver mere velstående og vækster, så skal vi skabe et samfund, hvor det også kan betale sig at investere i Danmark, hvor det kan betale sig at skabe arbejdspladser.
Det gør vi kun, hvis vi forbedrer vores konkurrencevilkår, det gør vi kun, hvis vi letter skatter og afgifter og omkostninger på danske arbejdspladser, så de bliver i Danmark i stedet for at rykke til udlandet.
Per Clausen (EL), 2013-10-03:
Jeg vil da starte med at rose Venstre, for det tog ikke lang tid at banke Dansk Folkeparti på plads.
Det er jo bemærkelsesværdigt og godt arbejde af Venstre, men trist for rigtig mange danskere, der troede på, at Dansk Folkeparti kunne være en hjælp.
Jeg vil godt stille et spørgsmål til fru Ellen Trane Nørby i forlængelse af det spørgsmål, som fru Johanne Schmidt-Nielsen stillede: Hvad er i grunden det økonomiske udbytte for Venstre af at kæmpe så hårdt for, at udenlandske olieselskaber skal betale mindre i skat, end nogle af de danske gør?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Når regeringen derfor laver aftaler nu og går ind og bryder aftaler og laver dem med tilbagevirkende kraft, så har det jo konsekvenser.
Så har det den konsekvens, at der er virksomheder, der ikke tør investere i Danmark, for man ved ikke, hvornår Enhedslisten sammen med regeringen kommer med nye skatter og afgifter med tilbagevirkende kraft.
Det er jo med til at hæmme investeringerne.
Vi ønsker at skabe et grundlag, hvor det er attraktivt at investere i Danmark, hvor vi får skabt flere varige arbejdspladser, ligegyldigt om det er i nordsøsektoren, eller det er hos den lille smedevirksomhed, eller det er i den danske fødevaresektor.
Venstre gik ind til energiforhandlingerne med det ønske at gøre regningen til danskerne mindre.
Liberal Alliance deltog ikke i forhandlingerne.
Jeg tror, at hvis vi i fællesskab kunne have forhandlet med regeringen, kunne det være, at regningen kunne være blevet endnu mindre.
Det lykkedes Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Venstre at få forhandlet den regning, som regeringen ville sende for energiaftalen, mere end 2 mia. kr. ned.
Alternativet havde været, at danskerne og de danske familier i dag sad med en langt større regning end det, der er udkommet af energiaftalen.
Så er der indkommet en lang række høringssvar på det, der hedder forsyningssikkerhedsafgiften.
Vi har ikke set svarene, de ligger hos skatteministeren.
Vi håber sådan set, at regeringen lader sig inspirere af svarene i forhold til de tanker, de går og gør sig.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-03:
Vi går jo ind i et efterår, hvor det energiforlig, som Venstre også er deltager i, skal udmøntes i en ny lov om forsyningssikkerhedsafgift på biomasse.
Det gælder bl.a. pejsebrænde, det gælder halm, det gælder træpiller osv.
Ting, som kan brændes af, og som man kan få varme ud af, skal pålægges en ny afgift, som vil gøre det meget dyrere at være dansker.
Venstre har jo sagt, at det ikke skal være dyrere at være dansker, så jeg vil gerne høre, hvilke tungtvejende grunde Venstre har til at mene, at vi skal have den her forsyningssikkerhedsafgift på biomasse, bl.a. på pejsebrænde.
Det fører til uendelige mængder af bureaukrati i tusindvis af virksomheder.
Så kan man søge om at få pengene tilbage, hvis afgiften overstiger 5.000 kr.
Det er fedtafgiften 2.0, bare meget, meget værre.
Hvorfor synes Venstre, det er en god idé?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Venstre støtter timemodellen.
Det var Venstre og De Konservative, da vi sad med regeringsmagten, der tog initiativ til en bred trafikaftale i 2009, hvor vi skabte Infrastrukturfonden, som havde knap 100 mia. kr.
Af de knap 100 mia. kr. er de 60 mia. kr. blevet brugt til at forbedre den kollektive transport: den nye jernbane til Ringsted, elektrificeringen af jernbanen i Danmark, de nye togsignaler, letbane, metro, en lang række initiativer, som alle sammen er med til at give danskerne hurtigere tog.
Nu vil regeringen så bygge videre på det med en model, der indebærer, at hvert sparet minut omkring Vejle koster over ½ mia. kr.
Selv de socialdemokratiske borgmestre i Trekantområdet har spurgt, om man ikke kunne overveje investeringerne bedre.
I 2009 nedsatte vi i fællesskab en arbejdsgruppe, der skulle kigge på, hvordan vi får mest ud af trafikinvesteringerne i Danmark.
Den har regeringen nu været ligeglad med.
Dens arbejde er åbenbart ikke længere væsentligt, siden regeringen ikke ønsker at vente på det.
Man ønsker til gengæld at gamble med de danske nordsøarbejdspladser i stedet for at afvente det store fælles arbejde, vi har sat i verden, for at skabe hurtigere tog i Danmark.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-03:
Det er jo meget svært at finde ud af, hvad Venstre egentlig mener.
Så sent som i morges har der jo været samråd, hvor hr. Kristian Pihl Lorentzen bl.a. sagde, at togbroen over Vejle er ligegyldig og spild af penge.
Det er også den udtalelse, der kom i Berlingske, og som blev refereret tidligere.
Så hvad er Venstres holdning?
Støtter man timemodellen, eller gør man ikke?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Vi går ind for timemodellen.
Den blev grundlagt, da vi sad i regering, samtidig med at vi oprettede en infrastrukturfond med knap 100 mia. kr. – det er væsentlig mere end det tal, som den socialdemokratiske ordfører taler om nu – som vi har investeret massivt, ikke bare i veje, men også i bane .
Tager vi nogle af de dele, der faktisk er med til at give os hurtigere tog i Danmark – den nye jernbane til Ringsted, elektrificeringen af vores jernbanestrækninger, det nye signalsystem og en lang række andre investeringer – kommer de fra den infrastrukturfond, som vi skabte, og som er hele grundlaget for, at vi kan få hurtigere tog i Danmark.
Det bakker vi fuldstændig op om, men i modsætning til Socialdemokraterne ønsker vi ikke at gamble med de arbejdspladser, der er i Nordsøen.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-03:
Men hr. Lars Løkke Rasmussen sagde, at timemodellen er flagskibet.
Og i den kronik, jeg refererer til, blev det også sagt, at det skulle tage en time mellem Odense og Aarhus.
Der er Vejle Fjord-broen nødvendig.
Så jeg spørger igen: Står man ved timemodellen, som man gjorde i 2008, eller har man forladt synspunktet, holdningen eller standpunktet, eller hvad man nu kalder det, når man melder noget ud?
Rasmus Prehn (S), 2013-10-03:
Det var en meget, meget lang snak i forhold til et meget konkret spørgsmål, og jeg synes, at man egentlig bliver mere forvirret over Venstres holdning her, for Venstres ordfører siger: Vi går stadig væk ind for hurtigere tog, vi vil bare ikke være med, når der bliver lagt et konkret forslag frem.
Bladrer man lidt i Berlingske fra 4. september 2013 , kan man se, at Venstres transportordfører er ude at sige, at det er helt ude af proportioner at bruge så mange penge på at køre hurtigere mellem Aarhus og Odense.
Hvad er det egentlig, Venstre mener her?
Går Venstre ind for timemodellen og hurtigere tog, eller står Venstre og siger, at de i virkeligheden gerne vil have langsommere tog?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen Venstre støtter, at vi får hurtigere tog i Danmark og timemodellen.
Den er jo sådan set diskuteret og opfundet, da vi sad i regering.
Den er en del af det grundlag, der blev lavet en fælles trafikaftale om i 2009.
Vi står sådan set fortsat ved, at vi ønsker hurtigere tog i Danmark, men vi er ikke enige med regering i, at det skal ske på bekostning af gode danske Nordsøarbejdspladser.
Jeg er bare nødt til at gøre opmærksom på, at der er op mod 15.000 ansat i den danske olie-gas-industri.
Derudover er der 8.000 i relaterede erhverv, hvis man taler om den samlede beskæftigelse.
Det er det, regeringen gambler med nu.
Vi har helt konkret foreslået regeringen at finansiere det her på en anden måde.
Det har regeringen afvist.
Derudover har regeringen jo valgt ikke at afvente det fælles udredningsarbejde, vi satte i gang i 2009, som skulle kortlægge de infrastrukturudfordringer, der er i Danmark.
Dem har regeringen bare blindt ladet stå til.
Man har brugt 85 mio. kr., uden at man nu afventer resultaterne af og anbefalingerne til, hvordan vi kan forbedre vores infrastruktur i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2013-10-03:
Der skal være vækst og jobskabelse.
Nu er finansiering en ting, en anden ting er den her timemodel, hvormed vi lover danskerne, at man kan komme hurtigere med toget, komme hurtigere fra a til b.
Hvordan stiller Venstre sig til den her timemodel?
Går man ind for den, eller er man imod den?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
For der var et ganske stort afsnit om, hvordan vi ønsker at man gennem grønne investeringer både kan sikre bedre klima og samtidig sikre en bedre konkurrenceevne i dansk erhvervsliv, herunder sikre, at der også vil være mere teknologi og viden, som kan gavne eksporten i forhold til andre lande.
Vi har bare ikke den opfattelse, at der bare ved at hælde milliarder ud i skattelettelser, kommer flere i arbejde.
Det kan finansministeren i øvrigt bekræfte at der ikke gør.
Men hvis det er sådan, at man investerer klogt og man sørger for at give virksomhederne afsætning, så kan man også være med til at udvikle virksomhederne, både dem, der får nyt udstyr til at forbedre klimaet, altså får nedsat energiforbruget, og dem, der skal levere det udstyr, som de virksomheder skal bruge, når de nedbringer energiforbruget.
Vi har en meget innovativ politik for udvikling af produktionen.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg havde faktisk håbet på, at vi i dag skulle have en debat om, hvordan vi skabte vækst og arbejdspladser i Danmark.
I stedet for kan jeg forstå, vi skal have en debat om partistøttereglerne.
Venstre følger partistøttereglerne til punkt og prikke – de partistøtteregler, som er lavet af Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre.
Hvis reglerne bliver ændret, vil vi også følge dem til punkt og prikke.
Men det, jeg kan sige klart og tydeligt til medarbejderen på Madsens Maskinfabrik eller til medarbejderen på havnen eller til de mennesker, der er afhængige af, at der kommer investeringer i nordsøarbejdspladserne, er, at i Venstre ønsker vi danske arbejdspladser, der ønsker vi investeringer i Danmark.
Og i modsætning til regeringen, som ønsker at gamble med de 15.000 arbejdspladser, vi har i Nordsøen, har vi den opfattelse, at vi kan finde en anden måde at finansiere hurtigere tog på i Danmark.
Det er så der, den politiske skillelinje er – vi ønsker arbejdspladser, det gør regeringen og Enhedslisten desværre ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Sikke meget tid at bruge på ikke at svare på spørgsmålet.
Jeg stillede et virkelig simpelt spørgsmål, nemlig: Hvor mange penge har Venstre modtaget fra de olieselskaber, der tjener penge på vores alle sammens olie i Nordsøen, siden olieaftalen blev indgået i 2003?
Jeg kender godt reglerne for partistøtte; jeg ved godt, at Venstre ikke er tvunget til at fortælle danskerne, hvor mange penge de får fra olieselskaberne, bl.a. Mærsk.
Men hvad er egentlig problemet i, at danskerne får at vide, hvor mange penge Venstre får?
Altså, hvorfor holde det hemmeligt?
Hvorfor er det så hemmeligt for Venstre, hvor mange penge man får fra olieselskaberne – olieselskaber, der i øvrigt ifølge vismændene er blevet overbetalt med milliarder af kroner – at man ikke vil fortælle det til danskerne?
Venstre kan bare komme med tallet: Hvor mange penge har Venstre fået fra olieselskaberne?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Der er nogle regler for partistøtte i Danmark.
De er aftalt bl.a. mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne, men Venstre er ikke en del af det forlig.
Men der er nogle regler, og dem følger vi til punkt og prikke.
Det betyder også, at vi opgiver, hvem der giver Venstre penge, som giver et beløb over 20.000 kr.
Hvis reglerne bliver lavet om, vil vi også følge de nye regler.
Men det, der er diskussionen her, er jo, om man vil gamble med danske arbejdspladser i Nordsøen, om man vil risikere det samme, som vi så i Storbritannien, da briterne satte skatter og afgifter op med den konsekvens, at investeringerne flyttede fra de britiske felter i Nordsøen, med den konsekvens, at der var mennesker, der mistede deres arbejde.
Der er 15.000 mennesker, der er ansat i olie-gas-industrien i Danmark.
Der er otte arbejdspladser knyttet til hver af de arbejdspladser i følgeerhverv.
De arbejdspladser på havnen i Esbjerg eller havnen i Fredericia ønsker vi ikke at gamble med, men jeg ved godt, at regeringen og Enhedslisten er ligeglad med, om danske arbejdspladser flytter til udlandet.
Det synes jeg er trist, men det er jo deres politiske valg.
Vi står fuldstændig ved den timemodel og det ønske, vi har om at få hurtigere tog i Danmark.
Men ligesom på alle andre områder skal vi da også på det her område kigge på, hvordan vi får mest muligt for de penge, vi bruger i fællesskab.
Jeg ved godt, at det for Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne og SF er et mål i sig selv at gøre verdens største offentlige sektor endnu større, men det er ikke at kigge på, hvordan vi får mest mulig service for pengene, og det er ikke at kigge på, hvordan vi får bedre tog, hurtigere tog og mere jernbane for pengene.
Og det er jo nok der, hvor regeringen adskiller sig fra os.
For vi ønsker sådan set at sikre, at de investeringer, man foretager, også gavner mest muligt og giver mest mulig god infrastruktur i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Hvor mange penge har Venstre fået fra olieselskaber, der tjener penge på olien i Nordsøen, siden olieaftalen blev indgået med Venstres stemmer i 2003?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Hele planen om at sikre hurtigere tog i Danmark, sikre en timemodel mellem landsdelene, var jo en tanke, som VK-regeringen kom med i 2009.
Vi er glade for, at den nuværende regering ønsker at videreføre noget af det; det er jo en overbygning til Infrastrukturfonden.
Den havde markant større investeringer i vores jernbaner end den – set i den sammenhæng – væsentlig mindre investering, der nu kommer fra regeringens side.
Der er vi uenige i finansieringen.
For det her koster danske nordsøarbejdspladser.
Jeg ved godt, at regeringen er ligeglad med danske arbejdspladser, er ligeglad med, at danske arbejdspladser rykker til udlandet, og at investeringerne i Nordsøen rykker til den norske eller til den engelske del.
Det er vi ikke.
Det her handler om menneskers arbejdspladser på Esbjerg Havn og chaufføren, der kører med dele til offshoreindustrien.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
I modsætning til fru Ellen Trane Nørby har jeg faktisk nær familie, der arbejder på en boreplatform i Nordsøen, og jeg kan godt fortælle, at de folk, der arbejder på Mærsks olieplatforme derude, synes, det er på høje tid, at der sker en harmonisering af beskatningen, så udenlandske selskaber ikke skal slippe billigere end Mærsk.
Men jeg skal bare høre, om jeg har forstået ordføreren korrekt: Betyder det altså så, at Venstre ikke vil rulle aftalen tilbage, hvis Venstre igen skulle komme i regering?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti er en del af den aftale.
Vi har valgt at stå udenfor, fordi vi ikke synes, at finansieringen er den rigtige.
Det har vi også sagt til regeringen.
Desværre ønskede regeringen ikke at diskutere en alternativ finansiering.
Når regeringen nu gambler med danske nordsøarbejdspladser – de 15.000 arbejdspladser, som vi har i den danske olie-/gasindustri, og de otte følgejob for hvert af de 15.000 job – er det jo ikke sådan, at det ikke har konsekvenser.
Det drejer sig jo om mennesker på Esbjerg Havn, som står til at miste deres arbejde; de er derfra, hvor finansministeren er valgt, men det har han måske glemt.
Bayerngas har trukket sig ud af Danmark, og det amerikanske selskab Hess har også meddelt, at de vil genoverveje deres investeringer i Danmark.
Det er danske arbejdspladser, som vi taler om, som regeringen er fuldstændig ligeglad med.
Vi har fra starten sagt, at vi godt vil være med til at kigge på, hvordan man kan finde de 345 mio. kr. årligt, som der jo varigt skal til for at kunne finansiere timemodellen.
Det har regeringen afvist.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at man vælger at gamble med danske arbejdspladser og afviser alle forslag til, hvordan vi i fællesskab kunne løse opgaven.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
Fru Ellen Trane Nørby bliver ved med at tale om verdens største offentlige sektor; måske skulle man fra DR's »Detektor«s side invitere ordføreren ind til en lille snak.
For det her emne har i hvert fald før været på banen, og det passer simpelt hen ikke.
Men tilbage til fakta: Den her timemodel bliver rullet ud nu, og den bliver finansieret af en harmonisering af nordsøoliebeskatningen.
Derfor er det jo interessant at høre, om Venstre vil rulle denne aftale tilbage, hvis Venstre igen skulle komme i regering.
Det tror jeg at danskerne har behov for at vide.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Det er jo en fantastisk fortælling at høre her, for vi kan ikke få svar på noget som helst.
Vi kan ikke få svar på, hvordan Venstre vil finansiere en timemodel.
Der er ikke kommet ét svar på finansieringen.
Vi kan heller ikke få svar på det, som hr. Jesper Petersen nu spørger ind til: Hvad så med den her nulvækst, hvad vil det betyde?
Men jeg vil så bare gerne prøve at gå en anden vej.
Venstre siger, at man gerne vil have nulvækst, og at man kan ansætte det samme antal offentligt ansatte, som man kan i dag.
Det er altså en teoretisk mulighed.
Men lad os så se på det, som sagkundskaben, de ti økonomer ud af ti, der i Berlingske her for kort tid siden sagde: Jamen konsekvensen af Venstres nulvækst vil være færre offentligt ansatte.
Anerkender fru Ellen Trane Nørby det?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen vi skal da have mulighed for at udvikle den offentlige sektor.
Regeringen har jo selv peget på, at man kan effektivisere for 12 mia. kr.
Det er det, der er behov for, for at vi også kan opretholde velfærdsservice i forhold til den demografiske ændring, der kommer i det danske samfund.
Hvis vi i morgen sagde til Falck: Nu skal I ikke længere køre ambulancekørsel i Danmark, på trods af at patienterne er glade for det, men vi vil i stedet for overlade det til et offentligt selskab, så ville der fra i morgen blive flere offentligt ansatte.
Er det den politik, som SF og Socialdemokraterne og regeringen ønsker at føre, altså at det er det, vi skal måle på, nemlig hvor mange offentligt ansatte der er?
Vi ønsker at måle på, hvilken service vi leverer i det her samfund, hvordan vi får mest muligt ud af de kroner, vi bruger i fællesskab.
Men det, der er væsentligt, er da, om de ældre på plejehjemmet får god mad, nærende mad og er tilfredse med den service, som de får.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Er hr. Magnus Heunicke egentlig overhovedet bekymret for den stigende velfærdsturisme, vi ser, altså det faktum, at folk kan komme fra eksempelvis Østeuropa til Danmark og meget hurtigt få adgang til danske velfærdsydelser, til dansk kontanthjælp, til SU, til alle mulige ting i det danske samfund?
Er ordføreren bekymret over den udvikling?
Når jeg frygter, at han ikke er det – og nu kan vi jo så høre svaret – er det, fordi jeg har forstået, at det optjeningsprincip, som vi lavede med den tidligere regering, i forbindelse med børnechecken, så man i det mindste skulle arbejde i Danmark i et stykke tid, inden man kunne få fuld børnecheck, vil regeringen fjerne igen, fordi Europa-Kommissionen har haft nogle synspunkter om det.
Kan hr. Magnus Heunicke bekræfte, at det optjeningsprincip vil den her regering fjerne, og er det udtryk for, at man i virkeligheden slet ikke er bekymret for den stigende grad af velfærdsturisme, som vi ser, og som jo risikerer at udhule grundlaget for det danske velfærdssamfund?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Vi har fremlagt et finanslovsforslag, som både rummer det øgede optag på uddannelsesinstitutionerne, sundhedsaftale og en indsats mod social dumping, hvis det er det, man ønsker – hr. Magnus Heunicke kan få en kopi, når han kommer ned fra talerstolen, hvis han ønsker.
Men hr. Magnus Heunicke forholder sig jo ikke til det, jeg spørger om.
Sidste år var det åbenbart god socialdemokratisk politik at sikre 9.100 færre offentligt ansatte.
Hvis Socialdemokraterne ikke synes, at det var god politik, så kunne man jo have ladet være med at lave en vækstplan; så kunne man jo have ladet være med at tage nogle af de initiativer; så kunne man jo have ladet være med at afskedige 9.100 offentligt ansatte.
Når Socialdemokraterne så vil ansætte 8.700 fuldtidspersoner frem til 2020, kan ordføreren så ikke bare svare på, om det betyder, at der vil være flere eller færre offentligt ansatte, end da regeringen overtog magten?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Tak til Venstre for at stille så præcist et spørgsmål.
Nu kommer jeg med et præcist svar: Ja, det har været hårdt at rydde op efter finanskrisen.
Der er faktisk blevet færre offentligt ansatte, fordi pengene skulle passe.
Det er jo det, der er sagen her.
Vi har lagt vores plan frem, der kan vise, at der er en vej frem for Danmark, hvis man vil sikre velfærd til vores ældre, til unge, der skal uddanne sig, til at passe vores børn, til at lære vores unger at læse og skrive og regne i skolen.
Den vej frem
kræver, at der bliver flere offentligt ansatte – 9.000 flere med vores plan.
Hvornår kommer Venstre med deres plan?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg kan høre, Socialdemokraternes fokus igen er på, hvem Venstre sender på talerstolen, og ikke på, hvordan vi skaber vækst i det her samfund.
Det er jo måske meget sigende for, hvordan vores prioriteter er: Vi kæmper for arbejdspladser, Socialdemokraterne har åbenbart et andet fokus.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Når den offentlige sektor sidste år blev 9.100 personer mindre – 9.100 offentligt ansatte, som i dag ikke er ansat under en socialdemokratisk ledelse – er det så en velfærdsmassakre, eller hvad er det?
Og kan ordføreren garantere, hvad antallet af de offentligt ansatte vil være i Danmark om 2-3 år?