runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2014-12-11:
Og hvis det er synspunktet, må jeg konstatere, at der er uenighed mellem Det Radikale Venstre og regeringens udenrigsminister i den sag.
Men så vil jeg også lige spørge til det her med, at man siger, at der nu er en helt ny kurs, som ingen af os har lagt mærke til.
Men der er en ny kurs, for nu vil regeringen anerkende Israel, også inden der er en forhandlet tostatsløsning.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre i dag har lanceret – uden at Det Udenrigspolitiske Nævn har været involveret i det – en ny udenrigspolitisk kurs fra regeringens side i forhold til Israel, undskyld Palæstina?
Zenia Stampe (RV), 2014-12-11:
Jeg skulle lige til at sige, at jeg da håber, at vi er enige om at anerkende Israel som en selvstændig stat.
Der er dels et indenrigspolitisk scenarie, som handler om, om der er et snævert eller et bredt flertal for en sådan beslutning; dels er der et scenarie, der handler om, om vi skal gå enegang med Sverige, eller om vi skal søge en bredere tilslutning i EU.
Jeg vil sige, at vi måske – og det er ikke noget, regeringen har diskuteret, men det var noget, jeg gerne ville tage op med min gruppe – godt kunne gå på kompromis med den brede tilslutning på et af områderne, men ikke på én gang.
Vi kan ikke basere et forslag om at gå enegang i EU på et meget snævert flertal i Folketinget.
Søren Espersen (DF), 2014-12-11:
Nu må der handling til, siger ordføreren.
Men at anerkende Palæstina er jo ikke en handling.
En handling ville være at forsøge alt, hvad man kunne, for at mægle – det ville være handling.
Det der er bare sådan en gold ting.
Jeg synes, det er vigtigt at sige: Hvad er det, vi reelt kan handle med?
Altså, det eneste, vi kan, er at tilbyde vores assistance til de to parter, hvor vi står godt begge steder.
Altså, Skandinavien har indtil Sveriges melding stået fantastisk godt som nogen, man faktisk ville tale med, både i Israel og i Palæstina; ikke på samme måde som i forhold til USA, men som nogle, der reelt kunne gøre noget.
Som jeg sagde tidligere, var det vores tidligere udenrigsminister, hr. Per Stig Møller, der var mesteren for »Road Map for Peace«, og det var dog trods alt en start.
Og jeg vil spørge igen, som jeg har spurgt tidligere: Hvem ville kunne mægle bedst nu og tale med begge parter – Danmarks udenrigsminister eller Sveriges udenrigsminister?
Det er jeg glad for at formanden siger.
Der synes jeg at vi skal lande, for der er jo i virkeligheden utrolig stor opbakning til at finde nogle pragmatiske løsninger.
Vi er heller ikke interesseret i at få sådan en EU-situation, hvor vi får 80.000 sider hver dag, som vi skal læse.
Det er ikke det, vi vil.
Men jeg synes, at vi skal prøve at nå frem til eller andet med, at vi laver en samlet beretning i Udenrigsudvalget, hvor det her forslag vist nok er anmeldt, hvor vi egentlig bare henviser sagen til UFO.
Så kan vi tage det derfra.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Nu skal vi jo lige finde ud af, om det at anerkende er noget ligegyldigt noget eller noget vigtigt noget.
Hr. Søren Espersen har jo lige brugt temmelig meget af sin taletid på at sige, at det her var så vigtigt, at det burde have været i Udenrigspolitisk Nævn, før det blev diskuteret her.
Hvis det ikke er noget særlig vigtigt, hvorfor pokker skulle det så i Udenrigspolitisk Nævn?
Hvad angår hvem israelerne og palæstinenserne vil pege på som forhandlere, vil jeg sige, at der er nogle lande, som har stor forhandlingserfaring.
Norge har gjort det i en række andre situationer.
Jeg har tidligere her peget på, at Danmark desværre ikke har kompetencen til den slags initiativer endnu.
Vi mangler et freds- og konfliktløsningsinstitut, som kunne udvikle de nødvendige folk som baggrundsgruppe for regeringen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-12-11:
Hvis det er kærlighed, hr. Kim Christiansen søger, er det måske et andet sted end lige her i salen, man skal prøve at finde det.
Men som sagt: Vi har stor forståelse for, hvad det er, man gerne vil bekæmpe her.
Det, vi bare siger, er, at inden man sætter sådan en stor ting i værk – og det er en stor ting, hvis man pludselig skal til at have mere end 12.000 varebiler ind i et helt nyt tilladelsesregime, al den sagsbehandling, det vil omfatte, uddannelseskrav kunne der være noget med, kapitalkrav osv., det er et meget omfattende system at sætte i værk – er man altså nødt til at være på sikker grund og have en grundig belysning af konsekvenserne, f.eks. hvad det koster for erhvervslivet.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
I dag er det 150.000 kr., man skal stille med, hvis man vil åbne en vognmandsforretning, og der er nogle uddannelseskrav osv., og det kunne måske være 50.000 kr. for de små varebiler – det er jo, hvad vi bliver enige om – og så kender hr. Kristian Pihl Lorentzen omkostningen for den pågældende virksomhed.
I dag kan man købe en bil til 10.000 kr. på nettet, skrive raketpost på siden og så i øvrigt køre rundt, bare man har et momsnummer.
Vi kender tallet: 12.400.
Det synes jeg er ret problematisk.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-12-11:
Nu nævner hr. Kim Christiansen køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Det kommer lidt bag på mig, for mig bekendt har det ikke noget med godskørselsloven at gøre – det er nogle andre regler.
Men jeg forstår, at man også vil have køre-hvile-tids-bestemmelser for varebiler.
Men som sagt: Vi er klar til at drøfte det her, når vi får et oplyst grundlag og kan se, hvordan vi kan bekæmpe snyd og svindel, fordi det er der selvfølgelig ingen, der gider at acceptere.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Tak for det.
Jeg skal selvfølgelig også udtrykke glæde over, at Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, udtrykker sympati.
Som bekendt er det jo ikke nødvendigvis sådan, at sympati resulterer i den store kærlighed, så det kan jeg sådan set ikke bruge til ret meget.
Jeg synes, at det var meget bedre, hvis man kunne komme med noget helt konkret, i forhold til om man slet ikke kan se et problem her.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen prøver at negligere det her – det gjorde ministeren også – og siger, at det jo kun er 3 pct. af den samlede bestand af varebiler.
Kan hr. Kristian Pihl Lorentzen slet ikke se, at det er et problem?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-12-11:
Jo, men det er jo også det, vi har brug for en belysning af.
Hvad er konsekvenserne af, at der skal rigtig mange tusinde små biler ind i sådan et nyt tilladelsesregime?
Det koster, vil jeg gætte på, en hel del bureaukrati i Trafikstyrelsen
f.eks. Hvor mange flere ansatte har de brug for for at kunne administrere det her?
Hvad vil omkostningen være for den enkelte virksomhed, der nu skal ind i det her, også alle de lovlydige virksomheder, som overholder reglerne til punkt og prikke?
De vil jo også blive ramt af øgede omkostninger.
Alt det ønsker Venstre en belysning af, inden vi kaster os ud i det her.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Ja, men det synes jeg også er fair nok, og det er jo også det, den analyse, der er vedtaget i forbindelse med finansloven, selvfølgelig skal belyse.
Men man kan jo sige, at det der bureaukrati, som hr. Kristian Pihl Lorentzen henviser til, jo i virkeligheden eksisterer i forvejen.
Det er selvfølgelig en udvidelse, hvis der kommer flere til.
Ja, det er klart, der skal lidt mere personale til.
Men procedurerne, papirgangen, om jeg så må sige, kommandovejen er fastlagt i forvejen, så den er jo lige til at samle op og sige: Det er på den her måde, det foregår.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-12-11:
Ja, ja, bureaukratiet eksisterer i forvejen, men hvis man skal behandle 12.000 flere ansøgninger – nu er det jo ikke årligt, men det er trods alt en ret stor bunke – og der skal bruges mennesker, der skal mennesker ind over hver gang, så er det i min verden øget bureaukrati, og det skal vi altid være meget varsomme med.
Så derfor afventer vi nu og ser, hvad der kommer frem i den undersøgelse, der er sat i værk, og så er vi klar til at drøfte tiltag, som kan være med til at gøre op med illegal arbejdskraft og sort kørsel osv.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen nævner, at en af hans betænkeligheder ved beslutningsforslaget her er, at man så lægger de her varebiler ind under godskørselsloven.
Jeg mener ikke, at godskørselsloven måske er det rigtige redskab at anvende i den her situation, så det forstår jeg ikke helt, for der er jo tale om det samme, kan man sige.
Som jeg har forstået beslutningsforslaget, er der jo tale om, at det retter sig mod godskørsel for fremmed regning.
Det er jo også det, der finder sted med lastbiler på over 3½ t, så hvorfor opstår der den forskel?
Det er den samme type godskørsel bare med mindre biler, man forsøger at rette sig mod.
Hvis det fungerer i forhold til de store biler, og der har vi jo godskørselsloven som redskab, hvorfor fungerer det så ikke i forhold til de små biler?
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Tak for det og tak for de trods alt positive meldinger om regeringens hensigter i finansloven om at gå ind og få undersøgt det her.
Men så kan jeg bare undre mig over, hvad der var i vejen med den rapport, man bestilte og fik i 2013.
Var den ikke tilstrækkelig, siden man allerede nu sætter gang i et arbejde med at lave en ny?
Eller er det, fordi man er usikker på hele det her område?
Magnus Heunicke (S), 2014-12-11:
Nej, jeg synes sådan set, som jeg har læst rapportens konklusioner, at den netop er meget, meget gavnlig i forhold til at vide, hvor stort omfanget af problemet er, og den analyse, som vi nu med finanslovsforliget har aftalt at sætte i gang, skal jo fokusere på, hvilken ordning man kan strikke sammen, som kan fokusere på at løse problemet med løn- og arbejdsvilkår.
Hvis så også Dansk Folkeparti er optaget af den problemstilling, synes jeg, at det er godt nyt og glimrende, for det er jo ikke det, som er faldet mest i øjnene.
I de tidligere finanslove, dengang Dansk Folkeparti forhandlede med VK-regeringen, var det aldrig rigtig det her, der kom ud af det.
Det er der så nu, og jeg hilser det meget velkommen, hver eneste gang der er partier, der melder sig under fanerne blandt dem, som vil sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Jeg tror, at der er noget at komme efter her, og at vi kan finde en ordning, men vi skal jo finde den rigtige ordning, og det er det, som vi har aftalt i finanslovsforliget.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Nu håber jeg da, at ministeren kan huske, at i 2012, da vi ændrede godskørselsloven sidste gang sammen med den nuværende regering, var et af Dansk Folkepartis meget stærke ønsker i den forbindelse, at vi netop fik varebiler under 3.500 kg med ind under.
Så der havde regeringen en glimrende mulighed for at gøre det, så det her med, at vi ikke skulle have gjort noget i Dansk Folkeparti, er sådan set kun et spørgsmål om at skyde ansvaret fra sig fra ministerens side.
Ministeren talte om, at vi skulle have vækst, så vi skulle ikke trække unødige bureaukratiske regler ned over erhvervslivet.
Må jeg minde om, at hvis det er en vækst i sort økonomi, ministeren ønsker, så skal vi bare lade de her varebiler trille videre derude.
Der er jo altså lavet undersøgelser, der viser, at der bliver snydt for over 100 mio. kr. om året gennem diverse unddragelser af skatter og afgifter, og det synes jeg da er ret interessant.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-12-11:
Jamen som jeg siger, er vi klar til at drøfte tiltag, der kan bekæmpe brug af illegal arbejdskraft og sort arbejde og svindel på det her område.
Vi er bare usikre på, om det konkrete tiltag her med at bringe det ind under godskørselsloven er den rigtige metode.
Men vi er klar til at drøfte forslag, og vi glæder os da til at se den undersøgelse, som er sat i værk i forbindelse med finansloven.
Magnus Heunicke (S), 2014-12-11:
I det omfang, det findes, skal det stoppes, og det skal efterforskes, og det er jo op til myndighederne, dvs. SKAT og politi, at sikre det.
Det her handler for mig at se om at sikre, at de mennesker, som arbejder i transportbranchen, har nogle ordentlige løn- og arbejdsvilkår, og det, finansloven handler om, er at lave en analyse af, hvordan vi kan lave en model, der indeholder en tilladelsesordning, som sikrer præcis det.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-11:
Mange tak.
Skal jeg forstå det på den måde, at Venstre faktisk roser, at SF, Enhedslisten og regeringen nu har aftalt, at der bliver lavet en undersøgelse af de her ting på varevognsområdet?
Det er ikke så tit, man oplever det her i Folketinget, beklageligvis, men glædeligt her.
Jeg vil gerne spørge: Hvis der skulle ramme Danmark den ulykke, at der kom et borgerligt flertal efter næste valg, hvad ville Venstres position så være i forhold til at sørge for, at der bliver ordnede løn- og arbejdsvilkår også for chauffører i varevogne?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-12-11:
Med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti, at varebiler under 3,5 t, der udfører godskørsel for fremmed regning, bliver omfattet af godskørselsloven.
Det drejer sig om godt og vel 12.000 varebiler, der kører med gods for fremmed regning, og det svarer igen til knap 3 pct. af den samlede bestand af varebiler.
Venstre har stor forståelse for argumenterne bag forslaget, herunder at vi skal sikre fair konkurrence inden for vejgodstransporten.
Vi skal også bekæmpe brugen af illegal arbejdskraft, og sort arbejde på vejene vil vi heller ikke acceptere.
Når vi alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, er det, fordi vi savner en grundig belysning af konsekvenserne, herunder om forslaget medfører mere bureaukrati og øgede omkostninger til administration, f.eks. til behandling af de mange ansøgninger om tilladelser.
Vi savner også en belysning af de samlede konsekvenser for erhvervslivet, herunder om forslaget medfører øgede omkostninger og nye byrder.
Vi har som bekendt brug for flere arbejdspladser i den private sektor her i landet.
Når det er sagt, er Venstre klar til at drøfte tiltag, der sikrer ordnede forhold for varebilers kørsel med gods for fremmed regning – ikke at forveksle med håndværkerfirmaer og andres kørsel med egne materialer.
Men vores beslutning kan have vidtrækkende konsekvenser, og derfor ønsker vi, at den politiske drøftelse, som vi givetvis får på et senere tidspunkt, skal tages på et fuldt oplyst grundlag, så vi kan afveje de fordele og gevinster, vi opnår, med de ulemper og byrder, der kunne være ved nogle tiltag.
Afslutningsvis vil jeg slå fast, at bevidst snyd og svindel, f.eks. ved brug af illegal arbejdskraft eller sort kørsel, jo er en sag for politiet og for SKAT, og de skyldige skal straffes.
Det kan bl.a. være i form af razziaer og andet, man kan foretage, sådan som vi også har set det over for andre brancher.
Men alt i alt: Sympati for ideerne bag forslaget, men vi kan ikke støtte det konkrete forslag.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Tak for de prangende ord og for, at jeg kan få nye titler og alting – det er jo helt fantastisk.
Til det sidste, hvor hr. Rasmus Prehn lover, at den her undersøgelse munder ud i bedre arbejdsvilkår, vil jeg lige sige, at det ved vi reelt ikke en pind om på nuværende tidspunkt.
Og det her er jo ikke noget med at sparke en åben dør ind.
Ellers kan jeg godt lige kort ridse det op.
Beslutningsforslag pålægger jo sådan set regeringen at komme med et udspil på det her område, og vi er da villige til at se på, om det skal være 50.000 kr. – det nævnte jeg også over for hr. Kristian Pihl Lorentzen – for de her små varebiler, og i øvrigt se på, hvordan det skal være afgrænset.
Vores sympati med Vejlegården, hvor vi havde en socialdemokratisk fagbevægelse, der stod derovre og hindrede en mand i at passe sin forretning, synes jeg er fuldstændig usmagelig at bringe ind i den her debat.
Mike Legarth (KF), 2014-12-11:
Det synspunkt er ganske klart.
Årsagen til, at hr. Eigil Andersen synes, at han ikke får et klart svar, er, at jeg i min vildfarelse ikke syntes, at det her var noget, der var værd at tage ind i den her debat.
Vi mener, at de samme regler, der gælder i dag for lastbiler over 3.500 kg, skal gælde i forbindelse med den grænse, vi måtte fastsætte, på eksempelvis 2.500 kg.
Det er de samme krav, der skal gælde.
Så jeg kan ikke imødekomme det ønske, der er fra SF, om at se på det, sådan som det blev fremlagt af hr. Eigil Andersen.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Tak for det.
Man er jo helt rørt over al den positivitet, der har været i Tinget på denne sene eftermiddag.
Det er dejligt.
Jeg ved jo godt, at regeringen barsler med noget på det her område, og når vi også går ind og bringer det her i salen i dag, er det jo selvfølgelig for at holde gang i den her proces, for vi har efterhånden diskuteret det her i årevis.
Jeg er positiv over for, at man har nedsat det her udvalg til at kigge på det, og lad os så se, hvad det kommer med, for det her kan ikke vente ret meget længere.
Sådan som det er ved at udvikle sig – man skal passe på, hvad man siger – så er der altså desværre rigtig meget snyd og svindel i branchen derude.
Det er jo glædeligt, at en af de store vognmandsorganisationer herhjemme, DTL, er i gang med at lave en helt speciel afdeling for de her små varebiler, som kører fragt for fremmed regning.
Men tak for positiviteten.
Jeg vil lige sige et par ting.
Hr. Rasmus Prehn nævnte det med reklamebuddet, der kunne være et problem.
Altså, mange af de reklamebud, jeg har set, kører i hvert fald ikke på danske nummerplader.
Og det er så en anden ting, som det her forslag jo også skal være med til at afhjælpe: Der bliver kørt ufattelig meget cabotagekørsel med de her varebiler, og vi skal bare lige have for øje, at det også skal indgå i udvalgets arbejde, at vi skal få sat en stopper for det.
For de regler, der gælder i dag, skal selvfølgelig også gælde for de her biler, hvis de er omfattet.
Så nævnte hr. Rasmus Prehn, at vi i Dansk Folkeparti ikke kunne finde ud af andet end at lave blokpolitik med vores blå venner, og det er sådan lidt den der retorik, hr. Rasmus Prehn en gang imellem bruger, hvor han får svunget sig op i så høje luftlag, at der åbenbart er iltmangel deroppe.
Jeg vil bare minde om Togfonden DK, som vi har indgået aftale om sammen med regeringen og Enhedslisten, og lad mig minde om aftalen om bedre og billigere kollektiv trafik, som vi indgik sammen med regeringen og Enhedslisten.
Så stop nu alt det der vrøvl om blokpolitik – vi samarbejder med dem, der vil samarbejde med Dansk Folkeparti, og det gør vi også i den her sag.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-11:
Hvis de danske borgeres levevilkår bliver forringet, ved at der kommer et borgerligt flertal efter næste valg, vil Dansk Folkeparti så være garanten for, at det her vedrørende varevognene bliver ordnet, sådan at der kommer en regel om, at der skal aflønnes efter kollektive overenskomster?
Det var et lidt tvetydigt svar, synes jeg.
Jeg har brug for at få det uddybet, for sagen er jo den, at for varevogne gælder der så ikke et krav om, at der skal aflønnes efter kollektiv overenskomst.
Men som ordføreren selv har påpeget, er der jo andre firmaer, som bruger lastbiler, og som skal aflønne efter kollektiv overenskomst.
Det taler jo meget for, at den samme regel netop skulle gælde også for varevogne.
Så hvad er det, som er De Konservatives synspunkt her?
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Nu foruddiskonterer hr. Eigil Andersen jo samfundsudviklingen med en blå regering; jeg tror såmænd, det kan blive ganske godt for danskerne, men det er jo så der, hvor vi to kan have helt forskellige overbevisninger.
Altså, jeg tror faktisk, hr. Henning Hyllested nævnte det, og det er jeg helt enig i: Hvis ikke den her konklusion eller det, man nu undersøger, munder ud i et reelt lovforslag, vil vi genfremsætte det her forslag, uanset hvem der har flertallet her i salen.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-11:
Vil Dansk Folkepartis ordfører garantere, at man holder fast på det her krav, og at man ikke sælger ud af det mod, at man til gengæld får grænsebomme?
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Vi håber at kunne få begge dele, hvis der skulle komme et regeringsskifte.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-12-11:
Jeg har et spørgsmål, som jeg også har stillet de tidligere ordførere, nemlig om det ikke gør indtryk på den socialdemokratiske ordfører på området, at det på den ene side er sådan, at palæstinenserne siger, at det her vil betyde noget for dem, at det vil være med til at styrke deres position, og at det vil være med til at, hvad skal man sige, styrke deres identitet også i forhandlingerne, og at det på den anden side er sådan, at alle vi medlemmer af Folketinget har modtaget et brev fra en lang række prominente borgere i Israel, der siger: Tag nu og anerkend Palæstina, det er vigtigt for fredsprocessen.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Mike Legarth (KF), 2014-12-11:
Jeg mener ikke, at der skal ske nogen ændring i aflønningen og i konkurrencesituationen i forhold til i dag.
Det var derfor, jeg ikke præciserede noget om lige det emne.
Det synes jeg ikke der er behov for, og jeg synes, at de regler, der er i dag, er fuldt dækkende for det.
Rasmus Prehn (S), 2014-12-11:
Målet for Socialdemokratiet, målet for regeringen, målet, er jeg sikker på, også for Socialistisk Folkeparti og for Enhedslisten, når man laver en aftale om at undersøge det her, er, at vi skal have bedre løn- og arbejdsvilkår.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Vi vil bare sikre, at når man laver de her ændringer, sker det på en ordentlig måde, hvor man f.eks. ikke bare gør som det, der egentlig står i beslutningsforslaget – og jeg nævnte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti – hvor der lægges op til, at man skal tage godskørselsloven, som den gælder i dag for de store lastbiler, og gøre den gældende for varebiler.
Det vil jo, hvis man tolker det meget firkantet, betyde, at der også vil være et egenkapitalkrav på 150.000 kr. Jeg tror ikke, at hr. Kim Christiansen synes, at det skal være sådan, men det er jo sådan set det, der står, og der er det bare, jeg siger, at jeg synes, at det er bedre, at vi fortsætter med det arbejde, vi allerede er i gang med, og får undersøgt det ordentligt, og vi så sikrer de her lønmodtagere, der sidder bag rattet i de her varebiler, bedre løn- og arbejdsvilkår.
Og ja, der er sympatiske tanker i det her beslutningsforslag, ingen tvivl om det, men der er jo ingen grund til at vedtage, at vi skal arbejde videre med en idé, vi allerede har fået og allerede har vedtaget i en finanslov.
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Jeg vil bare kort sige, at nu sad vi jo ikke med til de pågældende finanslovsforhandlinger, for så kunne man selvfølgelig have bragt det her i spil, og så kunne det være, at vi havde været glade og tilfredse med det.
Det her er indleveret til Lovsekretariatet, tror jeg, inden regeringens finanslovsudspil blev endeligt aftalt.
Så derfor synes jeg, at det er helt legitimt, at vi også fører den her sag ned i salen.
Jeg tror nok, at det var Dansk Folkepartis forslag, der kom først på bordet, men lad det nu ligge.
Det er da bedre frem for at stå her og skændes om, hvem pokker der er kommet først med ideen, at vi så ser på at få det løst, og jeg håber, at de der svar på redegørelsen så også kommer, mens den nuværende regering er her, for ellers kan den jo ikke gøre noget ved det.
Rasmus Prehn (S), 2014-12-11:
Der skal ikke være nogen diskussion om, hvem der kom først.
Det er fuldstændig ligegyldigt.
Men det er bare sådan, at vi indgik en finanslovsaftale, en aftale, hvor Dansk Folkeparti udmærket kunne have været med, en aftale, hvor Dansk Folkeparti kunne have været med til at forbedre vilkårene for de her lønmodtagere, hvis man havde villet.
Men Dansk Folkeparti er jo meget optaget af at lave blokpolitik sammen med hr. Lars Løkke Rasmussen og Venstre, som jo på ingen måde vil forbedre lønmodtagernes vilkår.
Derfor var Dansk Folkeparti ikke med i den her finanslovsaftale, og derfor er man ikke med til at forbedre lønmodtagernes vilkår.
Det er selvfølgelig ærgerligt, men stor ære og respekt for, at I har et beslutningsforslag her.
Vi er sådan set bare i gang med arbejdet, og hvis det er, at vi er enige om, at det, der skal fokuseres på, er at forbedre løn- og arbejdsvilkårene, så er vi enige, men vi kommer ikke til at stemme for det her beslutningsforslag.
Jeg har i øvrigt også lovet at tale på De Radikales vegne.
De stemmer heller ikke for det.
Hr. Andreas Steenberg er forhindret.
Der er meget sympati for det her, men det konkrete forslag vil betyde for meget bureaukrati, og derfor arbejder vi videre med det, vi allerede er i gang med.