Edmund Joensen (SP), 2010-06-02:
Som medlem fra Færøerne vil jeg derfor kort bidrage med en beskrivelse af en del af den aktuelle økonomiske og politiske situation i Færøerne.
Virksomhederne kæmper, arbejdsløsheden vokser, og det offentlige budget viser røde tal.
Det indeværende år vil planmæssigt give et underskud på ca. 800 mio. kr., og 2011 skulle stå i minus 600 mio. kr.
Det er meget i et samlet budget på ca. 4,6 mia. kr.
Målet er, at underskuddet skal være væk i 2015.
Man vil, ligesom i Danmark, undgå at blive fanget i en gældsfælde, hvor rentebyrden bliver uoverkommelig og det økonomiske råderum forsvinder.
Det vil kræve kraftige besparelser allerede fra nytår, og der kan forventes en forringelse af velfærden på Færøerne.
Noget, der forværrer den økonomiske situation yderligere, er, at Færøerne i gode tider har overtaget flere sagsområder fra Danmark.
Nu, hvor indtægterne svigter, magter det offentlige ikke at bære udgifterne til alle de nye sagsområder, og den samlede økonomiske bæreevne svigter.
Bedre er det ikke blevet af, at der for år tilbage – også i opgangstider – blev skåret kraftigt i bloktilskuddet til Færøerne.
Det var en hovedløs beslutning, og i dag mangler pengene.
Jeg vil gerne understrege, at de sidste 2 år med international krise til fulde har vist, at rigsfællesskabet er en særdeles stabiliserende faktor for Færøernes økonomi: bankpakker
eksportkredit, styrket indskydergaranti og ca. 600 mio. kr. direkte ind på finansloven
Det er disse ting, der sikrer, at vi i Færøerne i dag ikke har islandske tilstande.
Det, der skulle have været en modernisering af Færøernes styrelseslov, er nu mundet ud i et forslag til ny forfatning.
Det giver anledning til bekymring hos mange.
En række jurister påpeger, at lovforslaget bryder med den danske grundlov såvel som med hjemmestyreloven.
Mit grundsynspunkt er selvfølgelig, at i rigsfællesskabet har vi kun den ene grundlov, nemlig Danmarks Riges Grundlov, og at den gælder for alle dele af riget, også Færøerne.
EU-spørgsmålet er igen blevet aktuelt i den politiske debat i Færøerne.
Færøerne står som bekendt uden for EU, selv om Den Europæiske Union er langt den vigtigste handelspartner for Færøerne og et øget samarbejde med EU har store udviklingsmuligheder med sig.
Efter at et udvalgt af embedsmænd og specialister har leveret en ny rapport om Færøernes forhold til EU, står det klart, at der kun er én interessant vej for Færøerne at gå.
Endnu hersker der politisk uenighed i Færøerne om den kurs, vi bør vælge.
Men i mandags udtalte lagmand Kaj Leo Johannesen, at en løsning sammen med Danmark er den rigtige kurs.
Det er vigtigt, at vi får fordelene og ulemperne afklaret, således at Færøerne og det færøske folk kan tage stilling til EU-spørgsmålet på et sagligt og reelt grundlag.
Jeg vil i denne forbindelse høre, om statsministeren er enig i, at det er en mulighed, at Færøerne og Danmark i god forståelse søger at finde en EU-løsning, som tager højde for Færøernes interesser.
Jeg vil nu gerne komme med en kort opfølgning på det 3-årige klima- og havforskningsprojekt, som Folketinget bevilgede støtte til på finansloven for 2009.
I kraft af bevillingen sidder der nu fem unge mennesker i Torshavn og i København og forsker i klima og havstrømme omkring Færøerne.
Når projektet afsluttes om halvandet år, kan vi forvente at have lært en masse nyt om havstrømmenes indvirkning på jordens klima.
Vi vil også vide noget om den indvirkning, som kommende klimaændringer kan få på havets levende organismer og på de fiskebestande, som har så stor betydning som fødemidler og som økonomiske ressourcer.
Der sættes stor pris på dette vigtige projekt i det færøske havforskningsmiljø.
Projektet er med til at give os en bedre forståelse af havet i sin helhed og er med til at sikre en bæredygtig forvaltning af fiskebestandene.
Et andet projekt, som her på det sidste har fået stor opmærksomhed og bred opbakning i Færøerne, er det såkaldte Projekt Salt
Der er tale om et kulturprojekt, som går ud på at omdanne en gammel saltsilo fra 1930’erne til et koncert- og kulturhus af international standard.
Projektet løftes i fællesskab af både færøske og danske kræfter, og jeg glædes over, at der også fra politisk side i Danmark har været interesse for det spændende projekt.
Her til sidst vil jeg takke jer, mine kolleger, for et godt samarbejde i folketingsåret og ønske jer alle en god sommer.