Meta Fuglsang (SF), 2010-11-30:
Efter den sidste ordførertale og de bemærkninger, der i øvrigt har været, så kan man tro, at det her næsten handler om, hvem der bestemmer over it-systemerne.
Men jeg håber, at vi er enige om, at der er nogle, der bestemmer over dem, og at det, vi skal finde ud af, er, hvem der så bestemmer hvad i forhold til it-systemerne, og at det, at vi kan diskutere det, i hvert fald ikke bliver en undskyldning for at lægge ansvaret et forkert sted hen.
Lovforslaget her omfatter jo to dele, dels en ændring af reglerne om fastsættelse af grundskatteloftet, dels en ændring af renteberegningen ved for sent indbetalte ejendomsskatter.
I bemærkningerne til lovforslaget står der jo beskrevet, hvad der er baggrunden for forslaget, på en måde, som jeg synes er lidt poetisk.
Der står nemlig, »at den kommunale praksis for beregningen af ejendomsskatter har været overensstemmende med den tilsigtede virkning af loven, men ikke i overensstemmelse med reglernes ordlyd i de tilfælde, hvor der er meddelt nye fradrag eller sket ændringer i eksisterende fradrag«.
I bemærkningerne til lovforslaget er der en beskrivelse af forhistorien for forslaget og også en beskrivelse af både de gældende regler og de regler, man ønsker indført med det her lovforslag.
Jeg må sige, at bemærkningerne til lovforslaget og selve lovforslagsteksten samlet set giver anledning til en række spørgsmål.
Hvordan blev det sat i værk, hvem startede det, og hvorfor blev det i form af en teknisk ændring?
Det gælder også spørgsmålet om, hvilke konsekvenser der bliver for de borgere, der tror eller ved, at de har fået beregnet grundskat på grundlag af praksis og ikke nødvendigvis i overensstemmelse med lovens bogstav.
Forhåbentlig vil det stå klart, når forslaget er færdigt med at blive behandlet og har været igennem udvalgsbehandlingen her.
Det har været fremme, at man for at få mulighed for at få tilbagebetaling af for meget betalt ejendomsskat skal søge om det inden den 1. januar 2011.
Det fremgår ikke tydeligt af lovforslaget, og jeg ved ikke, om det kun er et rygte, men i hvert fald er det noget, der skal afklares, mens vi behandler lovforslaget.
Også i forhold til kommunerne er der spørgsmål.
Det fremgår af KL's høringssvar, at der vil være et økonomisk tab for kommunerne, både med hensyn til grundskatten og den ændrede renteberegning.
Som det ses, er der nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på det, og derudover vil det indgå i en forhandling med KL.
Men det må siges at være meget utilfredsstillende, at der skal tages stilling til et forslag med betydelige økonomiske konsekvenser for kommunerne, uden at der er en løsning på det.
Reelt set
ved vi ikke, nu hvor lovforslaget behandles, hvordan kommunerne kompenseres, og jeg synes ikke, det er rimeligt.
Endelig er der i høringssvaret fra Rafn & Søn rejst spørgsmål om, hvorvidt borgere stilles forskelligt, alt efter hvornår der rejses en sag om ændring af fradraget.
Det er helt klart, at der skal rettes op på det rod, der tilsyneladende hersker på det her område, så der fremover ikke er tvivl om, at der er lovhjemmel til den skatteopkrævning, der finder sted.
Skatteopkrævning uden hjemmel er et alvorligt svigt, og vi er nødt til at have svar på de stillede spørgsmål.
Men der er også brug for en afklaring af det, der er gået forud, og ikke mindst for at få belyst situationen for de borgere, der er blevet berørt undervejs.
Alt i alt er der rigtig mange spørgsmål, der skal besvares under udvalgsbehandlingen, og når vi har fået gode svar på disse spørgsmål og de spørgsmål, der opstår undervejs, så vil vi i SF tage stilling til det lovforslag, der ligger her.