runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2012-04-18:
Jeg tror, at det om ikke andet, så for dem, der lytter, er vigtigt, at man lige forstår, at grunden til, at vi overhovedet har været igennem den her situation med de mange bankpakker, jo sådan set har været, at bankerne ikke har kunnet låne penge til at opretholde deres virksomhed. Så kunne vi måske have sagt, at vi var ligeglade med, om den finansielle sektor kunne låne penge på de udenlandske fundingmarkeder, og at det så måtte betyde, at virksomheder, store som små, måtte lukke, og at man skulle sende tusindvis af danske lønmodtagere ud i arbejdsløshed.
Det ville jeg personlig synes ville være temmelig uansvarligt.
Derfor har vi sagt, at det er bedre, at vi gør det på en måde, så vi kan stille kreditfaciliteter til rådighed, men på en måde, så det også er samfundsøkonomisk forsvarligt.
Og det, jeg blot gør opmærksom på, er, at det faktisk har vist sig til dato at have givet et provenu til staten på godt 9 mia. kr.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Det anfægter jeg ikke et sekund.
Det synes jeg da bare, man skal tage med.
Virksomhederne må gerne tjene penge.
Det er jo en del af vores samfund.
De køber noget og sælger noget, og kan de få en fortjeneste, så får de det.
Men her er det jo staten, der låner dem pengene, og det er jo derfor, jeg stiller spørgsmålet, om staten skal låne en virksomhed penge, som den ikke kan låne andre steder.
Skal vi det?
Er det statens opgave at låne banker penge til en rente, de ellers ikke kan opnå, bare for at de kan tjene nogle milliarder med statsgaranti?
Troels Lund Poulsen (V), 2012-04-18:
Jeg kan sige på vegne af Venstre og også Det Konservative Folkeparti, at lovforslag nr. L 120, som vi nu førstebehandler, kan vi støtte.
Det er jo et forslag, der tager sigte på at lave en lang række fornuftige tilpasninger og ændringer af den eksisterende DBO mellem Danmark og Brasilien, som jo stammer fra 1974.
Vi synes, at det er helt fornuftigt, og er tilhængere af, at man hele tiden får udviklet de DBO'er, der ligger mellem Danmark og andre lande, plus at der også indgås flere DBO'er, fordi det er med til at gavne det danske samfund.
Ole Sohn (SF), 2012-04-18:
Jeg vil godt sige, at det er en meget principiel debat, for det svarer til, at Enhedslisten mener, at det ikke skal være tilladt for virksomheder – uanset om de sælger penge eller møbler – at tjene på deres produkter.
For virkeligheden er jo, at hvis man har en vare, man sælger, så sælger man den forhåbentlig til en lidt større pris, end man har givet for den.
Det er jo derfor, man har en forretning.
Og det er sådan, at hvis en møbelvirksomhed har nogle udgifter, så trækker man dem fra.
Hvis et finansielt institut har udgifter, så trækker man dem fra.
Der er ikke lavet nogen som helst særstilling i forhold til den finansielle sektor.
De følger fuldstændig gældende afskrivningsregler.
Det er bare lige for, at vi har fakta på plads.
Man kan godt have en politisk diskussion – og den er foregået helt fint blandt partierne, synes jeg –
men virkeligheden er altså, at afskrivningsreglerne er ens, uanset hvilken virksomhedstype man har.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Jeg bare sige, at hvis det var så god en forretning, som der bliver sagt, hvorfor er der så ikke nogle private, der tager den?
Så ville det jo være helt enkelt.
Så kunne man bare sælge det til en privat.
Men her er staten nødt til at gå ind, og det viser jo i sig selv, at der er et problem og dermed også en risiko.
Hvad angår det med, om der er tjent eller tabt penge, vil jeg sige, at når Nationalbanken låner 116 mia. kr. ud til bankerne til 1 pct. i rente, og inflationen er 2 pct., så mister man 1 pct. af beløbet om året, og det er 11 mia. kr.
Når man så oven i købet sælger pengene videre til forbrugerne og virksomhederne i Danmark til 5 pct. eller 6 pct., så mangedobles bankernes gevinst på Nationalbankens bekostning.
Det er man nødt til at tage med.
Og det fine regnestykke med, at bankpakkerne giver overskud, skyldes kun en ting, og det er, at man ser bort fra, at bankerne, når de f.eks. betaler en rente til staten – og det er jeg med på at de gør – trækker den fra i deres overskud og dermed sparer skat.
Så når skattefordelen medregnes, er der et milliardunderskud på bankpakkerne.
Sådan er det.
Ole Sohn (SF), 2012-04-18:
Når jeg tager ordet, er det ikke for at indlede en polemik med forslagsstillerne, men blot lige for at korrigere et par faktuelle misforståelser.
Der er ikke tale om, at et flertal i Folketinget hælder milliarder i bankerne.
Selv om man kan være politisk uenig, tror jeg ikke, der er et parti i Folketinget, der kunne forestille sig, at man skulle hælde penge i en privat virksomhed for at støtte den.
Faktum er, at de øvelser, der har været foretaget med de forskellige bankpakker, har betydet, at samfundet har hjulpet en række virksomheder og husholdninger igennem krisen.
Men på en måde, så skatteborgerne til dato har fået en merindtægt på 9 mia. kr.
Det er det ene.
Det andet, jeg lige vil sige, det er i forhold til overtagelsen af de såkaldt værdiforringede aktiver fra FIH Erhvervsbank.
Når det er vigtigt at understrege, at det foregår til en anslået markedsværdi, så er det, fordi at fakta er sådan, og alt andet ville også være i strid med reglerne for statsstøtte.
Derfor vil jeg blot slå fast, at overtagelsen sker til den anslåede markedsværdi, og når det er en anslået markedsværdi, så er det da korrekt, at den kan anslås forkert.
Skulle det med tiden vise sig, at det er anslået forkert, så har staten garderet sig ved, at der er en ubegrænset tabskaution.
Det vil sige, at hvis det viser sig, at markedsværdien er sat for højt, så vil FIH dække tabet.
Viser det sig, at den er sat for lavt, eller at Finansiel Stabilitet er nogle dygtige handelsfolk, som kan sælge produkterne videre med gevinst, så får man en del af den såkaldte upside.
På den måde har staten sikret sig at man ikke er stillet ringere end med de nuværende betingelser.
Tværtimod er sandsynligheden for, at man er stillet bedre, inden for rækkevidde.
Det synes jeg er dygtigt og ansvarligt gjort af et flertal i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Nu snakker Dansk Folkeparti meget om frie banker.
Jamen så lad dem da være frie.
Det er helt fint med mig.
Lad dem da være frie – også fri for statsstøtte.
Det kan jeg ikke forstå at Dansk Folkeparti skulle mene.
Men man mener jo åbenbart, at frie banker betyder, at de skal have statsstøtte, når de er kommet ud i problemer.
De skal bare passe sig selv.
Og så skal vi sørge for, at samfundet har nogle andelskasser eller nogle sparekasser eller for den sags skyld en statsejet bank, som kan varetage de ting, vi har behov for, og kun det, vi har behov for.
Det er jo forskellen, synes jeg.
Så vil jeg sige noget om det der med, at vi skal låne private banker en masse penge til 1 pct., hvorefter de kan låne dem ud til forbrugerne til 5 pct. eller 6 pct. eller 8 pct.
På den måde giver vi dem en statsgaranteret profit, og det mener jeg er svineri med penge.
Dem vil jeg da hellere bruge til noget andet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Nu ved vi jo godt, at det tidligere også har stået i Enhedslistens kampprogram, at vi skal nedlægge det danske politi, fordi det jo bare er højrefløjens forlængede arm.
Enhedslisten går også ind for at nedlægge forsvaret, vores militær.
Enhedslisten går også ind for at nedlægge vores frie, kommercielle bankvæsen; man ønsker en statsbank.
Det er jo sådan set det, der er en kendsgerning, det faktuelle.
Hr. Frank Aaen står jo her og taler for en statsbank, og det er absolut ikke en god medicin for et samfund som det danske.
Det skulle jeg hilse og sige.
Vi har faktisk behov for, at der findes kommercielle banker i Danmark.
Og så ved vi godt, at banker også tjener penge på at låne penge ud.
Men ordføreren glemmer fuldstændig, at ved at Enhedslisten helt bevidst, culpøst og helhjertet har sagt, at man ikke ønsker at støtte nogle af de her bankinitiativer for at understøtte en sund økonomi i Danmark, så er det jo med til at sikre, at mange danske arbejdspladser reelt går fløjten.
Og det synes jeg måske ordføreren skulle prøve at reflektere lidt over, næste gang ordføreren måtte komme ned med et lignende beslutningsforslag.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Nej, det gør vi ikke.
Hvis det var sådan, at man ville sikre midler til udvikling i Udkantsdanmark, kunne man jo sørge for, at der var en statsbank, der gav penge til udviklingen i Udkantsdanmark.
Det, man gør nu her, er, at man lader pengene gå omvejen omkring Danske Bank lige herhenne om hjørnet, og så er det Danske Bank, der bestemmer, om der skal gives penge til det ene eller til det andet, altså om man vil finansiere en udvikling.
De siger mærkværdigvis nok nej, fordi de har mere travlt med at tænke på deres egne aktionærer, end de har travlt med at tænke på dem, der bor i Udkantsdanmark.
Derfor er vi fuldstændig imod den model at lade pengene gå via bankerne, fordi bankerne altså ikke tænker på samfundet, men tænker på aktionærerne.
Hvis man har behov – og det har vi, det ved jeg ikke om Dansk Folkeparti har, men vi har i hvert fald – for at sikre udvikling i Udkantsdanmark, så skal man gøre noget, der er målrettet mod Udkantsdanmark i stedet for at sende dem via Danske Bank.
Så enkelt er det.
Lad mig bare give det mest ekstreme eksempel, der har været i nyere tid, altså inden for 14 dage.
Det var, at ECB, altså Den Europæiske Centralbank, sagde til bankerne, at de kunne låne 4.000 mia. kr. til 1 pct. i rente.
Og det var for at hjælpe Italien, hvorefter bankerne så købte italienske statsobligationer til 3 pct. og tjente 2 pct. helt gratis.
Det er jo vanvid at sende pengene via bankerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Det er jo den sædvanlige tale, som vi har fået ved de to andre beslutningsforslag af samme karakter, B 43 og B 45, som vi har haft i februar og marts.
Men i forhold til alle de her forskellige bankaftaler og vækstaftaler, som vi jo har indgået, og som Enhedslisten opponerer så kraftigt imod, kunne ordføreren ikke prøve at beskrive, om der ikke er nogle af de initiativer, som Enhedslisten i det mindste godt vil bifalde ud fra en betragtning om, at de har sikret stabilitet i Danmark, og de har sikret job i Danmark, og de faktisk også ser ud til at skabe endnu flere job i Danmark.
Bare den seneste vækstpakke her er jo også med til at generere flere job i Danmark.
Anerkender Enhedslisten ikke, at det faktisk også har haft betydning – det lyder lidt, som om det er en ulejlighed, at vi har lovforslag her i salen om bankpakker – at vi har sikret mange danske små og mellemstore virksomheder bedre kreditmuligheder og dermed også har kunnet sikre en bedre konkurrenceevne og dermed også har kunnet sikre job i Danmark?
Anerkender Enhedslisten ikke det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-04-18:
Lovforslag om dobbeltbeskatningsaftaler er jo noget, der jævnligt kommer op her i Folketingssalen, og i Dansk Folkeparti er vi af den opfattelse, at det er rigtig godt, at Danmark laver dobbeltbeskatningsoverenskomster med de lande, som vi i større eller mindre grad har noget økonomisk samkvem med.
I det her tilfælde er det jo så Brasilien, det handler om, og det er et forslag, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte op om.
Der sker ikke de store ændringer i forslaget, da det egentlig mest er en justering af en gammel dobbeltbeskatningsaftale fra 1974.
Vi kan ikke se de store faresignaler i de ændringer, der kommer her, så det synes vi da er rigtig positivt.
Derfor kan vi fra Dansk Folkepartis side støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Vi har ikke noget at tilføje, vi vil også støtte forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2012-04-18:
Nu går det så stærkt, men jeg går ud fra, at det er Ungarn, vi behandler nu.
Der var nogle, der begyndte at snakke om, at det er Brasilien.
Fra SF's side kan vi støtte forslaget.
Det er ligesom forslaget om Brasilien et fornuftigt forslag, som sikrer dobbeltbeskatningsregler med Ungarn.
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-18:
Radikale Venstre støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-04-18:
Jeg tror, behandlingen af det sidste lovforslag næsten må slå rekord herinde.
Jeg har ikke oplevet så mange korte taler før, men noget andet behøves der jo heller ikke, hvis det er et simpelt forslag, man støtter.
Det her er så også en dobbeltbeskatningsaftale, og i det her tilfælde er det med Brasilien.
Det er en aftale, der erstatter den gamle aftale fra 1978.
Det er et lovforslag, vi støtter fra Dansk Folkepartis side, for vi synes, det giver god mening, at man laver nogle regler med de lande, man har samhandel med, eller i de tilfælde, hvor borgerne har bosat sig i det ene eller andet land, så man sørger for, at de ikke bliver dobbelt beskattet.
I øvrigt kan man sige til forslaget, at det overholder de gængse regler, som vi plejer at bruge, og vi gør det på samme måde, som vi plejer at gøre, når vi laver dobbeltbeskatningsaftaler.
Det synes vi er ganske fint, så derfor kan vi støtte det her forslag.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-04-18:
Tak for det, formand.
Socialdemokratiet er også tilhænger af det her forslag.
Som det er nu, beskattes danske pensionister i Ungarn jo kun af deres sociale pension og deres tjenestemandspension.
Vi synes, det er fuldstændig rimeligt, at man også kan blive beskattet af sine private pensionsopsparinger, ligesom de andre forslag også er noget, vi støtter.
Så Socialdemokratiet bakker op om forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-04-18:
Det er ikke det, der vælter læsset.
I forhold til L 121, som er en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Ungarn, har vi samme holdning, som vi havde til L 120.
Det her drejer sig om en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Ungarn, og overenskomsten afløser den gældende, som er fra 1978.
Vi synes, det er sund fornuft, at regeringen går videre med at lave en modernisering af dobbeltbeskatningsoverenskomsten, og vi kan støtte forslaget.
Jeg håber, at det er L 121 og ikke L 151, men det er nok en lille fortalelse.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-18:
Tak for en usædvanlig konstruktiv behandling.
Jeg takker for den brede opbakning.
Protokollen ændrer den metode, som Danmark skal anvende til at lempe dobbeltbeskatningen, når personer og selskaber her i landet modtager indkomst fra Brasilien.
Ændringerne angår altså dansk skat af brasiliansk indkomst, som modtages af personer og selskaber her i landet.
Den nuværende metode medfører, at personer og selskaber her i landet i nogle tilfælde kan slippe for at betale dansk skat af indkomst fra Brasilien, selv om Brasilien ikke opkræver skat af denne indkomst.
I andre tilfælde kan personer og selskaber her i landet få den danske skat af brasiliansk indkomst nedsat med et større beløb, end Brasilien opkræver i skat af indkomsten.
Ændringerne medfører altså, at personer og selskaber her i landet, som modtager indkomst fra Brasilien, skal betale en samlet brasiliansk og dansk skat, der svarer til et dansk skatteniveau.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-04-18:
Liberal Alliance støtter også lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-04-18:
Medmindre der skulle dukke nogle problemer op i udvalgsbehandlingen, vil vi også støtte forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2012-04-18:
Ja, man skal holde sig til her.
Det er jo endnu et forslag, som tager fat i forhold til dobbeltbeskatningsoverenskomsterne, den her gang mellem Danmark og Brasilien, og det er fornuftigt at få taget fat i det her.
Det betyder netop, at vi får nogle fælles beskatningsregler.
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-18:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det kortere endnu og sige, at jeg konstaterer, at det er et lovforslag, som er godt, og som Radikale Venstre kan støtte.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-04-18:
Jeg forlod mit kontor i det øjeblik, hvor jeg så, at forhandlingerne gik i gang.
Jeg skal bekendtgøre, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter det her forslag.
Udfordringen i den nuværende beskatningsoverenskomst er jo, at personer og selskaber her i landet i nogle tilfælde kan slippe billigere i skat, og der kan være nogle skattely, vi skal undgå.
Derfor ændrer vi det her og tiltræder den her protokol og får ajourført den fra 1974.
Så vi støtter forslaget.
Fatma Øktem (V), 2012-04-18:
Det er svært for mig at forstå, at det skal kunne lade sig gøre at lave noget fra Christiansborg, og at vi skal lovgive om det, uden at der er noget tvang i det.
Det behøver ministeren sådan set ikke at svare på nu.
Ministeren bliver ved med at bruge den norske model som eksempel.
Jeg taler ikke om den norske model, og jeg spørger sådan set heller ikke til den norske model.
Alt det her er ikke spørgsmålet, spørgsmålet kommer nu, og det er: Hvilke andre modeller kigger ministeren på?
Den norske model er sådan set ikke den eneste, der har lovgivning i sig, det er der også i den islandske.
Hvilke andre kvotemodeller kigger man på, hvis vi ikke kun skal tale om og afvise den norske model?
Manu Sareen (RV), 2012-04-18:
Ordføreren spørger om rigtig, rigtig mange ting.
Det ene er om tidsperspektivet, om det, der skete for et halvt år siden.
Det er fuldstændig rigtigt, at regeringen kom til for et halvt år siden.
Det, jeg siger, er, og det ved ordføreren også godt, at fra sidste uge, da vi havde samrådet, og jeg svarede på de her ting, er der ikke sket meget, det kan der selvfølgelig ikke på 1 uge.
Med hensyn til den konference i Aarhus, hvor der er så mange, der siger nej til kvoter, og hvor ordføreren også henviser til en tidligere undersøgelse, hvor der også var et stort flertal, der sagde nej, har jeg faktisk også svaret på det, for jeg har med åben pande sagt, at vi ikke har planer om at indføre den norske model med tvangsopløsning og så fremdeles.
Igen vil jeg sige, at ordføreren alligevel trækker kvoter frem og blander det sammen med lovgivningen.
Det var derfor, jeg sagde, at fru Fatma Øktem skal holde godt fast.
Så man behøver ikke at blande tingene sammen.
De kan sagtens være hver for sig.
Fatma Øktem (V), 2012-04-18:
Ministeren siger, at der ikke er sket så meget på 1 uge.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide og gentagne gange har spurgt til, er faktisk meget nemt.
Det er sådan set det samme spørgsmål, som vi også havde gentagne gange i samrådet i sidste uge.
Det er, om regeringen agter at lovgive på området, når man gerne vil arbejde for flere kvinder i bestyrelser eller på ledende poster.
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg synes, at der er et klart signal fra danskerne om, at vi ikke vil have tvangslovgivning om, hvordan ligestillingen skal ske.
Skal det være staten, der regulerer og lovgiver?
Bare et eksempel: Det er ikke den undersøgelse, der blev lavet for Jyllands-Posten i starten af marts måned, men så sent som i går var der en konference i Aarhus, hvor 150 virksomhedsrepræsentanter var til stede.
Det betyder jo noget, når jeg spørger ministeren, og det er også, fordi der er rigtig mange, der gerne vil høre om retningen.
Vil der være lovgivning i den retning, vil det være ad frivillighedens vej, eller kan der indgå lovbestemte kvoter?
Manu Sareen (RV), 2012-04-18:
Som jeg sagde, er det virkelig begrænset, hvor meget der kan komme på en uge.
Altså, det, som jeg også sagde på samrådet, og som jeg har sagt rigtig mange andre gange, er, at vi kigger på de forskellige modeller, der nu er.
Vi vurderer.
Og så tager vi en beslutning.
Og som jeg også har sagt hele vejen: Det gør vi allerallersenest til efteråret.
Fatma Øktem (V), 2012-04-18:
Det er korrekt, at der ligger en invitation fra ministeren til en drøftelse, men datoen bliver ændret hele tiden, synes jeg, fra ministerens side.
Det er så en anden debat.
Men jeg synes ikke, jeg fik et svar på det, jeg egentlig spurgte om.
Det spørgsmål, som jeg egentlig godt kunne tænke mig at stille – så må jeg stille det lidt mere konkret – er: Kan ministeren bekræfte, at man i den proces, som regeringen er i lige nu på ligestillingsområdet, ikke har udelukket kvoter i bestyrelser?
Manu Sareen (RV), 2012-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo selvfølgelig noget af det, vi har talt rigtig meget om, og det vil jeg gerne fortsætte med at gøre.
Jeg vil selvfølgelig også holde Folketinget orienteret om det her.
Selv om vi virkelig arbejder intenst med det, må jeg da også helt klart indrømme, at der selvfølgelig er grænser for, hvor meget nyt der er sket på en uge, også siden vi havde sidste samråd i sidste uge.
Derfor kan jeg sige, at regeringen er ved at samle viden om andre landes erfaringer, som jeg har sagt en del gange, og som jeg også sagde på samrådet, er vi også ved at file nogle forskellige modeller til.
Den her proces indebærer, at vi kigger på modeller, hvor der er indført lovgivning, men vi kigger også på modeller, hvor der ikke er indført lovgivning.
Jeg skal prøve at forstå spørgsmålet helt korrekt.
Måske mener ordføreren, om vi har sat noget konkret lovgivning i værk.
Det er ikke det, vi har.
Jeg ved, at ordføreren har fået en invitation til her om 14 dage, hvor vi bl.a. skal tale om det her og alle de gode forslag, som ordføreren selvfølgelig også kom med.
Men jeg vil da selvfølgelig også gerne lige slå fast, at en eventuel lovgivningsmodel – og det her er rigtig vigtigt – ikke nødvendigvis er det samme, som at der indføres en lovgivning om kvoter.
Vi har faktisk kigget på alle de modeller, vi har kunnet finde frem fra andre europæiske lande.
Vi har selvfølgelig også kigget på ligestillingsloven, som vi også har talt om.
Hvad kan vi gå ind at gøre der?
Vi har også kigget på statens bestyrelser, vi er gået i dialog med erhvervslivet for at lade os inspirere der, så vi har faktisk kigget på rigtig, rigtig meget.
Vi har også kigget på Komiteen for god Selskabsledelse for at se, hvilke erfaringer de har der.
Så vi har kigget på et meget, meget stort, bredt og forskelligt udvalg af tiltag, som man eventuelt kunne bruge.
Det er jo den proces, som jeg har nævnt rigtig, rigtig mange gange, vi er i fuld gang med.
Ordføreren bliver selvfølgelig også inviteret til forhandlinger på et tidspunkt, og allerallersenest til efteråret vil vi fremlægge noget konkret.
Det har jeg sagt igennem rigtig, rigtig mange måneder, og jeg vil gerne blive ved med at gentage det, for det er en proces, vi er i, og jeg lover, at der selvfølgelig kommer en invitation.
Den er der allerede, og jeg lover også, at der senest kommer noget til efteråret.
Fatma Øktem (V), 2012-04-18:
Er regeringen i gang med en lovgivningsproces for at få flere kvinder i bestyrelser, således som ministeren udtrykte det i et svar under samrådet i Folketingets Ligestillingsudvalg den 11. april 2012 om kønskvoter i bestyrelser?
Carsten Hansen (S), 2012-04-18:
Det er jeg enig med hr. Dennis Flydtkjær i.
Når jeg kommer rundtomkring i landet, ud i vores yderområder, og kigger, ser jeg rigtig mange gode og billige boliger til en fornuftig pris, også kvalitetsmæssigt gode boliger.
Jeg vil så ønske DF tillykke med den nyvundne opmærksomhed i forhold til vores landdistrikter.
Nu har jeg jo siddet i Folketinget i 15 år, og jeg hørte ikke noget om det her med at flytte Landbohøjskolen og alle de andre ting, hr. Dennis Flydtkjær nævnede, ud, dengang DF havde den afgørende indflydelse og var dem, der kunne diktere finanslovforhandlingerne.
Det var ikke det, hr. Thulesen Dahl eller fru Pia Kjærsgaard foreslog.
Men jeg håber, at hr. Dennis Flydtkjær har lige så meget magt i sit parti, som han har agt, for det kunne være rart, hvis man også i det parti prioriterede dette, og jeg indbyder gerne til et bredt samarbejde med hensyn til den del af det.
60 pct. af samtlige statslige arbejdspladser ligger faktisk ude i provinsen, og det kan nok ikke helt undgås, at der forsvinder lidt arbejdspladser derude, men jeg forstår godt bekymringen, og jeg deler den.