runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-15:
Jeg vil gerne slå fast, at min opfattelse, regeringens opfattelse, er, at der skal være mindst mulig transport af hensyn til dyrenes velfærd.
Det skal tilstræbes.
Men vi lever også i en virkelig verden, hvor de skal transporteres hen til et slagteri, og vi lever også i en verden, hvor man ikke kan bestemme, hvor de skal transporteres hen til, hvis man ikke fuldstændig vil ødelægge et erhverv i Danmark, som skaber rigtig mange arbejdspladser.
Årsagen til, at vi er henholdende nu, er, at et forbud mod omlæsning af dyr på samlesteder vil rejse store, store EU-retlige problemer, og det er jo sådan set det, man må forholde sig til, når man er i et dansk Folketing.
Hvis man er fra et EU-venligt parti, må man jo forholde sig til, at det skaber store, store problemer.
Jeg kan også henvise til Justitsministeriets besvarelse fra december 2004 af Fødevareudvalgets spørgsmål nr. 75, hvoraf det fremgår, at Justitsministeriet er mest tilbøjelig til at mene, at det ikke vil være i overensstemmelse med EU-retten generelt at forbyde omlæsning af svin, der skal slagtes i udlandet.
Men nu er vi i gang med at vurdere det, og vi vender jo tilbage og indkalder de to udvalg til møde, når vi har notatet færdigt omkring den 1. maj.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
[Lydudfald]
… kan nå noget her i livet, hvis man kan skaffe et flertal, og det kan man på det her område, hvis Dansk Folkeparti stemmer sammen med resten af oppositionen - så er der et flertal, der siger til regeringen: Det her skal vi undersøge.
Det, fru Marlene Harpsøe harcelerede over, var netop, at det ikke var stærkt nok, og at der skulle mere til og mere power på.
Og det kan da være udmærket, men hvis nu der er et flertal, der pålægger regeringen at gøre noget, kan man jo flytte regeringen.
Men hvis nu Dansk Folkeparti ikke vil være med, er der jo ikke flertal for det, og så kan regeringen bare sidde på hænderne, ligesom de plejer at gøre.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Dansk Folkeparti mener, at alle dyr, uanset om der er tale om kæledyr eller produktionsdyr, skal have de bedst mulige forhold.
Dyrevelfærd ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, hvorfor vi også tager problemstillingen med slagtesøerne meget alvorligt.
Folketinget er blevet enig om en maksimal transporttid for søerne på 8 timer.
I dag, når de maksimale 8 timer er gået, samles søerne i samlestalde, hvor de efter 6 timers hvile kan køres videre ned igennem Europa til et slagteri.
Dansk Folkeparti ønsker de bedste forhold for søerne, hvorfor vi blev meget ærgerlige, da det kom til vores kendskab, at søerne slås i samlestaldene i deres naturlige kamp for at danne hierarki.
Desværre medfører disse kampe mellem søerne ofte en forfærdelig afslutning på dyrenes liv.
De må nemlig aflives, fordi skaderne efter kampene er så voldsomme, at det dyreetisk er uforsvarligt at lade dyrene leve med de smertefulde skader, som dyrene har pådraget sig.
Dansk Folkeparti mener, at det er vigtigt at gå nærmere ind i denne problemstilling for at sikre, at søerne ikke skal læsses af i samlestalde, hvor der er stor risiko for, at slåskampe mellem søerne ender i grimme skader og aflivning.
Dansk Folkeparti er enig i intentionerne med dette forslag, som vi behandler i dag, nemlig at vi skal sikre slagtesøernes velfærd, men Dansk Folkeparti mener ikke, at en enkeltbåsopstaldning i samlestaldene er den rette vej at gå.
Dansk Folkeparti mener i stedet, at søerne har bedst af at blive kørt til det nærmeste slagteri og således ikke blive læsset af i en risikofyldt samlestald.
Når søerne er færdige som produktionsdyr, bør de transporteres til det nærmeste slagteri.
Vi mener, det er uværdigt, at søerne efter et hårdt liv skal transporteres langt bort, blot for at man kan opnå den billigste slagtning.
Det bedste for slagtesøerne ville derfor være, hvis de blev kørt til det nærmeste slagteri og dermed heller ikke blev udsat for de lidelser, som ophold i en samlestald kan medføre.
For nylig blev et flertal her i Folketinget enig om en betænkning til beslutningsforslag nr. B 14 om transport af søer, herunder at det nærmere skulle undersøges, hvorledes vi undgår, at søerne skal opholde sig i samlestalde.
Justitsministeriet skal foretage denne undersøgelse, og Dansk Folkeparti opfordrer justitsministeren til i tilknytning til netop denne undersøgelse at undersøge transport af søer til nærmeste slagteri.
Dansk Folkeparti mener, det ville være langt bedre for søerne, hvis ikke de skulle transporteres land og rige rundt.
Det er belastende for søerne, og derfor finder Dansk Folkeparti, at en så kort transporttid som muligt er det rette at gøre for søernes velfærd.
Vi opfordrer derfor ministeren til at undersøge transport af søerne til nærmeste slagteri, således at dette vigtige område også udforskes til bunds.
Dansk Folkeparti ser frem til, at justitsministeren vil redegøre for og vurdere mulige initiativer i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 14, og vi håber, at justitsministeren vil tage Dansk Folkepartis opfordring til sig om, at ministeren i tilknytning til undersøgelsen også undersøger og vurderer transport af søerne til nærmeste slagteri.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Jeg tror bare ikke, at fru Marlene Harpsøe og Dansk Folkeparti forholder sig til den virkelige verden, som er, at der er et marked, at der er et indre marked, at der er et frit marked.
Det er ikke det samme som ikke at ville være med til at påvirke de regler i en eller anden bestemt retning, overhovedet ikke.
Det vil vi netop gerne.
Den har vi prioriteret højere end det, at man kunne tjene nogle penge ved at flytte rundt på dyrene på Europas landeveje.
Det er et holdningsmæssigt synspunkt, vi har, og det har vi lagt os fuldstændig fast på.
Vi vil godt teste de regler, og vi vil også gerne have vores minister til at arbejde aktivt for det.
Det er jo derfor, at det også er vigtigt, om Dansk Folkeparti vil være med til at lægge pres på regeringen for at få de rigtige svar, så vi kan føre den rigtige politik i forhold til det, vi ønsker.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Det er muligt, at man ikke har det sådan i Socialdemokratiet, men i Venstre har vi det sådan, at der vil vi godt have et videnskabeligt grundlag, inden vi træffer politiske beslutninger.
Som justitsministeren redegjorde for, er det jo et tvivlsspørgsmål, hvorvidt enkeltbåsopstaldning under transport og i samlestaldene fører til bedre dyrevelfærd, og det må vi få klarlagt, og når vi får klarlagt det, så vil vi være med til at se på, hvilke regler vi rent faktisk kan indføre.
Jeg vil ikke være med til at slynge alle mulige konkrete forslag ud her fra Folketingets talerstol, som ikke gavner dyrevelfærden, men er ren signalpolitik, sådan som jeg opfatter det, som forslagsstillerne ønsker med det her forslag, og som jo ikke nødvendigvis fører til bedre dyrevelfærd.
Bente Dahl (RV), 2009-04-15:
Baggrunden for det her beslutningsforslag er, at dyr bliver transporteret over lange afstande.
Så vil jeg høre, om ordføreren er enig med mig i, at minimaltransport er det optimale for dyrene, og hvis ordføreren er enig med mig i det, vil jeg høre, hvad der efter ordførerens mening skal til, for at dyrene kan transporteres til det nærmeste slagteri, altså at det nærmeste slagteri kan bruges.
Hvad skal der efter spørgerens mening til, for at det scenarie kan opfyldes?
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Det, der først og fremmest skal til, er jo, at vi i Folketinget vedtager regler, som er fornuftige, og som rent faktisk forbedrer dyrevelfærden.
Så har vi i Venstre det synspunkt, som justitsministeren jo også har redegjort for at Det Konservative Folkeparti og regeringen har, nemlig at transporten skal være så kort som muligt.
Men vi må anerkende, at vi lever i en verden, hvor vi har skrevet under på nogle internationale konventioner, og hvor der er fri konkurrence, og det betyder jo, at der nogle gange kommer til at være en længere transport end til det nærmeste slagteri.
Det er jo vilkårene i den virkelige verden, og hvis vi fortsat vil have svineproduktion i Danmark, må vi acceptere det, i hvert fald for en tid, men hvis der er gode, fornuftige regler, som forbedrer dyrevelfærden, og der er et videnskabeligt grundlag for dem, er vi i Venstre villige til at se på dem.
Det har jeg også sagt i min ordførertale tidligere.
Bente Dahl (RV), 2009-04-15:
Jeg er glad for at høre, at vi er enige om, at dyrene skal transporteres så kort som muligt - at der skal være så kort en transport som muligt
men ordføreren kom ikke ind på, hvilke fornuftige regler vi skal vedtage i Folketinget, og det var jo det, jeg gerne ville høre ordførerens mening om.
Hvad er det for fornuftige regler, vi skal vedtage i Folketinget for at kunne opnå, at dyrene skal transporteres til det nærmeste slagteri frem for at blive transporteret over lange afstande, som mange dyr oplever nu?
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Tak til fru Bente Dahl for det spørgsmål.
Jeg har jo besvaret det tidligere og sagt, at i Venstre har vi det sådan, at når vi lægger politiske løsninger og løsningsforslag frem, vil vi gerne have, at de forslag, vi lægger frem, rent faktisk løser problemerne.
En forudsætning for det er jo, at man har et videnskabeligt grundlag, og at man ved noget om det problem, som man vil løse, og der må vi bare konstatere, at vi ikke har nok viden i øjeblikket.
Vi ved ikke, om enkeltbåsopstaldning i samlestaldene under transporten fører til bedre dyrevelfærd - noget peger på, at det ikke er tilfældet.
Og før vi kan træffe beslutning om, hvilke politiske initiativer vi vil lægge stemmer til, bliver vi nødt til at have et videnskabeligt grundlag.
Det er den rækkefølge, som vi synes det er mest fornuftigt at tage det i, og derfor er det det mest fornuftige at afvente Justitsministeriets redegørelse, som kommer omkring den 1. maj, og så tager vi stilling derefter.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Først tak til hr. Bjarne Laustsen fra Socialdemokraterne.
Når man nu læser det her forslag, som er fremsat af bl.a. hr. Bjarne Laustsen, kan man læse, at man skal undersøge muligheden for og konsekvenserne af at lave nationale regler osv.
Er det ikke et meget tamt forslag, at man kun skal undersøge muligheden for og konsekvenserne af at lave nationale regler?
Lugter det her ikke langt væk af, at man fra Socialdemokraternes side endnu en gang har gjort knæfald for EU, gjort knæfald for EU’s magt, og at dyrevelfærd rent faktisk alligevel ikke er så vigtigt i forhold til EU?
Er det ikke er tegn på netop det, når det står sådan i beslutningsforslaget?
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Nu kender jeg ikke Dansk Folkepartis holdning til beslutningsforslaget her, og det vil jeg selvfølgelig glæde mig til at høre.
Men det er jo klart, at når vi er medlem af et fællesskab, der har nogle regler på det her område, og vi ved, at vi har en regering, som er støttet af Dansk Folkeparti, og som, hver eneste gang vi kommer med noget her, siger, at det ikke kan lade sig gøre på grund af de selv samme EU-regler, så kan jeg forstå, at det ikke er Dansk Folkeparti, der har indflydelse på regeringen i den her forbindelse.
Derfor prøver vi andre at sige, at det da ville være klogt at lave nogle regler her, men også forholde os til, at vi har nogle fællesskabsregler, som vi også skal forsøge at overholde og gerne påvirke i positiv retning.
[Lydudfald]
… ordføreren for at være meget konkret.
Altså, den der opremsning spørger jeg ikke til, jeg spørger konkret, hvis vi skal følge Venstres ordfører, som siger, at vi skal gå EU-vejen, vi skal lave nogle fælles regler, hvad er det så for nogle fælles regler, der skal laves?
Man kan jo ikke bare stå og sige, at vi skal gå den vej, vi skal ikke gå den vej, som forslagsstillerne siger her.
Vi skal gå en anden vej, vi skal følge EU-vejen, vi skal få de andre lande med.
Hvad er det så, vi skal få de andre lande til?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-15:
Det er nu lige ved at være et radikalt svar, men det er måske, fordi den radikale ordfører jo her er kommet lidt på kant med vennerne på venstrefløjen.
Men jeg tolker trods alt den radikale ordførers svar som, at der ikke er kommet noget nyt i dag i forhold til det åbne samråd.
Jeg er jo enig i, at selvfølgelig skal man have mulighed for at vende alle sten, og det er en oppositions opgave, men nu havde vi jo netop et langt åbent samråd, hvor samtlige spørgsmål, der kom op, blev besvaret, og et åbent samråd var jo ligesom det, der skulle afløse de der rækker af forespørgsler, vi har haft.
Så jeg vover at tage den radikale ordførers, hr. Morten Østergaards, bemærkninger her som udtryk for, at det er han enig med mig i.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Nej, det kan hr. Jens Vibjerg ikke.
Jeg modtog i går sammen med resten af Arbejdsmarkedsudvalget kammeradvokatens udtalelse, som vi ikke havde i forbindelse med det åbne samråd.
Og man kan så igen - og det gentager jeg gerne - diskutere, om formen, som vi har den her i en forespørgsel, er den mest egnede, eller om det havde været bedre med endnu et åbent samråd.
Men jeg vil gerne sige, at jeg ikke mener, at man kan tale om, at der er gået røg uden brand, for der har været en forsøgsbekendtgørelse, der ikke var korrekt på det formelle, og som ifølge det, jeg læser ud af kammeradvokatens udtalelse, også har haft behov for at præcisere nogle vilkår, så man får adskilt det, der er behandling, fra det, der er opfølgning.
Det synes jeg har været meget væsentligt, og jeg synes også, at det er stærkt beklageligt, at det ikke har været i orden fra starten.
Derfor synes jeg, at det har været helt rimeligt, at sagen er blevet rejst, fordi den har ført til en præciseret forsøgsbekendtgørelse, om end det måske ikke er den mest egnede form for den diskussion, vi har her.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg bemærkede jo, at hr. Morten Østergaard ikke ville gå ind i den juridiske debat.
Jeg forstod også på hr. Morten Østergaard, at han nærmest syntes, det var lidt upassende, hvis man som politiker gjorde det, og så må jeg jo tolke det på den måde, at det vil hr. Morten Østergaard heller ikke gøre fremover i andre sager.
Men jeg har da en svag erindring om, at hr. Morten Østergaard tidligere har givet udtryk for, at regeringen har været i strid både med lovgivningen og internationale konventioner, så det kan ikke være selve den her debat, der er grunden til det; der må være en særlig grund til, at hr. Morten Østergaard lige i den her sag ikke vil tage stilling til det juridiske.
Mener hr. Morten Østergaard, at det er rimeligt, bare man kan få kammeradvokaten til at skrive, at det er lovligt?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Der var også en ordfører, der tidligere var inde på det her med systematikken i det - vi havde bl.a. en sag med skatteministeren, hvor der var tale om, at man havde fremsat et lovforslag og begyndte at administrere efter det, inden det blev vedtaget.
Det, der er tale om her, er, at man bruger en bemyndigelse til et forsøg, som faktisk er igangsat med henblik på at forberede lovændringer - det stod der i bemærkningerne dengang - og det bruger man så.
Det, vi så diskuterer, er rækkevidden af den forsøgsbestemmelse.
Jeg er næsten helt sikker på, at hr. Per Clausen ikke er jurist, jeg er i hvert fald ikke jurist, og jeg må sige, at jeg nu med stor fornøjelse har læst kammeradvokatens udtalelse, og jeg har fulgt med i den debat, der har været, hvor andre jurister har haft et andet synspunkt, og derfor må jeg bare sige, at jeg ikke er i stand til at gøre mig til dommer over det der.
Det eneste, jeg bare kan sige, er, at der er en forsøgsbemyndigelse, og den er der netop, med henblik på at man skal kunne lave forsøg, der ligger ud over lovgivningen, for at forberede eventuelle lovændringer og se dem i praksis, før man involverer alle i det, og den grundlæggende ramme synes jeg sådan set det her forsøg ligger inden for.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg synes, det lyder som en meget spændende fornyelse af Det Radikale Venstres politiske praksis.
Men så vil jeg bare spørge hr. Morten Østergaard: Er det muligt at få hr. Morten Østergaard til at forholde sig til, om det er rimeligt eller ej, eller er det også udgået af det, som Det Radikale Venstre kan forholde sig til, samtidig med at man heller ikke kan forholde sig til, om ting er lovlige?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Det er noget sniksnak, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Forespørgslen handler om, hvorvidt det her forsøg skal stoppes eller ej, og det er klart, at det mener vi i Det Radikale Venstre ikke at det skal.
Der er en forsøgsbemyndigelse, og vi synes, det er rimeligt, at man har forsøg.
Hvis det så viser sig, at der er konkrete udmøntninger, der ikke kan holdes inden for lovgivningens rammer, har vi ankesystemet til at tage sig af det og retssikkerheden for den enkelte, og det er den, som vi i Det Radikale Venstre altid står vagt om.
Den er nøjagtig den samme, uanset om man er med i forsøget, eller man ikke er med i forsøget.
Så er der spørgsmålet om, hvad vi skal gøre, og der har vi så måske en ægte uenighed, for vi betragter ikke det at lave sygedagpengeopfølgning som en straf og som at jagte borgerne.
Vi betragter det som en hjælp til borgerne, og der tror jeg, vi må sige, at vi har næsten samtlige eksperter af dem, der deltog i høringen i formiddags, til støtte for det synspunkt.
Og derfor skal man ikke udlede andet af det her, end at vi står inde for, at der er lavet et forsøg, og at der er en forsøgsbemyndigelse, og at borgerne kan bruge det udmærkede danske ankeog retssystem, hvis de er utilfredse med noget og ikke mener, at det holder sig inden for lovgivningens rammer.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Det tror jeg at vi alle sammen står os rigtig godt ved.
Med hensyn til at hr. Morten Østergaard siger, at han ikke vil tage stilling i den juridiske sag, vil jeg sige, at hr. Morten Østergaard jo desværre tager stilling - og den forkerte stilling.
For Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten har fremsat et forslag til folketingsbeslutning, hvori der står, at der ikke har været hjemmel til det her forsøg.
Det vil hr. Morten Østergaard ikke støtte, og dermed siger hr. Morten Østergaard jo, at der har været hjemmel til det her forsøg.
Det er meget ærgerligt.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Om det så i den yderste konsekvens for den sidste sygedagpengemodtager er udmøntet i tråd med loven, er det, som vi har ankesystemet til at vurdere, og jeg vil ikke stå her og sagsbehandle de ni anonymiserede sager, som er blevet oversendt.
Det mener jeg vi har ankesystemet til.
Men jeg kan ikke lade være med at sige, når nu hr. Eigil Andersen stiller spørgsmålet, at det jo ikke er gratis at lave forsøg, og at det er finansieret via satspuljen med accept fra satspuljepartierne, herunder Socialdemokraterne og SF.
Det synes jeg da også hører med til historien.
Det var faktisk ikke det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at det er meget rimeligt, at der er rejst en debat om det her spørgsmål, for det har undervejs vist sig, at hvis ikke den her debat var blevet rejst i P1 Orientering og efterfølgende i udvalget, var det jo ikke sikkert, at vi havde fået den præciserede forsøgsbekendtgørelse, som er blevet bragt i orden.
Så jeg synes, at det er helt rimeligt, at den er rejst.
Man kan så diskutere, om det er egnet til en forespørgselsdebat i Folketinget.
Men jeg har det synspunkt, og det synes jeg man skulle overveje hos de partier, der udgør flertallet, at når et mindretal ønsker en debat i Folketinget, skal man altid tilstå dem det, også selv om jeg ikke er en del af det mindretal i dag.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-15:
Jeg kan høre på hr. Morten Østergaard, den radikale ordfører, at han heller ikke synes, at der er nogen særlig grund til at holde den her forespørgselsdebat i dag, fordi vi jo vendte alle sten i det åbne samråd, vi havde før påske, og derfor skal jeg stilfærdigt spørge den radikale ordfører: Føler den radikale ordfører, at der er dukket nye spørgsmål op under behandlingen her i dag, som ikke var på bordet, da vi havde behandlingen før påske?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Jeg kan kun præcisere, som jeg har gjort det tidligere, ud fra det fra Kammeradvokaturen, hvori der står: Beskæftigelsesministeren kan efter aftale med en kommune tillade, at der bliver lavet en forsøgsordning. Når jeg får et skriv fra Kammeradvokaturen, hvori det står, har jeg fuld tillid til, at det, der er gennemført, er i overensstemmelse med de faktiske regler.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg ved ikke, hvem det er, hr. Knud Kristensen har hørt sige, at vi ikke ønsker at gøre noget for at hjælpe syge mennesker til at bevare deres tilknytning til arbejdsmarkedet og vende tilbage til det.
Jeg har godt hørt, at hr. Jens Vibjerg har en lang række interessante overvejelser om, hvad nogle skulle have sagt.
Men der er ikke nogen, der har sagt det, så jeg forstår i grunden ikke rigtigt, hvad vi skal med den her debat.
Jeg går også ud fra, at L 165 bliver behandlet tre gange, så der er god grund og tid til at behandle lovforslaget der.
Det, den her debat handler om, hvor hr. Knud Kristensen har kunnet svare på, hvad han synes lyder rimeligt, er, at man etablerer et forsøg, og hvis der af en eller anden grund er nogle af de mennesker, der udpeges til at deltage i det forsøg, som synes, at de sådan set ikke vil deltage i det forsøg, de vil sådan set foretrække at blive behandlet efter de almindelige regler på området, får de at vide, at de bliver frataget deres sygedagpenge.
Synes hr. Knud Kristensen, at det er rimeligt?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Nu ligger det sådan, at man vurderer, om den enkelte, som under en sygeperiode er til samtale om et forløb, kan gennemføre det, som man henviser den pågældende til.
Hvis det viser sig, at den pågældende kan klare 2 timer om ugen, så er det 2 timer om ugen, den pågældende deltager i forsøget, om det så er på virksomheden, eller om det er i noget andet, f.eks. opkvalificering, eller om det er i noget helt tredje.
Men hvis det viser sig, at den pågældende lægger armene over kors og siger, at det kan han ikke, og hvis man vurderer, at det er en tilsidesættelse af muligheden for netop at kunne holde sig aktiv på sit arbejde, så er det i de situationer, at der er nogle sanktioner.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Det er vel realiteten i hr. Knud Kristensens svar, og det er sådan set tydeligt nok.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Nu har jeg jo mange gange konstateret, at når hr. Per Clausen og undertegnede udveksler forskellige synspunkter, kan de godt ramme noget forbi hinanden.
Jeg kan forstå, at vi også i den her debat rammer noget ved siden af hinanden.
Jeg har det syn på den sygemeldte, den tilskadekomne, at vi skal være ordentlige og drage omsorg for, at den pågældende ikke bliver trukket ud i en anden proces, fordi det med at være syg er også et spørgsmål om, at man kan blive psykisk syg af at være syg.
Der synes jeg, at vi har et ansvar for at drage omsorg for den pågældende.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Jeg håber da ikke, at det er Det Radikale Venstres generelle synspunkt, at man bare kan vedtage hvilken som helst lovgivning, og så kan folk anlægge retssager, hvis de føler sig uretfærdigt behandlet.
Og her har man altså oven i købet ikke vedtaget nogen ny lovgivning.
Det er det, der er problemet.
Det, som der egentlig burde være tale om her, var, at Det Radikale Venstre stod vagt om den enkeltes indtægt.
Et så væsentligt punkt som at miste sin indtægt kan selvfølgelig ikke indføres, uden at det udtrykkeligt er nævnt i sygedagpengeloven, at det kan ske, hvis man ikke deltager i aktivering.
Det, som fremgår af bemærkningerne til det nye lovforslag, viser klart, at den lovhjemmel til at pålægge aktivering og deraf som følge også til at fratage sygedagpenge ikke er der.