runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-11-25:
Nej, hvordan skulle jeg dog kunne det?
Men jeg holder fast i, at Foreningen af Kommunale Beredskabschefer og Landsklubben For Deltidsansatte Brandmænd ikke bakkede op om vederlagsmodellen, da det forslag var fremme i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 88 for mere end 10 år siden.
Landsklubben og FKB deltog i den arbejdsgruppe, der i sin tid behandlede det omtalte beslutningsforslag, og lad mig citere fra arbejdsgruppens rapport: Landsklubben For Deltidsansatte Brandmænd kan ikke støtte forslagene om vederlagsmodeller.
Det er Landsklubbens opfattelse, at det er helt uacceptabelt, hvis der gennemføres en ordning, hvorefter overenskomstreguleringen på området må opgives.
Endnu et citat fra den samme rapport: Foreningen af Kommunale Beredskabschefer har tilkendegivet, at foreningen ikke kan støtte gennemførelsen af en vederlagsmodel.
Nu, hvor jeg er så godt i gang, vil jeg da også godt lige citere mig selv, for det, jeg rent faktisk selv sagde i mit svar på daværende tidspunkt på det sidste spørgsmål, nemlig S 298, om vederlagsmodellen var – og det var så sidste gang, vi diskuterede det: Det var formodentlig også derfor, at hverken Landsklubben For Deltidsansatte Brandfolk eller Foreningen af Kommunale Beredskabschefer, så vidt jeg er orienteret, kunne støtte en gennemførelse af vederlagsmodellen for mere end 10 år siden.
Men jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at det selvfølgelig er helt i orden, hvis hr. Bjarne Laustsen nu vælger at skifte mening, det skal jeg jo ikke bestemme.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-25:
Holder ministeren fortsat fast i, at FKB og Landsklubben For Deltidsansatte Brandfolk ikke bakker op om en vederlagsmodel, som let og elegant kunne løse det problem, som regeringen har skabt?
Inger Støjberg (V), 2009-11-25:
Først og fremmest vil jeg gerne takke formanden, for selvfølgelig mente jeg dagpenge og ikke sygedagpenge.
Jamen jeg har jo gennemgået de tre elementer, som ligger i den finanslovaftale, som vi har lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Derudover kan jeg bare oplyse hr. Bjarne Laustsen om, at det her jo ikke er »tænk på et tal«, som hr. Bjarne Laustsen benævnte det.
Det her er beregnet med fuldstændig samme metode, som man bruger til at beregne effekten af andre lovforslag isoleret set, og det har jeg allerede redegjort for.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-25:
Jeg vil så gerne fortsætte i samme sprog, for jeg kan forstå, at operationen er lykkedes, men patienten er død, og så er der hverken brug for sygedagpenge eller supplerende dagpenge.
Det, der er interessant, er, at hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti i en debat i sidste uge sagde, at det, der var sket i finansloven, ikke var tilstrækkeligt.
Jeg spurgte også ministeren her, hvad der skal ske ud over de utilstrækkelige linjer, der står i finansloven, og den rapport her, som bare beskæftiger sig med et tal – tænk på et tal.
Hvad skal der ske med de brandmænd, der må forlade jobbet?
Altså, det koster minimum 100.000 kr. at uddanne en deltidsbrandmand, og det tager flere år.
Jeg ved ikke, om ministeren har været på brandøvelse for nylig, men hvis jeg selv skulle med ind og redde folk ud fra at brænde inde, ville jeg gerne gå sammen med nogle, der har den bedste og optimale uddannelse og den bedste erfaring, og det har de brandmænd, vi har.
Dem får man ikke ved at trække nogen ned fra taget og give dem en kort uddannelse som erstatning for de dygtige brandmænd, fordi vi har nogle tåbelige regler, så de ikke kan fortsætte deres gerning.
Derfor er det jo fuldstændig vanvittigt med den medicin, som ministeren har ordineret her.
Der findes andre måder at løse det her problem på, som vi skal diskutere senere, men jeg forstår ikke, at man ikke gør det.
Hvad skal der ske?
Tak for svaret.
Noget, der ligger så lang tid tilbage, synes jeg ikke er synderlig interessant.
Jeg har lagt mærke til, at Landsklubben For Deltidsansatte Brandfolk, Landsklubben, som den også hedder i daglig tale, har skrevet et åbent brev til ministeren, hvori det skrives, at det, som ministeren sagde sidste onsdag, var noget sludder, fordi det beslutningsforslag rent faktisk er kommet til verden på baggrund af deres henvendelser til den daværende opposition en gang for en halv snes år siden.
Så det forstår jeg ikke noget af.
Og jeg kan slet ikke forstå, hvorfor man i forbindelse med den arbejdsgruppe ikke har taget de berørte parter med ind i arbejdsgruppen, for så kunne man jo have fået det klaret af.
Det har man jo ikke villet, og derfor har man heller ikke reelt villet en løsning af det her problem, for så havde man jo spurgt de folk, der har skoene eller brandhjelmen på, som det er tilfældet her.
Det har man ikke villet.
Og så har man givet sig til at ringe rundt til de to organisationer her efterfølgende.
Ja, det er mig ubekendt, om man har ringet til Landsklubben, men jeg har en fornemmelse af, at man har ringet til FKB, som intet har med den her sag at gøre.
Det, der er interessant, er, at man har opbygget et eller andet scenarium eller en påstand om, at der ikke ønskes en vederlagsmodel.
Intet er mere forkert.
Så vidt jeg er orienteret, så er hverken Landsklubben eller FKB imod, at man laver en vederlagsmodel, fordi man skal huske på noget meget, meget væsentligt, og det er, at det er regeringen, der har skabt det problem.
Før 2008 var de deltidsansatte brandfolk ikke omfattet af reglerne om supplerende dagpenge, da de ikke havde et opsigelsesvarsel.
Det er vel klart.
Inger Støjberg (V), 2009-11-25:
Nu er det jo sådan, at reglerne på sygedagpengeområdet gælder alle, så det er jo ikke noget, der specielt er blevet trukket ned over hovedet på deltidsbrandmænd, og det ville være helt forkert, hvis hr. Bjarne Laustsen ligesom prøvede på at fremstille det, som om det her ikke er et problem, som regeringen kerer sig om, faktisk tværtimod.
Det er jo også derfor, at regeringen som led i finanslovaftalen med Dansk Folkeparti har aftalt, at der skal ske f.eks. mere systematisk rekruttering, at der skal afsættes en pulje på 2 mio. kr. til rekrutteringsinitiativer i 2010, og at der i øvrigt også skal være bedre vejledning.
Det er jo så de initiativer, som vi har taget sammen med Dansk Folkeparti i den finanslovaftale, der er indgået.
Jeg er sikker på, at hr. Bjarne Laustsen selv har læst redegørelsen, og ellers vil jeg da i hvert fald opfordre hr. Bjarne Laustsen til at gøre det.
Her fremgår det ret tydeligt, hvordan arbejdsgruppen er kommet frem til tallet 30.
Opgørelsen tager udgangspunkt i den hidtidige faktiske benyttelse af supplerende dagpenge blandt hel- og deltidsansatte brandog redningsfolk.
Der er tale om en helt sædvanlig effektberegning, der anvendes på tværs af alle ydelsesområder ved opgørelse af en lovændrings isolerede virkning på modtagelsen af en given ydelse.
Til sidst vil jeg blot sige, at hvis hr. Bjarne Laustsen har uddybende spørgsmål til den effektberegning, der er anvendt, vil jeg opfordre hr. Bjarne Laustsen til at stille dem til skriftlig besvarelse.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-25:
Tak for svaret.
Jeg troede, at beskæftigelsesministeren var godt inde i den her sag, da det er noget, vi har diskuteret indgående siden maj måned.
Så jeg troede, at man var mere inde i sagerne.
Bortset fra det plejer ministeren jo at sige, at 1 ledig er 1 for meget.
Derfor er det jo interessant med tallet 30.
Hvis 1 ledig er 1 ledig for meget, må der jo også være 1 brandmand for lidt, altså de steder, hvor brandmændene er nødt til at stoppe, fordi de ikke mere kan få understøttelse.
Derfor kan jeg sige til ministeren, at alene i Frederikshavn Kommune er der 16, der er påbegyndt nedtællingen.
Og hvis vi bare tager resten af Nordjylland med, kan man sagtens dække det, som hele arbejdsgruppens rapport her siger, nemlig 30 personer – alene i Nordjyllands region.
Jeg er godt klar over, at ministeren har travlt med at negligere det her problem og gøre meget lidt ud af det, selv om man normalt plejer at sige, at det ligger en meget på sinde.
Men regeringen nævner jo selv, at de forventer, at der kommer en ledighed på 150.000-160.000.
Deri vil der også være endnu flere brandmænd end dem, der er truet i dag.
Der er ingen grund til at tro, at bare fordi man er deltidsansat brandmand – det kan vi se i Frederikshavn – så holder arbejdsgiveren igen med at fyre folk.
Det er andre ting, der bestemmer det.
Derfor er der en risiko for, at det tal stiger.
Og hvis ikke det lykkes for dem at få fuldtidsarbejde, er de startet på de supplerende dagpenge, og så bliver de nødt til at stoppe, fordi der er en regel, der hedder 30 uger.
Er det ikke korrekt?
Det, jeg gerne vil have et svar på i dag, er, om regeringen vil gøre noget ud over det, der står i finansloven, og det, som står i den rapport her.
Altså, hvis der kommer til at mangle 30 – jeg forstår, at 30 ikke er et særlig stort tal for ministeren – i vores beredskab alene i Nordjylland, 16 i Frederikshavn, er det en katastrofe, endda en skandale.
Jeg vil sige, at reglerne om supplerende dagpenge er så skrappe, fordi hvis man er begyndt at modtage supplerende dagpenge, er man nødt til at have en helt ny periode fuldstændig fri.
For når man er begyndt at bruge af de supplerende dagpenge, skal perioden på de 30 uger bruges, inden man kan starte på en ny periode.
Derfor er det en rigtig, rigtig skrap regel, som ministeren har trukket ned over hovedet på nogle deltidsbrandmænd, som aldrig har været omfattet af den tidligere.
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2009-11-25:
Men jeg kan sige, at opgørelsen tager udgangspunkt i den hidtidige faktiske benyttelse af supplerende dagpenge blandt heltids- og deltidsansatte brand- og redningsfolk, og at opgørelsen jo så også viser, hvor mange personer der forventes at blive berørt af den nye tidsbegrænsning på 30 uger inden for de 104 uger ved samme adfærd, som før de nye regler trådte i kraft.
Der er altså tale om helt sædvanlig effektberegning, der anvendes på tværs af alle ydelsesområder, som jeg også nævnte tidligere.
Så må jeg sige, at nu er det jo ikke første gang, vi har diskuteret den her sag, og derfor troede jeg egentlig også, at hr. Bjarne Laustsen var klar over, at det her jo netop er, som hr. Bjarne Laustsen udtrykker det, noget, der ligger mig meget på sinde, for det er det.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Allerførst vil jeg sige, at det dog egentlig er mærkværdigt, at hr. Per Clausen ikke vil benytte lejligheden til at stille det samme spørgsmål til Venstres og Socialdemokratiets ordførere, der også siger ja til at tage pengene fra Feriefonden.
De her penge går til noget fornuftigt, de skaffer praktikpladser til de unge, der også er fra dårligt stillede familier, i stedet for at de dårligt stillede familier har unge, der går hjemme og ikke kan få en praktikplads.
Vi giver her mulighed for, at de nemmere kan få en praktikplads og få hjælp til at komme videre med en uddannelse.
Det synes Dansk Folkeparti er meget fornuftigt.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Jeg vil bare spørge, om hr. Bent Bøgsted ikke kan bekræfte, at dem, der nu kommer til at finansiere det udmærkede formål med at skabe flere praktikpladser, ikke bliver arbejdsgiverne, hvad der vel var ret naturligt.
Nej, det bliver økonomisk dårligt stillede familier med børn, for det er jo dem, som Feriefonden bruger sine penge på, og som man får mindre mulighed for at bruge penge på fremover, fordi Dansk Folkeparti hellere vil tage pengene fra økonomisk dårligt stillede familier end fra arbejdsgiverne, når der skal skabes praktikpladser.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Tak, hr. formand.
Som det tidligere er sagt, er der en ekstraordinær situation, hvor vi skal skaffe praktikpladser.
Det er så sket igennem forhandlinger i globaliseringskredsen.
Der blev det så aftalt, at vi skulle finde nogle midler til at finansiere de her praktikpladser, og derfor blev der taget 450 mio. kr. fra Feriefonden.
De går så direkte til at finansiere praktikpladserne.
Dansk Folkeparti synes, at det er en fornuftig ordning at bruge pengene til at skaffe praktikpladser til de unge.
Hvis ikke vi skaffer de her praktikpladser, står de i en situation, hvor de har problemer med at kunne færdiggøre deres uddannelse.
At i alt synes vi, at det er rigtig fornuftigt at bruge pengene til praktikpladser, og Dansk Folkeparti kan derfor stemme ja til forslaget.
Lone Møller (S), 2009-11-26:
Alt for mange er allerede blevet arbejdsløse, og alt for mange har fået nej til en praktikplads.
Mange unge kan ikke afslutte deres uddannelse, hvis ikke de sikres en praktikplads.
Vi risikerer derfor, at alle dem, der netop nu står for at skulle ud på arbejdsmarkedet, slet ikke kan komme i beskæftigelse og heller ikke få afsluttet deres uddannelse.
Derfor er vi nødt til at handle nu fra politisk hold.
I forbindelse med globaliseringsaftalen med regeringen har vi været med til at overføre penge fra Arbejdsmarkedets Feriefond til statskassen, og de penge skal finansiere flere praktikpladser til unge.
Regeringen giver skattelettelser til de rige og deler milliarder ud til banker, og det er ikke vores kop te, at Arbejdsmarkedets Feriefonds penge skal tages til praktikpladser.
Vi havde som sagt gerne fundet pengene et andet sted, men det var desværre ikke muligt at skabe et flertal for det.
Så derfor støtter vi forslaget, selv om vi er skeptiske.
Vi står i en ekstraordinær situation, hvor vi er nødt til at tænke løsninger her og nu for at få sat gang i Danmark.
Det er utrolig vigtigt for Socialdemokraterne at sikre så mange unge som muligt praktikpladser, og vi bliver nødt til at yde noget ekstra som samfund nu for at få praktikpladser i den situation, vi står i lige i øjeblikket.
Derfor står Socialdemokratiet ved forliget.
Vi støtter forslaget om en overførsel til statskassen på 450 mio. kr. fra Arbejdsmarkedets Feriefond for at sikre, at så mange som muligt får en praktikplads.
Socialdemokratiet har bemærket, at fonden skal høres i forbindelse med, at beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om overførslen, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Sophie Løhde (V), 2009-11-26:
Lovforslaget, vi her behandler, skal ses i relation til ønsket om en styrkelse af indsatsen for flere praktikpladser, som i det konkrete lovforslag bl.a. foreslås finansieret via opsparede midler i Arbejdsmarkedets Feriefond.
Baggrunden for lovforslaget bygger på den aftale, som regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgik i starten af november måned om en udmøntning af globaliseringspuljen, hvor aftaleparterne i lyset af konjunkturerne og det faldende antal praktikpladser var indstillet på ekstraordinært at afsætte i alt 1,35 mia. kr. i perioden 2010-12 på praktikpladsområdet for at skaffe op til 5.000 flere nye praktikpladser i 2010.
Af det samlede beløb til flere praktikpladser foreslås altså i det konkrete lovforslag 450 mio. kr. overført fra Arbejdsmarkedets Feriefond til statskassen.
Arbejdsmarkedets Feriefond har siden 2006 haft en ekstraordinær tilvækst i sin formue som konsekvens af, at en række feriecentre indfriede deres gæld på markedsvilkår, hvilket mere end fordoblede feriefondens egenkapital.
Beløbet, som skal overføres, skal som tidligere nævnt ses i lyset af konjunkturerne og det faldende antal praktikpladser, hvorfor beløbet jo skal bruges som en del af finansieringen til oprettelsen af flere praktikpladser til unge, således at de unge som fremtidens arbejdskraft og lønmodtagere kan få mulighed for at tage og færdiggøre en uddannelse.
I forhold til den foreslåede reduktion i fondens formue til brug for medfinansiering af flere praktikpladser vil fonden fortsat have tilstrækkeligt med midler til at opfylde sit formål, og vi er i Venstre glade for, at det er lykkedes at samle en så bred opbakning her i Folketinget til en aftale om at hjælpe de unge, hvoraf Arbejdsmarkedets Feriefond ifølge forslaget og aftalen mellem partierne bag globaliseringspuljen vil skulle bidrage med i alt 450 mio. kr. Jeg skal på den baggrund meddele, at vi i Venstre støtter det fremsatte lovforslag og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Det ligger helt uden for mit kompetenceområde at beskrive, hvorfor SR-regeringen begik en lang række fejltagelser, da den havde magten, hvorfor den ikke hver eneste gang lavede aftaler med Enhedslisten i stedet for at lave dem med V og K.
Det ligger helt uden for mit kompetenceområde at forklare hvorfor.
Så vil der komme forbedringer, som helt klart vil udstille Dansk Folkepartis små lappeløsninger som det, de er, nemlig små lappeløsninger.
Det er rigtig nok dumt, at både Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre ikke foreslår forbedringer af dagpengene, at de ikke foreslår forbedringer af pensionerne – det er rigtig dumt.
Men jeg kan forsikre fru Sophie Løhde om, at når vi kommer til at forhandle finanslov efter et nyt valg, hvor Enhedslistens stemmer bliver afgørende, så finder vi pengene til det.
Det bliver en nødvendig forudsætning for, at en ny regering kan regere.
Sophie Løhde (V), 2009-11-26:
Den sidste bemærkning fra ordføreren er jo spændende, for den åbner unægtelig op for nogle interessante muligheder i dansk politik, herunder for spændende beslutninger.
Men jeg synes ikke, at ordføreren svarede på mit spørgsmål, og derfor vil jeg bare bede ordføreren om igen at bekræfte, om det ikke er korrekt, at de partier, som ordføreren her i Folketinget siger har en større forståelse for at ville afskaffe satspuljen, ikke har afsat så meget som en krone til at finansiere de initiativer, som i dag er finansieret over satspuljen.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Altså, nu har Enhedslisten afsat de fornødne midler, så det er ikke noget problem for os, og jeg kan bare forsikre fru Sophie Løhde om, at ligesom hun og hendes parti og Det Konservative Folkeparti måske undertiden tvinges til at lytte lidt mere til Dansk Folkeparti, end de har lyst til, så vil Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre efter et valg også være tvunget til at lytte lidt mere til os, end de måske har lyst til.
Sophie Løhde (V), 2009-11-26:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om han ikke kan bekræfte, at ingen af de partier, som efter ordførerens opfattelse skulle have sådan en større forståelse for at afskaffe satspuljen, har afsat så meget som en krone i deres finanslovforslag til at finansiere de initiativer, som finansieres via satspuljen, og at det vel at mærke er en forudsætning for overhovedet at kunne drøfte en afskaffelse af satspuljen, at man så også tilvejebringer de midler til de initiativer, der i dag er finansieret via satspuljen.
Er det ikke korrekt, at der ikke er afsat så meget som en krone fra de partiers side, som ordføreren her i salen står og siger har en større forståelse for det?
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Hr. Bent Bøgsted bør da være glad for, at jeg stiller spørgsmålet til Dansk Folkeparti.
Det er udtryk for, at jeg har større forventninger til Dansk Folkeparti på det sociale område, end jeg har til fru Sophie Løhde fra Venstre.
Det overrasker da ikke mig, at hun hellere vil have fattige familier til at betale for praktikpladser end arbejdsgiverne.
Socialdemokraterne var i den her sag repræsenteret ved en ikkeordfører, og det respekterer jeg så, selv om jeg somme tider kludrer i det.
Men hr. Bent Bøgsted kan jo ikke komme uden om, at Dansk Folkeparti her har været med til at lave en aftale, som betyder, at flere praktikpladser skal betales af de fattige familier i stedet for at blive betalt af arbejdsgiverne, og hvad er forklaringen på det?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Det må da være helt oplagt, at det erhvervsliv, som skal nyde godt af den uddannede arbejdskraft, også er med til at finansiere den, i stedet for at man tager pengene i en kasse, hvor man ved at pengene ellers ville gå til at skabe gode feriebetingelser for fattige mennesker i det her land.
Lone Møller (S), 2009-11-26:
Forslaget forhøjer værdien af de hædersgaver, som vi tidligere her i Folketinget har fastsat til modstandsfolk og efterladte som tak for og anerkendelse af deres indsats under besættelsen.
Hædersgaverne er som udgangspunkt blevet forhøjet hvert femte år i anledning af årsdage for Danmarks befrielse samt i anledning af den danske regerings brud med besættelsesmagten den 29. august 1943.
Senest forhøjede et helt enigt Folketing i december 2004 beløbet med 2.000 kr. til 14.000 kr. årligt.
I 2010 kan vi fejre 65-års-jubilæet for Danmarks befrielse, og nu er tiden så kommet til at forhøje beløbene med yderligere 2.100 kr. til 16.100 kr. årligt til besættelsestidens modstandsfolk og efterladte.
Ligeledes indeholder lovforslaget et forslag om en tilsvarende forhøjelse af hædersgaver til sårede og efterladte efter faldne fra 1943, hvor den danske regering brød med den tyske besættelsesmagt.
Socialdemokratiet støtter forslaget fuldt ud.
Selv om krigen kan virke langt væk, er det vigtigt at mindes og ære de danskere, som kæmpede mod den tyske besættelsesmagt under krigen.
Hædersgaven skal have en værdi, som netop er en hæder og en tak til de sjæle, der gav så meget for Danmarks frihed.
Derfor er det vigtigt, at det er et enigt Folketing, der står bag støtten, og Socialdemokratiet støtter varmt forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-26:
Selv om besættelsestiden efterhånden ligger nogle generationer tilbage, er det vigtigt, at vi fastholder bevidstheden om, at vores frihed og selvstændighed ikke er en selvfølge.
Derfor er det passende, at vi takker og belønner de mennesker, der dengang under vanskelige forhold og med stor risiko gjorde en indsats for at bevare vores frihed og selvstændighed.
Hædersgaverne skal ses som en godtgørelse til bl.a. modstandsfolk og efterladte som en anerkendelse af deres uvurderlige indsats under besættelsen.
I Venstre håber vi derfor på bred tilslutning til dette forslag, som i øvrigt er på linje med tidligere reguleringer med henblik på at værdisikre beløbene.
Venstre kan støtte forslaget.
Inger Støjberg (V), 2009-11-26:
Jeg vil gerne takke Folketinget for de kommentarer, som lovforslaget om overførsel af en del af Arbejdsmarkedets Feriefonds formue til statskassen har givet anledning til.
Som led i aftalen af 5. november 2009 om udmøntning af globaliseringspuljen imellem regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre iværksættes en forstærket indsats for flere praktikpladser, som bl.a. finansieres via opsparede midler fra Arbejdsmarkedets Feriefond.
I den forbindelse foreslås det, at Arbejdsmarkedets Feriefond overfører 450 mio. kr. til statskassen.
Navnlig lægger jeg vægt på, at Arbejdsmarkedets Feriefond efter overførslen vil have tilstrækkeligt med midler tilbage til at opfylde sit hovedformål, som er ferieophold for lønmodtagere, herunder særlig ferieophold for mindrebemidlede og udsatte familier med børn.
Jeg er glad for den brede tilslutning, der trods alt har været her i Folketinget, og skulle der være yderligere spørgsmål, så svarer jeg naturligvis gerne på dem, også under udvalgsbehandlingen.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg allerhelst så, at alle feriepengene kom ud til lønmodtagerne, uden at der var nogen, der røg i Feriefonden, det skal ikke være nogen hemmelighed.
Men det er den ordning, som man har valgt at der skal være.
Og de her midler går til at skaffe praktikpladser også til dårligt stillede unge, der ellers ville gå hjemme, fordi de ikke kan få en praktikplads, og måske ville havne ude blandt Enhedslistens støtter, der laver ballade i gaderne.
I stedet for får de mulighed for at få en praktikplads her, og det er en god ting.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Jamen det sjove er jo, at de lønmodtagerfamilier, som hr. Karsten Hønge henviser til, typisk er nogle, der måske aldrig nogen sinde ville få gavn af Feriefonden.
Dem, der får gavn af Feriefonden, er kun dem, der tager på ferie på nogle af de ferieopholdssteder, som Feriefonden har.
Alle andre lønmodtagere, der ikke lige benytter sig af de tilbud, som Feriefonden giver, får jo ikke gavn af de her penge, selv om de har været med til at finansiere dem.