runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-22:
Det synes jeg er udmærket; der tegner sig jo allerede et komfortabelt flertal for det lovforslag, som vi kommer med i den nye samling, og det synes jeg er vigtigt.
Jeg synes også, det er et vigtigt signal at sende til de mennesker, som bliver misbrugt på den her måde, for det er ligesom andre former for tyveri en form for overgreb, som bør forebygges.
For det er stadig væk bedre at forebygge tyveri af identitet ved at have en meget stærk sikkerhed for, at den kunde, man har via internettet, faktisk er den, som vedkommende giver sig ud for at være.
Det ansvar synes jeg ikke at nogen virksomhed eller nogen brancheorganisation skal have mulighed for så at sige at smyge af sig, fordi ofre for identitetstyverier i særlige tilfælde kan få et nyt personnummer.
For det at forebygge er stadig væk bedre end det, at nogen bliver udsat for det overgreb, som allerede nu flere gange er blevet beskrevet som endog særdeles indgribende.
Tom Behnke (KF), 2013-05-22:
Jo, men udtrykket nemmere var måske også sådan lige et lidt for hurtigt udtryk at bruge, for det er jo rigtigt, at det i dag i praksis er umuligt at få et nyt personnummer
Der er nogle helt ekstremt få tilfælde, hvor det kan lade sig gøre, men ellers er det jo udelukket at det kan det, og så må man ty til andre metoder.
Derfor vil jeg igen sige, at det er en anerkendelse af, at regeringen ser, at der her er et problem, og at man rent faktisk vil gøre noget ved det, og det vil jeg gerne kvittere for her og så se frem til, at vi får et forslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-22:
Begrebet helt særlige tilfælde er jo ikke særlig præcist defineret, og jeg kan da også godt have en bekymring for, at der kommer et lovforslag, som vil gøre det meget, meget vanskeligt, og at det vil være i helt særlige tilfælde – med tryk på helt – at man kan få et cpr-nummer.
Det skal selvfølgelig være en mulighed for de mennesker, som har behov for det, og for de mennesker, som kan blive hjulpet på den måde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-22:
Det synes vi sådan set lyder ganske fornuftigt, og det er godt, at man vil gøre noget ved problemerne ved identitetstyveri.
Der er ingen tvivl om, at det må være en meget ubehagelig oplevelse at få misbrugt sit cpr-nummer, og at det må være en situation, man føler sig meget magtesløs i, når der er andre, der på den måde kan udgive sig for at være en og bruge ens personnummer og identitet til at købe varer.
Jeg kan forstå, at man også kan blive meldt ind i et politisk parti; det kunne være dejligt, hvis der er flere, der gjorde det frivilligt, men det kan så åbenbart også ske på den her måde.
Det skal vi selvfølgelig ikke støtte op om.
Jeg kan forstå, at det er et emne, som forslagsstillerne har arbejdet med et stykke tid.
Men det lyder jo også, som om ministeren og dermed regeringen ønsker at gøre det, som forslagsstillerne ønsker.
Og på den baggrund vil jeg mene, at alt er godt.
Så kan man jo diskutere, hvem der skal have æren for hvad osv.
Vi kan sådan set godt stemme for det her beslutningsforslag, og vi kan sikkert også stemme for det, som regeringen præsenterer i næste samling.
Så er den sådan set ikke længere set ud fra vores perspektiv.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-22:
Jeg kan da kun give Dansk Folkepartis ordfører ret i, at det kan være et langsommeligt arbejde at få presset den her regering til at komme med nogle ordentlige løsninger.
Det tror jeg ikke nogen er overrasket over at vi mener i Enhedslisten.
Det ændrer ikke ved, at regeringen har givet et tilsagn, som indeholder præcis det, der står i det her beslutningsforslag.
Vi kan godt tage en diskussion om processer og deadlines og sådan noget.
Selv hvis vi så vedtog det her beslutningsforslag, ville det ikke ændre på virkeligheden, og derfor må jeg indrømme, at jeg har lidt svært ved at forstå, hvad vi egentlig diskuterer.
Som sagt glæder vi os til at se resultatet af regeringens forhåbentlig – siden det ifølge hr. Peter Skaarup åbenbart er gået meget langsomt – grundige arbejde, og så vil vi selvfølgelig tage stilling til, hvordan vi synes det skal indrettes.
Vi er meget optaget af, at personfølsomme oplysninger forbliver private.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Det kan også godt være, at vi bare skal stoppe diskussionen her, for jeg synes, fru Pernille Skipper er sådan lidt skeptisk på en unødvendig baggrund.
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor Enhedslisten lige pludselig fralægger sig muligheden, vi har i Folketinget, for at presse regeringen for både at få opgaverne løst hurtigt og at få opgaverne løst på den rigtige måde.
Hvis vi skulle henholde os til, hvad der bliver svaret i Folketinget, kunne vi sådan set allerede i starten af 2012 tro på, at der skete noget fra regeringens side – og så skulle vi bare have siddet med armene over kors stadig væk nu her uden handling.
Det gør vi så ikke, for vi er optaget af, at der rent faktisk sker noget.
Så jeg synes ikke rigtig, at fru Pernille Skipper ser kendsgerningerne i øjnene, nemlig det, at regeringen har været meget langsom og sikkert fortsat vil være meget langsom, hvis vi ikke er nogen, der presser på for at få lavet løsninger til gavn for de lovlydige borgere, der bliver udsat for kriminalitet.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-22:
Jeg må indrømme, at jeg har en lille smule svært ved at forstå, at Dansk Folkepartis ordfører mener, at det er fremsættelsen af det her beslutningsforslag, der skulle være udslagsgivende for, at regeringen giver det tilsagn, som vi har hørt gentaget i dag.
Så vidt jeg kan se ved hurtigt at kigge på det spørgsmål, som skriftligt er besvaret over for Dansk Folkepartis ordfører selv, er det besvaret, før man fremsatte det her beslutningsforslag.
Så er det rigtigt, at der er forskellige muligheder med hensyn til, hvordan sådan et lovforslag kan indrettes.
Jeg vil sige, at der ikke er nogen udfordringer, der bliver løst af at vedtage det her beslutningsforslag, for de administrative udfordringer, der ligger i at afgrænse, hvem der skal have mulighed for at skifte personnummer, er ikke løst med det her beslutningsforslag, medmindre der ligger en meget lang redegørelse og et appendiks til beslutningsforslaget et eller andet sted, som jeg ikke har opdaget.
Der er nogle store administrative udfordringer i det her, og vi vil meget gerne se, hvad ministeriet kommer frem til, før vi lægger os fast på, hvordan det nærmere og mere præcist skal udformes.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Vi lytter meget til, hvad Enhedslisten siger – også om registrering og persondataloven.
Men jeg kunne da godt tænke mig at spørge Enhedslisten om det forhold, at man åbenbart mener, det er et unødvendigt forslag.
For Enhedslisten har nok også oplevet – som vi i hvert fald har i Dansk Folkeparti – at med regeringsapparatet nogle gange er ligesom at slå i en dyne, når man ønsker handling.
Der sker sjældent noget meget hurtigt i hvert fald.
Man skal have meget tålmodighed.
Det har vi haft i Dansk Folkeparti, men jeg er ret sikker på, at hvis vi ikke havde haft tålmodighed og var blevet ved med at presse på, havde vi heller ikke fået et tilsagn om, at der kommer et lovforslag i den næste samling.
Det næste spørgsmål er så: Det er vel ikke helt ligegyldigt, hvordan det lovforslag ser ud?
Vi har i Dansk Folkeparti valgt en meget bred mulighed, men det, vi hidtil i hvert fald har kunnet se fra regeringen side, er, at den kun har villet give mulighed for, at man kan skifte cpr-nummer i særlige, sådan helt ekstreme tilfælde.
Der vil jeg lige minde Enhedslistens ordfører om, at det er en meget stor gruppe, der oplever den her form for kriminalitet.
Så hvis det er et forslag, som handler om en meget lille gruppe, er det vel heller ikke tilfredsstillende for Enhedslisten, hvis det er en gruppe, der kan tælles på en hånd?
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
En ting er at få undersøgt, hvor stor en gruppe af mennesker der har været udsat for identitetstyveri, som kan være i større eller mindre grad og med større eller mindre konsekvenser, og en anden ting er at vurdere, hvilke løsninger der så skal til.
Og der er, som jeg også har hørt ministeren fremlægge det, overvejelser over, om det at ændre et cpr-nummer kan være en løsning for nogle, og det er det, der skal ses nærmere på i den kommende lovproces.
I forhold til at hr. Peter Skaarup konkluderer, hvad jeg, hvad SF ser som mulige løsninger på problematikken, så er det, man skal høre SF og mig sige i dag, at vi deler interessen og bekymringen på dette felt, at vi har forståelse for problematikken for de mennesker, der har været udsat for identitetstyveri, og at vi ser frem til den proces, der kommer så hurtigt som muligt, og hvor vi kan få lavet løsninger på området.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-22:
Jeg tager det egentlig som et tilsagn om, at ordføreren er enig i, at det kan der være behov for, nemlig at man stopper dem, der bliver ved med at søge efter bestemte cpr-numre og faktisk jo i dag med den manglende sikkerhed, der er omkring CPR-registeret, har relativt nemt ved det.
Det er noget af det, tv2.dk har beskæftiget sig en del med, og de har også fundet mange eksempler på, at det er relativt nemt at finde cpr-numre.
I forhold til den gruppe, der skal være omfattet, vil jeg sige, at grunden til, at jeg spørger, er, at der rigtigt nok er forskellige tal.
Nogle steder er det 126.000, og andre siger, at det måske er et lidt mindre tal.
Men ministeren sagde jo i forbindelse med det åbne samråd, vi havde i Folketinget for nylig, og jeg citerer: Regeringen ser samtidig på, om det giver mening at tildele et nyt personnummer til ofre for identitetsmisbrug i visse helt særlige tilfælde.
Kan der identificeres tilfælde, hvor det faktisk kan hjælpe den person, hvis identitet bliver misbrugt, vil regeringen søge at tilvejebringe lovhjemmel til at tildele et nyt personnummer.
For mig lyder det jo som en utrolig snæver, lille gruppe.
Er SF enig i, at det skal være den her meget, meget snævre, lille gruppe, eller er det den brede gruppe af den danske befolkning, som får den her mulighed?
Mette Boye (SF), 2013-05-22:
Tak for spørgsmålet.
Der har været nogle meget store, og der har været nogle meget små tal i omløb.
Jeg er ikke på stående fod klar over, hvad det nøjagtige tal er, og det er jeg sådan set i tvivl om om der er nogen der ved præcist, så det må vi afvente et nærmere svar på.
I forhold til en central spærring skal det være en del af de overvejelser, der indgår i arbejdet med fremsættelse af et nyt lovforslag i næste samling, hvor det skal undersøges nærmere, og jeg kan ikke give et præcist svar på, om det er det, der skal være løsningen.
Der må vi afvente processen i efteråret.
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-22:
Der er bare en mindre detalje: Det er ikke noget med, at det bliver nemmere at få et nyt personnummer.
I dag er der faktisk ikke hjemmel til at kunne få et nyt personnummer.
Så derfor er det sådan set et, synes jeg, principielt meget vigtigt skridt at kunne tage, at det bliver en mulighed for dem, der bliver udsat for identitetstyveri og den kriminalitet, som følger i hælene på det.
For tyveriet af identiteten er jo typisk noget, som så fører til andre typer af bedrageri med deraf følgende invaderende overgreb i forhold til den enkelte.
Jeg synes, det er vigtigt at gøre klart, at vi, tror jeg, ser med fuldstændig samme alvor på det her spørgsmål, som både forslagsstillerne og dem, der måtte støtte det, gør.
Og det er jo også derfor, at de ting, som er indeholdt i det, allerede er en del af regeringens program.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-22:
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at Enhedslistens ordfører var meget mere konkret.
Krænkelse af grundlæggende demokratiske rettigheder kan være rigtig mange ting.
Jeg ved, hvad jeg tror det er.
Det kan være, at hr. Nikolaj Villumsen har en anden mening om det.
Men jeg vil sige, at jeg altså også har det sådan med det, der foregår i andre lande, at det nogle gange kan være rigtig svært at definere, hvad der er indre anliggender, og hvad man som andet land, det ydre samfund, skal blande sig i.
Alt andet lige
vil jeg sige, at jeg ville blive rigtig, rigtig vred, hvis Ungarn brokkede sig over det, hvis vi f.eks. ændrede grundloven, så tronfølgeren kan være en kvinde, fordi de synes, at det strider imod det, de mener er de rettigheder, der skal bruges.
Så jeg synes, at det ikke bare er sort-hvidt.
Og netop derfor sagde jeg også i min ordførertale, at nu er det Ungarn, der er taget op, og det er derfor, jeg ikke helt forstår beslutningsforslaget.
Kommer der andre lande næste gang?
Der er masser af lande i verden, hvor de demokratiske spilleregler ikke bliver fulgt, eller hvor man måske ikke har ytringsfrihed.
Der er jo masser af ting, som er værd at tage fat på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-22:
Først og fremmest kunne jeg godt tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti, om man er enig i, at der finder krænkelser af grundlæggende demokratiske rettigheder sted i Ungarn.
Det er jo baggrunden for, at Enhedslisten fremsætter det her forslag.
Når vi foreslår, at man rejser kritikken i samtlige internationale fora, hvor Ungarn og Danmark er til stede, er det, fordi vi synes, at det giver mening.
Det kan godt være, at Dansk Folkeparti lige pludselig vil vente på Europa-Kommissionen, før Danmark skal gøre noget.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti, er: Hvis man er enig i, at der finder krænkelser af grundlæggende demokratiske rettigheder sted, hvorfor skal vi så ikke kritisere det, når vi ser det?
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-22:
Tak for det.
Det er altid rart at komme efter hr. Jens Joel, for så kan man bruge et par sekunder på at få pulten kørt ned.
Enhedslisten foreslår, at regeringen skal rejse spørgsmålet om den ungarske regerings brud på fundamentale demokratiske spilleregler i alle relevante fora.
Da jeg sad og læste det, tænkte jeg: Ja, ligger der en hel stak beslutningsforslag klar bag ved, hvorefter der så skal rejses kritik af 20 andre lande?
For jeg forstår faktisk ikke rigtig beslutningsforslaget.
Er det her sådan et EU-problem?
For så mener jeg faktisk, at den løsning, der er, jo netop er, at Kommissionen – der er sat til at vogte de spilleregler, der er inden for EU, og det er så den proces, der bliver sat i gang, hvis medlemslande ikke overholder reglerne – skal ind i billedet.
Eller hvor er det, det skal ske?
Hvor kommer NATO ind i billedet?
Jeg kan simpelt hen ikke finde hoved og hale i det.
Jeg kan godt forstå en af de bemærkninger, der var, om, at beslutningsforslaget måske var sådan lidt et venstrehåndsarbejde, for jeg forstår det faktisk ikke.
Det håber jeg så selvfølgelig at Enhedslistens ordfører kan forklare for mig.
Vi støtter altså ikke forslaget i Dansk Folkeparti, simpelt hen fordi det er for uklart.
Vi ved, der er nogle problemer i Ungarn – det kan vi alle sammen blive enige om.
Der står jo egentlig ikke, at det er en EU-problematik; der står bare, at man skal kritisere dem eller rejse spørgsmålet, og det skal man så gøre rigtig mange steder.
Vi støtter det i hvert fald ikke fra Dansk Folkepartis side.
Jeg vil sige det sådan, at der har været foretaget en masse forfatningsændringer i Ungarn, siden regeringen blev valgt i 2010.
Og alt andet lige er det min opfattelse, at der var et frit og demokratisk valg i 2010 i Ungarn – det er i hvert fald det, man kan konkludere, synes jeg – og der er så et parti, som har fået næsten 53 pct. af stemmerne, og som dermed har mulighed for at lave de her forfatningsændringer.
Om forfatningsændringerne så strider mod nogle af de principielle ting eller værdier – nu hader jeg det ord, og det ved Enhedslistens ordfører også fra vores Europaudvalgsmøder; jeg bryder mig ikke om ordene de europæiske værdier, fordi det er sådan et vidt begreb – der står i traktaten, må Kommissionen finde ud af; det er Kommissionens opgave.
Så fra Dansk Folkepartis side siger vi nej.
Jens Joel (S), 2013-05-22:
Med al respekt synes jeg ikke, at Enhedslistens ordfører har hørt så godt efter, hverken når regeringen har udtalt sig, eller i dag, når jeg har udtalt mig, hvis man siger, at det er underligt, at vi fra socialdemokratisk side og fra regeringens side ikke er bekymrede.
Vi udtaler jo netop, at vi ser med meget stor bekymring på det her problem, og derfor er vi også meget glade for, at både Europarådet og Kommissionen har været kritiske og har sagt, at det her skal undersøges til bunds.
Det eneste, vi siger, er bare, at muligheden for at rette en kritik mod Ungarn, som er så stærk, at Ungarn ikke kan overhøre den, er, at vi står samlet i EU.
Den eneste chance, vi har for at stå samlet i EU, er, at vi bliver enige om, præcis hvad der er op og ned i den forfatningsændring – vi får lavet en ordentlig analyse af det – og at vi så lader Europa-Kommissionen, som er dem vi efter spillereglerne har aftalt skal spille ud, spille ud.
Så kan vi sammen sikre, at Ungarn kommer tilbage på sporet.
Det er jo til syvende og sidst det, det handler om, og det opnår vi altså bedst, hvis vi tør stå sammen i det internationale samfund i stedet for at spille hinanden ud mod hinanden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-22:
Nu er det jo sådan, at eksempelvis Europarådets menneskerettighedskommissær, Thomas Hammarberg, har udtrykt kritik af Ungarn.
Derfor ligger der jo en kritik på bordet.
Så sent som i går så jeg, at Human Rights Watch var ude at kritisere udviklingen i Ungarn.
Det er jo muligt for den danske regering at dække sig ind bag eksempelvis Europarådets menneskerettighedskommissær og sige, at man deler den bekymring, som han har udtrykt.
Jeg forstår det ikke helt: Deler Socialdemokraterne ikke den bekymring, at der vil være den situation, at man i EU-kredsen ikke kan komme til enighed, at man i Europarådets Parlamentariske Forsamling vil se, at kritikken vil blive stemt ned, og at vi dermed ikke har nogen lande, der tør sige sandheden, men at alle sidder og lurepasser og venter på de andre?
Når jeg og Enhedslisten har fremsat det her forslag, som vi behandler i dag, er det jo, fordi vi har en bekymring om, at der både i EU og Europarådet vil være kræfter, der vil spolere, at man får rettet en kritik mod Ungarn.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fra Socialdemokraterne, om man deler den bekymring, at der er en mulighed for, at det hverken i EU-kredsen eller Europarådet vil lykkes at få en opbakning, der er stor nok, eller en enighed, hvis det er påkrævet, til at kritisere krænkelserne af grundlæggende demokratiske rettigheder i Ungarn.
Jens Joel (S), 2013-05-22:
Tak for det.
Det, vi diskuterer i dag, er jo den seneste udvikling i Ungarn eller måske rettere, hvordan man skal gribe det an.
Derfor har vi også sagt, at det skal undersøges til bunds.
Det her handler om grundlæggende rettigheder.
Det handler om overholdelsen, kan man sige, af EU's spilleregler.
Det er klart, at i sådan et spørgsmål gives der ingen rabat.
Der kan man ikke forhandle sig til nogle gange at overholde spillereglerne, menneskerettighederne retsstatsprincipperne eller andet og i andre sammenhænge så lige smyge sig lidt nemmere om ved det.
Så der bliver ikke snydt på vægten.
Der er ingen tvivl om, hvad det er, Ungarn skal lægge op til.
Budskabet fra Socialdemokraterne er, at selvfølgelig skal Ungarn overholde de spilleregler, vi har i EU, hverken mere eller mindre.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at Europa-Kommissionen, som jo er dem, der så at sige ifølge traktaten skal sikre, at landene overholder spillereglerne, har udtrykt sig kritisk; at Europarådet har udtrykt sig kritisk, og at man har sat en undersøgelse i gang af, præcis hvad det er, der er sket i Ungarn.
For selv om vi alle sammen har hørt rigtig meget fra medier og fra forskellige kommentatorer, er det jo sådan set den mest ordentlige måde at få analyseret det på, oversat det, få juridisk vurderet, hvad det er, der egentlig er sket.
Det er den rigtige fremgangsmåde, inden vi træffer en beslutning, og det er i øvrigt også at have respekt for den proces, vi har vedtaget i EU.
Derfor støtter vi fuldt ud op om den linje, som Europa-Kommissionen, Europarådet og den danske regering har lagt i forhold til at sige: Lad os ikke bytte om på rækkefølgen, lad os ikke spænde vognen foran hesten.
Først så undersøger vi, præcis hvad der er op og ned i den her sag, og så er jeg fuldstændig overbevist om, at Europa-Kommissionen og Europarådet tager de nødvendige skridt for at få Ungarn tilbage på sporet.
På den baggrund kan vi ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag, og jeg skulle huske at sige, at det gælder også for Det Radikale Venstre, der ikke kan være til stede.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-22:
Vi står bestemt vagt om frihedsrettighederne.
Det håber jeg tydeligt fremgik af min ordførertale på Venstres folketingsgruppes vegne, men jeg bliver også bare nødt til at sige til hr. Nikolaj Villumsen, at den vej, som Enhedslisten her lægger op til, synes vi ikke er farbar.
Vi synes ikke, det er den, der er mest effektiv.
Det er rigtig nok, at det her beslutningsforslag er mindre vidtgående end det, hr. Jens Rohde har foreslået i Europa-Parlamentet, men det ændrer jo ikke ved det udgangspunkt, at vi faktisk er enige med regeringen i denne sag, i forhold til hvad der vil være den mest fornuftige fremgangsmåde med hensyn til at få påvirket den ungarske regering, men også med respekt for, at det skal ske på et oplyst og sagligt grundlag.
Jeg kan som sagt forstå, at den analyse, der i øjeblikket er ved at være udarbejdet, ligger klar i juli måned, og så kan vi jo tage den videre diskussion i en kommende folketingssamling eller i medierne.
Så jeg vil bare sige, at det er nyt, at Enhedslisten er så glad for NATO, at man føler, at man kan bruge det til noget.
Det vil jeg bare glæde mig over fra Folketingets talerstol, og det vil jeg viderebringe ved anden lejlighed.
Så det vil jeg godt kvittere for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-22:
Jeg vil sige, at det undrer mig lidt, at Venstre har den indstilling, at det ikke er afgørende, at dem, man samarbejder med i internationale fora, det være sig NATO, det være sig EU, det være sig Europarådet, det være sig FN, overholder grundlæggende menneskerettigheder.
Det er jo det, som er bekymringen i forhold til Ungarn, og det er også derfor, vi fra Enhedslistens side foreslår, at man fra dansk side ikke lukker øjnene, men kritiserer den udvikling, som er i gang.
Jens Joel (S), 2013-05-22:
Men i virkeligheden er det jo også baggrunden for, at vi siger, at man er nødt til at gøre det på et sagligt grundlag.
Og hvis man fulgte Enhedslistens opfordring i dag og gik ud f.eks. alene fra dansk side og kritiserede Ungarn, kunne det jo også få den effekt, at der var nogle af Ungarns – i gåseøjne – allierede eller venner, som i den her situation ville komme ud med et forsvar.
Så ender vi måske i en situation, hvor EU står splittet i det her spørgsmål, og det er det sidste, vi har brug for.
Derfor er chancen for at få en samlet kritik fra EU's side af Ungarn på et oplyst grundlag og på baggrund af, hvad der er at kritisere, vores bedste chance for også at få Ungarn tilbage på sporet.
At landene begynder at gå enegang, er efter min overbevisning måden at gøre det her usikkert på og måske også undergrave den kritik, som vi faktisk ønsker at rejse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-22:
Derfor undrer det mig også, hvad Dansk Folkeparti står og siger her, for jeg troede egentlig, at vi har en enighed om, at man skal kritisere, hvis man ser uregelmæssigheder og krænkelser af grundlæggende rettigheder ude i verden.
Jeg kan så forstå, at det lige pludselig er noget, der bekymrer Dansk Folkeparti.
Det forstår jeg ikke.
Jeg troede, at vi har en enighed.
Men det, som er afgørende for mig, er, at vi sætter fingeren på, når der er noget galt.
Den grundlovsændring, som Dansk Folkeparti her beskriver, er jo ikke noget, der ville være en krænkelse af demokratiske rettigheder.
Men det, vi har set i Ungarn, er jo eksempelvis, at man har lukket medier, man har indskrænket mediefriheden.
Det er helt konkret, at man har krænket og undergravet domstolenes uafhængighed af det politiske system.
Det er jo dybt problematisk, og det undrer mig meget, at Dansk Folkeparti ikke kan kritisere det og ikke sætter en finger på det og vil være med til at støtte, at vi fra dansk side skal sige fra over for en situation, når demokratiet er truet i Europa.