runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Vi har jo ændret på skattesystemet på en sådan måde, at det skal give flere lyst til at arbejde mere og give den en ekstra skalle.
Så vi har jo brugt skatteincitamentet på nuværende tidspunkt.
Men der er ikke planer om, at vi skal fortsætte nu med flere skattereformer.
Nu skal den her jo indfases og virke i første omgang.
Som jeg har sagt før, har vi jo ikke noget imod, at nogle mennesker tjener flere penge end andre mennesker.
Men vi vil meget gerne sikre, at vi ikke har en egentlig fattigdomsfælde på den ene eller den anden måde i det danske samfund, og derfor kerer vi os også om de laveste indkomster.
Jamen jeg tror egentlig ikke, at det, som hr. Joachim B. Olsen med sit ræsonnement lige har gjort rede for, er så entydigt.
Hvis vi ser på de nordiske lande, vil vi vide, at de jo alle sammen er karakteriseret ved et velfærdssamfund, som er offentligt finansieret, og som er stort.
Vi ligner hinanden på rigtig mange punkter i de fem nordiske lande.
Og hvis vi tager de tre skandinaviske lande, kan vi se, at de i hvert fald ligger sådan meget parallelt med hinanden.
Sådan som jeg husker det – men jeg kan tage fejl – er væksten højere i Norge og Sverige, end den er i Danmark.
Og Danmark har i ret mange år, som hr. Joachim B. Olsen også selv gør opmærksom på, haft en lavere vækst, end sammenlignelige lande omkring os har.
Og det tror jeg bare vi skal interessere os noget mere for, så vi kan få lidt mere ud af den type diskussioner.
For det er interessant at undersøge, hvorfor vi hænger bagefter de andre på det område.
Men i sit program har regeringen jo sat fokus på innovation og på alle de elementer, som vi ved kan påvirke væksten.
Det eneste, vi ikke har gjort, er at øge uligheden.
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Nej, jo alene af den grund, at hvis der er færre, der tjener meget, bliver vi lige.
Men fru Marianne Jelved har jo aldrig skruet sig op i helt så skingert et leje, når det gjaldt praktikpladserne, som kollegaerne i regeringen, S og SF, der på det tidspunkt, hvor der var 7.000, der manglede en praktikplads, kaldte det katastrofalt, og at vi risikerede at tabe en hel generation.
Siden fru Helle Thorning-Schmidt blev statsminister, er antallet af unge i køen af praktikpladssøgende øget med 25 pct., og det er selvfølgelig udtryk for, at der er en generel afmatning i virksomhederne.
Det er jo det samme, vi ser, når der bliver flere ledige, nemlig at vi så har en udfordring med at skabe praktikpladser.
Det er et meget stort og vanskeligt problem, og det ved jeg at fru Marianne Jelved kan genkende, da hun jo tidligere også samarbejdede med V og K om at skabe praktikpladser.
Men det, jeg skal spørge til, er, hvordan fru Marianne Jelved kan gå med til, at man netop i den her tid agter at lave en finansieringsomlægning, der betyder, at det tilskud, som virksomhederne i dag får til at få elever, nemlig på 70.000 kr. pr. elev, skal laves om til, at de penge tager man fra virksomhederne og giver til skolepraktiksystemet, når det er de rigtige praktikpladser, vi ved, der giver den bedste effekt.
Håndværksrådet påpeger, at i deres område vil det betyde flere tusind færre praktikpladser.
Så det er simpelt hen den mekanisme, jeg spørger ind til, snarere end at være retorisk i forhold til, at der 25 pct. flere unge, der mangler en praktikplads nu end tidligere.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Alle tre partier i regeringen – og dermed også regeringen –
er jo enige med fru Tina Nedergaard og alle andre i, at det er et meget stort problem, at vi ikke har de praktikpladser, der skal bruges.
Vi har jo prøvet mange forskellige incitamenter, belønninger osv., for at få skaffet praktikpladser, men det er endnu ikke lykkedes for os at skaffe dem, der var brug for.
Derfor synes jeg ikke, at man kan fortænke regeringen i at prøve nye veje for at se, om vi kan finde en anden måde eller en tredje eller en fjerde måde at skaffe de praktikpladser på.
For det er et problem, der skal løses.
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Jeg forstår det simpelt hen ikke, og det er virkelig af dybfølt, ægte interesse, at jeg gerne vil høre Det Radikale Venstres holdning til det her.
For når Det Radikale Venstre i høj grad har arbejdet for, at der skulle være vekseluddannelsesprincip og praktik i de videregående uddannelser, som uddannelsesministeren bl.a. har foreslået, undrer jeg mig virkelig meget over, at man ad bagvejen faktisk kan være med til at fjerne vekseluddannelsesprincippet i forhold til vores erhvervsuddannelseselever, når man tager penge fra virksomhederne, som de ellers får i dag for at tage unge mennesker ind i deres virksomhed, og konverterer det til at give tilskud til skolerne.
Det er simpelt hen det, jeg ikke forstår.
Det skaber jo ikke flere praktikpladser, og det er dyrere for samfundet at have eleverne i skolen end ude i virksomhederne.
For der er de jo produktive og vil være med til at skabe en større produktion og dermed omsætning i det danske samfund.
Når Håndværksrådet, som er organisation for de virksomheder, der tager allerflest elever, advarer kraftigt imod det, forstår jeg ikke, at man ikke reflekterer en ekstra gang, og jeg vil virkelig bede om, at man gør det i forbindelse med finanslovforhandlingerne, nemlig genovervejer, om det er en god vej at betræde, når vi mangler 11.000 praktikpladser.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg er overbevist om, at børne- og undervisningsministeren vil forhandle med partierne om praktikpladserne og løsningen på det problem, og der går jeg ud fra at Venstre også deltager.
Så derfor bliver hele sagen jo taget op, og den er ikke til at forhandle her i denne stund.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-04:
Tak, hr. formand.
Vi har jo i den seneste tid kunnet opleve, at man fra Det Radikale Venstres side er kommet med en række værdipolitiske tiltag.
Bl.a. har man diskuteret, at man vil gå ind for, at flerkoneri og »flermanderi« skal være tilladt i Danmark, altså et ægteskab bestående af f.eks. tre eller fire personer.
Man har også fra De Radikales side foreslået, at vi skal have kønsneutrale cpr-numre og pas, og vi skal også diskutere det med de kønsneutrale børnehaver.
Vi skal have folkekirken ud af grundloven, det ved vi godt, og vi har også set, at nogle fra Det Radikale Venstre ikke synes, at vi skal respektere kongefamilien.
Så synes jeg måske, at ordføreren i stedet for at vige udenom skulle prøve at reflektere lidt over, hvorfor man i Det Radikale Venstre egentlig synes, at det er så utrolig vigtigt politisk at bruge tid på at debattere sådan nogle relativt underlige ting frem for at koncentrere sig om nogle af de udfordringer, som vi har i Danmark, og som i hvert fald i Dansk Folkepartis optik er af ganske betragtelig større relevans, nemlig at vi jo har beskæftigelse, uddannelse og integration og alle mulige andre ting, som banker på døren og er langt, langt mere vigtige.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Altså, når nu der er nogle mennesker, selv om det er et meget lille mindretal, der oplever, at der er et problem, når de har en seksuel orientering, som måske er svær for os andre at sætte os ind i, så lytter vi til dem.
Alle, der mener, at de har et problem i det danske samfund, vil Radikale Venstre gerne lytte til, og vi vil gerne prøve at tage hensyn til de meget små mindretal, der har nogle særlige ønsker og særlige behov, hvis det er muligt at gøre det.
Så vil jeg lige understrege, at jeg ikke ved noget af, at Radikale Venstre – og jeg er trods alt med i det – har stillet forslag om, at man skal kunne have flere koner, og at man skal have kønsneutrale børnehaver.
Det har jeg dog ikke hørt noget om.
Det må hr. Hans Kristian Skibby have misforstået.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-04:
Jeg vil nu vove den påstand, at det må være De Radikale, der har misforstået noget, for det har altså været ude i dagspressen, at man fra De Radikales side ønskede en diskussion om det her med, at der i Danmark kunne indgås ægteskaber bestående af mere end to personer.
Det findes faktisk både elektronisk og i trykte medier inden for den senere tid.
Jeg tror, at det var fru Sofie Carsten Nielsen, som var ude med budskaberne.
Det er da fair nok, at man vil drøfte de her ting.
Det, der bare undrer os i Dansk Folkeparti, er jo, at man så bruger så store ressourcer på at lade de medlemmer, man har i Folketinget, sidde og pindehugge i sådan nogle værdipolitiske ting, tiltag, som egentlig hører til lidt langt ude på Kong Volmers mark set i forhold til, hvad jeg synes der måske burde være noget, man skulle bruge sin tid på.
Jeg synes, at vi skal have stor respekt for minoriteter, også folk, der er af en anden seksuel observans osv., men der er et stykke derfra og til at begynde at begynde at gå på kompromis med hele det værdigrundlag, vi har i Danmark, bl.a. med hensyn til at et ægteskab jo – og sådan er det da i de fleste lande – finder sted mellem to personer og ikke tre, fire eller fem.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg synes sådan set, at partierne er i deres gode ret til at prioritere deres tid, deres arbejdskraft osv., som de vil.
Jeg fornøjer mig f.eks. i den her tid med, at det er anden gang i rigtig mange år, at vi ikke skal diskutere udlændingepolitik, samtidig med at vi forhandler finanslov.
Det er dog en stor glæde.
Men jeg skal lige tilføje, bare for at berolige rundtomkring i de små hjem og fru Pia Kjærsgaard ikke mindst, at jeg tror, at mindst 95 pct. af de mennesker, der bor i Danmark, er pæredanskere.
Og det er dem, der vil hejse dannebrog, og det vil altså dominere overalt, hvor vi vil se hen.
Så dannebrog bliver ikke usynlig, og dannebrog får ikke nogen lavere prestige eller status, end det har allerede.
Det er vores flag, det er Danmarks flag, det er danskernes fædrelands flag.
Hvis der så bor en svensker, der også gerne vil have lov at hejse sit flag ved sit sommerhus, eller en tysker, så synes jeg ærlig talt ikke, det gør så meget, at de også gør det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-10-04:
Nu må man jo konstatere, og det har man også kunnet her i dag, at Det Radikale Venstre har en relativt stor indflydelse på den regering, de er medlem af.
Det har vi hørt i forbindelse med en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden osv., hvor vi har en klar opfattelse af, at det er De Radikale, der i den grad modsætter sig, og det synes vi jo i Dansk Folkeparti er beklageligt.
Men jeg vil gå lidt over i anden boldgade, for jeg vil godt høre, hvor meget Det Radikale Venstre har tænkt sig at intensivere samarbejdet i regeringen på det værdipolitiske område.
Vi bemærkede i Dansk Folkeparti, at man på det radikale landsmøde her for nylig vedtog en resolution, som sagde, at dannebrog, vores flag, ikke længere havde forrang eller var en særrettighed, så man kunne hejse dannebrog, når man ville, mens det for andre landes flag har været sådan, at dem har man også kunnet hejse, men der skulle søges om det.
Nu er der altså efter vores opfattelse en meget stor forringelse, en forfladigelse i forhold til de ting.
Det var en af de mange resolutioner, som Det Radikale Venstre vedtog, og jeg skal bare høre, om det er noget, man vil gå videre med i regeringssamarbejdet.
Jeg synes, det vil være dybt beklageligt, men jeg vil høre, om det bare er en resolution – hvad jeg synes er skidt nok – som er blevet vedtaget på det radikale landsmøde, eller om det er noget, man vil gå videre med i regeringssammenhæng.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Det vil jeg gerne studere nærmere, for jeg har altså refereret til en lang række analyser, som kommer både fra vismændene, fra OECD, fra Dansk Industri og fra andre steder, som jeg ikke lige kan huske nu – men det er dem, jeg har noteret her.
De dokumenterer klart, at der er en sammenhæng mellem, at der i en virksomhed kommer en akademiker og bliver ansat som medarbejder, og at produktiviteten i virksomheden stiger – ikke kun hos den medarbejder, der kommer, men hos alle medarbejderne i virksomheden.
Dermed øges produktiviteten.
Og det at øge produktiviteten er faktisk et godt bidrag til vækst.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Det kan jo blive spændende at udveksle rapporter.
Jeg har bare haft den nøgternhed at tage Økonomi- og Erhvervsministeriets egne tal i stedet for at prøve at se, hvad jeg kunne finde i diverse interesseorganisationer, der måske kunne have andre tillægsdagsordener ud over de mere nøgterne tal.
Nu, hvor vi er ved uddannelse, vil jeg sige, at det jo også hænger sammen med skat.
Det er jo faktisk sådan, at hvis man ser det fra et individuelt synspunkt, er Danmark et af de lande i OECD, hvor man får mindst økonomisk ud af det selv ved at uddanne sig.
På grund af at skattetrykket er, som det er, får man ikke den store gevinst.
Så hvis man virkelig ville gøre noget for, at folk fik en højere uddannelse, fik en bedre uddannelse, skulle man så ikke bare gøre det mere attraktivt at uddanne sig og gennem skattesystemet sørge for, at det kunne betale sig?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jo, det synspunkt kan man jo godt have, men vi har nu den opfattelse, at det også handler om at få tilpas med skatteindbetalinger, så vi kan finansiere det velfærdssamfund, vi gerne vil have.
Så længe vi har en udgift til velfærdssamfundet, som vi finder rimelig, og den skal finansieres af skatteindtægter, er vi nødt til at have et skatteniveau af en vis størrelse.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Jeg har jo med interesse bemærket, at Det Radikale Venstre er medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse, der bl.a. indeholder det element, at man skal bekæmpe ulighed.
Hvis man vil bekæmpe ulighed, må man vel indføre mere lighed.
Nu mener jeg ellers, at Det Radikale Venstre har været fortalere for, at vi skal sænke skatterne for at skabe mere dynamik, for at det kan betale sig at arbejde, gøre en indsats og investere i Danmark.
Er det ikke sådan, at fru Marianne Jelved i virkeligheden er mere enig med mig end med de partier, som man nu fremsætter forslag sammen med her i Folketinget, om, at vi skal skabe mere dynamik i samfundet, og at det betyder, at nogle tjener flere penge end andre, men at det gør, at vi alle sammen bliver mere rige og bl.a. andet bedre kan sørge for ordentlige vilkår for de udsatte?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg mener faktisk helt klart, at det at bekæmpe ulighed er en sag, der i sig selv er vigtig.
Det har Det Radikale Venstre faktisk ment siden 1905, hvilket man kan læse i det første program, de har lavet.
Vi ønsker at give et løft til den del af befolkningen, som har mindst, og vi prøver at gøre det på en måde, som ikke konflikter med arbejdsmarkedet og andre forhold.
Det kan man også se i den skattereform, der er indgået senest, hvor vi har lavet særlige beskæftigelsesfradrag for enlige, så de får mere ud af det, end de fik før.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Vil det sige, at Det Radikale Venstre er parat til at øge skatterne i det her samfund?
Eller er Det Radikale Venstre parat til at gå videre i den retning, som vi ganske rigtigt gjorde med aftalen i juni, og sænke skatterne i det her samfund?
Forholdet er jo det, at når vi sænker skatterne, kan det bedre betale sig at gøre en ekstra indsats.
Så er der nogle, der tjener flere penge, og så bliver der mere ulighed.
Det giver os mulighed for at gøre mere for dem, der har mest brug for hjælp i det her samfund, og det er vi sådan set enige om at vi skal gøre.
Det er vigtigt, at vi gør en bedre indsats over for de mest udsatte i samfundet, men det forudsætter jo ikke, at vi får mere lighed.
Det forudsætter, at der bliver tjent flere penge i samfundet, så vi har bedre råd.
Det, at der bliver tjent flere penge, fører som regel til, at nogle bliver rigere end andre, men det kan i virkeligheden i sidste ende være bedre for de svageste.
Er fru Marianne Jelved ikke enig i det?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg synes heller ikke, at vi skal komme alt for langt ud af en tangent.
Altså, Det Radikale Venstre har jo ikke noget imod, at der er nogle, der er rigere end andre.
De skal bare betale noget mere i skat.
Jeg vil så sige til beroligelse for hr. Lars Barfoed – måske til hans bekymring; det kan jeg ikke helt vurdere – at vi ikke har nogen planer om lige med det første at præsentere flere skattereformer.
Nu skal vi have den, der er vedtaget, gennemført, og den trækker set med vores øjne i den rigtige retning.
Stine Brix (EL), 2012-10-04:
Jeg kan jo starte med at sige, at jeg deler den glæde, som fru Marianne Jelved lige har givet udtryk for.
Men der er en anden ting, som jeg er mindre glad for, og det er, at jeg i går så, at regeringen har indgået en aftale med V og K om en ny offentlighedslov.
Der er jo en række eksperter og journalister, som har sagt, at den nye offentlighedslov, som der bliver lagt op til, vil indskrænke muligheden for at kigge ministre efter i sømmene og vil begrænse journalisters mulighed for at søge aktindsigt.
Bl.a. peger man på, at det vil være vanskeligt at få aktindsigt i den type dokumenter, som under den forhenværende regering bl.a. var med til at afsløre overbetaling af privathospitaler og magtmisbrug i Beskæftigelsesministeriet.
Så jeg vil gerne høre fru Marianne Jelved, om hun deler min bekymring over, at man på den her måde indskrænker pressens mulighed for at kunne arbejde, så det bliver vanskeligere for offentligheden at følge med i, hvordan magten forvalter det, at den har magt.
Jeg vil gerne høre om baggrunden for, at man nu har lavet den her nye offentlighedslov, og om det ikke var en idé at gå i den modsatte retning og i stedet for at lukke tættere omkring magten så åbne op for, at medierne får bedre mulighed for at kigge ministre over skulderen.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg skal lige korrigere hr. Finn Sørensen, hvad angår det med dagpengereformen, og sige, at vi ikke gør det, for at der er tusinder af mennesker, der skal miste deres forsørgelsesgrundlag.
Vi gør det, for at der er tusinder af mennesker, der skal komme i arbejde og ud af offentlig forsørgelse.
Det er det, der er meningen med den reform.
Med hensyn til spørgsmålet om Venstres forslag om en særlig lav ydelse for en ny gruppe såkaldt unge mennesker, bliver jeg nødt til at gentage, hvad jeg sagde til en tidligere spørger.
Jeg kan jo ikke stå her fra Folketingets talerstol og foregribe, hvad finansministeren skal forhandle om med de partier, der gerne vil forhandle finanslov med regeringen.
Det kan ikke lade sig gøre.
Man kortslutter ikke forhandlinger.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Et ikkesvar er jo også en slags svar.
Det er jo bekymrende, at man ikke kan tage sig sammen til at afvise det krav, der kommer fra partiet Venstre.
Det må jo tages som et tegn på, at man er villig til at forhandle Venstres krav.
Så jeg må altså lige minde om, hvad vi taler om.
Vi taler om, at unge mennesker under 25 år i kontanthjælp i dag får 6.660 kr. om måneden før skat, mine damer og herrer, før skat.
Der må være nogle, der på et tidspunkt har ment, at man kan leve for det beløb, altså betale husleje, købe mad og tøj osv. for sådan et beløb.
Efter 6 måneder nedsættes dette beløb til 5.662 kr. om måneden.
Det er vel ikke så svært at give sin holdning til kende.
Synes man, at det er rimeligt, at det gælder for unge under 25 år?
Det tror jeg ordføreren mener det er, men jeg vil da gerne høre det.
Og så vil jeg lige spørge, om det er sådan, at den gruppe mennesker kan købe alting til halv pris, eller hvordan argumentationen nu er.
Det er vel heller ikke så svært at svare på følgende: Synes ordføreren, det er rimeligt, som Venstre foreslår, at disse lave satser, som jeg ville kalde fattigdomsydelser, skal udstrækkes til gruppen af unge helt op til 30 år?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg har jo selv været med til at indføre det system, der gælder i dag.
Og der var tanken, og det er den stadig væk, at de unge, som er op til 25 år, enten skal i job eller i uddannelse.
Og for ikke at lave en skævvridning i forhold til det valg, så har vi valgt et ydelsesniveau, som minder om SU-niveauet.
Det er jo det, andre unge skal leve af, hvis de er under uddannelse i et SU-berettiget uddannelsesforløb.
Jacob Jensen (V), 2012-10-04:
Jeg vil godt i stil med fru Ellen Trane Nørby faktisk af et oprigtigt hjerte rose fru Marianne Jelved for en god og konstruktiv tale.
Man kan selvfølgelig altid diskutere nogle af elementerne i det indholdsmæssige, men jeg hørte faktisk ikke nogen nedladende kritik af andre, sådan som det var tilfældet, da Socialdemokraternes ordfører var på talerstolen tidligere på dagen.
Så det vil jeg faktisk gerne starte med at kvittere for.
Jeg er sådan set også tryg ved, når nu det ikke kan være anderledes i øjeblikket og vi har en rød regering, at Det Radikale Venstre sidder med som det sidste bolværk mod kommunismen i Danmark.
Så tak for det, bliv endelig ved med det, så længe regeringsmagten er placeret dér.
Kunne sådan et initiativ også være en reform af kontanthjælpsområdet, som jo faktisk står i regeringens eget program, men som jeg må forstå at statsministeren i hvert fald for nuværende har sat på pause?
Kunne fru Marianne Jelved løfte sløret for, hvornår regeringen påtænker at komme med et initiativ på kontanthjælpsområdet, sådan som Venstre har gjort det, så vi måske også der kan finde nogle brede løsninger sammen?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jamen det fremgår jo af regeringsgrundlaget, at der forudsættes at blive forhandlet en kontanthjælpsreform på et tidspunkt.
Jeg er ikke i stand til at sige, præcis hvornår den kommer, men den kommer selvfølgelig inden for en rimelig tid.
Det er det tætteste, jeg kan komme på det.
Der synes jeg også, man skal være opmærksom på, at hele innovationsstrategien er central, som jeg var inde på i min tale.
Det er vigtigt i sig selv med en kontanthjælpsreform, men det er jo ikke kun det, der løser problemerne.
Vi skal se bredere på det, og der er flere veje, der skal gås.
Jacob Jensen (V), 2012-10-04:
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at fru Jelved ikke kan udtale sig om, hvordan regeringen har tænkt sig at gøre det.
Men lad mig så spørge, hvordan De Radikale ser på det som parti.
Nu står fru Jelved jo som ordfører for De Radikale og ikke nødvendigvis som ordfører for regeringen – det må statsministeren håndtere senere på dagen.
Hvordan ser De Radikale på nødvendigheden af, at vi skal have en kontanthjælpsreform, og herunder også på nogle af de forslag i Venstres udspil, som er lagt frem?
Vi vil virkelig gerne arbejde med det her område og også meget gerne i samarbejde med regeringen, for vi kan jo se, at det netop står i regeringens program, og så vil vi sådan set bare være konstruktive ved at række hånden ud, også på det her område, eventuelt i forbindelse med en finanslovaftale – eller en særskilt aftale, det skal ikke komme an på det.
Men hvordan ser fru Marianne Jelved som radikal vigtigheden af, at der kommer en kontanthjælpsreform, jo hurtigere jo bedre?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg synes, der er en fordel ved, og det jo også sådan, regeringen har gjort det, at få så mange af reformerne som muligt igennem relativt tidligt i en valgperiode, sådan at vi også bliver i stand til at drage nytte af de reformer, få glæde af deres effekt på vores adfærd og på den måde, vi kan indrette os mere hensigtsmæssigt på.
Det er rigtig vigtigt, at vi får gjort det i den første del af valgperioden.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren, hvor svaret er fuldstændig afgørende for det videre politiske forløb ikke bare frem til nytår, men i resten af den her regeringsperiode.
Nej, det er ikke et spørgsmål om dagpenge.
Jeg kender jo ordførerens holdning.
Ordføreren er vældig begejstret for en dagpengereform, der kan medføre, at tusindvis af mennesker mister deres forsørgelsesgrundlag.
Nej, det er heller ikke et spørgsmål om skattereformen.
Det taler jo for sig selv, at ordføreren mener, at det er i overensstemmelse med regeringsgrundlaget, selv om den her skattereform helt klart medfører øget ulighed, fordi det er dem uden for arbejdsmarkedet, der betaler regningen
Nej, det er følgende spørgsmål til ordføreren: Hvad mener ordføreren om en af de markante betingelser, som partiet Venstre stiller for at kunne indgå en finanslovaftale med regeringen, nemlig kravet om, at den lave ydelse, der findes til unge kontanthjælpsmodtagere under 25 år, også skal gælde for unge helt op til 30 år?
Er ordføreren positiv over for det?
Svarer ordføreren ja til det krav, der kommer fra Venstre?