runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Det er jo en helt ny hr. Eigil Andersen, som står og taler fra Folketingets talerstol.
Det har tydeligvis været godt at komme ud af den regering.
Men det ændrer jo ikke ved, at spørgsmålet er lidt, hvor meget holdning man kan nå at ændre.
Ordføreren og jeg har jo været arbejdsmarkedsordførere i nogle år efterhånden, og tilbage i maj 2012 fremsatte Enhedslisten et forslag om bestilleransvar, kædeansvar, og det stemte SF nej til.
Det gik SF op og talte imod.
Men det kunne jo godt være, at der også skulle være en eller anden form for meningsfuldhed i det, man siger, når man er i regering, og det, man siger, når man ikke er i regering.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg tror, at den konservative ordfører kender til den situation, at man, når man er i en regering, indgår i et arbejdsfællesskab, hvor der kan være forskellige synspunkter, men hvor man har en fælles konklusion.
Hvis jeg må drage en lille, kort parallel til noget aktuelt, har jeg bemærket mig i dag, at både Venstre og Konservative nu tager afstand fra, at der skal være grænsebomme, hvilket man ellers gik ind for under den sidste del af den borgerlige regeringsperiode.
Så jeg mener ikke, det er ukendt inden for det politiske liv, at der er ting, som man, afhængig af hvilken placering man har, så kan sige mere eller mindre tydeligt.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Det, der får mig til at tage ordet, er at få skabt lidt klarhed over det spørgsmål, som hr. Jakob Engel-Schmidt stillede til ordføreren.
Det gik på, at ved finanslovaftalen i 2013 aftalte regeringen og Enhedslisten at skærpe brugen af arbejdsklausuler i staten og at udvide den til statslige virksomheder.
Man sænkede tærskelværdien fra 37,5 mio. kr. for statslige bygge- og anlægsopgaver, det blev ophævet, og dermed skal alle statslige myndigheder benytte arbejdsklausuler ved udbud på bygge- og anlægsområdet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Nu er jeg jo selvsagt ikke den samme politiske kapacitet som hr. Finn Sørensen.
Jeg synes egentlig, det er en smule uhøfligt, at hr. Finn Sørensen af flere omgange insinuerer, at debatformen med undertegnede skulle være kedelig, at jeg ikke har forberedt mig, og at jeg ikke ønsker at forstå hr. Finn Sørensens forslag.
Det synes jeg er trist, for jeg har forstået hr. Finn Sørensens forslag, og jeg har læst det.
Mit parti og jeg selv er sådan set bare imod.
Vi mener, at det er unødigt bureaukrati.
Vi mener, at det vil medføre yderligere omkostninger.
Vi mener, at SKAT har den mulighed for at kontrollere arbejdspladserne i dag, som hr. Finn Sørensen ønsker.
At hr. Finn Sørensen muligvis har en række sympatiske bevæggrunde for at fremsætte forslaget, medgiver jeg gerne, men at hr. Finn Sørensen møder modstand fra partiet Venstre, bør jo hverken komme som en overraskelse eller opfattes som en personlig fornærmelse.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Der er vel ingen grund til at tage det som en personlig fornærmelse, men det var jo, fordi ordføreren fremstillede en masse vanskeligheder, som man ikke kan læse ud af forslaget.
Forslaget er jo i virkeligheden meget enkelt, nemlig at staten står for udstedelse af et id-kort, kald det sikkerhedskort, eller hvad man vil, som vil være et værktøj for myndighederne, når de skal ud at kontrollere forholdene på byggepladserne.
Jeg ved ikke, om hr. Jakob Engel-Schmidt selv har været på byggepladserne, men der skrives dog meget om det i medierne, og der synes jeg, at det klart fremgår, at der er store vanskeligheder med arbejdsmiljøet, det siger Arbejdstilsynet i hvert fald.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
Og hvis man ikke lige kan få det ændret, vil man gerne ignorere advarsler omkring manglende sikkerhed for personfølsomme oplysninger, at danske borgeres personfølsomme oplysninger kan udveksles, Dansk Industris advarsler om faren for industrispionage osv.
Alt det vil man ignorere, kan jeg jo så forstå, hvis man ikke lige kan få en rettelse.
Men jeg kan så spørge Venstres ordfører: Mener Venstre med præciseringer, at vi f.eks. skal have præciseret, hvornår man kan udveksle, indsamle og registrere oplysninger, som jo var noget af det, eksperterne i høringen i går gik meget op i?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-09:
Altså, nu fremgår det jo generelt af en lovbehandling her i Folketinget, at man starter med at have en førstebehandling, hvor man siger, hvordan man overordnet ser på lovforslaget, og så går man derefter ind i en mere teknisk diskussion.
Det tror jeg fru Pernille Skipper ved alt om.
Det har jeg i hvert fald bemærket i andre sammenhænge.
Så ja, jeg kan komme med den store overraskelse til fru Pernille Skipper, at der også kommer en del spørgsmål fra Venstre til det lovforslag, der ligger her.
Vi ignorerer ingenting, men jeg synes, det er vigtigt at sige her i dag, at vi mener, der er behov for at lave en regulering.
Vi mener, der er behov for at oprette Center for Cybersikkerhed.
Vi ser faktisk med stor alvor på nogle af de udfordringer, vi står over for som samfund.
Og så er jeg helt overbevist om, at med den politiske aftale, vi har indgået, og med den tilgang, forsvarsministeren indtil videre har haft til det her lovforslag, så vil forsvarsministeren være villig til at drøfte det, hvis der er ting, der skal præciseres.
Andet har jeg ikke oplevet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-09:
Det sidste kan man vel ikke modsætte sig.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Efter høringen i går, hvor både hr. Troels Lund Poulsen og jeg havde fornøjelsen af at være til stede, har Venstre så fået nogen nye bekymringer?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-09:
Jeg ved ikke, om vi decideret har fået nogle nye bekymringer, men det er da klart, at der blev rejst nogle problemstillinger, hvoraf nogle i min optik ikke er relevante, fordi jeg mener, at lovforslaget sådan set tager højde for dem, og så er der andre, som i bund og grund kræver yderligere spørgsmål.
Der vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at vi af samme grund selvfølgelig også vil stille spørgsmål, plus at vi også har besluttet, at vi vil lave et selvstændigt betænkningsbidrag, hvori vi redegør for vores stilling.
Men det ender så med, at vi synes, at det her lovforslag er godt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-09:
Så er vi så kommet så langt, at der er nogle bemærkninger, der er irrelevante, og nogle, der er relevante.
Det tror jeg godt igen at vi kan blive enige om.
Det, jeg så prøvede at spørge ind til, var, hvilke bemærkninger ordføreren synes er relevante.
Hvor er det bekymringerne er hos Venstre?
Jeg glæder mig til at se betænkningsbidraget og spørgsmålene og alt muligt.
Men hvilke bekymringer blev nævnt i går, som er relevante set fra Venstres perspektiv?
Ud over det retssikkerhedsmæssige osv., hvad er det så konkret, Venstre arbejder med i den her sag?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-09:
Jeg vil gerne kvittere for den store interesse for, hvordan Venstre ser på sagen.
Det synes jeg er vigtigt.
Et af de store temaer, vi kommer til at diskutere i udvalgsbehandlingen, er hele tilsynsområdet, herunder hvilke vilkår der gælder for tilsynet, og om tilsynet er stærk nok til at være i en situation, hvor det giver mening at tale om, at man fører et tilsyn.
Det var sådan set et af de allerstørste punkter, der blev diskuteret i går – synes jeg – og det er de ting, som jeg politisk er blevet opmærksom på.
Men der kan også være andre ting, vi kommer til at interessere os for, men der skal ikke være nogen tvivl om, at det bliver afgørende for Venstre, at vi kommer et spadestik dybere i spørgsmålet omkring tilsyn.
Ole Hækkerup (S), 2014-05-09:
Tak, formand.
Socialdemokraterne kan støtte det her lovforslag.
Som det allerede er fremgået, etableres der med forslaget et samlet lovgrundlag for Center for Cybersikkerhed, og der sker en udvidelse af centerets muligheder for at undersøge cyberangreb.
Det synes vi er en god idé, fordi danske virksomheder og offentlige myndigheder er udsat for angreb, og fordi det problem er voksende.
Det skal vi som samfund selvsagt være i stand til at imødegå.
I dag kan der foretages indgreb i meddelelseshemmeligheden for tilsluttede virksomheder og myndigheder.
Nu udvides kredsen af dem, der kan være med – altså virksomheder og myndigheder – og man kan blive midlertidigt tilsluttet, og der åbnes for undersøgelse af udstyr, der er ramt af sikkerhedshændelser eller mistænkes for at være det.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at alt det her selvfølgelig skal foregå inden for rammerne af det, der er formålet med den her lovgivning, altså at sørge for at fremme sikkerheden.
Når jeg har det helt grundlæggende synspunkt, hænger det sammen med, at efterretningsvirksomhed jo i virkeligheden både handler om effektivitet og om legitimitet: Hvordan sørger vi for, at der bliver en effektiv opgaveløsning, fordi der er nogle reelle trusler, som vokser, når det samtidig selvfølgelig skal være sådan i et demokrati, at magt er noget, der bliver kontrolleret?
Det mener vi så at man i vid udstrækning har imødekommet ved etableringen af det nye tilsyn, som nu etableres med sit eget sekretariat, og som kommer til at fungere uafhængigt – i stedet for at blive sekretariatsbetjent af efterretningstjenesterne kommer det til at fungere uafhængigt af dem.
Det tror jeg kommer til at løse mange af de problemer, der har været i den forbindelse.
På den måde synes jeg faktisk at det i de her år, hvis man kigger sådan fra et helikopterperspektiv på reguleringen af efterretningstjenesterne i Danmark, lykkes både at rykke fremad i forhold til en højere grad af effektivitet og samtidig rykke fremad i forhold til at styrke kontrollen.
Der mener jeg at det nye tilsyn er en væsentlig del af det.
Jeg siger det også, fordi det betyder, at jeg grundlæggende ikke deler opfattelsen af, at man på det her felt har et nulsumsspil mellem tryghed og frihed.
Sådan ser jeg ikke på det.
Det synes jeg er det samlede billede, der står tilbage, hvis man kigger på de ting, vi har lavet på efterretningsområdet i løbet af de seneste par år.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
Jeg har to spørgsmål, hvis vi kan rumme det inden for en enkelt kort bemærkning.
Det første spørgsmål er: Kan Socialdemokraterne i lyset af de sidste par ugers debat om databeskyttelse, hvor jeg har bemærket at Socialdemokraternes ordfører – og endda også justitsministeren, tror jeg – flere gange har sagt, at man vil gøre alt, hvad der skal til, for at beskytte borgernes personfølsomme oplysninger bedre, ikke se, at der er problemer med det her lovforslag?
Kan man ikke se, at der er en modstrid imellem, at man på den ene side siger, at man vil gøre alt, hvad man kan, for at beskytte borgernes personfølsomme oplysninger, og at man på den anden side opretter et Center for Cybersikkerhed, som har så vide kompetencer, og som har fået så meget kritik for løs lovformulering?
Er der ikke en modstrid mellem de to ting?
Det var kun ét spørgsmål; vi tager så det andet bagefter.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-09:
Venstre kan tilslutte sig det lovforslag, der er præsenteret.
Det kan sagtens være, at vi under udvalgsbehandlingen bliver opmærksomme på ting, som skal præciseres, eller som skal gøres mere tydelige undervejs.
Det var bl.a. også derfor, vi havde høringen i går.
Så det er sådan set et ret afgørende signal at sende her i dag, at hvis der kan laves forbedringer, som ikke, om man så må sige, underløber lovforslaget, så vil vi da gerne være med til det og se på det med åbne øjne.
Alt andet ville jo være mærkeligt, når vi har en demokratisk diskussion her i Folketingssalen.
Så det er jo ikke sådan, at vi har blåstemplet det og sagt, at nu siger vi bare ja.
Men bottom line er, at vi ender med at støtte det her lov forslag.
Ole Hækkerup (S), 2014-05-09:
Jeg forstår godt spørgsmålet, men jeg er uenig i perspektivet.
I de sager, vi har set aktuelt – hvis det er alt det der med SE og HØR-sagen osv., som fru Pernille Skipper tænker på – handler det jo om simpel kriminalitet.
Det er sådan, som jeg har forstået sagen i offentligheden, og man skal ikke drage konklusioner, men det er bare det, der har været fremme i aviserne, og det er sådan, som jeg forstår sagen.
Jeg synes igen, det er vigtigt at sige, at den her myndighed – og efterretningstjenesterne – jo skal fungere sådan, at de hjælper med at betrygge det danske samfund.
Jeg tror faktisk, at en højesteretsdommer, hvis vi sætter ham i spidsen for et tilsyn og han finder, at en efterretningstjeneste – det kan både være Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste – begynder at opbevare informationer eller foretage sig ting, som ikke harmonerer med, at det skal være proportionalt og nødvendigt, vil have indsigt nok til at gribe ind i det.
Jeg synes, at den her regulering er en konsekvens af at have den politiske grundholdning, som jeg også har, nemlig at det er nødvendigt at have nogle hemmeligheder, og at det er nødvendigt at have en hemmelig tjeneste, og det er det også nødvendigt at have i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Forskellen mellem ordføreren og undertegnede er, at jeg ikke fremkommer med påstande om andre menneskers påståede kriminelle handlinger, som jeg ikke kan dokumentere.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at dokumentere sin påstand om, at 3F'ere laver sort arbejde i deres fritid.
Så noterer jeg mig, at ordføreren ikke vil bekræfte det, der står i forslaget, nemlig at det er et kort, der skal bæres af alle beskæftigede i byggebranchen, hvilket jo gør, at ordførerens påstand om, at det her kort skulle ligge i nærheden af, hvad man tidligere har set rigtig grimme historiske eksempler på, er grebet ud af luften og er et totalt usagligt forsøg på at lægge et sådant udmærket redskab for had.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Jamen det kan jeg ikke bekræfte.
Når man går ind på diverse hjemmesider, som fagbevægelsen og fagbevægelsens medlemmer skriver på, og når man hører den argumentation, der er blevet brugt fra fagbevægelsens side, så handler det her om at kunne kontrollere østarbejdere.
Det handler ikke om noget som helst andet.
Det er der talrige eksempler på.
En simpel googlesøgning kan afklare det spørgsmål.
Så vil jeg sige, at det er almindelig kendt, at der foregår sort arbejde i Danmark.
Det sorte arbejde bliver også udført af 3F'ere, selvfølgelig gør det det.
Det må Enhedslistens ordfører også kunne svare på.
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Enhedslisten foreslår at indføre et id-kort til alle beskæftigede inden for byggebranchen.
Når man sådan læser forslaget, stiller man sig i hvert fald som ordfører det spørgsmål, hvad formålet er med sådan et id-kort, og så kan man jo læse, at det er, for at folk skal kunne identificere sig med henblik på at imødegå arbejdsulykker.
Jeg vil faktisk sige, at jeg måske bedre kunne forstå forslaget, hvis formålet med identifikation skulle ses i lyset af social dumping frem for arbejdsulykker, sådan at det blev muligt at identificere østarbejdere og komme efter dem, hvis de ikke opfylder de krav, der er.
Men jeg kan så forstå, at det handler om at sætte fokus på arbejdsskader.
Og der er det jo ikke sådan, at fordi man går rundt med et id-kort, er det i sig selv med til at reducere antallet af arbejdsskader.
Uanset om det er i en social dumping-kontekst eller det er i en arbejdsmiljøkontekst, er vi stadig væk modstandere af et sådant beslutningsforslag.
Det er vi, fordi vi mener, det er bureaukratisk og bøvlet.
Det vil give en stor omkostning for virksomhederne og for myndighederne: for myndighederne, fordi de skal udarbejde og håndtere id-kortene – som i øvrigt vil kunne forfalskes og vil kunne anvendes under falske forudsætninger – og for virksomhederne, fordi det vil give et stort administrativt arbejde.
Nej, vi er heller ikke glade for sådan et statsligt id-kort, fordi vi mener, at der kommer til at være tale om en åbenlys registrering og en potentiel overvågning af mennesker.
Det byder os meget imod, og derfor stemmer vi imod beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Det korte af det lange er jo, at indførelsen af et sådant kort vil være et godt redskab for myndighederne til at tjekke, om love og regler bliver overholdt på landets byggepladser, når det drejer sig om arbejdsmiljø, og når det drejer sig om skat, moms, sociale bidrag, registrering i RUT osv.
Det er i al sin enkelhed det, der er formålet, og det synes jeg heller ikke rigtig at vi har fået nogen argumenter imod.
Så derfor må jeg jo beklage den holdning og indstilling, der for nu at sige det kort kommer fra borgerlig side, minus De Radikale, og som er, at man overhovedet ikke ønsker at diskutere et sådant redskab, hvilket jo bare bekræfter os i, at når de borgerlige partier taler om at bekæmpe social dumping og der så kommer konkrete forslag, som virkelig vil styrke kampen på det område, ja, så går man imod dem.
Det bemærker man jo.
Mere vil jeg sådan set ikke bruge tid på i forhold til den side af salen.
Og så er jeg selvfølgelig udmærket klar over, at der så forestår en forhandling for at finde ud af, hvordan det helt konkret skal udformes, og hvor vi selvfølgelig også skal diskutere finansieringen.
I den forbindelse vil jeg også gerne kvittere for indlægget fra Dansk Folkeparti, der jo kan se nytten af at få udformet et sådant kort og få givet myndighederne det redskab. Så det er jo bare at komme i gang med de forhandlinger snarest muligt.
Enhedslisten er parat, og jeg håber, at især beskæftigelsesministeren, som jo skal tage initiativet til en sådan forhandling, ser at få taget initiativ til det – hellere før end siden.
Der er jo ingen grund til at blande alle mulige andre forhold ind i det.
Det er også derfor, jeg for ikke så længe siden opfordrede beskæftigelsesministeren til omgående at indkalde til forhandlinger for at få lavet en god aftale om det her, og det er Enhedslisten parat til til hver en tid.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Jeg vil også gerne takke hr. Finn Sørensen for en god debat, og det er jo rart at se, at blodtrykket er kommet lidt ned, når nu hr. Finn Sørensen har indtaget talerstolen.
Jeg har en række spørgsmål, som jeg ønsker hr. Finn Sørensen skal svare på
Hvor stor en ekstraomkostning for samfundet mener hr. Finn Sørensen det her forslag kan oppebære, før hr. Finn Sørensen er villig til at trække det?
Kan hr. Finn Sørensen bekræfte – når det nu ikke gælder om at holde østarbejdere ude af arbejdsmarkedet – at man selvfølgelig i forslaget vil betone, at man anerkender sikkerhedsuddannelser taget andre steder end i Danmark, så man ikke positivt eller negativt diskriminerer arbejdstagere fra andre lande end Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Hvis ordføreren læser vores forslag, vil ordføreren kunne se, at det, vi lægger op til, er en statslig ordning, som jo af gode grunde så også skal finansieres af staten, og som vi herinde i Folketinget skal finde pengene til.
Det må nødvendigvis være sådan, fordi et sådant kort jo skal have den autoritet, om man så må sige, der ligger i, at det er et statsligt kort, som er underlagt de regler til datasikkerhed, og hvad der ellers måtte være, som staten har ansvaret for i en sådan forbindelse.
Så det er ikke noget, der skulle påføre virksomhederne nogen ekstraomkostninger, medmindre de ønsker at gå med ind i finansieringen, hvad vi jo gerne ser de gør.
Som vi også skriver i forslaget, er det jo noget, man må drøfte med arbejdsmarkedets parter.
Jeg vil da lige gøre ordføreren opmærksom på, at man faktisk blandt arbejdsmarkedets parter i byggeriet løbende drøfter dette spørgsmål, og der er jo slet ikke den store uvilje imod det, som der er fra de borgerlige partiers side her i salen i dag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Jeg vil så i øvrigt bare tilføje det aber dabei, at parterne på arbejdsmarkedet – og i det her tilfælde byggeriet – bestemt ikke er enige i det fornuftige i hr. Finn Sørensens forslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Nu har vi ikke haft det her konkrete forslag forbi begge parter på byggeriets område.
Det har vi ikke, så jeg har heller ikke taget dem til indtægt for, at de er enige i det forslag, der ligger her.
Jeg ved bare, at man løbende drøfter spørgsmålet om indførelsen af et sådant kort.
Der er ingen diskrimination i det her.
Det er et kort, som skal bæres af alle beskæftigede.
Når det drejer sig om det med sikkerhedsuddannelsen, er det klart, at når man, ligesom man gør på andre områder, skal tage stilling til uddannelse, vil der også komme til at indgå et begreb, som hedder merit – det vil sige, hvilke kvalifikationer den pågældende har i forvejen – og det vil der, uanset om det er udenlandske eller danske arbejdere.
Det slipper man ikke udenom, og det er også fornuftigt at kigge på spørgsmålet om, hvilke meritter en person har på et givent uddannelsesmæssigt område.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Og jeg kan på vegne af Venstre sige, at vi glæder os til debatten om det her lovforslag, L 192, om Center for Cybersikkerhed.
Det er jo en sag, som indtil videre har fyldt en del offentligt, og så sent som i går havde vi jo mulighed for at få en lang række kritiske bemærkninger til lovforslaget under den minihøring, der blev afholdt i Folketingets Retsudvalg.
Det, der lægges op til med lovforslaget, er jo, at GovCERT's og MILCERT's aktiviteter sammenlægges i Center for Cybersikkerhed, hvilket på den måde er med til at styrke hele området inden for cybersikkerhed generelt.
Det er en lidt vanskelig balancegang, for på den ene side handler det her om forsvarspolitik, men det handler jo på den anden side også om retspolitik.
Derfor er det også afgørende at sige, hvad det er, det her forslag tjener til.
Forslaget tjener jo overordnet til at undgå, at der kommer cyberangreb mod det danske samfund, mod offentlige myndigheder og lignende.
Derudover bliver det så også muligt, at der er private virksomheder, der frivilligt kan tilslutte sig Center for Cybersikkerhed.
Det er alt sammen noget, som er med til at gøre, at det danske samfund, som jo er et sårbart samfund i en globaliseret verden, forhåbentlig kan modstå de potentielle angreb, der helt sikkert vil finde sted mod vores samfundsmæssige interesser.
Der er så heller ikke nogen tvivl om, at den anden del af det, hele det retspolitiske aspekt, er der selvfølgelig god grund til at vi får belyst under udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil da gerne her under førstebehandlingen lægge afgørende vægt på, at Venstre selvfølgelig kan støtte forslaget, og derfor har vi så også sagt ja til en politisk aftale, som vi synes indeholder rigtig mange fornuftige elementer både i forhold til at forklare, hvordan tilsynet med de oplysninger, som bliver tilvejebragt, skal være, men ikke mindst også i forhold til at få skaffet en eller anden form for åbenhed om Center for Cybersikkerheds arbejde.
Det tror jeg er afgørende, også for at få en mere offentlig debat om cyberangreb, og for at det bliver en mere normal del af den politiske dialog, at vi forholder os til den trussel, som vi desværre møder også i fremtiden.
Det er også vigtigt for mig i dag under førstebehandlingen at sige, at Venstre lægger op til, at vi i forbindelse med lovforslaget selvfølgelig vil stille en lang række supplerende spørgsmål ud over de spørgsmål, vi allerede har haft mulighed for at stille under den tekniske gennemgang, men ikke mindst vil vi gerne i dag lægge op til, at vi når frem til at lave et betænkningsbidrag, hvor vi ligesom gør rede for vores stilling ud over det, som jeg allerede har sagt i dag.
Umiddelbart synes jeg, at lovforslaget i dag afspejler, at det har man forsøgt at tage hensyn til.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-09:
Nu kan jeg jo høre på Venstres ordfører, at man konkluderer på vegne af både den meget omfattende offentlige debat og den høring, vi havde i går i Retsudvalget, at der er en fin balance.
Altså, jeg skal bare forstå meldingen fra Venstre: Venstre kan stemme for forslaget, som det ligger her, på trods af advarsler fra Dansk Industri, it-politiske foreninger og foreninger, der arbejder med retssikkerhed.
På trods af alt det og på trods af den debat, vi har haft i den forgangne periode om databeskyttelse, så kan Venstre stemme for det her forslag, som det ligger.