runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-10-07:
Jeg så jo her for ikke så lang tid siden her i efteråret, at fru Margrethe Vestager og Det Radikale Venstre opstillede et såkaldt princip, og jeg har forstået, at man vist skal tage det alvorligt, når det er Det Radikale Venstre, der taler om principper.
Princippet var, at man ikke måtte finansiere mere velfærd med hævede skatter.
Vi kan ikke løse krisen eller sikre velfærden med stigende skatter, danskerne betaler nok i skat, siger fru Margrethe Vestager, der så beklager, at S og SF i deres fælles skatteudspil »Fair Forandring« ønsker at hæve skatten med et milliardbeløb.
Vi skal ikke gå ind i, om det er 18 eller 31,5 mia. kr., men det er i hvert fald et milliardbeløb.
Hvad skal der lægges i sådan en melding, når det kaldes et princip?
Er det så stærkere ment, mere betydningsfuldt ment, end hvis det ikke havde været et princip?
Hvad skal der ligge i det her?
Er det noget, der er særlig vigtigt for Det Radikale Venstre at gå ud og garantere vælgerne, at hvis man er en del af et flertal efter et valg, finansierer man ikke øgede velfærdsudgifter med stigende skatter, eller hvordan skal det forstås?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg synes, nogle af spørgerens kolleger skulle have lyttet tidligere, hvis man ikke kan diskutere S og SF's skattepolitik, for så kunne debatten i dag jo have været væsentlig kortere.
Men det er så en anden ting.
I Det Radikale Venstres reformoplæg lægger vi op til, at der bliver ført en egentlig vækstpolitik, men vi ønsker f.eks. ikke at hæve erhvervsbeskatningen.
Det, vi ønsker, er derimod at sørge for, at vi bl.a. får nogle energiafgifter og nogle grønne afgifter, der ændrer adfærden, og som man så kan føre tilbage til erhvervene.
Vi mener nemlig, der er et kolossalt potentiale i hele spørgsmålet om virksomheder, der er så effektive, når det gælder energiforbrug, som overhovedet muligt.
Det er jo en af grundene til, at når Det Radikale Venstre lægger sin vækstpolitik frem, er det ikke for at give erhvervene øgede udgifter.
Det er for at sørge for, at man er så omhyggelig som overhovedet muligt, når man bruger fælles ressourcer, men at vi samtidig hjælper hinanden med, at det kommer til at ske.
Vi vil altså lave en afgiftsmodel, hvor pengene bliver ført tilbage igen.
Det er det, Det Radikale Venstre står for, for vi tror sådan set, det er meget afgørende i øjeblikket, at vi fremmer vækst i stedet for at hæmme den, specielt set i lyset af, at efter 9 år med borgerlig ledelse har vi en produktivitetsvækst, der er ynkelig, og en konkurrenceevne, der er dårlig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Og der må man jo allerede inden sætte sig ned og lave et regeringsgrundlag.
Derfor synes jeg faktisk, at det er mere interessant, end at man bare skubber det ind under det med, at Dansk Folkeparti jo har fået indflydelse på mange ting.
Ja, det har vi.
Vi er i en lidt anden rolle.
Men det er bare lidt nyt for mig, at det bliver sagt så frit fra leveren, og jeg kunne da godt tænke mig at høre Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti senere også komme med nogle bemærkninger om det.
Altså, det er nyt, det her.
Men tak for oplysningen.
For det er jo, hvad vi har vidst hele tiden, men jeg er ikke sikker på, at det helt er gået op for danskerne endnu.
Det skal vi nok sørge for at der bliver mere debat om.
Tak til fru Margrethe Vestager.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg er ked af at sige det, hvis det lyder sådan lidt polemisk, men hvis det er nyt for fru Pia Kjærsgaard, må fru Pia Kjærsgaard have været et andet sted de seneste år.
For det er meget tydeligt, at der er forskel på Det Radikale Venstres politik og på S og SF's politik.
Det er ikke noget, vi lægger skjul på.
Vi har faktisk lige haft en stor kampagne, hvor vi har haft store plakater, hvorpå der står: »Vi stoler. Også på udlændinge«.
Det lægger vi fuldstændig soleklart frem, for vi synes ikke, at man skal putte med uenigheder.
Vi synes, at man skal lægge dem frem, så man kan diskutere dem og finde ud af, på hvilken måde man så skal gøre det bagefter.
Men jeg ville sætte stor pris på, hvis det er fru Pia Kjærsgaards hensigt, altså hvis fru Pia Kjærsgaard ville sige, hvad det er for et regeringsgrundlag, hun gerne vil gå i regering på sammen med Venstre og Konservative.
For jeg har forstået, at det er noget, som Dansk Folkeparti helt selv bestemmer.
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Men jeg vil godt spørge fru Margrethe Vestager om en enkelt ting – det er jo en af De Radikales løsninger på det meste her i verden – nemlig afskaffelse af efterlønnen.
Jeg går ud fra, at når afskaffelse af efterlønnen kan give enorme milliardindtægter og løse de fleste andre problemer også, er det, fordi fru Margrethe Vestager og De Radikale ved, at dem, som ikke kommer på efterløn, bliver i arbejde eller kommer i arbejde.
Altså, hvis vi vil afskaffe efterlønsordningen, stiger antallet af arbejdspladser næsten med det samme.
Jeg kunne godt i den anledning tænke mig, om fru Margrethe Vestager kunne forklare mig, at hvis det er sådan, at der er en virksomhed, der søger to tømrere – og jeg nævner tømrere, fordi langt de fleste, der går på efterløn, jo enten er ufaglærte eller faglærte, selv om man taler mere om læger, som der ikke findes nogen af – vil der i dag måske være 20, der søger; der bliver ansat 2.
Fru Margrethe Vestager har fået afskaffet efterlønnen, og der er 25, der søger; der bliver ansat 2.
Det vil sige, at dem, som kom fra efterløn, skal have dagpenge i stedet for efterløn, altså en højere ydelse.
Det er derfor, jeg ikke helt forstår, hvordan man kan løse så mange problemer ved at afskaffe efterlønnen, som fru Margrethe Vestager vil.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Desværre kan afskaffelse af efterlønnen ikke løse alle problemer.
Vi er faktisk nødt til at have et endnu mere vidtstrakt reformprogram for at få dansk økonomi til at hænge sammen.
Altså, hvis det bare var at afvikle efterlønnen, men det er det ikke.
En af grundene til, at vi taler meget om at afvikle efterlønnen, er, at efterlønnen på sin vis er et dobbelt problem, fordi den dels gør, at mennesker, som kan arbejde, træder ud af arbejdsstyrken, dels også koster penge for statskassen.
Jeg har ikke noget som helst mellemværende med de mennesker, som bruger efterlønnen i dag, for det er de i deres gode ret til, men derfor kan vi godt have en ordentlig politisk diskussion om, at det faktisk koster det samme som at undervise tre børn i folkeskolen, når et menneske går på efterløn.
Når vi foreslår at afvikle efterlønnen med et halvt år om året over 10 år, er det jo for at få det til at passe med, at det er en periode, hvor antallet af mennesker i arbejdsstyrken bliver mindre og mindre, og at der derfor bliver mere og mere brug for, at folk bliver der.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at det her også handler om, hvordan arbejdsmiljøet er, hvordan det er fysisk, hvordan det er psykisk, sådan at mennesker ikke nedslides.
For selvfølgelig er der folk, der har brug for at kunne trække sig tilbage.
Jeg synes bare, det er en sørgelig historie, hvis det skyldes dårligt arbejdsmiljø.
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Jeg forstår på Det Radikale Venstre, at årsagen til, at vi skal afskaffe efterlønnen i løbet af de næste 10 år, er, at vi i den periode vil komme til at mangle arbejdskraft, hvis vi ikke afskaffer efterlønnen.
Var det ikke en idé at gøre en indsats for at få dem ind på arbejdsmarkedet, inden man går i gang med at afskaffe efterlønnen?
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg er helt enig med fru Margrethe Vestager om, at vi skal være fuldstændig nedslidte, før vi går på pension.
Men ved fru Margrethe Vestager ikke godt, at hvis vi kigger på de mennesker, der går på efterløn, så lever de i gennemsnit over 2 år kortere tid end dem, der ikke går på efterløn.
Så i virkeligheden er det, der sker med efterlønnere i dag, i stor udstrækning bare, at de får lige så lang tid uden for arbejdsmarkedet, inden de dør, som dem, som ikke går på efterløn.
Systemet fungerer allerede i dag sådan, at den største del af dem, der går på efterløn, er dem, som har haft den hårdeste og længste tid på arbejdsmarkedet.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Det kan godt være, at jeg er for praktisk anlagt.
Det vil jeg vare mig for, for det kan godt være, at man kommer til at se for kortsigtet på tingene.
Men jeg synes nu, at det er enklere, at folk bliver på arbejdsmarkedet, hvis de er i arbejde og er glade for deres arbejde og så bliver ved med at have det.
Det er der efterhånden rigtig mange overenskomster der åbner mulighed for; i stedet for at man sender folk, som kan arbejde, ud på efterløn og så skal finde en, som kan erstatte vedkommende.
Jeg synes, det er en rigtig god idé at trække flere ind på arbejdsmarkedet, og det er jo en af grundene til, at vi skal gøre meget mere.
Det er en af grundene til, at det er så vigtigt at diskutere, hvordan vi får førtidspensionen til at fungere bedre.
For som sagt: Det at afvikle efterlønnen over 10 år er ikke nok til at bringe dansk økonomi på fode igen.
Det er jo det, der er det meget tankevækkende, nemlig at mens vi diskuterer de her ting, går tiden, og gældsfælden klapper, og pengene skal betales på et tidspunkt.
Det er derfor, at vi bliver nødt til at have den her ligefremme diskussion om, hvad det egentlig er, vi kan kræve af hinanden.
Hvad er det for en seniorpolitik, der skal være, hvad er det for et arbejdsmiljø, der skal sikre, at folk ikke bliver så nedslidte, at de ser efterlønnen som den eneste udvej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jeg vil egentlig gerne have lov til at lægge ud med at kvittere for den ordførertale, som fru Margrethe Vestager holdt, fordi den i hvert fald på lange stræk giver udtryk for, at man tager hele den store udfordring, som det danske samfund står over for i forhold til vækst og reformer, alvorligt.
Det roste jeg også den konservative ordfører for.
Og jeg må dog glæde mig over, at der er to andre partier end Liberal Alliance, der virkelig tager den udfordring alvorligt.
Det er jo en start.
Til gengæld synes jeg også, at den forrige spørger, hr. Per Clausen, lagde godt op til det, jeg egentlig vil spørge om, nemlig det her slogan med, at man også lytter til økonomer.
Det er i hvert fald tydeligt, at det gør hr. Per Clausen ikke.
Han lytter ikke til økonomer.
Han lytter til Enhedslistens hovedbestyrelse.
Fru Margrethe Vestager roste nationalbankdirektøren, også for at have været ude at advare og tale om efterlønnen osv.
Hr. Henrik Sass Larsen har været ude at sige, at det, Bernstein har sagt, behøver man ikke være økonom for at sige.
Det behøver man bare være ganske almindelig højreorienteret for at sige.
Viser det ikke det store problem, man har med, at ens venner ikke lytter til økonomer?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jo, men så er det jo godt, at der er nogle, der gør det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
For problemet er jo, at man er nødt til at finde nogle, man kan lave de her aftaler med.
Vi har den store glæde, at vi i dag i Berlingske Tidende kan se, at Venstres bagland i virkeligheden ønsker, at Venstre fører den politik, Liberal Alliance står for på det her område.
Det er jo en stor gave til os.
Vi har lige set det konservative landsråd.
Vi kan se, at det konservative bagland i virkeligheden også ønsker at føre den politik, som Liberal Alliance står for.
Det er en stor gave, at vi ved, at Venstre og Konservative og måske også nogle af DF’erne i deres hjerter gerne vil gøre noget.
Men sandheden er jo, at Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten har besluttet sig for, at når det kommer til økonomer, skal der være vat i ørerne.
Man vil ikke lytte, man vil intet gøre, man vil ikke sikre vækst, man vil ikke fremtidssikre det danske samfund.
Det er man jo nærmest stolt af, man er rejsende i det.
Vil Det Radikale Venstre slet ikke forholde sig til den problematik, eller vil man bare komme med sådan en lidt sjov afvisning i lighed med de slogans, der er på busstationerne i øjeblikket?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Der er jo det med baglande, at dem kan man spørge på mange forskellige måder.
Jeg synes, man skal være meget forsigtig med at tillægge det afgørende vægt, det er jeg i hvert fald, for når det kommer til stykket, er det ikke dem, der stemmer her i salen.
Hvis man kan tillægge det afgørende vægt, må Liberal Alliance jo få 90 mandater efter valget, og så er vi i en anden situation, tror jeg godt man kan sige.
Så er der det her med at gå ind og være overdommer på andres politik.
Jeg synes, at det så måske også ville være en god idé at vende blikket mod de samarbejdspartnere, som Liberal Alliance foretrækker, for der har vi jo erfaring at bygge vurderingen på – 9 års erfaring, 9 år, hvor man har ødslet et opsving bort, og hvor gavementaliteten rakte til at spendere langt over 100 mia. kr. på et skattestop i en periode, hvor man må sige, at der sandelig blev sagt fra fra økonomers side.
Og hvis nogen har haft vat i ørerne, så må det da siges at være den regering, som styrer landet i øjeblikket.
Det er jo derfor, at så mange mennesker siger fra og siger, at noget må der gøres, for ellers bliver fremtiden ikke ordentlig forberedt.
Der synes jeg det er bedre at finde nogle at samarbejde med, der har den samme alvor.
Det kan godt være, at de har nogle andre løsninger, men de har til gengæld viljen til at sørge for, at der bliver rettet op på økonomien.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-10-07:
Nu har vi jo fået konstateret og dokumenteret som et faktum, at S-SF-planen betyder, at der vil blive gravet rigtig dybt i danskernes lommer, nemlig for at hente 31,5 mia. kr. op i ekstra skatter, hvis vi får den røde regering.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Margrethe Vestager: Er det noget, som Det Radikale Venstre vil støtte, og hvis ikke: Hvor langt hen ad vejen til de 31,5 mia. kr. vil Det Radikale Venstre gå?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg synes, man skal bestemme sig, for jeg tror, det var under finanslovdebatten, finansministeren var optaget af én ting, og det var, at S og SF's plan er et stort hul.
Hele debatten i dag har så handlet om, at der er et stort hul i borgernes lommer, når S og SF har været der, og derfor synes jeg, man må bestemme sig: Enten er planen finansieret, og det hænger sammen til overflod, hvis de her antagelser om beskatning skal holde, eller også hænger den ikke sammen, og så må der jo altså være en nøgternhed i forhold til, hvor meget skattefinansiering der kan være.
Jeg vil sige til de borgerlige politikere, at de må bestemme sig: Er hullet i planen, eller er det i borgernes lommer?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-10-07:
Jamen det fremgår jo af »Fair Forandring« på side 14 og side 15, at der vil komme ekstra skatter under en rød regering på 31,5 mia. kr.
Det er jo et faktum, det kan ikke diskuteres, sådan er det.
Men lad det være.
Så vil jeg gerne spørge om noget helt andet.
S og SF's plan betyder også et generelt højere omkostningsniveau for det danske erhvervsliv, og det er jo ikke det, erhvervslivet har brug for nu, hvor der skal skabes ekstra private arbejdspladser.
Vil Det Radikale Venstre ligesom S og SF også være med til at lægge disse øgede omkostninger på dansk erhvervsliv, således at danske varer bliver dyrere og dermed ikke kan eksporteres?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg er faktisk ikke helt sikker på, hvad fru Line Barfod mener, for hvis spørgsmålet er, om vi vil være med til at genindføre, at man kan optjene ret gennem støttet arbejde, så er svaret nej.
Det, som jeg svarede på første gang, og som jeg faktisk også mener er et svar på det spørgsmål, som bliver stillet, er, at det, der er vores ønske, er, at dagpengereformen bliver gjort færdig, så de mennesker, som har svært ved at komme i arbejde, får færdigheder og kompetencer, adgang til at skifte branche, så de kan få et arbejde, et helt almindeligt, reelt arbejde, og man ikke kun kommer ud af opbevaringstankegangen, men også af den tankegang, at man skal sætte folk til noget, der er så tåbeligt, at det er så ubehageligt at være ledig, at de tager hvad som helst.
For jeg er meget bange for, at noget af den aktivering, vi ser, er udtryk for sådan en mistænksomhedstankegang, som slet ikke er det, der er fundamentet for, at folk faktisk får et nyt arbejde.
Jeg har i hvert fald svært ved at tro på, at nogen af de eksempler, fru Line Barfod nævner, er nogen særlig god vej til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Birgitte Josefsen (V), 2010-10-07:
Nu har vi her de sidste 8 timer hørt en række ordførere på talerstolen, og en del har brugt mange, mange ord på at tale meget uden om og ikke svaret konkret på de spørgsmål, der er stillet.
Så jeg vil meget gerne have, at fru Margrethe Vestager kan svare meget kort og konkret på, om Det Radikale Venstre vil indgå i en regering, der betyder, at borgerne vil opleve, at deres skat forhøjes betydeligt.
Frank Aaen (EL), 2010-10-07:
Nu kan jeg se, at de der efterlønsbesparelser skal gå til en masse forskellige ting.
Mon bukserne holder, når vi kan se, at hr. Anders Samuelsen skriver i Politiken, at alene Horsens kommune skal have 200 mio. kr.?
Derfor igen: Er det meningen, at pengene skal gå til kommunerne, for så tror jeg, at de bliver spist op på den måde, eller skal de gå til selskaberne og til de rigeste?
Så vil jeg spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll: Hvordan giver en afskaffelse af efterlønnen en besparelse?
Er det, fordi folk så bare skal gå på dagpenge?
Er det, fordi man tror, at folk kommer i arbejde?
Er der nogen arbejdsgivere, der siger: Efterlønnen er afskaffet, jeg opretter en arbejdsplads?
Eller hvordan skal en afskaffelse af efterlønnen overhovedet give nogen besparelse, og hvad skal besparelsen bruges til?
Hr. Anders Samuelsen har i hvert fald travlt med at love pengene ud til kommunerne.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jeg kan høre, at hr. Frank Aaen bruger samme teknik til at citere hr. Anders Samuelsen fra Politiken, som han ganske givet har brugt til at citere borgerlige politikere i sin tid på Land og Folk.
Det er korrekt, at hr. Anders Samuelsen har givet et eksempel på, hvor meget det faktisk koster pr. kommune, at man har efterlønnen.
Det er fuldstændig korrekt, det er det eksempel, han har givet, og jeg synes sådan set, det er meget godt at anskueliggøre den politik, man har.
Det, der så er interessant i forhold til det generelle, er jo, at når man har en tidlig tilbagetrækningsalder og en tidlig tilbagetrækningsmulighed, sørger det også for at mindske beskæftigelsesgraden blandt dem, som er i de aldersgrupper.
Man kan sammenligne med Norge og Sverige, vel to lande, der er forholdsvis sammenlignelige, og se, at beskæftigelsesprocenten blandt de 60-64-årige er det dobbelte i både Norge og Sverige, i forhold til hvad den er i Danmark.
Så svært er det heller ikke.
Peter Westermann (SF), 2010-10-07:
Jeg vil såmænd bare stille et ganske kort spørgsmål om Liberal Alliances fordelingspolitik.
Jeg vil bare høre, om Liberal Alliance principielt mener, at borgere med lave eller helt almindelige indkomster skal betale et markant større beløb af deres indkomst, sådan at velstillede grupper kan få endnu flere penge mellem hænderne.
Det prisværdigt korte svar har jeg meget svært ved at få til at hænge sammen med Liberal Alliances politik på huslejeområdet, idet ordføreren i Politiken den 1. september er citeret således: »Man bør sætte markedet frit, så udbud og efterspørgsel afgør lejen.«
Hvorfor insisterer Liberal Alliance på at gøre det dyrere at bo til leje i en tid, hvor antallet af folk, der smides ud af deres lejligheder, eksploderer, fordi de ikke kan betale huslejen?
Hvorfor vil man afskaffe den huslejeregulering, der sikrer ro om boligudgiften?
Og mener ordføreren, at det er rimeligt at omfordele penge fra lave og almindelige indkomster hos folk, som bor til leje, til udlejere og ejendomsspekulanter?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jeg synes, det er rart, at vi får en principiel debat, hvor forskellen på socialisme og liberalisme bliver tegnet op.
Vi har det grundsynspunkt, at de penge, folk tjener, er deres egne, og i udgangspunktet kan vi så blive enige om at tage noget til det fælles, men det skal være så lidt som muligt, fordi det handler om, at folk selv skal kunne bruge deres penge.
Socialisme går ud på, at man tager pengene fra folk og derefter bestemmer, hvordan de skal bruges, og det er så en alternativ måde at gøre det på, og den er vi uenige i.
Og det håber jeg at regeringen selvfølgelig også gør noget ved i den samling, vi kommer ind i, for det er et stort problem, især for nogle af de mennesker, som er teknisk insolvente og ville få økonomiske problemer, hvis de skulle sælge den lejlighed, som de nu er nødt til at leje ud.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-07:
Jeg vil sige tak for en god tale, som helt overvejende i store dele var som talt ud af min mund.
Vi byder det meget velkommen, når tidligere radikale politikere kommer ind på reformfløjen.
Hr. Anders Samuelsen udfyldte i 2007 kandidatdatabasen på Liberal Alliances netavis 180Grader.dk og skrev deri, at en del af barselorloven bør være øremærket mænd.
Mændene skal ikke kunne overføre den til deres partner.
Mener Liberal Alliance stadig dette?
Og et yderligere spørgsmål: Hr. Anders Samuelsen gik til kommunalvalg for 10 måneder siden på, at der skulle være gratis offentlig transport i Horsens Kommune.
Er det også Liberal Alliances politik, at der skal være gratis offentlig transport?
Så vil jeg spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om han er tilhænger af euroen, ligesom man har været tidligere, og om hr. Simon Emil Ammitzbøll og hr. Anders Samuelsen stadig er imod de nedsættelser af selskabsskatten, som deres parti, Radikale Venstre, stemte imod i begyndelsen af den her regeringsperiode.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Hvis jeg skulle komme med råd til Det Konservative Folkeparti, så var det at lave effektiviseringer og beskæringer også i antallet af spørgsmål.
Så ville der være mulighed for, at jeg kunne besvare bare nogle af dem.
Jeg tror, at det er vigtigt at holde sig for øje, at hele Danmark kender historien om Ny Alliance og Liberal Alliance.
Den prøver vi sådan set ikke at skjule.
Med nye partier er det sådan, at alle må komme fra noget, og det har vi det sådan set meget godt med.
Jeg tror ikke, det ville give nogen stor mening, heller ikke for hr. Rasmus Jarlov, at lave en gennemgang af Ny Alliances partiprogram og spørge, om vi stadig mener det samme på hver enkelt punkt, men jeg vil gerne svare på, hvad Liberal Alliance mener.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at man på liberalalliance.dk også kan gå ind og se hele det liberale principprogram og arbejdsprogram, hvis hr. Rasmus Jarlov skulle være i tvivl om vores holdninger, hvilket jeg i øvrigt overhovedet ikke tror på at spørgeren er.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-07:
Grunden til, at jeg spørger om det, er jo selvfølgelig, at Liberal Alliance i øjeblikket slår sig op på at være en særlig stabil garant for en borgerlig kurs.
Vi byder det meget velkommen, at man er kommet med på en borgerlig kurs, men det virker mærkværdigt, at et parti, hvis tre folketingsmedlemmer har været medlem af tre forskellige partier med diametralt modsatte synspunkter inden for de sidste 3 år, mener at skulle være en særlig stabil garant for en særlig kurs.
Dagbladet B.T. talte jo op for et år siden, hvor mange gange hr. Simon Emil Ammitzbøll og hr. Anders Samuelsen havde stemt forskelligt nede i Folketingssalen inden for de foregående 2 år.
83 pct. af gangene havde man stemt forskelligt.
Der vil jeg godt høre hr. Simon Emil Ammitzbøll, om han ikke vil anerkende, at hvis der er nogen, der har skiftet kurs herinde i Folketinget, så er det Liberal Alliance.