Carsten Hansen (S), 2014-11-13:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Det er selvfølgelig klart, at det her er et kompliceret lovforslag, hvor der ændres på en række ting, og der er også blevet stillet spørgsmål undervejs.
Jeg tror ikke, at jeg kan nå at svare i detaljer på dem alle, men jeg ser frem til en rigtig god udvalgsbehandling, og jeg vil også godt sige, at det her er udtryk for, synes jeg, at der – minus hr. Ole Birk Olesen – faktisk er opbakning til det, at vi bruger byfornyelse.
Og må jeg ikke bare oplyse, at det faktisk er sådan, at hver gang vi bruger 1 kr. på byfornyelse fra statens side og fra kommunernes side, bliver der lagt 5 kr. oveni.
Så vi kan jo gange de her 280 mio. kr., som det cirka drejer sig om, med 5, og det er en ganske betydelig indsats.
Og jeg vil sige til SF's ordfører og til Enhedslistens ordfører, hr. Lars Dohn, at der i de senere år altså er sket en vældig byfornyelsesindsats i vores større byer.
Det bærer det også præg af, og det var der også brug for, især i forhold til alle de bygninger, der ikke var tekniske installationer i.
Vi er kommet et stykke, og vi fortsætter indsatsen, men der er altså et enormt behov i vores landdistrikter for at få byfornyet mange landsbyer; de bliver jo mindre i de her år, og der er brug for at binde byerne sammen.
Det her er et udtryk for det, og det er selvfølgelig et udtryk for, at vi har været rundtomkring i landet, i de store byer, men vi har også talt med borgmestrene og byrødderne i de mindre byer, hvor vi siger: Lad os nu få set på, om der er noget, vi særlig kan gøre.
Men som det fremgår, muliggør vi jo ved det her en række tiltag, som er efterspurgt, især i landdistrikterne.
Indsatsen mod dårlige boliger og en bedre boligsocial indsats er jo kraftigt efterspurgt.
Det sker på grundlag af de beslutninger, som er i kommunerne, hvor der er strategier for hele landsbyer.
Det er jo noget nyt – efter at man faktisk startede med nedrivningspuljen, og efter at vi har fulgt op med landsbyfornyelsespuljen, som også skal bruges til det – at man laver strategier, at man laver landdistriktsstrategier, og det kobler man jo op på, at man indtænker større områder.
Lovforslaget forsøger at koble de her indsatser, altså en indsats over for de enkelte dårlige boliger med en samlet områdeindsats.
Og vi kan se, det virker.
Vi har set det i ganske mange landsbyer, vi er kommet igennem.
Vestervig, som blev årets landsby sidste år, har faktisk nu en venteliste på nye indbyggere, efter at man har fjernet ruinerne og fået lavet grønne pladser; borgerne er gået sammen og har brugt byfornyelsesmidlerne ganske fornuftigt.
Vi ved også, at man i Ryslinge, hvor man fik ryddet op og brugte ganske mange penge – både borgernes penge, men også byfornyelsesmidler – i dag igen kan sælge huse.
Sådan er der masser af eksempler på, at byfornyelse gør en afgørende forskel ude i vores landdistrikter.
Det gør den selvfølgelig også i de større byer.
Og når vi reserverer de her midler, er det jo et udtryk for, at vi gerne vil understøtte den indsats, som kommunerne gør i de her år.
Der er ingen tvivl om, at vi gør en forskel.
Så er der blevet rejst en række spørgsmål, og jeg skal forsøge at svare på nogle af dem.
Jeg må først til DF's ordfører omkring det her med klimaskærmene sige, at vi i lovforslaget afsætter en række millionbeløb – jeg kunne altid ønske mig, at byfornyelsesforslaget var større, men jeg synes, at vi inden for den ramme, vi nu arbejder med, har afsat nogle midler til det her.
Der er det nye det, som alle ordførere i øvrigt har rost, om forsamlingshusene.
Og det, man kan med det her, sådan som flere ordførere har sagt det, er, at man kan gå op til 100 pct.
Kommunerne kan give garanti for lånebeløb, fordi mange af vores forsamlingshuse jo i virkeligheden ejes af ejerforeninger, lokale borgerforeninger osv., og de har svært ved at skaffe den her grundkapital, der skal til, har svært ved at få de her tilsagn om lån.
Det er den ene del af det.
Så blev der spurgt: Hvorfor kan man ikke arbejde med energiforanstaltninger?
Med de begrænsede midler, vi har sat af til den del af det, altså for at finde og reservere midler inden for rammen,
har vi sagt, at det, man kan i forhold til den her del, er, at man kan istandsætte bygningernes klimaskærme.
Og der kan også laves tilgængelighedsforanstaltninger, handicapforanstaltninger, afhjælpning af kondemnable forhold.
Det er rigtigt, at der ikke ligger i lovforslaget, at man kan få direkte støtte til nye fjernvarmeanlæg, oliefyr osv.
Men det har altså inden for rammen været en prioritering for at sikre, at man kan bruge de her penge på den måde.
Så var der et spørgsmål fra hr. Eigil Andersen og hr. Lars Dohn omkring det med alle LLO's høringssvar, hvor de spørger: Hvorfor er der ikke vetoret?
Altså, vi har jo forhandlet en række forskellige forslag omkring energirenoveringer, og vi har et meget, meget bredt forslag nu, hvor vi ikke har valgt at ændre i den del af det.
Vi også forhandlet en ny lejelov, som vi nu skal behandle om ikke så længe her i salen.
Det er klart, at jeg ikke er forundret over, at LLO rejser spørgsmålet, men vi har i hvert fald fundet, at balancen skulle være dér.
Så var der fru Louise Schack Elholm, Venstres ordfører på området, der spurgte til de to gange 0,5 mio. kr.
Jeg skal sige, at de tages af rammen af de 20 mio. kr. til byfornyelse, og det er et efterspurgt ønske, at kommunerne kunne få bedre vejledning om byfornyelsen.
Og derfor har vi i samarbejde med KL afsat to gange 500.000 kr. til en vejledningsindsats, hvor vi så at sige kan tage ud og give sagsbehandlerne ude i kommunerne en større indsigt i, hvad de her midler kan bruges til, og det er et ønske fra dem.
Jeg mener ikke, at der er uafklarede spørgsmål i det, men vi svarer selvfølgelig gerne på spørgsmål, også skriftlige spørgsmål, om det.
Jeg tror, at vi kom rundt om det.