runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2014-12-04:
Tak for det, formand.
Med forslaget gøres det muligt for udlejer af erhvervslejemål i ejendomme, der udelukkende er udlejet til andet end beboelse, at gennemføre energiforbedringer på ejendommen efter aftale med et kvalificeret flertal af lejerne.
Herefter kan man så forlange lejeforhøjelse af samtlige lejere i ejendommen – det vil altså også sige det mindretal af lejerne, der ikke har ønsket at indgå aftalen.
Det er en betingelse for udlejerens mulighed for at varsle lejeforhøjelser for alle lejemål i ejendommen, at der kan nås en aftale om lejeforhøjelsen med et antal lejere, hvis lejemål tilsammen udgør mindst to tredjedele af ejendommens bruttoetageareal.
Med det her lovforslag får udlejeren, i modsætning til i dag, dermed mulighed for at varsle og gennemføre en lejeforhøjelse på både forbedrings- og vedligeholdelsesdelen.
Dog vil lejeforhøjelsens størrelse ikke kunne overstige et beløb, der svarer til besparelsen i forbrugsudgifterne for lejerne ved gennemførelse af energiarbejderne.
Der skal således være tale om en totaløkonomisk rentabel energiforbedring.
Forslaget indebærer så, at gevinsten ved energibesparende arbejder fordeles mellem parterne i stedet for primært at komme lejerne til gode.
Totaløkonomikravet indebærer samtidig, at lejernes samlede betalinger til leje og energi ikke forøges ved gennemførelsen af totaløkonomisk rentable energiforbedringer.
Det er jo en del af en aftale, vi er med i.
Vi ser også frem til udvalgsbehandlingen, og vi støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-04:
Jamen jeg er også ret sikker på, at jeg sagde, at det relativt set er de mest velhavende, der har brugt ordningen.
Jeg tror, vi refererer fra det samme papir.
Det er 38 pct. af de skattepligtige med en indkomst på mere end 700.000 kr. om året, der anvender ordningen.
I sammenligning med folk, der har en indkomst på under 200.000 kr., er det godt 5 pct. Tal kan være taknemlige, og derfor er det også vigtigt at være præcis.
Det er jo, fordi de her indkomstgrupper ikke er lige store.
De er forskellige, og derfor bliver man nødt til at være klar og præcis, når man taler i absolutte tal og i relative tal.
Og når man taler i relative tal i forhold til den gruppe af velstående mennesker – det synes jeg godt man kan sige, hvis indkomsten over 700.000 kr. – er der en relativt meget større andel, der har brugt den her ordning.
Christian Juhl (EL), 2014-12-04:
Det er et besynderligt forslag.
Nu vil dansk erhvervsliv have, at medarbejderne skal stå til rådighed med lønandele, hvis en virksomhed er i krise, og hvis virksomheden ikke har formået at få en bank eller andre til at hjælpe sig i den kritiske situation.
Det er helt fantastisk, at vi efterhånden er kommet så langt, at det frie marked, som selv vil styre det hele, nu må lægge sig på sine grædende knæ for at få fat medarbejdernes penge – endda uden at give dem nogen garantier.
Men nej, det ville han ikke.
Samtlige ændringsforslag er bygget op med udgangspunkt i de kommentarer, som fagbevægelsen har givet, advarsler om, at hvis ikke man retter op på det her lovforslag, er det om muligt ringere end det, som NNF og slagteriet på Bornholm lavede i sommer.
Og det vil sige, at vi nu er i en situation, hvor selv en socialdemokratisk minister lægger noget frem, som er mere arbejdsgivervenligt end det, fagbevægelsen selv har præsteret, og som overhovedet ikke lytter til de kommentarer, der har været fra fagbevægelsen.
Jeg synes, det er pinligt – dybt pinligt – at vi er i sådan en situation, og jeg synes, det er pinligt, at vi nu åbner op for, at arbejdsgivere kan presse medarbejdere til at lægge penge på bordet i en ekstremt risikabel situation med stor sandsynlighed for, at de aldrig nogen sinde får deres penge tilbage.
Enhedslisten kan ikke støtte det her forslag i den form, det ligger i nu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-04:
Som jeg også sagde under andenbehandlingen, synes vi i SF, at en lov om medarbejderinvesteringsselskaber kunne være en rigtig god idé.
Vi hilste lovforslaget meget velkommen, da det kom, men vi synes også, at der er rigtig store problemer i udformningen af det.
Vi synes, at når medarbejdere skal stille deres løn til rådighed og eventuelt acceptere en lønnedgang for at sikre deres virksomheds overlevelse, bliver de også nødt til med sikkerhed at vide, at der er tale om en virksomhed i krise.
Vi synes også, det er urimeligt, at man ikke får en større grad af vetoret eller medindflydelse, end der er lagt op til i lovforslaget, og vi synes også, det er problematisk, at der ikke er en klar definition af, hvornår en virksomhed er i krise.
Jeg tror ikke, der er nogen herinde, der ønsker, at medarbejderne skal agere billig kassekredit for virksomhederne.
Men fra SF's side synes vi også, det er vigtigt, at vi er med inde over her.
Der er tale om en prøveordning, så vi stemmer for, men vi har tænkt os at blive ved med stille de ændringsforslag – sådan som vi har gjort det sammen med Enhedslisten – som vi synes kunne gøre det her meget bedre og sikre medarbejderne flere rettigheder til gengæld for den risikovillighed, som de lægger for dagen.
Jeg vil gerne opfordre til, at der kigges meget nøje på de aftaler, der kommer til at blive indgået på baggrund af den her lov, og det er jeg også sikker på fagbevægelsen vil gøre.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at SF stemmer for.
Vi er kritiske over for delelementer, men vi vil i fremtiden blive ved med at prøve at forbedre det her lovforslag ved hjælp af ændringsforslag.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-04:
Jeg skal allerførst sige tak til SF for, at de har tilkendegivet, at de vil støtte forslaget.
Jeg synes også, det er væsentligt, som også fru Lisbeth Bech Poulsen påpegede, at sige, at der er tale om en forsøgsordning.
Det her er på mange områder ukendt terræn, hvor vi selvfølgelig har forsøgt både via ændringsforslag og via forslaget at tage højde for alle de problematikker, der kan være, som kan være med til at, om jeg så må sige, forringe forslaget.
Men selve ideen, tanken, om, at der er mulighed for at lave den her type af investeringer, den her type af selskaber, som jo konkret i ét tilfælde her har medvirket til, at man har reddet en arbejdsplads, er god, og jeg er glad for, at jeg har fået SF's opbakning til det også.
Må jeg så sige til hr. Christian Juhl fra Enhedslisten efter den tirade, han nu fyrede af heroppe på talerstolen: Det er jo så, synes jeg, et udmærket eksempel på og en meget fin illustration af, hvad det vil sige at tilhøre den del af fagbevægelsen, hvor hr. Christian Juhl kommer fra.
Det er et sted, hvor man står og råber ind ad vinduerne, ind i forhandlingslokalerne, og som regel aldrig nogen sinde får nogen som helst form for indflydelse.
Alle de andre steder i fagbevægelsen er der, hvor man sætter sig til bordet, hvor man skaber konkrete resultater, og hvor man sørger for, at man har indflydelse.
Det er forskellen.
Det er forskellen på den socialdemokratiske arbejderbevægelse og kommunisterne det andet sted, hvor man kan stå og råbe.
Sådan er det, og sådan har det altid været.
I øjeblikket kan man i hvert fald ovre på Bornholm glæde sig over, at mere end 200 mennesker og deres familier har en arbejdsplads og et arbejde at stå op til hver eneste morgen.
Det kan de glæde sig over, fordi der er nogle, der er kommet ind i forhandlingslokalet, har taget et ansvar og sørget for at skabe nogle konkrete resultater.
Hvis det var hr. Christian Juhl og de andre, man havde sat til bestillingen derovre, havde de mennesker været ledige den dag i dag.
Det er det, der er forskellen på at skaffe resultater og ikke skaffe resultater.
Og det er sådan en udmærket illustration af, hvordan vi arbejder i regeringen, og hvordan man arbejder i Enhedslisten.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Tak for det.
Det er rigtigt, at det lovforslag, vi her behandler, er en del af den, kan man sige, strategi for energirenovering af boliger, som regeringen helt generelt har fremlagt, og nu tager vi så fat på erhvervslejemål.
Det er jo sådan, at 40 pct. af vores energiforbrug i dag faktisk går til boliger, og derfor er det et meget, meget centralt område at tage fat på.
Vi har haft det problem, at selv om alle kunne have en interesse i at lave en renovering– sådan set både dem, der fik en billigere forbrugsregning, en billigere energiregning, dem, der fik et bedre hus, samfundet, udlejerne, alle – var det ikke sikkert, at man kunne blive enige om det, bl.a. fordi dem, der skulle afholde udgiften til at renovere, ikke fik gevinsten på den sparede varmeregning, om man så må sige.
Og derfor er det et vigtigt skridt, at man med det her forslag sikrer, at udlejerne kan gennemføre en renovering, også selv om der måtte være et lille mindretal, som er imod, under forudsætning af at energiforbedringen er rentabel i en totaløkonomisk vurdering, altså at det, man investerer i at gøre bygningen mere energivenlig, mere end opvejes af besparelsen på varme- og elregningen, og at der er indgået en aftale med kvalificeret flertal af lejerne, som skal omfatte mindst to tredjedele af ejendommens bruttoetageareal.
Så nu har man fået nedbrudt den barriere, der kunne være, hvor en enkelt lejer kunne være en stopklods i forhold til noget, som for både udlejer, de andre lejere og samfundet ville give mening.
Og derfor støtter vi selvfølgelig også op om det her forslag.
Det er et skridt på vejen i forhold til at indfri vores grønne ambitioner; det er et skridt på vejen til at få sat effektivt skub i energirenoveringerne, og erhvervslejemålene skal selvfølgelig også med.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Christian Juhl (EL), 2014-12-04:
Jeg siger tusind tak til ministeren, fordi han ville bevæge sig op på talerstolen.
Det er dejligt at kunne debattere en lille smule med ham.
Jeg vil sige, at jeg siger pænt tak for de pæne ord og det store kompliment.
Det, jeg gerne vil diskutere, er, hvorfor i alverden ministeren ikke tager kommentarerne fra den socialdemokratiske fagbevægelse med, altså de bemærkninger, de har haft til lovforslaget.
Ikke en eneste af deres indvendinger er kommet med i det her forslag.
Det er derfor, vi fra Enhedslistens side har stillet ændringsforslagene – for da i hvert fald så at stramme lidt op på det lovforslag, som nu er lavet.
Og det betyder, at det her er et tag selv-bord for arbejdsgiverne; det betyder, at arbejdsgiverne kan presse medarbejdere, der er i en kritisk situation, fordi de er ved at miste deres arbejde, og det er vel ikke meningen, selv ikke for en højredrejet socialdemokrat som ministeren.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-04:
Hvis jeg ikke tager fejl, tror jeg faktisk, at jeg erindrer, at hr. Christian Juhl er medlem af 3F. Jeg har siddet med hele 3F's daglige ledelse og gennemgået hele lovforslaget.
Der er lavet et hav af ændringer netop for at tage højde for den kritik, som 3F havde her.
Lad mig give et eksempel på det: Når der er lavet en forsøgsordning på det her område, og når en virksomhed konkret skal godkendes i forbindelse med sådan en ordning, så er det, der kommer en høringsfase, hvor man bl.a. involverer de faglige.
Det er et eksempel på noget, som fagbevægelsen har bedt om.
Der har været afklaret forhold i og omkring bestyrelsesmedlemmernes rettigheder; der har været mulighederne i forhold til tilbagebetaling og andet.
Der har været masser af ting, som vi har givet os i forhold til, fordi vi ønskede at få et kompromis om det.
Derfor igen: Der var nogle, der var i arbejdstøjet; der var nogle, der gjorde noget.
Christian Juhl (EL), 2014-12-04:
Jamen så vil jeg da i al stilfærdighed bare bede ministeren om at nævne ét eksempel på, at fagbevægelsens bemærkninger til lovforslaget er bragt ind i ændringerne.
Ikke ét af dem er bragt ind.
Vi har stillet, jeg tror 17 ændringsforslag, som fagbevægelsen selv har haft som bemærkninger.
Ikke ét af de forslag er bragt ind i lovforslaget med ministerens velvilje.
Så jeg vil gerne høre: Hvor er det henne?
Og er de bemærkninger, de har sendt, fuldstændig ligegyldige?
Det er jo der, den væsentlige ændring og forbedring kunne komme; det var, hvis man tog de bemærkninger alvorligt, som fagbevægelsen har fremsendt.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-04:
Der er jeg så nødt til at sige til spørgeren, at mens spørgeren stod et eller andet sted og råbte op om alt, hvad der var galt, så sad den socialdemokratiske fagbevægelse inde i forhandlingslokalet og fik ændringer igennem i forhold til det her lovforslag.
Men hr. Christian Juhl og hans frænder var ikke inde ved forhandlingsbordet, for de stod et andet sted og råbte op, og det er det, der er forskellen på det.
Der er faktisk givet meget, meget store og markante indrømmelser til fagbevægelsen, og vi har haft en meget, meget god og konstruktiv dialog med fagbevægelsen, sådan at de er blevet betrygget i det her forslag.
Derfor er det igen en illustration af, hvori forskellen består.
Karen Jespersen (V), 2014-12-04:
Lovforslaget skal gøre det mere fordelagtigt at gennemføre energibesparende foranstaltninger i erhvervsejendomme.
Og på den måde kan man sige at det er et forslag, der ligger i forlængelse af den store energiaftale fra 2012, hvor en vigtig del af forbedringerne af energiforbruget jo bygger på, at man skal blive bedre til at spare på energien.
Det, der nu bliver mulighed for, er at gennemføre energibesparende foranstaltninger, der kan betyde forhøjet husleje for alle lejere, også selv om der er et vist antal, der er imod det.
Det skal være sådan, at to tredjedele af lejerne går ind for de ændringer, der er på tale, og det er også sådan, at der er nogle bestemte regler for, hvor meget huslejen må sættes i vejret set i forhold til de besparelser, det også giver for lejerne.
Vi synes, det er et godt forslag, som vi støtter.
Man kan sige, at det måske bare er et lille skridt på vejen, for en af de helt store udfordringer bliver jo netop at gennemføre energibesparende foranstaltninger, men vi er positive over for forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Ud fra en samlet vurdering kan Radikale Venstre ikke støtte dette beslutningsforslag, og når nu skatteministeren på en ganske fin og dækkende facon har gjort rede for den samlede vurdering af forslaget, er der ingen grund til, at jeg tærsker langhalm på det.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Jeg hører selvfølgelig ordførerens argumenter.
Jeg er bare ikke i stand til at kunne af- eller bekræfte det på baggrund af konkret evidens, og det er også derfor, jeg tager det forbehold at sige, at jeg i hvert fald godt kan se, at der kan være nogle elementer, nogle mulige scenarier, hvor det ikke nødvendigvis er dansk arbejdskraft, som ordningen tilgodeser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-04:
Nej, jeg kan heller ikke garantere, at det alene er dansk arbejdskraft, der har gavn af boligjobordningen, men det er trods alt små lokale projekter, der ikke kommer i kæmpe udbud, hvor det er udenlandske selskaber, der kan vinde projektet, eller store danske selskaber, der vinder eller ansætter udenlandsk arbejdskraft via underleverandører.
Hvis man skal have malet carporten eller lige skal have skiftet et vindue, går man typisk til den lokale tømrermester og laver ikke det udbud, hvor udlændinge vinder udbuddet.
Og de har nok heller ikke den store interesse i at byde på det, fordi det er så små projekter.
Derfor er min logik jo, at boligjobordningen er supergod, fordi det er en understøttelse af dansk beskæftigelse, mens de store projekter som f.eks. et Femern Bælt-projekt betyder, at der kommer rigtig mange, som ikke er danskere, til at arbejde på det.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Jeg vil godt lige starte med at gentage, at når hr. Dennis Flydtkjær siger, at der er en effekt i forhold til sort arbejde, så er det ikke noget, Rockwool Fonden har kunnet påvise at der er en signifikant effekt i forhold til – bare lige for at få det slået fast endnu en gang.
Spørgsmålet om, hvem der bliver ansat i virksomhederne, kan jo være relativt vanskeligt at besvare med stor sikkerhed.
Jeg har i hvert fald ikke belæg for at kunne udtale mig om, om det alene er danske medarbejdere, der bliver ansat i virksomheder, eller om der også er udenlandsk arbejdskraft, som bliver ansat.
Det, jeg dog ved, er, at for den del, der handler om fritidshuse, er der en del af de opgaver, som man har haft mulighed for at få tilskud til, som i hvert fald med sikkerhed bliver udført i udlandet, fordi der jo også er mulighed for at få fradrag for de forbedringer, som man måtte foretage i et udenlandsk fritidshus efter de regler, der nu er.
Så jeg tror ikke, man entydigt kan sige, at det alene er dansk arbejdskraft, som bliver tilgodeset med ordningen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-04:
Boligjobordningen har jo mange positive effekter.
Bl.a. mindsker den sort arbejde, den holder hånden under beskæftigelsen, og noget, jeg synes er vigtigt, er, at det typisk er dansk beskæftigelse, den sætter gang i.
Vi ser jo jævnligt, når der kommer de her store anlægsinvesteringer fra stat, regioner og kommuner, at det typisk er nogle udenlandske ansatte, der kommer til at arbejde på dem.
Der vil jeg bare høre, om ministeren ikke er enig i, at når det typisk er små projekter, som det er med boligjobordningen, så vil det hovedsagelig være den lille lokale tømrermester, som får gavn af ordningen, som måske gør, at han kan ansætte en lærling.
Eller det kan have andre positive effekter – modsat ved de store offentlige investeringer, som regeringen er fortaler for, hvor det typisk er udenlandsk arbejdskraft, der bliver ansat.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Det kan jo så også skyldes, at man har en anden måde at indrette sit boligbeskatningssystem på.
At der kan være en sammenhæng dér, skal jeg ikke kunne afvise.
Men der er jo ikke nogen naturlov, der siger, at fordi de har en anden ejendomsbeskatningsform og en anden måde at give sådan nogle fradrag på i et andet land, så skal man partout lægge sig op ad det.
Og jeg har i hvert fald ikke hørt nogen, der argumenterer for, at vi skal have et boligbeskatningssystem i Danmark, der ligner det svenske.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Det her er støtte til forbrugerne, til hr. og fru Danmark – 500.000 af slagsen.
Det er immer væk trods alt en sjat, som har benyttet sig af ordningen, og det har været en kæmpe gevinst for rigtig mange danske familier i hele Danmark og i alle lag i det danske samfund.
I Sverige, hvor de jo har oplevet, at der blev udskrevet valg i går, har de, indtil videre i hvert fald, en provisorisk socialdemokratisk regering, som har fremlagt et finanslovsforslag, og i forhold til det finanslovsforslag i Sverige kan man konstatere, at boligjobordningen i Sverige, som er meget mere attraktiv end i Danmark, har de valgt at fastholde.
Og det har de – hvis man læser, hvad de svenske socialdemokrater skriver – fordi det genererer rigtig mange arbejdspladser, og fordi det flytter sort arbejde til hvidt.
Der har man en bedre ordning i Sverige.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om man ikke også skeler lidt til Sverige, hvor de har gjort sig nogle erfaringer, hvor de har empirien i orden, og hvor de svenske socialdemokrater også dokumenterer, at det altså giver arbejdspladser, og at det flytter massivt meget sort arbejde til hvidt.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Jeg bliver altså nødt til at anfægte det argument, at det her i signifikant grad skulle være med til at flytte problemstillingen omkring sort arbejde.
Jeg ville ønske, det var sådan, at vi kunne konkludere, at den ordning her faktisk havde en effekt, der gik i den retning.
For så ville vi også have et konkret værktøj, og også et argument, i forhold til ordningen på det punkt.
Jeg skal da ærligt indrømme, at jeg er en lille smule skuffet over, at det netop qua Rockwool Fondens analyser har vist sig, at der faktisk ikke er en effekt, som er signifikant i forhold til sort arbejde.
Det påviser Rockwool Fonden så at der ikke er.
Men vi må også sige, at regeringen jo har sat gang i mange initiativer.
Der er et meget højt niveau i offentlige investeringer, og det kan man også se af beskæftigelsesgraden i byggeriet.
Og så må jeg sige, at jeg ikke kender nogen brancher, som ikke godt kunne tænke sig at have noget direkte eller indirekte statsstøtte.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Alle organisationer uden undtagelse, også fagforeningerne inden for de pågældende erhverv, siger, at nedlæggelsen af boligjobordningen vil medføre tab af rigtig mange arbejdspladser.
De skønner selv i branchen, at det er 5.000 arbejdspladser, og nu nævner ministeren selv, at det er mellem 1.000 og 1.500 – det har regeringen regnet sig frem til.
Men uanset hvad ligger det i det spændingsfelt.
Hvad vil regeringen gøre for at berolige de håndværkere derude og sige: Vi har noget andet til jer; vi skal nok sørge for, at der er et marked for at flytte noget sort arbejde til hvidt, så der også er beskæftigelse til håndværkerne, til svendene, så der bliver taget nogle elever ind, og så man ikke mister de arbejdspladser?
For det vil være realiteten, når regeringen nu afskaffer den her ordning – flere tusinde vil blive arbejdsløse, og mange håndværkere vil miste deres eksistensgrundlag og måske blive tvunget til at lukke.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Tak for det.
Som Dansk Folkepartis ordfører, hr. Dennis Flydtkjær, var inde på, er det jo rigtigt nok, at boligjobordningen har været populær blandt mange og er blevet brugt af mange borgere.
Jeg har selv brugt ordningen.
Det anfægter vi ikke.
Jeg tror også, det er blevet lidt af en myte, at vi i regeringen skulle være imod boligjobordningen.
Det er heller ikke rigtigt.
Det handler jo altid om en prioritering.
Når vi er imod at videreføre boligjobordningen, er det ud fra initialbetingelserne.
Det, der var ved det, var, at ordningen blev indført som en forsøgsordning, som en midlertidig ordning, og det var ikke vores hensigt, at den skulle gøres permanent.
Vi føler ikke, at der er samme behov for ordningen nu, som da den blev indført.
Vi mener nu, at der er andre ting, vi hellere vil prioritere på de samfundsøkonomiske politikområder.
Vi fører en økonomisk ansvarlig politik, og vi har gennemført en lang række gode initiativer for erhvervslivet og for skatteborgerne, og i den løbende prioritering har vi valgt ikke at videreføre boligjobordningen.
Der har været snak om beregninger og om forskellige elementer af det.
Det vil jeg ikke gå ind i her.
Men det kan man selvfølgelig stille spørgsmål til.
Som sagt kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Jeg vil først gerne kvittere for, at den radikale ordfører siger, at der er pæne ting at sige om boligjobordningen.
Det er jeg da glad for at høre.
Det er jo rigtigt.
Det er fuldstændig korrekt.
Så vil jeg bare høre: Hvilke initiativer er der i regeringens finanslovsaftale med SF og Enhedslisten, som har den samme positive effekt på beskæftigelsen, som en fortsættelse af boligjobordningen ville have?
Jeg kvitterer for, at SF siger, at grundtanken i boligjobordningen jo ikke er fremmed for SF.
Det glæder mig.
På sin vis er det jo ikke nogen overraskelse, fordi SF var med til at støtte forslaget, da VK-regeringen indførte den i 2011, og var med, da den blev forlænget med vækstaftalen, men SF har jo så lavet en finanslovsaftale, hvor den så ikke er med.
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at det jo er de mest velstående, der mest bruger den.
Jeg håber bare for god ordens skyld, at fru Lisbeth Bech Poulsen kan bekræfte, at ud af de godt 550.000 danskere, der har benyttet ordningen, er det 310.000 personer, som har en indkomst op til 350.000 kr., som har benyttet ordningen.
Det vil altså sige, at mere end halvdelen af dem, der har benyttet boligjobordningen, har en indkomst på under 350.000 kr.
Jeg skal bare høre, om fru Lisbeth Bech Poulsen vil betragte dem som særlig velhavende.