Astrid Krag (SF), 2010-04-08:
Jeg må jo være enig med den socialdemokratiske ordfører, der var heroppe, i, at det her er sådan lidt en deja-vu-diskussion at have.
Det er jo ikke så lang tid siden, vi diskuterede loft over egenbetaling i plejebolig – L 163 hed det.
Vi sagde dengang, at vi sådan set egentlig også syntes, at den bestemmelse skulle gælde for udbragt mad, altså for mad, som ældre får i egen bolig.
Og her står vi så i dag.
Så præciserer det her forslag også, at tilbud om madservice er en selvstændig ydelse på linje med personlig og praktisk hjælp i hjemmet, og så ændres beregningsgrundlaget fra udgiftsprincippet til et omkostningsbaseret regnskabsprincip.
I SF er vi grundlæggende positive over for lovforslaget.
Vi ved, hvor vigtigt det er, at ældre borgere sikres sund kost.
Vi ved også, at det er et stort problem for ældre, som lever af deres pension, at madpriserne stiger og stiger.
Ikke nok med at priserne for kommunal ældremad er fordoblet på 10 år, der har også hidtil været ret store forskelle i madpriserne fra kommune til kommune.
Og det forslag her giver altså en sikkerhed for mere ensartede prisvilkår.
I en tid, hvor kommunerne oplever en stadig mere presset økonomi, bl.a. som følge af regeringens skattestop, den økonomiske krise og den demografiske udvikling, er der mere end nogen sinde behov for et loft over prisen på udbragt ældremad.
I den sammenhæng vil jeg da sige, at jeg synes, det er fint at se, at man i fastsættelsen af prisloftet har lagt sig på det niveau, som også kommunerne selv i KL's kortlægning af området har fundet frem til er det, som man lokalt har vurderet er det rimelige niveau for egenbetaling.
Og jeg synes, at det skal signaleres meget tydeligt, når det her bliver meldt videre ud til kommunerne, at der er tale om et loft; maden må altså meget gerne være billigere.
Så kan det bekymre – og det er der også flere af høringsparterne, der kommer ind på – at der i lovforslaget ikke bruges mere krudt på kvaliteten af ældremaden.
DANSKE ÆLDRERÅD, Ældre Sagen, FOA, Kost & Ernæringsforbundet er blandt dem, der udtrykker bekymring for, om indførelsen af det centrale prisloft kan få konsekvenser for kvaliteten af maden.
Mad er helt grundlæggende for alle menneskers trivsel, men i takt med at vi bliver ældre, bliver det kun vigtigere, hvad det er for noget mad, vi får.
De ernæringsmæssige aspekter kan jo betyde forskellen på sygdom og mistrivsel eller sundhed og en god hverdag for mange ældre.
Og derfor må det tages alvorligt, og ministeren burde måske overveje at kigge på det, når det helt eksplicit problematiseres, at man f.eks. kun inkluderer hovedret, når netop muligheden for en biret kan være afgørende for, at den ældre småtspisende får de ting, han eller hun ernæringsmæssigt har brug for.
Man kunne også tage Ældre Sagens meget konkrete forslag om, at det skrives ind i loven, at kvalitetskravene til kommunerne skal efterleve gældende ernærings- og kostråd med det formål at sikre ydelsens kvalitet, altså så det bliver gjort mere eksplicit, end det er i det lovforslag, der ligger nu.
Herudover er det selvfølgelig helt afgørende, at kommunerne kompenseres for prisloftet økonomisk.
Det kan vi måske allerede i dag få en garanti fra ministeren om at de vil blive, og vi kan måske også få en garanti fra ministeren om, at det her ikke bliver en del af den nulvækstramme, der er meldt ud.
I SF er vi altså samlet set positive.
Vi kunne godt tænke os, at der blev kigget på de konkrete forslag om at sikre kvaliteten af ældremaden, ligesom vi selvfølgelig skal følge op på hele den her diskussion om kommunernes økonomiske kompensation og spørgsmålet om nulvækst.
Men ellers ser vi frem til udvalgsbehandlingen og regner med at stemme for forslaget.