runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2013-03-15:
Der er en lang række bestemmelser i det her lovforslag, som styrker gennemsigtighed, kontrol, fælles regler og minimumsregler.
Alle den slags tiltag støtter vi selvfølgelig.
Men som jeg prøvede at sige før, har vi ikke noget ønske om at fremme, at der er finansielle virksomheder, der arbejder hen over grænserne, dels fordi det altid vil betyde øgede muligheder for, at dem, der vil misbruge reglerne, gør det, dels fordi myndighedskontrollen glider os af hænde, når det er en udenlandsk baseret finansiel virksomhed, der opererer i Danmark.
Nu nævnte jeg før, at det jo kunne være fonde, der er etableret i Letland, Grækenland eller Spanien.
Det er som sagt før ikke for at hænge de lande ud, men det kan godt være, at der er langt fra deres virkelighed og deres mulighed for at kontrollere fondes måder at agere på og så til det, vi synes er fornuftigt og rigtigt i Danmark.
Jeg kan godt nævne nogle andre eksempler på problemerne, ved at man får myndighederne i et land til at kontrollere aktiviteten i et helt andet land.
Vi kan bare tage Nordea, altså landets næststørste og måske snart største bank.
Den bliver kontrolleret af myndighederne i Sverige, og som den socialdemokratiske ordfører sagde, er de nok meget nøjeregnende i Sverige – det tror jeg gerne – men de er nok mest nøjeregnende med det svenske, og hvis nu Nordea kommer ud i en stor krise, hvad tænker de så mest på: Nordeas aktiviteter i Sverige, eller Nordeas aktiviteter i Danmark?
Jeg er ikke spor i tvivl om, hvordan man vil agere.
Jeg har aldrig forstået, at Nordeas filialer i Danmark ikke skulle være underlagt det danske Finanstilsyn, men det er jo ikke tilfældet.
Det har så været det danske Finanstilsyn, der har skullet kontrollere, om Danske Bank optrådte forsvarligt, anstændigt og ordentligt på det irske marked.
Det er der meget der tyder på at de ikke gjorde, for de havde bare så travlt med at ekspandere, at jeg vil sige, at alt det andet ikke blev kontrolleret.
Derfor var det jo ikke godt for irerne, for det har været med til at gøre krisen i Irland så meget desto større, at Danske Bank ikke forvaltede deres filialer i Irland særlig godt – for at sige det mildt – men kun tænkte på, hvordan de kunne ekspandere og tjene flest mulige penge.
Det mener jeg sådan set var skidt for Irland.
Det var så også skidt for Danmark.
Det er jo grunden til, at Danske Bank har haft de kolossale underskud, som også belaster danske skatteydere, men det er en anden historie.
Jeg vil bare sige til ministeren, at det er noget af det, vi gerne vil have gravet i under udvalgsarbejdet.
Hvad er konsekvenserne af at fremme etableringen og driften af finansielle virksomheder på tværs af grænser, herunder konsekvenser i forhold til kontrollen?
Jeg vender selvfølgelig tilbage til at sige, at det, der indebærer øget gennemsigtighed, stærkere regler, og det, der er hovedsigtet med det her lovforslag, er vi selvfølgelig positive over for.
Men jeg er ikke sikker på, at vi i dag er i stand til at sige, hvad vi stemmer, når det kommer dertil.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Jeg står ikke og kryber sammen.
Jeg står og hviler mig lidt under ordførerens lange spørgsmål.
Jeg synes, det pinlige består i noget andet.
Hvis man vil citere og referere, hvad en ordfører har sagt her i salen, så synes jeg, det er en rigtig god idé at citere og referere noget, som den ordfører rent faktisk har sagt.
Og det er ikke det, hr. Eyvind Vesselbo har beskæftiget sig med i sit spørgsmål, og derfor er der sådan set ikke nogen grund til at gå længere ind i det.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-03-15:
Formålet med lovforslag L 176 er jo at nyaffatte lov om investeringsforeninger m.v., så loven alene regulerer danske og udenlandske institutter, som foretager kollektiv investering i værdipapirer, de såkaldte UCITS.
Den gældende lov om investeringsforeninger regulerer på nuværende tidspunkt også bl.a. specialforeninger og hedgeforeninger.
Disse foreninger foreslås som bekendt omfattet af forslag til lov om forvaltere af alternative investeringsfonde, den omtalte L 175, og det er baggrunden for forslaget om at nyaffatte loven.
Lovforslaget er struktureret på samme måde som den gældende lov om investeringsforeninger og indeholder ikke væsentlige materielle ændringer af gældende regler for danske investeringsforeninger, ligesom der ikke gennemføres nye EU-regler på området.
Alle gældende regler om investorbeskyttelse, tilladelse til at drive virksomhed med kollektiv investering, generalforsamling, ledelse, oplysningsforpligtelser, årsrapporter, ophør, tilsyn, straf m.m. foreslås således opretholdt.
Hovedparten af lovbestemmelserne i forslag til lov om investeringsforeninger, L 176, træder i kraft den 22. juli 2014.
Enkelte lovbestemmelser, særlig overgangsbestemmelserne, træder i kraft den 22. juli 2013.
Overgangsbestemmelserne skal sikre, at specialforeninger, hedgeforeninger, professionelle foreninger m.m. får tid til at ændre deres virksomhed og vedtægter, så de kan ændre status til kapitalforeninger.
Kapitalforeninger er reguleret i forslag til lov om forvaltere af alternative investeringsfonde.
Samtidig med forslag til lov om investeringsforeninger m.v. fremsættes følgelovforslaget L 177.
Følgelovforslaget indeholder alene konsekvensændringer af lov om finansiel virksomhed og forskellige andre love for at sikre, at forsikringsselskaber og pensionskasser, Arbejdsmarkedets Tillægspension, Lønmodtagernes Dyrtidsfond, Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring og firmapensionskasser, bevarer deres nuværende investeringsmuligheder, uanset at specialforeninger ikke længere reguleres i lov om investeringsforeninger m.v.
Med de ord ser jeg frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Andreas Steenberg (RV), 2013-03-15:
Ja, det går lidt for hurtigt for De Radikale.
Det er jo en konsekvensrettelse i forhold til det lovforslag, vi har førstebehandlet.
L 175 er et forslag til en ny lov, som regulerer alternative investeringsforeninger, og derfor er vi nødt til at rette i den eksisterende lovgivning om investeringsforeninger og simpelt hen skrive de alternative investeringsforeninger ud og kun have de almindelige investeringsforeninger i den her lovgivning, og det er det, L 176 og 177 handler om.
Det kan vi selvfølgelig støtte op om, og jeg vil referere til gennemgangen af det forrige lovforslag, hvor jeg redegjorde for, hvorfor vi støtter forslaget til en ny lov, som altså betyder, at vi er nødt til at konsekvensrette den nuværende lov om investeringsforeninger.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-03-15:
Det var vi positive over for af mange forskellige årsager, og derfor kan vi naturligvis også støtte L 176 og L 177.
Mette Bock (LA), 2013-03-15:
Tak for det.
L 176 og L 177 betragter vi som en konsekvens af det foregående lovforslag, og derfor vil jeg nøjes med at sige, at lovforslaget jo er struktureret på samme måde som den gældende lov om investeringsforeninger m.v., og Liberal Alliance er derfor positive.
Frank Aaen (EL), 2013-03-15:
Som andre har sagt, er det her jo følgelovgivning til det lovforslag, vi lige har behandlet, og derfor vil det også være helt naturligt – og sådan vil det være for Enhedslistens vedkommende – at stillingtagen til de her to lovforslag afhænger af vores endelige stillingtagen til det foregående lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-03-15:
Som jeg nævnte under behandlingen af L 175, mener vi faktisk i Dansk Folkeparti, at det ville have været ganske velfungerende, hvis vi havde valgt at behandle de to forslag L 176 og L 177 samtidig med L 175, for det er altså tre lovforslag, som er strikket godt og grundigt sammen.
Jeg finder ikke nogen anledning til at kommentere yderligere, andet end at vi kan støtte lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2013-03-15:
Det er jo ganske rigtigt, at både L 176 og L 177 er konsekvensforslag af L 175.
Det sker for L 176's vedkommende som konsekvens af forslaget om, at specialforeninger, hedgeforeninger og de såkaldte fåmandsforeninger ikke længere skal være omfattet af loven om investeringsforeninger, men derimod skal indgå under den nye lov om forvaltningen af alternative investeringsforeninger, herunder udgår Erhvervsstyrelsens hjemmel til at registrere professionelle foreninger og ikkegodkendte fåmandsforeninger sammen med reguleringen af de såkaldte andre kollektive investeringsforeninger.
Lovforslaget medfører imidlertid konsekvensændringer af andre love, og det er så dem, der er omfattet af L 177, som også min kollega fra Venstre har gennemgået.
Hvad angår det, er det fremsat for at imødekomme forslag fra branchen, hvori det foreslås, at forsikringsselskaber, pensionskasser, Arbejdsmarkedets Tillægspension, Lønmodtagernes Dyrtidsfond, Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring og firmapensionskasser kan fortsætte med at investere som hidtil i specialforeninger, professionelle foreninger og fåmandsforeninger.
I forhold til det er det bare at sige, at det med lovforslaget sikres, at Finanstilsynet på en række områder kan videregive relevante fortrolige oplysninger til Det Systemiske Risikoråd, som vi jo for nylig har fået etableret, og som kommer til at spille en væsentlig rolle for at undgå fremtidige alvorlige systemiske problemstillinger i forhold til dansk økonomi, sådan at vi eksempelvis undgår gentagelser og fejl af den type, som fandt sted under den tidligere regering.
Socialdemokraterne kan samlet set støtte både L 176 og L 177, og jeg skal meddele fra SF's ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at også SF kan støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2013-03-15:
Tak for ordet.
Det her lovforslag fra erhvervsministeren, L 176, som vi nu skal drøfte, sambehandles med L 177.
Det lovforslag skal vi behandle som en konsekvens af den foregående sag, lovforslag nummer L 175 om implementering af EU-direktivet med henblik på at skabe transparente og ensartede regler for investeringsområdet.
Formålet med det her lovforslag, L 176, er alene at revidere gældende lov om investeringsforeninger m.v., som fremover alene skal regulere danske institutter for kollektiv investering i værdipapirer.
Det betyder, at loven fremover alene omfatter investeringsforeninger, selskaber for investering med kapital, der er variabel – de såkaldte SIKAV'er – og værdipapirfonde.
Derudover indeholder lovforslaget en præcisering i forhold til udenlandske institutter, som beskæftiger sig med kollektiv investering i værdipapirer.
Det præciseres, at disse institutter kun reguleres efter lovforslaget i forhold til deres markedsføring i Danmark.
I virkeligheden tilføjer det her lovforslag ikke væsentligt nyt.
Gældende bestemmelser i lov om investeringsforeninger bliver blot overført til denne lov, og bestemmelserne, reglerne, videreføres som sådan uændret.
Det betyder, at investorbeskyttelse, tilladelse til at drive virksomhed, regler om generalforsamling, ledelse, investeringsbegrænsninger, oplysningsforpligtelser, årsrapporter, ophør, tilsyn og straf m.v. videreføres fuldstændig uændret.
Der foreslås altså ikke væsentlige materielle ændringer i forhold til den nuværende lovgivning.
Lovforslaget præciserer, at der ikke gennemføres nye EU-direktiver for de såkaldte danske UCITS'er, det vil sige investeringsforeninger, selskaber for investering af kapital, der er variabel – altså SIKAV'erne – og værdipapirfonde.
Vi er – jeg havde nær sagt naturligvis – positive over for det her forslag.
Det er som sagt en konsekvens af den foregående lovbehandling, og derfor er vi velvillige over for det af erhvervsministeren stillede forslag.
Frank Aaen (EL), 2013-03-15:
Jamen det var, fordi jeg blev gjort opmærksom på, at jeg var lige hurtig nok med at nævne Nordea.
Da det er et dansk indregistreret aktieselskab, er det underlagt det danske finanstilsyn – det vidste jeg godt.
I de tilfælde, hvor der er tale om filialer, er det moderlandets finanstilsyn, der har ansvaret.
Det var bare for at præcisere det, inden Nordea ringer mig op og skælder ud.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-03-15:
Forslaget her, som implementerer et direktiv, som i øvrigt også blev behandlet under VK-regeringen, da jeg var minister, bakker jo netop op omkring de ting.
Så til den lidt teoretiske diskussion, jeg hørte, da f.eks. DF's ordfører spurgte Venstres ordfører, kan jeg sige, at det historiske er sådan, at regeringen bakkede op om det direktivforslag.
VK-regeringen bakkede op om det.
Og det er så det, som vi jo bl.a. diskuterer i dag.
Hvorfor støtter Det Konservative Folkeparti så forslaget her?
Det gør vi, fordi det vil give øget tryghed for køberne, forbrugerne, og det vil give mere konkurrenceudsættelse, og det vil sige, at det giver et mere rent marked, hvor man kan gå ind og vælge forskellige produkter fra forskellige rådgivere.
Derfor kan vi fra Det Konservative Folkepartis side støtte forslaget.
Mette Bock (LA), 2013-03-15:
Jeg takker for belæringen fra hr. Benny Engelbrecht.
Som jeg sagde i min ordførertale, er vi positive, men derfor har vi alligevel en række spørgsmål, som vi synes det er vigtigt at få uddybet i den kommende udvalgsbehandling.
Og det bliver jeg nødt til at fastholde.
Benny Engelbrecht (S), 2013-03-15:
Det er bare et lille simpelt spørgsmål, fordi ordføreren gør opmærksom på lovforslagets kompleksitet.
Nu er det jo ikke nødvendigvis sådan, at et højt antal af paragraffer er ensbetydende med, at et lovforslag er meget omfattende i sin virkning.
Det er jo lidt forskelligt, men det er nu ligegyldigt, det er en mere filosofisk diskussion.
Jeg skal bare lige vide, om det ikke er sådan, at Liberal Alliance igennem Europaudvalget har støttet det direktivforslag, som ligger til grund for det her lovforslag.
Det er jo sådan, at det er en fuldstændig direktivnær tillempning af lovgivningen, som er foretaget.
Så grundlæggende bør det vel være sådan, at hvis man har støttet et direktiv i dets udformning – hvor komplekst det så end måtte være – kender man vel også, kan man sige, den grundlæggende præmis for den lovgivning, som skal behandles.
Mette Bock (LA), 2013-03-15:
Jeg vil godt endnu en gang indlede med at protestere over, at vi her står med et lovforslag, som fylder 315 sider.
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Det er muligt, at jeg hverken har uddannelsesmæssig eller erfaringsmæssig baggrund til at kunne gennemskue det her, men jeg tror også, det vil være tilfældet for andre af Folketingets medlemmer, og i hvert fald synes jeg, at man i forhold til borgerne bare ikke kan være det her bekendt.
Alene det forhold, at det faktisk i flere af høringssvarene bliver anført, at man ikke på baggrund af selv de her 315 sider kan afgøre, om man er omfattet af forslaget eller ej, bør jo sige noget om problemets omfang.
Lovforslaget sigter mod at implementere det såkaldte FAIF-direktiv, som også bliver kaldt for kapital- og hedgefonddirektivet i dansk lovgivning.
Det vil, som også flere ordførere har udtrykt, betyde, at specialforeninger, hedgeforeninger, professionelle foreninger, fåmandsforeninger og andre kollektive investeringsordninger fremover vil blive omfattet af den generelle regulering på lige fod med andre alternative investeringsfonde.
Men det medfører faktisk en række temmelig væsentlige nye administrative byrder, der i forslaget er opgjort til overgangsomkostninger på ca. 52 mio. kr., og nye årlige omkostninger svarende til ca. 220 mio. kr.
Vi noterer os også, at det, som hedder Danish Venture Capital and Private Equity Association, DVCA, i deres høringssvar anfører, at lovkomplekset er administrativt byrdefuldt, omkostningsfuldt og konkurrencehæmmende, og at det ikke mindst vil kræve tid på bekostning af det, som er vigtigst for investorerne og deres kapital- og venturefondspartnere, nemlig porteføljepleje af deres investeringer.
Der ligger også i forslaget en række bemyndigelser til Finanstilsynet.
Det er vi ikke bare, når de bliver givet til ministre, men det er vi også, når de bliver givet til andre institutioner.
På den anden side tror vi faktisk også, at man kan forvente en række gevinster i kraft af fælleseuropæiske regler.
Det er generelt Liberal Alliances holdning, at man i så høj grad som muligt skal forsøge at sikre danske virksomheder lige konkurrencevilkår med andre europæiske virksomheder.
Jeg synes, det har været interessant at lytte til diskussionen her i salen.
Nogle går ind for forslaget, fordi det vil hæmme konkurrencen i markedet; andre går ind for forslaget, fordi det vil styrke konkurrencen.
Vi tror, at det samlet set vil styrke konkurrencen, og derfor er vi som udgangspunkt positive over for forslaget, men vi har en række spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret i udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2013-03-15:
Jamen jeg er helt opmærksom på, at der er godkendelseskrav, og jeg tror også, at en af ordførerne tidligere i talerrækken var inde på, at der skulle være et godkendelseskrav.
Men det er jo ikke det samme, som at myndighederne også har kontrollen med aktiviteten, herunder jo – og det har de i hvert fald ikke – mulighed for at kontrollere, om moderselskabet, det kontrollerende selskab, har orden i finanserne.
Det er derfor, at jeg mener, at det er et problem.
Jeg ved det faktisk ikke, men jeg går ud fra, at Nordeas afdeling i Danmark også skal godkendes af de danske myndigheder.
Men det ændrer ikke ved kontrollen med filialen i Danmark og kontrollen med moderselskabets måde at agere på, og om de er de rene spekulanter, eller om de er nogle, der prøver at lave noget samfundsnyttig virksomhed, som jo godt kan ske – også i den finansielle sektor.
Det er jeg altså ikke tryg ved.
Men vi borer videre i det, for jeg synes, at det er en alvorlig problemstilling, og jeg tror i virkeligheden, at de fleste herinde er enige i, at det er en vigtig problemstilling.
Benny Engelbrecht (S), 2013-03-15:
Nogle gange er det jo en fordel lige at kunne nå at gå lidt i dybden med nogle af de problemstillinger, der kan være.
Der er også grænser for al den paratviden, man kan have med på talerstolen, og det ved hr. Frank Aaen naturligvis også.
Nu fik jeg lige muligheden for at gå i dybden og kan se, at udenlandske investeringsfonde, som vil sælge til hr. og fru Jensen i Danmark, faktisk skal godkendes af det danske Finanstilsyn for at kunne operere i Danmark.
Det er jo i hvert fald en af de problemstillinger, som hr. Frank Aaen har nævnt her i salen i dag, så jeg tænker, at det er værd at give den bemærkning videre til hr. Frank Aaen, men også, at jeg går ud fra, at for den del af lovforslaget kan vi sådan lidt imødegå nogle af de bekymringer, som også Enhedslisten har i forhold til det.
Lars Barfoed (KF), 2013-03-15:
Det ville jo altid være godt med en lavere licens.
Tænk, hvis der ikke var noget, der kostede penge i denne verden, så ville det være godt.
Vi skal betale noget for de medier, vi har.
Det afgørende for os er, at der er en fornuftig balance, som jeg sagde, nemlig at vi har et Danmarks Radio, som er en samlende, national, kulturpolitisk faktor med en public service-forpligtelse, men i balance med, at der skal være plads til andre medier.
Det synes vi er nået med den medieaftale, vi har indgået, og derfor står vi selvfølgelig ved den licens, som så også i sidste ende er udtryk for det.
Vi har ikke planer om, at den skal stige.
Kan det blive billigere, er det jo kun godt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
Jeg skal bare spørge hr. Lars Barfoed: Ønsker Det Konservative Folkeparti en lavere licens, end der er nu?
Per Clausen (EL), 2013-03-15:
Det er altid spændende, om man, hvis man lytter til, hvad man selv siger, ville kunne forstå det.
Det har jeg eksperimenteret med nogle gange, hvor Venstrefolk har sagt, at det var uforståeligt, hvad jeg sagde, og det er altid lykkedes mig selv at forstå det bagefter.
Men det beviser ingenting.
Jeg kan bare sige til hr. Michael Aastrup Jensen, at Enhedslisten i grunden ikke har kæmpet ret hårdt for det her, for det lå jo i regeringens oprindelige udspil, så vi har bare sagt, at det var en god idé, at det blev stående.
Jo, jeg mener stadig væk, det har en betydning, at vi nu ved, at i de produkter, som Danmarks Radio producerer, og som Danmarks Radio viser på Danmarks Radios kanaler, er der ikke produktplacering.
Jeg er så enig i, at det heller ikke i det her tilfælde er lykkedes Enhedslisten at sætte sin politik hundrede ti procent igennem og slet ikke på verdensplan.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-03-15:
Jamen hvis det alligevel ikke rigtig har nogen virkning, og hvis vi alligevel bliver mødt med produktplacering bare via udenlandske tv-produktioner, hvorfor i alverden har man så fra ikke mindst Enhedslistens side kæmpet så markant for at få den her indskrænkning, som jo ene og alene vil betyde én ting, nemlig at danskproduceret tv nu vil få færre penge at lave tv for, fordi de ikke kan få indtægterne fra produktplaceringen med?
Jeg forstår det ikke, og jeg tror heller ikke, at hr. Per Clausen, hvis han lige lyttede til, hvad han sagde, selv ville kunne forstå det.
Per Clausen (EL), 2013-03-15:
Jeg tror, at man nogle gange må forholde sig til den virkelighed, man befinder sig i, og så opnå de bedste resultater, som kan håndteres.
Det er det, vi har gjort her ved at sige, at når der er tale om produkter, som produceres af Danmarks Radio og vises i tv, så ved man nu, at der ikke er skjulte reklamer i det.
Hvis der er tale om produkter, der stammer fra andre lande, så kan man ikke vide det med sikkerhed.
Man kunne måske snarere være fuldstændig sikker på, at det er der.
Jeg tror, at man må se i øjnene, at problemet med at vedtage, at man ikke må vise nogen som helst programmer eller film i dansk tv, hvor der er produktplacering i, ville blive en alt for stor indskrænkning i Danmarks Radios mulighed for at vise folk de ting, som de har en vis forventning om bliver vist i Danmarks Radio.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-03-15:
Tak for det.
Jeg kunne forstå på hr. Per Clausen, at han er glad for den indskrænkning, der er i forbindelse med produktplacering.
Så er mit spørgsmål til ordføreren: Synes ordføreren ikke, det er lidt absurd, at vi er i en situation, hvor Danmarks Radio stadig køber udenlandsk tv-produktion, hvor der forekommer produktplacering, samtidig med at danskproduceret tv ikke kan blive lige så dyre produktioner, fordi produktplaceringen ikke kan være en del af den økonomi?
Eller betyder det, at hvis Enhedslisten havde magt, som de havde agt, så ville man heller ikke kunne få lov til fra Danmarks Radios side at købe udenlandsk tv-produktion, hvis der var produktplacering i?
Per Clausen (EL), 2013-03-15:
Altså, det, som vi foreslog i forhandlingerne, var, at der skulle være en formulering, som holdt sig til, at det sådan var den danske kulturarv i al almindelighed, der skulle indgå.
Der ville den kristne del jo også komme med, så jeg er ikke sikker på, at den diskussion, der har været om det, helt har det indhold, som man somme tider kan få indtryk af, når man ser på den ophidselse, der har været i diskussionen.
Men jeg anerkender helt og fuldt, at det er et af de fingeraftryk, Dansk Folkeparti har sat på aftalen.
Og jeg vil bare sige, at det betragter jeg ikke som noget tilbageskridt, det betragter jeg som status quo og som et status quo, som Danmarks Radio indtil nu har håndteret, synes jeg, på en god og tilfredsstillende måde, og det er jeg sikker på man også vil fremadrettet.
Morten Marinus (DF), 2013-03-15:
Jamen det er jo korrekt.
Men det er vel også korrekt, at Enhedslisten helst havde set, at DR ikke skulle fastholdes på det krav om den kristne kulturarv og formidlingen af den.
Er det ikke rigtigt?
Per Clausen (EL), 2013-03-15:
Der er enkelte elementer i aftalen, som er status quo.
Et af de områder, hvor det er status quo, er jo et, som hr. Morten Marinus har brugt meget energi på, nemlig at sikre, at formuleringen vedrørende den kristne kulturarv blev bevaret på præcis samme måde, som der stod i den gamle aftale, som Dansk Folkeparti indgik med de øvrige højreorienterede partier på et tidligere tidspunkt.
Det var ikke det, vi ønskede, men det er jo ikke noget tilbageskridt, fordi det bare konstaterer, at det bliver ved med at være, som det var.
Morten Marinus (DF), 2013-03-15:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hr. Per Clausen, om jeg hørte rigtigt i ordførerens indledning, med hensyn til at Enhedslisten synes, at overordnet set – jeg tror faktisk, han sagde i al henseende – er det hele godt i det her forslag.
Var det rigtigt hørt, at det hele var fremskridt – jeg tror ovenikøbet, det var det, ordføreren sagde?
Det vil jeg godt lige have bekræftet.