Liselott Blixt (DF), 2010-05-07:
Forslaget drejer sig om et spørgsmål, vi længe har diskuteret, og man er nu kommet med et beslutningsforslag om, hvor længe man som borger skal vente for at komme til en behandling i det offentlige sundhedssystem.
Patienten har ret til at vælge et privat tilbud, hvis ventetiden på sygehusbehandling i det offentlige overstiger 1 måned.
Retten gælder for alle patienter, der har ventet eller vil komme til at vente mere end 1 måned på somatisk behandling på det offentlige sygehus.
Før var et stort flertal af befolkningen tvunget til at vente på behandling, mens økonomisk velbeslåede kunne betale sig fra at stå i kø ved at købe behandling på private sygehuse eller i udlandet.
Siden har over 300.000 benyttet det udvidede frie sygehusvalg og fravalgt lang ventetid på behandling på det offentlige sygehus.
Det, forslagsstillerne vil lave om på, er ventetiden, som de vil øge fra 1 måned til 2 måneder, alt efter hvor alvorlig lidelsen er.
Der skal udarbejdes en positivliste over, hvilke sygdomme der kan vente, og den liste kunne jeg nu godt tænke mig at se.
Men jeg er bange for, at man generaliserer.
En dårlig skulder, smerter i ryggen: Nåh ja, vent 2 måneder.
Desværre, det var kræft; ærgerligt, ærgerligt, du kunne have været behandlet hurtigere, hvis der kun var 1 måneds ventetid.
I vejledningen til det udvidede frie sygehusvalg står der ordret: Tilrettelæggelse af patientforløb og tilbud til patienterne på baggrund af indikationsniveau for undersøgelse og behandling samt prioritering af patienter og arten af behandlingstilbud skal altid ske på et lægefagligt forsvarligt grundlag.
Den udvidede frit valg-ordning indebærer ikke ændringer heri.
Så når der står i forslaget, som forslagsstillerne her har fremsat, at der imidlertid ikke er noget lægefagligt, der tilsiger, at det for alle diagnoser er en fordel at blive behandlet inden for 1 måned, men at mange patienter tværtimod har gavn af at forberede sig på operation f.eks. gennem motion, kostomlægning og rygestop, er det ordførerne for de givne partiers egen mening, eller er det lægernes?
For hvis det er ud fra en lægefaglig betragtning, er det altså allerede muligt i dag.
Hvis en læge mener, det er bedst lægefagligt at vente 1 måned ekstra, er det det, lægen skal melde ud. Det udvidede frie sygehusvalg har bidraget til større lighed i behandlingsindsatsen.
Der er nogle, der venter længe med at gå til læge for at se, om det ikke bliver bedre af sig selv, og der er sager, hvor folk har gået alt for lang tid med en given sygdom.
Nogle gange har det været en kræftsygdom, som man har gået alt for længe med, og hvis den så ikke er under mistanke, jamen så kan man jo lige pludselig vente dobbelt så lang tid.
Fra lægefaglig side er der rejst tvivl om det ansvarlige i at bruge differentierede ventelister.
Således siger Dansk Cardiologisk Selskab og Danske Multidisciplinære Cancer Grupper, at det ikke er muligt på kvalificeret lægefagligt grundlag at udpege patientgrupper, hvor man uden risiko for forværring af deres sygdom kan udvide behandlingsgarantien.
Det er simpelt hen for vanskeligt at forudsige, hvordan en patients sygdom udvikler sig, mens vedkommende venter på at komme til.
Det var ordene.