Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Socialdemokraterne er meget optaget af, at der er kontrol med personer på tålt ophold, som er til fare for statens sikkerhed.
Det er jo sådan set ganske uforståeligt, at der ikke noget før har været styr på, hvor formodede terrorister befinder sig, for problemstillingen kan jo ikke siges at være ny.
Det forekommer derfor mærkværdigt, at man ikke på et langt tidligere tidspunkt har fået styr på, at man ikke kan have formodede terrorister gående rundt på fri fod i landet.
At anledningen så blev finanslovforhandlingerne, tegner jo ikke et billede af et velgennemtænkt forløb.
Jeg synes ellers, at sagen er vigtig nok.
Vi har at gøre med en person, som PET mistænker for at ville dræbe tegneren Kurt Westergaard, og som har kunnet bo kun 10 minutter fra Kurt Westergaards bopæl.
Den situation er fuldstændig uholdbar, og det er beklageligt for regeringen, at den overhovedet har kunnet opstå.
Men sagen er ikke ny.
Arbejdsgruppen skulle bl.a. overveje - og jeg citerer direkte fra kommissoriet: »… mulighederne for en opstramning af de vilkår om meldepligt m.v., der fastsættes, når udlændinge, der må anses for en fare for statens sikkerhed, ikke kan udsendes af Danmark, men forbliver her i landet på tålt ophold.« Helt overvejende for kommissoriet for arbejdsgruppen var at - og her citerer jeg igen:
»… overveje, om der er behov for nye initiativer for at sikre, at udvisningen af udlændinge, der anses til fare for statens sikkerhed, kan gennemføres på en effektiv måde, og at indsatsen på dette område tilrettelægges fuldt retssikkerhedsmæssigt forsvarligt og under iagttagelse af Danmarks internationale forpligtelser.« Set i det lys kan det faktisk undre, at det nuværende lovforslag ikke stiller krav om, at der skal foretages en individuel vurdering af, om udlændinge er til fare for statens sikkerhed, og at kontrolforanstaltningerne ikke afstemmes i forhold til, om udlændingen udgør en akut risiko for statens sikkerhed.
Det var sådan set det, der var enighed om i arbejdsgruppens kommissorium.
I flere af de høringssvar, som er nået frem, og som man har haft tid til at læse, er der netop sat spørgsmålstegn ved, om man nu vil pålægge alle udlændinge, der har daglig meldepligt, det - uanset hvad deres baggrund er.
Samtidig er ikke alle høringssvarene nået frem, og jeg synes selvfølgelig, det er vigtigt, at de høringssvar når frem til Folketinget.
De rimelige bekymringer, der har været rejst fra forskellig side, kræver selvfølgelig et ordentligt svar.
Jeg håber også, at de høringssvar, der kommer for sent, vil blive offentliggjort.
Hastværket i forbindelse med lovforslaget forekommer ubegrundet, i og med at man ikke på en ordentlig og velgennemtænkt måde har fået arbejdsgruppen til at afrapportere, selv om den nu har haft et halvt år til det.
Det må i udgangspunktet være arbejdsgruppens udredning, der ligger til grund for opstramninger af kontrolforanstaltninger for udlændinge på tålt ophold, som er til fare for statens sikkerhed.
At det ikke kun er et formelt hensyn, skyldes, at der for gruppen på tålt ophold, hvilket også har været sagt i debatten, er mange forskellige baggrunde, altså for de mennesker, der er på tålt ophold.
Derfor vil det være relevant, at Folketinget får svar på, hvordan myndighederne i praksis vil tolke proportionalitetsbegrebet i lovændringen, både i forhold til karakteren af kontrolforanstaltningerne og ikke mindst i forhold til, hvor lang tid de pågældende udlændinge skal være pålagt en kontrolforanstaltning.
Har ministeren f.eks. forestillet sig, at der skal ske en individuel risikovurdering, eller skal alle udlændinge på tålt ophold være pålagt de samme kontrolforanstaltninger, uanset om de er til fare for statens sikkerhed eller ej, og i givet fald, hvor lang tid?
Det er vel rimeligt, at ministeren kan dokumentere, at det ud fra hensynet til statens sikkerhed er nødvendigt med kontrolforanstaltninger.
Det er jo netop udgangspunktet for arbejdsgruppen, som vi var enige om at nedsætte i foråret.
Der er al mulig grund til at understrege, at tålt ophold ikke er nogen ønskværdig situation, hverken for den danske stat eller for den enkelte, der opholder sig her på tålt ophold.
Hjemsendelse under hensyntagen til internationale konventioner vil altid være at foretrække.
Det bør regeringen arbejde på.
Som hele sagen forløber, har den med al tydelighed vist, at det er på høje tid, at regeringens nedsatte udvalg kommer med en afrapportering, således at vi kan se på den samme lovgivning på området.
Resultatet af udvalgsarbejdet skal være, at vi fremover har så meget retssikkerhed som muligt på området, samtidig med at vi sikrer en effektiv bekæmpelse af terrorisme, herunder PET’s muligheder for at beskytte kilder og arbejdsmetoder og samarbejdet med andre landes efterretningstjenester.
Derfor glæder det Socialdemokraterne, at justitsministeren her onsdag den 19. november har meddelt, at ministeren ønsker en clearing-retsinstans, der kan prøve de administrative udvisninger.
Det styrker retssikkerheden på området, og det hilser vi velkommen.
Men der er faktisk, som det også er fremgået af debatten, en række spørgsmål, som vi ikke har fået svar på, og vi må se, hvilke svar regeringen leverer i udvalgsarbejdet.