runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2008-10-23:
Jeg skal tilslutte mig den tidligere ordførers, fru Anne-Mette Winther Christiansens, ord om, at det her er en god og en rigtig ændring.
Og det hænger tydeligt sammen med de lange forhandlinger og de trepartsforhandlinger, der har været på arbejdsmarkedet, og det her er også efter ønske fra arbejdsmarkedets parter.
Jeg vil også gerne her fra Folketingets talerstol kvittere for den proces, der har været undervejs, for det er klart, at når man nedlægger sådan nogle ting, sker der jo det, at bl.a. vores folkeoplysning og andre har følt, at de måske blev en lille smule stedmoderligt behandlet, men de har fået observationsstatus i det nye VEU-råd og får dermed adgang til hele informationsmængden.
Jeg synes, vi har haft en umanerlig god proces, og det synes jeg også skal siges.
En gang imellem skal vi skælde hinanden ud, når det er nødvendigt, men her vil jeg også gerne rose ministeren for den tilgang, der har været til det.
Derudover er det jo klart, at vi får en større fokus på sammenhængen mellem de forskellige områder.
Hvor man tidligere kunne sige, at der var den almene voksenuddannelse for sig selv, og så lå den erhvervsrettede et andet sted, får vi nu mere sammenhæng i rådgivningen, og det synes jeg kun er godt.
Derudover vil jeg hejse bare et lillebitte advarselsflag og sige til ministeren, at vi selvfølgelig vil følge vores fælles bestræbelser på hele FVU-området med udvidelse til de 40.000 kursister tæt, og at der er særlig fokus på læse-stave-området, og det ved jeg at der er ganske mange andre der vil hjælpe mig med at følge op på, for det lægger vi meget vægt på.
Vi har nemlig fokus på, at vi får fulgt op på hele læse-stave-området.
Jeg ved godt, at det ikke ligger helt i KFU-rådets regi, men alligevel har de jo haft fokus på den del af området.
Men jeg har faktisk en stærk formodning om, at ministeren og regeringen har samme fokus på at leve op til den aftale, vi har.
Man kunne måske oven i købet - selv om det ikke er et område, der giver anledning til sådan meget store ting - gå så langt som at sige, at nu anerkender vi jo faktisk, at produktionsskolerne i rådsstrukturen og andre steder bliver en del af erhvervsskolesystemet, og det er jo det, som flere af partierne hele tiden har ønsket sig, nemlig at erhvervsskolerne - også da vi lagde EGU over - bliver en helt naturlig del af vores uddannelsesstruktur for dem, der har behov for at starte dér.
Så alt i alt er vi meget tilfredse med processen og med det, der ligger nu, og lad os så se, om der skulle være en enkelt knast, som skal rettes hen ad vejen - den er vi så også villige til at se på.
Nanna Westerby (SF), 2008-10-23:
SF støtter lovforslaget, der vil gøre det lettere at overvåge miljøområdet, give borgere adgang til geografisk information på miljøområdet og lette arbejdet for danske myndigheder.
Med lovforslaget får vi meget bedre mulighed for at få viden om virkningerne af miljøtiltag, og derfor støtter SF lovforslaget.
Knud Kristensen (KF), 2008-10-23:
Hensigten med direktivet er at gøre geografisk information på miljøområdet tilgængelig for EU-institutioner, EU-medlemslandenes myndigheder, private virksomheder og borgere i standardiseret form.
Lovforslaget betyder, at data fra forskellige kilder nemt kan sammenstilles og gøres tilgængelig, og på den måde får vi et bedre beslutningsgrundlag.
Samtidig betyder forslaget, at private virksomheder får mulighed for at gøre deres data tilgængelige via Inspires internationale tjeneste.
Hertil kommer, at det bliver lettere for private virksomheder at arbejde i de andre EU-medlemslande, fordi data og internettjenester bliver standardiseret.
Det bliver kort og godt lettere at finde og se alle data, der er knyttet til et sted eller et geografisk område.
Der er således store gevinster at hente ved denne fælles geografiske infrastruktur.
Med Inspire tager vi også et stort skridt i retning af digitalisering af den offentlige forvaltning, som vi kender det fra cpr-numre.
Det kæder informationer om den enkelte person sammen på en entydig måde.
Ved at knytte informationer til steder i landskabet får man en entydig indgang og digital forvaltning på dette område.
Nationalt set
Det kan meget vel være, at Inspire kommer til at danne forbillede for det offentliges dataindsamling.
Så kunne man godt gå hen og tro, at det bliver dyrt at gennemføre, men det er ikke tilfældet.
Omkostningerne til gennemførelse af direktivet vurderes at være væsentligt begrænsede, og det vil fortsat være sådan, at myndighederne kan opkræve betaling, hvis borgere, virksomheder eller en anden myndighed ønsker at anvende deres geografiske informationer.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, og jeg har lovet at videregive, at også Liberal Alliance støtter forslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-10-23:
Det Radikale Venstre er fuldstændig på linje med Det Konservative Folkeparti i det, der netop har været fremført.
Vi er meget tilfredse med, at der nu fremsættes et forslag, der betyder, at alle vælgere, som har behov for hjælp af en eller enden grund, herunder altså både fysisk og psykisk handicappede, nu får mulighed for at få en sådan hjælp, og at man jo også på den her måde sikrer, at dansk valglovgivning bringes i fuldstændig overensstemmelse med artikel 29 i FN's konvention om handicappedes rettigheder.
Det er vi meget, meget glade for; vi er glade for, at lovforslaget fremsættes.
Med hensyn til den debat, der har været, om, hvorvidt det er fornuftigt, som det er foreslået i lovforslaget, at en myndighedsperson skal ledsage i de forskellige situationer, der kan tænkes, er vi også helt på linje med det, som flere ordførere har sagt - at det er den rigtige måde at gøre det på, fordi det er den eneste, der sikrer imod en urimelig eller utilbørlig påvirkning af den pågældende vælger. Så vi er godt tilpasse med det snit, der er lagt her i lovforslaget, og vi lægger op til, at det kan få en hurtig udvalgsbehandling, så vi kan få lovforslaget vedtaget.
Per Clausen (EL), 2008-10-23:
Der skal heller ikke være nogen tvivl om, at Enhedslisten gerne ser, at det her lovforslag kan vedtages, og at det kan vedtages i hvert fald så hurtigt, at det kan komme til at træde i kraft, næste gang der er valg og det kan jo ikke komme for tidligt, så derfor kan det jo godt være et argument for, at vi skal skynde os lidt.
Så på det område kan jeg da være helt enig med hr. Johs. Poulsen.
Jeg vil også sige, at vi synes, der derudover er to ting at sige til lovforslaget.
Den ene er, at det er meget vigtigt, at selv om man så indfører de her hjælpeforanstaltninger, så træder de ikke - som fru Lene Hansen også var inde på - i stedet for på alle måder at indrette valgstederne sådan, at mennesker med handicap får mulighed for selv at kunne gennemføre den fulde afstemningsproces, hvad de sikkert ofte selv har et ønske om for på den måde at være uafhængige af hjælp i den situation.
Det synes jeg er meget vigtigt; det her træder altså ikke i stedet for det.
Den anden ting, om vi i Enhedslisten godt vil bore lidt i, og som jeg også har nævnt i et enkelt spørgsmål her under debatten, er spørgsmålet om tilstedeværelsen af en myndighedsperson.
Bl.a. kunne vi godt tænke os at bore lidt i, om det nu også er sådan, at man har nogen som helst sikkerhed for, at man undgår utilbørlig påvirkning af vælgeren, fordi der er en myndighedsperson til stede under selve afstemningsprocessen.
Det er vi sådan set ikke helt sikre på.
Den ene er, at det måske kan blive svært at få en hundrede procents sikkerhed mod den slags påvirkning, og at man derfor må indrette et system, som i stor udstrækning er baseret på tillid til mennesker, også menneskers mulighed for selv at udpege de personer, de kan stole på.
Det, jeg synes er lidt problematisk i den her diskussion, er, at man med henvisning til nogle ikke særlig eksemplificerede eksempler fra Norge åbenbart sådan ret sorgløst affejer de høringssvar, der er kommet fra handicaporganisationerne, som man vel må formode i en eller anden udstrækning også har gjort sig nogle overvejelser om, hvordan man sikrer, at mennesker med handicap ikke udsættes for utilbørlig påvirkning, men på den anden side heller ikke udsættes for at få den fornemmelse, at vi nok anser dem for nogle, som trænger til beskyttelse i den proces, hvor de vælger, hvem det er, de vil have med ind i stemmeboksen.
Jeg synes, det kunne være interessant i det videre udvalgsarbejde både at fokusere på, hvad det er for nogle konkrete eksempler, der findes fra Norge, og også på, hvad der findes af erfaringer fra andre lande, for så vidt jeg kan forstå på nogle af høringssvarene, har man tilsvarende ordninger i andre lande.
Hermed er ikke sagt, at konklusionen er fuldstændig fastlagt fra Enhedslistens side, for der kan naturligvis komme ting frem i udvalgsarbejdet, der på anderledes overbevisende måde end det, der ligger i høringssvarene, og det, der ligger i lovforslaget, taler for den model, man har valgt.
Og vi vil jo sådan set under alle omstændigheder meget gerne være med til at bære det her lovforslag igennem, fordi det i sin intention og i sin konsekvens uden tvivl vil være en hjælp til mange mennesker.
Lene Hansen (S), 2008-10-23:
Det var nu ikke, fordi jeg i min ordførertale affærdigede nogen handicaporganisationer lemfældigt, eller hvad det nu var for et udtryk, der blev brugt.
Jeg nævnte, at der er nogle handicaporganisationer, som lægger vægt på frivillighed, men der er jo også andre organisationer, som har set på forslaget og kan tilslutte sig det uden de store indvendinger.
Så der er altså heller ikke enighed om at betragte lovforslaget på den måde, som hr. Per Clausen gør det.
Men jeg skal indrømme, og at jeg også selv havde mine tvivl, hvilket jeg tror jeg fik sagt i min ordførertale, men man skal jo træffe et valg, og det kan man jo så gøre på et mere eller mindre oplyst grundlag.
Jeg lader mig meget gerne oplyse i udvalgsarbejdet, og jeg synes naturligvis, det ville være en god idé, hvis vi kunne få belyst eksemplerne fra bl.a. Norge noget mere.
Per Clausen (EL), 2008-10-23:
Så hvis jeg har reageret unødig uvenligt på nogle af de indlæg, der har været i dag, vil jeg i hvert fald i dagens anledning sige, at det vil jeg gerne beklage, for jeg har selvfølgelig som udgangspunkt ikke nogen grund til at tro andet, end at alle i den her sag har tænkt grundigt over tingene.
At nogle så er nået frem til nogle konklusioner, som på nuværende tidspunkt er anderledes mine, er jo sådan set ikke andet, end hvad man kunne forvente.
Men jeg synes så, at den fornuftige udgang på det her vel må være, at vi lige får sagen belyst lidt ekstra i udvalgsarbejdet, og så kan det jo være, at vi ender med at blive enige, eller også ender vi med at være uenige på et endnu mere oplyst grundlag, og begge dele er jo godt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-10-23:
Mit spørgsmål drejer sig om noget, jeg glemte i min ordførertale, da det jo skulle gå lidt stærkt.
Jeg vil gerne spørge velfærdsministeren om nogle af de bemærkninger, der er til det her lovforslag.
Med hensyn til de kriterier, der skal til, for at man kan vælge en person til at være sin hjælper, står der bl.a., at personen overhovedet ikke behøver at have valgret til det valg, hvor vedkommende skal rådgive og hjælpe, og at vedkommende heller ikke behøver at være myndig.
Man behøver altså f.eks. ikke være 18 år for at kunne hjælpe.
Så står der, at det, i tilfælde af at man ikke er myndig og 18 år, vil komme an på ens modenhed.
Modenhed er jo et skøn, og det betyder så, at de valgtilforordnede skal vurdere, om en person, på 17, 16 eller 15 år, som f.eks. kommer med sin mor, så er moden nok til at kunne rådgive sit familiemedlem.
Hvis der så sker det, at vi får klager efter et valg - og det sker jo sommetider, at folk klager over den måde, valget er foregået på på et valgsted - så vil man komme i en situation, hvor man skal behandle en klagesag, hvor nogle af de beslutninger, der er blevet taget i forbindelse med den hjælp, som den enkelte skal have, er blevet foretaget på baggrund af et skøn om, hvorvidt en person er moden eller ej.
Risikerer man ikke, at der opstår en konflikt?
Karen Jespersen (V), 2008-10-23:
Hvordan vi helt præcist afgrænser det med den personlige hjælper, kan vi selvfølgelig diskutere under udvalgsarbejdet, men vi får jo netop nu den her sikring, i form af at der er to personer med inde, når stemmen skal afgives.
Jeg synes, at alle ordførere på forbilledlig vis har redegjort for det vigtige i dette tilsyneladende lille forslag, som jo sikrer en grundrettighed i vores samfund.
Der har været nogle forskellige spørgsmål, som jeg synes alle sammen har været bedst egnet til at blive klaret under udvalgsarbejdet, og sådan har jeg egentlig også forstået det på ordførerne.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-23:
Vi er glade for den ligestilling, der nu finder sted, så det ikke længere kun er blinde og svagtseende, der kan få hjælp ved stemmeafgivning, og vi ser også en fordel i, at man nu også kan få hjælp til at brevstemme, hvis man skulle have brug for det i forbindelse med valg.
Vi synes, den konstruktion, der er lavet, hvor man får mulighed for at udpege en personlig hjælper, samt at der er en myndighedsperson til stede også, er en fornuftig konstruktion, i og med at man jo kan være nervøs for, at den personlige hjælper tilbyder sig selv i stedet for at blive valgt af den, der har brug for det.
Jeg synes, at det er meget betryggende, at der også er en myndighedsperson med, som jo selvfølgelig har tavshedspligt, så jeg kan ikke se, at det overhovedet skulle være noget problem.
Flemming Bonne (SF), 2008-10-23:
Ethvert velfungerende retssamfund og demokrati har et valgsystem, som sikrer, at alle vælgere har tillid til, at valghandlingen ved valg til Folketing, parlamenter m.v. foregår på en betryggende måde.
I Danmark har vi et veludviklet og godt system, men det kan godt blive lidt bedre for de handicappede, og det er så det, som det her lovforslag handler om.
Med det foreliggende lovforslag udvides sikkerheden i valghandlingen nemlig for de handicappede.
Lovforslaget gør det muligt for fysisk og psykisk handicappede at tage en personlig medhjælper med i stemmeboksen ved folketingsvalg m.v.
Det er ikke muligt efter valgloven, som den er udformet i dag.
Forslaget sikrer, at den danske valglovgivning bringes i fuld overensstemmelse med FN-konventionen om handicappedes rettigheder, der bl.a. indebærer, at handicappede skal have mulighed for at få hjælp til at stemme.
Høringssvarene er generelt positive, dog problematiserer Det Centrale Handicapråd og Center for Ligebehandling af Handicappede, at der ud over hjælperen skal være en uvildig myndighedsperson til stede som tredjemand ved afstemningen.
Men vi er selvfølgelig parate til at drøfte spørgsmålet i udvalget, hvis andre partier måtte have behov for det.
Lovforslaget ligestiller de forskellige handicapgrupper, idet blinde og svagtseende faktisk har haft muligheden siden 1915.
Så SF er positive, og vi støtter forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Johs. Poulsen (RV), 2008-10-23:
Flere ordførere har allerede på glimrende vis gennemgået, hvad der er formålet med lovforslaget, og Det Radikale Venstre er da også overordnet set positiv over for det lovforslag, som foreligger.
Men vi synes nok, at der er et par steder, hvor vi trænger til at få det fremlagte yderligere belyst og måske gennemdrøftet med henblik på mindre ændringer, for det er ikke nødvendigvis sådan, at det er den sunde fornuft, der gennemsyrer hele lovforslaget
Det er måske problematisk, at Kort- og Matrikelstyrelsen får tildelt en så omfattende rolle, som der lægges op til, og det er det jo, fordi man selv kom med en række anbefalinger derfra i 2006, der skulle medvirke til, at Kort- og Matrikelstyrelsen ikke har konkurrencefordele i forhold til andre og mere private aktører på det marked.
Der er selvfølgelig nogle steder, hvor det er logisk, at Kort- og Matrikelstyrelsen har en særstatus, men der er også andre områder, hvor der er konkurrenceudsatte erhverv, og hvor man måske kan sige, at der med det her lovforslag kunne være risiko for, at der kunne ske en yderligere sammenblanding ud over det, som er hensigtsmæssigt i forhold til en tilskudsfinansieret myndighedsopgave.
Og det har selvfølgelig betydning for de private, som er på kort- og geodataområdet.
Så det skal belyses.
Af høringssvarene fremgår det, at der er flere indsigelser, der ikke er taget hensyn til i lovforslaget.
F.eks. anfører Fødevareministeriet, at lovforslagets § 9, stk. 7 giver meget vide beføjelser, og flere af høringssvarene sætter i øvrigt spørgsmålstegn ved § 2, § 9, § 10 og § 11, uden at det, så vidt vi kan se, har de store konsekvenser i lovforslaget.
Vi synes også, at der er brug for, at det bliver yderligere belyst i udvalgsarbejdet.
Jeg vil også godt nævne det, som hr. Ole Vagn Christensen var inde på, nemlig at der i § 9 og § 11 er lagt op til meget vidtgående beføjelser til ministeren på området.
Og vi synes - i øvrigt i lighed med det, som fru Anita Knakkergaard også var inde på i den sag - ikke nødvendigvis, at der synes at være en begrundelse for, at man giver så vidtgående beføjelser i den her sammenhæng.
Derfor har vi også brug for at få ministerens svar på, hvad der er den dybere filosofi bag det, at man lægger op til så vidtgående bemyndigelser, som man måske ikke behøvede.
Så det har vi også brug for at få belyst i udvalgsarbejdet.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Det er vigtigt for et demokrati, at alle stemmeberettigede borgere får muligheden for at stemme til valgene.
Ifølge de hidtil gældende regler har kun blinde og svagtsynede vælgere haft ret til at udpege en personlig hjælper og alene på valgdagen.
Med dette lovforslag udvides retten til at udpege en personlig hjælper til at yde hjælp ved stemmeafgivningen til at gælde alle vælgere, herunder også fysisk og psykisk handicappede, der har behov for hjælp ved stemmeafgivningen, og til at gælde såvel på valgdagen som ved brevstemmeafgivningen.
For at sikre tilliden til stemmeprocessen og for at undgå, at den personlige hjælper påvirker vælgeren ved stemmeafgivningen, skal der også være en myndighedsperson til stede.
Lovforslaget vil bringe den danske valglovgivning i fuld overensstemmelse med artikel 29 i FN's konvention om handicappedes rettigheder, og Venstre kan derfor støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-10-23:
Jeg er enig med hr. Erling Bonnesen i, at det er et stort fremskridt, at det her forslag kommer.
Men der er en ting, jeg gerne vil spørge hr. Erling Bonnesen om, og det er: De indvendinger, der er kommet fra handicaporganisationerne, i forhold til at de mennesker, der har et handicap, skal have en myndighedsperson til stede under afstemningen - i modsætning til hvordan det har været med den ordning, man har haft med blinde tidligere -
gør de ikke indtryk på hr. Erling Bonnesen?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Ethvert høringssvar gør naturligvis altid et indtryk og giver anledning til nogle overvejelser.
Jeg er dog glad for at konstatere, når jeg har læst de forskellige ting igennem, at der synes at være en meget bred tilslutning til hovedsigtet i det her.
Det forstår jeg også vi sådan set er enige om.
Så jeg vil da jeg foreslå, at vi kaster et ekstra blik på det, som hr. Per Clausen er inde på, i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Lene Hansen (S), 2008-10-23:
Som vi allerede har hørt, udvider dette lovforslag retten til at udpege en personlig hjælper til at yde hjælp ved stemmeafgivningen til at gælde alle vælgere, der har behov for hjælp til stemmeafgivning.
Retten udvides til at gælde såvel på valgdagen som ved afgivelse af brevstemme.
Herudover skal der ved assisteret stemmeafgivning altid være en myndighedsperson til stede.
Hermed ligestilles alle vælgere, der har brug for hjælp til stemmeafgivning.
Alle vælgere med behov herfor vil have samme adgang til hjælp i forbindelse med stemmeafgivning.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig forslaget med følgende bemærkninger: Vi finder det positivt, at ministeriet i et af sine høringssvar nævner, at man vil indlede en dialog med handicaporganisationerne om tilgængelighed på valgstederne for funktionshæmmende vælgere.
Når dette lovforslag, der vedrører tilgængelighed efter handicapkonventionens artikel 29, kommer til behandling her, åbner det jo meget naturligt for en diskussion om andre ting end de i forslaget nævnte ændringer.
Og flere handicaporganisationer benytter så lejligheden til at fremhæve bl.a. de mangler, der kan være i den danske tradition, f.eks. med udformningen af valgmaterialet.
Jeg er helt klar over, at det ikke er i dag, dette spørgsmål sættes til debat, men jeg ønsker at tilkendegive, at Socialdemokratiet gerne ser en ændring af lovgivningen på dette område.
Mange høringssvar, bl.a. det fra Institut for Menneskerettigheder, fremhæver, at det er væsentligt, at det ikke bliver et krav ved assisteret stemmeafgivning, at en tredje person, en myndighedsperson, er til stede.
Man ønsker, at det skal være den handicappedes egne ønsker og valg, ordningen baserer sig på.
Med andre ord: Det skal være frivilligt.
Samme syn på sagen har bl.a. Dansk Blindesamfund, og jeg skal ikke lægge skjul på, at denne holdning også har været min.
Men ved nærmere gennemlæsning af ministeriets høringssvar om bl.a. de norske erfaringer har vi vejet for og imod.
I Norge har man ret til tilstedeværelse af en myndighedsperson og en personligt udpeget hjælper, altså det frivillige princip.
Men i en del tilfælde, hvor vælgeren har haft sprogproblemer, har det været vanskeligt at afgøre, hvorvidt vælgeren reelt ønskede en tredje persons tilstedeværelse.
For at imødegå sådanne tvivlstilfælde er den eneste måde, efter vores mening, at sikre sig imod, at vælgeren udsættes for utilbørlig påvirkning fra den udvalgte hjælper, at stille krav om, at der altid er en myndighedsperson til stede.
Socialdemokratiet kan derfor støtte lovforslaget som det foreligger.
Bertel Haarder (V), 2008-10-23:
Jeg tænder ikke rigtig på det forslag, og det er, fordi der er en nordisk dialog i gang om netop det spørgsmål.
Så sent som for 2 dage siden havde jeg såmænd besøg af min norske kollega Bård Vegar Solhjell, som er næstformand for SF i Norge.
Vi brugte faktisk det meste af tiden på at diskutere det her.
Det var sådan set ikke mangel på forskning, der prægede os, men det er jo altså et spørgsmål om, hvordan man får erhvervsuddannelserne rustet til på den ene side at kunne tage mange med, altså at kunne få mange til at gennemføre, og på den anden side sikre kvaliteten.
Skal vi have noget ved siden af erhvervsuddannelserne?
Her har vi den danske erhvervsgrunduddannelse.
Vi har også mesterlæren, som de andre nordiske lande er meget interesserede i at studere.
Virker det?
Det første, man kommer til at tænke på i den dialog, er altså ikke, at vi nu må have nogle forskere til at skrive en tyk rapport, nej, det er: Kunne vi prøve at lære af, hvad de gør i de andre lande, lære af deres helt konkrete erfaringer?