runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2014-01-28:
Vi tager imod mange flygtninge og indvandrere i Danmark, og sådan skal det også være.
Det giver dog sig selv, at vi ikke har plads til alle.
Der er simpelt hen en grænse for, hvor mange udlændinge et samfund på årsbasis kan integrere.
Derfor er vi også et af de lande, der yder den største indsats i de krigsramte landes nærområder.
På den måde kan forholdene med tiden blive gode nok, til at vores udlændinge uden større risiko kan rejse hjem, tilbage til deres hjemland.
Vi Socialdemokrater er af den opfattelse, at hvis man kan rejse tilbage til sit hjemland, bør man rejse tilbage.
Det er enhver borgers pligt at bidrage til at genopbygge sit land, men det skal ske på ordentlige vilkår.
Og her har repatrieringsloven vist sig virkningsfuldt.
Derfor vil vi med dette lovforslag videreføre de regler, der har været gældende siden 2010.
De sikrer, at det økonomiske incitament til at rejse hjem er til stede.
Ordningen bliver dog ikke kun forlænget.
Den bliver også forbedret.
Hidtil er størstedelen af det samlede beløb først tilfaldet den udrejste et år efter, at vedkommende er rejst ud.
Det ændrer vi, så en større del af beløbet udbetales ved selve udrejsen.
Samtidig hæver vi den øverste grænse for den formue, en udlænding må besidde, når vedkommende ønsker et økonomisk tilskud fra den danske stat.
Det er tiltag, der har til formål at sikre den enkelte udlænding et solidt økonomisk grundlag at rejse hjem på, og det er tiltag, som vil øge antallet af frivillig hjemrejsende.
Socialdemokraterne er alt i alt ganske tilfredse med repatrieringsordningen, særlig efter at vi i 2012 fik afskaffet resultattilskuddet til kommunerne.
At tilskynde kommunerne til at arbejde aktivt for at sende udlændinge hjem er et af de mere triste eksempler på den symbolpolitik, som blev ført under den tidligere regering.
Men den del bliver med forslaget afskaffet, og vi står tilbage med en fremragende lov.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Inger Støjberg (V), 2014-01-28:
Dette lovforslag handler, som formanden netop nævnte, om repatriering.
Venstres holdning til ordningen er, som den altid har været.
Ordningen skal være et gunstigt tilbud til de udlændinge, som frivilligt ønsker at rejse tilbage til deres hjemland.
Det kan dreje sig om udlændinge, der er dårligt integreret i det danske samfund, og for hvem en tilbagevenden til deres hjemland er en chance for at få en bedre tilværelse, eller det kan dreje sig om ældre udlændinge, der gerne vil tilbringe deres alderdom i hjemlandet.
Det var årsagen til, at VK-regeringen forhøjede den hjælp, som en udlænding kan modtage i forbindelse med tilbagevenden til hjemlandet.
Nu er regeringen så kommet med et lovforslag, der skal gøre den forhøjede hjælp til etablering og den supplerende reintegrationsbistand, som vi selv fik vedtaget, permanent.
I lovforslaget kommer regeringen også med en række udvidelser af ordningen.
Disse udvidelser handler bl.a. om fordelingen af den udbetalte etableringshjælp, således at en større del af beløbet gives ved afrejsen i stedet for efter fortrydelsesrettens ophør.
Forslaget handler også om grænsen for ansøgernes formue, som hæves fra 20.000 kr. til 50.000 kr., og så giver det også en ansøger, der har fået afslag, mulighed for at få sin sag genovervejet, hvis forsørgelsesgrundlaget mistes eller forringes betydeligt inden for de efterfølgende 2 år.
Hele formålet med, at vi i VK-regeringens tid valgte at forhøje beløbet til repatriering, var at give et gunstigt alternativ til en tilværelse i Danmark til en udlænding, som gerne ville vende hjem.
Dengang var De Radikale imod forslaget.
De sagde bl.a. i forbindelse med behandlingen af lovforslaget: Vi bruger uforholdsmæssig mange penge på repatriering; vi er ikke imponerede; vi bryder os ikke om det træk i det her samfund, som det her forslag viser.
Nu kommer regeringen, som De Radikale jo som bekendt også er en del af, med et lovforslag, som skal videreføre de elementer, som De Radikale var så meget imod tidligere.
Det er helt klart, at Venstre støtter den del af forslaget, som gør den forhøjede etableringshjælp og den supplerende reintegrationsbistand, som vi jo selv fik vedtaget i 2010, permanent.
Hvad angår den række af udvidelser, som regeringen foreslår, vil vi tage stilling til disse under udvalgsbehandlingen.
Venstre mener nemlig, at repatriering skal være attraktiv, men vi skal omvendt også undgå, at ordningen bliver misbrugt, og derfor ønsker vi at få uddybet, hvilke konsekvenser disse udvidelser kan have.
Så Venstre har det sådan med det her forslag, at vi, som det ligger lige nu, ikke støtter det, men vi vil gøre vores endelige stilling op under udvalgsbehandlingen.
Altså, det, man kunne kalde del 1, nemlig videreførelsen, er vi positive over for.
Det, man kunne kalde del 2, nemlig de nye initiativer, er vi noget mere betænkelige ved.
Tom Behnke (KF), 2014-01-28:
Der er vel her nærmest tale om en dobbelt radikal med skrue.
For det, jeg hører ordføreren sige, er, at med dette forslag er det endnu et opgør med ubehagelig udlændingepolitik.
Det er okay at have det synspunkt.
Men man kan jo ikke både have det synspunkt og efterfølgende i samme sætning sige, at man i øvrigt støtter en videreførelse af den lov, som VK-regeringen indførte.
Altså, enten mener man, at det, der skete, var ubehageligt, eller også mener man det ikke.
Hvis man viderefører en lov, som VK-regeringen gennemførte, kan man da ikke stå og sige, at den er ubehagelig, hvorefter man stemmer for en videreførelse.
Det giver jo ingen mening.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-01-28:
Altså, det ville jo være rart, hvis man ligesom hørte efter, hvad der blev sagt i ordførertalen, inden man stillede et spørgsmål.
Det er sådan det mindste, man kan forlange, men det er måske det, vi skal kalde for en konservativ classic med skrue, eller hvad det var, spørgeren brugte i sit spørgsmål.
Det, som jeg sagde, var, at vi ikke bryder os om, at den her ordning skal påduttes nogen, og derfor synes vi, at det var ubehagelig signalpolitik, at kommunerne blev udbetalt bonusser for at få udlændinge til at rejse hjem.
Vi synes egentlig også, at det var en ubehagelig og ret ubrugelig politik, at kommunerne vejledte dels imod integration og arbejdsmarkedet, dels imod hjemvendelse, og at de var blevet pålagt at lave den her rådgivning.
Det syntes vi var ubrugeligt, dumt og ubehageligt.
At vi så bakker den her ordning op, fordi vi egentlig ser det som en god mulighed, såfremt den ikke påduttes, men er frivillig, kan jeg altså ikke se skulle være en radikal classic med skrue.
Men er det så ikke også korrekt forstået, at vi netop laver nogle ting om i den her ordning?
Først lavede vi kommunebonussen og den dobbeltsporede vejledning om – det var for 2 år siden – og i dag laver vi så om på den måde, man får udbetalt beløbet på, som det ganske glimrende er blevet påpeget af Enhedslistens ordfører på området.
Det tilslutter den konservative ordfører og dermed også den konservative gruppe sig.
Så i virkeligheden er det jo De Konservative, som det er svært at se hvor man har i det her spørgsmål – eller hvad?
Tom Behnke (KF), 2014-01-28:
Ja, det husker jeg ganske glimrende – ikke så meget indledningen, men mere det, der kom bagefter.
Men lad os nu ikke stå her og pindehugge om fru Liv Holm Andersens tale.
Fru Liv Holm Andersen har givetvis haft den rigtige intention, og det kan være, jeg har hørt forkert, og det kan være, fru Liv Holm Andersen har sagt forkert – lad det nu ligge.
Det, der er interessant i den her sammenhæng, er, at den ordning, vi diskuterer i dag, synes Det Radikale Venstre er en glimrende ordning, og det er derfor, Det Radikale Venstre støtter lovforslaget her om en videreførelse af en glimrende ordning, som vi også lavede under VK-regeringen.
Det er alletiders, så er vi jo på rette spor.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-01-28:
Nu synes jeg så, at jeg som repræsentant for Radikale Venstre er nødt til at tage ordet i debatten.
Først kunne jeg godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, om han husker indledningen til min tale, hvor jeg sagde, at jeg gerne ville starte med at citere fra min tale fra dengang, vi behandlede lovforslag nr. L 101.
Og så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ordføreren også hørte: Dengang sagde jeg ... Der står kolon i min tale, citationstegn står der.
Tom Behnke (KF), 2014-01-28:
Det, jeg kan huske, er, at grunden til, at VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti strammede op, var, at vi ville forhindre, at der var nogen, der misbrugte ordningen til at tage på ferie en 3-4 måneder i hjemlandet og fik en pose penge med, som blev brugt til det formål, fortrød og vendte tilbage til Danmark igen.
Så var pengene væk, og så havde man lige fået en skatteyderbetalt rejse til sit hjemland.
Det var det, vi ville forsøge at forhindre.
Nu har vi så kørt med ordningen i et stykke tid, og det har vist sig, at selv om man strammede op, er der årligt 500-600, der tager imod det her tilbud under den her ordning og rent faktisk vender tilbage og etablerer sig i eget hjemland.
Så ordningen fungerer fint, og vi er som sagt indstillet på at se på, om vi skal justere beløbene.
Men vi vil gerne lige spørge lidt mere ind til, om vi risikerer misbrug i fremtiden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-01-28:
Så kan jeg bare sige, at jeg egentlig synes, det var ret ubehageligt, da VK-regeringen ændrede reglerne for repatrieringsydelsen – som jo altså er en ydelse, man kan få for at forsøge at blive genbosat i hjemlandet – sådan at man først fik de fleste af pengene, når fristen for at rejse tilbage til Danmark var udløbet.
Det vil sige, at man egentlig ikke fik penge til at genetablere sig.
Man fik penge for at blive væk.
Men nu er jeg jo ikke radikal.
Altså, jeg konstaterer bare, at jeg godt kan følge den tankegang.
Det var da for mig at se ret usympatisk, og det var jeg i hvert fald uenig i.
Tom Behnke (KF), 2014-01-28:
Nej, slet ikke, men det, man jo skal passe på med, er at sætte nogle tillægsord på, når man står og skal prøve at kritisere, hvad der er sket i fordums tid.
Og til det der med, at det er så ekstremt vigtigt for en rød regering at kritisere en tidligere blå regering, siger jeg bare: Pas nu på.
For meget af det, som bliver gennemført under en siddende regering, er jo noget, der bliver ført videre under den næste regering.
Det var såmænd kun det, min korte bemærkning var møntet på, nemlig: Lad os nu lade være med at svinge os helt op til valgkampsretorik.
Der er ikke udskrevet valg endnu, desværre.
Det kommer på et tidspunkt, og så kan man skrue retorikken op.
Indtil da er det da hensigtsmæssigt, at vi, når vi enige om, at en ordning er en god ordning, så ikke laster dem, der har lavet ordningen, for, at det var en helt forfærdelig udlændingepolitik.
Det var det jo ikke.
Jeg var ikke ordfører i 2010, men jeg er helt sikker på, at det, som her er blevet refereret, er fuldstændig korrekt, og det var heller ikke det, der var mit spørgsmål til den radikale ordfører.
Fru Liv Holm Andersen brugte, som jeg hørte det – det kan vi selvfølgelig finde ud af, for det kan være lidt sjovt, men så er det heller ikke mere end det – formuleringen, at det her lovforslag var endnu et opgør med den ubehagelige udlændingepolitik under VK-regeringen.
Da jeg spurgte ind til det, blev det benægtet: Nej, nej, det var ikke det, der blev sagt.
Og det vil sige, at så frafalder den radikale ordfører også lige pludselig det synspunkt, at der skulle være tale om en ubehagelig udlændingepolitik under VK-regeringen.
Det er jo sådan set fint nok, så fik vi da i hvert fald det slået fast.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-01-28:
Nu kan jeg ikke huske, om hr. Tom Behnke var med i debatten tilbage i 2010, hvor VK-regeringen ændrede reglerne for repatriering.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at det er lidt strengt at beskylde De Radikale for at have skiftet holdning og mening, og hvad ved jeg, når nu det, De Radikales ordfører i 2010, fru Marianne Jelved, kritiserede VK-regeringens lovændring for, var, at man ændrede reglerne således, at langt størstedelen af de penge, man fik, når man repatrierede, blev udbetalt, efter at fristen for at fortryde hjemrejsen var udløbet.
Det vil altså sige, at De Radikale – og jeg ved godt, det er underligt, at jeg står her og forsvarer De Radikale, men en gang skal jo være den første – ikke var imod repatriering.
De Radikale syntes bare, det var noget underligt noget, at VK-regeringen lavede sådan en bliv væk-bonus.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Tom Behnke (KF), 2014-01-28:
Fra Det Konservative Folkeparti skal der også lyde positive toner over for lovforslaget her.
Det er jo en ordning, som vi selv har været tilhængere af, og som vi tilbage i 2010 selv var med til at præcisere.
Nu har den ordning så fungeret i 3 år, og det er vores indtryk, at ordningen har fungeret fint.
Der er jo årligt 500-600 mennesker, der vælger at tage imod det her helt frivillige tilbud.
Det er en mulighed, man kan tage imod, hvor man helt frivilligt vender tilbage, og så har mulighed for at få nogle penge til etablering i hjemlandet.
Man har under visse forhold også muligheden for at få noget løbende ydelse, og når fristen for, hvornår man kan fortryde og vende tilbage til Danmark, udløber, så får man resten af pengene udbetalt.
Spørgsmålet er jo så, om vi – udover at vi gør den her ordning med repatrieringshjælpen permanent – så også, som regeringen foreslår her, skal flytte grænserne for, hvor mange penge man får udbetalt, når man forlader Danmark, og hvor mange penge man får, når man når ud over fristen og mister retten til at fortryde.
Det er klart, at i det øjeblik, vi begynder at justere på de tal, så øges risikoen selvfølgelig for, at der er nogle, der måske vil gå hen og misbruge ordningen.
Derfor forudsætter lovforslaget her jo en lidt nøjere vurdering af, hvad potentialet eller risikoen er for, at nogen kommer til at misbruge ordningen.
Jeg tror ikke, at den her ordning vil blive misbrugt, for beløbene er stadig væk trods alt af en beskeden størrelse, så det vil være de færreste, der overhovedet vil have meget ud af tage imod ordningen.
Vi skal også huske på, at det jo ikke er sådan, at man bare siger, at det kunne man godt tænke sig, hvorefter man får pengene.
Altså, det er jo ude i kommunerne, der foretages en konkret vurdering af projektet, så der er noget hånd i hanke med det.
Men det, der selvfølgelig kunne være interessant at få lidt nærmere tal på – jeg ved ikke, om man kan komme helt præcis ind på det, men så måske sådan mere skønspræget – er, hvor mange der i dag fortryder.
Der kan man sige, at i den situation er de penge, vi startede med at udbetale, væk, og det vil de også være, hvis vi forhøjer beløbet – jeg tror ikke, at det kræves, at de penge så skal betales tilbage igen.
Jeg tror det ikke, men det er noget af det, vi vil spørge ind til under udvalgsbehandlingen, og vi vil prøve at blive lidt mere sikre på, hvad vi gør.
Men generelt er vi altså fra De Konservatives side positive over for ordningen.
Vi er også positive over for at se på en justering af beløbene her, for selvfølgelig skal det være en rimelig ordning.
Det er da fint, hvis vi kan være med til at hjælpe med til, at alle på den måde får noget ud af det.
Så vi er positive over for forslaget.
Merete Riisager (LA), 2014-01-28:
Lovforslag L 117 ændrer repatrieringsordningen, som er en ordning med tilbud om økonomisk støtte til udlændinge, der ønsker at vende tilbage til deres hjemland eller tidligere opholdsland.
I Liberal Alliance mener vi sådan set, at man selv sparer op – det er naturligt, hvis man ønsker at genetablere sig i et andet land, uanset om det er i ens oprindelsesland eller et andet land – men vi kan godt acceptere en ordning, hvor man tildeler et beløb til en afgrænset gruppe af indvandrere, der ønsker at genetablere sig i deres oprindelseslande.
Vi mener dog, at det er væsentligt, at loven, som den er fremlagt, gennemgås for muligheder for misbrug.
Vi har yderst generøse velfærdsydelser i Danmark, så generøse, at vi har et af verdens højeste skattetryk.
De danskere, der går på arbejde hver dag, skal betale, hver gang politikerne finder på en ny udgift, og dette ansvar er vi os yderst bevidst.
Derfor ønsker vi gennem udvalgsbehandlingen et klarere overblik over, hvad forslaget vil koste skatteborgerne.
Det er noget, vi må adressere særskilt, men vi må også erkende, at den lov, som vi står og behandler i dag, er udsprunget af dette problem.
Det problem ønsker vi at adressere særskilt, bl.a. i forhold til at sætte højere krav til udlændinges selvforsørgelse og også stramme asylbegrebet, sådan at de mennesker, vi tildeler asyl, er dem, der flygter fra krig og tortur, og ikke dem, der bevæger sig for at få en bedre tilværelse.
Når det handler om EU-borgere i Danmark, mener vi altså, at Danmark suverænt selv skal bestemme, hvem der eksempelvis får SU og børnepenge.
Det er ikke EU, der skal bestemme det.
Der er nogle partier i Folketinget, bl.a. Radikale og Enhedslisten, der på det her område er ret generøse med danskernes skattekroner.
Vi vil gerne slå fast, at det er vi ikke i Liberal Alliance.
Det er det, som vi vil holde et øje på i udvalgsbehandlingen af L 117, og vi vil gerne have besvaret spørgsmål om omfang og risici for misbrug af ordningen, før vi eventuelt kan godkende den ved en tredje behandling.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-28:
Det er et fantastisk gæt.
Jeg vil også meddele, at SF er positive over for det lovforslag her.
Vi synes egentlig, det er fornuftigt, at der gives nogle forbedrede muligheder for at kunne vende hjem til sit oprindelige hjemland, hvis det er det, man har lyst til.
Det afgørende er, at det selvfølgelig sker frivilligt.
Man kommer jo ud for, at der er folk, som er flyttet hertil som arbejdsindvandrere, men som gerne vil tilbringe alderdommen hjemme, eller der kan være flygtninge, som flygtede fra krig, men hvor der nu i det land, de kom fra, er fredeligere tilstande, og hvortil de så ønsker en tilbagevendelse.
Og det synes jeg selvfølgelig er fint at støtte.
Vi synes, det er godt, at der kommer et bedre tilbud til de udlændinge, som har lyst til det.
Vi synes, det er fint, at en større del af beløbet nu kan udbetales allerede ved afrejsen fra Danmark, og på den måde sikres det jo, at der er et mere solidt og holdbart økonomisk fundament at bygge sin nye tilværelse op på, og dermed er der jo også større sandsynlighed for, at man kommer godt i gang i hjemlandet, når man etablerer sig der på ny.
Vi synes også, at det er fint, at reintegrationsbistanden justeres, så den i fremtiden passer lidt bedre til levevilkårene i det pågældende land, som man ønsker at vende tilbage til.
Vi noterer os også, at de her ting i høj grad er i overensstemmelse med det, som Dansk Flygtningehjælp er interesseret i skal ind i den her ordning.
Så på den baggrund kan jeg meddele, at SF støtter det her forslag.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-01-28:
Jeg tror, at den kære hr. Tom Behnke er nødt til enten at se min ordførertale sort på hvidt eller klikke ind på Folketingets tv-kanal og se den bagefter.
For vi kan simpelt hen ikke bruge tiden herinde på at diskutere, hvad jeg har sagt, for jeg har det jo heroppe sort på hvidt, hvad jeg har sagt.
Så det synes jeg ligesom vi skal sætte os ud over på en eller anen måde; vi kan ikke diskutere, hvad jeg har sagt.
Jeg har sagt, at jeg ikke synes, at en sådan ordning her skal påduttes nogen yderligere.
Tom Behnke (KF), 2014-01-28:
Prøv nu at høre her!
Ordføreren siger, at man er imod, at nogle bliver påduttet, at de skal gøre det, og henviser til kommunebonus, men siger samtidig i sin ordførertale, at det med kommunebonus blev afskaffet for 2 år siden.
Men hun fortsætter sin tale med at sige, at det lovforslag, vi behandler i dag, er endnu et opgør med ubehagelig udlændingepolitik – 2 år efter vi afskaffede kommunebonus.
Hvori består det »endnu«?
Er det et »endnu«-opgør?
Det har det altid været, og det vil det altid være, så man kan da ikke bruge udtrykket, at dette er endnu et opgør.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren fra Socialdemokraterne mener om Kochudvalgets første udkast til rapport, ikke hele rapporten, for så bliver vi ikke færdige i dag, men forslaget om jobcentre.
Det foreslås, at man skal have 8-12 jobcentre.
Det er ikke særlig klart for mig, hvad ordføreren mener.
Ja, det er jo godt at samarbejde, og det kunne vi så nøjes med.
Er det også Socialdemokraternes mening, når vi nu om et par måneder kommer frem til Kochudvalgets rapports konklusioner, eller er det sådan noget, der flytter sig, alt efter hvem der siger hvad?
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
[Lydudfald]
... der er ingen tvivl om, at de skal betale skat af det.
Det er selvfølgelig ikke det.
Men spørgsmålet er bare: Er det de 25 kr., man kan få lov at beholde, der ikke skal modregnes i kontanthjælpen, eller er det kun de 12-13 kr. efter skat, der ikke skal modregnes i kontanthjælpen?
Men vi får en redegørelse, så er det fint.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Men måske skulle jeg have lov at vende tilbage med en skriftlig redegørelse for, hvordan man præcis modregner, men jeg kan ikke forestille mig andet, end at der også her gælder, at man selvfølgelig svarer skat af den lønindkomst, man måtte have.
Men hvordan fradraget præcis forankres, vil jeg gerne have lov at vende tilbage til Folketinget med på skrift.
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Grunden til, jeg spurgte, er, at det selvfølgelig ikke er ligegyldigt.
Det kommer an på, hvordan man prøver på at sælge lovforslaget, fordi hvis det nu er beregnet sådan, at det er før skat, så skal man betale skat af de 25 kr., og det vil sige, at så er det noget med måske 12 kr., man har ekstra med hjem pr. time.
Så er det jo ikke 25 kr., man kan have med hjem, der ikke skal modregnes i kontanthjælpen.
Det er igen det der med, hvordan man siger det.
Modregner man i kontanthjælpen, før man har betalt skat, eller efter man har betalt skat.
Som sagt: Er de her 25 kr. så noget, man kan få lov at beholde og tage mere med hjem, efter man har betalt skat, eller bliver de allerede trukket fra, før man betaler skat?
Det er sådan lidt indviklet, men det har betydning for den enkelte og også for kommunen, når de skal modregne.
Vi har jo set, at kommuner kører forskelligt.
Det er selvfølgelig SKAT, der er inde over her, men kommunerne sidder jo og udregner kontanthjælpen, og så er det rart at vide, om de her 25 kr. bliver trukket fra indkomsten, så man ikke skal betale skat af det, eller om det, som sagt, er 25 kr., der bliver trukket fra den lønindtægt, man har, når man har betalt skat, eller om det er før, man betaler skat.
Det er lidt indviklet at forklare her, men jeg håber, at ministeren har forstået det.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Tak for behandlingen af lovforslaget her.
Der kan jo ikke herske nogen som helst tvivl om, at lige så vigtigt det er, at vi har et stærkt socialt sikkerhedsnet i Danmark, at man kan modtage kontanthjælp, hvis ikke man har andre muligheder for enten at forsørge sig selv eller blive forsørget af dem i ens umiddelbare nærhed, lige så vigtigt er det jo, at vi i alt det, vi gør på kontanthjælpsområdet, understøtter, at folk kan komme derfra igen, at de unge kan komme i gang med at uddanne sig og de voksne kan komme tilbage eller ind på arbejdsmarkedet.
Jeg er glad for lovforslaget her, fordi vi med det understøtter, at overgangen fra kontanthjælp til beskæftigelse, herunder deltidsbeskæftigelse, bliver lidt lettere, og at man som kontanthjælpsmodtager kan beholde lidt mere at det, man måtte tjene, hvis man begynder at arbejde eksempelvis ved siden af sin kontanthjælp.
Det er positivt.
Jeg er også glad for de mange positive tilkendegivelser, der er kommet fra ordførerne.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Så var der et helt konkret spørgsmål fra hr. Bent Bøgsted.
Uden at jeg skal begive mig ud i store skattetekniske besvarelser, går jeg ud fra og lægger til grund, at det er sådan, at man jo skal svare skat af den lønindkomst, man måtte have, og det, vi diskuterer her, er jo, hvor meget af sin kontanthjælp man så at sige kan beholde ved siden af en lønindtægt.
Det gode ved lovforslaget her er, at i fremtiden kan man beholde lidt mere, end man kan nu, eller hvad man kunne sidste år, fordi vi har faktisk fået ændret reglerne, sådan at det så at sige er med tilbagevirkende kraft, altså at reglerne her gælder pr. 1. januar 2014.