Karen J. Klint (S), 2009-05-05:
Nogle gange er det ligefrem dem, der råber højest.
Nogle råber, fordi de er imod al religion, også selv om de mest råber af folkekirken og ikke af andre trossamfund.
Andre kommer med kritik af en uigennemskuelig struktur og tæt administrativ tilknytning til statsapparatet, som synes meget ulogisk for rigtig mange.
Det er dejligt, at der er så mange, der har en mening om vores kirke.
Det beviser, at de fleste borgere trods alt ved, at vi har en folkekirke, og sådan skal det være.
Ellers var det jo ikke en folkekirke.
Regeringen har selv de sidste par gange indskrevet folkekirken i regeringsgrundlaget, og her på det sidste er det jo blevet ret tydeligt, at man vil lave om på kirkens struktur.
Det er derfor, vi er nogle stykker, der nu gentager, at så vil vi gerne have en bred debat, ikke en lukket kommission, der sidder i mange år, ligesom den sidste gjorde - 7 år og 12 mio. kr. var det, eller også var det omvendt.
Vi ønsker faktisk en gruppe, der skal gå foran i en bred debat i befolkningen.
For det er jo netop sådan, at dem, der betaler kirken, altid er i mindretal.
Når regeringen nedsætter nogle arbejdsgrupper er der - bare for at tage dem, der direkte er inden for kirken - fra de gejstliges side en biskop, en provst og en præst, eller også er der to af hver, og så er der en fra Landsforeningen af Menighedsråd.
Det er altså de sidste, der betaler gildet, og de er altid i mindretal.
Så får de bagefter en lang betænkning på et par hundrede sider, de så kan forholde sig til ude i menighedsrådene.
Det er der, vi gerne vil have, at dem, der betaler gildet, i højere grad er med til at drøfte, hvilke udviklinger de ser, hvilke barrierer de ser, hvilke drømme de har for folkekirken.
Det er jo sådan, at regeringen har skrevet i sit grundlag, at den vil gå fra løntilskud til bloktilskud.
Kan en præst være statstjenestemand, hvis der ikke er en eneste statskrone i lønningsposen?
Kan man have en central ansættelse under en minister, hvis der ikke er en eneste krone til andet end kirkegårdsdrift og bygninger?
Det er jo det, der står.
Så jeg har været godt inde omkring regeringsgrundlaget.
Jeg synes, at staten i sig selv nu piller ved den model, vi har, og så nytter det ikke noget, at vi tier stille herinde og tror, at vi kan klare det i dølgsmål.
For så er det jo, at folkekirkens uvenner får mere frit spil til at lægge folkekirken for had.
Jeg synes, det er meget trist, at meget få mennesker kan rydde alle landets forsider med spørgsmål om, hvornår man må bede fadervor, og hvornår man ikke må bede fadervor.
Vi får nogle forkerte debatter om religionens plads i det offentlige rum og i det samfund, vi lever i.
Jeg tror, der er rigtig mange, der kan blive meget klogere på, hvem der betaler for folkekirken, når man får en bred debat.
Vi er ikke alene om at se det behov.
Forleden var der en af de meget regionskyndige, som er rigtig populær i alle partier - jeg skal nok lade være med at komme med navnet her, for hun ved ikke, jeg citerer henne som havde læst B 144 på nettet, og hun skriver så til mig
: Jeg synes, det ville være vældig relevant og en morsom udfordring, om der kunne iværksættes en mere analytisk proces, hvor man tog fat på de grundlæggende udfordringer, folkekirken står over for.
Jeg mener også, at der er grundlag for, at man kan omsætte meget af den forskning, der har fundet sted i forskellige miljøer i de senere år, i en sådan proces.
Til sidst i forslaget skriver I, at grundlovens bestemmelser om folkekirkens særstatus og andre trossamfund stilling i det danske samfund ikke er en hindring.
Jeg vil snarere sige tværtimod.
Det er netop på baggrund af grundlovens bestemmelser, at en sådan grundig analyse kunne foretages.
Så vi står altså hverken alene her i den lille sal, Folketingssalen, eller ude i det store samfund eller på universiteterne.
Der er faktisk mange, der synes, at det kunne være befriende at få en fordomsfri debat om, hvorfor der er nogle, der lægger folkekirken for had, hvorfor der er nogle, der misforstår den ordning, som ministeren jo heller ikke selv kan forklare, når hun bliver spurgt i Sydslesvig.
Et eller andet sted kan vi jo bruge et andet citat og sige, at vi godt kunne gøre det lidt bedre, hvis vi netop gik sammen, hvis vi lod være med at lave lovgivning herinde pø om pø, men gav hinanden fred til en længere debat og så fik en problemliste over, hvad der er godt, og hvad vi er nødt til at forandre, når regeringen nu så grundlæggende vil gå fra løntilskud til bloktilskud.