runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-02-08:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt forundret over fru Elisabeth Arnolds tale, i betragtning af at Det Radikale Venstres arbejdsmarkedsordfører jo har været meget varm fortaler for, at vi lige præcis ligestiller bybuschauffører med buschauffører, som kører på længere ruter, og med andre, der kører i øvrigt.
Fru Elisabeth Geday har sagt til 3F’s fagblad, og jeg citerer: Det virker helt besynderligt, at en buschauffør ikke har samme ret til pauser som en langturschauffør; mange buschauffører kører i byer med meget trafik og har i det hele taget trættende og stressende arbejde; det er ikke uden grund, at chauffører har et af de erhverv, der producerer flest førtidspensionister.
Citat slut.
Er det ikke et meget godt argument for, at vi skal ligestille bybuschauffører med langturschauffører, når det handler om pauser?
Jeg synes i hvert fald, at fru Elisabeth Geday har ret i sin betragtning.
Kim Christiansen (DF), 2007-02-08:
Det er jo en af de her dage, hvor det er lidt godt at være i Folketingssalen.
Om ikke andet får vi da rykket lidt ved og afdramatiseret al snak om blokpolitik, for tilsyneladende har vi da i hvert fald været meget enige her i dag, og det er jo glædeligt, at man også kan sende det signal.
Det har mere drejet sig om en strid på ord og formuleringer, end det egentlig har drejet sig om selve indholdet.
Hr. Tom Behnke spurgte lidt ind til, hvad der ligger i ordet obligatorisk.
I det her tilfælde er der i hvert fald ment, at man skal give den samme mulighed, som man i dag har for at tage test for alkohol.
Det er det, jeg har ment med det.
Prøver fra sved, spyt eller urin er de muligheder, man i dag har for at teste for narko.
Det vil nok nogle gange være mest hensigtsmæssigt, at man henlægger urinprøverne til at foregå ude på landet og ikke midt i Københavns myldretid, men det må vi jo se på, når det endelige lovforslag kommer.
Hr. Frode Sørensen har været i Folketinget så mange år, at han også godt kender til, hvor lang tid der går fra fremsættelse af et forslag, til det lander her til behandling.
Vi fremsatte det her, fordi vi ganske enkelt ikke gad vente på Waageudvalget mere.
Eftersom vi er så rørende enige, kan vi jo sige, at man en anden gang kan spare de her dyre betænkninger og så bare lade os fremsætte et beslutningsforslag på området, for vi har jo egentlig ramt hinanden ganske fint.
Nu har hr. Frode Sørensen sagt, at det her ikke kommer til afstemning – det kunne jo være sjovt at lade det komme til afstemning og så se, om man ville stemme imod det – men jeg vil da foreslå, vi laver en beretning om det og afventer justitsministerens lovforslag.
Det tror jeg vi måske kunne blive enige om.
Tak for en god debat og for opbakningen.
Afstemning
Rune Lund (EL), 2007-02-08:
Det er ikke, fordi jeg vil sige noget, som er specielt meget anderledes end det, som er blevet sagt af andre ordførere.
Der er jo nogle meget fornuftige ting i det her forslag, bl.a. forslaget om, at færdselspolitiet får mulighed for at anvende pålidelige testmetoder, som i lighed med alkometre kan bruges på stedet.
Det er godt og fornuftigt.
Formålet er jo at få politiet til at være bedre i stand til at kunne få fat i de trafikanter, som er påvirket, uanset af hvad.
I Enhedslisten mener vi ikke, at indsatsen udelukkende skal rettes mod de trafikanter, der er påvirket af narkotika eller euforiserende stoffer, den skal selvfølgelig også sættes ind mod lægeordineret medicin samt de kombinationseffekter, der opstår, når stoffer, alkohol og/eller medicin blandes.
Beslutningsforslaget her er jo lavet på en sådan måde, at det bør indeholde en bestemmelse om, at der også skal gælde en nulgrænse for de typer af lægeordinerede stoffer, som ikke er tilladte ved bilkørsel.
Lægeordinerede stoffer er nævnt, men når man læser bemærkningerne i lovforslaget, kan man se, at der er rimelig meget fokus på euforiserende stoffer, narkotika og lignende.
Men i selve forslaget står der jo, at det også drejer sig om medicin.
Jeg synes godt nok, at man, når det virkelig er hele pakken, man vælger at beskæftige sig med, så måske godt kunne have lavet en lidt anden vægtning i bemærkningerne til lovforslaget.
Men o.k., det er en detalje.
Ligesom de andre partier vil vi også gerne vente med at se, hvad der sker med det videre arbejde i Waageudvalget, og se på, hvad der kommer af lovgivningsinitiativer, for så kan vi jo til den tid tage diskussionen, og når der kommer et lovforslag, kommer der en høringsproces, og så kan vi forhåbentlig ende med at vedtage en lovgivning på det bedst kvalificerede grundlag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-08:
Nu er jeg fra SF den næstsidste på talerstolen, så den uenighed, der måtte komme, kan kun komme fra Enhedslisten.
Jeg vil tilslutte mig nogenlunde de bemærkninger, der er sagt indtil nu.
Vi ved, at der er et Waageudvalg, der har lavet en større undersøgelse på det her område, den er i høring, og det er annonceret, at der fremsættes et lovforslag, og det ser vi frem til.
Vi er selvfølgelig, som også de andre har sagt, indstillet på, at der skal ske noget på det her område.
Hvis man kigger specielt på det her lovforslag, er jeg faldet over to andre ting, som jeg ikke er den eneste, der er faldet over.
Og den ene er nulgrænsen.
Vi kan ikke operere med en nulgrænse, vi må finde en bagatelgrænse at operere med.
Den anden ting drejer sig om obligatorisk test, hvor jeg vil sige: Hvad ligger der i obligatorisk test?
Det har andre allerede beskæftiget sig med, så jeg vil også bare nævne det.
Vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger, men vi er med på hensigten og ideen og ser frem til, at ministeren kommer med noget på området.
Elisabeth Arnold (RV), 2007-02-08:
Dansk Folkeparti foreslår, at regeringen fremsætter et forslag om obligatorisk test af førere af motorkøretøjer for påvirkning af farlige stoffer.
Der skal endvidere være regler for, hvilke midler politiet må anvende til testen, herunder om der kan bruges spyt-, sved- eller urintest, og der foreslås også fastsatte nulgrænser for kørsel med ulovlige stoffer i blodet.
Det Radikale Venstres indstilling til det her beslutningsforslag er, at nu løber Dansk Folkeparti jo åbne døre ind, fordi vi er fuldstændig enige i, at det er på tide, at Danmark tager stofpåvirkede trafikanter lige så alvorligt, som visse af vore nabolande allerede gør.
Der findes efterhånden mange analysekits til bestemmelse af, om en person har indtaget farlige stoffer, så teknisk set kan det lade sig gøre.
Men man skal selvfølgelig, ligesom den forrige ordfører sagde, gøre det helt klart, hvad det er for noget politiet skal, og skal de gøre det hver eneste gang, de standser en bil, eller hvad er det for en type prøve, de skal tage?
Skal det være en strip på panden, eller skal det være en afleveret urinprøve?
Det kan jo implicere temmelig mange praktiske vanskeligheder ude i det virkelige liv at skulle have hele udstyret med flasker og analyseudstyr med i enhver patruljevogn.
Så forslaget er ikke perfekt, som det er beskrevet her, og der rodes også lidt rundt i begreberne.
Men vi er jo fuldstændig enige i den fundamentale hensigt med forslaget, nemlig at vi skal tage stofpåvirkede trafikanter dybt alvorligt, og vi skal skride ind over for det, hvor vi overhovedet har nogen mulighed.
Det lovforslag afventer vi i Det Radikale Venstre, for vi er interesserede i, at narkotest bliver brugt i den danske trafiksikkerhedspolitik, og derfor bliver vi nødt til at afvise dette beslutningsforslag.
Vi finder det overflødigt.
Tom Behnke (KF), 2007-02-08:
Jeg skal ikke trække debatten unødig langt ud.
Det er jo blevet nævnt, at ministeren rent faktisk allerede er i gang med at producere et lovforslag på det her område, for der er jo ikke uenighed, der er i hvert fald ikke uenighed mellem Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti om, at det er helt og aldeles uacceptabelt, at man kører rundt i narkopåvirket tilstand og er til fare for sine medtrafikanter og for den sags skyld også for sig selv, og det skal der naturligvis gøres noget ved.
I det omfang der er behov for, at vi får strammet op her, er vi mere end villige til at hjælpe med til det.
Men når vi har forslaget i dag, giver det mig alligevel anledning til at nævne to ting, som jeg synes man skal være opmærksom på, og som vi også kommer til at være opmærksomme på, når der fremsættes et lovforslag fra ministeren.
Det ene er, at vi skal passe på, at man ikke ved at måle på sporstoffer kommer i den situation, at en person, der måske i sidste uge tog medicin af den ene eller anden grund, og som er helt uden påvirkning i dag, men hvor der alligevel ligger et sporstof, kan risikere at blive straffet og betale en hel månedsløn i bøde, risikere frakendelse af førerretten, selv om vedkommende faktisk ikke er påvirket, men der ligger et sporstof.
I den situation er vi altså nødt til at vide, hvad det er for medicinske præparater, der findes, hvilken effekt de har, hvilke muligheder der er for, at der stadig væk ligger sporstof, selv om der ikke længere er nogen påvirkning.
For det må jo være påvirkningen, vi går efter, hvis det skal give nogen fornuftig mening.
Det fremgår af beslutningsforslaget her – og det synes jeg også forslagsstillerne trods alt skal have mulighed for at svare på –
at det, man ønsker, er en lovgivning, således at politiet skal foretage obligatoriske narkotikatest af førere af motorkøretøjer.
Det må betyde, at det altså skal være hver eneste gang, uanset årsagen til at man standser en bilist, der skal være en obligatorisk test.
Hvis man sammenholder det med, at der nederst i samme kolonne står: Der kan f.eks. være tale om spyt-, sved- eller urintest, vil jeg godt høre forslagsstillerne, hvad det er, de helt præcis forestiller sig her.
For man kan vel ikke forestille sig en situation, hvor politiet skal stå og afkræve bilister på gaden en urintest?
Vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger, det tror jeg skinner tydeligt igennem, men vi ser frem til, at høringen er overstået, og at ministeren fremsætter et lovforslag, for jeg tror på, at der er behov for, at vi får strammet op.
Frode Sørensen (S), 2007-02-08:
Vi har jo længe været bekendt med, at justitsministeren ville afvente et forslag fra det såkaldte Waageudvalg, som har arbejdet med straf for spirituskørsel m.m., herunder narko og medicin.
Og det er nu kommet, og forslaget er sendt i høring umiddelbart her efter nytår, og derfor skal vi jo nok passe på med, at velmenende forslag ikke kommer til at vælte over hinanden.
Der skal dog ikke herske tvivl om, at Socialdemokraterne finder det lige så uacceptabelt at køre bil under indflydelse af euforiserende stoffer som at være spiritusberuset bag rattet.
Den øgede udsivning af euforiserende stoffer i samfundets ender og kanter gør sanktionerne nødvendige, og derfor vil vi da også være indstillet på, at man skal drøfte, om der måske burde være en nulgrænse fremover.
Men jeg er enig med ministerens bemærkning om, at vi har nogle situationer omkring ordineret medicin.
Men det er jo ikke sådan, at narkopåvirket færdsel ikke allerede er strafbart, og jeg vil derfor afvente ministerens forslag til bøde, fængselsdomme, inddragelse af kørekort osv.
Ministeren ønsker tilsyneladende at sidestille narkopåvirkning med spirituspåvirkning, og det er Socialdemokratiet ganske enig i.
Socialdemokraterne medvirker meget gerne til at ændre loven, og vi ser frem til en snarlig og god dialog med ministeren om dette alvorlige tema.
Det betyder så naturligvis, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, men det kommer vel næppe heller til afstemning.
Karsten Nonbo (V), 2007-02-08:
Der er sådan set ikke så meget at tilføje til justitsministerens saglige, faglige indlæg, og hvis jeg må blive en lille smule polemisk, så ved hr. Kim Christiansen det også godt.
Hr. Kim Christiansen sidder selv med i Færdselssikkerhedskommissionen, hvor vi de sidste par år har trukket i Waageudvalget med henblik på, om de dog ikke snart barslede med noget, for vi har ventet med spænding på, at de ville komme med noget på det område.
Så ved jeg ikke, om det er sådan, at Dansk Folkeparti bagefter vil tage patent på det her, når det kommer, for det kommer, det har justitsministeren jo lovet, her i løbet af et par måneder, netop fordi Waageudvalget er kommet frem til en konklusion.
Den tror jeg vi stort alle sammen er enige i her i Folketingssalen.
Det, jeg så glæder mig over, er, at vi nu får et redskab, som gør, at vi virkelig kan komme de rigtig trafikfarlige til livs, for jeg tror på, at når man har en spirituspromille på f.eks. 1,5, og man samtidig er påvirket af narkotika, så er man ikke bare farlig svarende til, at man lægger summen af de to ting sammen, jeg tror, man er farlig i tredobbelt potens eller noget i den stil, for når man har hele blandingsrepertoiret med, så er man virkelig farlig i trafikken.
Jeg tror på, at selv om antallet af spiritusbilister går nedad, er til gengæld de påvirkede, vi har tilbage i trafikken, rigtig farlige, og det tror jeg de er, fordi de er blandingsmisbrugere og har narkotikaen med.
Dem kan vi komme til livs nu, og derfor glæder det mig, at man nu får muligheden for at sigte for begge dele.
Virkeligheden i dag er nok sådan, at når politiet stopper en person med en promille på 1,7, så siger de: Nå ja, vi har i hvert fald en sikker spritsag, så § 54, altså narkoparagraffen, behøver vi egentlig ikke at tænke på.
Han bliver frakendt kørekortet i lang tid, og han får en frihedsstraf.
Det må jeg sige ikke engang er nok, for det er virkelig farlige mennesker, vi har med at gøre, og nu kan vi komme efter dem på en måde, der gør, at de nu for pokker må fatte det, hvis ikke de er helt skæve.
Så jeg glæder mig til, at det her lovforslag kommer fra justitsministeren inden for et par måneder, og jeg tør næsten godt give en blankocheck på, at vi tilslutter os det, når det kommer.
Tom Behnke (KF), 2007-02-08:
Nej, og det er til stadighed noget vrøvl, hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger.
Man kan ikke på den ene side sige, at der gælder en 11-timers-regel for alle, men at man på den anden side i øvrigt ikke ønsker, at der skal være nogen arbejdstidsregler for taxachauffører og bybuschauffører.
Den regel gælder jo også for dem, men det er jo ikke en regel for, hvordan man skal optræde, når man er på arbejde, men derimod for, hvor lang pause der skal være mellem hver gang, man er på arbejde.
Når det gælder regler for arbejdets udførelse, er det arbejdsmarkedets parter, der aftaler sig frem til, hvordan reglerne skal være på brancheområderne.
På den enkelte arbejdsplads kan man så aftale sig frem til mere specifikke regler, og netop det, at man har den mulighed, vil vi gerne værne om fra konservativ side, og derfor siger vi nej til forslaget her.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-02-08:
Jeg prøvede bare at gøre hr. Tom Behnke opmærksom på, at vi her i Folketinget faktisk regulerer pauser ved lovgivning.
I modsætning til, hvad hr. Tom Behnke sagde fra talerstolen, regulerer vi pauser for store grupper på det danske arbejdsmarked.
Vi har bestemt, at de mindst skal holde pause, når de har arbejdet 4½ time, og for alle på det danske arbejdsmarked er det sådan, at de har 11 timers hvile hvert eneste døgn, så vi regulerer pauser.
Men et flertal har øjensynligt besluttet, at der er nogle helt bestemte grupper, som skal holdes uden for, nemlig bybuschauffører, taxachauffører m.fl.
De skal ikke have samme regler som alle andre, der kører vejtransport i Danmark, og det er ikke særlig logisk.
Frode Sørensen (S), 2007-02-08:
For at være helt præcis: Det, jeg sagde, var, at vi i udvalgsarbejdet også kunne se på, om taxichauffører har arbejdsmiljømæssige problemer.
Karsten Nonbo (V), 2007-02-08:
Jeg vil lige give hr. Frode Sørensen lejlighed til enten at træde tilbage, eller også træde helt ud i spinatbedet.
Jeg synes, jeg hørte hr. Frode Sørensen sige, at det her også skulle indføres for taxichauffører.
Kan det have sin rigtighed?
Er det noget, hr. Frode Sørensen tør mene uden for det her lokale, eller skal vi lade det blive mellem os to?
Frode Sørensen (S), 2007-02-08:
Ja, det var egentlig helt dejligt, må jeg sige til hr. Karsten Nonbo: Jeg fik jo ret hurtigt ordet igen.
SF ønsker med beslutningsforslaget, som de skal have tak for at fremsætte, at indføre køre-hvile-tids-bestemmelser for chaufførerne i bybusser samt for chauffører på anden rutekørsel, sådan at det også gælder for de ruter, der er på under 50 km.
Jeg har egentlig tænkt på, om vi måske i udvalgsarbejdet også kunne se på: Var sådan noget som taxachauffører også noget, man skulle have ind i det her?
Har de også nogen problemer i den retning?
Det kunne jeg tænke mig – men det kan vi se på i udvalgsarbejdet.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er urimeligt, at de gældende bestemmelser ikke kan bruges på rutekørsel på under 50 km, og jeg er enig i begrundelsen, nemlig hensynet til chaufførernes helbredsforhold, trafiksikkerheden og arbejdsmiljøet.
Jeg ønsker som nævnt også, at vi sætter passagerernes sikkerhed i højsædet, og det gør vi kun, såfremt vi kan være sikre på, at den, der sidder bag rattet, er en chauffør, som har haft mulighed for at holde tilstrækkeligt med pauser og have den tilstrækkelige hviletid.
Og så kan jeg da ikke lade være med at sige, som hr. Karsten Nonbo siger: Det er jo dejligt at sove i sin egen seng.
Det er måske derfor, vi jyske folketingsmedlemmer engang imellem er lidt trætte af det, for vi sover ikke altid i vores egen seng, når vi er herovre.
Nå, det var lidt udenomssnak.
Justitsministeren har i et svar til Retsudvalget i forlængelse af et samråd i november måned redegjort for de gældende køre-hvile-tids-bestemmelser i almindelighed og for EU-reglerne.
Der har vi jo noteret os, og det har vi så sort på hvidt fra EF-Domstolen, at danskerne fortsat kan træffe foranstaltninger på de områder, hvor forordningerne ikke dækker.
Nogle vil påstå, og det er blevet påstået allerede nu, at beslutningsforslaget går ind i nogle forhold, der normalt overlades til aftaler mellem arbejdsmarkedets parter.
For Socialdemokratiet er sikkerheden for passagererne og omgivelserne afgørende, for man skal kunne være helt sikker på, at når man sætter sig ind i en bus for at blive transporteret fra det ene sted til det andet, så er det en frisk chauffør, der sidder bag rattet. Vi må derfor sikre, at bybuschaufførerne har ordentlige kørehvile-tids-regler.
Socialdemokratiet ønsker at sikre ordentlige arbejdsbetingelser for bybuschaufførerne.
Vi ved, at der i fagbevægelsen – og ikke, som det er blevet sagt tidligere, i FOA, det er nok navnlig 3F, der organiserer de fleste chauffører – længe har været ønske om, at der bliver gjort noget ved de her forhold.
Så vi skal have problemet løst af hensyn til chaufførerne, og i lige så høj grad af hensyn til de titusindevis af danskere, som hver dag på hundrede procent sikker måde skal kunne transporteres i landets bybusser.
Vi støtter forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2007-02-08:
Nej, det var en overfortolkning.
Det er jo helt klart, at man godt kan have et skidt arbejdsmiljø, hvor der ikke sker nogen ulykker, ligesom man omvendt kan have et godt arbejdsmiljø, og så sker der alligevel en masse ulykker.
Så set i den relation, vil jeg, hvis vi skal slutte af med at være lidt enige, sige: De to ting hænger ikke sammen.
Frode Sørensen (S), 2007-02-08:
Men jeg tror, vi både har chaufførerne og passagererne at kæmpe for.
Jeg vil gerne spørge hr. Karsten Nonbo, for hr. Karsten Nonbo sagde, der har ikke været alvorlige ulykker med busser i Danmark i mange år, og det er jo en dejlig ting – det er en dejlig ting:
Betyder det, at hr. Karsten Nonbo mener, at når der ikke har været særlig mange ulykker, kan man automatisk sige, at chaufførerne har et godt arbejdsmiljø?
Hænger de to ting helt automatisk sammen?
Kan man sige, at hvis der ikke sker uheld, er miljøet i orden?
Karsten Nonbo (V), 2007-02-08:
Jo, men forskellen er, at vi har givet de her langturschauffører et køre-hvile-tids-diagramark, fordi de ikke når hjem i deres egen seng mellem hver arbejdsperiode på de 8 timer.
Det gør bybuschaufføren.
Han tager hjem og sover og møder igen næste dag.
Lastbilchaufføren holder ind på en rasteplads, og der vil vi gerne have han bliver i et minimum at tid, så vi er sikre på, han er frisk næste gang, han skal køre.
Jeg tror, at buschaufførerne selv kan styre det med at møde veludhvilede op på deres arbejde.
De har et stressende arbejde, det vil jeg jo medgive dem, men igen, det må arbejdsmarkedets parter klare.
Jeg tror faktisk, vi gør arbejdet endnu mere stressende, hvis vi pålægger dem, at de skal skifte diagramark osv.
Det er en meget ædelmodig kamp, som hr. Frode Sørensen kæmper.
Frode Sørensen (S), 2007-02-08:
Jeg må også sige, at jeg undrer mig lidt over den udlægning, at hvis man er langturschauffør og kører store stræk, så bliver man væsentlig mere træt, end hvis man er bybuschauffør og har et stop hvert minut og skal åbne døren og billettere.
Det tror jeg nu ikke holder til den store videnskabelige undersøgelse, men skidt med det.
Jeg vil gerne spørge hr. Karsten Nonbo, om han virkelig mener, at det, at en chauffør er træt og stresset, ikke går ud over trafiksikkerheden.
Karsten Nonbo (V), 2007-02-08:
Jeg mener stadig væk, at det ikke har så meget med trafiksikkerhed at gøre.
Og med hensyn til ulykkerne i Tyskland osv.: Jamen der havde vi jo allerede regler for kørehvile-tid fuldkommen i det omfang, vi har i dag.
Det eneste, vi ændrede, var indretningen af busserne, og vi indførte nogle forbud for busserne.
Vi gjorde egentlig ikke noget vedrørende chaufføren, kun vedrørende den last, han havde med.
Så det argument holder heller ikke helt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-08:
Ja, nu skal enigheden jo ikke brede sig alt for vidt, for trafiksikkerhed er også med som et element, men for mig er det ikke hovedelementet.
Hvis vi kigger på trafiksikkerheden, kan vi se, at det er rigtigt, at statistikken ikke siger særlig meget om den.
Det gjorde den heller ikke for langturschauffører, før vi fik nogle store uheld nede i Tyskland med sovebusser, og så satte vi faktisk himmel og jord i bevægelse – og det var relevant.
Vi kan jo godt bruge vores sunde fornuft og logik og sige, at når jeg kan dokumentere, at der i praksis er masser af chauffører, som kører op til over 8 timer uden pause efter de regler, der er nu, så er det ikke hensigtsmæssigt.
Så afstressende er det altså ikke at køre i bytrafik.
Karsten Nonbo (V), 2007-02-08:
Jamen så har vi jo igen en vis forståelse.
Jeg hørte ikke hr. Poul Henrik Hedeboe nævne trafiksikkerheden, og så er det så meget desto mere vigtigt, at forslaget kommer i det rette udvalg, for det omhandler ikke trafiksikkerhed.
Og så vil jeg ikke stå på Venstres arbejdsmarkedsordførers vegne og spille klog og svare på, hvad han ville have svaret.
Jeg kan bare sige: Det hører ikke hjemme i Retsudvalget i forbindelse med køre-hvile-tids-bestemmelser, så der er vi enige, kan jeg mærke.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-08:
Jeg takker for hr. Karsten Nonbos omsorg for min person, men den er ikke på sin plads, vil jeg sige.
Jeg havde altså lavet en stor del af det her forslag, da jeg fik en suppleant ind i en periode, hvor jeg ikke var her, og man har så lavet det færdigt og sendt det frem, og jeg er meget glad for at få lov at stå her i dag.
Så vil jeg også sige, at når der laves et forslag, er det faktisk Folketingets Administration, der bestemmer, hvilken minister det kommer til at høre under.
Og det her forslag drejer sig ikke kun om trafiksikkerhed, det drejer sig lige præcis, som den tidligere spørger også sagde, om nedslidning af chauffører, altså den ressource, vi har dér.
Og så skal jeg lige se, hvor meget tid jeg har.
Hr. Karsten Nonbo siger, at hvis man hørte på chaufførerne, ville man vide, at de nok ikke ville være glade for at få en fartskriver.
Det tror jeg hr. Nonbo har fuldstændig ret i, det tror jeg heller ikke chaufførerne ville være glade for.
Men forslaget er jo også lige præcis lagt op sådan, at det er noget vi kan snakke om: om det er sådan, modellen skal være.
Vi siger bare, at vi angiver en retningslinje.
Det er ikke en fuldstændig afskrivning af køre-hvile-tids-reglerne, men det er i den retning.