runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2008-05-20:
Seksuelle overgreb mod børn er noget af det groveste, man kan udsætte børn for, og Det Konservative Folkeparti vil ikke acceptere noget sådant, og derfor er det nødvendigt, at der netop bliver et lovtiltag, der gør, at gerningsmændene bliver straffet hårdt og præcist og reelt.
Som det foreligger her, er formålet med lovforslaget netop at sikre, at straffen i sager om samleje og anden kønslig omgang end samleje med børn under 15 år - når der foreligger udnyttelse af en fysisk eller psykisk overlegenhed - er på samme niveau som straffen for voldtægt mod voksne.
Regeringen finder, at voksne personers seksuelle overgreb mod børn er blandt de mest modbydelige forbrydelser.
Sådanne overgreb er udtryk for et groft brud på børns tillid til voksne og kan være meget traumatiske og påvirke det enkelte barn i en uoverskuelig lang fremtid.
Der bør derfor udmåles en tilpas streng straf herfor, og derfor er Det Konservative Folkeparti meget tilfreds med, at det forudsættes, at ved den slags forbrydelser er niveauet minimum 2½ års fængsel. Det Konservative Folkeparti
støtter forslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg mener helt oprigtigt, at uddannelserne udbudt som efteruddannelse og med mulighed for at modtage statens voksenuddannelsesstøtte giver den optimale spredning.
Jeg vil gøre opmærksom på, at voksenuddannelsesstøtten altså er bedre end SU, og jeg vil også gøre opmærksom på, at hvis man skal motivere nogen til at tage en tolkeuddannelse, er det måske ikke tilbuddet om et livsvarigt job som tolk til og fra armensk, som lokker
allermest
Men hvis der er en, som i forvejen kan armensk, og som kun mangler en 1-årig tolkeuddannelse, så vedkommende også kan tolke til og fra armensk, kan det måske være tiltrækkende, hvis det udbydes som åben uddannelse, samtidig med at man har et job, eller udbydes på en måde, så man kan modtage statens voksenuddannelsesstøtte, der som bekendt ligger på dagpengeniveau.
Jeg kan ikke se, at det kan placeres bedre.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke får ordentligt styr på hele tolkeområdet.
Tolkeområdet er et meget vigtigt område.
Når man skal tolke i forhold til de store hovedsprog - spansk, fransk osv. - kræver man translatører, altså folk, som har mange års uddannelse.
De er så også specialiseret inden for retsvæsenet, sundhedsvæsenet osv.
Men når det handler om indvandrersprog, kræver man ikke det store, og det medfører, at vi har en del ikkekvalificerede tolke.
Og det at indkalde dem til et kursus, hvor man kan diskutere tolkeetik osv., giver dem altså ikke en ordentlig uddannelse.
Hvorfor gør man ikke det, som man gjorde med døvetolkning for nogle år siden, altså laver en tolkeuddannelse, der kunne minde om døvetolkeuddannelsen?
Her for nogle år siden lavede man en mellemuddannelse for døvetolke, og det er der kommet rigtig meget godt ud af.
Hvorfor gør man ikke det samme i forhold til indvandrersprogene?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Det spørgsmål synes jeg at spørgeren skulle stille i udvalget, så vil jeg gerne give et udførligt svar på det.
Det er da muligt, at man kan lade sig inspirere af døvetolkeuddannelsen.
Jeg vil gøre opmærksom på, at der altså er sket en ændring, siden hr. Naser Khader har foreslået en ændret tolkeuddannelse, for det kan jeg huske, at han har gjort ved flere lejligheder.
Vi har faktisk foretaget noget, og jeg synes ikke, at det er sandsynliggjort, at tolkeuddannelsen som en almindelig SU-uddannelse, grunduddannelse, overhovedet vil være tiltrækkende.
Det tror jeg ikke den vil.
Jeg tror, at tolkeerhvervet vil være tiltrækkende for dem, der i forvejen kan sproget, men som ikke har lært at tolke.
De kan så få en 1-årig tillægsuddannelse, hvor de lærer at tolke til og fra det sprog, de kender i forvejen.
Det tror jeg vil blive ved med at være den måde, man rekrutterer tolke fra indvandrermiljøerne på.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Til det med, om det er tiltrækkende eller ikke er tiltrækkende, flaskehalsproblemer eller ikke flaskehalsproblemer,
vil jeg sige, at jeg faktisk tror, at hvis der kom lidt mere prestige i det, ved at man fik en uddannelse bag det at tolke indvandrersprog, ville det også medføre endnu flere kvalificerede tolke.
Til det med, at ministeren ikke tror på, at der vil være en efterspørgsel, vil jeg spørge: Har man lavet en behovsanalyse?
Altså det der med, at ministeren ikke tror på, at det vil tiltrække ret mange, hvad bygger det egentlig på?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg vil meget gerne oplyse over for udvalget, hvad vi har af oplysninger vedrørende behovet.
Jeg vil helst ikke komme med løs snak her fra Folketingets talerstol.
Men alene det, at vi har justeret uddannelsen i lyset af behov og muligheder, synes jeg illustrerer, at vi ikke har haft cement i ørerne, og at vi har forsøgt at gøre det så godt med de redskaber, som har størst mulighed for at give resultat.
Astrid Krag (SF), 2008-05-20:
Jeg vil også spørge lidt ind til de ting, ministeren ikke kom ind på i sin tale, nemlig den del af problemet, der handler om mangel på tolke, altså ikke bare om anvendelsen af tolke, der måske er underkvalificeret i forhold til bl.a. rigspolitiets arbejde.
Jeg var meget glad, da jeg så Socialdemokraternes forslag.
Jeg har jævnligt fået henvendelser fra borgere med flygtningebaggrund, som nu er blevet voksne og tænker tilbage på deres tid som børn, hvor de har skullet tolke.
Det har været i forhold til sundhedssektoren og udlændingemyndighederne, og det er jo tydeligt, at der er mangel på kvalificerede tolke.
Jeg vil bare spørge ministeren: Skal vi forstå ministeren på den måde, at han er uenig med dekaner og de fagansvarlige på handelshøjskolerne i København og Århus, når de peger på, at netop det her med, at tolkeuddannelsen ikke er en SU-berettiget uddannelse, lige præcis er noget af det, der gør, at søgningen er alt for lav, og at vi står med den her mangel, som vi gør?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Det er jo en ærlig sag, at der kan være tale om to modeller.
Jeg synes, at jeg har argumenteret godt for, at en 1-årig tolkeuddannelse som en tillægsuddannelse, som en voksenuddannelse, hvor man enten har arbejde ved siden af eller får voksenuddannelsesstøtte, er - især i den nuværende beskæftigelsessituation - den måde, hvorpå vi kan tiltrække flest.
Det synes jeg at meget taler for.
Jeg vil gerne i dialog med udvalget prøve at besvare de spørgsmål, som her er stillet, for regeringen har kun den bedste af alle gode viljer.
Altså, hvis man kunne løse tolkeproblemet ved en autorisationsordning, ville vi da gøre det, men vi kan kun se, at vi skaber flaskehalsproblemer ved det.
Per Clausen (EL), 2008-05-20:
En sådan diskussion kunne der være god brug for.
Det kunne være en diskussion, som handlede om, hvorfor det stadig væk er sådan, at det er sværere for mennesker, som har en anden oprindelse end min næsten hundrede procent normaldanske at få et arbejde og at få en læreplads.
Det kunne være en diskussion af, om det er den rette måde at integrere mennesker på i Danmark at føre en lang debat om, hvilke påklædningsformer som man anser det for nødvendigt at udelukke fra det offentlige arbejdsmarked og fra det offentlige rum.
En sådan diskussion om, hvad det er, der er godt og skidt ved vores integration, kunne være en vigtig og god debat.
Det kunne også være spændende at have en debat om, hvorvidt vi tror, at det skaber bedre vilkår for børn og unge med hensyn til integration og deltagelse i det danske samfund, at vi systematisk forringer deres forældres indkomstgrundlag og sørger for, at de bliver så fattige, at de ikke har råd til at blive boende der, hvor de bor.
Jeg tror, at når man hører de historier, som mennesker, der har været flygtninge og er kommet til Danmark, kan fortælle, så er det lidt svært at forstå, at det, de mangler, er konsekvens og straf.
Vi kunne i dag have ført en fornuftig og udbytterig diskussion om, hvordan en effektiv integrationspolitik, hvordan en effektiv indsats for at give plads til alle mennesker i det danske samfund, kunne nedbringe risikoen for, at der blev skabt kriminelle.
Og så kunne vi med justitsministeren ved en anden lejlighed tage diskussionen om, hvad der skal gøres i forhold til straffesystemet.
Men af en eller anden besynderlig grund, viste det sig, at årsagen til, at det var integrationsministeren, der i dag skulle deltage i den her debat, ikke var, at Dansk Folkeparti havde et ønske om at diskutere andet end straf, nej, det var, fordi Dansk Folkeparti selvfølgelig også ville benytte den her lejlighed til at argumentere for en politik, som er i stand til at reducere antallet af mennesker i Danmark med en anden etnisk oprindelse så meget som muligt og så effektivt som muligt.
Derfor handler diskussionen for Dansk Folkeparti naturligvis kun om at forbedre mulighederne for at udvise folk, og så henviser man til, om det ikke skal være muligt at udvise mennesker, der begår alvorlig kriminalitet, mennesker, som opfører sig på en måde, som er uforenelig med at leve i Danmark.
Til det må man jo bare sige, at den smukke trappestige, som integrationsministeren omtalte i sit første indlæg, og som gjorde, at der var proportion, med hensyn til hvornår vi udviste folk - hvor vi altså både tog hensyn til, hvor lang tid de havde været i Danmark, og hvor alvorlig kriminaliteten var - jo for længst er forladt, og på en lang, lang række områder går man umiddelbart til udvisning, uanset om disse mennesker har boet i Danmark i så mange år, at man nok må sige, at det danske samfund har et meget, meget stort medansvar for, hvordan de mennesker har udviklet sig.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-05-20:
Nu er ministeren jo en høflig mand, og jeg havde sådan set heller ikke forventet andet end et høfligt svar, men det er rigtig nok, at det er tredje gang, det her beslutningsforslag fremsættes.
Når man ser på selve tolkeuddannelsen som sådan, har den manglende tilgang jo været begrundet i, at der var tale om en åben uddannelse og netop ikke en SU-uddannelse.
Mener ministeren ikke, at der kunne være tale om, at der er et behov for en bredere geografisk spredning af de her uddannelser?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
I Det Radikale Venstre er vores generelle udgangspunkt for retspolitikken, at vi mest tror på forebyggelse og ikke på straf.
Men der er visse forbrydelser, som kræver særlige sanktioner.
Man kan, for at tage et eksempel om sådan noget som mord, sige, at det er de færreste mordere, der gentager forbrydelsen, så hvorfor straffe særlig hårdt?
Med hensyn til det forslag, justitsministeren stiller her om seksuelt misbrug af børn, mener vi også, at der gælder helt særlige sanktioner, når det drejer sig om udnyttelse og misbrug af børn.
Jeg tror sådan set, at de fleste mennesker, om ikke næsten alle, på nær krænkerne, kan blive enige om, at de her forbrydelser er nogle af de allerværste forbrydelser, vi overhovedet er vidner til.
Derfor mener vi også fra radikal side, at det er et meget fornuftigt forslag, som justitsministeren har fremsat.
Vi mener, det er meget fornuftigt, at der ikke skal være særlige rabatordninger, fordi man prøver at lokke børn under 15 år til samleje eller anden kønslig omgang, i forhold til det niveau, der er, hvis der er tale om voldtægt begået mod voksne mennesker.
I virkeligheden kan jeg jo sige det, som måske er helt usædvanligt for en radikal og især for en radikal retsordfører at kunne sige, at vi sådan set synes, at det her nærmest er det mindste, man kan sige ja til - for at sige det på den måde.
Vi ser også for os, at man bør kombinere sanktionerne og straffene over for pædofile krænkere på en sådan måde, at man altid sikrer sig, at disse folk også er bag lås og slå, så længe det kan lade sig gøre, at de i frivillighed, mens de er derinde, kan gennemføre en behandling.
Og vi er dybt optaget af, om der er nok tid til at gennemføre den behandling, der skal gennemføres, fordi vores fokus på dette område som på alle andre områder i retspolitikken er på at sikre, at der ikke kommer nye ofre.
Hvis man vil have en ordentlig retspolitik, skal man have sit fokus på at sørge for, at der ikke bliver mange ofre, og det gør man bedst ved forebyggelse.
Den eneste måde, vi kan forebygge på i forhold til pædofile, er, når vi har identificeret dem, og det har vi desværre først i de fleste tilfælde, når vi har fået fingrene i dem, fordi de har begået deres første krænkelse eller gjort deres første forsøg på krænkelse.
Og da situationen er den særlige i de her tilfælde, er vi nødt til at benytte os af denne mulighed og prøve at behandle dem og prøve at sikre, at de ikke begår krænkelser af børn og unge igen.
Det vil vi ikke være med til, det vil vi ikke finde os i, og jeg tror, der er bred enighed om det.
Derfor er vi også, som sagt positive over for forslaget, og vi har ikke det mindste problem med at stemme for.
Frank Aaen (EL), 2008-05-20:
Vi i Enhedslisten synes selvfølgelig som alle de andre partier, at noget af det værste, vi har, er, at man begår overgreb mod børn, og at det, vi taler om i dag, er den type overgreb, som præcis forfølger et menneske resten af livet, og at vi derfor må gøre alt for at undgå, at det sker.
Selv om vi normalt ikke er de store tilhængere af hele tiden at øge strafferammer, så synes vi faktisk, at det her forslag er ganske afbalanceret og fornuftigt, og vi vil støtte det.
Det er afgørende, at vi som samfund tager ansvar for at gøre, hvad vi kan for at undgå overgreb og for at få hjulpet ofrene.
Når vi normalt ikke er så glade for strafforøgelse, så er det, fordi vi ikke tror så meget på, at det hjælper kriminalpræventivt, i hvert fald slet ikke i den grad, som det normalt kommer frem fra regeringens side, men vi mener altså i det her tilfælde, at når vi ser det i sammenhæng med andre forslag til initiativer, er det et skridt i den rigtige retning.
Vi håber, at der, ud over at strafferammen bliver hævet, bliver bedre muligheder for forebyggelse, bliver bedre behandlingsmuligheder for gerningsmænd samt bedre behandlingsmuligheder for ofrene.
Vi håber, at vi, fordi vi kan se, at vi alle sammen kan samles om det her i dag, så også i det fremtidige kan samles om at se på de muligheder, som ikke alene handler om straf, men også handler om at give kommunerne bedre mulighed for forebyggelse og behandling for at stoppe det her så meget, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Det er i orden.
Der er ikke så meget at tilføje til det allerede sagte, andet end at vi selvfølgelig også i Ny Alliance ser med alvorlige øjne på seksuelt misbrug af børn.
Bl.a. har vi de senere år set en tydelig udvikling inden for chatrooms osv. på nettet.
Gennem disse chatrooms er det muligt for voksne i endnu højere grad at opbygge et tillidsforhold til mindreårige med det ene formål at udnytte barnet.
Den voksne bruger sin overlegenhed på en aldeles ulækker måde.
Vi har set masser af eksempler på det herhjemme, desværre, og det er naturligvis et forældreansvar at passe godt på sine børn.
Man skal som forældre - når det gælder internettet - i højere grad kigge sine unger over skuldrene, hvis man kan sige det på den måde.
Det er der mange forældre, der ikke tør af frygt for at virke for kontrollerende, men man kan altså godt hjælpe sine børn på det her område uden at overskride deres grænser, f.eks. ved kun at lade computeren være i fælles rum, ved at tale meget med børnene om, hvad de skal være opmærksomme på, og ikke mindst hvad de må og ikke må fortælle på nettet.
Det er svært at undgå alle farerne, men som forældre skal man gøre sit.
Men i lyset af denne udvikling og andre sager har vi ingen problemer med at indføre denne strafskærpelse.
Ny Alliance støtter derfor forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
Der er det bare for offentlighedens og historieskrivningens skyld, at jeg så gerne vil have bekræftet i virkeligheden, at i den høringsoversigt, som Justitsministeriet har medsendt det her lovforslag, er der ikke én eneste betænkelighed fra nogen høringspart.
Og det kunne så være et argument for, at vi i fællesskab kunne acceptere at gøre det færdigt på den her side af sommerferien.
Lene Espersen (KF), 2008-05-20:
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at nu kan jeg jo ikke udtale mig på hele befolkningens vegne, men jeg vil sige, at i forhold til de høringssvar, der er kommet ind, har der i hvert fald været en meget positiv tilbagevenden på lovforslaget.
Men det er jo ikke regeringen, der dirigerer med Folketinget.
Det er Folketinget, der selv selvstændigt bestemmer, hvorledes behandlingen af denne sag skal være efterfølgende.
Jeg synes bare, at det var på sin plads, ikke mindst da jeg jo også er minister for lovkvalitet, at gøre opmærksom på, at dette lovforslag, om end det er meget populært, er præsenteret på et meget sent tidspunkt i folketingssamlingen, og at der derfor ikke må være et unødigt pres på Folketingets partier til at føle, at det skal vedtages, hvis ikke man føler sig klar til det.
Men som jeg har hørt det her, lyder det til, at Folketingets partier er indstillet på at give det en velvillig behandling, og det er jeg naturligvis taknemlig for.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Det vil indebære mere end nødvendig regulering, og så er der ingen grund til at tro, at en autorisationsordning vil afhjælpe de kvalitetsproblemer, som nævnes i bemærkningerne til forslaget.
Der har i øvrigt været fremsat lignende beslutningsforslag i samlingen 2003-04 og i 2004-05, men der er sket det siden da, at vi har ændret uddannelsen, for siden den sidste behandling er den nuværende uddannelse til statsprøvet tolk blevet udviklet.
Selvfølgelig er det vigtigt, at tolke har de nødvendige kvalifikationer, men en autorisationsordning vil ikke i praksis afhjælpe kvalitetsproblemerne.
Allerede de mange sprog, ca. 140 sprog, som optræder i rigspolitiets tolkeliste illustrerer jo, at det vil være urealistisk at få dækket behovet for tolke, hvis der indføres krav om certificering.
Dermed risikerer man i værste fald, at en autorisationsordning ligefrem skaber flaskehalsproblemer - og ikke kun i en overgangsperiode.
Hvad angår ikkeuddannede tolke på rigspolitiets tolkeoversigt, kan jeg oplyse, at rigspolitiet er i gang med forberedelserne til et introduktionskursus, hvis formål er at introducere tolken til både tolkerollen, til tolkeetik og til de forskelligartede tolkeopgaver hos de institutioner under Justitsministeriet, som får stillet tolkeoversigten til rådighed.
Justitsministeriet forventer inden sommerferien at udstede en ny bekendtgørelse på området, som bl.a. vil indeholde regler herom.
Der er altså en tilskyndelse til at tage tolkeuddannelsen: Man får en bedre betaling, hvis man har en tolkeuddannelse.
Den eksisterende uddannelse som statsprøvet tolk er en etårig uddannelse placeret inden for voksen- og efteruddannelsessystemet.
Hvis man følger forslagsstillerne og omlægger uddannelsen til en SU-berettiget uddannelse, forudsætter det, at uddannelsen bliver placeret i den ordinære uddannelsesstruktur frem for i voksen- og efteruddannelsessystemet, og jeg finder, at målgruppen for tolkeuddannelsen må være voksne, og at det vil være svært at forestille sig, at en tolkeuddannelse som en ordinær SU-berettigende uddannelse vil kunne sikre den tilstrækkelige tilgang af tolkeelever.
Derfor vil jeg råde til, at uddannelsen fortsat placeres inden for voksen- og efteruddannelsessystemet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-05-20:
Det kommer jo ikke sådan umiddelbart bag på mig, at undervisningsministeren vil afvise det beslutningsforslag, som jeg er medforslagsstiller til.
Det er jeg selvfølgelig ærgerlig over, og det er jeg, fordi jeg synes, at der er en katastrofal mangel på kvalificerede tolke i mange forskellige situationer, når vi taler om brug af tolke i det offentlige.
Jeg er nødt til spørge ministeren, som kun taler om rigspolitiet, om det ikke gør indtryk på ham, at domstolene, sundhedssystemet og det kommunale system ligesom efterlyser en egentlig autorisation af tolke her.
Som undervisningsminister må det da, synes jeg, være underligt, at man ikke har lyst til at lave det her som en egentlig SU-uddannelse, når der er tale om kvalitet i uddannelsen.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Hvis jeg selv må sige det, så synes jeg, at jeg var både venlig og velargumenteret i min afvisning.
Det er jo ikke nogen overraskelse, når forslaget fremsættes for tredje gang, at jeg så siger noget af det samme, som har været sagt tidligere, men jeg lagde meget vægt på at beskrive, hvad der faktisk er sket, siden forslaget blev fremsat sidst, idet vi har fået en ny uddannelse, og idet honoreringen nu går efter, om man har taget den uddannelse.
Det er jo trods alt noget nyt.
Man kan måske også sige, at regeringen ligefrem har lyttet til de tidligere forslag og har fjernet en del af begrundelsen for at ønske en autorisationsordning.
Jeg synes også, at jeg høfligt har beskrevet, hvordan en autorisationsordning ligefrem kan forårsage flaskehalse, og at den, i betragtning af hvor mange sprog det drejer sig om, jo absolut ikke vil bidrage til at øge tolkeforsyningen.
Magnus Heunicke (S), 2008-05-20:
Grunden til, at jeg tager ordet her, er, at vi jo er mange, tror jeg, i Danmark, der faktisk blev oprigtig glade, da vi så Ny Alliance komme til.
For mange af de ting, I sagde, var ting, vi andre også gik og var kede af i dansk politik, nemlig udviklingen med den benhårde styring og den menneskefjendske, usympatiske politik fra VKO-flertallet.
Nu kan jeg se på jeres hjemmeside, at der er nedtælling til jeres landsmøde - 3 dage, 18 timer, 19 minutter og 33 sekunder.
Der tælles ned hele tiden, og jeg kan ikke lade være med at sige, at efter at have hørt den enlige Ny Alliance-repræsentant i dag virker det, som om det er hele partiet, der er nedtælling for.
Jeg vil gerne spørge: Hvordan har man det som ordfører for Ny Alliance, når man står på talerstolen her - med alt det, som Ny Alliance er kommet frem på, med alt det, som Ny Alliance har fortalt danskerne - med at stemme for et forslag til vedtagelse, der siger, at det stort set aldrig er gået bedre med netop integrationen af udlændinge?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-20:
Jeg kan da oplyse hr. Kamal Qureshi om, at jeg har været til stede her under debatten.
Jeg ved ikke, hvornår hr. Kamal Qureshi kom ind i salen, men for mig er det faktisk ganske nyt, at han er her.
Jeg tror, at han er kommet inden for de sidste 5-10 minutter.
Men det er jo altid godt at blive vejledt af hr. Kamal Qureshi.
Jeg har ikke så meget andet at tilføje, end at vi under finanslovforhandlingerne har fremlagt en, synes vi selv, rigtig god buket forslag til, hvordan vi kan gøre noget på det her område.
Vi vil gerne drive det i den rigtige retning, og det tror jeg ikke hr. Kamal Qureshi vil kunne give os et løfte om.
Jeg vil sige til fru Karen Hækkerup, at det en gang imellem er sådan, at man også må give modstanderne tvivlens fordel.
Og vi har her, synes vi, et løfte fra regeringen og Dansk Folkeparti om at lægge vægten netop på integrationsindsatsen, og vi vil godt forsøge at gå den vej.
Vi er fuldstændig enige i, at dette at udvise mennesker ikke løser selve integrationsproblemet.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-20:
Det er jo ikke første gang, at Ny Alliance lader sig lokke af regeringens spinderi og de mange løfter, der bliver givet fra regeringens og Dansk Folkepartis side.
Lad mig bare minde om hele debatten om asylbørn, hvor vi jo var mange, der troede, at vi nu havde Ny Alliance med, og der nu var en mulighed for en ny politik i det danske Folketing.
Men også her tog vi fejl, og her vendte Ny Alliance rundt på en tallerken og faldt asylbørnene i ryggen.
Derfor kan jeg godt nu få den bekymring, at de løfter, man har fået fra regeringen og Dansk Folkeparti i forhold til den her udtalelse, også er nogle, regeringen og Dansk Folkeparti senere vil løbe fra.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-20:
Jo, man kan jo naturligvis, når man ser i bakspejlet, have sine bekymringer på det her område, men her er nu et område, hvor vi egentlig hellere vil hylde lyset end forbande mørket
Og det er første gang, jeg har hørt, at også Dansk Folkeparti vil være med til at flytte hegnspælene lidt i den rigtige retning.