runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Selvfølgelig er jeg indstillet på at finde en løsning på et problem, som også jeg anser som væsentligt, og det er jo ikke rigtigt, at det kun er siden 2004, at det her med flytninger har været et problem.
Det, der sker nu, er jo, at vi rent faktisk gør noget ved det ved at investere massivt i nye sygehuse, sådan at kapaciteten udbygges.
Men når hr. Jens Peter Vernersen siger, at jeg altid forfalder til at give regionerne skylden for det her, er sagen jo, at jeg gentager mig selv på grund af hr. Jens Peter Vernersens evigt gentagne spørgsmål om det her problem, og det er jo, fordi det er rigtigt, at det er regionerne, der er driftsherrer.
Det er rigtigt, at det er regionerne, der har forpligtelsen til at lave en dimensionering, sådan at de kan beholde deres patienter på sygehusene og ikke udsætter dem for unødige flygtninger.
Det er også rigtigt, at vi i faste priser har tilført sundhedsvæsenet 19 mia. kr. mere, så der må jo være noget med prioriteringerne ude i de enkelte regioner.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Nu skal ministeren jo aldrig foregribe, hvilket spørgsmål der måtte komme.
Det vil altid være lidt uklogt.
Men sagen er jo, at det her problem nu har stået på siden 2004.
Der lovede sundhedsministerens forgænger, at det skulle blive løst, der diskuterede man det, og det er bare ikke blevet løst.
Man flytter stadig væk rigtig mange patienter rundt.
På daværende tidspunkt havde man lavet en opgørelse, som viste, at antallet lå i omegnen af 500.
Det antages nu, at det er 800, men det vil jo blive afklaret.
Ministeren gør det sædvanlige.
Det er rigtigt, at de er driftsherrer, men det er jo ministeren, der politisk overordnet bestemmer, hvad der skal være til rådighed.
Oplysninger, der er givet af læger, der arbejder på intensivområdet, siger, at vi i Danmark har langt færre intensivsengepladser, end man har i landene omkring os - måske næsten kun halvdelen.
Det søges jo opklaret nu, om det er rigtigt, men hvis det er rigtigt, at vi kun har halvdelen af det antal senge, som man har i Tyskland, i Sverige og i Norge, er der jo en logisk forklaring på, at intensivpatienter flyttes, og at det ikke sker af faglige grunde, men af kapacitetsmæssige grunde.
Ministeren siger jo også i et af de svar, der er givet, at flytning kun skal ske, når der er tale om faglige grunde, men det sker jo af kapacitetsmæssige grunde.
Hvordan vil ministeren sikre, at det stopper?
Hvornår er det helt konkret slut med flytning af intensivpatienter fra det ene sted til det andet?
Det er de mest sårbare, det er de dårligst stillede patienter, det er patienter, der risikerer at dø under flytning, vi taler om.
Er ministeren indstillet på at finde en sådan løsning?
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Altså, hr. Bjarne Laustsen er ude på dybt vand her.
Hvis der var kommet flere vindmøller, havde det været en højere elafgift og en højere elpris, også for Fibertex, og dermed endnu dyrere energi.
Så hvis hr. Bjarne Laustsen mener noget med det, han siger, skulle han nærmest rose regeringen, hvis det er os, der er skyld i, at vindmølleudbygningen ikke har været så hurtig, for flere vindmøller ville give en højere elpris til Fibertex og andre nordjyske elforbrugere.
Sagen er jo, at hr. Bjarne Laustsen her zigzagger rundt i argumentationen.
Regeringen mener, at der skal være en grøn skattereform.
Vi ønsker at flytte skatten væk fra arbejde og over på energiforbrug og forurening ud fra nogle betragtninger om, at vi skal reducere vores CO2-udledning, at vi skal have mere vedvarende energi, og at vi skal have et mindre bruttoenergiforbrug.
Det er sådan set ting, som jeg har aftalt med hr. Bjarne Laustsens udmærkede partifælle, fru Mette Gjerskov, i den energiaftale, som jeg har haft en lille andel i at få til at falde på plads.
Derfor skal vi have energiforbruget ned, og en af de mest effektive måder at gøre det på er ved at lægge afgift på energien.
Det betyder da ikke, at vi ikke gerne vil have virksomhederne.
Selvfølgelig vil vi det, og vi skal også prøve at finde en afbalanceret måde at lægge afgiften på, men hvis vi skal have energiforbruget ned, er vi nødt til at tage nogle initiativer, der også går i den retning, og herunder er en øget energiafgift.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-03-18:
Vil ministeren oplyse, hvornår intensive patienter, der er de mest syge, ikke skal udsættes for op til flere flytninger under indlæggelsen, da der fortsat sker omfattende flytninger af intensive patienter?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-18:
Hr. Jens Peter Vernersen har efterhånden en del gange bedt mig forholde mig til, at intensivpatienter oplever at blive flyttet imellem sygehusene som følge af kapacitetsproblemer.
Jeg finder det bestemt ikke hensigtsmæssigt, at meget syge patienter flyttes mellem sygehusenes intensivafdelinger, og jeg mener også, at vi skal forsøge at begrænse tilfældene så meget som overhovedet muligt.
Det vil måske ikke helt kunne undgås, at der til tider vil være så stort et pres, at det kan være nødvendigt at flytte en intensivpatient til et andet sygehus, men vi skal, så langt som det overhovedet er muligt, i retning af, at sådanne overflytninger kun sker af faglige grunde og ikke af kapacitetsmæssige grunde.
I forlængelse heraf kan jeg oplyse, at jeg meget snart vil komme med oplysninger, som jeg er ved at indhente fra regionerne, om kapaciteten i intensivterapi og om omfanget af overflytninger af intensivpatienter begrundet i kapacitetsmæssige hensyn.
Men jeg ender dog med at måtte gentage mig selv.
Det er regionerne, der som sygehusejere skal foretage den nødvendige prioritering, så intensivkapaciteten svarer til behovet, dels i forlængelse af planlagte operationer, dels som beredskab til patienter, der pludselig får behov for respiratorbehandling.
Kapaciteten på intensivbehandlingerne bestemmes ikke kun af antallet af senge og antallet af respiratorer.
Det er som i mange andre sammenhænge også sundhedspersonale med bestemte kompetencer, der er behov for.
Jeg kan allerede høre hr. Jens Peter Vernersen bebrejde regeringen det hele, fordi vi fastlægger de økonomiske rammer for regionerne, og jeg minder derfor om, at regeringen har prioriteret sundhedsvæsenet særdeles højt, således at der i år er ca. 19 mia. kr. mere til rådighed i faste priser, end der var i 2001.
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Først og fremmest er vi, som jeg siger, nu og her i en høringsperiode, hvor vi kigger på, hvad der kan gøres i forhold til de virksomheder, der bliver særlig hårdt ramt, når det gælder deres eksportandel, indtjening osv.
Og der lytter vi naturligvis til det, der kommer ind, og så gør vi boet op, når vi har fået alle høringssvarene ind.
Men må jeg ikke bare lige sige en gang til: Det er simpelt hen utroligt at skulle stå og høre hr. Bjarne Laustsen beklage sig over, at vi sætter afgifterne for højt op.
Det er ikke mere end en måned siden - nej, det er lidt mere end en måned siden - at hr. Bjarne Laustsens partiformand sammen med SF's partiformand præsenterede et fælles principudspil til en skattereform.
Og punkt 3 ud af de ni principper var, at erhvervslivet skulle pålægges nogle kodylt høje energiafgifter.
Jeg tror ikke, at man brugte udtrykket kodylt, jeg er ikke sikker på, at det er parlamentarisk sprogbrug, men der skulle være markant højere energiafgifter for erhvervslivet.
Nu har vi gennemført et niveau, der ikke var det, der blev lagt op til fra S og SF’s side, men et lavere niveau, for det følte vi var rimeligt i forhold til erhvervslivet, og så skal man høre hykleriet her i dag om, at vi belaster erhvervslivet for meget.
Hvis vi havde fulgt de tanker og de anvisninger, vi fik fra Socialdemokratiet og SF dengang, ja, så havde niveauet være langt højere, og problemet havde været langt større.
Vi har fundet en balance, og vi er nu i en høringsperiode, hvor vi forsøger at se, om den balance kan være anderledes, når vi holder fast i, at det er en grøn skattereform, der er regeringens mål.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-18:
Jeg synes, at grønne afgifter, uanset om det er til private eller det er til erhvervslivet, kan være et udmærket instrument, men det skulle gerne være udformet sådan, at der er et incitament til at spare på tingene, at bruge mindre vand, skrue ned for varmen og gøre andre ting.
Den virksomhed her har en produktion, den har nogle medarbejdere, den har en hel masse andre omkostninger, og det skal klares ud af den produktion, de har.
Så kommer man og lægger 5 mio. kr. oveni, fordi man vil gøre noget andet i regeringen.
Jamen lad os da fægte med åben pande.
Det er det, der er problemet for den virksomhed.
Den har været i søgelyset længe.
Nu har man jo haft chancen for at gøre noget ved det i de sidste 7 år, men det har man ikke villet, og har i stedet for kun snakket om, hvad den tidligere SR-regering har gjort.
Nu står vi så med en ny skattepakke, som man har lavet sammen med Dansk Folkeparti, og som man står og roser.
Det må man gerne have lov at gøre, men de medarbejdere og den ledelse deroppe har behov for at få at vide, hvad de kan gøre for at blive fri for den afgift, eventuelt ved, hvis ministeren har forslag til det, at sørge for at minimere omkostningerne.
Det tror jeg at de ser frem til.
Kristian Jensen (V), 2009-03-18:
Ja, det er helt reelt, og det er også derfor, at hr. Bjarne Laustsen er fuldstændig ude af trit med sit parti.
For hr. Bjarne Laustsens parti går jo og siger, at vi ikke har gjort nok, at vi skulle være gået endnu længere, at afgiftsstigningerne skulle være langt højere, at reformen slet ikke er grøn nok.
Hvis man havde lyttet til hr. Bjarne Laustsens partifæller, ville afgiftsbelastningen for de her virksomheder have været endnu større.
Derfor er det jo hykleri og et udtryk for, enten at hr. Bjarne Laustsen er fuldstændig ude af trit med sit parti, eller at partiet kører et dobbeltspil.
Sagen her er, at der er en stribe virksomheder, som bliver berørt af højere afgifter.
Det kan være Fibertex, det kan være Fuglsang Maltfabrik, det kan være Skjern Papirfabrik, det kan være Grenaa Gærfabrik - bare for at nævne nogle af dem, der inden for de seneste dage har skrevet til mig og sagt: Vi bliver berørt af det her.
Skal jeg så stå og sige, at dem vil vi ikke have i Danmark?
Nej, selvfølgelig ikke.
Den type virksomheder vil vi meget gerne have i Danmark, men vi vil også have, at energiforbruget i Danmark falder.
Afgifter er ikke den eneste vej, det sagde jeg ikke.
Jeg sagde ikke, at det kun skulle være afgifter, men jeg sagde, at afgifter er en af vejene, og at det på nogle områder er den mest effektive måde at sikre et renere miljø på.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-18:
Jeg tror, at hvis ikke skatteministeren allerede har været der, bør han aflægge Fibertex et besøg.
Det er en af de mest højteknologiske virksomheder på deres område.
Ministeren siger, at forbruget skal ned, at det forbrug, de har af strøm - for det er jo sådan set det forbrug, de har - skal ned, og at det kun kan lade sig gøre, ved at der kommer afgift på.
Det er det samme som at sige, at vi ikke vil have den produktion.
Så må ministeren stille sig op og sige det.
Det er jo lidt det samme med Portland, der også er den eneste virksomhed, vi har af den type.
Der er andre typer, fiskefabrikkerne osv.
Vi har nogle bestemte typer virksomheder, der er bygget op, og som har en god produktion, og jeg føler, at de har taget de initiativer, de kunne, for at nedbringe deres energiforbrug, netop fordi det er dyrt, og for at undgå miljøbelastningen osv.
For det, de siger, er: Vi bliver påført en konkurrence, som dem, vi konkurrerer med, ikke har, og derfor står vi i en sværere konkurrencesituation, end vi stod i før.
Det er da reelt at forholde sig til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-03-24:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, som fru Lise von Seelen siger, at folk er forskellige, og at det er meget forskellige diagnoser, man har på det her område.
Men netop derfor skal det jo heller ikke bare være den massetildeling, som jeg også prøvede at forklare tidligere.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at man prøver at se på det her som et hjælpemiddel i stedet for en overskridelse af de enkeltes personlige ...
hvad var det nu?
Jeg har lige mistet tråden, jeg håber, at ordføreren ved, hvad jeg mener.
Jeg synes modsat, at man skulle se det som et teknologisk hjælpemiddel.
Man kan jo f.eks. sætte en sender på sin dyre bil, på sin hund, eller det kan være på ens tv, så jeg synes, det er lidt ærgerligt, at der, når det kommer til mennesker og til, at vi kan bruge det til at redde menneskeliv, er den store modstand, hvor vi egentlig skulle se det som et hjælpemiddel i stedet for, altså til at hjælpe de her demente.
Lise von Seelen (S), 2009-03-24:
Vi har det sådan set sådan, at vi slet ikke kan lave sammenligninger mellem mennesker, der har demens, og vores biler og vores hunde; det er noget helt, helt andet.
Vi skal jo sikre, at de mennesker, der har demens, har den højest mulige livskvalitet.
Dertil hører, at de har den størst mulige tryghed kombineret med den størst mulige frihed, og dertil har vi brug for de nye teknologier, og der skal vi selvfølgelig bruge hjælpemidler.
Men vi må aldrig bruge dem automatisk, og vi må aldrig bruge dem i flæng.
Det handler altså om, at vi forholder os til den enkelte, som er ramt af demens.
Anne Baastrup (SF), 2009-03-24:
Da fru Meta Fuglsang ikke kan være til stede, vil jeg læse hendes tale op.
Der er ingen tvivl om, at der er brug for at beskytte demente mod de risici, der er forbundet med, at de forlader deres bolig og ikke kan finde tilbage igen.
I den gældende lovgivning er der mulighed for overvågning af demente, når visse betingelser er opfyldt.
Reglerne er sådan, fordi overvågning, ud over at være en mulighed for at passe på den demente, også indebærer et indgreb i privatlivet.
Så når forslagsstillerne skriver, at der udelukkende er tale om et hjælpemiddel til at opspore demente, der forvilder sig væk fra deres hjem, er det værd at bemærke, at der vil være denne bivirkning, om man vil, at overvågning derudover er mulig.
I SF er vi positive over for intentionerne i det beslutningsforslag, der er til behandling.
Man kan ikke lade være med at blive berørt af de ulykkelige historier, der desværre kommer en gang imellem, om svage ældre, der kommer til skade eller afgår ved døden i en situation, hvor de ikke bliver fundet i tide.
SF ser gerne en redegørelse for, i hvilket omfang de eksisterende muligheder bliver brugt, og hvilke konkrete ønsker kommunerne har til forbedringer.
Vi tror, at en del af de begrænsninger, der er i dag, for at bruge reglerne optimalt, er rammerne for arbejdet med demente: at f.eks. ældreboliger ikke er indrettet optimalt, at der ikke er tilstrækkelig tid til opmærksomhed om den demente.
Reglerne i dag forudsætter, at man kender den enkelte demente og kender risikoen for, at den demente ikke vil være i stand til at overskue at forlade boligen på egen hånd.
Det kræver selvsagt tid til at tage sig af den enkelte, og etablering af en mere generel overvågning skal ikke stå i stedet for den omsorg.
Vi savner derfor, at forslagsstillerne i deres beslutningsforslag også havde været optaget af de rammer, der er for omsorgen af demente, dvs. at sikre bedre økonomiske muligheder for kommunerne.
Men vi er grundlæggende positive over for forslaget og ser frem til ministerens opfølgning på det.
Vivi Kier (KF), 2009-03-24:
Sidste sommer og efterår kørte serien »Familien Sommer« hen over skærmen, en rigtig, rigtig fin serie, som satte fokus på mange relevante udfordringer i den enkelte familie.
Vi så noget med psykisk sygdom, vi så noget med unge og druk, og så fulgte vi en patient med Alzheimer og demens.
I den forbindelse tror jeg, at rigtig mange af os politikere herinde på Christiansborg fik en række henvendelser fra Alzheimersforeningen, fra de mennesker, der passer demente mennesker, fra mange forskellige grupper.
Det gjorde jo, at vi alle sammen snakkede sammen, og at vi stillede et spørgsmål fra Socialudvalget til ministeren, og der fik vi det svar tilbage, at der faktisk ligger den revisionsbestemmelse i den nuværende lovgivning om magtanvendelse, at man skal ind og revurdere den til efteråret, og det har jeg og mit parti i hvert fald stillet os tilfreds med.
Jeg er enig i nogle af de ting, som står i forslaget.
Der sker en rivende teknologisk udvikling, der sker en hel masse forskellige ting, men jeg mener, at når vi skal ind og kigge på de her regler, skal vi have et meget, meget bredt grundlag at træffe en ny beslutning på.
Vi skal høre relevante patientforeninger, vi skal høre personalet, og vi skal høre kommunerne, som arbejder med det her.
Der er mange, mange forskellige elementer, jeg i hvert fald også gerne vil have uddybet og taget ind.
Vi er enige om fra konservativ side, at vi gerne vil være med til at gå ind og kigge på den nuværende lovgivning og se, om den skal ændres, om den kan gøres bedre, ikke mindst bedre af hensyn til det enkelte menneske, der nu måtte lide af en sygdom som demens.
Med de ord må jeg sige, at vi ikke kan tilslutte os beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi glæder os meget til at gå i krig med at revurdere det.
Man kan jo forestille sig mange forskellige foreninger, men jeg er da ikke i tvivl om, at ministeren vil bede det interessefelt, som naturligt ligger inden for det her område, om at komme med deres besyv, og så mener jeg, det er vigtigt, at vi får en bred politisk drøftelse.
Hvor vil vi hen, hvad er det for nogle rammer vi vil have, og hvor vil vi sætte dem?
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-24:
Det er korrekt, at ligesom sidst har den ordfører, der ikke er til stede, ej givet mig en tale, men jeg skal prøve at klare det alligevel.
Det skal jeg egentlig gøre ved at henvise til ministerens bemærkninger, og som andre har sagt, er det jo sådan set allerede bestemt, at vi skal have en ændring af serviceloven.
Så kunne man måske godt overveje, om man skulle have den her forhåndsdiskussion om tingene, når vi ved, at der under alle omstændigheder kommer en revision, men det kan man jo som bekendt ikke forhindre partierne i at få.
Men jeg synes, det er fint, at ministeren i sin tale siger, at det handler om det samlede regelsæt om anvendelse af magt, herunder at se på, hvorledes tekniske hjælpemidler bedst muligt kan benyttes til at opspore f.eks. demente, der har forvildet sig væk; det er jo rigtigt at kigge på det samlede regelsæt.
Så sagde ministeren også forinden, at man vil tale med de kommunale organisationer og handicap- og ældreorganisationer etc., og det synes jeg selvfølgelig er fint.
Og det er selvfølgelig en eller anden form for balancegang, hvor det nok ikke er så enkelt at finde svaret.
Men man kunne også godt forestille sig, at vi på en eller anden måde skulle kigge på, hvis man nu skal renovere bygninger på et tidspunkt, hvordan man egentlig bygger, hvor udgangen er, og hvad det egentlig er for omstændigheder, vi sætter disse mennesker i.
Det kan jo være ældre, men det behøver det ikke at være.
Jeg skal i hvert fald ikke være den, der afviser teknologien, men man skal bare være klar over, at den ikke bare skal sættes ind på bekostning af et personligt nærvær og omsorg, og at man, selv om man har teknologien, også tænker fornuftigt, når det drejer sig om de fysiske rammer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-03-24:
Tak til fru Vivi Kjer for de positive tilkendegivelser, selv om man selvfølgelig ikke lige kunne støtte det.
Jeg er i hvert fald glad for, at der var nogle positive elementer i det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvilke interessegrupper fru Vivi Kjer godt kunne tænke sig at vi fik besked fra ud over dem, som faktisk har tilkendegivet, at de godt kunne tænke sig det, vi kan kalde en opblødning eller en øget brug af de her pejle- og alarmsystemer.
Som jeg nævnte tidligere, har Ældre Sagen jo sendt et brev rundt til os alle sammen, og de anbefaler nogle af de samme ting, som Dansk Folkeparti anbefaler.
Der har også været artikler i avisen, hvor Alzheimersforeningen og Ingeniørforeningen har udtalt sig, og der er sågar lavet undersøgelser, der viser, at 94 pct. af befolkningen er positivt indstillet over for at lade sig overvåge, hvis de skulle blive demente.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre ordføreren fortælle mig, hvilke andre interessegrupper vi mangler at få svar fra, inden vi skal tage beslutning om det.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Jamen jeg synes, at de to ting hænger sammen, altså at der er nogle meget vigtige principielle ting, der skal være helt på plads, og det gør jo også, at det tager tid.
Altså, det kan godt være, at jeg kom til at udtrykke mig forkert, for det var jo ikke lige det der med tiden.
Men jeg har i 1990'erne, da der var en meget stor og gennemgribende revision af magtanvendelsesbekendtgørelsen, oplevet, at der var et utrolig konstruktivt samarbejde på tværs af alle partierne med at få det landet, og at man lyttede til sagkundskaben, i øvrigt også dem, der var i partierne.
Og derfor er jeg meget fortrøstningsfuld med, at det også sagtens vil kunne lykkes den her gang, for det var i den grad præget af saglighed og en vilje til at finde nogle løsninger, der var gode for de demente, deres pårørende og i øvrigt også for de ansatte.
Anne Baastrup (SF), 2009-03-24:
Det kommer ikke som en overraskelse for mig, at ministeren afviser, men ministeren har bare et problem.
Ministeren ved ikke, hvad det er, hun afviser.
Holger Kallehauge, som er formand for PTU, har jo netop skrevet et indlæg, hvori han tydeligt afviser ministerens argumentation for at afvise tillægsprotokollen, nemlig at en international FN-komité skulle kunne tilsidesætte afgørelser truffet af en dansk myndighed.
Det er ikke rigtigt, skriver Kallehauge.
Han skriver, at komiteen ingen kompetence har af den art.
Hvis komiteen måtte anse en klage for ubegrundet, kan den kun fremføres over for regeringen og spørgsmålet behandles i dialog med regeringen, og i sidste instans kan komiteen eventuelt udtale kritik af regeringens standpunkt.
Det synes jeg ministeren burde forholde sig til.
Lise von Seelen (S), 2009-03-24:
Skal jeg forstå ministeren sådan, at det, vi taler om her, altså er mennesker, der er myndige, og som har fået en sygdom, der hedder demens?
Hvis man ikke vil inddrage de mennesker og søge at opnå et samtykke, som man jo gør efter de regler, som ministeren også siger at vi efter store bestræbelser er blevet enige om, bør man i virkeligheden umyndiggøre folk, så de ikke bliver retsløse.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Jamen vi kommer jo til at snakke om både dem, der er myndige, og dem, der har en værge.
Det er jo også nogle af de demente, som forvilder sig væk.
Men jeg vil hellere vente, til jeg selv har et udspil til, hvordan de nye regler kan se ud, inden jeg vil begynde at gå ind i detaljer om det her meget, meget vigtige spørgsmål.
Erling Bonnesen (V), 2009-03-24:
Tak for det.
Emnet om anvendelse af GPS-systemer for demente er ikke nyt, og det anvendes allerede i dag i nogen udstrækning, og man har gjort det i et stykke tid.
Det er dog også et vanskeligt og følsomt område, især med hensyn til personlig integritet, selvbestemmelse og retssikkerhed.
Og det er derfor vigtigt at få det tænkt meget nøje igennem.
F.eks. kan der sættes spørgsmålstegn ved, om beslutningen om med magtanvendelse at anvende et alarm- og pejlesystem skal tages på medarbejderniveau.
I Venstre føler vi, at det er mere hensigtsmæssigt, at beslutningen træffes på en form for lederniveau og selvfølgelig i samarbejde med de pårørende.
Der er elementer, som skal undersøges nærmere, overvejes og justeres.
Regeringen er nu, som vi lige har hørt det, gået i gang med denne proces.
I Venstre håber vi så på, at man i det kommende folketingsår efter nogle grundige og brede politiske drøftelser kan støtte et gennemarbejdet lovforslag, der tager højde for de her ting.
Derfor kan Venstre ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.