runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-25:
Jeg vil lige sige til spørgeren, at den skattereform, som især spørgerens parti, Socialistisk Folkeparti, har været meget efter, den reform, hvor man går ind og letter marginalskatten og også fjerner mellemskatten, er en fuldt finansieret skattereform.
Men lad det nu ligge.
Altså, hr. Peter Westermann tager udgangspunkt i, at renoveringsbehovet hvert år vil være konstant, men det ved vi faktisk ikke noget om, og vi ved jo heller ikke noget om, hvordan man kan få afviklet den her venteliste i en god rækkefølge, fordi man selvfølgelig skal gå ind og kigge på de 200 projekter, som er blevet afleveret til Landsbyggefonden, og se på, om prisen stadig væk holder, eller om der faktisk skal til at justeres på det enkelte projekt.
Så vil jeg blot lige også henvise til, at der i den her boligaftale, som vi har indgået – en glimrende, historisk boligaftale – faktisk står, at vi skal følge den her venteliste meget, meget præcist og konkret gennem årene, så vi kan sikre os, at den selvfølgelig bliver afviklet.
Det fremgår faktisk meget konkret af aftalen, og såfremt der er problemstillinger, hvilket vi ikke regner med, så tager vi det selvfølgelig op i forligskredsen.
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Venstres ordfører, hr. Karsten Lauritzen, har ikke mulighed for at være til stede i dag og selv læse sin tale op, og jeg skal derfor gøre det på hr. Karsten Lauritzens vegne.
Lovforslag nr. L 66, som vi i dag diskuterer, handler om en ændring af udlændingeloven.
Lovforslaget er affødt af regeringen og Dansk Folkepartis aftale om genopretningen af dansk økonomi fra den 25. maj 2010.
L 66 har til formål at gennemføre de dele af aftalen, der kræver ændringer i udlændingeloven.
Det indgår således i aftalen, at ansøgninger om opholdstilladelser på familiesammenførings-, studie- og erhvervsområdet skal betinges af, at udlændingen har betalt et gebyr for behandlingen af ansøgningen.
Disse gebyrer er alle omkostningsbestemte og ens for alle.
I Venstre mener vi, at det er på sin plads, at udlændinge betaler, hvad en ansøgning koster i sagsbehandling.
Når en landmand f.eks. søger om tilladelser, betaler han også for, hvad det koster at sagsbehandle hans sag.
Det er et godt liberalt princip, at man betaler, hvad det koster.
I andre nordiske lande opkræver man også gebyr på udlændingeområdet, og i Holland har man f.eks. siden 1994 opkrævet gebyr for ansøgninger om opholds- og arbejdstilladelser, og i Finland, Norge, Sverige og Storbritannien arbejder man også med gebyrer.
Den økonomiske situation taget betragtning er vi i Venstre tilfredse med dette lovforslag.
Vi lever i en tid, hvor der skal spares, og det skal der også på udlændingeområdet.
Derfor mener vi i Venstre, at en indførelse af gebyrer på udlændingeområdet er nødvendig.
Venstre støtter op om de ændringer til udlændingeloven, som L 66 medfører.
Maja Panduro (S), 2010-11-25:
Med lovforslaget her fortsætter regeringen og Dansk Folkeparti jo deres efterhånden traditionsrige og gennemtestede praksis, nemlig at det er de fattigste og de, som har det sværest i forvejen, der skal betale regningen for en elendig krisehåndtering og for de rundhåndede skattelettelser til de allerrigeste.
I andre dele af den såkaldte genopretningspakke, som det her lovforslag jo også er en del af, har det været de arbejdsløse, børnefamilierne, familier med handicappede og syge børn og folk, som har brug for efteruddannelse, der har stået for skud.
Nu er turen så kommet til flygtninge på starthjælp, torturofre, som er uarbejdsdygtige, og voldsramte eller handlede kvinder.
Netop de, som i forvejen har det vanskeligst, og som har mindst at gøre godt med, bliver ramt uforholdsmæssigt hårdt af gebyrerne i det her lovforslag, og derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte det, som det er fremlagt her.
Det er Socialdemokraternes holdning til selve lovforslaget, men foruden indholdet er også processen omkring det her lovforslag under al kritik og nødvendig at give en kommentar med på vejen.
Beklageligvis er det lige ved, at man kan sige, at også det er ved at være en tradition for integrationsministeren: at fremsætte lovforslag med så kort en høringsfrist, at det faktisk er rent til grin – så kort en høringsfrist, at hvis ikke det var, fordi vi lever i en elektronisk tidsalder, ja, så ville brevene jo dårligt kunne nå frem og tilbage med posten, inden fristen var udløbet.
Når man sender lovforslag i høring om torsdagen med svarfrist om mandagen, er det en kortslutning og en hån mod de demokratiske processer.
Socialdemokraterne finder det nærved respektløst over for høringsparterne og i øvrigt også bekymrende i forhold til at sikre lovgivningens kvalitet.
Derfor skal vi også opfordre ministeren til at sikre, at der ved fremsættelse af fremtidige lovforslag er en rimelig høringsfrist.
Vi kan som sagt ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Jeg kunne forstå, at Socialdemokraterne var uenige i substansen i lovforslaget.
Der vil jeg bare høre, hvorfor Socialdemokraterne ikke mener, at det er rimeligt, når man f.eks. indgiver en ansøgning om familiesammenføring, opholdstilladelse, arbejdstilladelse eller studietilladelse, at man så betaler for det, det koster at behandle sagen.
Det er vel meget rimeligt, når der er andre områder i samfundet, der er gebyrbelagte, at udlændingeområdet selvfølgelig også bliver gebyrbelagt.
Er det her noget, som man f.eks. vil rulle tilbage, hvis man fik mulighed for det?
Det er mere, fordi jeg nu forstår, at SF heller ikke vil være med til, at man på det her område er med til at løse problemet med den økonomiske situation i Danmark.
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt.
Dagpengereformen vil man altså rulle tilbage, der vil man ikke være med til at finde nogle af de midler, der kan minimere underskuddet på de offentlige finanser, kunstig befrugtning vil man rulle tilbage, og loft over børnefamilieydelsen vil man også rulle tilbage.
Det her område er man så også imod.
Så er spørgsmålet jo bare – når nu man heller ikke fra SF's side mener, at udlændingeområdet skal bidrage til at løfte Danmark ud af den økonomiske situation – hvor man så vil finde pengene ,for man er jo imod alle de steder, hvor vi finder pengene.
Hvor vil man finde dem henne?
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-25:
SF's ordfører, fru Astrid Krag, kan desværre ikke være til stede i dag, og derfor har jeg lovet at læse SF's ordførertale op.
I SF er vi ikke afvisende over for, at der kan være en vis rimelighed i, at der skal være et gebyr på ansøgninger om familiesammenføringer og studie- og erhvervsopholdstilladelser.
Vi kan dog ligesom Socialdemokraterne ikke støtte op om forslaget af flere grunde.
Først og fremmest finder vi, at gebyrerne er sat for højt.
I sammenligning med de andre nordiske lande bliver det væsentlig dyrere at søge om studie- eller erhvervsophold for borgere uden for EU.
Som Danske Universiteter påpeger i høringssvaret, vil disse gebyrer blive en betydelig barriere for at tiltrække attraktive forskere og studerende, og specielt når vi kommer til at ligge markant højere end de andre nordiske lande.
At størrelsen på gebyret skal afspejle den omkostning, som den danske forvaltning har ved at behandle ansøgningen, virker umiddelbart oplagt.
Men ærlig talt virker det pudsigt, at lige familiesammenføring er blevet det absolut dyreste at ansøge om.
Hvis man så kigger nærmere på gebyrerne, virker det alt andet lige mærkeligt, at en genansøgning efter f.eks. et tidligere afslag, men hvor man nu lever op til kravene, igen koster 6.000 kr.
Ligeledes kan man også undre sig over, at familier med flere børn ikke gives nogen form for rabat.
Det virker usandsynligt, at når en ansøgning om familiesammenføring sagsbehandles, kræves der en tilsvarende stor og grundig undersøgelse af, hvorvidt barn nummer to eller tre kan familiesammenføres, som det kræver at undersøge en helt tredje person.
Det er i lovforslaget ikke udspecificeret, hvilke udsatte grupper der skal fritages for gebyret.
Vi må bare opfordre til, at det indskrives i lovforslaget, at udsatte grupper som f.eks. kvinder, der har været udsat for menneskehandel, fritages for gebyr.
De høje gebyrer er problematiske, fordi de specielt rammer de i forvejen økonomisk svagt stillede i Danmark.
Det er på ingen måde fair, som regeringen ellers plejer at omtale sin udlændingepolitik, at de fattigste i Danmark ikke har råd til at blive familiesammenført med f.eks. deres kæreste, kone eller mand.
Vi vil i SF altså gerne være med til at kigge på et gebyr for ansøgninger, men vi kan ikke støtte et forslag, som indfører gebyrer i den størrelsesorden, som regeringen og Dansk Folkeparti her har foreslået.
Så må jeg også bare påtale, at regeringen tillader sig at se stort på god lovgivningsskik ved at sende forslaget i høring med en frist på 2½ arbejdsdag.
Det betyder jo reelt, at de hørte organisationer ikke har mulighed for at give et fyldestgørende høringssvar, hvilket de også alle pointerer.
Forslaget gør en i forvejen kompliceret lovgivning endnu mere kompleks.
Derfor er det endnu vigtigere, at der gives en høringsfrist, der giver tid til, at organisationer og myndigheder kan give et reelt og fyldestgørende høringssvar.
Det kan godt være, at det er i regeringens og Dansk Folkepartis interesse at omgå disse høringer i forbindelse med et upopulært lovforslag, men det er nu engang en del af dansk lovgivningsskik, at vi spørger.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Jeg tror sågar, at selv den socialdemokratiske skatteordfører har indrømmet, at den skatteomlægning, der har været, er finansieret, men fred være med det.
Det her lovforslag er en udmøntning af genopretningspakken, som set med Dansk Folkepartis øjne har været nødvendig, fordi vi som politikere skal være med til at genoprette dansk økonomi, og det her er så et bidrag til det.
Derudover synes vi fra Dansk Folkepartis side, at det er helt rimeligt – ligesom de i øvrigt også har det i en lang række andre lande – at man, når man indgiver en ansøgning om at blive familiesammenført eller komme hertil som arbejdstager eller som studerende, så også betaler det, som det koster at behandle ens ansøgning.
Det synes vi ikke der er noget urimeligt i, vi synes faktisk, det er ganske rimeligt, at man indfører det her gebyr.
Der er jo også gebyrer på en lang række andre områder i det danske samfund, og derfor synes jeg også, det er fornuftigt, at man selvfølgelig også kigger på at indføre det på det her område.
I forhold til Danmarks internationale forpligtelser er der nogle områder, der så er fritaget for gebyrer, og i forhold til vores EU-forpligtelser er der også nogle områder, der er fritaget for gebyrer, og det er jo allerede implementeret i lovforslaget.
Der vil vi da godt fra Dansk Folkepartis side sige, at vi selvfølgelig bakker op om det her lovforslag, vi synes ubetinget, det er et skridt i den rigtige retning, men det er jo lidt ærgerligt, at der, når man nu i Folketinget beslutter sig for at indføre et gebyr på nogle områder, så er noget, man er afskåret fra at gøre, bl.a. at indføre gebyrer, når EU-borgere søger om forskellige former for opholdstilladelse, og at indføre gebyrer i forbindelse med nogle former for familiesammenføringssager, fordi der er nogle internationale konventioner, i henhold til hvilke man vurderer at der kan man ikke gøre det.
Vi synes også, det er lidt mærkeligt, at der på grund af en aftale, der er indgået mellem det daværende EF og Tyrkiet helt tilbage i 1963, er nogle tyrkiske statsborgere, der er undtaget fra at skulle betale gebyrer, når de f.eks. søger om at blive familiesammenført.
Det forstår vi ikke helt i Dansk Folkeparti, og der så vi meget gerne at man gik lidt længere.
Og at man betaler det, som det koster at behandle en ansøgning, synes jeg alt andet lige er ganske, ganske rimeligt.
Maja Panduro (S), 2010-11-25:
Men den måde, det her er skruet sammen på, er vi imod.
Og Socialdemokraterne siger nej til, at det som sædvanlig er de fattigste, dem, der har det sværest i forvejen, som skal betale størstedelen af regningen for, at regeringen ikke har kunnet håndtere krisen og har brugt alle pengene på at klatte dem væk på skattelettelser til de rigeste.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Nu er der jo nogle undtagelser i lovforslaget, bl.a. på grund af Danmarks internationale forpligtelser, EU-medlemskabet osv.
Jeg synes godt, at man kunne diskutere, om man ikke kunne indføre gebyr på flere områder, end der er lagt op til her, men nogle af de undtagelser, som ordføreren efterlyser, er sådan set med i lovforslaget.
Men jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at Socialdemokraterne siger nej.
For man siger jo i realiteten nej til, at en del af den internationale finansielle krise, der har ramt Danmark, skal udlændingeområdet også bidrage til at løfte Danmark ud af.
Det forstår jeg altså ikke helt.
Der er jo mange områder, der er gebyrbelagte for helt almindelige borgere i det her land, og så siger man fra Socialdemokraternes side, at på lige udlændingeområdet må vi ikke indføre et gebyr, som er omkostningsbestemt, altså hvor der tages det for behandlingen af en ansøgning, som det rent faktisk koster at behandle ansøgningen.
Hvorfor skal udlændinge set med Socialdemokraternes øjne have nogle særregler?
Det forstår jeg egentlig ikke helt.
Maja Panduro (S), 2010-11-25:
Vi er ikke nødvendigvis imod nogen som helst former for gebyr på det her område.
Vi vil godt være med til at kigge på, at nogle af sagsomkostningerne kan blive betalt af brugerne, ligesom vi gør på alle mulige andre områder i vores forvaltning.
Men den måde, som det her er strikket sammen på, hvor det især er de mennesker, der har allermindst i forvejen, f.eks. flygtninge på starthjælp, torturofre osv., der bliver ramt uforholdsmæssigt hårdt i forhold til f.eks. en fodboldspiller, der skal have familiesammenføring, kan vi ikke være med til.
Derfor vil nogle af de spørgsmål, vi vil stille under udvalgsbehandlingen, også gå på, om man fra ministerens og flertallets side vil være villige til at overveje nogle undtagelsesordninger, som de f.eks. har i nogle af de andre lande, som vi sammenligner os med. Men generelt synes vi, at priserne er fastsat helt skævt.
Vi kan godt forstå, at det er på baggrund af sagsomkostningerne, men nu er det jo ikke altid den enkelte ansøgers skyld, at sagsbehandlingen er kompleks.
Det bliver den formentlig også yderligere, når det nye pointsystem skal indføres.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Da Socialdemokraternes ordfører, hr. Mogens Jensen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at overbringe det gode budskab, nemlig at Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget, som den tidligere ordfører så udmærket gennemgik indholdet af.
Jeg skal på SF's vegne meddele, at SF også kan støtte forslaget.
Henrik Brodersen (DF), 2010-11-26:
Vi behandler her forslag til lov for Grønland om visse spil.
I forbindelse med spil vil der jo nok være nogen, der vil hævde, at det er djævelens værk, og at det ikke skulle være tilladt.
Men Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at der vil blive spillet, uanset om det er forbudt eller ej, og man kan lave nok så mange forbud, det vil bare foregå i det skjulte, og vi har nu heller ikke nogen planer om at forbyde spil.
Tværtimod er vi tilhængere af, at der er en lovgivning og nogle klare regler på området.
L 73 er jo også en konsekvens af en aftale, vi selv har været med til at indgå på området, så Dansk Folkeparti er for forslaget.
Der er klare regler for, hvem der må udbyde lotteri, onlinespil og væddemål i Grønland, og de kriterier, der er opsat for udbydere, mener vi er gode, sådan at det ikke bliver hvem som helst, der udbyder spil i Grønland.
Med den liberalisering, der har været af spillemarkedet, har det også betydning for den måde, hvorpå der bliver overført penge til Grønland fra Danmark i forbindelse med spil i Grønland, så der nu bliver et fast beløb på finansloven, som bliver reguleret.
Og der skal inden den 1. januar 2016 komme en redegørelse fra ministrene på området, hvilket er en glimrende ting, sådan at vi kan se, at den måde, som ser rigtig ud i dag, også gør det om nogle år, og at vi hele tiden sikrer os, at pengene bliver fordelt rigtigt. Afsnittet om, at personer, som arbejder i butikker med udbud af spil, skal være mindst 18 år, synes jeg er godt, ikke kun fordi der sådan nogle steder typisk vil være tale om store kontantbeløb, men også fordi det er en myndig person, som varetager disse transaktioner, og som kan udvise en vis modenhed.
Sidst, men ikke mindst, synes jeg, at ideen med at bruge overskuddet til almennyttige formål er god, og vi har jo også en lang tradition herfor til gavn for mange foreninger af forskellig art.
Her tænker jeg på, om man måske også kunne sætte et beløb eller en procentsats af overskuddet af til bekæmpelse af ludomani, sådan at der var en sum, der kunne bruges, hvis nogen skulle komme ud i et misbrug på området.
Men det ligger jo lidt langt væk fra skatteministerens område, og der kan måske også blive taget hånd om det et andet sted.
Men jeg synes, det er noget, vi skal gå mere i dybden med i udvalgsarbejdet, for hvis det er muligt, kan vi lige så godt få det med i den nye lov, set i lyset af at spil for nogen bliver så stor en del af deres liv, at det har omkostninger for både familie og økonomi, og har nogen brug for hjælp til at komme ud af det misbrug, synes jeg lige så godt, at vi kan gøre det herfra; så behøver vi i hvert fald ikke tage snakken om, hvor pengene skal komme fra, hvis det skulle vise sig, at nogen fik de problemer.
Og hvis problemet ikke er større, end at det kan klares i en håndevending, finder vi sikkert sagtens penge andre steder og kan udmønte de her penge.
Så alt i alt er det et godt lille forslag, som vi selvfølgelig bakker op om.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-26:
Lovens formål er ligesom den tilsvarende gældende for Danmark at holde spil om penge på et moderat niveau, beskytte mod udnyttelse og sikre, at spil ikke bliver led i kriminel adfærd.
Der vil således stort set blive sat samme regelsæt op, som vil komme til at gælde for spil i Danmark, når de klager, som er indgivet vedrørende det ikke helt færdigbehandlede lovforslag, er færdigbehandlet.
I et marked, der bliver mere og mere internationalt, er det godt at få fastsat et regelsæt, som på samme tid liberaliserer området og regulerer det, så der ikke er frit slag for alle, der vil misbruge en alt for lempelig politik på området – alt i alt positive elementer, som Det Konservative Folkeparti bakker op om.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-11-26:
Radikale Venstre tilslutter sig, at der i Grønland indføres et sæt regler på spilområdet, som stort set er identiske med de danske.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2010-11-26:
Vel vidende, at lovforslaget har været igennem den sædvanlige høringsproces i Grønland, som tilsyneladende har tiltrådt lovforslaget i sin fulde ordlyd, vil jeg ikke desto mindre knytte et par bemærkninger til det her ved førstebehandlingen i håb om, at udvalgsbehandlingen kan koncentrere sig om nogle af de problemstillinger, jeg vil rejse her.
Men først og fremmest vil jeg godt lige kvittere for forslaget fra Dansk Folkeparti om at tage højde for ludomani og misbrug i det nærværende lovforslag.
Lovforslaget indeholder en bestemmelse om en afgift på 50.000 kr. pr. organisation for overhovedet at komme i gang med en indsamling.
Jeg vil godt sige generelt her ved førstebehandlingen, at det umiddelbart forekommer at være et stort beløb for de enkelte foreninger med de grønlandske foreningers størrelse, herunder f.eks. Kræftens Bekæmpelse, der jo årligt foretager en indsamling.
Hvis man først skal af med 50.000 kr. for at indsamle de begrænsede beløb, det er muligt at indsamle i Grønland, giver det jo en meget stor begrænsning.
Så vil jeg gerne knytte den generelle bemærkning til forslaget, at for mig at se burde Grønland overtage hele området i stedet for at overtage den danske lovgivning, der således skal godkendes i Europa-Kommissionen, og jeg vil benytte lejligheden her til at spørge skatteministeren, om Europa-Kommissionen har fremsat en udtalelse om lovforslagets ikrafttræden i Grønland.
Som sagt ser jeg frem til at undersøge sagen nærmere i udvalget, specielt med hensyn til den belastning, som det grønlandske foreningsliv udsættes for.
Og så vil jeg med en lille undren og måske med et lille smil på læben nævne, at jeg undrer mig en lille smule over, at der skal lovgives om lokale puljevæddemål i Grønland, herunder cykelløb på bane, hundevæddeløb, altså ikke hundeslædevæddeløb, men hundevæddeløb, kapflyvning med duer, hestevæddeløb og lignende.
Men det kan være, at der er en fornuftig forklaring.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-26:
Tak for de kommentarer, der er givet i forhold til L 73.
Det her er jo opfølgning på den aftale, et bredt flertal har lavet om den danske lovgivning om spil.
Der er rejst nogle spørgsmål i forbindelse med diskussionen og behandlingen af forslaget her i dag, som jeg synes vi skal tage under udvalgsbehandlingen; det er jeg helt indstillet på at gøre.
Som hr. Lars-Emil Johansen ved, har forslaget også været til høring parallelt i Grønland, men alligevel kan der sagtens være ting, der skal diskuteres.
Man skal jo aldrig nogen sinde ikke kunne diskutere ting, der måske skal præciseres, eller som der skal laves om på, så det er jeg også villig til at gøre, det vil jeg gerne slå fast her i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-11-26:
Lovforslaget er en del af energiaftalen fra 2008, hvor vi enedes om at gøre det mere attraktivt at investere i ikke mindst vindenergi og om en forhøjelse af bundfradraget, dvs. indtægterne fra investeringerne, hvor bundfradraget øges fra 3.000 kr. til 7.000 kr. Der er også god grund til på en dag som denne at rose skatteministeren for, at ikke bare vindenergien får glæde af det her forslag, men at det udvides til at omfatte alle former for vedvarende energi.
Det vil sige, at private personer, der investerer i biomasse, bioenergi og andre former for vedvarende energi, får de samme skattemæssige forhold.
Vi håber og tror på i Venstre, at det her vil øge interessen hos ikke mindst mange private mennesker for i fremtiden at investere i vedvarende energi i Danmark, så det ikke bare er de store energiselskaber og de store selskaber i det hele taget, der investerer på det her område, men at også de private husstande får mulighed for at foretage sådanne investeringer.
Det vil absolut øge andelen af vedvarende energi og skabe et grønnere Danmark.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2010-11-26:
Jeg tror, det var hr. Mogens Lykketoft, der i dag sidder i formandsstolen, der på et tidspunkt belærte mig om den store kinesiske filosof Timing, og det må man da sige at jeg ramte perfekt i den her situation.
Socialdemokraterne kan jo støtte det her lovforslag.
Med forslaget øges bundfradraget i den skematiske ordning – sagt på enkelt dansk lempes beskatningen, ved at bundfradraget øges fra 3.000 kr. til 7.000 kr.
Forslaget er en del af energiforliget, og det står Socialdemokraterne jo også bag – eller rettere bag intentionen, for som det fremgår af bemærkningerne til forslaget, er ordningen afgrænset, så den ikke risikerer at komme i strid med EU's statsstøtteregler.
Der sker samtidig en udvidelse, så det gælder alle vedvarende energi-anlæg.
Hele spørgsmålet om små vedvarende energi-anlæg lægger jo også op til en overvejelse om, hvordan de fremmes bedst, og det er jo også relevant, når vi fremover skal lave energipolitik, eventuelt når vi skal lave det næste energiforlig.
Der er retningen for Socialdemokraterne klar.
Vi ønsker både mere vedvarende energi for ikke at smadre klimaet for de kommende generationer, og vi ønsker en så bred inddragelse af samfundet som overhovedet muligt.
Det skal ikke kun være noget for store anlæg.
Det er også godt, hvis det kommer bredt ud i hele samfundet.
Så den grønne omstilling med så stor folkelig inddragelse som muligt er lige præcis den udvikling, vi ønsker at fremme i Danmark.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig anbefale at stemme for forslaget.