runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2007-12-05:
Nu er der jo gået et stykke tid, hvor vi ikke har været samlet her i Folketingssalen, og derfor havde jeg fuldstændig glemt det der med, at ligegyldigt hvad man spørger om, så får man jo nok det samme svar.
Jeg er ikke så meget interesseret i, hvilke fejl Sundhedsstyrelsen har begået - Sundhedsstyrelsen har jo skiftet direktør, vist nok af nogle andre grunde - men jeg er interesseret i, om den nuværende sundhedsminister ikke er enig med mig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at et ministerium, som er vidende om, at Sundhedsstyrelsen ikke får den her opgave til at fungere, ikke sørger for, at det sker, når man nu ved, at det har konsekvenser for evalueringen af kræfthandlingsplaner, konsekvenser for den planlægning, man foretager på området, og endnu mere betydende konsekvenser for forskningen på området.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Nu er det jo ikke sådan, at udarbejdelsen af evalueringsplaner og Kræfthandlingsplan I og II har stået og faldet med det her register, og det må jeg lige bemærke at den tidligere regering jo også må have ment, da det var den, der lavede Kræfthandlingsplan I.
Derfor har vi taget initiativ til, at det vil ske nu.
Per Clausen (EL), 2007-12-05:
Jeg synes, at sundhedsministeren blev en anelse mere præcis her.
For når han siger, at det ikke er acceptabelt, at man ikke udfører de opgaver, som man har påtaget sig eller er blevet pålagt i et ministerium, så vil jeg bare spørge sundhedsministeren: Mener sundhedsministeren ikke, at det burde have konsekvenser for nogle et eller andet sted, når man i et ministerium opfører sig på en måde, der ikke er acceptabel?
Jeg synes jo, at ordene, som står her i statsrevisorernes bemærkninger, på nogle områder er betydelig skrappere end dem, der fik en tidligere minister inden for fødevareområdet, familie- og forbrugerministeren, til at forlade sin post.
Og jeg vil bare gentage mit spørgsmål til sundhedsministeren: Er det ikke rigtigt, at det, der er foregået her, er helt uacceptabelt og derfor også burde have nogle konsekvenser?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Jeg må henvise til de svar, der allerede er givet.
Carina Christensen (KF), 2007-12-05:
Jeg vil gerne sige, at en effektiv rettidig indsats mod glatte veje i vinterhalvåret er helt centralt for trafiksikkerheden.
Og det skal den myndighed, der har ansvaret for vejene, sørge for - i det her tilfælde kommunerne eller staten.
Det er allerede i dag et udtrykkeligt krav i vejlovgivningen, så der er sådan set ikke grund til at præcisere det yderligere.
De skal sørge for, at forholdene er i orden.
Så er det selvfølgelig klart, at hvis der, som spørgeren nævneren, er en kommune, som man ikke mener har levet op til ansvaret, så må vi selvfølgelig se på det.
Og der er det jo sådan, at Vejdirektoratet netop følger med og vil have mulighed for at kunne påtale det i forhold til en sådan kommune.
Men mig bekendt er der altså ikke fortilfælde for, at man har været nødt til det.
Og jeg tror, at man må være fortrøstningsfuld.
Hidtil har amterne, kommunerne og staten i samarbejde kunnet løse de her problemer og udfordringer, og det tror jeg også at kommuner og stat vil kunne gøre i fremtiden.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-05:
Men er man sikker på, at man ved at gå ind i den diskussion så ikke på den måde simpelt hen prøver at tro på, at man så kan kvæle den udenomsdiskussion, om det her nu er nogle kriterier, der er acceptable?
Vi har eksempler oppe fra Thy, hvor der snakkes om tre store møller, og de kommer meget tæt på befolkningen.
De tre møller kan efter min opfattelse være med til at standse hele projektet, og det kan vel ikke være rigtigt.
Vi kan komme til at diskutere løbende, om kriterierne nu er opfyldt, om de nu er klaret, og om der nu er en hel masse af de her instanser, som man skal have drejet ind for at give borgerne noget sikkerhed.
Det vil sige, at i stedet for at få en fornuftig planlægning og en fornuftig dialog med borgerne om alle problemerne, så opbygger man et problemsæt, som måske kan være uløseligt.
Det har jo noget at gøre med, hvordan det ser ud, hvor smukt og æstetisk og alle de ting der, men også den her baggrundsstøj, som der i dag blandt de lærde er lidt uenighed om, f.eks. hvor stor afstanden skal være.
I andre tilfælde tager vi jo hensyn til, at man skal løbe den mindste risiko for, at det kommer til at påvirke mennesker.
Det synes jeg også man bør gøre i de her situationer, så man kommer så langt væk fra disse områder, og så man kan sige, at det her er håndteret med fornuft.
Connie Hedegaard (KF), 2007-12-05:
[Udfald af lyd]
… lige sige: For det første var den tidligere spørger jo fra den nuværende spørgers parti, og behovet for, at vi skal have vedvarende energi, mere vedvarende energi, og at vi skal have nedsat CO2-belastningen, skulle vi jo gerne så langt være enige om.
Der må jeg altså sige: Skudt forbi, hvis det handler om at kritisere denne regering for ikke at føre dialog med folk om, hvor de møller skal være.
Det er ikke regeringen, der sådan personligt gør det, for det har vi jo lagt ud til kommunerne, men det er denne regering, der i modsætning til hr. Ole Vagn Christensens parti har sagt: Lad os nu lade være med at diktere os frem fra Christiansborg, hvis vi kan undgå det. Lad os i stedet for diktater vælge dialog.
Lad os give kommunerne en chance for at placere dem der, hvor de chikanerer mindst i det lokale samfund.
Jeg tror, at både hr. Ole Vagn Christensen og jeg ved, at det jo ikke altid lige er det sted, vi kan se er det rigtige.
Der kan være nogle kulturelle spor, der kan være nogle særlige grunde til, at man lige i det område siger, at det ikke går at sætte møllen der, af grunde, som en eller anden fuldmægtig på et kontor i København måske ikke lige har så meget forståelse for.
Det er faktisk os, der har givet rigtig meget grobund for dialogen, det er os, der har sagt, at selv om det skal tage et par måneder ekstra, respekterer vi det for netop ikke at lægge møller for had.
Så har vi også alle kriterierne.
Det er faktisk os, der har sat det i gang, at vi nu har kriterier, så vi ved, hvad vi skal gøre, ikke bare i år og næste år, men i de næste mange år.
Mogens Jensen (S), 2007-12-05:
Vil ministeren redegøre for det rimelige i, at ministeriet ikke sikrer den nødvendige økonomiske udbetaling til landets egnsteatre, hvilket bl.a. har resulteret i, at Herning Kommune må lægge penge ud for staten, så Team Teatret kan betale lønninger i januar?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikel i Herning Folkeblad den 28. november 2007.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-12-05:
Jeg vil godt starte med at sige, at den her diskussion om Team Teatret bygger på en misforståelse.
Team Teatret vil selvfølgelig også få sit statstilskud i det nye år, så der er ikke tale om et reelt problem.
Det er korrekt, at der næppe kan nå at blive underskrevet en ny egnsteateraftale for Team Teatret pr. 1. januar, men Kunststyrelsen betragter de indsendte udkast til nye eller forlængede egnsteateraftaler som forpligtende tilkendegivelser af, at kommunerne ønsker at indgå aftale med de pågældende teatre.
Kunststyrelsen kan derfor nøjagtig som hidtil udbetale statstilskud direkte til teatrene allerede i starten af januar.
Det kan så kun blive månedsvis forud i stedet for som normalt kvartalsvis forud, men det skyldes jo situationen omkring finansloven, og det ligger altså uden for min kontrol som kulturminister, at vi har haft et folketingsvalg i mellemtiden.
Det kan også godt være, at der har været - det kan vi jo forstå af spørgsmålet - nogle uklare meldinger om den præcise situation i det nye år, men vi har nu gennemgået reglerne grundigt, og der er ikke noget problem.
Så er der naturligvis også spørgsmålet om statens refusion af kommunens tilskud til Team Teatret.
Da bekendtgørelsen meget snart vil blive udsendt, så vil der sandsynligvis også være behov for nogle mindre rettelser i de nye egnsteateraftaler.
Årsagen til denne forsinkelse vil jeg gerne gennemgå, men lad mig blot lige forinden slå fast, at en forsinkelse af bekendtgørelsen og dermed af statens refusion til kommunen, ikke til teatret, jo ikke hindrer kommunen i som sædvanligt at udbetale det fulde kommunale tilskud til teatret.
Det skal vi nok gøre helt klart for kommunerne i forbindelse med udstedelsen af den nye bekendtgørelse.
Der opstår altså ikke noget problem for Team Teatret, som under alle omstændigheder får sit samlede tilskud fra både kommune og stat til tiden.
Det mulige problem består alene i, at en stor kommune som Herning ser ud til at få den statslige refusion udbetalt nogle måneder forsinket.
Det tror jeg ikke vil kaste en stor kommune som Herning ud i en større likviditetskrise.
Angående spørgsmålet om udstedelsen af den omtalte egnsteaterbekendtgørelse, som hr. Mogens Jensen kommenterer i de i spørgsmålet nævnte artikler i Herning Folkeblad, vil jeg kort lige skitsere forløbet.
Sidst på foråret vedtog Folketinget en ændring af teaterloven.
For bedre at kunne have et regelgrundlag for det, så udstedte vi en ny bekendtgørelse.
Der har været en stor høring om det, og så har der været et folketingsvalg.
Og det folketingsvalg har betydet, at tingene har været sat i stå herinde, og det har betydet, at vi ikke har kunnet få den bekendtgørelse ud.
Men den kommer ud meget snart.
Mogens Jensen (S), 2007-12-05:
Nu er det efterhånden ikke nogen hemmelighed, at ministeren sammen med Venstre og Dansk Folkeparti har gennemført en forringelse af egnsteaterordningen, der jo betyder, at en række egnsteatre kan risikere at komme i en voldsom økonomisk klemme fra 2009.
Så lavede man lige en redning for 2008 op til valget, så tilskuddet er sikret der.
Men det, der undrer mig, er jo, at Team Teatret i Herning har haft en ansøgning liggende inde siden den 1. marts 2007, og de står altså nu over for at mangle penge, fordi ministeren endnu ikke har underskrevet og udsendt bekendtgørelsen, som jo allerede for længst har været i høring.
Det betyder altså, at teatret ikke kan få udbetalt det tidligere tilskud, man har fået fra amtet.
Det er, hvad teatret har fået at vide.
Kommunen har sagt: Vi giver vores del af tilskuddet.
Men det, man tidligere har fået fra amtet, kan man ikke få udbetalt.
Man kommer altså til at mangle i omegnen af ½ mio. kr. i første kvartal.
Jeg synes jo, det er mærkeligt, at ministeriet kan tillade det over for så lille et teater, der trods alt har en så skrøbelig økonomi, altså at de selv skal ud og udrede en likviditet, der gør, at de er i stand til at betale lønninger i januar måned.
Mener ministeren virkelig, at det er en rimelig fremgangsmåde over for de her teatre?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-12-05:
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal sige det pænt, men jeg sagde jo lige, at det var en misforståelse.
Pengene bliver udbetalt i starten af januar, så jeg forstår ikke helt det nye spørgsmål.
Pengene bliver udbetalt i starten af januar.
Hr. Mogens Jensen er en dygtig kulturordfører.
Pengene fra amtet, som staten nu sørger for, bliver udbetalt som planlagt i starten af januar.
Hr. Mogens Jensen nævnte også kommunens tilskud.
Der nævnte jeg her, hvordan forløbet vil være i forbindelse med den nye bekendtgørelse.
Der vil Herning Kommune så stadig væk stå med det ansvar, de har, og vi refunderer dem så løbende, måned for måned, som følge af, at der er en midlertidig finanslov og man ikke har lavet nogen finanslov endnu.
Men det tilskud, som hele sagen har handlet om, og som staten har overtaget fra amterne, vil blive udbetalt som planlagt i starten af januar.
Så der skulle ikke være nogen problemer.
Det er en misforståelse, og det bunder i, at bekendtgørelsen har været ude til høring.
En af høringsparterne havde brug for noget længere tid til at kommentere høringen.
Så kommer der et folketingsvalg, og så skulle vi præcisere for Kunststyrelsen, hvordan man skulle reagere på den situation.
Mogens Jensen (S), 2007-12-05:
Det synes jeg jo er glimrende.
Det ændrer selvfølgelig ikke ved det generelle spørgsmål, der er omkring egnsteatrenes økonomi, og som vil komme fra 2009, når man kan påregne, at deres tilskud vil falde som følge af, at der kommer flere egnsteatre ind i ordningen.
Men det her konkrete spørgsmål handlede om, at vi ikke kan stille nogen teatre i den situation, at de selv skal ud og finde likviditet alle mulige andre steder, fordi de ikke får deres tilskud udbetalt af staten.
Og jeg er glad for, at ministeren har løst det på den her måde.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-12-05:
Det er jeg selvfølgelig også, for hele intentionen med egnsteaterlovgivningen og den prioritering, vi har haft af egnsteatrene, kan ses.
I 2000 gav vi 38 mio. kr. til egnsteatrene, i 2007 67 mio. kr., og her i 2008 regner vi med at give 88,8 mio. kr. til egnsteatrene.
Det er udtryk for en politisk set meget, meget høj prioritering af egnsteatrene.
Der er aldrig blevet givet så mange penge til egnsteatrene før.
Så det er et bevidst valg og en bevidst prioritering af egnsteatrene.
Eigil Andersen (SF), 2007-12-05:
Men når ministeren nu siger, at hun er optimistisk med hensyn til, at kommunerne lever op til deres ansvar, ville det så ikke være mere naturligt, at man simpelt hen kom med et pålæg for at sikre, at det, som ministeren egentlig ønsker, sker.
Men det kan man altså ikke være sikker på her.
Og derfor kan jeg ikke se andet, end at hvis man vil være sikker på, at der ikke opstår de her farlige situationer, så er det nødvendigt, at der ikke er frivillighed, men at der kommer et pålæg.
Det vil jeg gerne spørge ministeren om hun ikke er indstillet på.
Carina Christensen (KF), 2007-12-05:
Man kan sige, at der jo også skal være ensartede forhold, i den forstand at de, der har ansvaret for vejene, også har ansvaret for, at man sætter rettidigt ind og forhindrer uhensigtsmæssige forhold og sikrer, at der sat ind mod de glatte veje.
Men det er nu engang sådan, at kommunerne har ansvaret for kommunernes veje, og staten har ansvaret for statens veje.
Det er den første vinter, vi er i gang med her og nu, og jeg har fuld tiltro til, at kommunerne vil kunne løfte den her opgave.
Jeg kan ikke se, hvorfor de skulle kunne gøre det anderledes, end amterne har gjort det hidtil.
Det er jo ikke nyt, at ansvaret er placeret forskellige steder.
Før var det placeret i kommunerne, i amterne og i staten, nu er det kommunerne og staten, der sammen skal koordinere det her, og der mener jeg at vi selvfølgelig må følge udviklingen.
Men jeg tror godt, at kommunerne kan løfte opgaven i samarbejde med politiet.
Vejdirektoratet følger selvfølgelig med her den første vinter, og vi vil kigge på situationen til foråret.
Men her og nu er der ikke noget i tallene, der viser, at vi skulle have grund til at være særlig utrygge ved situationen.
Eigil Andersen (SF), 2007-12-05:
Det er jo rigtigt nok, at Vejdirektoratets lokale regionskontorer ringer til kommunerne og fortæller, at de nu selv, altså Vejdirektoratet, kører ud og salter de statslige veje.
Det har ministeren fuldstændig ret i, sådan fungerer det.
Men sagens kerne er, at det så er den enkelte kommune, som bestemmer, om man også i den kommune vil køre ud og salte de større veje.
Det er der nogle, der gør, men jeg kan jo fortælle, at det er der altså også nogle, der ikke gør.
Men i ordet anbefaler ligger selvfølgelig også, at hvis det ikke bliver fulgt 100 pct. - og det kan jeg oplyse, at det bestemt ikke gør, hverken i det østjyske eller i det nordjyske område - så vil der opstå det problem, som jeg her kredser omkring.
Så vil jeg spørge: Når ministeren ønsker, at der skal være ensartede forhold, ville det så ikke være mere på sin plads at sikre det, ved at man indførte en lovregel, som sagde, at der skal være ensartede forhold?
Connie Hedegaard (KF), 2007-12-05:
[Udfald af lyd]
… også fuldstændig præcist fået kortlagt, hvor i kongeriget der er mest vind, og i hvilke kommuner det er mest hensigtsmæssigt at møllerne bliver opstillet.
Den øvelse er der blevet brugt mange kræfter på, ligesom der også har siddet gode mennesker med alle mulige interesser repræsenteret, der har sagt: Lad os nu prøve, om ikke vi i fremtiden kan koncentrere møllerne i lidt større klynger. Der er sket det, fra der i sin tid poppede en mølle op her, to møller der og tre møller der, at de siden er blevet spredt lidt vel meget i landskabet.
Der er det givet en planlægningsopgave - også ude i kommunerne - at prøve at se, om vi ikke i de kommende år kan koncentrere de møller, der skal være på land, i nogle større klynger, så vi alt andet lige har dem færre steder i landskabet, og til gengæld så placerer dem i respekt for naboer og i respekt for landskaber.
Der vil jeg så sige til hr. Ole Vagn Christensen: Jo, de kriterier er der, f.eks. må man simpelt hen ikke placere møller inden for en afstand til en nabo af fire gange møllens højde, ellers er det simpelt hen forbudt, så får man ikke tilladelsen til at stille møllen op.
Så kigger vi også på, om der i nogle helt særlige tilfælde også skal være mulighed for at kompensere nogle naboer, der måske ligger lidt i periferien af de fire gange møllens højde.
Carina Christensen (KF), 2007-12-05:
Jeg er selvfølgelig fuldstændig enig med spørgeren om, at vi skal sørge for, at der er en effektiv og rettidig indsats mod glatte veje.
Det har den lokale myndighed jo også ansvaret for - og når det er statens veje, så er det staten, der har ansvaret, og når det er kommunernes veje, så er det kommunen, der har ansvaret.
Jeg synes, det er hensigtsmæssigt.
Jeg må sige, at jeg er meget fortrøstningsfuld efter kommunalreformen.
Før havde vi ansvaret placeret tre steder - hos kommunerne, i amterne og i staten - nu har vi to niveauer, der skal koordinere det her, kommunerne og staten.
Jeg synes, at de tiltag, vi har set indtil nu, tegner godt.
Der har været det her samarbejde omkring vintertjeneste, hvor man har været i dialog om, hvordan man bedst koordinerer samarbejdet.
Der er mange kommuner, ca. 60 kommuner, der har valgt at tilslutte sig Vejdirektoratets nye tilbud, så jeg er absolut fortrøstningsfuld.
Og så tror jeg også, at kommunerne vil kunne leve op til det her nye ansvar.
Jeg har i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt nogen grund til at tro, at de ikke skulle kunne være lige så gode til at løfte den her opgave, som amterne har været det tidligere, og som staten jo også er det.
Eigil Andersen (SF), 2007-12-05:
Men jeg vil også sige, at selv om der endnu ikke er statistik, der viser, at der er sket ulykker, er jeg overbevist om, at de vil komme, og jeg mener ikke, at man skal vente på, at de kommer, og så først gøre noget til den tid.
Hidtil, før kommunalreformen, har det jo været sådan, at når man kom kørende på en større vej på vej til arbejde om morgenen, så ville den, hvis der var risiko for glat føre, være saltet, inden morgentrafikken begyndte kl. 6.00 eller 6.30.
Vi har set de første eksempler i det østjyske område, som er det, jeg kender bedst.
Der er en bestemt vej mellem Århus og Randers, som er en større vej, der tidligere var amtslig.
En morgen for nogle uger siden var den saltet og havde fint føre i Århus Kommune; så kom man kørende ind i Favrskov Kommune, hvor den var utrolig glat, og også i Randers Kommune, hvor den sidste del af vejen er, var der utrolig glat, for der var ikke saltet af de pågældende kommuner.
Det medførte selvfølgelig også, at der var biler, der røg i grøften - ikke nogen alvorlige tilskadekomster ved den lejlighed, men det skal der jo ikke meget fantasi til at forestille sig at der kan komme.
I virkeligheden er det jo sådan, at folk har en berettiget forventning om - og det er ministeren jo også inde på - at forholdene på vejene er ensartede, når det er den samme vej.
Ellers burde der jo ved hver kommunegrænse, som man jo ikke lægger mærke til som trafikant, være et stort skilt med et dødningehoved på, hvor man bliver advaret om, at man nu kører ind i et område, hvor det kunne være meget farligt at køre, og det er selvfølgelig ikke nogen god løsning.
Derfor vil jeg, når det nu allerede er konstateret i praksis, at det her giver vanskeligheder, spørge ministeren, om det så ikke er på tide at gøre noget allerede nu for at sikre, at der bliver ensartede forhold på alle de større veje i Danmark, i stedet for at vente på ulykkesstatistikken, der så til foråret eller til sommer vil dokumentere de vanskeligheder, der er.
Carina Christensen (KF), 2007-12-05:
Tak for det.
En effektiv, rettidig indsats mod glatte veje i vinterhalvåret er naturligvis helt centralt for trafiksikkerheden, og det skal den myndighed, som har ansvaret for vejen, sørge for.
Det er et udtrykkeligt krav i vejlovgivningen.
Denne vinter er den første, efter at kommunalreformen trådte i kraft ved årsskiftet.
Vejdirektoratet har ansvaret for statens veje, og kommunerne har ansvaret for det kommunale vejnet.
er derfor et kommunalt anliggende, og der er på nuværende tidspunkt ikke noget statistisk belæg for at konkludere, at der i den vinter, vi er i gang med, er sket flere ulykker som følge af niveauet for glatførebekæmpelse i forhold til tidligere vintre.
Jeg har derfor ikke grundlag for at tro, at kommunerne i samarbejde med politiet ikke skulle være præcis lige så gode til at salte og rydde sne, som amterne var, eller som staten er.
Vejdirektoratet indhenter og analyserer løbende ulykkesstatistikkerne fra de danske veje, og den viden indgår i grundlaget for det meget store arbejde, der pågår, for at forbedre trafiksikkerheden.
Jeg ved også, at Vejdirektoratet til foråret, når vintersæsonen er afsluttet, vil evaluere indsatsen og de samlede ulykkestal og drøfte udviklingen med kommunerne.
I forbindelse med gennemførelsen af kommunalreformen blev der nedsat et såkaldt vinterudvalg med deltagelse af amter, kommuner, Vejdirektoratet samt Sund & Bælt, som udarbejdede en strategi for den fremtidige vintertjeneste af kommunernes og statens veje.
I denne strategi for vintertjeneste tilstræbes det, at der saltes, inden det bliver glat, den såkaldte præventive saltning.
Vejdirektoratet vurderer, at langt hovedparten af kommunerne anvender strategien for vintertjeneste som vejledning.
Samtidig er der indgået aftaler mellem kommunerne om ensartede serviceniveauer på de veje, der går gennem flere kommuner.
Derudover har Vejdirektoratet på statens vegne tilbudt alle kommuner en samarbejdsaftale om vintertjeneste.
Aftalen indebærer, at Vejdirektoratet varetager vinterovervågningen og vintervarslingen på kommunens overordnede veje og forestår udkald og udførelse af vintertjeneste på de overordnede kommunale strækninger, der skal saltes præventivt, og p.t. har 60 kommuner sagt ja tak til hele tilbuddet.
Så samlet set mener jeg derfor ikke, at der på nuværende tidspunkt er nogen grund til at tro, at kommunalreformen har medført dårligere trafiksikkerhed grundet manglende glatførebekæmpelse, og når det handler om indsatsen mod glatte veje på det kommunale vejnet, må kommunerne leve op til deres ansvar.
Eigil Andersen (SF), 2007-12-05:
Hvordan vurderer ministeren trafiksikkerheden, når mange overordnede veje nu er delt mellem flere kommuner, hvoraf nogle salter dem, inden morgentrafikken begynder – andre ikke, selv om der er glat føre eller udsigt til glat føre?
Skriftlig begrundelse
Tidligere var de fleste af de store veje amtslige.
Ved glat føre eller prognoser om glat føre blev disse veje saltet, inden morgentrafikken begynder ved 6-tiden.
Marlene Harpsøe (DF), 2007-12-05:
En 38-årig kvinde blev i marts i år dræbt af sin tidligere samlever.
I sidste uge faldt dommen så i Holbæk Ret.
Den lød på 10 års fængsel.
Praksis er, at der i den slags sager idømmes 12 års fængsel, men da drabsmanden er tidligere samlever til den dræbte, fik han en såkaldt rabat på strafudmålingen, fordi Højesteret har skabt præcedens for det på det område.
Jeg ved godt, at ministeren selvfølgelig ikke kan gå ind i konkrete sager, men jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren finder det rimeligt, at straffen nedsættes, fordi man er samlever, ægtefælle eller lignende til offeret.
Vil ministeren ikke mene, at det er rimeligt, at der sker en ligestilling på det her område, så den normale retspraksis selvfølgelig gælder for alle?