runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2011-12-16:
Jeg fristes til med Venstre at sige goddag mand økseskaft.
Det er en mærkelig bagvendt Erasmus Montanus-logik, når justitsministeren imod PET's anbefaling sætter en person på loven eller anmoder om, at personen bliver sat på loven, og vi så bagefter ikke kan få personen pillet af loven igen.
Det er jo Justitsministeriet, der kompromitterer PET ved overhovedet at sætte den person på loven.
Jeg synes, at det er en besynderlig argumentation.
Vi følger PET's henstilling, og det har vi i øvrigt gjort altid, så jeg forstår det ikke.
Men det kan være, at det giver mening oppe i justitsministerens hoved.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-16:
Jeg tager ordet igen, ikke i håb om at få en debat med justitsministeren, for det er vel at sætte forventningerne højt, men fordi jeg alt andet lige synes, det er rystende, at Folketinget accepterer, at en konvention dybest set forhindrer medlemmer af Folketinget i at stille de ændringsforslag, som medlemmerne af Folketinget har lyst til at stille.
Jeg synes, det er rystende, at Folketinget accepterer, at man på den måde er sat ud af spillet.
Det er rystende, at man accepterer, at medlemmerne ikke har mulighed for at give deres mening til kende ved at trykke på knapperne i forbindelse med et ændringsforslag, og jeg synes, det er tankevækkende, at justitsministeren ikke klart og tydeligt vil svare på, at han ikke har kendskab til, at det før har fundet sted over for Folketinget, at Justitsministeriet har nægtet at yde teknisk bistand i forbindelse med udarbejdelsen af et ændringsforslag efter anmodning fra et medlem af Folketinget.
Det synes jeg virkelig er rystende, og jeg synes, det er rystende, at det ikke giver anledning til større eftertænksomhed hos justitsministeren, men at justitsministeren bare konkluderer, at alt er fuldstændig inden for rammerne, at alt er helt i orden, og at der ingen problemer er i det, når en konvention dybest set forhindrer medlemmer af Folketinget i at stille de ændringsforslag, som medlemmerne af Folketinget ønsker at stille.
Det er da en grundlæggende udemokratisk holdning at have, når man sidder i Folketinget.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er jo en holdning, som ligger helt uden for rammerne af, hvad det normalt er, vi tilkendegiver af synspunkter i Folketinget.
Som minister har man da et ansvar for at værne om grundloven.
Det er grundloven, der sikrer, at det er Folketinget, der tildeler indfødsret, men samtidig har vi en konvention, der forhindrer, at folketingsmedlemmer er i stand til at udøve det hverv, som de dybest set er blevet pålagt i grundloven, og justitsministeren sidder bare der og smiler lidt, let overbærende, og udviser den form for arrogance, som ministerens korte tid som minister har vist ham nok er det bedste og det, han er god til.
Morten Bødskov (S), 2011-12-16:
Tak for det, formand.
Regeringen agter ikke at støtte et sådant beslutningsforslag, for vi mener ikke, at der er et dilemma.
Vi mener, at konventionen sådan set er meget klar på det her område, og vi har den fornødne tillid til, at er der personer, som kan udgøre en fare for rigets sikkerhed, skal det håndteres, fuldstændig ligesom den tidligere regering har håndteret det, altså hvor man lod efterretningstjenesten tage sig af de her personer.
Jeg skal ikke kunne udtale mig om, hvis hoveder det giver mening i.
Jeg kan sige, at det passer meget godt i mit eget syn på, hvordan Danmark skal overholde internationale konventioner, og hvordan vi skal have tillid til, at vi har en efterretningstjeneste, som er i stand til at håndtere sager af den her karakter.
Derfor vil jeg sige igen, at regeringen har fuld tillid til, at vi har en efterretningstjeneste, der kan håndtere de her sager.
Jeg er i øvrigt tilfreds med det, som hr. Tom Behnke fra De Konservative sagde, altså, at man ikke er enig i, at der skal stilles et ændringsforslag, og at man som regering har tillid til, at vi har en efterretningstjeneste, der håndterer problemer, hvis de måtte opstå, når vi taler om personer, som ønsker at få dansk indfødsret.
Bare for, at det er kommenteret: Der er intet i det, som vi foretager os her fra Justitsministeriet eller fra justitsministerens side, som er i konflikt med den paragraf i grundloven, som spørgeren hentyder til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-12-16:
Det er jo åbenbart for enhver, at regeringen og dens støtteparti består af konventionsfanatikere.
Sagen er, at vi i Danmark udelukkende skal følge én konvention, og det er den europæiske menneskerettighedskonvention, for den er indskrevet i dansk lovgivning.
Resten er aftaler.
De står under grundloven.
Grundloven står over.
Så vi kan til hver en tid forholde os politisk til konventionerne, netop fordi de er aftaler.
Så hvorfor i alverden går regeringen og justitsministeren ind og gemmer sig bag konventioner, når det er grundloven, som vi skal forholde os til?
Grundloven står øverst!
Det spørgsmål er jo det afgørende, og det vil jeg gerne have et svar på.
Morten Bødskov (S), 2011-12-16:
Det fremgår heraf, at det er Folketinget, som giver indfødsret, og så må Folketinget tage stilling til det, og det er det, Folketinget er i gang med nu.
Så derfor er den ikke så meget længere.
Jeg er ked af det, men det, vi har gang i nu, er faktisk det, der står i grundloven, nemlig at det er Folketinget, som giver indfødsret.
Så jeg kan ikke rigtig se, at jeg skulle have noget problem med det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-12-16:
Jeg har jo lagt mærke til, at justitsministeren gentagne gange har sagt, at regeringen ikke vil bryde internationale konventioner, og at man selvfølgelig vil respektere bla, bla, bla.
Sagen er jo, at regeringen gemmer sig bag konventionerne og sætter konventionerne over grundloven, hvor det burde være omvendt.
Det viser den her diskussion jo.
Og så skal man ikke bare komme og sige, at nu har vi den her diskussion i Folketinget.
Justitsministeren har jo sagt, at man til hver en tid vil lade konventioner stå over grundloven.
Det kan da ikke være rimeligt over for den danske vælgerbefolkning, at en justitsminister gemmer sig bag konventionerne.
Justitsministeren skal stå vagt om grundloven, intet andet, resten er aftaler.
Morten Bødskov (S), 2011-12-16:
Det er rigtigt.
Hvis Danmark skal træde ud af konventioner, er det en beslutning, der må træffes i Folketinget.
Folketinget har tiltrådt den pågældende konvention, og virkeligheden er som sagt den, at det er Folketinget, som giver indfødsret.
Det står der, som det også er sagt, og det er det, vi er i gang med nu.
Så jeg kan sådan set ikke se, at spørgeren skulle komme i et dilemma, medmindre man selv bringer sig i et dilemma, men det vil jeg kraftigt anbefale man lader være med i de her sager, for der er ikke noget dilemma.
Sagen er ganske, ganske klar.
Lars Barfoed (KF), 2011-12-16:
Det her er en fortsættelse af hr. Tom Behnkes bemærkninger tidligere.
Hr. Tom Behnke har ikke mulighed for at komme med flere korte bemærkninger her, så derfor vil jeg gerne fortsætte hans bemærkninger og spørgerække.
Vi er i Det Konservative Folkeparti på den linje, som ministeren også er: Vi overholder konventioner.
Når Danmark har indgået konventioner, bliver de overholdt.
Men vi har også lov til at mene, at der er konventioner, som bør ændres, eller hvor vi må sikre os en anden fortolkning af konventionerne, fordi der egentlig er en urimelig retstilstand.
Jeg vil bare spørge ministeren: Er ministeren ikke enig i, at det er en urimelig retstilstand?
Vi er enige i, at vi må forholde os til den, som den er, men det er en urimelig retstilstand, at vi altså er tvunget til at give statsborgerskab til en person, som vi vurderer kan være et problem for rigets sikkerhed, og at vi på grund af konventionen ikke engang har mulighed for at udsætte den sag til et senere tidspunkt; vi skal give det statsborgerskab.
Er ministeren ikke enig i, at det er en urimelig retstilstand?
Og vil ministeren støtte det beslutningsforslag, som Det Konservative Folkeparti nu vil fremsætte, og som går ud på, at regeringen skal arbejde for at få ændret konventionen eller sikre, at der er en fortolkning, så vi har mulighed for en udsættelse i sådan nogle sager?
Morten Bødskov (S), 2011-12-16:
Nu har jeg ikke nogen interesse i at starte en diskussion med min forgænger andet end på et helt, helt oplyst grundlag, og der ved min forgænger ganske udmærket godt, hvordan Danmark forholder sig til konventioner, og det agter regeringen at fortsætte med.
Vi mener fuldstændig ligesom min forgænger på posten, hr. Lars Barfoed, at der her ikke er grundlag for et ændringsforslag.
Og vi har den nødvendige tillid til, at vi har en efterretningstjeneste, som er i stand til at håndtere de her spørgsmål.
Derfor er der ikke noget dilemma.
Vi ser som sagt ikke noget dilemma i den her diskussion.
Lars Barfoed (KF), 2011-12-16:
Det er vi jo enige i.
Altså, vi er jo enige om, hvor sagen står nu.
Vi er enige i fortolkningen af reglerne, og jeg har for så vidt også forståelse for spørgsmålet om ændringsforslag; den argumentation er fornuftig, synes jeg.
Men det, jeg spørger til, er det fremadrettede, som hr. Tom Behnke startede med at spørge ind til.
Selv om der juridisk set
ikke er noget dilemma, er ministeren så ikke enig i, at det egentlig er urimeligt, at vi ikke, når en person vurderes som værende til fare for rigets sikkerhed, har mulighed for i det mindste at udsætte sagen, hvis ikke vi kan afvise den.
Så vi diskuterer ikke retstilstanden her.
Jeg er enig med ministeren i retstilstanden, men retstilstanden er jo kun til, så længe den ikke bliver ændret, og det er jo op til os politikere, når vi bliver opmærksomme på noget, der egentlig er urimeligt, at få det ændret.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Det skal man måske også til sådan et emne som det, vi er i gang med her.
Noget af det, som jeg noterede mig, var, at hr. Bent Bøgsted sagde, at en kontanthjælpsmodtager overvejer at tage et job.
Her skal jeg lige høre: Mener hr. Bent Bøgsted, at det er sådan med de regler for rådighed, som der er i jobcentrene i dag, at en kontanthjælpsmodtager kan overveje at tage et arbejde?
Er det ikke regler, der er gennemført med støtte fra Dansk Folkeparti?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Det er det jo.
Selvfølgelig er det det, men det var også derfor, jeg sagde, at vi må se på, om kommunerne lever op til det, der er hensigten med lovgivningen.
Der er jo lavet undersøgelser, der viser, at der var sådan ca. 75.000, for hvem det ikke kunne betale sig at tage et job.
Der er lavet undersøgelser, hvor man har spurgt, hvor mange der var interesseret i at tage et job, og de viser, at der var rigtig mange, der egentlig ikke var interesseret i at tage et job.
Så vil jeg da give Socialdemokratiet medhold i, at vi så skal se på rådighedsreglerne og på, om vi skal stramme op og sige til folk, at de skal tage de job, der er, for ellers får de ingen ydelser, om vi skal stramme op over for de kommuner, der fører en lempeligere politik, end de ellers skulle gøre.
Sådan må det jo være, eftersom hr. Lennart Damsbo-Andersen så ganske rigtigt siger, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at få kontanthjælp, medmindre man er så syg, at man ikke kan, og så kan man få kontanthjælp alligevel.
Det har jeg da også hørt at beskæftigelsesministeren har proklameret at vi skal, og eftersom vi er en del af det forlig, går jeg ud fra, at vi bliver indkaldt til forhandlinger om det.
Det må tiden vise.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-19:
Så kan jeg heller ikke forstå, hvorfor hr. Bent Bøgsted synes, at der er et problem i det lovforslag, som vi behandler her, for det har jo det udgangspunkt, at man skal stå til rådighed og man skal tage de job, der er.
Man kan ikke vælge frit, som det er blevet påstået hele eftermiddagen indtil nu, for det kan man ikke.
En anden ting, jeg kunne tænke mig at spørge hr. Bent Bøgsted om, er, om han ville være interesseret i eller medvirke til at kigge på en fattigdomsgrænse, for den diskussion, der er, er jo meget diffus.
Vi er nogle, der har gjort nogle iagttagelser, og så er der andre, der har gjort nogle andre.
Ville det være interessant for Dansk Folkeparti at være med til at kigge på en fattigdomsgrænse, så vi kan gå ind og vurdere og måske få en mere kvalificeret diskussion, i forhold til hvad vi kan gøre for fattige mennesker i Danmark?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Jeg tror, at det i det hele taget ville være meget svært at lave en generel fattigdomsgrænse i Danmark.
Danmark er et ret velstående land, og hvis vi skal begynde at kigge på, hvad fattigdom er, og hvordan vi vurderer fattigdom, så tror jeg, at det kan skabe meget uenighed.
Jeg tror ikke, at vi herinde i Folketinget kan blive hundrede procent enige om, hvad der skal med i en vurdering af, hvornår man er fattig, og hvornår man ikke er fattig.
Hvis vi kigger på, hvordan de vurderer fattigdom rundt i verden omkring os, vil vi se, at der er stor forskel på, hvordan de vurderer fattigdom, og hvad det er.
Vi har også den situation, at hvis nu indkomsterne stiger i Danmark, hvor dem, der er ude på arbejdsmarkedet, får en højere indkomst, så bliver forskellen mellem dem, der er på overførselsindkomst, og dem, der er i job, større, og så vil nogle vel pr. automatik sige, at fattigdomsgrænsen skal hæves, og så skal man have endnu mere for ikke at være fattig.
Jeg tror, det vil være meget svært at bedømme, men det skal jeg ikke sådan lige kunne vurdere herfra.
Jamen altså, hvis man kigger på, hvad folk har, og hvad fattigdom er, vil jeg sige, at jeg ikke mener, at fattigdom kan gøres op i nogle enkelte forbrugsgoder.
Jeg har tidligere udtalt mig om, at man ikke kan gøre op, om folk er fattige, ved at se på, om børn har en mobiltelefon eller de har en computer.
Dengang havnede jeg i en af Niels Hausgaards sange, og han er jo sådan en meget hyggelig fætter, og det er jo så det – det skal man ikke klandre ham.
Men der er altså forskel på, hvordan man bedømmer fattigdom.
Man kan spørge en familie, om de er fattige, fordi de ikke har så mange penge, og så siger de: Nej, det synes de ikke.
Så kan man spørge en familie, der har mange penge, om de er fattige, og de siger: Ja, det er de, for pengene er væk.
Det er mange gange et spørgsmål om prioritering.
Men i Dansk Folkeparti går vi selvfølgelig ind for, at der skal være en sikkerhed for folk, hvis de havner i uføre.
De skal have mulighed for at få kontanthjælp, helt klart.
Nu ved jeg ikke rigtig med hensyn til at tage imod hjælp fra hr. Leif Lahn Jensen – jeg kan godt lide hr. Leif Lahn Jensen; der er ikke noget der.
Han er en hyggelig fyr at snakke med, det må jeg indrømme.
Men med hensyn til det der med at leve for 2.500-3.000 kr. vil jeg sige, at det kan man godt, for det har jeg selv prøvet.
Så det er ikke sådan, at det er afskrækkende for mig.
Jeg har selv prøvet at leve for de penge, så det er måske en, der aldrig har prøvet det, som hr. Leif Lahn Jensen skal stille det spørgsmål.
Jeg har prøvet at leve for de penge, og det kan sagtens lade sig gøre.
Men det bliver da sværere med den afgiftsskrue, som regeringen kommer med her, hvor de lægger så store afgifter på madvarer, at den gevinst, man får med den hjælp, som man får fra Socialdemokratiet, bliver slugt op af afgiftsstigninger – den bliver slugt op af stigninger på fjernvarme.
Så ved jeg ikke, om det er sådan en hjælp, man skal tage imod.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-12-19:
Nu har jeg stor respekt for hr. Bent Bøgsted, og jeg ved også godt, at det er meget, meget nemt egentlig at hjælpe hr. Bent Bøgsted ved at stille et meget enkelt spørgsmål, for jeg ved, at det vil hr. Bent Bøgsted gerne svare ja eller nej på.
Det er det her med, hvornår man er fattig, og det er egentlig ganske enkelt: Er folk fattige, har folk ikke ret mange penge, er det svært for folk at leve, hvis en familie kun har 2.000-3.000 kr. om måneden?
Det må være meget enkelt at svare på.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Jamen jeg vil sige til hr. Finn Sørensen, at jeg ikke tror, at jeg nogensinde har lagt skjul på, hvad årsagen til at jeg gik ind i politik var.
Det var tilbage først i 90'erne, hvor jeg oplevede en flygtningefamilie, der havde en pige i dagpleje samme sted, som jeg havde børn i dagpleje.
Vi havde fripladser til børnene – det er så noget andet noget, det er der mange, der har, når man er dårligt stillet.
Der havde han en fætter, de fik meget mere ud af at være i Sverige.
De havde kun 6.500 kr. til rådighed til tøj og mad om måneden.
De havde fire børn.
Jeg skal oplyse, at jeg også havde fire børn, og vi havde 2.500 kr. tilbage om måneden, som vi klarede os for.
Det var dengang, det gik op for mig, at der er noget galt i lille Danmark.
Derfor gik jeg ind i politik og arbejdede for, at det ikke skulle være sådan, at det var af økonomiske årsager, at man kom til Danmark.
Det har jeg aldrig lagt skjul på.
Jeg har heller aldrig lagt skjul på, at jeg går ind for, at man ikke skal kunne få mere ud af en offentlig ydelse end af et job på mindsteløn.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Nu spurgte jeg sådan set ikke om virkningen af et helt andet lovforslag, som ikke er på dagsordenen i dag.
Jeg spurgte om, hvilke arbejdspladser der lukker, og hvilke virksomheder der lukker, fordi vi gennemfører det lovforslag, vi behandler her.
Men hvis hr. Bent Bøgsted ikke kan svare på det, vil jeg stille hr. Bent Bøgsted et andet spørgsmål, som jeg er helt sikker på at hr. Bent Bøgsted kan svare på.
Jeg vil gerne bede hr. Bent Bøgsted lige tænke lidt over, hvordan hr. Bent Bøgsted har det nu, når han står og taler imod det her lovforslag.
Er hr. Bent Bøgsted glad og stolt over, at han taler for at fastholde en politik, der har sendt tusindvis af mennesker ud i fattigdom, sat dem i en økonomisk situation, som gør, at de og deres børn ikke kan deltage i det almindelige sociale liv af den simple grund, at de ikke har råd til det?
Og passer det til det image, som hr. Bent Bøgsted gerne vil se, når han kigger sig i spejlet om morgenen, nemlig som de svages beskytter?
Om de ting passer sammen, vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted.
Jeg vil spørge hr. Bent Bøgsted, om han er glad og stolt over at tale imod det her lovforslag.
Eller er det sådan, at hr. Bent Bøgsted kun er de svages beskytter, når det drejer sig om folk, der har dansk statsborgerskab?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Jamen jeg vil sige til hr. Finn Sørensen, at det blev gjort klart i den tidligere debat, da Enhedslisten ikke ville tage ordet i forbindelse med NOx-afgiften, sukkerafgiften og arveafgiftsloven.
Der er rigtig mange lovforslag, der dræner det private arbejdsmarked for kapital, der ellers skulle have skabt arbejdspladser.
Det er de arbejdspladser, som de her folk på kontanthjælp egentlig skulle have, og det er der, de ledige kommer.
Man tager med den ene hånd og giver med den anden.
Her giver man folk nogle penge.
Så fjerner man starthjælp, så alle kommer op på kontanthjælp, og det er den højeste kontanthjælp, alle kommer op på.
Med den anden hånd siger man lige haps, så tager vi lige og strammer skruen vedrørende afgifter.
Fødevarepriserne stiger, og det, man får her, betaler man mere i afgift.
Ydermere er resultatet, at de danske virksomheder ikke er konkurrencedygtige, så de er nødt til at afskedige folk.
Det er det, der kommer til at finde sted.
Lars Dohn (EL), 2011-12-19:
Vi ved fra moderne forskning, at det moderne menneske identificerer sig meget med sit job, altså, det betyder uendelig meget for identiteten.
Vi ved også fra lykkeforskningen, at man faktisk godt kan blive lykkelig, selv om man mangler det ene ben, mens det er meget, meget vanskeligt at blive lykkelig, hvis man ikke har et job.
Nu har jeg været dansklærer i folkeskolen i snart 40 år, og et af favoritemnerne til stil, når de sådan går i 7.-8. klasse, er jo: »Din fremtid«.
Jeg ved ikke, hvor genialt det er, men det giver i hvert fald eleverne mulighed for at udtrykke sig om: Hvad er mine drømme?
Hvad er mine forventninger til livet?
Jeg har endnu ikke, og nu vil man nok kunne sige, at det jo kun er en lille udsnit af den danske ungdom, jeg har spurgt,
mødt en elev, som i sin stil har sagt: Min drøm er at blive kontanthjælpsmodtager.
Det er, som om det billede, ordføreren skaber af mennesket, er, at det står i et konstant valg, om man skal tage et job eller man skal gå på sjalen, som ordføreren sagde tidligere på dagen.
Giver min lille undersøgelse ordføreren anledning til at gøre sig nogle overvejelser over, om det ikke er sådan, at det faktisk ligger dybt i menneskets drømme, at man ønsker sig et job?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-12-19:
Jeg vil lige gøre ordføreren opmærksom på, at i den tid, hvor Dansk Folkeparti har støttet Venstre og den daværende regering, har Dansk Folkeparti været med til at skabe flere fattige.
Via forårspakken og genopretningspakken gav man en gevinst til de 10 pct. rigeste i det her land på 10.000 kr., samtidig med at man tog 2.000 kr. fra de 10 pct. fattigste.
Det er det hykleri, jeg skal høre på nu fra en person, som selv siger, at han har været der, men som alligevel i de 10 år har været med til at gøre folk fattigere.
Så stiller man det spørgsmål, om man ikke bare kan få at vide, hvornår folk er fattige.
Jeg må så stille et andet spørgsmål til hr. Bent Bøgsted.
Nu har jeg stor respekt for, at hr. Bent Bøgsted kunne komme ud af den der situation, men der er nogle mennesker derude, som har andre problemer end ledighed, og som har store problemer; det kan være alle mulige slags problemer.
Tror hr. Bent Bøgsted virkelig på, at vi gør det lettere for dem at komme i gang, hvis vi samtidig tager nogle penge fra dem og også giver dem økonomiske problemer ved siden af?
Tror hr. Bent Bøgsted virkelig det?
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om han kan nævne, hvilke arbejdspladser der forsvinder, hvilke virksomheder der lukker, fordi vi gennemfører det her udmærkede lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-19:
Jeg skal nok gøre det kort, for Enhedslisten er fuldstændig enig i den udmærkede betænkning, som et flertal af partierne har afgivet på det her punkt.
Men jeg vil godt benytte lejligheden til endnu en gang fra den her talerstol at udtrykke, at jeg er glad for og stolt over, at vi nu omsider kan begynde på et opgør med det, der har været en skamplet på vores samfund, lige siden man vedtog de her ydelser – og det er rigtig mange år.
Det er nemlig også et første skridt til et opgør med den filosofi, som Dansk Folkeparti og de tidligere regeringspartier og nu også Liberal Alliance har stået for, nemlig at det er helt i orden at sparke nedad og træde på de svageste i det her samfund, hvis bare man kan sikre nogle skattelettelser til de rigeste.
Det er jo kernen i det hele, at den politik, man har stået for, har været et vigtigt led i at sikre de skattelettelser.
Så er det helt i orden, at man sender tusindvis af mennesker ud i fattigdom, bringer dem i en situation, hvor de og deres børn ikke kan deltage i det almindelige sociale liv, ganske enkelt fordi der ikke er penge til det.
Samtidig vil jeg sige, at Enhedslisten har en lille anke, som vi også har anført i betænkningen, men det skal ikke skille os ad i denne sag, og det er, at når nu vi er i gang med at gøre op med fattigdomsydelser, burde vi også have taget fat på den lave ungeydelse, lave kontanthjælpsydelse til unge under 25 år, og vi burde have taget fat på den reduktion, der sker i boligstøtten, hvis der foreligger et forældreansvar.
Men vi er glade for, at vi kan tage et skridt, et rigtig godt skridt, sammen med de øvrige regeringspartier til at gøre op med de her fattigdomsydelser.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-19:
Virkeligheden er nok, at det meget afhænger af, hvordan jobcentret eller a-kassen reagerer over for dem, der er ledige.