runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Tak for det.
Vi finder det nødvendigt og påkrævet med en modernisering af landbrugsloven, og derfor støtter vi dette forslag.
Historisk set er landbrugsloven løbende blev justeret i takt med strukturudviklingen inden for erhvervet.
I forhold til andre erhverv er landbrugserhvervet imidlertid stadig væk underlagt væsentlige begrænsninger, bl.a. i forhold til hvor store bedrifter må være, og hvem der må eje et landbrug.
Landbrugsloven adskiller sig derved væsentligt fra reguleringen af industri og anden fremstillingsvirksomhed.
Det skal vi have ændret på, for den eksisterende regulering er ikke begrundet i samfundsmæssige hensyn, f.eks. natur- og miljøhensyn.
En modernisering af landbrugsloven som foreslået i dette lovforslag vil derimod efter vores opfattelse kunne bidrage til et mere vækstorienteret og konkurrencedygtigt landbrugserhverv uden en tilsidesættelse af naturog miljøhensyn.
Forslaget skal derfor også ses i sammenhæng med de øvrige vækstfremmende elementer i aftalen om »Grøn Vækst«, f.eks. husdyrbrugenes mulighed for i stigende grad at udnytte husdyrgødningen til energi.
Lad mig kort resumere nogle af de tiltag, som lovforslaget indeholder.
Der foreslås en ophævelse af reglerne om husdyrhold og arealkrav, der er udstedt i medfør af landbrugsloven.
Det drejer sig bl.a. om regler, der siger, at der som udgangspunkt ikke må være mere end 750 dyreenheder på en bedrift, og at landmanden på sin bedrift skal eje en vis del af det areal, der efter miljøreglerne skal være til rådighed for udbringning af husdyrgødning.
Så er der en indførelse af en upersonlig bopælspligt ved alle erhvervelser og en ophævelse af de øvrige personlige erhvervelsesbetingelser.
Der foreslås en ophævelse af grænsen på 400 ha eller fire ejendomme for, hvor mange hektar eller antal landbrugsejendomme den enkelte landmand må eje.
Der foreslås også en ophævelse af afstandsgrænsen på 10 km ved erhvervelse i fri handel.
Der foreslås endvidere en styrkelse af mulighederne for at tiltrække ny kapital.
Det skal fremover i højere grad være muligt for bedrifter at organisere sig i selskabsform eller erhverve landbrugsejendomme via et selskab.
Det er dog vigtigt at notere sig, at forslaget ikke ophæver selvejet.
Selvejet har haft og har også fremadrettet mange fordele for landbruget, men det betyder ikke, at der ikke også kan være andre ejerformer.
Det her er med til at øge muligheden for erhvervelse af landbrugsjord også til naturformål, og så indebærer det en ændring af reglerne for fortrinsstilling til suppleringsjord.
De eksisterende regler for fortrinsstilling er administrativt meget tunge og flytter kun i få procent af tilfældene jord til mindre jordbrugere.
Der oprettes nye regler til forenkling og væsentlig hurtigere afgørelser.
Alt i alt indeholder regeringens forslag således efter vores opfattelse en række tiltag, der kan medvirke til at modernisere reguleringen af landbrugserhvervet og på en sådan måde, at landbruget har vækstmuligheder, uden at det går ud over beskyttelse af natur og miljø.
På denne baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Det sidste er jeg meget uenig i.
Jeg synes, der er lavet en rigtig god aftale om ændringer på skatteområdet, og det tror jeg også bliver hilst velkommen udeomkring.
Det ændrer ikke ved, at jeg mener, vi har en fælles opgave i forhold til at være med til at bidrage, hvor vi kan, til, at der er de midler til rådighed, som vi gerne vil anvende på forskning og innovation, netop fordi vi ved, at det betyder så meget for hele fødevaresektoren i Danmark.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Vel er der en interesse for det, men det, vi må konstatere, er jo, at regeringen skærer og skærer, og foreløbig er der totalt set på ministerens område skåret 30 mio. kr., og det vil sige, at hver gang vi mødes om et eller andet, skal vi altså samle op på det, som regeringen har anvendt til andre ting, f.eks. nogle helt unødvendige skattelettelser.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg tror, fru Lone Dybkjær har forståelse for, at jeg ikke kan kommentere den sag yderligere, i og med at jeg ikke har siddet med ved forhandlingerne.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Nu har en tidligere taler jo gjort opmærksom på, at det ikke er S-SF, men at det er S-R, men det skal ministeren nu ikke undgælde for.
Jeg har også set, at ministeren har taget det til sig, så det er helt i orden.
Det, jeg blot vil sige, er, at der jo er forskellige måder at sige tingene på, men et brev fra en finansminister om, at nu opsiger han aftalen, er jo rimelig klar tale.
Og til det her med, at vi ikke kunne blive enige, vil jeg sige, at det altså handler om, at man diskuterer, og man diskuterer sådan cirka på lige fod, og det kan altså ikke være sådan, at fordi tre partier er blevet enige, så siger man bare, at så kan de andre rette ind.
Det er en interessant måde og en interessant magtfordrejning, der efterhånden er kommet frem i dansk politik.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Regeringen er villig til at sætte penge af, og som sagt viderefører vi jo 180-190 mio. kr. på området.
Vi har foreslået, at der yderligere skal gå 40 mio. kr. til programmet fra globaliseringsmidlerne.
Vi er interesseret i at sikre forskningen og udviklingen på det her område, men jeg kan jo, da vi ikke har afsluttet forhandlingerne på de forskellige områder, ikke på nuværende tidspunkt sige noget konkret om beløbene.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-29:
Jeg synes, at det er fair nok, at man ikke kan sige et bestemt beløb, at man ikke kan sige 15,6734 kr., for sådan er det selvfølgelig også, når man er i en forhandling.
Men nu kender ministeren og jeg begge to til forhandlingsforløb, og man har stadig væk sådan en eller anden ramme, man taler inden for, og hvis man virkelig gerne vil prioritere økologi, hvad er det så?
Og når vi snakker store penge, snakker vi over 100 mio. kr.
Er vi deroppe, eller taler vi om småpenge, så det bare er en eller anden sag, som regeringen benytter sig af til at profilere sig på, fordi det er en rigtig populær sag, men som man er ikke villig til at sætte penge af til?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg har lige svaret, at jeg ikke kan sætte et endeligt beløb på i dag.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Nu havde hr. Kristen Touborg et meget langt tilbageblik, helt tilbage til sin bedstefars tid, og når jeg så tænker på, at hr. Kristen Touborg kalder lovforslaget her fuldstændig forfejlet, tænker jeg, at hr. Kristen Touborg måske mangler at lægge en lille smule vision og nytænkning ind i landbrugserhvervets fremtid.
Derfor vil jeg da gerne spørge, om ikke det er rimeligt, at man giver landbrugserhvervet, der netop skal betale prisen for, at vi tilgodeser vores miljø og vores natur og alle de ting, som også hr. Kristen Touborg er fortaler for, nogle muligheder.
Og jeg ser muligheder i det her lovforslag modsat det, som hr. Kristen Touborg giver udtryk for.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Det glæder mig, at der er så bred en opbakning fra ordførerside til den tænkning, som det her lovforslag er udtryk for.
Der har netop været ønske om at få en større sammenhæng og i virkeligheden også fleksibilitet i forhold til de udfordringer, vi står med, og som vi har behov for at finde nogle løsninger på.
Det, der jo så kan undre mig, er visse af oppositionspartiernes begrundelser for, når det kommer til stykket, så ikke at ville bakke op om modellen og lovforslaget som sådan.
Den dårligste argumentation, må jeg sige, kom jo fra Socialdemokraterne, hvor jeg i hvert fald forstod, at der ikke var nok fokus på miljøteknologien og økologien.
Jeg må så sige til hr. Per Clausen, at når vi har fokus på, at økologiens udvikling skal være markedsdrevet, så er det for at sidestille den med de øvrige områder, for sagen er jo, at vi netop giver ekstra støtte til økologien, fordi vi ved, at der ikke er den samme effektivitet i produktionen som andre steder, men jo også, fordi jeg gerne vil en udvikling på området, og fordi jeg anerkender økologiens betydning og i virkeligheden nyorientering.
Vi har jo en meget flot førerposition på det her område, som absolut skaber nye muligheder for fødevareproduktionen og også fødevareeksporten.
Det, der er særlig positivt, er jo, at vi i Danmark forskningsmæssigt virkelig er langt fremme på det økologiske felt og står i spidsen for internationale netværk, men jo også selv har fået etableret et i virkeligheden globalt forskningsprogram med en global bestyrelse inden for det, vi kalder ICROFS.
Men jeg håber, at partierne i øvrigt vil være indstillet på at se, hvor det er, vi netop kan finde midler til at sikre forskningen og den teknologiske udvikling, for det er absolut det, vi har brug for.
Som udgangspunkt er der så en videreførelse af de eksisterende midler på de her 180-190 mio. kr. i programmet.
Det er selvfølgelig vigtigt at se, hvor der kan hentes yderligere midler, og der er et af forslagene netop fra globaliseringsmidlerne.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-29:
Der er jo mange ting, man godt kunne have lyst til at kommentere i ministerens indlæg, men jeg kan da starte med at oplyse, at det sådan set ikke er os, der har meldt os ud af noget som helst forlig.
Det er os, der i dag har modtaget brev fra finansministeren om, at han ikke ønsker at forhandle med os mere.
Så det kan vist ikke være klarere.
Jeg vil godt spørge ind til økologiområdet, for jeg er da glad for, at ministeren anerkender, at vi er førende inden for økologiforskning – det synes jeg er meget vigtigt at holde fast i – og derfor er det også, at jeg netop kritiserer, at man ikke har noget klart svar på, hvad der skal ske med finansieringen af økologiforskningen i fremtiden.
Jeg har faktisk rejst spørgsmålet i globaliseringsforhandlingerne og fået et meget vævende svar på, hvad der skal ske med finansieringen af FØJO III, som jo udløber i 2010.
Det her program lægger jo op til, at det skal være et område under en række andre, hvor man ikke på forhånd siger, hvor meget der så skal være til økologiforskning.
Og i det her GUDP er der ikke øremærket noget som helst til økologiforskning.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg kan i dag ikke sætte bestemte beløb på.
Det kan jeg ikke, fordi det jo også afhænger af, hvad vi samlet får til rådighed i hele det her program.
Men jeg er optaget af, at vi fortsat har meget fokus på netop økologiområdet – derfor indgår det som et tema.
Men om det lige præcis bliver en videreførelse af de 55 mio. kr., kan jeg ikke give en garanti for i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-29:
Det er jo i virkeligheden meget, meget interessant, at der ikke i regeringen er noget som helst klart svar på, hvad der skal ske med finansieringen af økologiforskningen i fremtiden.
Man går altså fra at have en klar øremærkning under FØJO III-programmet og igennem ICROFS at have udmøntet de her midler direkte til fremme af økologi til at have en situation, hvor det er fuldstændig uklart, hvad der fremover vil være til økologiforskning i Danmark.
Det synes jeg da fødevareministeren bør bekymre sig om, når hun står på talerstolen og siger, at vi er førende i Danmark.
Det skal vi jo gerne blive ved med at være.
Hvordan har ministeren tænkt sig at sikre, at vi også fremover kan opretholde den stærke position, vi har på det her område, når ministeren ikke kan give et klart svar på finansieringen af den her forskning?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Regeringen har jo bl.a. foreslået, at vi af globaliseringsmidlerne reserverer 40 mio. kr. til det her område, fordi vi gerne vil have volumen og gerne vil have flere midler til rådighed.
Derfor bidrager det jo til uklarheden, at S og SF har skabt problemer i forhold til de forhandlinger og åbenbart ikke kan nå til enighed med de øvrige partier i forhold til at finde nogle løsninger.
Det vil sige, at vi nu har lavet en model for, hvordan vi synes at vi får samtænkt indsatsen på det her område, men det er da rigtigt, at i forhold til midlerne har vi ikke faste beløb på, hvad der vil blive brugt på de forskellige områder.
Det afhænger også af, hvad behovet er.
Men jeg vil være interesseret i, at vi prioriterer økologien og netop får tilstrækkelige midler i hele programmet, så vi fortsat kan give det en høj prioritet og dermed bevare den position, vi har på området.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-29:
Bare så ministeren er opmærksom på det, har SF ikke deltaget i globaliseringsforhandlingerne, det har Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Det er bare sådan en lille detalje, som jeg synes at ministeren skal vide.
Når ministeren siger, at hun gerne vil prioritere økologi og synes, at økologi er rigtig vigtigt osv., vil jeg bare spørge, hvor mange penge ministeren så vil sætte af til forskning i det.
Snakker vi om 10 mio. kr., eller snakker vi om 500 mio. kr.?
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Dette lovforslag har to hovedelementer.
Det ene er nogle ændringer som følge af sundhedstjekket i EU omkring EU’s landbrugspolitik, og det andet er nogle ændringer i tilbageførsel af provenuet omkring pesticidafgiftfonden.
Angående det første om sundhedstjekket giver det her lovforslag ministeren mulighed for at fastsætte regler om anvendelse af op til 10 pct. af loftet for den samlede, direkte landbrugsstøtte til Danmark.
For Danmarks vedkommende betyder det årligt et beløb på i omegnen af 750 mio. kr.
Det er herunder også muligt at anvende uudnyttede midler under den direkte landbrugsstøtte.
Uudnyttede midler kommer fra hektarstøtte til arealer, som ikke længere er i dyrkning.
Vi har i Venstre noteret os med tilfredshed, at ministeren ikke har planer om at hjemtage mere end de 120 mio. kr., som ligger uudnyttede hen og ellers ville tilfalde EU’s kasse.
Det er vi glade for, for vi mener, at det ville være helt uansvarligt at fjerne flere af disse midler fra landbruget, når man ser på den nuværende økonomiske situation.
Samtidig glæder vi os over, at disse midler kan anvendes f.eks. til direkte støtte til energiafgrøder, til pleje af græsarealer og lignende naturforbedrende foranstaltninger.
Som det er de fleste bekendt, er det endvidere en del af »Grøn Vækst«-aftalen, at pesticidbelastningen fra landbruget skal nedbringes, og at en del af provenuet fra pesticidafgiften skal anvendes til finansiering af nogle af initiativerne i »Grøn Vækst«.
Vi støtter, at der for fremtiden på denne måde overføres 250 mio. kr. årligt svarende til det beløb, der vil fremkomme med en behandlingshyppighed på 1,7 til de to promilleafgiftfonde på jordbrugsområdet samt Fonden for økologisk landbrug.
Vi synes, det er rimeligt, at resten af beløbet, som er på ca. 320 mio. kr., i 2010 overføres til Fødevareministeriet og Miljøministeriet, bl.a. til finansiering af »Grøn Vækst«-initiativer.
Det tror vi bliver et meget vigtigt element i den fremtidige indsats, dels for at sikre mest miljø for pengene, dels så sandelig også for ikke at handicappe et helt erhverv med generelle tiltag.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre kan støtte forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Det sidste kan jeg ikke bekræfte, for investeringshorisonten vil jo bero på bedriften, og hvad det er for nogle muligheder, der tegner sig.
Det, vi har valgt i forhold til bopælspligten, er at udvide den fra 8 til 10 år, og så er den samtidig gjort upersonlig, og det er netop af hensyn til livet på landet og til, at de her huse bliver anvendt.
Der er altså tale om en skærpelse i forhold til tidshorisonten i dag.
Jeg fristes næsten til at sige til fru Lone Dybkjær, at jeg, når nu man ser på den økonomiske situation, som landbruget befinder sig i i dag, håber, at der i årene fremover vil være en interesse fra forskellige investorers side i at investere i landbruget, at der er en fremtid, der tegner sig positivt, at afregningspriserne stiger, så der netop vil være en interesse, der kan give en yderligere kapitaltilførsel til erhvervet.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Nu prøver jeg bare på at tale om de faktiske forhold i ejerskaberne, for det er sådan set det, jeg i hvert fald synes er en af de interessante ting.
Der har vi altså ikke tilladt udenlandsk opkøb af dansk jord før.
Det er jo interessant, at Dansk Folkeparti er varm tilhænger af alt det her i betragtning af deres øvrige forhold til EU-lovgivningen og sloganet »Giv os Danmark tilbage«.
Her tror jeg at vi om 10 år virkelig kan stå og sige: Giv os Danmark tilbage.
Der er det forsvundet, der er det opkøbt.
Ministeren har sådan set bekræftet, ikke den sidste ting, jeg sagde – det er jeg udmærket klar over – men det, at man kan opkøbe dansk jord.
Det andet, som jeg hæfter mig ved, er det med bopælspligten, som, kan man sige, skærpes lidt.
Det er rigtigt, at man nu giver en 10-års-horisont, men sådan som jeg har forstået det, og det vil jeg godt have be- eller afkræftet, betyder det, at der er bopælspligt i 10 år og så ikke mere.
Det betyder, at der også er en 10-års-investeringshorisont, og det vil sige, at man jo risikerer, at der er mange flere landbrugsejendomme, der forfalder, fordi der ikke er nogen deciderede incitamenter til at sikre, at de ikke skulle gøre det.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Det er rigtigt, at såvel danske som udenlandske investorer vil kunne investere i dansk landbrug i en selskabsform, dog med den forudsætning, at landmanden skal have bestemmende indflydelse.
Men som alle andre vil også de udenlandske investorer skulle respektere den lovgivning, der er på området.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Det nye i forhold til tidligere er vel, at nu kan udenlandske investorer købe dansk jord op.
Det er altså ikke det samme som at lave Eccosko, og de miljømæssige konsekvenser er ikke de samme.
Jeg er helt med på, at der er en miljølovgivning, men der er også noget, der hedder ekspropriationslovgivning i en lidt videre forstand.
Jeg vil bare have ministeren til at bekræfte, at det virkelig nye eller rettere en af de nye ting – lad os bare sige det på den måde – er, at udenlandske investorer nu kan købe dansk jord op uden at bo her.
Det er vi enige om, går jeg ud fra.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
I de senere år er der etableret rigtig mange randzoner, vådområder osv., og det har vi alt sammen med i »Grøn Vækst« sammen med en meget ambitiøs plan, hvor vi gør en megasatsning, som fru Pia Olsen Dyhr slet ikke vil anerkende.
Men jeg ser frem til, at vi mødes om 10 år, og jeg vil meget gerne gennemgå, hvad resultatet så blev af »Grøn Vækst«, for jeg tror, at vi vil se, at vi her har tænkt rigtig klogt, fordi vi netop har tænkt på tværs og set på, hvor vi kan opnå synergi, hvor vi samtidig kan tilgodese natur, miljø og klima.
Og jeg tror, at vi vil se, at vi har nogle rigtig velfungerende brug med masser af udnyttelse af husdyrgødning, fordi vi får etableret biogasanlæg, og at vi får landbrugene placeret der, hvor det er mest hensigtsmæssigt for naturen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-29:
Jeg noterer mig, at ministeren siger, at vi har gjort rigtig meget og der er helt styr på miljøområdet.
Jeg får sådan en lyst til at sige: Skal vi ikke lave en aftale om, at vi om 10 år mødes her i Folketingssalen, og så kan vi se på, om det er blevet bedre eller værre for dansk natur, end det ser ud til nu?
Nu håber jeg ikke, at vi har den samme regering om 10 år; det kan godt være, at vi kan nå at rette op på noget af det, som den her regering har ødelagt.
Jeg vil vædde på, at det er gået værre for dansk natur, fordi regeringens holdning til det, at vi får større brug, er, at vi bare skal sørge for at lave en god natur- og miljøregulering.
Men hvis man ikke samtidig laver en stærk natur- og miljøregulering, og det er jo det, der ikke sker, er det altså, at vi ser natur forsvinde.
Jeg synes, at ministeren skulle benytte sig af, at man faktisk kan cykle rundt i Danmark.
Jeg ved, at ministeren godt kan lide at cykle, og så kan hun cykle rundt i Danmark og se, hvordan hegn og lignende er forsvundet.
Problemet er, at kontrollen med det måske ikke har været god nok, men det har i hvert fald medført, at vi har mistet rigtig meget biodiversitet i Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jamen altså, jeg har overhovedet ikke været ude at sige, at det her ikke giver nogen forandring.
Jeg har i forhold til bæredygtighed og kravene til natur og miljø sagt, at det bliver reguleret af miljølovgivningen.
Og det er der, jeg synes det hører hjemme, frem for at vi tror, at vi opnår nogle effekter ved at gå ind og regulere på bedrifternes størrelse.
Det, der er helt centralt, er, at vi nu går over til at sige, at det er miljøeffekten, vi vil regulere.
Der skærper vi jo kravene.
Jeg kan forstå, at efter fru Pia Olsen Dyhrs og hendes partifællers mening skærper vi dem slet ikke nok, når det gælder begrænsningen af kvælstofudvaskning.
Det samme gælder initiativerne på pesticidområdet.
Det hænger jo ikke sammen.
Det er jo et spørgsmål om, hvilke krav vi stiller til bæredygtigheden, og om, at kravene bliver overholdt.
Her har vi jo netop taget en række initiativer med »Grøn Vækst«.
Det gælder i øvrigt også i forhold til biodiversitet med randzoner og lignende ting.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-29:
Jeg noterer mig, at ministeren igen og igen siger, at der nok slet ikke kommer nogen forandringer ude i landbrugslandet.
Men jeg kan slet ikke forstå, hvorfor vi skal lave en ændring af lovgivningen, hvis ministeren mener, at det vil være den samme størrelse brug.
Men lad os nu forestille os, at vi får større landbrug i Danmark – det tror jeg faktisk bliver konsekvensen af det her, selv om ministeren jo ikke er interesseret i at undersøge konsekvensen – så vil det være interessant ikke kun at diskutere, om vi får færre små brug, om vi får mange flere store brug, men også at diskutere, hvad det betyder for natur og miljø, for vi ved, at når vi får større brug, får vi mindre natur og miljø i Danmark.
Vi ved, at vi i 1940 havde langt flere harer og agerhøns, end vi har i dag – antallet er faktisk faldet med 80 pct. siden 1940, og det er jo en konsekvens af, at de ikke har hegn, små skove og lignende at gemme sig i.
Så ministeren har jo i virkeligheden spillet sig naturen og miljøet af hånde.
Hvorfor vil ministeren ikke undersøge de konsekvenser?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg synes jo, vi skal lade det være op til landmanden at finde ud af, hvordan han synes han bedst indretter sin bedrift.
Jeg tror, at han med sin faglige viden i virkeligheden er bedre til at vurdere det, end vi er, og det er den frihed, det råderum og den fleksibilitet, jeg gerne vil give landbruget med moderniseringen af landbrugsloven. Jamen jeg forstod udmærket hr. Kristen Touborgs synspunkt.
Men det er jo en strukturudvikling, vi har set i de sidste mange årtier, og det er i øvrigt en strukturudvikling, vi har set på andre områder – fiskeriet er et oplagt eksempel.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Jeg tror ikke helt, at ministeren ville forstå, hvad jeg spurgte om, nemlig at det, når man etablerer én stor gård, altså indebærer, at der er en hel masse små gårde, der skal nedlægges.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at den struktur er på den måde, og det er ikke nødvendigvis af det gode.
Når vi så er ved størrelsen, vil jeg godt sige, at jeg ikke synes, man skal gå hen og åbne fuldstændig op for, hvor mange dyr der kan være.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at jeg, hvis vi snakker køer, synes, at man lokker folk i en fælde ved at sige: I kan bare have lige så mange køer, I vil.
For jeg tror, vi på et tidspunkt er der, hvor vi siger, at køer skal på græs, og så er det altså ikke særlig hensigtsmæssigt, at man har 1.500 køer et sted.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Men det, der er centralt i forhold til hr. Kristen Touborgs synspunkter her, er jo størrelsen på bedriften.
Vi kunne jo ikke drømme om at gå ind og regulere på antallet af sko, og det samme synes jeg heller ikke at vi skal gøre her.
For så at skabe en større fleksibilitet ser jeg jo meget gerne, at vi f.eks. kommer i gang med en udnyttelse af husdyrgødningen til energiformål, at vi får etableret biogasanlæg, for på den måde mindsker vi afhængigheden af jordarealer.
Og der er det i forbindelse med en tidligere debat i dag vigtigt at gøre opmærksom på, at harmonikravene fortsat gælder, det er arealkravene, vi gør op med, og det vil sige, at hvis man ikke kan komme af med husdyrgødningen på anden vis, skal man sørge for, at man har adgang til den jord, der er nødvendig.
Forudsætningen for, at man så ikke behøver så meget jord, er jo så, at man kan udnytte husdyrgødningen til eksempelvis energiformål.