Brian Mikkelsen (KF), 2015-02-24:
På vegne af Daniel Rugholm skal jeg sige følgende: Hovedformålet med det her lovforslag er at styrke den strategiske målretning og samspillet mellem Fødevareministeriets udviklingsaktiviteter på landbrugs- og fødevareområdet og fondsmidlerne i tre centrale fonde på landbrugsområdet.
Det nye i det her er jo, at ministeren vil udpege formanden til fondene.
Ministeren vil gerne godkende fondenes strategier og handlingsplaner samt overføre sekretariatsbetjeningen fra erhvervet til NaturErhvervsstyrelsen.
Vi tolker det kun på én måde, og det er svært at tolke det på andre måder, og det er, at ministeren vil have egne politiske interesser ind i fondene.
Det er usundt, og det er en uskik.
Fondsmidlerne har haft stor betydning for fødevareerhvervet gennem mange år.
Midler fra promilleafgiftsfondene har eksempelvis bidraget til, at Danmark internationalt set har en meget høj grad af udnyttelse af husdyrgødning, at vi har den mest klimaeffektive fødevareproduktion og den største andel af økologisk produktion og afsætning.
Derfor er vi nu meget bekymrede for, at de midler nu blandes med ministerens strategier og ønsker og politiske virkemidler.
For det andet medfører lovforslaget en statsliggørelse af midler, som er tiltænkt hjælp til et fødevareerhverv i skarp international konkurrence.
Det indebærer en reel risiko for, at midlerne spredes for alle vinde frem for målrettet at gavne erhvervets konkurrenceevne.
For det tredje medfører lovforslaget en ændring af bestyrelsernes sammensætning, som vil forskyde indflydelsen i fondene væk fra erhvervet, herunder lønmodtagerorganisationerne.
Alle tre dele vil svække landbruget, vil svække landbrugets udvikling og vil svække erhvervets inddragelse og det nære samarbejde, der er mellem eksempelvis arbejdsgivere og medarbejdere, som er grundlaget for Danmarks styrkeposition på fødevareområdet.
Skal promilleafgiftsfondene fortsat styrke erhvervets konkurrenceevne, mener vi, det er afgørende, at erhvervet fortsat fastholder flertallet i fondenes bestyrelser, og så skal promilleafgiftsfondene fortsat forankres i et partnerskab mellem det offentlige og erhvervet.
I den forbindelse er det afgørende, at fondene fortsat administreres af erhvervet selv.
Når erhvervet administrerer fondene, er erfaringen, at der sker en overførsel af den store viden, der konstant frembringes i erhvervet til de projekter, som finansieres af promilleafgiftsfondenes midler.
Det er ikke særlig smart politisk håndværk, at ministeren ikke har inddraget andre partier end venstrefløjen, så der kunne findes en langtidsholdbar løsning.
Vi er ikke blevet inddraget, det har vi stærke holdninger til, hvorfor vi også er klar til at rulle det tilbage efter et valg sammen med de øvrige borgerlige partier.
Det her forslag handler hverken om vækst, styrket konkurrenceevne eller flere jobs, og egentlig er det en smule uvist, hvad regeringens begrundelse egentlig er for at lave lovgrundlaget om.
En stor del af høringsparterne forholder sig også meget kritisk over for flere elementer i forslaget.
Selv 3F er imod dele af regeringens forslag, et samlet fødevareerhverv er imod – og det forstår vi godt.
Vi savner altså en begrundelse for ændringerne.
Vi mener, at erhvervet bør styre fondene i et tæt samarbejde med det offentlige.
Vi mener, at erhvervets indflydelse i fondene ikke bør stækkes, sådan som lovforslaget lægger op til, og vi mener, at erhvervet bør beholde sekretariatsbetjeningen af fondene.
Det giver altså bedst mening.
Når det så er sagt, afviser vi selvfølgelig ikke, at der kan ske forbedringer af fondenes arbejde.