runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Med forslaget her pålægges regeringen at fremsætte et lovforslag og foretage de fornødne administrative ændringer, således at al personfarlig kriminalitet, der begås af prøveløsladte, altid udløser reststraffen.
Beslutningsforslaget pålægger endvidere regeringen at fremsætte forslag til ændring af retsplejeloven, således at det præciseres, at en eventuel reststraf skal indgå i bedømmelsen af forholdets grovhed ved vurdering af, om der er grundlag for varetægtsfængsling.
Vi Socialdemokrater er fuldstændig enige i, at reststraf bør udløses, hvis der begås ny kriminalitet.
Vi deler til fulde opfattelsen af, at der skal sættes hårdt ind over for de mennesker, der så åbenlyst udviser manglende respekt for vores fællesskab og vores retsvæsen.
Sådan er det allerede i dag, hvor det i hovedparten af sagerne om personfarlig kriminalitet begået af prøveløsladte udløser reststraffen.
Omvendt er vi Socialdemokrater af den klare overbevisning, at der i et retssamfund skal være et råderum for vores domstole.
Der kan være ganske særlige tilfælde, hvor en dommer skønner, at der ikke skal udløses en reststraf, og lad mig understrege, at det er ganske særlige tilfælde og bestemt mere undtagelsen end reglen.
Det afgørende er, at vi lader vores domstole have denne afgørelse, igen må det være udgangspunktet i et retssamfund.
Det understreger behovet for, at der i helt særlige tilfælde kan dispenseres fra princippet om, at reststraf altid skal udløses ved fornyet kriminalitet.
Jeg vil gentage, for at ingen skal være i tvivl eller kan være i tvivl, at reststraf bør udløses i tilfælde af fornyet kriminalitet under prøveløsladelse.
Sådan er det i dag, sådan skal det være i fremtiden, men der kan være ganske særlige tilfælde, hvor en dommer skønner, at der ikke skal udløses reststraf.
Dermed mener vi Socialdemokrater, at loven fungerer godt, som den gør i dag, og med de ord skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte forslaget her.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Det er jo netop det, der står i forslaget til vedtagelse, nemlig at vi beder udvalget om at se på, hvor der er nogle muligheder, og komme med en række muligheder, ikke bare én mulighed, men en række muligheder, inden for de økonomiske rammer, vi kender i dag.
Så det er ikke noget med at skabe nye udgiftsområder, det handler det ikke om.
Sanne Bjørn (RV), 2014-06-03:
Tak for det.
Den radikale ordfører kunne desværre ikke være til stede, så jeg vil derfor give udtryk for Radikales holdning til forslaget.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Selvfølgelig skal det være en skærpende omstændighed, hvis man som kriminel på prøveløsladelse ikke kan opføre sig ordentligt, og sådan er det også i dag, for så indgår reststraffen i dommerens vurdering, når en ny straf skal udmåles.
Det kan vi støtte op om.
Men vi mener ikke, at vi fra Folketingets side skal binde den danske dommerstand til at overføre reststraffen en til en.
Der kan være særlige omstændigheder, som taler for, at man ikke skal overføre præcis en til en, og her er vi Radikale meget store fortalere for, at den præcise udmåling besluttes ude ved domstolene med udgangspunkt i den enkelte sag og ikke ud fra generelle betragtninger på Christiansborg.
Vi skal sætte rammer, ikke detailstyre.
Derfor kan vi som sagt ikke støtte beslutningsforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2014-06-03:
Den første del af det her forslag handler om, som andre også har sagt, at forslagsstillerne ønsker, at reststraffen, hvis en prøveløsladt person begår ny personfarlig kriminalitet i prøvetiden, automatisk skal udløses.
Jeg læser forslaget sådan, at forslagsstillerne ønsker, at reststraffen altid skal udløses en til en, så det faktum, at der begås ny kriminalitet i prøvetiden, ikke indgår som en del af domstolenes samlede bedømmelse af en sag, men at domsafsigelsen så at sige bliver automatiseret.
I dag er det sådan, at hvis man begår ny kriminalitet under en prøveløsladelse, pådømmes det på samme måde, som hvis man tidligere har en betinget dom i bagagen.
Det betyder, at det som altovervejende hovedregel giver en ubetinget fængselsstraf, og det indebærer både reststraffen og en straf for den nye kriminalitet.
I helt særlige tilfælde kan man gå væk fra det udgangspunkt og beslutte sig for en anden kombination af straf.
Det er altså op til domstolene.
Det er endda også sådan, at hvis man begår ny kriminalitet, men der ikke rejses tiltale, f.eks. fordi beviserne ifølge anklagemyndigheden ikke er tilstrækkelige til en dom, så kan prøvetiden sågar forlænges, eller man kan indsættes til afsoning af reststraffen.
Man kan altså tænkes at skulle afsone resten af sin straf, selv om man ikke er dømt for ny kriminalitet.
Det er temmelig indgribende.
Det er ikke vores holdning, at vi kommer nogen vegne med automatiserede straffe.
På samme måde er vi heller ikke enige med de borgerlige partier, når de ønsker at fastsætte minimumsstraffe for alt mellem himmel og jord.
Den anden del af forslaget handler om varetægtsfængsling.
Varetægtsfængsling er et meget indgribende redskab.
Det er mennesker, der spærres inde, selv om de ikke er dømt for noget, men måske bliver det, og derfor skal man passe rigtig meget på med at bruge varetægtsfængsling.
De relativt mange og meget lange varetægtsfængslinger, vi har i Danmark, er i sig selv et kæmpe problem, som vi burde tage hånd om.
Det er pinligt, at vi gang på gang skal kritiseres af menneskerettighedsorganisationer, fordi mennesker, der ikke er dømt, sidder så ufattelig lang tid indespærret, før de får en afklaring på deres fremtid.
Ellers er det jo først meningen, at man skal straffes, når man eventuelt bliver dømt.
Varetægtsfængslingen er jo altså ikke en straf – det siger sig selv.
Derudover er der endda mulighed for at varetægtsfængsle af hensyn til retshåndhævelsen.
Det her forslag blander varetægtsfængslingen, altså det at skærme for noget i løbet af en efterforskning og en eventuel domshandling, sammen med en egentlig straf for noget, man er dømt skyldig i.
Jeg er godt klar over, at de borgerlige partier ofte har en eller anden følelse af, hvem det er, der præcis bør fængsles hvornår, og jeg er også godt klar over, at de ofte mener, at deres følelser er bedre til at træffe de konkrete beslutninger, end domstolene er.
Det er vi i Enhedslisten ikke enige i, og vi ønsker derfor heller ikke at udvide varetægtsfængsling til at handle om straf.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
I Liberal Alliance har vi den holdning, at man selvfølgelig skal have mulighed for at blive sluset ud i samfundet igen, når man har begået en forbrydelse og fået sin straf.
Derfor er det jo også fint, at der er mulighed for prøveløsladelse, men når man viser sig ikke at leve op til forudsætningerne for en prøveløsladelse, netop fordi man begår ny personfarlig kriminalitet, mener vi, at der er en rimelighed i, at man får den straf, man oprindelig var tiltænkt.
Det vil sige, at det er en god idé, at personfarlig kriminalitet begået af løsladte altid skal udløse reststraffen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Forespørgslen er rejst, fordi de danske økommuner og småøer står med et meget alvorligt problem.
Transportudgifterne, dvs. færgepriserne, er blevet så store, at de virker som en betalingsring rundt om øerne.
I Udvalget for Landdistrikter og Øer har vi haft høringer om det, både en høring for småøerne og en høring for Ærø, Samsø og Læsø.
Befolkningen på øerne fortalte os, hvordan færgerne fungerer som øernes landeveje – den nødvendige forbindelse til det danske vejnet.
Udgifterne ved landevejskørsel udgøres som bekendt af benzin-, olie- og andre driftsudgifter.
De danske vejanlæg og vedligeholdelse af dem betales over skatterne – skatter, som øboerne jo også er med til at betale, men for at kunne få adgang til de danske vejnet, er de nødt til at tage færgen.
Udgiften til færgetransport er steget så voldsomt, at det er blevet en alvorlig forhindring for øerne.
Blot et eksempel: En returrejse mellem Sælvig på Samsø og Hou i Jylland er på ca. 40 km.
Hvis det var på en landevej, ville det for en bil koste ca. 160 kr., men en færgebillet koster 846 kr.
På samme måde er det med lastbiler.
Samme strækning koster for en lastbil ca. 200 kr. på en landevej, men med færgen koster det 1.200 kr.
For mange børnefamilier er det et stort problem, at de ikke kan komme til og fra øerne, fordi udgifterne for at komme over til en ø er på over 1.000 kr.
På Samsø, Læsø og Ærø boede der for 50 år siden 21.000 borgere.
I dag er tallet nede på det halve.
Og på småøerne ses samme tendens.
Det er ikke godt for øerne, og det er ikke godt for Danmark.
Hvis øsamfundene forfalder, er der mange værdier, der går tabt, ikke kun de økonomiske og samfundsmæssige værdier, men også de kulturelle og historiske værdier.
Samtidig er det rigtig dårlig samfundsøkonomi, at borgerne bliver klumpet sammen i storbyer, mens områder – værdifulde, rekreative områder med lave boligudgifter og sundt miljø – får lov til at stå og forfalde.
Der er heldigvis en forståelse på vej for at sikre de danske øer en ligestilling i forhold til den øvrige trafik i Danmark.
Vi må have betalingsringen ophævet, så der sikres lige konkurrencevilkår.
I Dansk Folkeparti håber vi, at regeringen og Folketinget vil bakke op om den her forespørgsel, og vi anbefaler regeringen at nedsætte en arbejdsgruppe, der kan opstille nogle konkrete løsninger, så vi kan komme i gang med at få liv i hele Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2014-06-03:
Da SF's sædvanlige ordfører på området ikke har haft mulighed for at være til stede, fordi hun er til et politisk møde i Jylland, er det overladt til en vikar i partiet at holde talen.
Det er klart, at når man har begået kriminalitet, må man tage den konsekvens, der følger med.
Og hvis man ellers bidrager på en positiv måde under sit afsoningsforløb, kan man få en prøveløsladelse.
Vi må bare erkende, at antallet af prøveløsladelser er steget markant i de senere år, og det er ærgerligt, fordi prøveløsladelser jo er med til, at der kan sættes en række vilkår for den løsladte, som støtter denne i ikke at lave kriminalitet.
Det er vilkår, som man desværre er afskåret fra at stille, når den fulde straf afsones, fordi den pågældende jo så er helt færdig med forløbet.
Derfor giver det mening at give en prøveløsladelse, fordi det er vores chance for at styre den løsladte i retning af et liv, som er uden kriminalitet.
Der er nogle, der alligevel begår kriminalitet, når de er prøveløsladt, som ikke kan leve op til tilliden.
Det er altid den enkeltes eget ansvar, men nogle gange ser man desværre også eksempler på kommuner, som ikke står klar til at tage imod i den anden ende.
Og her har vi jo styrket løsladelsen med kriminalforsorgsaftalen, bl.a. med løsladelseskoordinatorer, og det er godt.
Men skal vi så lave en rigid regel om, at reststraffen altid udløses, når man begår en lovovertrædelse?
Altså, umiddelbart kunne man jo fristes til at sige ja.
Imidlertid er det nyttigt at kunne undgå, at reststraffen udløses, hvor der foreligger nogle gode grunde.
Det tvivler vi ikke på at domstole, politi og kriminalforsorg i fællesskab kan løse.
Det normale er, at reststraffen udløses, og derfor ser vi ikke nogen grund til at afskaffe en måske lillebitte, men alligevel svag mulighed for at kunne afvige i det rette tilfælde.
I forhold til spørgsmålet om varetægtsfængsling ser vi ingen grund til at ændre det.
Vi varetægtsfængsler ganske meget i det her land.
Ja, vi er faktisk et af de lande, hvor man gør det allermest og også for ofte.
I SF synes vi ikke, der er brug for, at det udvides endnu mere.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Ja, og det er jeg sådan set meget enig i, og derfor indgår det også i den måde, som dommerne idømmer en ny straf for en eventuel ny kriminalitet på, for der kigger man jo også på, om der er en reststraf, og så laver man i den nye straf en samlet pakke, hvor de ting indgår.
Så det er blot for at sige, at det jo ikke er sådan, at det ingen betydning har, om man i prøveløsladelsesperioden begår ny kriminalitet, for det har betydning, og det vil også medvirke til, at den straf, man får for den nye kriminalitet, bliver af en længere varighed.
Men det er en integreret del af den måde, som domstolene udmønter straffen på.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Jeg kan konstatere, at den socialdemokratiske ordfører ikke hørte ret godt efter, for i det forslag til vedtagelse, der er fremsat af fru Mette Hjermind Dencker, står det jo helt klart, at det er inden for de kendte økonomiske rammer.
Det står helt klart i sidste afsnit, så det er ikke noget med at lægge noget oveni.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er: Nu har den socialdemokratiske ordfører opregnet alt det gode, som den nuværende regering har gjort for småøerne og øerne i det hele taget, men kan ordføreren nævne for mig, hvilke øer der har fået flere arbejdspladser i den tid, regeringen har siddet, hvilke øer der har fået lettere og billigere adgang for pendlere, og hvilke øer der har fået en større bosætning?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Jeg mener ikke, at jeg har udtrykt mistillid til det kommunale selvstyre, og hvis jeg er kommet til at sige noget i den retning, vil jeg sige, at mistillid har jeg overhovedet ikke.
Hvis man skal tale om mistillid, er det i forhold til det system, vi har indrettet, hvor vi giver en bunke penge til kommunerne og samtidig beklager os over – og det gør befolkningen også – at der ikke bliver brugt nok penge på færgerne.
Vi blander æbler og pærer og det hele sammen i en stor bunke.
Det, som jeg siger, er, at det kunne være godt at få klargjort, hvad det egentlig er, hvor mange æbler og pærer der er, hvor meget der er givet, og hvor meget der bliver brugt, og så tage diskussionen ud fra det, fordi det så er den reelle diskussion.
Og så har vi også et sammenligningsgrundlag, i forhold til hvordan de forskellige kommuner opfører sig.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-03:
Tak for det.
Jamen det er jo fint, at alle ordførerne hele vejen rundt sådan kan komme med fine taler om, at både den nuværende og den tidligere regering har gjort nogle ting i forhold til øerne, og det har både den nuværende og den tidligere regering også gjort.
Vi kan jo bare konstatere, at man derude på øerne stadig væk står med nogle kæmpe udfordringer; det kan vi, tror jeg, jo også høre man anerkender fra stort set alle politikeres og politiske partiers side.
Og der skal mit spørgsmål sådan set være: Er det så den socialdemokratiske ordførers opfattelse, at det er noget, der skal prioriteres, noget, der skal gennemføres?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Der er jo ingen tvivl om, at udfordringerne for øerne over de senere år er vokset, og det gælder i øvrigt for landdistrikterne i det hele taget.
Den måde, som befolkningen bevæger sig på fra land til by, er, kan man sige, udtryk for en stigende tendens, og det er jo også en bevægelse, der giver anledning til bekymring, ikke kun i forhold til øerne, men også i forhold til udviklingen i Danmark i det hele taget.
Så den har jo været der, og den er der hele tiden.
Med hensyn til det, som hr. Erling Bonnesen spørger ind til her, tror jeg jo, det kommer an på, hvad der politisk er vilje til her i Folketinget i den sidste ende.
For de af os, der taler sammen om de problemstillinger, og som møder økommunernes og øernes befolkninger, kan jo godt se, hvad det er for nogle problemer, de har, og vi kan også godt se, hvad for nogle muligheder der kan være, i forhold til hvordan de kan løses.
Men det er jo, når det kommer dertil, hvor sømmene skal slås i, at det bliver spændende at se, hvor den politiske vilje er henne.
Og hvis der, som hr. Erling Bonnesen siger det, kommer et bud på, hvordan man kan gøre det, så er det jo op til den politiske vilje.
Og der må jeg sige, at der jo i Folketinget indtil nu ikke har været en vilje til at gøre noget, hverken i den ene eller den anden lejr.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-03:
Jamen jeg har fuld forståelse for, at den socialdemokratiske ordfører som ordfører for et regeringsbærende parti skal være forsigtig, men jeg påpegede den forudsætning, at hvis det nu lykkes – hvad vi så kan tro på, det tror jeg i hvert fald godt kan lade sig gøre – at lave en, om jeg så må sige, rationaliserings-/effektiviseringsrunde, så man inden for de nuværende systemer, som det lige præcis fremgår af forslaget, kan anvise pengene, og hvis vi nu forudsætter, at de penge så ligger på bordet, så burde det jo ikke være så svært.
Der bruges udtryk som holdning og vilje og pæne ord, og lige dér synes jeg at den socialdemokratiske ordfører er lidt for lang i spyttet, og så er det, som om man ligesom bliver lidt blød i knæene.
Så jeg vil altså sige til ordføreren: Få nu lige det der stål i knæene, og sig, om det skal gennemføres, hvis pengene ligger der.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Jeg kunne jo stille det samme spørgsmål til hr. Erling Bonnesen, nu har jeg så ikke mulighed for det; det er jo ikke den måde, vi arbejder på her.
Men jeg har da noteret mig, at indenrigsministeren i august måned var kaldt i samråd om det her spørgsmål om finansieringen af øfærgerne, og jeg hørte på det samråd ministeren opfordre Venstre til, at man, hvis man virkelig ønskede at få det her ind som en del af løsningen for øerne, så brugte det som en del af sit finanslovsforslag og de krav, man havde i forbindelse med finansloven.
Jeg har også noteret mig, at Venstre er en del af finanslovsaftalen, men jeg har ikke på noget tidspunkt i forbindelse med det set Venstre hejse noget flag, i forhold til at man ønskede at gøre noget ved færgetransporten.
Erling Bonnesen (V), 2014-06-03:
Tak for det.
Det her forslag skal bestemt tackles med den største økonomiske ansvarlighed.
Det kvitterer jeg fuldt ud for.
Jeg forstår også, at det er Det Radikale Venstres sådan overordnede holdning.
Pengene skal findes, inden man kan bruge dem.
Sådan er det.
Jeg synes da også, det er godt og prisværdigt, for sådan forstår jeg det, som lige er blevet læst op som forslag fra den røde lejr, altså at man godt vil være med til at se på det og prøve at undersøge mulighederne.
Det er jo godt.
Det ligger i forlængelse af alle de andre gode og fine taler, der er blevet holdt.
Hvis det så er, at det lykkes, f.eks. at den arbejdsgruppe kan finde de penge, så de ligger på bordet, er det så ordførerens holdning, at det skal gennemføres?
Jeg er enig i, at det er mange penge.
Det kunne jo være i en form for etaper eller et eller andet.
Men er det så ordførerens holdning, at der skal sættes handling bag ordene, hvis pengene ligger på bordet?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Det er ikke vores holdning, at vi skal indføre ligestilling og landevejsprincippet, når det gælder transport til danske øer.
For det vil være et meget dyrt forslag, og det vil være et forslag, som der skal findes midler til inden for gældende rammer og prioriteringer, og det vil derfor ramme andre former for prioriteringer, transportløsninger, til resten af Danmark.
Så nej, vi går ikke ind for, at vi indfører landevejsprincippet og fuld ligestilling.
Men vi ser gerne på, hvordan vi inden for gældende rammer med de forslag, der nu er, og med de bevillinger, der allerede er givet, kan sikre bedre og billigere transport til danske øer – det er jo det, som forslaget til vedtagelse afspejler – samtidig med at vi får belyst omkostningerne ved en ligestilling og omkostningerne ved en indførelse af landevejsprincippet.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Så fik Socialdemokratiet da også lige udtrykt mistillid til det kommunale selvstyre – sådan midt i det hele.
Det er jo egentlig meget flot.
Vi har været til en række forskellige høringer og seminarer, hvor man ude på øerne gang på gang har sagt til os: I gav os en opgave med at gå hjem og effektivisere og blive bedre til vores egen drift, og det har vi gjort.
Nu må I også tage ansvaret på jer, Christiansborgpolitikere!
Det, vi har gjort fra Konservatives side, er, at vi har prioriteret det i vores vækstplan.
Vi har jo netop sagt, at vi gerne vil hæve bloktilskuddet for netop Ærø, Læsø og Samsø med 40 mio. kr.
Så det bliver jo, vil jeg fastholde, alene snak fra Socialdemokratiets side.
Man står på høringer meget fint og siger, at man gerne vil imødekomme det, men når det kommer til stykket, er man jo ikke villig til at prioritere alligevel.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Det er jo en meget sjov diskussion, og vi kan jo blive ved længe, for vi kan pege på, om det nu er VK-regeringen, der har gjort det ene eller det andet, eller om det er den nuværende regering, der har gjort noget.
Jeg noterer mig, at den kommunalreform, der blev lavet, og som betyder, at de penge, der bliver sendt til kommunerne, bliver sendt, som de gør, jo er en, som VK-regeringen stod for – i øvrigt sammen med O.
Det vil sige, at det, som oppositionen i øjeblikket beklager sig over, faktisk er noget, de selv har indført, altså det, at man ikke kan gennemskue, hvordan pengene bliver brugt, og hvorfor de bliver brugt, som de gør.
Det er jo f.eks. en af årsagerne til, at bryggeriet på Ærø har en dyrere færgetransport.
For vi kan ikke vide, om Ærø Kommune bruger de penge, som de får herfra, til færgetransport, eller om de bruger dem til plejehjem eller skoler, som de også har brug for.
Men det giver jo en forkert diskussion.
Til sidst vil jeg sige, at det, at vi har fået en landdistriktsminister og et Landdistriktsministerium, da i hvert fald har gjort, at vi nu har den her debat i Folketinget.
Jeg kan ikke erindre, at vi på noget tidspunkt tidligere har haft den type debat.
Nu er der lige pludselig et talerør for både politikere og folk ude i landdistrikterne, så de kan komme til at tale landdistriktspolitik.
Det ved jeg ikke om ordføreren synes er en dårlig idé.
Det er jo netop årsagen til, at vi har en diskussion som den, vi har i dag.
Vi er jo sammen rejst ud på øerne, og vi kan se, at der sker en fraflytning, og at der sker et fald i antallet af arbejdspladser.
Det er også beskrevet af erhvervslivet, hvordan de har problemer.
Som jeg kender til det, er der ikke nogen, der er i den situation, som hr. Flemming Damgaard Larsen beskriver; jeg kender ikke til, at den eksisterer.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Det er jo godt at få konstateret, at de ting, som ordføreren omtalte, i hvert fald ikke endnu har hjulpet.
Så vil jeg godt spørge ordføreren, om ordføreren kan forklare, hvorfor det er rimeligt, at alle andre bysamfund og lokalsamfund i hele Danmark, undtagen på øerne, har gratis vejadgang fra landsbyen osv., men at lige så snart det handler om en ø, skal man betale et ret stort beløb, som for mange øers vedkommende endda er et voldsomt stort beløb.
Hvad er logikken i det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Nu kan man jo næsten blive helt teatralsk eller rørt over det engagement, som Venstres ordfører her lægger for dagen, for så vidt jeg erindrer, er det ikke mere end 2½ år siden, at vi havde en borgerlig regering, hvor Venstre sad med statsministerposten.
Og jeg kan ikke erindre, at man på noget tidspunkt i den regeringstid havde den samme bekymring, som ordføreren har nu.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om de tilskud, som ordføreren siger man har sendt ud til øerne.
Hvordan vil regeringen sikre, at de rent faktisk også havner på øerne?
Jeg ved, at ordføreren er lige så bekendt som mig med eksempler på, at det bestemt ikke er noget, øerne har set noget til.
Hvad vil regeringen gøre fremadrettet for at sikre, at øerne, i det her tilfælde småøerne, også får gavn af de tilskud?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Det er jo en diskussion, vi bliver nødt til at have med hinanden her i Folketinget, altså hvordan vi vil sikre det.
Sådan som vi har aftalt det nu, har vi jo en meget høj grad af kommunalt selvstyre, og de midler, der bliver sendt ud til kommunerne, må de så bruge, i forhold til hvordan de vil sikre livet på deres øer, enten som økommuner eller som øer, de har i kommunerne.
Indtil videre har der ikke været noget ønske om, at den tilstand skulle ændres.