runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-06:
Jeg forstår godt, at hr. Frank Aaen har svært ved at forstå, at når man laver politiske aftaler, får man det ikke fuldstændig, som man vil have det.
Det kan jeg godt forstå at hr. Frank Aaen har svært ved.
For vi kunne jo forstå på de forhandlinger, der var mellem regeringen og Enhedslisten, at hvis Enhedslisten ikke fik det, præcis som Enhedslisten ville have det, ville man ikke.
Det er fair nok at have den tilgang til det, men så må man bare konstatere, at der nok heller ikke kommer så mange resultater ud af det.
Når vi i Venstre laver aftaler, står vi ved dem, men det betyder da ikke, at jeg skal stå og tale varmt for noget, som jeg grundlæggende synes er forkert.
Det ville da også være totalt utroværdigt at gøre det, når jeg gentagne gange har sagt, at jeg synes, det her er et dårligt forslag, og at jeg ikke synes, det her løser problemet på en ordentlig måde.
At jeg skulle stå og sige, at jeg nu lige pludselig er begejstret, fordi det er en del af finanslovsaftalen, at vi stemmer gult, synes jeg da ville være uærligt.
Men jeg respekterer de aftaler, vi har indgået, og derfor stemmer vi, som vi gør, men det får mig altså ikke til at sige noget pænt om det her lovforslag.
Jeg tror, at mit svar bliver meget lig det, som jeg gav hr. Ole Birk Olesen.
Regeringen og Enhedslisten har meldt ud, at de har en aftale.
Det var før finanslovsaftalen, det er jeg helt med på.
Hvad status er på det, tør jeg slet ikke gætte på.
Jeg ved ikke, hvordan regeringen og Enhedslisten har det med aftaler, man har indgået med hinanden.
Men det, der sådan set er afgørende, er: Skal Venstre medvirke til en finanslov, der sætter skatter og afgifter ned, eller skal vi gå fra aftalen eller muligheden for at lave en aftale og lade regeringen og Enhedslisten køre en finanslov hjem?
For hvis regeringen og Enhedslisten kørte en finanslov hjem, ud over hvad det måtte indbefatte at dårligdomme for danskerne, ville det med garanti også betyde, at det her blev vedtaget.
Så enten kunne Venstre medvirke til en finanslovsaftale, der sikrer bedre vilkår for danske virksomheder, at danskerne får mulighed for at beholde nogle flere af deres egne penge næste år, og det her blev vedtaget, eller vi kunne fra Venstres side have forladt finanslovsforhandlingerne, ikke sikret, at skatter og afgifter bliver sænket yderligere næste år, og så lade regeringen lave en aftale med Enhedslisten, og det her med garanti bliver vedtaget. Det er sådan set den skinbarlige virkelighed, der er, og derfor er jeg glad for, at vi i Venstre var med til at kunne sikre en finanslovsaftale, der gik et væsentligt skridt i en langt bedre retning end det, som regeringen og Enhedslisten havde på bordet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-06:
Tak for det.
L 82 foreslår en række ændringer, der kan styrke koordinationen mellem den regionale og den nationale indsats for vækst og erhvervsudvikling.
Disse ændringer skal skabe øget fokus på effekt og resultatskabelse.
I forlængelse heraf foreslås det at ændre sammensætningen af Danmarks Vækstråd og de regionale vækstfora.
Som en del af forslaget skal den regionale udviklingsplan og den regionale erhvervsudviklingsstrategi fremover samles i en regional vækst- og udviklingsstrategi i lov om erhvervsfremme og regional udvikling.
Sammenlægningen har til formål at imødekomme den kritik, der har været rejst i forbindelse med evalueringen af kommunalreformen.
Her har der været fokus på den regionale gennemslagskraft og synlighed, eller rettere sagt: måske lidt mangel på samme.
Endvidere indeholder lovforslaget mindre tilpasninger i lov om erhvervsfremme som følge af indførelsen af de nye budgetperioder for Regionalfonden og Socialfonden i EU.
Desuden indeholder lovforslaget en mindre ændring og præcisering, som erfaringerne med administrationen af den nuværende lov om erhvervsfremme har givet anledning til.
Ligeledes foreslås en ændring af forskellige lovbestemmelser om regionsrådets kompetencer.
Initiativerne skal bidrage til i højere grad at give borgerne og virksomhederne oplevelsen af en smidigere og mere effektiv og sammenhængende offentlig sektor, en offentlig sektor med et tættere og mere velfungerende samarbejde mellem stat, regioner og kommuner.
Forslaget skal som sagt ses på baggrund af evalueringen af kommunalreformen.
På udvalgte områder er der imidlertid behov for justeringer.
Regeringen indgik derfor før sommerferien en rammeaftale om justering af kommunalreformen.
Denne aftale blev indgået med Venstre og Folketingets øvrige partier. Venstre påskønner, at vi med forslaget styrker den regionale erhvervsudvikling ved at samle den regionale udviklingsplan og den regionale erhvervsudviklingsstrategi i en regional vækst- og udviklingsstrategi. Flere høringsbidrag har kritiseret, at vækstfora alene skal udarbejde et udkast til de erhvervsrettede dele af den nye vækst- og udviklingsstrategi.
Ministeren har imidlertid imødekommet kritikken og ændret lovforslaget før fremsættelsen, og det sætter vi pris på.
Dermed skal vækstfora i stedet for udarbejde et reelt bidrag til de erhvervsog vækstrettede dele af vækst- og udviklingsstrategien.
Vækstforas bidrag er endeligt og for så vidt eget arbejde.
Samtidig fungerer det som grundlag for vækstforas udmøntning af EU-strukturfondsmidler og regionale udviklingsmidler.
Venstre vil gerne kvittere for, at ministeren har imødekommet ændringsforslagene og høringskritikken og forhindret en udvanding af vækstforas rolle.
Venstre er som sagt en del af den overordnede aftale, og Venstre kan således tilslutte sig det nuværende lovforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2013-12-06:
Radikale Venstre støtter det her lovforslag, fordi vi mener, at det giver regionsrådene flere muligheder for at bidrage til vækst og udvikling i de regioner, de er valgt i.
Lovforslaget medfører en samling af den regionale erhvervsudviklingsstrategi og den regionale udviklingsplan i en regional vækst- og udviklingsstrategi.
Det er regionsrådene, der kommer til at vedtage den nye strategi, og udmøntningen af de midler, regionerne har til regional udvikling, skal ske på baggrund af den vedtagne strategi.
På den måde får de folkevalgte i regionerne mere indflydelse på, hvordan pengene bruges.
Det støtter vi fra radikal side varmt op om.
Lovforslaget giver også Danmarks Vækstråd flere opgaver, så de kan koordinere indsatserne lokalt, regionalt og nationalt på erhvervsudviklingsområdet, og de skal sætte fokus på, om der opnås tilstrækkelige resultater, lave benchmarking og alt muligt andet, så vi sikrer, at vi får mest muligt ud af de penge, der bliver brugt både regionalt, lokalt og nationalt.
Det støtter vi også op om, og samlet set kan vi støtte lovforslaget, som det ligger.
Annika Smith (SF), 2013-12-06:
Hensigten med det lovforslag, vi behandler i dag, er først og fremmest at sikre en bredere og mere sammenhængende regional vækst- og erhvervsudviklingsindsats.
SF er i det lys positiv over for, at man ændrer loven, så den regionale udviklingsplan og erhvervsudviklingsstrategi fremover samles i en regional vækst- og udviklingsstrategi.
Sammenlægningen kan forhåbentlig imødegå noget af den kritik, der har været rejst af udviklingsplanerne, fordi der lægges op til en mere koordineret og sammenhængende indsats for vækst og udvikling i regionerne.
Det forventes i den forbindelse at få en positiv og erhvervsfremmende effekt, at aftaler, strategier og initiativer om vækst og udvikling fremover skal være mere lokalt og regionalt forankret.
Samtidig lægger forslaget op til mere kommunal og regional selvbestemmelse, hvilket passer SF glimrende, da vi som udgangspunkt er tilhængere af decentrale løsninger.
Sidst, men ikke mindst er det kun fornuftigt, at Danmarks Erhvervsråd tildeles nye opgaver med henblik på at evaluere og styrke koordination og sammenhæng mellem den lokale, regionale og nationale indsats for vækst- og erhvervsudvikling.
Det vil forhåbentlig danne grundlag for mere effektive løsninger på sigt og understøtte bevægelsen væk fra streng detailstyring af regionerne.
Derfor tilslutter SF sig lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2013-12-06:
Som flere har været inde på, er det her lovforslag en del af en samlet aftale, som følger op på kommunalreformen, og den aftale er vi en del af sammen med alle øvrige partier her i Folketinget.
Nu får I ikke et resumé mere af, hvad lovforslaget indeholder, men jeg vil fremhæve et par pointer.
Ud over den pointe, som SF's ordfører lige havde, om, at man styrker den regionale planlægning, synes vi også, det er positivt, at lønmodtagerrepræsentationen i vækstrådene og de regionale vækstfora bliver styrket i det her lovforslag. Vi synes, det ville have været fint, hvis man havde lagt mere vægt på, at krav om miljøhensyn også skulle være en væsentlig del af den regionale erhvervsudvikling, men vi bemærker samtidig, at det fremgår af høringsnotatet, at det fortsat vil være en del af den udviklingsstrategi, man skal lave regionalt, på samme niveau, som det er i dag, altså at der ikke er tale om, at man skal vægte krav til miljøet mindre end i dag.
Derfor kan vi sagtens støtte dette lovforslag, og vi stemmer for.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-12-06:
Jeg skal gøre det kort.
Liberal Alliance kan støtte det her lovforslag.
De andre ordførere har redegjort for, hvad lovforslaget indeholder, og da vi er med i aftalen om udmøntningen af kommunalreformen, som det her lovforslag er et udslag af, kan vi også støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte forslaget.
Vi er et lille land, og derfor er det vigtigt, at man får koordineret vores erhvervsudvikling.
Hele satsningsområder kan jo placeres forskellige steder, men væsentligst er det, at det her forslag giver bedre mulighed for, at man regionalt kan være med til at fremme en erhvervsudvikling, som er med til at fremme vækst, beskæftigelse og udvikling rundtomkring i hele Danmark.
De får nogle få nye opgaver, som styrker deres mulighed for at komme med mere langsigtede planlægningsscenarier og ønsker til, hvordan erhvervsudviklingen kan være i Danmark.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte alle elementer i det her forslag.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-12-06:
Jeg vil gerne takke for den meget store og brede opbakning.
Jeg har noteret mig, at der, både for så vidt angår Enhedslistens ordfører, er enkelte spørgsmål og bekymringer tilbage, som vi skal være behjælpelige med at svare på, og i forhold til Dansk Folkeparti, som havde nogle bekymringer og ikke endeligt har meldt på forslaget.
Jeg håber, at vi både i forbindelse med udvalgsarbejdet og i øvrige drøftelser kan betrygge Dansk Folkeparti i, at det her er det rigtige forslag, så de også kan stemme for.
Men der takkes mange gange for opbakningen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-06:
Tak for det.
I L 83 foreslås det, at regionerne fremadrettet bliver ligestillet med kommunerne i udførelsen af opgaver for andre offentlige myndigheder.
Denne mulighed vil være underlagt de samme rammevilkår, som allerede i dag gælder for kommunerne på diverse områder.
Dette sker i medfør af lov om kommunernes udførelse af opgaver for andre offentlige myndigheder og kommuners og regioners deltagelse i selskaber.
Forslaget skal ses i forlængelse af evalueringen af kommunalreformen.
Denne har identificeret enkelte områder, hvor regionerne er undergivet, hvad regeringen opfatter som en uhensigtsmæssig begrænsning i deres virke.
Det gælder bl.a. i forhold til regionernes mulighed for at udføre opgaver for andre offentlige myndigheder.
Regeringen forventer, at forslaget vil medvirke til en mere effektiv anvendelse af de offentlige ressourcer.
Dermed risikerer vi en konkurrenceforvridning i forhold til små, mellemstore og større private selskaber.
Venstre ønsker at sikre en reel konkurrence og udvikling i den private sektor.
I høringssvarene giver en række erhvervsorganisationer udtryk for en tilsvarende bekymring.
De vurderer, at det er uhensigtsmæssigt at give regionerne mulighed for at udføre opgaver for andre offentlige myndigheder, som i dag kan være konkurrenceudsat til private virksomheder.
I svarene udtrykkes der frygt for, at færre offentlige opgaver vil blive konkurrenceudsat, og for, at det vil betyde en mindre effektiv, innovativ og kvalitetspræget offentlig opgaveløsning.
Herudover peger flere organisationer på, at forslaget vil kunne have en negativ effekt i forhold til flere danske virksomheder.
Denne negative effekt skyldes, at erhvervslivets muligheder for at indgå i samarbejder med den offentlige sektor vil blive begrænset som følge af de foreslåede ændringer.
Det er min opfattelse, at vi skal bruge skatteborgernes penge på at skabe den bedst mulige service til den billigste pris for borgerne.
Derfor er Venstre generelt kritiske over for at gøre regionerne til stærkere markedsaktører.
Venstre kan på baggrund af de nævnte indvendinger ikke tilslutte sig forslaget, og jeg skal selvfølgelig beklage, at den konsensusharmoni, der var i salen før, nu bliver brudt med vores indvending og manglende tilslutning.
Benny Engelbrecht (S), 2013-12-06:
Venstres ordfører, hr. Jakob Engel-Schmidt, har jo så udmærket redegjort for selve lovforslagets indhold, og på stort set alle planer er jeg enig med hr. Jakob Engel-Schmidt, dog ikke i konklusionen.
Tværtimod mener Socialdemokratiet, at det er yderst fornuftigt, at man anvender de offentlige midler på den mest hensigtsmæssige måde.
Derfor skal jeg begrænse denne tale til blot at konstatere, at Socialdemokratiet støtter det fremsatte lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-12-06:
Lovforslag nr. L 83, som er fremsat af erhvervsministeren, er jo et forslag, der, som det tidligere er blevet sagt, har til formål at give regionerne mulighed for at løse opgaver for andre offentlige myndigheder.
I Dansk Folkeparti er vi betænkelige ved lovforslaget.
Vi mener, det er en glidebane, vi begiver os ind på, og vi mener også, at det vil medføre, at færre af de opgaver, som regionerne udfører i dag, vil blive konkurrenceudsat.
Det er jo også noget af det, der går igen i de forskellige høringssvar, som er kommet til os i forbindelse med fremsættelsen af det her lovforslag.
Håndværksrådet, Landbrug & Fødevarer, Dansk Industri, Dansk Erhverv og andre er jo betænkelige ved det her forslag og siger, at de ikke kan støtte det, fordi de mener, at det vil betyde, at flere af de opgaver, som i dag er konkurrenceudsat, ikke vil blive det længere.
Eksempelvis nævner man jo fra Dansk Industris side, at en region eventuelt kan lade en anden region udføre en it-driftsopgave eller en udviklingsopgave, og dermed vil de private aktører, som i dag jo byder ind på de her opgaver, kunne risikere, at selv om de er velfungerende, private leverandører og har et godt produkt, så vil de opgaver ikke blive konkurrenceudsat.
Det mener vi i Dansk Folkeparti er en forkert prioritering.
Vi mener, det er vigtigt, at så mange ting som overhovedet muligt bliver konkurrenceudsat, og det er ikke, fordi det skal ende i en udlicitering som sådan – det sker tit, at det er det offentlige, der selv vinder opgaven – men det er simpelt hen, fordi en konkurrenceudsættelse jo medfører, at vi ved enhver given lejlighed får mulighed for at finde ud af, hvad det er for en kvalitet, vi får, og til hvilken pris.
Og det er der ikke nogen politiker, der burde være modstander af.
Så vi kan ikke støtte lovforslaget her og anbefaler det til forkastelse.
Andreas Steenberg (RV), 2013-12-06:
Lovforslaget her giver regionerne mulighed for at udføre opgaver for andre offentlige myndigheder.
Samme praksis har været gældende for kommunerne siden kommunalreformen, men altså ikke for regionerne.
Og i den politiske aftale om opfølgning på kommunalreformen er det aftalt at ligestille kommuner og regioner på det her område.
Regionerne må kun udføre opgaver inden for områder, hvor de lovligt må udføre dem for sig selv, og hvis værdien overstiger 1,5 mio. kr., skal opgaven sendes i udbud.
Vi synes, det er vigtigt, at skatteborgernes penge bruges bedst muligt.
Med den her mulighed kan regionerne optimere og opnå synergieffekter ved at lægge funktioner sammen på tværs af regioner, og på den måde kan man få mere for pengene og få en mere effektiv drift i regionerne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-06:
Vi har jo alle sammen forhåbninger til hr. Andreas Steenberg som en fornuftig, ung og liberal politiker – i hvert fald nogenlunde fornuftig, ung og liberal – og derfor er jeg også en smule skuffet over, at Det Radikale Venstre har den her holdning.
Mener hr. Andreas Steenberg ikke, det er vigtigere at hjælpe de flere hundredetusinde små virksomhedsejere med at byde ind på de offentlige udbudsopgaver end at sikre en markedstilgang for en stor, offentlig aktør, som i forvejen har rigeligt at se til?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-06:
I forbindelse med ministerens sådan anbefaling af Produktivitetskommissionen kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren kan huske den anbefaling, der kom fra Peter Birch Sørensen, formanden for Produktivitetskommissionen, og fra deres delrapport i sommer, som bl.a. handlede om den offentlige sektor.
Det handlede om, at der, hvor der virkelig er guld at hente, der, hvor der virkelig er mulighed for, at vi får forbedret vores konkurrenceevne og vækst, er, at man får mere konkurrence i den offentlige sektor, at den offentlige sektor bliver mere konkurrenceudsat.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-12-06:
Man kan jo sige, at med et forslag som det her kan man have forventninger til en debat og til en støtte fra Folketingets partier baseret på, at man i forbindelse med evalueringen af kommunalreformen har fundet frem til nogle uhensigtsmæssigheder, hvor man så bliver bedt om at få rettet op på dem stille, roligt og pragmatisk, og derefter laver man de her små ændringer.
Men det spændende er jo egentlig, at forslaget lægger op til en større ideologisk forblindelse hos nogle mennesker her, hos nogle partier.
Jeg tror, den konservative ordfører kom med et postulat om, at hvis der er sammenlignelig virksomhed, så er det private altid 10-20 pct. billigere.
Se, det synspunkt kan anfægtes.
Det kan anfægtes.
Tværtimod er der faktisk en hel del forskning, der viser, at netop det, at der er en offentlig aktør på banen, er med til at decimere priserne på markedet.
Det er faktisk mange steder utrolig vanskeligt at få de private markeder til at fungere netop i fravær af en offentlig aktør.
Lad mig give et eksempel på alt det, som Produktivitetskommissionen sidder og arbejder med i øjeblikket.
Der er jo det ene område efter det andet, hvor vi kan få belyst, at det er ineffektivt, at der tages overpriser, og hvor der i princippet burde nogle helt andre og mere drastiske ting til, hvis det var, at man for alvor ønskede at få en ordentlig konkurrence til gavn og glæde for forbrugerne.
Vi har her i salen for nylig i nogenlunde samme kreds, tror jeg, behandlet, hvordan vi kunne løse lidt op i forbindelse med f.eks. autorisationer, delautorisationer, og hvor vi oplevede, at netop De Konservative og andre borgerlige stillede sig op og var imod det, for så handlede det ikke længere om forbrugeren, det handlede ikke længere om fri konkurrence, så handlede det om at beskytte nogle privilegier hos nogle af de arbejdsgivere, som sidder og har muligheden for at tjene en masse penge, fordi der ikke er ordentlig konkurrence.
Jeg synes derfor, at det klogeste indlæg, der blev holdt her i dag, ud over selvfølgelig det fra mine fremragende regeringskolleger, rent faktisk var det fra Liberal Alliance, hvis ordfører helt pragmatisk og stille og roligt sagde: Når det nu engang er sådan, at der er nogle regioner – og det kan man være for eller imod – hvor man ønsker at varetage skatteydernes position, og hvor man ønsker at sikre, at man får mest muligt for pengene, ja, så er det rigtige i det her tilfælde da at åbne op for, at man vil gøre tingene mest hensigtsmæssigt.
Og det er det, som det her forslag stille og roligt gør.
I stedet for bliver det mødt af ideologisk modstand.
Spændende, men jeg synes egentlig ikke på skatteydernes vegne, at det er særlig konstruktivt.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-12-06:
I Liberal Alliance ønsker vi, at regionerne bliver nedlagt.
Vi mener, det er et unødvendigt led i Danmark.
Vi er 5 millioner mennesker, og vi burde kunne klare os med mindre end tre offentlige led.
Når det så er sagt, må vi konstatere, at der i dag er regioner, og når vi har dem, mener vi sådan set, at de skal drives mest effektivt.
Og hvis det er sådan, at der bliver lavet dobbeltopgaver inden for regionerne, fordi de ikke i dag kan få lov til at samarbejde og løse nogle af de samme opgaver for hinanden, kan vi måske godt se, at det er fornuftigt, at de får lov til det, ligesom kommunerne må det i dag.
Vi har også bemærket, at dele af erhvervslivet er utrygge ved det her lovforslag, og det tager vi selvfølgelig til efterretning.
Vi har noteret os, at det skal evalueres, hvordan det her kommer til at fungere, og hvis det er sådan, at der er eksempler på, at regionerne tager opgaver hjem, som kunne være løst af private, og at man altså kan konstatere, at de gør det i et andet omfang end i dag, må den her lovgivning naturligvis laves om.
Men vi konstaterer altså også, at de opgaver, de må løse, skal udføres i henhold til EU's udbudsdirektiv, og vi fornemmer sådan set, at intentionen er, at den offentlige sektor drives mere effektivt, og at ressourcerne bliver brugt fornuftigt, og det synes vi selvfølgelig er en god idé.
Så vi kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-12-06:
Jeg er hundrede procent tilhænger af at øge produktiviteten alle steder i samfundet – alle steder, også i den offentlige sektor.
Jeg har endda gjort det, at jeg har prøvet at indføre et motto til det formål, som hedder: Hvad vi gør godt i dag, skal vi gøre endnu bedre i morgen.
Det er mit generelle syn på sagen.
Så alt, hvad man kan komme med af gode anbefalinger, går jeg ind for, men at postulere, at det private altid er det offentlige overlegent, er ikke faktuelt korrekt.
Det, som man nærmest har mistanke om, er, at når det kommer til stykket og vi går igennem Produktivitetskommissionens anbefalinger – eksempelvis i forhold til det private hjemmemarked, hvor det kan påvises, at der er stor ineffektivitet – vil dér, hvor man møder den mest massive modstand mod, at der nogen sinde kommer til at ske nogen som helst forbedringer til fordel for forbrugerne og fair konkurrence, faktisk være på den borgerlige side, fordi de ønsker at beskytte deres egne interesser og deres egne venner.
Apoteker, tandlæger, hele vejen igennem er det det mønster, man ser.
Stine Brix (EL), 2013-12-06:
Så har vi endnu en udløber af vores aftale, som følger op på kommunalreformen.
Vi synes, det er et ganske fornuftigt forslag, og vi synes også, det er glædeligt, at man nu ophæver den særlige begrænsning, der har været af regionernes aktiviteter, som var en del af den oprindelige kommunalreform.
Man kan sige, at nu indføres der en form for normaltilstand af det, som kommunerne kan i dag, hvor de kan udføre opgaver for andre offentlige myndigheder, og det vil regionerne nu også kunne komme til.
I øvrigt ligger det her forslag fint i forlængelse af et lovforslag, vi har behandlet på sundhedsområdet – jeg tror, det hed L 59 – hvor regionerne får mulighed for at indgå i selskaber sammen med andre offentlige myndigheder og også med private selskaber for at kunne levere ydelser.
Så vi begynder nu at nærme os en tilstand, hvor regionerne bliver betragtet som fuldgyldige offentlige myndigheder på lige fod med kommunerne; nu mangler de nærmest kun muligheden for at kunne udskrive skatter, men det blev ikke i denne omgang.
Vi kan støtte lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2013-12-06:
Jeg mener ikke, man kan sige, at der nødvendigvis kommer mindre udbud af det her, for det er jo altså opgaver for under 1,5 mio. kr., som regionerne bare kan udføre selv.
Det eneste, det her medfører, er, at regionerne kan slå sig sammen på tværs og lade én region udføre opgaven for andre.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-06:
Det vil sige, at hr. Andreas Steenberg altså ikke deler et samlet dansk erhvervslivs bekymring, men på talerstolen kan skue ud over det ganske land og affeje talrige virksomheders bekymring for, at deres udbudsopgaver ikke længere vil blive sat i udbud, men blot blive overtaget på baggrund af lovforslaget?