runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Jeg er nødt til at sige, at det jo ikke er et spørgsmål om, hvornår man bliver ledig.
Altså, spørgeren siger, at der er forskel på, om man bliver ledig i december eller januar.
Det her har jo at gøre med, om ens dagpengeret ophører, og det er jo to helt, helt forskellige ting, der ingenlunde tåler nogen sammenligning.
Den kan man vælge at ignorere, man kan vælge at lade den omgive kun af ord, eller også kan man forsøge at handle derpå.
Og det er det sidste, vi vælger som regering.
Når der er nogle mennesker, der står i en ekstraordinært svær situation, vil vi gerne give et ekstraordinært bidrag til at hjælpe de mennesker tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er det, vi gør, når vi laver en akutaftale, der indeholder en intensiveret indsats i jobcentre og a-kasser.
Det er det, vi gør, når vi opretter akutjob.
Og det er det, vi gør med et ekstraordinært uddannelsestiltag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-21:
Anerkender ministeren, at østarbejdere og andre udenlandske arbejdstagere bidrager positivt til væksten og velstanden i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Jeg vil først og fremmest gerne sige, at jeg grundlæggende synes, det er positivt, at vi har et arbejdsmarked, som man både kan bevæge sig ud og ind ad.
Der er masser af danske lønmodtagere, der rejser ud i verden, rundt i Europa, finder arbejde og kan forsørge sig selv og få erfaringer og oplevelser og kompetencer med sig i bagagen hjem.
Vi har danske virksomheder, og dem har vi heldigvis en del af, som enten har en produktion eller udfører serviceopgaver i andre lande end Danmark.
Det er positivt, og når det er positivt for Danmark, er det også positivt for andre lande, at andre landes borgere og virksomheder også kan rejse ind i Danmark.
Jeg er grundlæggende tilhænger af et arbejdsmarked, hvor der er mobilitet, og hvor der er dynamik.
Og det er helt rigtigt, at vi som samfund derudover også drager nytte af, at der kommer medarbejdere og virksomheder til det danske samfund med knowhow, erfaring, kompetence og viden og præsterer det, de nu engang præsterer.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-21:
Jamen det var jo et præcist svar; jeg kunne næsten korte det ned til, at der bare blev sagt: Ja, ministeren anerkender, at det, at der kommer folk udefra og tager arbejde i Danmark, er med til at øge velstanden og væksten i Danmark.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at når der kører en debat i medierne om f.eks. østarbejdere, der kommer til Danmark, så har jeg en fornemmelse af – og det tror jeg også mange andre har – at det ikke er noget positivt.
Altså, vi hører ord som social dumping, og at det gør, at danskere mister arbejde osv.
Derfor synes jeg egentlig, det er dejligt, at ministeren her anerkender, at det faktuelle i det her er, at det, at arbejdskraft og varer kan flytte sig frit over grænser, faktisk er med til at øge velstanden.
Selvfølgelig giver det nogle udfordringer, men det øger velstanden, og derfor er det noget, vi skal prøve at fremme.
Synes ministeren ikke, at vi kunne få en lidt mere nuanceret debat, sådan at vi i den offentlige debat måske fik belyst, at det her faktisk er en rigtig positiv ting for alle parter?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Der er altid behov for at gøre debatter mere nuancerede.
Det gælder også på det her område, og der vil jeg så også appellere til, at spørgeren gør det samme.
For selv om at jeg synes, man må sige, at det, at der kommer lønmodtagere og virksomheder til Danmark, på mange måder er et gode, så er der også den anden side af mønten: Der findes jo social dumping i det danske samfund; der er piratkørsel på vores motorveje; der er rengøringspersonale, som underbetales, og som arbejder for mange timer.
Vi har håndværkere fra øst- og centraleuropæiske lande, der har dårlige arbejdsforhold; der er også mennesker, der udsættes for meget, meget dårligt arbejdsmiljø med alvorlige ulykker og i værste fald med dødsfald som konsekvens.
Så når man har et arbejdsmarked, der er åbent, er der nogle positive ting; der er også nogle meget negative ting.
Og jeg tror, at det vil gavne os alle sammen, hvis vi formår at have begge dimensioner.
Derfor må vi ikke dæmonisere og mistænkeliggøre folk, der kommer hertil, men vi skal stå fast på, at det skal foregå på en ordentlig måde.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-21:
Nu går ministeren lidt over i den retorik, som jeg synes ofte går igen i den her debat.
Man bruger ord som at underbetale og at det skal foregå på en ordentlig måde.
Det er jo sådan et meget elastisk begreb, for hvad er det?
Altså, hvad er underbetaling?
Er underbetaling det, at en østarbejder, der kommer hertil fuldstændig frivilligt, indgår en frivillig kontrakt, en aftale, med en arbejdsgiver i Danmark og sælger sin arbejdskraft til 90 kr. i timen?
Det er overhovedet ikke ulovligt; man bryder ingen regler.
For hvad ligger der i det der ord social dumping?
Jeg er med på, at lovgivningen skal overholdes, men vi har jo et arbejdsmarked, hvor man ikke behøver at have en overenskomst.
Vi har også et arbejdsmarked, hvor virksomheder kan komme til Danmark og de ansatte i virksomheden kan arbejde på overenskomster lavet i andre lande osv.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Jamen for mig er det her ikke et elastisk begreb.
Det vil jeg gerne sige; det må stå for spørgerens egen regning.
For når jeg taler for og om, at der skal være ordentlige forhold på det danske arbejdsmarked, så er det ikke elastik i metermål.
Den danske lovgivning skal overholdes, arbejdsmiljøreglerne skal overholdes, sikkerhedsreglerne skal overholdes, hviletidsbestemmelserne skal overholdes, ferielovgivningen skal overholdes for nu at nævne nogle eksempler.
Og det sker jo ikke i alle tilfælde.
Vi har jo medarbejdere på det danske arbejdsmarked, der kommer udefra, og som arbejder eksempelvis for mange timer på arbejdspladser, hvor der ikke er et ordentligt arbejdsmiljø, og hvor der ikke træffes de nødvendige sikkerhedsmæssige foranstaltninger.
Det er jo ikke et elastisk begreb, for man skal overholde den danske lovgivning.
Og det er o.k., at vi er nogle, der bliver forarget over det.
Jeg forstår godt, at der er mange, både almindelige danskere og fagligt aktive, som forarges, når de hører om medarbejdere på rengøringsområdet, der arbejder til 40-50 kr. i timen 15-16 timer i døgnet, som der har været eksempler fremme på, eller polske medarbejdere, som arbejder, hvor der ikke er et ordentligt arbejdsmiljø på byggepladsen.
Det synes jeg godt man må blive forarget over.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-21:
Man kan blive forarget over mange ting.
Men jeg tror også, jeg gjorde rede for i mit forrige spørgsmål, at jeg er helt på det rene med, at selvfølgelig skal lovgivningen overholdes i Danmark.
Men der er jo ikke noget ulovligt i, at folk frivilligt indgår aftaler om en lavere løn end den, som danske lønmodtagere får – det er der jo ikke noget ulovligt i.
Og så er det, jeg spørger, om det i ministerens optik er underbetaling.
Jeg vil egentlig gerne understrege, at det, at der kommer udenlandsk arbejdskraft til Danmark, herunder østarbejdere, er med til at bidrage til væksten i Danmark.
Jeg tror, at det er Beskæftigelsesministeriet selv, som har lavet en rapport om det – der er i hvert fald lavet en rapport fra Udvalget om modvirkning af social dumping, hvori man skriver: Udenlandske virksomheder og arbejdstagere er velkomne i Danmark, og de yder et vigtigt bidrag til vækst og produktivitet i Danmark.
Når vi har en kæmpe udfordring med produktiviteten i Danmark – og det anerkender regeringen også – er det så ikke rigtig, rigtig vigtigt, at der også kommer folk, som kan konkurrere, sætte lønningerne under konkurrence?
For når man køber arbejdskraft til en lavere løn, stiger produktiviteten, fordi man får den samme vare for en lavere løn.
Det er jo det, der er essensen i produktivitet til en lavere pris – pris og produktivitet hænger sammen.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Jamen jeg må sige, at jeg simpelt hen synes, at det er for forsimplet et ræsonnement.
Altså, det er jo helt velkendt, at vi i Danmark er udfordret, både på vores konkurrenceevne og på vores produktivitet, men at foreslå at løse de grundlæggende strukturelle problemer ved en systematisk import af lønmodtagere udefra, der skal arbejde til en lavere løn end det, der er fastsat i danske overenskomster, er på ingen måde et ræsonnement, jeg deler – tværtom. Når vi ønsker, at produktiviteten og konkurrenceevnen skal forbedres, ønsker vi at søge helt andre steder hen, nemlig eksempelvis ved at få løftet uddannelsesniveauet i Danmark og ved at effektivisere, sådan at vi både i den offentlige og den private sektor arbejder klogere.
Og så skal vi investere i fremtiden med forskning og innovation, fordi vi skal kunne klare at opfinde de ideer, som andre ikke kan.
Det er vores vej.
Der er jo alle mulige elementer, der indgår i det, men at gøre det til et spørgsmål om at importere arbejdskraft udefra, der kan arbejde til lavere lønninger, for at løse problemerne med produktivitet, er simpelt hen for forsimplet.
Og jeg vil gerne have lov til at understrege endnu en gang, at når man arbejder på dansk jord, skal det selvfølgelig også være under dansk lovgivning og i respekt for de danske regler.
Nej, det er det selvfølgelig ikke – og jeg skal nok overholde taletiden i respekt for reglerne.
Det er jo sådan, at på grund af den indfasning af dagpengereformen, den tidligere regering valgte, er der ekstraordinært mange dagpengemodtagere, der risikerer, at deres dagpengeret ophører i første halvår af 2013.
Det ved spørgeren jo godt, for det er det, hele Danmark har diskuteret de seneste par måneder, altså hvordan vi håndterer den pukkel af dagpengemodtagere, der over ganske få måneder vil udgøre en meget større gruppe, end udfaldstruede dagpengemodtagere normalt ville gøre.
Så nej, det bliver bestemt ikke lettere at komme i arbejde, fordi man har gået på dagpenge i mange år; det siger sig selv.
Men der er en ekstraordinært stor gruppe i første halvår af 2013, og det er den gruppe, vi forsøger at finde løsninger for.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-21:
Jamen logikken i det, som ministeren her siger, er jo, at det bør være nemmere for ledige, der bliver ledige før den 1. januar 2013, at finde et job frem for for ledige, der bliver ledige efter den 1. januar 2013.
Ellers er der ikke nogen som helst form for logik i ministerens ræsonnement.
Ministeren konkluderer, at jo længere tid man har været i dagpengesystemet, desto nemmere er det at finde et job.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Jeg lægger gerne både ryg og stemme til det lovforslag og den finanslovaftale, for den er nemlig rigtig god.
Jeg tror, det er vigtigt at få sagt, at det, vi er i gang med lige nu, jo er at skabe forbedringer på et område, hvor den tidligere regering ikke gjorde det.
Det er jo sådan, at hvis ens dagpengeret ophører i andet halvår af 2012, vil der for langt hovedpartens vedkommende jo være tale om borgere, der har været på dagpenge i længere tid end de 2 år.
Det er en 2-årig dagpengeperiode, fordi den er forlænget midlertidigt med ½ år.
Den starter først sin indfasning i første halvår af 2013 for langt, langt de flestes vedkommende.
Det, der er aftalt om et uddannelsesløft, er, at man ikke må være på en ydelse i mere end 4 år.
Og det betyder, at dem, hvis dagpengeret ophører i slutningen af andet halvår af 2012, for manges vedkommende typisk vil have været på dagpenge i op mod 4 år.
Det er jo en helt anden situation.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-21:
Det er jo sådan, at hvis man bliver ledig og ryger ud af dagpengesystemet f.eks. den 20. december i år, vil man ikke kunne modtage kontanthjælp, medmindre man er berettiget til det.
Men ryger man ud af dagpengesystemet efter den 1. januar 2013, vil man med den finanslovaftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten, uden videre kunne modtage kontanthjælp, vel at mærke forudsat at man følger en eller anden form for uddannelse.
Det er alene datoen, der afgør, om man kan få kontanthjælp, eller om man ikke kan få kontanthjælp.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-21:
Det er faktisk lidt svært at greje ud fra spørgsmålet, hvad det er, der relateres til.
Så jeg tror, at jeg skal have spørgeren til at udbygge sit spørgsmål og udbygge, hvad det er, der præcis tænkes på, når der bliver talt om en åbenlys forskelsbehandling.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-21:
Hvordan vil ministeren forsvare den åbenlyse forskelsbehandling mellem ledige, der opbruger retten til dagpenge før den 1. januar 2013, og ledige, der opbruger retten til dagpenge efter den 1. januar 2013?
Hvordan vil ministeren forsvare den åbenlyse forskelsbehandling mellem ledige, der opbruger retten til dagpenge før den 1. januar 2013, og ledige, der opbruger retten til dagpenge efter den 1. januar 2013?
Dybest set handler det for Venstre om at sikre, at de ledige kommer tilbage på arbejdsmarkedet, og jeg kan bare konstatere, at den måde, regeringen nu vælger at tackle situationen på, vil bidrage til yderligere at fastholde ledige i offentlig forsørgelse.
Og jeg synes faktisk ikke, at ministeren redegør særlig godt for den forskelsbehandling, der nu kommer til at finde sted, altså en forskelsbehandling af folk, som bliver ledige og ryger ud af dagpengesystemet.
Der vil der være en forskel på, om man kan få kontanthjælp eller have 0 kr. i forsørgelsesgrundlag, alt afhængigt af om man bliver ledig f.eks. den 20. december 2012, eller man bliver ledig den 1. januar 2013.
Jeg forstår ganske enkelt ikke ministerens argumentation, der skal retfærdiggøre, at det her skal finde sted.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-21:
Synes justitsministeren virkelig, at en beslutning om, hvorvidt vi i Danmark skal have et ridende politi, eller om vi ikke skal have et ridende politi, bare er en beslutning på niveau med en masse andre ledelsesmæssige beslutninger, som ledelsen af politiet træffer?
Kan ministeren overhovedet ikke se, at det her er et spørgsmål, der påkalder sig en bredere interesse end bare et spørgsmål, om der nu skal køre så og så mange patruljevogne i den del af København og så og så mange patruljevogne i en anden del af København, og at man skal opgradere på det ene felt og nedgradere lidt på det andet felt?
Kan ministeren slet ikke se, at det her er et spørgsmål, der påkalder sig en bredere interesse, herunder en politisk interesse, og at lige præcis det her spørgsmål kunne være et af de områder, hvor ministeren kunne gå ind og fortælle Københavns Politi, at her har man altså været politisk tonedøv, og det er måske forståeligt nok, for det er jo ikke politikere, det er jo netop politifolk, og sige: Prøv at høre, kære venner, det er altså en beslutning, I bliver nødt til at omgøre, for den rækker altså lidt videre end til det her rent snævert politifaglige?
Kunne man forestille sig, at der i forsvaret på et eller andet kontor sad en mand med stjerner på skuldrene og traf beslutning om, at nu nedlagde vi gardehusarerne, eller nu nedlagde vi livgarden, fordi man ud fra en rent militærfaglig synsvinkel ikke længere mente, man havde behov for dem?
Nej, det ville naturligvis være utænkeligt, men når det er politiet, vi har med at gøre, så har vi altså en minister, som siger: I træffer bare de beslutninger, I har lyst til at træffe, det er jeg sådan set helt tryg ved.
Jeg ser ikke noget behov for at ændre noget som helst.
Man kunne stille sig selv det spørgsmål: Hvorfor skal vi så overhovedet have en justitsminister som øverste leder af Danmarks politi?
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Det er jeg jo ikke enig med ministeren i.
Vi har fra Dansk Folkepartis side flere gange fremsat forslag i Folketinget, der netop gik på, at vi skulle have nogle højere straf for pædofili.
Vi har også foreslået, at man skulle sløjfe forældelsesfristen i sådan nogle sager, hvilket kunne betyde, at man også kunne tage lidt ældre sager op, fordi det er så krænkende, som det er.
Dermed har det efter vores vurdering modarbejdet forslagene og forslaget om højere straffe på det her område.
I forbindelse med de såkaldt hårdere straffe, som ministeren taler om der skulle være på området, er det bedste jo at tage afsæt i fakta.
Fakta kan vi finde i Justitsministeriets Forskningskontors betænkning af september 2011, hvoraf det fremgår, at for de paragraffer, vi taler om her, og som regulerer det her område, udmåles der er i gennemsnit relativt korte fængselsstraffe.
Det kan godt være, der har været nogle enkeltsager, hvor der er blevet givet pænt høje straffe, det har ministeren ret i, men i forhold til de muligheder, domstolene har inden for de eksisterende strafferammer, gives der korte straffe.
Det er sjældent, hvis det overhovedet ses, at man bruger den øverste del af strafferegisteret i de her sager.
Det er for os at se kritisk.
Dels er det krænkende for retsbevidstheden, dels er det selvfølgelig også kritisk med hensyn til gengangere, altså dem, der finder på at lave kriminalitet igen.
Så ministeren må forklare, hvorfor man har været modstander af de initiativer.
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Igen forsøger hr. Peter Skaarup at insinuere, at jeg skulle have modarbejdet foranstaltninger mod pædofile.
Det må jo bygge på, at de statistikker, som hr. Peter Skaarup henviser til, burde han nærlæse lidt, hvis det er muligt.
Jeg har ikke set statistikken, og hvis det ikke er muligt, vil han kunne orientere sig lidt i medierne og i domsafsigelser på området i øvrigt.
Så ville han kunne se, at der for groft seksuelt misbrug af børn udmåles straffe, der hører til de hårdeste, der overhovedet udmåles for det, det handler om, nemlig straffelovens kapitel om seksualforbrydelser.
Man skal lade være med, når man læser statistik, kun at kigge på gennemsnittet, man skal også nogle gange prøve at dykke ned i, hvilke sager den rent faktisk omhandler.
Det kunne være, at det kunne fremme forståelsen for, at det her rent faktisk bliver tager meget alvorligt af politiet, anklagemyndigheden og domstolene.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Jeg har skam både set på gennemsnittet og dykket ned i forskellige sager og set, at ministeren simpelt hen ikke har ret i, at man bruger den høje ende af registeret, hvis det var det, ministeren gerne ville sige.
Man bruger meget sjældent den høje ende af strafferegisteret i de her sager.
Gennemsnittet er jo meget sigende, det kan man ikke undgå at mene.
I 2009 var det ifølge Justitsministeriets eget forskningskontors rapport sådan, at for overtrædelse af den paragraf, der handler om samleje med børn under 15 år og samleje med et barn under 12 år, var den gennemsnitlige straf 529 dage.
Det vil sige under 2 års fængsel.
Det er jo sådan noget, der gør, at man bliver harm som borger i landet, fordi man siger, at det er så forfærdeligt, at det bør straffes meget mere markant.
Er ministeren ikke enig i det?
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Jeg er helt enig i, at der skal sættes hårdt og konsekvent ind over for seksuelt misbrug af børn.
Det er en afskyelig form for kriminalitet.
Som hr. Peter Skaarup også vil se af de statistikker, bliver det prioriteret af politiet og anklagemyndigheden og domstolene.
Der udmåles i de grove sager om seksuelt misbrug af børn hårdere straffe – hårdere straffe inden for det område, man måler inden for, altså det kapitel i straffeloven, som handler om seksualforbrydelser.
Det ligger helt i forlængelse af både mit og regeringens ønske om, at der skal sættes hårdt ind over den her form for kriminalitet, som er afskyelig.
Derudover tror jeg også godt, at hr. Peter Skaarup ved, at der bag tallet ligger enkeltsager, men man vil også kunne se, at i de grove sager bliver der også udmålt meget hårde straffe.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-21:
Jeg vil sige til ministeren, at hvis ministeren skulle have ret i, at man ligger oppe i den høje ende af registeret, f.eks. i sager, hvor det handler om samleje med børn, ville vi jo nogle år tilbage i tiden kunne finde tidspunkter, hvor straffen var væsentlig længere end de her 529 dage, som jeg går ud fra – jeg tolker ministerens svar derhen – ministeren er enig i ikke er lang tid at sidde fængslet på grund af samleje med børn.
Det, jeg gerne vil sige, er altså, at der er noget galt på det her område, når det gælder lovgivningen og domstolenes vurdering af tingene, for straffen ligger generelt for alle årene, man kigger tilbage på, på et forholdsvis lavt niveau, og det er kritisk.
Så vil jeg gerne spørge ministeren om en anden ting, og det handler om medicinsk kastration.
Ministeren har jo selv, og vi var sammen om det, støttet tanken om det efter lægelig anvisning, men nu forstår jeg, at ministeren er imod det og har udtalt sig til medierne på en måde, så man må komme i tvivl om, hvor regeringen står henne.
Regeringen vil åbenbart ikke være med til at gennemføre den ordning, som kunne være god at have ifølge det forsøg, som har været vellykket.
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Tak for det, formand.
Derfor er det her afslutningsvis noget af en tilsnigelse at sige, at regeringen slet ikke er opmærksom på det, uagtet det faktum at det rent faktisk står i den aftale, som jeg stadig væk forundres over at Dansk Folkeparti valgte ikke at være med i, fordi den ud over det her forsøg – vi skal her se på, om det kan have en positiv effekt på at nå målet om, at folk ikke vender tilbage til den her modbydelige form for kriminalitet – jo indeholder usædvanlig mange andre gode initiativer: indsatser mod rockere, flere fængselspladser, bedre arbejdsmiljø for de ansatte i kriminalforsorgen.
Det er så lidt ud over spørgsmålet, men min forundring over, at Dansk Folkeparti valgte ikke at være med, er stadig væk meget stor.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-21:
Jeg oplever folkeoplysningen som et fuldstændig afgørende element i den måde, vi forstår Danmark på, nemlig at vi har et stærkt civilsamfund, og at vi har en stærk foreningskultur i Danmark.
Vi kunne i min optik ikke være foruden.
Det var sådan, at da regeringen tiltrådte, havde man lige vedtaget en ny folkeoplysningslov i 2011, og jeg besluttede, at den nu skulle have ro, og at også det folkeoplysningsdialogforum, der var nedsat af den tidligere regering, skulle have mulighed for at arbejde, og det har de så gjort gennem det sidste år.
Aftalen er, at vi i starten af næste år, altså givetvis i marts-april måned næste år, vil holde en visionskonference om, hvordan folkeoplysningen skal se ud fremadrettet, altså en vision 2.0, kan man sige.
Det glæder jeg mig rigtig meget til, for det, vi skal gøre, er at arbejde videre ud fra det gode afsæt, der allerede eksisterer, og så bare blive endnu bedre, for det er så afgørende for et rigt kulturliv og for den måde, vi forstår demokrati på i Danmark, at vi har en stærk folkeoplysning.
Morten Bødskov (S), 2012-11-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan henvise til min besvarelse af det spørgsmål, vi lige har været igennem.
Jeg kan herudover gentage, som jeg også oplyste under samrådet i Retsudvalget for et par uger siden, at beslutningen om at nedlægge det ridende politi i København er en ledelsesmæssig beslutning truffet af Københavns Politi.
Som jeg også gav udtryk for under samrådet, har jeg faktisk stor tillid til ledelsen i dansk politi, og jeg tror nu engang, at de er de bedste til at træffe ledelsesmæssige beslutninger, som er nødvendige for til stadighed at sikre, at politibetjeningen og indsatsen tilrettelægges på den mest hensigtsmæssige måde.
Det er jo netop politiets helt centrale opgave at sikre den mest hensigtsmæssige organisering og tilrettelæggelse af arbejdet inden for de økonomiske rammer, som vi som politikere stiller op for dem, og selvfølgelig under behørige hensyn til de også politiske krav, der jo ofte kommer her fra Folketinget, bl.a. om en forstærket indsats mod bl.a. rocker- og bandekriminalitet, kriminaliteten i udsatte boligområder og også indbrudskriminaliteten.
At Københavns Politi som led i disse overvejelser konkret har vurderet, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at opretholde rytterisektionen, har jeg sådan set ikke yderligere bemærkninger til.
Det siger derfor også sig selv, at jeg ikke har til hensigt at pålægge Københavns Politi at omgøre den beslutning, der er truffet.
Det kan dårligt komme som nogen overraskelse for spørgeren, at jeg svarer sådan.
Det var fuldkommen det samme svar, som spørgeren fik, da vi sidst så hinanden om det her emne for 2 uger siden i Folketingets Retsudvalg.