runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2010-05-12:
Skatteministeren har jo en fortid som politisk ordfører, hvor man bliver oplært i kunsten at tale fuldstændig udenom og fordreje sandheden, få den til at fremstå, som man gerne lige vil have den, i stedet for at forholde sig til det, der er problemet.
Det er en meget flot kunst at kunne, men skulle vi nu ikke prøve at holde os til sagen her?
Det korrekte er, at man havde lovet en finansiering af skattereformen, der ikke indebar de her øgede afgifter.
Den kan man ikke få til at hænge sammen, og derfor må man lave dem, men man laver ikke nogen øget kompensation til de grupper, som de her afgiftsstigninger går hårdest ud over.
Sådan er det jo.
Jeg har fået nogle nye beregninger her, der viser, at de rammer mere end fem gange så hårdt i den laveste decil som i den øverste decil.
Det er bare endnu et klokkeklart eksempel på regeringens politik: Dem, der skal bære byrden for regeringens skattepolitik, er de dårligst stillede.
De får nærmest ingenting i skattelettelse, hvis de overhovedet får noget.
Og når man så skal finansiere det og mangler nogle penge at gøre det med, hvad gør man så?
Man vælger et redskab, der rammer de dårligst stillede hårdest.
Det er så usolidarisk, som man kan forestille sig, og det er blot et bevis på, hvor skæv en skattepolitik, den her regering fører.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg skal slutte af med at rose hr. Jesper Petersen.
Der er stor plads til, at hr. Jesper Petersen får en fremtrædende rolle som politisk ordfører på et tidspunkt, for der var ikke et eneste spørgsmål i det, som hr. Jesper Petersen kommenterede nu.
Jeg stiller gerne op til en politisk debat, men jeg må sige, at mange af de ting, hr. Jesper Petersen nu turnerer med, simpelt hen ikke er rigtige.
Jeg glæder mig til, når vi får set, om S og SF's plan fra i går er så socialt afbalanceret, som S og SF hævder den er.
Det nægter jeg at tro på.
Så vil jeg igen vende tilbage til det, som jeg startede med at sige, nemlig at forårspakke 2.0 fører til et øget rådighedsbeløb for alle indkomstgrupper.
Det har serviceeftersynet og sundhedspakken ikke ændret ved, og det er sådan set bare en kendsgerning, som jeg synes er vigtig at slå fast over for hr. Jesper Petersen, og så må man igen vende tilbage og sige: Kan man gøre noget selv, eller bliver man tvunget ind i noget her?
Ja, man kan gøre noget selv.
Altså, der er jo endnu ikke rygepligt i Danmark, ej heller er der alkoholpligt.
Det er sådan set noget, der tilskynder folk til at lade være med at ryge.
Det synes jeg er sund fornuft, og jeg havde også håbet, at hr. Jesper Petersen havde støttet det.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-12:
Det er efterhånden en decideret pinlig argumentation fra skatteministeren.
Man har jo lavet en grøn check i skattereformen, en indkomstafhængig grøn check, for at kompensere for de her afgifter.
Der er ikke nogen snak dér om, om der er rygepligt eller ej, for det er jo et forsøg på at tale udenom igen.
Man har lavet en grøn check i skattereformen, fordi man siger: Det her skal ikke gå ud over de dårligst stillede.
Så man laver en grøn check beregnet på at kompensere for de stigende afgifter i skattereformen.
Man kommer så nu med nogle nye øgede afgifter, der rammer folk, der ikke har ret mange penge i forvejen, hårdest, men man laver altså ikke nogen ny kompensation.
Det er jo bare en klar indrømmelse af, at det her er bundskævt.
Vi vil gerne være med til at øge de afgifter på usunde fødevarer.
Det vil vi gerne, men vi vil kompensere de dårligst stillede for dem, og vi mener, at pengene skal gå til at få bedre sygehuse for de mennesker og bedre forebyggelse, så der ikke er så mange mennesker, der bliver slidt ned og får livsstilssygdomme.
Men regeringen kan jo simpelt hen ikke se en krone uden at dele den ud i skattelettelser, og det har man altså også gjort her.
Det ærgerlige er bare, at pengene skal komme fra folk, som har hårdt brug for dem, og som ikke får gavn af den skattelettelse, som regeringen har delt ud til de velstillede.
Hvorfor gør regeringen med sit »serviceeftersyn« skattereformen endnu mere socialt skæv, end den er i forvejen?
Skriftlig begrundelse
De mindste indkomster bliver hårdest ramt af de nye afgifter fra regeringen.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Man bliver jo en smule forvirret, men jeg vil gerne takke for hr. Klaus Hækkerups ærlighed.
Vi hørte jo lige før nogle andre toner fra SF om, at selskabsskatten ikke skulle sættes op.
Og nu kommer der altså en indrømmelse af, at erhvervsbeskatningen skal sættes op, selskabsskatten skal sættes op.
Det var da lige præcis det, hr. Klaus Hækkerup sagde.
Derfor må man bare sige, at det, hr. Klaus Hækkerup siger, er rigtigt, nemlig at selskabsskatten skal sættes op.
Men hvis man så ser på den virkelighed, hr. Klaus Hækkerup har her på Christiansborg sammen med sine partikolleger, må man spørge, om de forslag, der her bliver fremsat, gør det nemmere eller sværere at drive virksomhed i Danmark.
Der står det bare mejslet i granit, at med den erhvervspolitik, som hr. Klaus Hækkerup står for, bliver det meget sværere og meget dyrere med den konsekvens, at der desværre forsvinder arbejdspladser ud af Danmark.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Nu er der jo mange tal i det materiale, vi har fremsendt.
Kigger man på andre tal, kan man se, at når det udelukkende gælder tallene for universiteterne, er der en meget positiv udvikling i perioden.
Således er den andel af en ungdomsårgang, der forventes at fuldføre en kandidatuddannelse, faktisk steget fra 16,1 pct. til 19,0 pct. fra 2005 til 2008.
Så vil jeg sige, at årets 15. marts-ansøgning understreger den positive tendens.
Her er antallet af ansøgere til universiteterne steget med hele 25 pct. i forhold til sidste år, og jeg kan sige, at søgningen til Undervisningsministeriets uddannelser ligeledes er steget.
Så der er altså meget, der tyder på, at det går den rigtige vej.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-12:
Har regeringen planer om at ændre beskatningen af erhvervslivet, der med forårspakke 2.0 er pålagt yderligere skatter og afgifter på et tocifret milliardbeløb?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
I forbindelse med forårspakken bidrog erhvervslivet ganske rigtigt til at finansiere lettelserne af skatten på arbejde.
Erhvervslivet oplevede derfor umiddelbart en merbelastning i forhold til før forårspakken.
Det er dog også meget vigtigt at sige i den sammenhæng, at forårspakken er med til at gøre, at man arbejder mere og får et større incitament til at arbejde mere, et meget godt og klart budskab, som erhvervslivet har sendt gennem mange år, nemlig at det er vigtigt at se på marginalbeskatningen og se på, at det bedre skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats.
Så jeg kan sige, at det, som regeringen har taget initiativ til, sådan set er meget sund fornuft, og jeg er ked af, at S og SF ikke er interesseret i at hjælpe dansk erhvervsliv, for det er jo det, der står tilbage.
Der har man en helt anden kur, som skal gøre det svært at drive virksomhed i Danmark, og det synes jeg er trist.
Jeg tror, det er vigtigt igen at fastslå det, som jo heldigvis er virkeligheden, nemlig at forårspakke 2.0 fører til et øget rådighedsbeløb for alle indkomstgrupper; det har serviceeftersynet og sundhedspakken ikke ændret ved.
Når det så er sagt, har jeg jo også haft lejlighed til – godt nok efter få måneder – ustandselig at høre på, at SF siger, at skattereformen ikke er finansieret.
Der var det jo sådan, da jeg blev skatteminister, at der var nogle udeståender.
Det indrømmer jeg, og de udeståender er lukket ned nu.
Derfor forstår jeg også godt desperationen fra SF's side over, at man nu ikke længere kan diskutere det, fordi der ikke er noget at komme efter.
Lad mig sige til hr. Jesper Petersen: Der er ikke noget at komme efter.
Nu har man så kastet sig over et nyt emne, og det vil jeg glæde mig til at diskutere med hr. Jesper Petersen ved gentagne lejligheder her i Folketingssalen og til møder ude i landet.
Og det er jo så, at vi også må efterprøve den sociale ansvarlighed hos SF.
Hvor stor er den sociale ansvarlighed hos SF i den nye plan?
Men det er klart, at vi må få det afdækket.
Vi må få afdækket, hvad det er for elementer, som SF arbejder med, og vi må selvfølgelig også få afdækket, hvad det er for manglende finansieringskilder, der er i »Fair Forandring«, for når man regner på det, kan man se, at regnskabet ikke stemmer.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-12:
Tak for det.
Lad mig nævne, at i forårspakke 2.0 pålagde regeringen det danske erhvervsliv afgifter på over 13 mia. kr. Man kunne jo fristes til at spørge skatteministeren: Når det beskedne beløb, Socialdemokratiet er kommet med, jager virksomheder ud af landet, hvorfor har det kæmpe beløb på over 13 mia. kr., regeringen er kommet med, så ikke bevirket en masseflugt af virksomheder?
Men lad nu det ligge.
Mit spørgsmål handler egentlig om de energiafgifter, som regeringen har indført.
Det, som jeg synes er så fortvivlende ved det, er, at regeringen har meddelt, at den først i 2012 vil fortælle virksomhederne, hvad de kan forvente af energiafgift.
For det andet er meddelelsen: Det er fortvivlende, at vi ikke i 2011 overhovedet kan få at vide, om vi er omfattet af undtagelsesbestemmelsen eller ej.
For de virksomheder, de internationale holdingselskaber, der ejer os, skal jo træffe investeringsbeslutninger, og så længe regeringen ikke melder ud, hvad beskatningsforholdene er for virksomhederne, får vi selvfølgelig heller ikke investeringer til Danmark.
Jeg vil sige, at den politik, den her regering har ført på det her område, er direkte skadelig for udviklingen af dansk erhvervsliv.
Og hvis ministeren er i tvivl, kan han bare spørge virksomhedslederne.
De må formentlig godt tale med Venstre, når de ikke må tale med SF.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg ved ikke, hvad det er for en verden, hr. Klaus Hækkerup lever i.
Det er i hvert fald ikke en verden, som jeg møder, når jeg er rundt at tale med virksomheder.
Lad mig bare tage et banalt eksempel: Hvis man ser på fødevareerhvervet – det er jo et erhverv, hvor der er mange NNF’ere beskæftiget, et meget vigtigt erhverv i Danmark – og hvis man ser på, hvad fødevareerhvervet bliver pålagt af udgifter i forbindelse med bl.a. »Fair Forandring«, og hvad det er for miljøkrav, man stiller, er det i hvert fald noget, der er med til at lukke dansk landbrug.
Der kan man sige, at det selvfølgelig også er en vej at gå, ingen tvivl om det, den vej kan man gå.
Men det vil betyde dramatiske nedlæggelser af danske arbejdspladser, fordi vi ikke bliver konkurrencedygtige, og det siger jeg bare stilfærdigt til hr. Klaus Hækkerup.
Det koster selvfølgelig, der er ingen tvivl om, at det kommer til at koste, hvis sådan en politik bliver ført ud i livet.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-12:
Jeg ved ikke, hvilke private erhvervsvirksomheder skatteministeren taler med.
De sagde, at de her afgifter kan tvinge dem til at lukke.
De gør, at fiskerne vil lande deres fisk andre steder, hvor det ikke er så dyrt at forarbejde dem.
Og de har ikke kunnet få at vide af regeringen, hvilke afgifter de skal betale – om de er så konkurrenceudsatte, at de i et eller andet omfang kan komme ind under fritagelsesbestemmelsen, eller om de bare skal betale den høje afgift.
Vi sad derovre, og ministeren kan jo spørge de partifæller, der var med.
Der var ingen af dem, der kunne svare på det.
Vi har heller ikke kunnet få svar på det, når vi har spurgt her i Folketinget.
Jeg vil godt spørge: Hvad er regeringens formål med at skabe den usikkerhed for de energitunge virksomheder i dansk erhvervsliv?
Hvorfor kan de ikke får en klar besked, så de kan investere i tillid til fremtiden?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg går ud fra, at hr. Klaus Hækkerup kender den skatteaftale, der blev lavet for meget kort tid siden, hvor vi netop har sat provenuet for de energiintensive virksomheder ned, med hensyn til hvad der skal komme ind, altså i forhold til det, der var beregnet.
Det er jo netop, fordi vi kan se, at vi vil være en situation, hvor vi sender arbejdspladser ud af Danmark.
Her må jeg sige, at jeg hører nogle anderledes toner fra S’ og SF's klima- og miljøordførere.
Det er, om man så må sige, helt andre ting, de lægger vægt på, end det, hr. Klaus Hækkerup lægger vægt på.
For mig virker det, som om hr. Klaus Hækkerup slet ikke er medlem af Socialdemokratiet, for det er jo sådan set nogle helt andre toner, vi hører fra de ledende kræfter i Socialdemokratiet.
Jeg vil sådan set bare sige til hr. Klaus Hækkerup, at jeg er helt enig i, at det gælder om at fastholde danske arbejdspladser i Danmark.
Men når man ser på de beslutningsforslag, som hr. Klaus Hækkerup og hans parti fremsætter her i Folketingssalen – og der har jeg bare taget landbrugsområdet som ét godt eksempel – vil det medføre, at vi bliver nødt til at nedlægge et massivt antal virksomheder og arbejdspladser, fordi vi ikke er i stand til at konkurrere.
Det synes jeg er trist, og jeg håber, at hr. Klaus Hækkerup vil reflektere over det sammen med sit eget parti.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-12:
Jeg er udmærket bekendt med den aftale om serviceeftersyn og forårspakke 2.0, regeringen har indgået med Dansk Folkeparti.
Der står i den, at man, i forhold til det man havde planlagt, vil nedsætte energiafgifterne for de energitunge virksomheder med 1 mia. kr. fra 2013 og frem.
Hvad har vi sagt med vores forslag »Fair Løsning«, hvor vi har en beskeden forhøjelse af selskabsskatten?
Vi har sagt to ting, nemlig at vi også vil sætte det provenu, som vi forventer af selskabsskatten, ned med 1 mia. kr., og med hensyn til resten af det provenu, der skulle komme ind, vil vi forhandle om det for at se, om vi kan finde andre måder at få det ind på.
Hvorfor er den ene milliard kroner, som ministeren nu siger at man giver til eller undlader at tage fra de energitunge virksomheder, mere værd, end den ene milliard kroner, som Socialdemokraterne og SF siger at vi alligevel ikke vil opkræve?
Hvorfor er den ene milliard kroner, som vi alligevel ikke vil opkræve – set i forhold til et meget lille beløb – med til at drive virksomheder ud af landet, mens den ene milliard kroner, som regeringen nedsætter de 13,7 mia. kr., som de har belastet virksomhederne med, ikke vil flytte en eneste virksomhed ud af landet?
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-12:
Hvilke konsekvenser får ministerens udtalelser om, at »vi skal tænke os godt om, før vi sælger flere selskaber«, for regeringens politik for salg af statslige aktieposter og selskaber?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Det har jo hele tiden været den her regerings holdning, at privatiseringer skal ske med omtanke og bero på en konkret vurdering af den enkelte virksomheds situation og den enkelte virksomheds rammebetingelser.
Derfor skal vi hele tiden tænke os om, det er jo også mit budskab.
Vi skal tænke os rigtig godt om og nøje overveje fordele og ulemper, inden vi privatiserer eksempelvis strategisk infrastruktur.
Når det handler om posten, er regeringens holdning jo klar nok: Der er ikke nogen betænkeligheder ved privatisering.
Der er fri konkurrence.
Postbefordring kan jo sådan set foretages af hvem som helst, og der er ikke en fysisk infrastruktur, som tilsiger, at det skal være en bestemt virksomhed, der gør det.
Derfor er regeringens holdning klar nok.
Vi tænker os om i alle tilfælde, med hensyn til hvad der er i nationens interesse.
Vi er sat i verden for at beskytte Danmarks interesser.
Det gør vi både økonomisk, strategisk og kvalitetsmæssigt.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-12:
Her må jeg faktisk korrigere ministeren.
For var det sådan, at markedet var helt og aldeles frit og der ikke var en befordringspligtig virksomhed, så kunne vi være temmelig sikre på, at der ikke var nogen virksomheder, som ville have den fjerneste interesse i at levere post på f.eks Samsø.
Det er der ikke penge i for at sige det, som det er.
Den eneste grund til, at det kan lade sig gøre at levere post i hele landet, er netop, at man har en befordringspligtig virksomhed, som i det her tilfælde altså er statsejet.
Den er ejet i fællesskab af den svenske og den danske stat.
Så her kan vi ikke komme uden om, at det alene er, fordi der er et særligt samfundshensyn, at vi kan sikre, at der skal udpeges en befordringspligtig virksomhed – og der er også et europæisk direktiv, der sikrer det.
Så jeg er ikke enig i ministerens konklusioner på det her område.
Hvad kan vi så gøre for netop at sikre, at den slags virksomheder ikke falder disse kapitalfonde i hænde, som ministeren siger kun tænker på sig selv?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Normalt betragter jeg spørgeren som en moderne politiker, som tænker moderne.
Det er jo en ekstremt antikveret halvfjerdserholdning, der kommer her fra en socialdemokrat, som man skulle tro var 55 år ældre, end han er.
I den verden, vi lever i, løser private virksomheder hver eneste dag opgaver for staten, og det gør de, fordi de gør det bedre og de gør det billigere.
Altså, vi har jo ikke et eller andet sovjetisk samfund, hvor staten skal løse alt.
Det håber jeg da ikke at spørgeren vil have os tilbage til.
Med hensyn til postbefordring er det da i bedste fald en halvfjerdserholdning, at staten skulle være den bedste til at stå for postbefordring.
Hvorfor skulle private firmaer, som har en interesse i kvalitet, som har en interesse i, at kunderne er tilfredse, og som har en interesse i at udvikle nye produkter, ikke kunne lave det meget bedre?
Jo, jeg tror på, at private virksomheder i langt de fleste tilfælde kan løse opgaverne langt bedre end offentlige myndigheder.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-12:
Nu er der jo rent faktisk en privat virksomhed, som har forsøgt sig med og har knækket nakken på at lave postal service i Danmark, så det er måske ikke det bedste eksempel, ministeren fremdrager.
I øvrigt: Hvis jeg skulle være 55 år ældre, ville jeg være 94 år.
Så ville jeg i hvert fald være et yderst erfarent medlem af dette høje Ting.
Det er bare lige for at få det slået fast.
Til diskussionen om, hvorvidt noget er moderne eller ej i politik, vil jeg sige, at det jo altid er et spørgsmål om at løse problemerne ud fra de forudsætninger, der ligger på nuværende tidspunkt.
Jeg må dog sige, at jeg på ingen som helst måde finder det moderne, at man oplever en kapitalfond som CVC, der i løbet af ganske få år mangedobler deres provenu af de aktier, som de ejer i et dansk postselskab, for derefter at sælge dem tilbage til staten, der betaler en langt højere pris end den, som staten solgte dem til oprindelig, og samtidig får virksomheden en meget, meget profitabel postvirksomhed i Belgien med.
Det er da åbenlyst tåbeligt.
Det mener jeg også at ministeren er i stand til at kunne se.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Jamen vi kan godt tage et nationaløkonomisk foredrag, hvis spørgeren gerne vil have det.
Sådan hænger verden jo ikke sammen.
Den danske stat fik en betaling i aktieposter, som CVC købte som mindretalsaktionær, hvilket betød, at staten stadig væk havde den dominerende indflydelse.
At CVC så har foretaget en god investering, har jo også betydet, at staten har foretaget en god investering, for det betyder, at posten er blevet mere værd.
Det ene følger sådan set af det andet.
Det vil sige, at statens del også er blevet mere værd, så staten har sådan set scoret ved, tjent på at have haft CVC inde som investor, fordi det jo altså – kan vi se – har betydet, at posten er blevet mere værd.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Hvis infrastruktur er et område, som det er vigtigt, at staten har indflydelse på, hvilke konsekvenser agter ministeren da at drage over for regeringens ønsker om at privatisere infrastrukturområder inden for energi og transport?
Spørgsmålet lyder: Hvis infrastruktur er et område, som det er vigtigt at staten har indflydelse på, hvilke konsekvenser agter ministeren da at drage over for regeringens ønsker om at privatisere infrastrukturområder inden for energi og transport?
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-12:
Jeg kan godt forstå ministerens lille fortalelse om røde og grønne tråde.
Man fristes næsten til at filosofere lidt over dette, at der hos regeringen netop mangler en rød tråd, men det skal vi nok overlade til vælgerne at sørge for at der kommer.
Det skal vi nok ikke stå og afgøre her.
Men netop dette at fokusere på de væsentlige samfundsinteresser og tale om, hvad det i grunden er, der er så vigtigt for staten, at man skal have afgørende indflydelse på det, er jo ikke desto mindre en meget vigtig diskussion at tage.
I virkeligheden er det eksempel, som nu er blevet nævnt et par gange under det sidste spørgsmål, nemlig spørgsmålet om Post Danmark, ret relevant, fordi vi jo netop skal overveje, hvor det er relevant, at vi har indflydelse.
Er postservicen – dette at sikre, at alle dele af landet kan betjenes på en god og ordentlig måde med breve, med pakker, med forsendelser, sådan at f.eks. erhvervsdrivende også kan lave distancesalg, sådan at erhvervsdrivende kan udsende information til deres kunder, sådan at erhvervsdrivende kan sende fakturaer og kontoudtog til deres kunder, og sådan at samfundet kan komme i kontakt med borgerne – ikke også så væsentlig en del af infrastrukturen i et samfund, at den kan vi ikke se bort fra at vi bør have en stor indflydelse på? Dermed kan man jo altså også sige, at det bliver ret så væsentligt at tage udgangspunkt i netop dette med statens ve og vel, som ministeren så udmærket har formuleret det tidligere netop i Jyllands-Posten, altså dette, at vi skal sikre, at der er fokus på det, som staten har særlig interesse i, og der er det ikke hensigtsmæssigt, at det er rene kapitalinteresser, som driver værket.
Det synes jeg faktisk at ministeren har pointeret meget godt.
Så er den postale infrastruktur ikke netop et vigtigt element i Danmark?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Jeg vil gerne henvise til mit sidste svar.
Det har jo siden 2001 været en rød tråd – eller en grøn tråd, vil jeg hellere sige – i regeringens arbejde løbende at vurdere og gennemgå statslige aktieposter med henblik på et muligt salg.
Og det væsentlige her er ordet muligt.
Det indebærer, at regeringen fremover, ligesom den har gjort tidligere, kun skal sælge aktieposter, når det giver god mening.
Som jeg også sagde i mit forrige svar, skal vi sikre, at væsentlige samfundsinteresser tilgodeses, når vi privatiserer.
Det betyder f.eks., at staten bevarer en kontrol i forhold til centrale dele af vores infrastruktur.
Men jeg vil gerne fastholde, at privatisering af den rette virksomhed og på de rette vilkår vil give gevinster for samfundsøkonomien, som vi som ansvarlig regering selvfølgelig skal høste på vegne af borgerne i det her land.
Det er regeringens opfattelse, at privatiseringer kan føre en række gode gevinster med sig, for det er grundlæggende ikke statens opgave at drive forretning.
Derfor skal vi også fremover fortsat vurdere mulighederne for at privatisere de statslige virksomheder, som egner sig til at blive solgt.
Men det er også regeringens holdning, at privatiseringer skal overvejes grundigt.
Vi skal kun privatisere, når der er gode grunde til det.
Det er ikke statens opgave at drive forretningsmæssig virksomhed på konkurrenceudsatte områder, medmindre der er særlige grunde til det.
Derfor vil vi fortsætte processen med at privatisere en række virksomheder, og vi vil løbende vurdere, om offentlige virksomheder er egnet til salg.
Privatisering skal ske med omtanke.
Overgangen til privat eje skal ske, i takt med at markedet bliver modent til det – det har været en grøn tråd igennem hele vores regeringstid.
Og siden 2001 har regeringen haft det som sin politik løbende at vurdere de statslige aktieposter med henblik på et muligt salg.
Det er vores klare udgangspunkt, at staten kun skal sælge aktieposter, når det giver god mening.
Det var f.eks. bevæggrundene bag privatiseringen af offentlige virksomheder som Post Danmark A/S, Scanlines og Statens Bilinspektion.
Men det er også vigtigt at understrege, at vi ikke bare skal privatisere for at privatisere.
Vi skal have øje for, hvilke virksomheder der egner sig til privatisering, og hvilke der ikke gør.
Der er selskaber, hvor et salg slet ikke er relevant.
Det drejer sig f.eks. om de selskaber, hvor forretningsgrundlaget altovervejende afhænger af det statslige ejerskab.