runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2009-05-26:
Fru Karen Hækkerup er inde på spørgsmålet omkring forebyggelsesindsatsen ude i ghettoer, i skoler osv.
Jeg synes heller ikke, den er optimal alle steder, bestemt ikke.
Fru Karen Hækkerup siger så, at der mangler penge til, at man kan gøre det, man skal, ude i de kommuner, der styrer de her områder.
Der må jeg bare sige, at de kommuner, vi taler om her, jo så at sige alle sammen er styret af socialdemokrater.
Det er jo socialdemokratiske borgmestre eller overborgmestre eller rådmænd, eller hvad de kalder sig, der står for styringen af eksempelvis Århus Kommune og Københavns Kommune.
Og hvor er det, vi finder bandeproblemerne?
I de københavnske vestegnskommuner.
Det er jo lige netop i de områder, de pågældende bandemedlemmer normalt er bosiddende og normalt er vokset op.
Derfor anerkender jeg ikke, at det skulle være regeringspartierne eller Dansk Folkeparti, der har svigtet i det forebyggende arbejde.
Det er så sandelig socialdemokratiske borgmestre, der har haft myndigheden til at bestemme, hvordan de penge, man havde, skulle bruges.
Og man har ikke brugt dem
godt nok.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-26:
Jeg synes ærlig talt, det er et billigt kneb at blive ved med at henvise til de socialdemokratiske borgmestre.
Det er nu engang sådan, at hr. Peter Skaarup bakker op om en regering, som har været med til at lægge rammerne for kommunerne, og det har betydet, at man må spare rigtig, rigtig meget på det forebyggende område.
Men det er nu ikke det, mit spørgsmål drejer sig om, for jeg blev faktisk lidt opløftet, da jeg hørte hr. Peter Skaarup tale om mentorordninger.
Der er jo kommet en ny rapport fra SFI, som viser, at det virker i forhold til unge kriminelle, og det var jo netop en del af Socialdemokraternes og SF's forslag til en strategi for en langsigtet bekæmpelse af organiseret kriminalitet.
Så derfor vil jeg bare høre, om hr. Peter Skaarup sammen med Socialdemokraterne og SF vil sørge for, at vi får gennemført mentorordninger, at vi får afsat ressourcer til det, at vi får udviklet det og får det brugt i kampen mod ungdomskriminalitet.
Peter Skaarup (DF), 2009-05-26:
Jeg takker for roserne.
Det bliver de jo allerede i dag på forskellig vis.
Jeg har haft lejlighed til at besøge flere bebyggelser og boligforeninger, som har arrangeret sådan nogle ting med nogle af de voksne.
Det er rigtig gode initiativer.
Så alle gode ideer synes jeg er velkomne.
Er det lektiehjælp?
Jamen det er udmærket.
Er det mentorordninger?
Det er jo bare alle tiders.
Kan det hive nogen ud af kriminalitet, skal vi selvfølgelig benytte sådan nogle ting.
Så det kan vi altså simpelt hen ikke blive uenige om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-26:
Det er jeg da bare rigtig glad for at høre.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi gør det rigtige, når vi gerne vil bekæmpe ungdomskriminalitet.
Så vil jeg bare lige spørge til sidst, om hr. Peter Skaarup så også er villig til at afsætte de nødvendige ressourcer til at udvikle de her mentorordninger, for jeg tror nok, vi må erkende, at uden at der følger en pose penge med, kan vi simpelt hen ikke løse det problem.
Peter Skaarup (DF), 2009-05-26:
Jeg synes ikke nødvendigvis, det er et spørgsmål om ressourcer; det kan godt være, det også er et spørgsmål om ressourcer, men jeg synes ikke nødvendigvis, det kun er et spørgsmål om ressourcer.
Der er det jo op til kommunerne at prioritere, om man mener noget med det forebyggende arbejde, og hvis man mener noget med det, kan man også gennemføre det, og hvis ikke man har penge til det, kan man måske motivere en boligforening til at sætte et initiativ i gang i en bebyggelse, hvor der er store problemer med f.eks. mange indvandrere eller mange kontanthjælpsmodtagere, der er ude af stand til at have nok styr på deres børn, og der danner sig de her små gadebander, som man skal have has på.
Der kan det her være et godt initiativ; der er altså nogle, der vælger at gøre noget selv, og det skal vi jo egentlig også anerkende.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-26:
Jeg skal ikke kloge mig på, hvad man skulle have gjort anderledes, men jeg vil gerne kloge mig på, hvad der er sket i nyere tid, som jeg synes er forkert.
Jeg er meget enig med hr. Peter Skaarup i, at integrationsindsatsen ikke er særlig god; jeg hørte næsten også Dansk Folkepartis ordfører, hr. Peter Skaarup, stå og sige, at den er elendig, og dermed på en eller anden måde lidt indirekte bakke op om sin egen formand, selv om hr. Peter Skaarup undlod at gøre det, da hr. Morten Østergaard spurgte.
Men jeg er faktisk enig i, at integrationsindsatsen er elendig.
Det er fint nok, at der er nogle flere, der kommer på arbejdsmarkedet, det er også godt, at der er nogle få ekstra, som kommer ud og kan gennemføre en uddannelse, men kigger vi rundt i vores ghettoer, kigger vi rundt i, hvad det er for nogle miljøer, vi lader børn vokse op i, så er det jo ikke, fordi vi skal blive særlig overraskede over at finde dem på domstolenes lange gange efter ikke særlig mange år.
Vi har børn, som i den grad får lov til at vokse op i parallelsamfund, og man må da bare vende spørgsmålet om og spørge ordføreren: Er Dansk Folkeparti f.eks. med på Socialdemokraternes forslag om, at ghettoer skal jævnes med jorden, fordi vi ikke vil have sådan nogle steder, fordi vi ikke vil have, at der er nogen børn, der skal vokse op sådan nogle steder?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Nu er det jo en kendt sag herinde i Folketinget, at hr. Knud Kristensen evner at sige noget, han dybest set ikke mener, ej heller hans organisationer.
For regeringen har ingen venner mere i den her sag.
De havde nogle få i starten, indtil man opdagede, at man blev snydt.
KL har sendt et brev om, at man er utilfreds med den her finansieringsreform, og dermed smuldrer hele grundlaget.
Arbejdsgiverne er imod, LO er imod, fordi de er interesseret i have nogle medarbejdere, der er opkvalificerede, når der er brug for det.
Det, det handler om her, er jo: Anerkender hr. Knud Kristensen ikke, at Statsrevisorerne har udtalt, at der er plads til betydelige forbedringer i kommunerne?
Der ligger ingen saglige begrundelser for, at man skal give kommunerne flere opgaver.
Nej, det har man jo ikke, og derfor er det også fuldstændig vanvittigt at give dem ansvaret for at sørge for, at de ledige kan få dagpenge og opkvalificering på et område, som man ikke selv har mulighed for at styre.
Det har man på borgernære områder, på skoler, ældrecentre osv.
Der har man muligheden, og det er fornuftigt, at de opgaver er placeret i kommunerne, men ikke når det drejer sig om det her, hvor man ikke har indflydelse på, om tingene går op eller ned.
Derfor er det fuldstændig vanvittigt, at de skal have den opgave, det bliver en møllesten om halsen på kommunerne.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Det er korrekt, at Statsrevisorerne er kommet med en rapport, der netop beskriver, at der er plads til forbedringer.
Det var dog et sandt ord, hr. Bjarne Laustsen kom med.
Men jeg må sige i den sammenhæng, at det jo ikke er, fordi man kommunaliserer jobcentrene, at den her situation er opstået.
Den var opstået alligevel, og jeg er meget glad for, at det sker på nuværende tidspunkt, så vi netop har mulighed for at agere, i forhold til at situationen kan forbedres.
Og der må vi jo så være medvirkende til, at de får de instrumenter, der skal til, for at de netop kan løse opgaven fremadrettet.
Det har vi et stort ønske om, og det vil vi også bakke hundrede procent op om.
Hvad angår det med, at jeg har evner for at sige noget her, som ikke passer i forhold til organisationer osv., vil jeg sige, at det er sådan, at vi har en række organisationer, som vi samarbejder med professionelt.
Der er noget sparring den ene vej og den anden vej, og det er jo noget, som vi udnytter til fulde, men derfor er der ikke nogen, der siger, at vi er enige – som nu hr. Bjarne Laustsen.
Vi fastsætter selv retningslinjerne, men vi hører på, hvad de forskellige organisationer siger.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Tak, vil jeg sige til hr. Knud Kristensen – tak for den indrømmelse, at Statsrevisorerne har sagt meget, meget klart og tydeligt, at der er stor plads til forbedringer i kommunerne.
Det tror jeg såmænd også at der er i Vesthimmerland, men i Vesthimmerland taber man 3,2 mio. kr. på den her ordning, hvis ledigheden stiger til 160.000.
Synes hr. Knud Kristensen ikke, at den regering, han ellers bakker op, skulle ryste op med nogle svar, der handler om, hvordan det her ville have set ud, da vi fik kommunalreformen i 2005, hvor kommunerne blev lagt sammen og de blev større osv., hvis den her finansieringsmodel havde været gældende?
Hvorfor har vi ikke kunnet få regeringen til at lave eksempler på, hvordan regnestykket ville have set ud?
Det, der er problemet her, er jo også – og det er jo en af grundene til, at arbejdsgiverne er imod det her – at der er et loft over, hvor meget uddannelse de arbejdsløse kan få, når de kommer over i det kommunale system.
Kan man sørge for, at folk, der skal ud at arbejde i entreprenørbranchen, på maskinfabrikker og alle mulige andre steder, får den opkvalificering, der skal til?
Nej, det kan man nemlig ikke, og det er en af grundene til, at jeg er enig med arbejdsgiverne.
Det er jeg normalt ikke, det må jeg sige, dem har jeg skældt meget ud på, men i den her sag er der to, der står sammen, og det er undertegnede og arbejdsgiverne.
De har hundrede procent ret i deres synspunkter, og det har byggeriets arbejdsgiverforening også.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Hr. Bjarne Laustsen var inde på, at TV2/NORD er en meget fin kanal, og det er jeg meget enig i.
Men hvis man forestillede sig, at de havde sendt den udsendelse, som hr. Bjarne Laustsen lige har stået og talt provokerende om her på talerstolen, og hvis man bemærkede, hvad hr. Bjarne Laustsen egentlig sagde, ville man nok sige, at det var gået lidt ud over kvaliteten.
Vi har gennemført kommunalreformen.
Kommunerne har gennemført kommunalreformen, og det har de gjort til ug.
Det er en fantastisk stor opgave, der er løst til fuld tilfredshed.
Der er selvfølgelig plads til nogle forbedringer forskellige steder, men jeg synes, at de har gjort det fantastisk godt.
Det kommer ikke an på en høring, det kommer an på, at de nu er klar til at løse opgaven rent kommunalt, og at de får et halvt år til at køre det ind.
Derfor synes jeg, at det er uheldigt, at hr. Bjarne Laustsen står og problematiserer hele den store opgave og fremstiller det så negativt, som hr. Bjarne Laustsen gør.
Det synes jeg er meget uheldigt.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-26:
Problemet er, at de forudsætninger, som er lagt ind i svar på de her spørgsmål, er særdeles realistiske.
Det er ministeriets egne beregninger, som er lagt frem.
Sagen er, at når man kører det på gennemsnitsbetragtninger, kan enhver jo forstå, at der så er kommuner, der ligger under gennemsnittet og bliver tabere, og at der er kommuner, som ligger over gennemsnittet og bliver vindere.
Det siger jo simpelt hen sig selv.
Derfor må jeg sige: Det billede her er dybt realistisk, og det er en stor, stor risiko.
Der vil være mange kommuner, hvor man bliver nødt til at skære ned på budgetterne på forskellige velfærdsområder - desværre fremtvunget af den her jobcenterreform.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-26:
Er det ikke korrekt, at kommunerne bliver holdt økonomisk skadesløse?
Også selv om der kommer en måske endda stor stigning i ledigheden, ligger der i hele modellen, at kommunerne bliver holdt hundrede procent skadesløse.
Og det gælder ikke bare kommunerne under ét, men kommunerne inden for hver region.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-26:
Den enkelte kommune bliver ikke holdt skadesløs.
Hvis den blev det, var der tale om budgetgaranti, sådan som vi har krævet; og det har man jo afvist.
Så derfor er det et faktum, at der vil være kommuner, som vil have større aktiviteter i gang, end de vil få dækket via de penge, som de får fra det offentlige.
Og derfor vil der være kommuner, som vil miste både 4 og 8 mio. kr., som de burde have haft, hvis man havde lavet et reelt system, hvor man sagde: Den enkelte kommune, som ikke kan gøre for, at arbejdsløsheden stiger i Danmark generelt, skal selvfølgelig have dækket de udgifter, som den har.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Efter kommunalreformens indførelse lå det også i kortene, at jobcentrene skulle kommunaliseres, og nu er tidspunktet så kommet - lidt før det var forudsat - hvor vi vil gennemføre en kommunalisering, der får en glidende overgang, som indebærer, at kommunerne pr. 1. august 2009 får overdraget opgaven vedrørende beskæftigelsesindsatsten, og fra den 1. januar 2010 får de også det økonomiske ansvar.
Jeg synes, det er et rigtig godt lovforslag - jeg synes, det er rigtig godt, at vi får jobcentrene kommunaliseret, at vi får lagt opgaven og ansvaret lagt ud til kommunerne, hvor man også har indsigten i, hvordan man løser opgaven med beskæftigelsesindsatsen.
Det her er ikke et spørgsmål om, at der bliver færre medarbejdere til at løse opgaven, men om, at vi har samtlige medarbejdere på vores jobcentre.
Det bliver ændret sådan, at der efterfølgende kun er én leder på jobcentrene, og jeg mener i og for sig, at det er oplægget til, at vi i jobcentrene får en effektiv og god ledelse, der lever op til de krav, der stilles til jobcentrene.
Samtidig med det bliver det sådan, at borgmestrene kommer til at sidde for enden af bordet i de lokale beskæftigelsesråd, og det betyder så også, at der kommer langt, langt mere fokus på beskæftigelsesindsatsen.
Det, der bekymrer mig vedrørende spørgsmålet om kommunaliseringen af vores jobcentre, er faktisk, at vi har en opposition i det danske Folketing, som i den grad har nedgjort og nedtalt spørgsmålet om kommunalisering.
Det er faktisk en pendant til det, vi så i sidste uge, hvor oppositionen nedgjorde frigivelsen af SP-midlerne.
Det er en populær løsning, borgerne er glade for det, alle har været tilfredse med det - de eneste i Danmark, der har været utilfredse med det, er oppositionen.
På samme måde kan man sige, at oppositionen er i gang med at nedgøre dette spørgsmål og sige en masse ting om den situation, vi står over for, og som er så vigtig, fordi den indebærer, at vi netop får beriget vores jobcentre med noget optimisme og noget, der retter fremad, og får givet dem troen på, at opgaven kan løses.
Der er også blevet sagt meget om, at der er vindere og tabere.
Der er stillet mange hypotetiske scenarier op om, at nogle kommuner kan vinde, mens andre kan tabe, men vi skal lige huske, at der også er lagt en forsikringsordning ind i forslaget.
Der er jo blevet stillet rigtig mange spørgsmål om jobcentrene.
Der har været holdt en byge af åbne samråd, og der er blevet stillet spørgsmål og stillet spørgsmål, og de samme spørgsmål er blevet stillet på mange forskellige måder, og jeg synes, at både vores tidligere og nuværende beskæftigelsesminister har svaret ganske godt på dem.
Der vil altid være nogle ting, som kan diskuteres, men overordnet må man sige, at løsningen af opgaven med kommunaliseringen er i orden.
Det er et godt lovforslag, og det giver netop kommunerne en mulighed for, at de fremadrettet kan få en løsning på hele spørgsmålet om deres kommunale selvstyre.
Derfor støtter vi selvfølgelig forslaget fuldt og inderligt.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-26:
Tak for det.
Jeg synes, at hr. Eigil Andersen fører en urimelig, usaglig skræmmekampagne.
For der vil jo være nogle mennesker, der nu sidder og lytter til det her, som vil blive lidt nervøse, når hr. Eigil Andersen kommer med sådan nogle skræmmebilleder af det økonomiske, som er hentet fuldstændig ud af den blå luft.
De forudsætninger, der er lagt ind i de beregninger, er jo nogle, oppositionen har lagt ind, og som er langt, langt væk fra virkeligheden.
Man kunne lige så godt sige: Hvis jeg springer ud fra Rundetaarn uden sikkerhedsline, faldskærm eller noget, vil det med stor sandsynlighed gå galt.
Men det ville jeg jo aldrig drømme om at gøre.
Altså, så langt er det ude, hvad man foreslår her.
Derfor synes jeg, at man skal være mere saglig i sin argumentation og i sin kritik.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Allerførst vil jeg gerne starte med at rose den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, for, at han ikke er en tøsedreng som de andre ordførere, der afstår fra at tage ordet, for på den måde kan vi jo få en debat.
Nu kan man også sige, at hr. Knud Kristensen blev stærkt opfordret af formanden til at tage ordet, så vi kunne få en debat, som vi skal have, når vi har lovforslag, som vi er uenige om.
Hr. Knud Kristensen anerkender, at det her er en taberreform for cirka halvdelen af landets kommuner modsat hr. Jens Vibjerg, der sagde, at der er lavet en ordning, der gør, at kommunerne inden for landsdelen også bliver kompenseret under et.
Jeg er glad for at høre, at hr. Knud Kristensen kan bekræfte, at der er en lang række kommuner - op mod halvdelen af kommunerne - der, hvis der bliver 160.000 ledige, kommer til at tabe på det her.
Er det ikke korrekt, at selv om man havde lavet en forsikringsordning, og selv om den havde været i kraft, så bliver de enkelte kommuner ikke kompenseret?
Og er det ikke fuldstændig korrekt, at der ifølge det papir, vi har på spørgsmål 41, er nogle kommuner, der kan komme til at tabe over 13.000 kr.?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-26:
Man må høre meget, inden ørerne falder af.
Hr. Bjarne Laustsen kører på, at det her er et ideologisk ridt mod fagbevægelsen og a-kasserne.
Det er jo helt, helt ude i hampen.
Nu bliver det endda sådan, at fagbevægelsen får indflydelse på hele arbejdsstyrken; tidligere har man via de regionale beskæftigelsesråd kun haft det på de forsikrede ledige, nu får man indflydelse både på de forsikrede og de ikkeforsikrede ledige, både i de regionale beskæftigelsesråd og de lokale beskæftigelsesråd, så man får nu maksimal indflydelse.
Så er der hele diskussionen omkring økonomien.
Altså, det er helt, helt ude i hampen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Hvorfor tager hr. Jens Vibjerg ikke fat i, at regeringen havde lovet en evaluering i 2010 af det her, og siger, at hvis der var saglige grunde til det, så kunne det jo også være svært at dokumentere, at det var rigtigt, at der var gode grunde til at kommunalisere det her?
En sådan dokumentation findes ikke.
Det tætteste, vi kan komme på det, er Rigsrevisionens rapport, der kom her den anden dag, med en sønderlemmende kritik.
Det er det, regeringen bygger sin politik på.
De vidste jo udmærket godt, at kommunerne i forvejen ikke levede op til det, de skulle, og så vil man give dem endnu mere.
Derfor er der meget at komme efter.
Og det her betyder altså, at man løber fra regningen, man løber fra ansvaret.
De mennesker, der har forstand på det her, skviser man ud i systemet, og det gør man bl.a. ved at sammenlægge ankenævnet med beskæftigelsesudvalget.
Det er et af de steder, hvor det bekymrer mig i forhold til retssikkerheden, at Venstre er fuldstændig ligeglad med, om borgerne får den behandling, de skal have.
Jamen det er jo fint.
I fremtiden gider Venstres arbejdsmarkedsordfører og beskæftigelsesministeren ikke høre noget som helst om stigende ledighed, det kan vi diskutere med borgmestrene.
Det er jo det system, man vil have.
Og det hænger også godt sammen med, at a-kasse-medlemmer skal fjernes fra a-kasserne og lægges over i kommunerne.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-26:
Det forslag, vi behandler her, frigør jo ressourcer til at tage sig af de ledige, for i stedet for, at vi nu har to systemer i samme hus, får vi ét system, hvor vi frigør ressourcer.
Der skal ikke være to ledelser, der skal ikke være to administrative systemer, der skal ikke være to edb-systemer, og det er jo da med til at frigøre ressourcer for at styrke indsatsen over for de ledige.
Det må hr. Bjarne Laustsen da give mig ret i.
Så er det jo lidt tankevækkende, at hr. Bjarne Laustsen prøver at udstille, at kommuner kommer i økonomisk uføre, for hr. Bjarne Laustsen ved jo, at ikke nok med, at kommunerne bliver kompenseret hundrede procent under et, de bliver det også regionalt, plus at der er lavet en række tiltag, der sikrer, at de udsving, der kan blive regionalt, er meget små.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Jeg må lige have lov til at resumere lidt af det, jeg sagde.
Jeg sagde netop, at vi kun havde hørt negative ting.
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at jeg ikke er en tøsedreng, og tak for det.
Det er selvfølgelig fremmende for debatten.
Med hensyn til om jeg kan bekræfte, at halvdelen af kommunerne bliver skoset for det her, så vil jeg på ingen måde anerkende, at der er nogle, der taber på det her.
Jeg vil sige, at der ligger en hel række elementer i kommunaliseringen af jobcentrene, hvor det enkelte jobcenter i den enkelte kommune kan gøre en forskel, sådan at man også kan have en fordel at være aktive netop i forbindelse med beskæftigelsesindsatsen.
Line Barfod (EL), 2009-05-26:
Jeg synes, det er højst besynderligt, at hr. Knud Kristensen ikke selv kan høre, at det ikke ligefrem er tillid, der emmer ud af det, han siger.
Kommunerne vil jo også blive straffet økonomisk, hvis ikke de privatiserer på det her område.
Hr. Knud Kristensen har heller ikke tillid til, at der faktisk er mange, mange tusinde offentligt ansatte, der hver dag gør en forskel.
Der er masser af kommuner, der gerne vil gøre en forskel, også uden økonomisk incitament; der er faktisk mange offentligt ansatte, der sætter en ære i at bruge deres faglighed på at hjælpe mennesker.
Hvis de ellers kunne få lov for al regeringens bureaukrati, vil de faktisk gerne hjælpe mennesker og gøre en forskel, men det har hr. Knud Kristensen og regeringen ikke tillid til, og derfor vil man ikke lade kommunerne og jobcentrene få friheden til at gøre det, men fastholder, at det skal gøres på den måde, som regeringen kræver.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Hele den ordstrøm af mistillid, som fru Line Barfod netop udgyder, må stå for fru Line Barfods egen regning.
Jeg har på intet tidspunkt overhovedet kritiseret en eneste kommune.
Jeg har ikke kritiseret et eneste jobcenter for ikke at gøre det godt nok.
Tværtimod har jeg her fra talerstolen tit og ofte netop givet udtryk for, at man gør et fantastisk flot stykke arbejde.
Det er i hvert fald en ret, som jeg vil have lov til at forsvare.
Jeg har aldrig sagt noget negativt om indsatsen i kommuner eller jobcentre, det er fru Line Barfods eget udsagn.
Torben Hansen (S), 2009-05-26:
Tak, hr. formand.
Den konservative ordfører sagde i sin tale, at der var en begyndende optimisme, men på samme tidspunkt som den konservative ordfører sagde det, kunne man så også se på netaviserne, at den seneste økonomiske prognose fra regeringen, der blev offentliggjort nu her over middag, viste, at der i 2009 vil komme 35.000 flere arbejdsløse, end de første prognoser viste, og at vi i 2010 vil nå op på 145.000 arbejdsløse.
Det her er vel at mærke regeringens egne tal.
Ændrer det ikke fundamentalt hele basis for den her kommunalisering af jobindsatsen, når vi nu ser, at arbejdsløsheden her under den borgerlige regering løber hurtigere, end selv regeringen havde frygtet, da det stod allerværst til for nogle få måneder siden?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-26:
Nu skal man jo ligesom have sat hele den ordstrøm, som hr. Torben Hansen netop er kommet med her, noget i system, for at det kan virke på den måde.
Vi kommer fra en grad af beskæftigelse, hvor vi havde ca. 40.000 ledige, og den tidligere regering havde aldrig nogen sinde tænkt, at man kunne komme ned på det astronomisk lave tal, hvor der ikke var flere ledige.
Det er udgangspunktet for, at vi netop ser nogle store ledighedstal, og at de virker utrolig voldsomme.
Når jeg her fra talerstolen siger, at der er begyndende optimisme, er det jo, fordi vi mange steder fra kommunerne hører, at nu har den og den virksomhed ansat medarbejdere.
Der bliver etableret mellem 600.000 og 800.000 nye job, uanset om der er højkonjunktur eller lavkonjunktur.