runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-03-04:
Hvis det er første gang, at en minister nogenlunde holder sig til de oplysninger, som ministeren har fået, og som jo skal være strengt korrekte, når de gives til Folketinget, beklager jeg da, at jeg har holdt mig til det, men jeg tror ikke, det er første gang.
Jeg har jo også prøvet at være minister før, og det er ikke, fordi jeg er uerfaren, det er, fordi jeg får stillet spørgsmål om noget temmelig konkret.
Og jeg skylder forslagsstillerne et ordentligt svar, og det giver jeg jo bedst ved at viderebringe de oplysninger, jeg har, frem for at stå og gætte mig frem eller komme med politiske meningstilkendegivelser.
Det kan godt være, det er et speget område, og det er jo også derfor, man har vedtaget alle disse regler om oplysningspligt osv.
Jeg har blot ingen grund til at tro, at leverandører skulle have særlige forbindelser til visse læger, og at sådanne forbindelser skulle fordreje dispositionerne.
Men hvis spørgeren og forslagsstillerne kan dokumentere det eller kan antyde, hvor vi kan finde sådanne oplysninger, skal jeg være den første til at se på det.
Jeg sagde flere gange, at hvis der er kød på disse mistanker, vil jeg meget gerne tjekke det.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-04:
Jamen jeg synes da, det er klart, at ministeren skal videregive de oplysninger, han har fået fra sit embedsapparat.
Det var ikke det, jeg ligesom antydede: Jeg sagde bare, at jeg ikke synes, det var tilstrækkelige oplysninger, der var fra embedsapparatet, og at man luller sig ind i alle mulige udvalg, og hvad ved jeg, i stedet for at prøve at gå dybere ned i det.
Der er tale om store interessesammenfald på det her område.
Dengang ordningen blev indført, var der ingen ørelæger, der var involveret i salg af høreapparater, men det er der nu.
Det er et meget svært område at komme ind på, for vi ved jo udmærket godt, at hvis vi siger, at ørelægerne ikke må henvise til egne klinikker – og det må de jo ikke, uden at de kommer med oplysninger og sådan noget – bliver der lavet alle mulige omgåelsesforretninger.
Så derfor kræver det en meget nøje undersøgelse, og jeg er i og for sig glad for, at ministeren antydede, at det vil han gerne, hvis der er nogen, der kommer med nogle oplysninger.
Så må vi tage fat i det, og det skal jeg da gerne medvirke til.
Bertel Haarder (V), 2010-03-04:
Mit indlæg, som jo altså ikke er frit opfundet, men bygger på, som det skal, oplysninger, som jeg har fået i mit ministerium, antydede jo, at der ikke er evidens for de påstande, som fru Lone Dybkjær her kommer med.
Det kan godt være, fru Lone Dybkjær har ret, men når man laver om på reglerne, skal man dog have lidt konkrete begrundelser for det og ikke kun mistanker.
I øvrigt var det jo altså sådan, at før man indførte denne ordning, var der lange ventelister.
Det var en kæmpe fordel, at patienterne i tilfælde af ventelister kunne gå til den private sektor og få opfyldt deres behov der.
Det var en fordel, at Nyrupregeringen gennemførte, at man så at sige kunne tage pengene med sig til den private sektor; det var godt for patienterne.
Hvis der er de problemer, som forslagsstillerne og fru Lone Dybkjær antyder, så lad os få fokus på det, f.eks. i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så skal jeg prøve at efterforske tingene, så godt jeg kan.
Birgitte Josefsen (V), 2010-03-04:
Da det frie valg på høreområdet blev indført i Nyrupregeringens tid, resulterede det i en livskvalitetsforbedring for rigtig mange borgere.
Det var nemlig helt rigtigt set, da Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre valgte at fremsætte lovforslaget og få det vedtaget, for fakta var, at rigtig, rigtig mange borgere med en væsentlig hørenedsættelse måtte vente i årevis for at få løst deres høreproblem
Derfor har det frie valg haft en stor betydning.
Det er et gode for borgerne, at de kan benytte sig af et offentligt tilbud i regionalt regi, og hvis det ikke kan lade sig gøre, fordi ventetiden er for lang, kan de henvende sig på det private område til en privatpraktiserende øre-næse-halslæge eller på en høreklinik.
Det har betydet, at rigtig mange borgere har fået et bedre liv og en væsentlig forbedret livskvalitet.
Det skal vi ikke sætte over styr.
Vi vil i Venstre ikke lægge stemmer til et forslag, der forringer vilkårene for borgere, der har brug for et sundhedstilbud.
Derfor kan jeg allerede nu sige, at vi ikke kan tilslutte os beslutningsforslaget.
Jeg vil også tillade mig at fremføre, at jeg ikke synes, det fremsatte beslutningsforslag bærer præg af, at det vil give en bedre administration i hverken kommuner eller regioner.
Vi vil i Venstre til enhver tid arbejde for borgernes frie valg alle de steder, hvor det kan forbedre forholdene for den enkelte, og vi vil til enhver tid arbejde for, at systemet er befængt med så lidt bureaukrati som muligt.
Derfor siger vi nej tak til det her beslutningsforslag.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-03-04:
Venstres ordfører sagde ligesom ministeren, at det her forslag vil begrænse det frie valg, så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvor kan man i det her forslag se en begrænsning af det frie valg?
Jeg er nødt til at sige, at det faktisk ikke er med i det, jeg har skrevet, men hvor kan Venstre se det?
Birgitte Josefsen (V), 2010-03-04:
Hvis vi skal gennemføre de tre elementer, der er i beslutningsforslaget, er det min vurdering, at vi kommer til at begrænse det frie valg for borgerne.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-03-04:
Det var jo ikke noget svar.
Så spørger jeg igen: Vil Venstres ordfører fortælle os nu, hvor i det her forslag, som er fremsat af SF, er der overhovedet nogen som helst begrænsning af det frie valg?
Jeg synes, det er i orden, at vi er uenige i de her ting, men det med at prøve på at pådutte andre noget andet end det, der står i deres forslag, synes jeg ikke er i orden.
Så jeg vil gerne have at vide, hvor begrænsningen af det frie valg er i det her forslag.
Liselott Blixt (DF), 2010-03-04:
Det, man ønsker fra Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis side, er at stikke folk blår i øjnene.
Man kommer frem med nogle ting, som ikke hører til det, vi skal diskutere i salen.
Men vi kan da godt tale om det, man kalder skattelettelser.
Vi ved jo godt, at det er en skattereform, hvor der kommer flere penge ind i sidste ende, og hvor det bliver dem, der har flest penge, der betaler.
Men det negligerer man hele tiden, for kan man nu fortælle borgerne noget andet, er det det, de kommer til at tro på.
Nej, det er en skattereform, der gør, at de, der har flest penge, kommer til at betale.
Der kommer i sidste ende til at være et overskud på 5,5 mia. kr.
Birgitte Josefsen (V), 2010-03-04:
Da vores ordfører ikke kunne være til stede på nuværende tidspunkt, og det er fru Louise Schack Elholm, så vil jeg fremføre ordførerens tale.
Det er et sympatisk forslag, at fædre får mulighed for at overnatte på sygehuset sammen med den nybagte mor og den lille nye baby.
Det giver en tryghed for den nybagte familie.
Det er mit indtryk, at det er en ret almindelig praksis, at fædre har mulighed for at overnatte.
Jeg er dog betænkelig ved, at det skal være en lovfæstet rettighed.
Det er ikke alle steder, det i dag kan lade sig gøre, at mændene kan overnatte, på grund af eksempelvis de fysiske forhold og fysiske rammer.
At skulle sikre, at sygehusene har de fornødne fysiske rammer på nuværende tidspunkt, ville være ensbetydende med at sige, at så skal vi i gang med massive investeringer i nybyggeri.
Derfor vil vi gerne spørge SF: Hvor skal pengene komme fra?
Og det håber vi så at SF vil komme ind på i deres ordførertale.
Er det eksempelvis cigaretpengene, der skal bruges for 27. gang?
Formålet er godt, men det retfærdiggør ikke den fuldstændige mangel på økonomisk realitetssans, der er i det her forslag.
Penge er altså ikke bare noget, der kommer væltende ned fra himlen.
Det skal vi arbejde os til.
Vi har et stort underskud på de offentlige budgetter på nuværende tidspunkt, så det ville klæde SF at overveje, hvordan man skal finansiere dette flotte løfte.
Venstre og De Konservative har valgt at prioritere sundhedsvæsenet og har derfor iværksat en massiv investering i hele sundhedssektoren i hele regeringsperioden.
Derfor bruges der rigtig mange penge på sundhedsområdet på nuværende tidspunkt.
Men sundhedsvæsenet handler om at gøre folk raske, og derfor vil vi fra Venstres side prioritere de syge frem for de raske, og derfor vil vi ikke prioritere, at fædre skal have en rettighed, som er en lovrettighed, til at være på et sygehus, men vi synes, det er rigtig dejligt at kunne konstatere, at det sker rigtig, rigtig mange steder inden for de muligheder, der eksisterer på nuværende tidspunkt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Jeg ville da umiddelbart tro, at substitutten for Venstres ordfører ville sætte pris på, at man, når man laver sådan et forslag, konfererer med Danske Regioner.
Det gjorde vi også, dengang vi lavede forslaget første gang i 2007.
Det er også derfor, at vi har det her glimrende svar fra hr. Lars Løkke Rasmussen, daværende indenrigs- og sundhedsministeren, som jeg vil gentage:
Vedrørende omkostninger ved overnattende pårørende i forbindelse med fødsel oplyser Danske Regioner, at det ifølge sygehusene er minimalt, hvad det koster ekstra at have pårørende overnattende, fordi de selv skal betale for kost.
Der påløber kun mindre udgifter i form af opredning og vask af sengetøj.
Og så står der længere nede i svaret, som man bare kan gå ind at finde i der her fine nye system: Det fremgår af Danske Regioners udtalelse, at fordelene ved overnatningsmulighed på sygehusene for pårørende til fødende langt overstiger ulemperne.
Hvordan forholder Venstre sig til det i dag?
Birgitte Josefsen (V), 2010-03-04:
Jeg kender ganske udmærket det pågældende svar, men der er meget stor forskel på den mulighed, man giver fædre for at overnatte, og en fuldstændig bunden ret, for det betyder, at man så skal finde overnatningsmuligheder.
I dag er der en fleksibilitet, og der er en forståelse fra forældrenes side, hvis ikke det kan lade sig gøre inden for de eksisterende rammer.
Man finder også nogle ganske fornuftige løsninger.
Men gør vi det nu til en ret, tror jeg også, at man vil have en eller anden forventning om, at det er nogle fine store flotte fysiske rammer, der er til stede, og at der pr. automatik altid er en seng, der er redt op, så fædrene kan overnatte.
Derfor er det nogle helt, helt andre præmisser, der vil blive stillet krav om, såfremt vi gør det til en lovpligtig ret.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører ikke har lyst til at komme ind på det der med pengene, som man pustede sig op over i ordførertalen, fordi det viser sig, at der ikke er noget problem.
Det siger sygehusene selv, fordi de omtaler den her omkostning som minimal.
Så jeg vil gerne lige spørge Venstre, om Venstre kunne tænke sig at svare på det med økonomien i det.
Så kunne jeg da godt tænke mig at høre Venstres holdning til, at Jordemoderforeningen faktisk mener, at det er en utrolig vigtig ret at udstyre forældrene med.
De siger ikke, at det er en vigtig mulighed, men en vigtig ret at udstyre fædre og medforældre med.
Hvad er Venstres kommentar til det?
Birgitte Josefsen (V), 2010-03-04:
Jeg synes da, vi skal spørge Danske Regioner, hvad det her vil koste, såfremt det bliver en ret, fordi så skal man jo gøre plads til, at samtlige fædre kan overnatte i forbindelse med fødsel.
Så står vi altså med et helt andet udgangspunkt end det, der er gældende på nuværende tidspunkt.
Det er jo rigtigt, at det er ganske fornuftigt at være sammen, når nu der er kommet et helt nyt barn i familien, og det bestræber man så også på alle mulige steder, hvor det kan lade sig gøre.
Men der er altså stor forskel på, om det er en mulighed, og om det er en ret.
Julie Skovsby (S), 2010-03-04:
Der er rigtig mange gode grunde til, at den her debat er vigtig.
Der er store gevinster at hente for den enkelte nybagte familie, faderen kommer meget mere på banen fra dag et, og den usikkerhed, der kan ramme nybagte fædre, kan mindskes.
En investering i en nybagt familie er en god investering.
At sikre, at en nybagt familie kommer godt fra start, ved at både mor og far føler sig trygge sammen med den lille ny, er en god investering for vores samfund.
Den begivenhed at blive forældre, når et lille nyt menneske kommer til verden, er en fantastisk oplevelse, og kaster vi et blik tilbage i tiden, vil vi se, at det da også er en begivenhed, hvor de praktiske rammer igennem historien har ændret sig utrolig meget.
I mine bedsteforældres tid kunne det offentlige eller kommunen eksempelvis tilbyde husmoderhjælp, hvor familien i forbindelse med fødslen kunne få hjælp til tøjvask, indkøb og andre huslige gøremål.
I mine forældres tid var man typisk indlagt på sygehuset i 8 dage, og i dag oplever vi, at mor og barn ved et helt ukompliceret fødselsforløb kommer hjem samme dag og altså slet ikke overnatter på sygehuset.
Dengang som nu er der da også rigtig store regionale forskelle i det tilbud, som nybagte familier får.
Det skyldes hovedsagelig, at vi har et kommunalt selvstyre, hvor politikere i kommuner og i regioner er med til at bestemme og indrette forholdene omkring et barns fødsel.
I Odense, hvor jeg kommer fra, er det sådan, at førstegangsfødende, der føder ukompliceret, vil blive tilbudt barsel i op til 2 døgn på Vuggen på OUH's patienthospital, og her kan faren eller en anden pårørende bo på et værelse sammen med mor og barn.
Flergangsfødende, der føder ukompliceret, vil blive udskrevet sammen med barnet direkte fra fødeafsnittet, og ved komplicerede fødsler og graviditet vil mor og barn blive tilbudt barselophold på hospitalet.
I de to sidstnævnte situationer vil faren eller en anden pårørende altså ikke blive tilbudt at overnatte sammen med mor og barn.
Disse stuer giver desværre ikke særlig optimale forhold for især forældre til et for tidligt født barn eller for den lille ny, som det hele jo handler om.
I disse år og i årene fremover skal der planlægges og bygges helt nye supersygehuse forskellige steder i landet; bl.a. skal der bygges et nyt universitetshospital i Odense.
Og her er den debat, som SF i dag rejser, yderst relevant.
Vi skal tænke ny viden om far, mor og barn-relationen ind i det nye sygehusbyggeri, og vi skal skabe nogle hospitalsstuer, som er langt bedre til at opfylde de nybagte forældres behov, end de næsten 100 år gamle bygninger kan.
Der er også andre steder, hvor vi kan se, at vores hospitalsbygninger ikke lever op til nutidens ønsker og behov.
Enkeltmandsstuer til medicinske patienter, tomandsstuer til psykiatriske patienter – blot for at nævne nogle stykker – har længe været et ønske fra Socialdemokraternes side, for ikke at tale om pladsen i venteværelset til det stigende antal ambulante patienter, der kommer i vores sundhedsvæsen – det er også et problem.
Liselott Blixt (DF), 2010-03-04:
Det her forslag er en genfremsættelse, og som udgangspunkt er det et tiltalende forslag, men spørgsmålet er, om det er nødvendigt at lovgive for at sikre fædre overnatningsmuligheder på sygehuse.
Det er vores opfattelse, at der i dag er en meget forskellig praksis på de enkelte sygehuse, så i grunden ved vi ikke, hvor stort problemet er, da man de fleste steder kan finde ud af det.
Tværtimod er det ofte sådan, at barselstuerne, der er beregnet til moder, barn, mand og eventuelle andre børn, kun bliver benyttet af moderen.
Selvfølgelig er det svært, hvis der er komplikationer, hvor det ofte er sådan, at manden ikke kan følge med ligesom på Rigshospitalet, men nu er det altså den syge, man må tage hensyn til i den situation, og man har ikke de ressourcer alle steder.
Nogle sygehuse har familierum, andre har patienthoteller, og andre laver en simpel opredning.
Det gælder om, at familien kan være så selvhjulpen som muligt, og derfor er der mange steder disse rum, hvor man kan være en enkelt dag eller to med mulighed for at tilkalde hjælp, men ellers passer man bare sig selv.
Heldigvis sker de fleste fødsler uden komplikationer, og mor, far og barn kan være sammen, hvis de vælger det.
Hvordan skulle det også foregå på en flersengsstue?
Her er der i forvejen mange gange for mange forstyrrende elementer for patienterne.
Har man problemer med amningen, eller får barnet gulsot, vil det være meget generende, at der er flere personer på stuen.
Vi slås i forvejen med pårørende, som opholder sig hele dagen hos moderen.
Det er forståeligt, men vi bliver nødt til at have forståelse for hinanden, og så længe der ikke er problemer med barnet, kan jeg ikke se, at der skal lovgives om plads til faderen også.
Vi står i en situation, hvor sundhedsområdet er sat højt på dagsordenen.
Skulle vi nu til at bygge efter, at der var garanteret plads til en far, så ville der måske blive slækket på lokaler til skyllerum eller til andre birum, som er vigtige.
Eller hvad med andre afdelinger?
Når man har en syg slægtning liggende, hvis man har en mor, en far eller et barn, der er meget syg, terminal patient, medicinsk patient med mange smerter, burde man så ikke have det samme tilbud?
Ville det ikke være lige så effektivt?
Kunne vi ikke måle de samme ting?
Som der var en ordfører, der sagde.
Nej, vi mener i Dansk Folkeparti, at man sagtens kan finde ud af det på afdelingerne.
Der skal ikke være et lovkrav, men en mulighed, hvor det kan lade sig gøre.
Så Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig forslaget.
Vivi Kier (KF), 2010-03-04:
Som andre før mig har sagt, er det jo en fuldstændig genfremsættelse af et forslag, vi tidligere har diskuteret, og derfor kan jeg heller ikke finde på så mange nye ord at sige end dem, jeg sagde sidst.
På rigtig mange af landets fødeafdelinger er det i dag ofte muligt, at barnets far eller en medforældre overnatter, hvis det ønskes.
På nogle hospitaler er der også oprettet patienthoteller, hvor nybagte forældre kan overnatte sammen.
Vi kan fra konservativ side ikke støtte det her beslutningsforslag, der ønsker at gøre det til en pligt for det enkelte fødested nu at tilbyde overnatning for far eller medforælder.
Det er en pligt, der for mig at se vil kunne medføre, at en far faktisk kan ende med at optage en egentlig sengeplads og dermed mindske sygehuskapaciteten, og det er en pligt, som samtidig vil pålægge regionerne at etablere eller udvide en særlig kapacitet for ikkesyge mennesker.
Alle de her tiltag kommer forud for et beslutningsforslag, hvis sigte alene er at højne serviceniveauet for nybagte fædre eller medforældre.
Jeg må så sige, at det kan undre mig meget, at SF vil indføre en ny lov, for det er SF, som gang på gang står her i salen og klandrer os andre for, at vi laver unødvendig lovgivning.
Det her er faktisk en opgave, som ligger i regionerne og kommunerne, og jeg tror på selvstyret, og vi kan se, at det faktisk fungerer.
Så vi afviser at skulle gå ind og lovregulere på det her område.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Selv om det er sent på aftenen, har jeg jo glædet mig til at høre, hvad Dansk Folkeparti mente om det her forslag, for i tirsdags var det usmageligt og urealistisk, og nu siger Dansk Folkeparti, at det er tiltalende.
Det er lidt svært at finde ud af, hvad der er op og ned.
Men jeg er simpelt hen nødt til at spørge Dansk Folkeparti: Påvirker det ikke, når Danske Regioner siger, at fordelene ved overnatningsmuligheder på sygehusene for pårørende til fødende langt overstiger ulemperne, og det påstås, at det kan betyde behov for flere plejenormeringer, hvis det ikke er muligt, at pårørende indlægges sammen med kvinden?
Og påvirker det ikke også, at Jordemoderforeningen faktisk synes, at fædre og medforældre skal udstyres med en ret til i hvert fald det første døgn at være sammen med den fødende og barnet?
Liselott Blixt (DF), 2010-03-04:
Først og fremmest om forvirringen: Der var sket en fejl i vores pressemeddelelse, og jeg tager skylden på mine skuldre.
Jeg anede jo også, at det ville komme op i dag, og jeg tager det gerne på mig.
Der er sket en fejl et sted på vejen fra mine synspunkter og ud til pressen.
Det usmagelige var, at vi i øjeblikket ved, at vi har nogle ressourcer, der skal bruges, og dem vil vi gerne bruge på at få folk gjort raske.
Vi ved, vi har ventelister, vi ved, vi har nogle ting, der skal gøres i sundhedsvæsenet.
Det vil vi hellere bruge dem til end til det her.
Det er også tiltalende, for det er da tiltalende, at man vil gøre noget for patienterne, men det kunne lige så godt være den kræftsyge, der skulle have lov til at have en pårørende liggende.
Om det påvirker, at regionerne siger, at det ikke koster noget, jo, det påvirker så meget, at det undrer mig, at regionerne så ikke går ud og gør det selv.
De har faktisk ansvaret for sygehusene derude.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Det kan også godt undre mig.
Det må jeg indrømme.
Der er vi da i hvert fald enige.
Jeg kan ikke rigtig finde ud af, hvad det er Dansk Folkeparti mener med den der økonomi.
Ordføreren er inde på, at der er meget knappe ressourcer i sygehusvæsenet, at man skal spare, og at man har sat mange penge til – sådan udtrykte ordføreren det.
Kunne det her hænge sammen med, at regeringens politik på det økonomiske område har været temmelig uansvarlig?
Der er simpelt hen ikke råd til de her ting, fordi man har ødslet pengene væk på skattelettelser.
Kunne man forestille sig, at det også er derfor, fru Colette Brix skriver i sin pressemeddelelse, at der skal skæres ned og spinkes og spares alle steder?
Liselott Blixt (DF), 2010-03-04:
Først og fremmest hedder jeg fru Liselott Blixt.
Jeg glæder mig meget over, at man bringer økonomien på banen, for så kan jeg nemlig også retfærdiggøre det ved at sige, at der aldrig er blevet brugt så mange penge, som der bliver i sundhedsvæsenet i dag.
Der er sat 21 mia. kr. af siden 2001, og i år alene er der blevet sat 1,8 mia. kr. af.
Så hvis man siger, at der ikke bliver sat penge af, er det løgn.
Det er lige præcis det område, man har sagt at man ikke vil spare på.
Vi ved, at ressourcerne er knappe, fordi der er finanskrise.
Jeg ved ikke, om det er gået op for ordføreren, at der faktisk er nogle lande, der er gået bankerot.
Der er faktisk mange lande, der ikke engang har penge til at købe medicin, f.eks. Grækenland.
Der har vi faktisk holdt den meget godt i Danmark, fordi vi har haft forstand på at sætte økonomien på dagsordenen.
Julie Skovsby (S), 2010-03-04:
Jeg tænker, at nogle måske kan blive en smule forvirret over, hvad debatten fra i tirsdags egentlig handlede om.
Det handlede om, at Dansk Folkeparti sendte en pressemeddelelse ud om det her forslag, hvor de afviste det osv., og så trak de pressemeddelelsen tilbage.
Det gjorde de, fordi der ifølge Dansk Folkeparti i pressemeddelelsen var ukorrekte formuleringer om besparelser.
Når jeg læser pressemeddelelsen, er det eneste, jeg kan se af oplysninger om besparelser følgende: i en tid med besparelser på andre og mere vitale områder – det er det ene.
Og så det andet: i dagens Danmark, hvor sygehusene skal skære ned og spare alle steder.
Er det virkelig rigtigt, at det, der står i de to citater, er det, Dansk Folkeparti mener er helt ukorrekt?
Liselott Blixt (DF), 2010-03-04:
Det glæder mig igen at kunne få de her spørgsmål.
Jeg har gået hele dagen og tænkt på, hvor mange der ville stille mig spørgsmål om den pressemeddelelse, der blev trukket tilbage.
Kan man ikke få opmærksomhed på det ene, kan man jo på det andet.
Det sjove er, at vi her har et forslag om, at vi skal give penge til nogle raske forældre, og det, man bruger tiden på i salen, er at diskutere en pressemeddelelse med fejl i.
Det er da bekymrende for dansk politik.
Julie Skovsby (S), 2010-03-04:
Årsagen til, at jeg synes, det her er meget, meget alvorligt, er, at den her pressemeddelelse viser, at Dansk Folkeparti udmærket godt er klar over, at de ufinansierede skattelettelser, som man bl.a. har været med til at give – de 465.000 kr., man eksempelvis giver til en bankdirektør – er med til, at der vil komme besparelser i kommunerne og regionerne.
Vil Dansk Folkeparti virkelig påstå, at nulvækst ikke vil føre til nogen som helst besparelser i den offentlige service?