runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-02-26:
Der er ingen tvivl om, at det allerbedste for mennesker er at være en del af et fællesskab.
Det allerbedste er at have mulighed for at deltage i et arbejdsfællesskab sammen med andre.
Det er det, man har det bedst af, og familien får det også bedst af, at forældrene faktisk deltager i et fællesskab.
Derfor må opgaven jo være at se, hvad vi kan gøre for at få mennesker ud og deltage i et fællesskab.
Det, vi kan gøre, er at prøve at sikre, at der er de fællesskaber, og at de vil lukke disse mennesker ind, og vi kan prøve at se, om de har kræfterne til det.
Man får ikke kræfter til at komme ud og være opsøgende i forhold til andre mennesker, til at få et arbejde eller en uddannelse, hvis man ikke har råd til at betale sin husleje, hvis man ikke har råd til at købe mad til sine børn.
Det er meget, meget simpelt, og derfor mener jeg, at beskæftigelsesministeren enten taler imod bedre vidende eller simpelt hen ikke vil forstå, at man ikke får overskud til at deltage sammen med andre, hvis man lever i dyb, dyb fattigdom.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-26:
Under min ordførertale spurgte jeg ministeren, hvordan han forholder sig til spørgsmålet om, at vi her i landet ønsker at fremme integrationen, at vi ønsker, at folk, der kommer her til landet, bliver en større del af vores samfund.
Når man samtidig kigger på SFI-rapporten, kan man jo se, at langt, langt de fleste mennesker, der bliver ramt af den her regel, både af 300-timers-reglen og også af 450-timers-reglen, jo er folk, der kommer fra andre lande.
Det er ikke danskere, det er nogle, der kommer hertil og som ministeren forhåbentlig er enig i skal være en del af samfundet, altså integreres på lige fod med alle andre.
Hvordan tror ministeren at det kan lade sig gøre, når man så samtidig tager pengene fra folk?
Vi er i en situation, hvor der er stor ledighed, og der ikke er mulighed for beskæftigelse.
Hvordan skulle de mennesker kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet, og hvordan forestiller ministeren sig så, at de også kan blive integreret og en del af samfundet?
Kristian Jensen (V), 2009-02-26:
Det er de forhandlinger, hvor man i går klokken ca. 10.45 på TV 2 News kunne se en undertekst, der hed: S og SF forlader skatteforhandlingerne.
Det er dem, der så ikke har forladt skatteforhandlingerne, der forhandler videre.
Det første ville jeg heller ikke have kunnet klare; dertil rækker mine sprogkundskaber ikke, men de rækker langt nok til at sige tak for den brede opbakning, der har været bag lovforslaget her.
Jeg skal nok lade være med at problematisere eller skabe polemik omkring de igangværende danske skatteforhandlinger, men blot sige, at jeg ville ønske, at jeg kunne nøjes med at bruge den tid, jeg har brugt på den franske skatteaftale, i forbindelse med forhandlingerne om den danske.
Selv om jeg tilkendegav et ønske om ikke at skabe polemik, så kan jeg se, at det har jeg måske alligevel gjort.
Jeg er glad for opbakningen til det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Vi støtter forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-02-26:
Jeg har ganske overhørt den konservative ordførers tale.
Jeg vil kun sige helt kort, at Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget, som fylder nogle huller ud efter opsigelsen af dobbeltbeskatningsaftalen.
Jesper Petersen (SF), 2009-02-26:
Det var med SF's opbakning, at Folketinget lod skatteministeren opsige dobbeltbeskatningsaftalerne med Spanien og Frankrig sidste år.
Det er ikke en rimelig ordning, at nogen får fradrag i deres danske skat, mens de sparer op, og så får udbetalt pengene i Frankrig til en væsentlig lavere beskatning dér.
Det koster den danske fælles kasse penge, der så må dækkes ind af alle andre skatteydere, som bliver under nordiske himmelstrøg.
Det er der så blevet brugt en masse tid på siden, og som den socialdemokratiske ordfører bemærkede, væsentlig mere tid, end der er afsat til skatteforhandlingerne.
Men det er klart, at opsigelsen af aftalen også har haft mærkbare konsekvenser for de borgere, der bliver berørt.
Jeg tror, alle skatteordførere har mærket det - også i deres postkasse.
Forudsætninger for planer eller ideer om fremtiden har ændret sig for mange mennesker.
Med det her forslag får vi så taget hånd om nogle af de problemer, som opsigelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomsten har skabt, og vi kan fjerne en af de særlige overgangsregler, der var indført for tjenestemandspensioner udbetalt i Frankrig, fordi franskmændene altså har ændret deres lovgivning på det her punkt.
Også selskaber har været i klemme, hvad der også har været en del skriveri om i pressen, og det problem mildnes også nu.
Vi ser loven og det, at vi kan lave den, som et udtryk for, at der er skred i forhandlingerne, og at Danmark på den her måde viser vilje til forhandlinger, men altså også i forhold til den tidligere situation har fået klare forbedringer og indrømmelser fra Frankrig.
Jeg har forstået på ministeren, at der sker fremskridt i forhold til en ny aftale med Frankrig.
Vi er klar over, at der er en usikker situation for mange, og jo hurtigere vi får Frankrig til at indgå en aftale, der er ret og rimelig, jo bedre.
Så vi er positive over for forslaget, og anser det for et skridt på vejen imod at få forhandlet en ny og rimelig dobbeltbeskatningsaftale med Frankrig og Spanien på plads.
Mikkel Dencker (DF), 2009-02-26:
Jeg skal ikke bruge for meget af Tingets tid på at gennemgå, hvad lovforslaget her egentlig handler om, for
Så jeg skal sige, at i Dansk Folkeparti har vi selvfølgelig sympati for, at der er en lille, meget afgrænset gruppe personer, som vi hjælper med det her lovforslag, nemlig dem, som er kommet i klemme, ved at den dansk-franske dobbeltbeskatningsaftale fra 1957 er blevet opsagt.
Vi håber selvfølgelig også, at der snarest muligt kan indgås en ny og rimelig aftale mellem de to lande, så forholdene også på det skattemæssige plan mellem Danmark og Frankrig kan blive normaliseret igen, og så der ikke er brug for at vedtage den her form for små særlove for at redde en lille gruppe personer.
Men jeg skal selvfølgelig sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2009-02-26:
Se, det er rigtigt, at vi i juni 2008 gav skatteministeren bemyndigelse til at ophæve den dobbeltbeskatningsoverenskomst, som Danmark havde med Frankrig og Spanien.
Det gjorde vi, fordi vi ikke synes, det er rimeligt, at man får skattefradrag i Danmark for sine pensionsindbetalinger og derefter kan tage sin pension til et andet land og så i øvrigt blive næsten skattefritaget.
Det synes vi ikke er rimeligt, og derfor er det rimeligt, at vi opsagde de meget gamle aftaler, der lå med Frankrig og Spanien; nogle af dem var tilbage fra 1957.
Det er godt.
Så har vi haft en forhandling i gang, eller Skatteministeriet har.
Sådan er det måske at forhandle med franskmænd.
Ministeren, har jeg forstået, har investeret meget tid i det.
Der er forhandlinger frem og tilbage: Kunne man ikke det, og kunne man ikke det andet?
Nogle gange kunne man jo ønske, at skatteministeren havde brugt lige så meget tid til at forhandle en dansk skatteaftale og en dansk skattereform igennem, men det forstår jeg at skatteministeren så ikke har den fornødne tålmodighed til.
Så kan vi da glæde os over, at ministeren har den tålmodighed, når det kommer til Frankrig.
Det er åbenbart vigtigere, men sådan er der jo så meget.
Se, den ændring til det lovforslag, vi behandlede i juni 2008, er den ændring, der foreslås nu.
Den vedrører to særskilte område.
Det ene er, at Frankrig nu har givet sig - forhåbentlig som et resultat af forhandlingerne - på det område, der handler om dobbeltbeskatning af danske tjenestemandspensioner.
Vi var i en situation, hvor danske tjenestemænd kunne risikere at betale skat af deres pension både i Danmark og i Frankrig.
Så da vi lavede aftalen i juni 2008, var vi nødt til i Danmark at sige: Jamen så afstår vi fra den beskatning, så de her tjenestemænd selvfølgelig ikke skal dobbeltbeskattes.
Den del har Frankrig nu afstået fra, så vi kan beskatte tjenestemandspensioner i Danmark - det giver et provenu.
Samtidig har vi så erkendt siden juni 2008, at der er nogle franskmænd i Danmark - ikke så mange - der tidligere var skattefritaget efter helt normale internationale regler, som nu kom til at betale skat.
Og det er i virkeligheden urimeligt, for deres løn var baseret på den her skattefritagelse.
Det er ikke mange, vi snakker om, og selvfølgelig skal de ikke komme i klemme i den her situation, fordi Danmark har ønsket at opsige den gamle dobbeltbeskatningsoverenskomst med Frankrig.
Og det er det, lovforslaget nu lægger op til, nemlig at denne gruppe mennesker friholdes for de ulemper, der kommer.
Det kan vi også støtte.
Så samlet set kan Socialdemokraterne støtte det her lovforslag.
Det beklager vi, men vi kan godt støtte det her lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-26:
Tak for det.
Som titlen fortæller, er det en ændring af den lov, der gav bemyndigelse til at opsige dobbeltbeskatningsaftalen mellem Danmark og henholdsvis Frankrig og Spanien.
I Venstre er vi glade for, at der, siden sidst det her blev diskuteret, er kommet i hvert fald dele af en aftale på plads med Frankrig i relation til dobbeltbeskatning, som løser nogle af problemerne.
Derfor er vi også glade for de to hovedpunkter i lovforslaget, nemlig at man fortsætter den hidtidige danske skattefritagelse for løn og tjenestemandspensioner, som franskmænd boende her i landet modtager fra franske statsinstitutioner - det er § 6 i lovforslaget - og at man ophæver reglen om nedsættelse af dansk beskatning af tjenestemandspensioner, som bliver betalt til personer, som allerede er flyttet til Frankrig.
Der er ligeledes diskuteret ændringer i en række andre regler.
Så man har fra fransk side udvist fleksibilitet.
Det samme skal vi selvfølgelig gøre fra dansk side, og det imødekommer det her lovforslag.
Der er altså tale om et fornuftigt og afbalanceret lovforslag, som ændrer den oprindelige lov om opsigelse.
Derfor bakker Venstre fuldt op om lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-26:
Hr. Morten Østergaard laver det samme fupnummer, hver gang vi diskuterer den her regel.
Han fremstiller det, som om disse mennesker har været inde på arbejdsmarkedet, og at vi har jaget dem ud af arbejdsmarkedet.
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at sandheden er, at de mennesker aldrig har været i nærheden af arbejdsmarkedet, og derfor er det forkert, når hr. Morten Østergaard siger, at vi har jaget nogle hjem, for de har aldrig været der. Det, vi har opnået med denne regel, er, at en tredjedel er kommet i arbejde.
Der er nogle, der har gjort op med sig selv, at de ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet og derfor er hjemmegående - det respekterer jeg, det er jo den enkelte families egen beslutning at gøre det - og så er der en tredje gruppe, som kommunerne arbejder utrætteligt for at hjælpe.
Men det lille fupnummer, at vi skulle jage nogle ud af arbejdsmarkedet, tror jeg hr. Morten Østergaard skal stoppe med, for de har aldrig været på arbejdsmarkedet.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-26:
Det er da helt kanon, at en tredjedel af dem, der har mistet kontanthjælpen, er blevet hjemmegående og udstødt fra arbejdsmarkedet.
Nu skal de ikke engang stå til rådighed længere.
Det er da fuldstændig absurd at have en beskæftigelsesminister, der kan stå og sige, at han jubler, hver gang folk bliver hjemmegående.
Vi skal have folk ind på arbejdsmarkedet, vi skal have folk i beskæftigelse, vi skal da ikke har dem hjem til kødgryderne.
Det er da en underlig tilgang til arbejdet som beskæftigelsesminister.
Med hensyn til at der kun er godt at sige om reglen, synes jeg, det er meget flot, og derfor vil jeg bare spørge: Hvad glæder egentlig beskæftigelsesministeren mest?
Er det, at 20 pct. af dem, der har mistet kontanthjælpen som følge af de her regler, ikke har kunnet betale husleje, eller er det, at halvdelen af dem har været nødt til at låne penge af familie og venner?
Hvad er på toppen af ministerens liste over gode ting som følge af 300-timers-reglen?
Er det manglende huslejeindbetaling eller behovet for, at man går til familie eller venner eller sidegadevekselerere for at få tingene til at hænge sammen?
Line Barfod (EL), 2009-02-26:
Danmark og resten af verden står midt i en af de alvorligste kriser nogen sinde.
Der har været en enorm grådighed, og det, man forsøger at gøre lige nu, er, at man deler milliarder ud til de grådige spekulanter og bankdirektører i håb om, at de så vil gøre noget for andre.
Men at tage fat på de alvorlige problemer i samfundet synes regeringen ikke at der er behov for.
Ikke noget med at få gang i beskæftigelsen, ikke gøre noget med alle dem, der er på vej ud i fattigdom.
Hvad kaster regeringen sig i stedet over?
Regeringen kaster sig over, hvordan vi kan få endnu flere ud i fattigdom.
Når vi nu kan se, at mange tusinde mennesker er ved at blive fyret, der bliver en enorm mangel på arbejde, masser af mennesker, der er fuldt klare og arbejdsmarkedsparate, der har gode uddannelser, bliver fyret, hvad er det så, regeringen gør?
Det er ikke at få dem i arbejde, det er ikke at prøve at se, hvordan man hjælper til, så de ikke kommer ud i en social nedtur.
Nej, den siger: De, der i forvejen har det allersværest i samfundet, må vi hellere gøre det endnu sværere for.
Der må vi hellere skabe endnu større fattigdom.
Når vi taler om det sociale område - det er der jo nogle af os der gør; selv om regeringen har afskaffet både socialminister, socialpolitik og socialhjælp, er der nogle, der stadig væk insisterer på at diskutere det - diskuterer vi en del om de udsatte børn, diskuterer nogle af de sager, der en gang imellem kommer op i medierne, og vi ved jo faktisk godt, at fattigdom fører til, at mange børn bliver meget mere udsatte.
Vi ved godt, hvilke problemer der kommer ud af fattigdom.
Men hvad er det, regeringen selv gør?
Regeringen er med til at sikre, at vi får mange flere af de her problemer i fremtiden ved at skabe endnu mere fattigdom, som man gør med det her forslag.
Men regeringen tør ikke tage ansvar for noget som helst.
Hver eneste gang, man spørger regeringen om, hvem der har ansvar for et område, får vi at vide, at det har hele regeringen samlet.
Der er ikke nogen enkeltpersoner i regeringen, der har ansvar for noget som helst, og dermed er der ingen, der har ansvar.
Senest har jeg fået at vide af statsministeren, at der er ingen minister, der har ansvar for de fattige børn i Danmark.
Jeg synes, at det er ret uhyggeligt, at vi i stedet for at diskutere, hvordan vi afskaffer fattigdom i Danmark, hvordan vi sikrer, at der ikke er børn, der kommer ud i de her alvorlige problemer, så nu står og diskuterer et lovforslag, som vi ved sender mange flere mennesker ud i fattigdom, som vi ved betyder, at mange flere børn kommer til at få meget store problemer, og at vi dermed også risikerer at få langt større problemer både med misbrug, med kriminalitet og meget andet i de kommende år.
Det er den stik modsatte udvikling af det, vi egentlig har behov for, og jeg synes, at det ville klæde regeringen, hvis man så i hvert fald tog ansvar for, at det er det, man er i gang med.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Jeg synes, det er rimeligt at sige, at hvis man skal have ret til det sociale system, skal man også være klar til at yde en indsats ved enten at tage et arbejde eller ved at gå i gang med en uddannelse.
Går man i gang med en uddannelse, hvor man kan få SU, er man jo fritaget fra reglerne.
Så det drejer sig om, at de, der kommer til Danmark og vil yde en indsats for landet, enten går i gang med at tage en uddannelse, som de kan bruge her i Danmark, eller tager et af de job, som er ledige.
Vi ved godt, at der lige nu og her sker stor en stigning i arbejdsløsheden.
Det er så det.
Men det vender jo igen.
Den her nedtur bliver ikke ved i evig tid.
Den vender altså på et tidspunkt, og så bliver det noget nemmere igen at få job.
Men der er stadig væk mange småjob, som man godt kan tage.
Det kan være 1 time om ugen eller 2 timer om ugen.
Line Barfod (EL), 2009-02-26:
Det er jo ærlig snak at sige, at det her er betalingen for, at man ikke kunne gøre så meget ved EF-Domstolens afgørelse i den såkaldte Metocksag, og at der derfor er endnu flere mennesker, der skal sendes ud i yderligere fattigdom.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er en højst besynderlig form for studehandel at sige: Vi stemmer for finansloven, men der er lige en tuneser, der skal spærres inde.
Derfor er der altså en masse mennesker, der skal sendes ud i fattigdom.
Der er børn, der måske i flere år kommer til at leve i fattigdom som betaling for, at Dansk Folkeparti ville stemme for en finanslov.
Synes hr. Bent Bøgsted selv, at det er en rimelig måde at føre politik på, at man siger: For at vi stemmer for finansloven, vil vi gerne sende nogle mennesker ud i fattigdom og have, at nogle børn skal leve i fattigdom?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Det, hr. Morten Østergaard siger, er jo netop et bevis på, at vi ikke forskelsbehandler.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-26:
Jeg forstår, at der ikke er nogen speciel anledning til det her med 450 timer i stedet for 300 timer.
Hvis man syntes, det skulle være 450 timer, kunne man jo have indført det fra starten.
Målsætningen må jo være, at man ligesom gerne vil styrke den her udvikling, hvor flere og flere bliver sat ud af deres egen bolig, fordi de ikke har råd til at betale husleje.
Det er vel også derfor, at man så udvider målgruppen, for jeg kan huske dengang, forhandlingerne pågik.
Der var det jo meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at man havde nogle tal, der viste, at hvis man lavede det her med, at det var ægtefæller, hvor begge var på kontanthjælp, så ramte det primært indvandrerfamilier.
Og det kunne man så leve med ud fra den argumentation, som hr. Bent Bøgsted har.
Men nu, hvor det ligesom er alle fattige familier, altså alle dem, hvor bare en af ægtefællerne er på kontanthjælp, kommer det til at ramme en langt bredere kreds.
Er der noget, hr. Bent Bøgsted har overset der?
For vi er med det forslag, der er lavet her, langt ude over bare indvandrere, som hr. Bent Bøgsted måske er ligeglad med.
Det er jo en kæmpe udvidelse af målgruppen, et kæmpe hul i det sociale sikkerhedsnet i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Jamen det er jo lige så meget for, at det ikke skal være attraktivt at komme til Danmark af økonomiske årsager.
Hvis man kommer til Danmark som flygtning eller indvandrer, er det, fordi man gerne vil yde en indsats for Danmark.
Så kigger man ikke på de sociale systemer; det er ikke derfor, man kommer til Danmark.
Det er, fordi man ikke kan være i det land, man kommer fra.
Det er så rigtigt nok, at der er kommet mange herop af en eller anden årsag.
Det er ikke, fordi de ikke kan være i det land, de er kommet fra.
Det vil sige, at der så må være andre årsager til, at de kommer herop hvis ikke de vil ud på arbejdsmarkedet, vel at mærke.
Vi har ikke noget imod indvandrere og flygtninge, der kommer herop, hvis de er på arbejdsmarkedet og tilpasser sig det danske system.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-26:
Det er så ikke rigtigt, for de, der er i matchgruppe 4, er jo pr. definition ikke arbejdsmarkedsparate; det er jo derfor, de er i matchgruppe 4.
Så derfor er det jo simpelt hen forkert.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med, hvorfor det skal være en 450-timers-regel; hr. Bent Bøgsted var lige inde på det.
Altså, det blev jo indført som en 300-timers-regel, og hvis man gerne vil have, at folk holder op med at betale husleje eller kommer hjem til kødgryderne, hvad en tredjedel af dem, der har fået frakendt hjælpen, gør, så virker 300-timers reglen jo helt efter hensigten.
Det, jeg ikke forstår, er, hvorfor det skal være en 450-timers-regel.
Jeg kan forstå, at det er noget med, at man er utilfreds med en EU-dom.
Jeg kan bare ikke helt forstå, hvorfor landets kontanthjælpsmodtagere skal bære straffen for det.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Jamen Dansk Folkeparti kan da ikke finde på at komme med et forslag, der stiller de her krav til f.eks. dagpengemodtagere, som hr. Thomas Adelskov er inde på.
Men det kan da godt være, at Socialdemokratiet kan finde på det på et eller andet tidspunkt.
Det skal jeg ikke kunne sige noget om.
Jeg tror egentlig ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at kontanthjælpsmodtagere vil snyde på det her område.
Det tror jeg egentlig ikke jeg nogen sinde har sagt.
Så skal man selvfølgelig tilbage og kigge i alt, hvad man tidligere har sagt, men så vidt jeg husker, har jeg ikke sagt det.
Der er altså også undtagelser, som hr. Thomas Adelskov siger, hvis der er nogen, der ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Hvis de er syge og ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet, er de jo ikke omfattet af 450-timers-reglen.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-26:
Nu er det jo Socialdemokraternes politik, at man skal give de ledige et arbejde, så de kan komme i beskæftigelse, eller at man skal give dem noget opkvalificering, noget uddannelse eller nogle aktiveringstilbud, sådan at de kan blive parate til at komme ud at arbejde.
Det synes vi også man skulle gøre i stedet for at have den her 300-timers-regel.
Men jeg hørte ikke en argumentation for, hvorfor Dansk Folkeparti synes, at det er i orden, at man til kontanthjælpsmodtagere siger, at de skal arbejde for at få kontanthjælp, men at man ikke siger det samme til dagpengemodtagere.
Jeg hørte bare, at ordføreren sagde nej.
Jeg er sådan set enig i, at man ikke skal stille det krav til dagpengemodtagere.
Det kunne vi aldrig finde på at gøre fra Socialdemokraternes side.
Men hvad angår den holdning, som Dansk Folkeparti lægger for dagen, om, at hvis man er kontanthjælpsmodtager, er man nok en snydepels, så prøver man nok at snyde systemet, vil jeg sige, at jeg bare skal minde ordføreren om, at den største gruppe af dem, som bliver ramt af 300-timers-reglen, og nu af 450-timers-reglen, faktisk er mennesker, som er visiteret til matchgruppe 4.
Om dem kan vi sige, at de er så langt fra arbejdsmarkedet, at de ikke er i stand til at varetage et fuldtidsjob, altså er man ikke i stand til at finde et fuldtidsjob til dem.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-26:
Nej, det kan man ikke, og vi skal også lige huske på, at dengang 300-timers-reglen blev indført, var det ikke Dansk Folkepartis forslag, det var Socialdemokraternes forslag.
At Socialdemokratiet så sprang fra forhandlingerne, og at vi så var så letsindige at lade det stå, som Socialdemokraterne havde fået med, skal jeg beklage.
Men det var ikke Dansk Folkepartis forslag dengang, det var Socialdemokraternes forslag.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-26:
Der er jo ikke nogen tvivl om, her og ved de tidligere debatter om de her regler, at det her har stor støtte i Dansk Folkeparti.
Det får mig lidt til at overveje, om Dansk Folkeparti går med tanker om at indføre noget tilsvarende i andre sammenhænge.
Selv om ledigheden selvfølgelig generelt er stigende, går Dansk Folkeparti så også med overvejelser om at stille et sådant beskæftigelseskrav til f.eks. de dagpengeforsikrede?
Nu har man lavet en aftale med regeringen om at give kommunerne hele ansvaret for beskæftigelsespolitikken, og der kan vi jo se, at flere og flere love bliver kørt sammen.
Så kunne man forestille sig, at det var sådan, at Dansk Folkeparti også her ville komme med forslag om, at hvis man er dagpengeforsikret, skal man for at kunne få sine dagpenge også være ude at arbejde en vis del af tiden?