runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-04-09:
For det første tror jeg lige, det er vigtigt at huske hinanden på, at mange af de kriminelle eller potentielt kriminelle udlændinge, der sidder i danske fængsler, er varetægtsfængslede.
Varetægtsfængslede kan vi jo ikke hjemsende, for varetægtsfængslede venter på, at der afsiges dom i deres sag i Danmark.
Så den gruppe, som er den store gruppe, skal ligesom tages ud af regnestykket.
For det andet tror jeg på, at det er den europæiske vej, vi skal gå.
Jeg ser meget gerne, at vi får strengere, strammere regler på europæisk plan, men jeg vælger også at anskue det på den måde, at forudsætningen for, at vi kan få det, er, at vi kommer af med vores forhold.
Vi kan godt stå i Danmark og sige: Hvis der kommer borgere fra det ene eller andet EU-land og begår kriminalitet i Danmark, skal de tilbage.
Det er også min holdning.
Men hvis det skal lykkes, er det den europæiske vej, vi skal gå.
Det vil sige, at vi skal holde ordentlig kontakt til de pågældende lande, men vi skal også sørge for, at EU-reglerne bliver bedre.
Deri er vi ikke uenige.
Det et spørgsmål om, hvordan og hvornår vi gør det her på den rette måde.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-04-09:
Jo, men den europæiske vej er den, der er gået ad, og det betyder, at vi må konstatere, at vi i Danmark med ministerens egne ord har et problem, der er for stort, på det her område.
Derfor er sagen jo, at vi så må prøve at gå så langt som overhovedet muligt og tænke anderledes end bare at læne os op af at ville gå den europæiske vej, som bevirker, at man altså sidder i danske fængsler og måske endda synes, det er et fantastisk godt ophold, man har i Danmark, hvilket er aldeles utilfredsstillende.
Der er blevet gjort for lidt, for ellers havde vi ikke haft de her tal, og derfor er det jo stadigvæk et åbenlyst problem for os alle.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-09:
Jamen problemet kan ikke diskuteres – jo altså, det kan godt diskuteres, men det, at der er et problem, kan ikke diskuteres.
For det er et problem.
Det er et problem, at vi oplever, at der er så relativt mange udlændinge, der kommer til Danmark og begår kriminalitet.
Det er et grundlæggende brud på den kontrakt, man indgår, når man kommer og besøger vores land og vores samfund og i øvrigt bliver taget utrolig godt imod.
Det er også et problem, at vi ikke har den tilstrækkelig effektive organisation på europæisk plan til hurtigt at få dem hjemsendt, så de kan afsone i hjemlandet.
Vi har bare samtidig at gøre med et område, hvor tingene er lidt lettere sagt end gjort.
F.eks. tror jeg godt, at forslagsstilleren ved, at forslaget om, at alle skal kunne sendes tilbage efter en måned, er svært at gennemføre, hvis der skal ske en reel prøvelse ved domstolene i de respektive lande.
Og husk igen lige på, at der i dag bliver udsendt markant flere, end dengang vi havde en borgerlig regering.
Trine Bramsen (S), 2015-04-09:
Jeg vil gerne spørge ind til Venstres ordførers brug af tal.
Det er fair nok, at man så runder op til 1.100.
Det er en overdrivelse, men det kender vi fra Venstre.
Men ud af de personer her er der jo 580 varetægtsfængslede.
Ønsker Venstre at bryde med princippet om, at man skal stilles for en dommer, så de 580, altså langt mere end halvdelen af de indsatte udlændinge i danske fængsler, bliver sendt hjem uden at have været for en dommer?
Rønnebærrene er sure på mange områder i de her dage, og jeg synes da, det er bemærkelsesværdigt, at Venstre, der ikke selv er en del af den kriminalforsorgsaftale, der netop har sikret, at vi er gået fra to hjemsendte i 2010, da Venstre havde ansvaret, til mere end 30 hjemsendte i 2013 og 2014, er så gruelig meget irriteret.
Det er korrekt, at der sidder alt for mange udenlandske afsonere i de danske fængsler, og stod det til mig, sad der ikke en eneste, men man skal bare lige huske, at flertallet af de afsonere, der er i de danske fængsler, er varetægtsarrestanter.
Derfor vil jeg da også gerne høre Venstre, når Venstre selv kommer på talerstolen, om Venstre mener, at man skal bryde med, at man skal stilles for en dommer i Danmark.
Er det en udmelding fra Venstres side om, at man ikke længere skal have en rettergang?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-09:
Jeg skal sige, at jeg bruger faktisk det svar, der er givet fra Justitsministeriet den 5. december 2014, hvor man siger, at det er 1.090.
Hvis der er kommet et nyt tal, skal jeg selvfølgelig beklage.
Men med tallet fra den 1. december 2014 er det altså små 1.100, nemlig 1.090, og det synes jeg at det er fair nok at henvise til.
Tallet er i hvert fald stigende, så vidt jeg er orienteret.
Med hensyn til det med folk, der afsoner, skal de selvfølgelig have en behørig rettergang, men når vi har sagt, at vi ønsker hastighed ved domstolene i de her sager, er det jo, for at de ikke skal sidde og vente i varetægt i lang tid.
Det er i øvrigt, som jeg har forstået det, regeringens egen politik, at man skal sidde i varetægt så lang tid som overhovedet muligt.
En af grundene til, at man venter, er, at der er en ventetid i domstolssystemet, og derfor ønsker vi at rette op på det.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Så jeg vil sige, at hvis vi skal nærme os den tilstand, de har i Frankrig og Tyskland, vil det være en markant tilbagegang for dyrevelfærden i Danmark.
Så er det argument, at det er lidt svært at forstå – med al respekt for forslagsstillerne – jo nok ikke noget særlig godt argument.
Altså, man kan godt lave lovgivning ud fra den grundlæggende præmis, at det bare skal være nemt at forstå, og at det i sig selv er et kriterium.
Der har jeg nu en lidt anden holdning.
Det kan godt være, det er lidt svært at forstå, men så må vi være lidt bedre til at forklare det.
Det er jo ikke rigtigt, som hr. Dennis Flydtkjær siger, at fordi både en cykel og et dyr er underlagt hærværkslovgivningen, kan man sidestille de ting.
For hvis du mishandler et dyr, en hund f.eks., så kan du selvfølgelig få rejst en sag i forhold til dyreværnslovgivningen.
Det kan du ikke, hvis du mishandler en cykel.
Derimod er grunden til, at et dyr også er underlagt f.eks. hærværkslovgivningen, at der altså også er det forhold, der gør sig gældende, at mennesker jo ejer dyr, medmindre Dansk Folkeparti går ind for, at mennesker ikke skal kunne eje dyr og derfor heller ikke skal kunne have nogen form for mulighed for at søge erstatning eller den slags ting.
Medmindre man mener det, vil man altså få nogle meget negative effekter af det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-09:
Nu refererer ministeren til, at Dansk Folkeparti skulle ønske en dyrevelfærdslovgivning, der generelt er som i Tyskland og Frankrig.
Det har vi ikke sagt.
Det er ikke det, det her forslag handler om.
Det her handler om, at vi skal behandle dyr som levende væsener og ikke som ting.
Og det er altså ikke korrekt, at det ikke bliver sidestillet, hvis du smadrer en butiksrude og du er ude at banke naboens kat.
Begge dele falder ind under straffelovens § 291, som har en strafferamme, som kan give 1 år og 6 måneders fængsel.
Typisk får man jo kun en betinget straf og måske en bøde.
I dag er der en historie på TV 2's hjemmeside, hvor man ser en hund blive kørt over med vilje af en nabo.
Det betegnes som hærværk.
Det synes jeg virkelig ikke er rimeligt, og vi kan egentlig ikke forstå, hvorfor fødevareministeren ikke kan se, at det sender et helt forkert signal, at det skulle være hærværk, at man kører en hund over med vilje, og at vi skal finde en anden måde at definere det på i lovgivningen.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Jamen jeg ved næsten ikke, om jeg kan udtrykke mig tydeligere, end jeg gjorde før.
Forskellen ligger i, at hvis man mishandler et dyr, kan man straffes ud fra dyreværnsloven, og hvis man mishandler en cykel, kan man ikke straffes ud fra dyreværnsloven.
Og hvis man ophævede den lovgivning, ikke gjorde den gældende og sagde, at hærværkslovgivningen kun er gældende i forhold til cykler, ikke dyr, så vil ejeren af det dyr ikke være beskyttet på samme måde.
Så må jeg igen alligevel påstå, at det da er muligt, at hr. Dennis Flydtkjær sådan vil pille lidt i det og sige, at der er nogle steder, hvor han mener at Tyskland og Frankrig har bedre dyreværnslovgivning end Danmark.
Det vil jeg nu godt se udfoldet og bevist, for jeg mener, at vi på alle parametre er længere fremme end dem.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Der er en enkelt ting i ministerens argumentation, som jeg godt kunne tænke mig at få lidt uddybet.
Er det rigtigt forstået, at fødevareministeren siger, at de ting, som mennesker ejer, som ting betragtet er beskyttet bedre, og at det er mere strafbart at ødelægge dem, end det er at skade et dyr som et levende væsen?
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Nej, jeg sagde faktisk, at den type lovgivning, som f.eks. handler om hærværk, ikke er knyttet til at beskytte dyret eller cyklen – det kan så godt være, den gør det alligevel, fordi den formentlig har en præventiv effekt – men er knyttet til at beskytte ejeren.
Og derfor er det jo klart, at man som ejer af et dyr, der også repræsenterer en værdi, selvfølgelig også kan have krav og ret i forhold til den status, som man har over for et dyr, ligesom man har det over for en cykel.
Dermed er jo bare ikke sagt, at de ting alligevel er sidestillet, for hvis du mishandler et dyr, modsat hvis du mishandler en cykel, så kan du også retsforfølges i forhold til en anden lovgivning, nemlig dyreværnslovgivningen.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Men det spændende er jo, at myndighederne tilsyneladende foretrækker at retsforfølge efter hærværksparagraffen.
Er det, fordi det giver en hårdere straf, end hvis man tog dyrevelfærdsparagraffen, eller hvad er forklaringen på, at man vælger, at det at ødelægge andre menneskers ting er vigtigere end det at skade et dyr som et levende væsen?
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Jeg er ikke sikker på, at jeg deler den antagelse, at myndighederne tilsyneladende foretrækker at gøre det.
Det er vel situationsafhængigt, altså medmindre der foreligger et helt konkret tilfælde, som hr. Per Clausen vil have mig til at forholde mig til, eller statistikker, der viser det ene eller det andet.
Så kan man jo forholde sig til det.
Men jeg tror ikke, man kan påpege, at det generelt er sådan.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-09:
Jeg siger det blot for at nævne, at det da naturligvis skuffer mig, at Venstre, som skulle have været på før, ikke møder op til en debat om det her emne.
Det kan fru Karin Gaardsted selvfølgelig ikke gøre for, men jeg vil blot nævne det, for jeg synes da, det er ærgerligt, at det største parti ikke kan finde ud af at stille op med en ordfører.
Fru Karin Gaardsted har selvfølgelig ret i, at dyr bliver betragtet som levende væsener i dyreværnsloven, men det, der sker i praksis, er, at det er straffeloven, man bruger til at dømme efter, og deri er de altså betragtet som ting.
Det er jo netop det, vi gerne vil have lavet om: at når man som regel dømmer efter straffelovens § 291, betyder det, at dyr er ting på lige fod med en butiksrude, en cykel, en bil, eller hvad det kan være, man smadrer.
Og det synes jeg ganske enkelt ikke er rimeligt.
Så det er det, jeg gerne vil høre om fru Karin Gaardsted ikke vil være med til at lave om, for jeg kan forstå, at man er enig i visionen om, at dyr skal betragtes som det, de er, nemlig levende væsener, i lovgivningen.
Men når de nu bliver betragtet som noget andet i straffeloven, forstår jeg ikke, hvad det er, modstanden bunder i, altså hvorfor man ikke vil være med til at lave det om.
Karin Gaardsted (S), 2015-04-09:
Men jeg synes faktisk, at ministeren har givet en rigtig god besvarelse af præcis det spørgsmål ved at sige, at der er to love, der gælder her.
Og det kommer jo an på, om det er noget, der skal beskytte dyret, eller noget, der skal beskytte ejeren.
Altså, jeg ser ikke, at der er nogen som helst anden udgang på, hvordan en retssag skulle være, uafhængigt af om der står det ene eller det andet ord.
Og det er, som ministeren også har sagt heroppefra, et spørgsmål om at beskytte ejeren, når der er tale om dyr som ting eller om dyr, som mister værdi, eller som måske endda skal aflives; så har man krav på at få pengene, så man kan købe sig et andet dyr.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-09:
Dermed er det også det signal, man giver til befolkningen: at dyr er ting.
Det er det, vi siger herinde som lovgivere at man kan behandle dem som.
Og det synes jeg da er et ganske forkert signal.
Altså, her for 1 time siden kom der en artikel på TV 2 Nyhedernes hjemmeside, hvor man ser en hund blive kørt over med vilje.
Det er hærværk.
Jeg synes altså, det er åbenlyst, at det ikke giver mening.
Karin Gaardsted (S), 2015-04-09:
Jamen jeg har ikke mere at tilføje.
Jeg har svaret på, at der er de to lovgivninger, som gælder, og at det får det udfald, som hører til den lovgivning, som man bliver bedømt ud fra.
Ida Auken (RV), 2015-04-09:
Jeg vil ligesom de tidligere talere sige, at intentionen i det beslutningsforslag, der ligger her i dag, nemlig at behandle dyr ordentligt og betragte dem som levende væsener, som vi skal passe på, ikke mindst når de er i vores varetægt, deler Radikale Venstre til fulde.
Når vi ikke kan støtte beslutningsforslaget i dag, er det, fordi det at gå ind og gøre det, som Dansk Folkeparti siger, ikke vil ændre noget som helst ude i verden.
Jo, det vil skabe en masse bureaukrati; det vil gøre, at man skal skrive en masse love om; det vil gøre, at der vil komme rigtig meget mere forvaltning.
I Radikale Venstre synes vi tværtimod, at det er vigtigt at lave reelle dyrevelfærdsforbedringer ude i virkelighedens verden, og det er jo derfor, vi har sat ind for at sikre løsgående søer, sikre, at der er færre døde pattegrise, færre køer, der skal i dyretransporter og forskellige andre ting.
Men vi går altså ikke ind for symbollovgivning, som ikke flytter tingene i virkelighedens verden.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget i dag.
Vi er glade for, at vi har dyreværnsloven, og det er den, som al lovgivning er hængt op på – man kunne kalde den for dyrenes grundlov – og her står der nemlig med al tydelighed, at dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varige men og væsentlig ulempe.
Så det er allerede i dag sådan, at de bliver betragtet som levende væsener, og derfor mener vi ikke, at vi skal til at lave en helt ny lovgivning på det her område.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-09:
Der er ikke andet end sympati i den her sal for forslaget, og det er jo, fordi vi alle sammen, når vi holder skåltaler om dyrevelfærd, er utrolig enige.
Og det er jo også det, som mine kolleger tidligere heroppefra har sagt i forhold til dyrevelfærd, løsgående søer, antal svin pr. kvadratmeter, osv.
Jeg er ikke i tvivl om DF's holdning til kæledyr, men jeg ville ønske, at DF ville dele SF's holdning om, at alle dyr har en værdi, også de dyr, der er ude i landbrugene.
Og det synes jeg ikke afspejler sig i stemmeafgivelsen.
Vi har ikke endeligt besluttet os for, om vi vil stemme for det her eller ej, men jeg må indrømme, at jeg synes, det er meget symbolsk i forhold til den lovgivning, vi løbende laver herinde, og som virkelig betyder noget.
Ministeren var inde på det i forhold til løsgående søer og alle de ting, som ministeren og en række partier prøver at gøre for at forbedre dyrevelfærden blandt produktionsdyr, og jeg synes også, det er meget symbolsk at ændre på ordlyden i straffelovsbestemmelserne, når vi har en dyreværnslov – min radikale kollega læste op af den – som netop beskytter dyr, og som siger, at dyr ikke må lide overlast.
Der er nogle helt grundlæggende rettigheder for dyr.
Så vi har ikke som sådan noget imod det her beslutningsforslag, men synes, det er utrolig symbolsk i forhold til en række af de andre love, vi behandler herinde, som virkelig betyder noget for dyr.
Der er 24.000 smågrise, der dør hver eneste dag i landbruget på grund af en række forhold.
Det skal vi da kigge på.
Vi skal da kigge på en række af de ting, som virkelig batter noget.
Vi har to forskellige lovgivninger.
Vi har dyreværnsloven, som netop sikrer, at dyr har en værdi i sig selv som levende væsener, og så har vi i retsplejeloven en bestemmelse om, hvad der skal ske i forhold til den ejer, der eventuelt måtte være af dyrene.
Så vi må se, hvordan det her udvikler sig, men hver eneste gang DF kommer med nogle lettere symbolske forslag på det her område, synes jeg også, der er mulighed for at påpege det, når der så ikke bliver stemt for reelle dyrevelfærdsforbedringer.
Og jeg ville virkelig ønske, at DF var mere oppe på dupperne, når det handler om at sikre reelle forbedringer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-09:
Først tak til SF for, at man ikke blankt afviser det, og at man siger, at man vil tage stilling senere.
Det er jo fint nok, at man siger, at man har sympati for det og vil tage stilling senere, men nu står vi måske lige foran et folketingsvalg, som gør, at man ikke når at tage stilling til det, og det kunne jo godt være det, der var bagtanken med det.
Så hvad er det, man skal have undersøgt i udvalgsarbejdet, før man tager stilling til, om det bliver et ja eller et nej?
Omvendt kan man så sige, at fødevareministeren ikke kunne støtte, at man fjernede den omvendte bevisbyrde ved hundeloven, som man så ikke kan løfte.
Det ville jo også have været en meget konkret forbedring, som regeringen sagde nej til.
Jeg synes jo, det giver et rigtig forkert signal, hver gang man oplever, at når man går ud og sparker en postkasse i stykker hos naboen, er det hærværk – det er rimeligt nok – men går man over og sparker naboens hund, er det også hærværk.
Det tror jeg altså at rigtig mange ejere derude – selv om ministeren siger, det er for at beskytte ejerne – ikke forstår.
For et par år siden var der en politihund, der blev dræbt.
Det var også hærværk.
Kan ministeren ikke godt se, at det sender et drønforkert signal til befolkningen, at dyr betragtes som ting, hvis man går over og sparker eller mishandler dem?
Det er netop det, det her drejer sig om, nemlig at vi skal sende et klart signal om, at vi ikke synes, det er i orden, at levende væsener bliver betragtet som ting.
De skal betragtes som det, de er, netop levende væsener.
Det gør man i Frankrig, det gør man i Tyskland, og det gør man i Schweiz.
Jeg synes, det er tiden til, at Danmark nu kommer med på vognen og er lidt mere moderne i forhold til lovgivningen, så vi betragter dyr som noget andet end ting.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Lad mig starte med at sige, at på trods af at jeg har sympati for udgangspunktet, nemlig at dyr skal betragtes som levende væsener, så mener jeg, at forslaget i bedste fald er overflødigt og i værste fald måske direkte skadeligt, i forhold til det som må være hensigten.
Der er ikke nogen tvivl om, at dyr er levende, følende væsener og derfor selvfølgelig også bør behandles sådan i lovgivningen.
Det sikrer vi faktisk også allerede i Danmark via vores dyreværnslov og i EU via traktaten, hvor det står direkte.
Det engelske udtryk er sentient beings.
Jeg har ikke en direkte oversættelse, der gør det lige så godt på dansk, synes jeg, men vi plejer at sige levende, følende væsener.
Så langt, så godt.
Så er der selvfølgelig spørgsmålet: Okay, hvad så i den type lovgivning, som ikke er indrettet for at beskytte dyret, men som er indrettet af en anden årsag, f.eks. for at beskytte ejeren af dyret?
Hvordan klarer man det rent juridisk?
I Danmark vælger man at klare det rent juridisk ved at sidestille dyr med ting.
Betyder det, at man betragter dyr som ting?
Nej, det har vi allerede fastslået andre steder, som jeg lige refererede til, så det er ikke tilfældet.
Men det betyder, at ejeren af et dyr er beskyttet på samme måde, som hvis et dyr havde været en ting.
Eksempel: Når en person ejer en cykel, og nogen udøver hærværk mod den cykel, har vi så hærværkslovgivningen, ikke til at beskytte cyklen, men til at beskytte ejeren af den cykel.
Tilsvarende, hvis man ejer dyr, som har en værdi, er det da klart, at ejeren også har krav på beskyttelse.
Det vil jo ikke sige, at man ikke skal beskytte dyret som et levende, følende væsen, det skal man, men det gør man altså i en anden lovgivning, ikke i hærværkslovgivningen, hvis det er den, vi taler om som eksempel.
Dertil kommer selvfølgelig også, at der er en række ting i f.eks. hærværkslovgivningen, som gør, at beskyttelsesniveauet som en afledt effekt vil være større for dyret, end hvis ikke dyret også var dækket af den lovgivning.
Så af de årsager synes jeg ikke, at det er noget særlig godt forslag, og jeg kan ikke støtte det.
Dog vil jeg godt igen til sidst understrege, at det er væsentligt og vigtigt, at vi tager de her debatter om, at dyr skal behandles som levende væsener.
Der er f.eks. det forslag, som Dansk Folkeparti desværre ikke kunne støtte, som sikrer, at søer ikke længere skal stå fastspændt i halvdelen af deres liv.
Det er et forslag, som Dyrenes Beskyttelse kaldte den største dyrevelfærdsforbedring i Danmark i 15 år.
Det kunne Dansk Folkeparti desværre ikke støtte.
Der må man sige, at det jo er et eksempel på, at vi faktisk lavede noget, som i praksis gjorde, at dyr blev betragtet og behandlet mere som levende væsner, men som forslagsstillerne til det her forslag altså ikke kunne støtte.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-09:
Men jo hurtigere, den domstolsprøvelse kan ske, jo hurtigere kan vi se, om de er skyldige eller uskyldige, og så kan de sendes hjem.
Der skal selvfølgelig være en retssikkerhed for udenlandske kriminelle.
Men det ændrer jo bare ikke ved, at der sidder små 1.100, omkring 30 pct. af de indsatte i de danske fængsler, som er udlændinge.
Så er det selvfølgelig rigtigt, at en del af dem sidder og venter på en dom, og det kan da være, at der er enkelte af dem, der er uskyldige.
Det skal jeg slet ikke kunne afvise.
Men jeg tror nu også, at ret mange af dem faktisk er skyldige.
Der skal være retfærdighed, men det skal være en retfærdighed, der sker hurtigt, så de, hvis de bliver dømt, kan blive sendt til afsoning i deres hjemland.
Karen Ellemann (V), 2015-04-09:
For man har i regeringen tilbage i forbindelse med finansloven for 2013 fået etableret en pulje på 180 mio. kr. årligt, som skal målrettes tandplejen for helt særlig socialt udsatte grupper.
Det her lovforslag har så til hensigt dels at sikre, at der kommer oplysning om, at den her pulje i det hele taget findes, dels at nedsætte egenbetalingen fra de nuværende 800 kr. til 600 kr.
Så man kan sige, at det isoleret set sådan set giver meget god mening, at man går ind og justerer nogle ting, hvis der er en pulje, der ikke fungerer.
Så min stillingtagen i dag vil være, at vi kommer til at bruge udvalgsbehandlingen på at blive klogere på, hvorfor den her pulje så at sige ikke har fungeret.
Hvorfor er pengene ikke blevet brugt?
Der er tandlægepuljer rundtomkring, kommunerne agerer allerede i forhold til at hjælpe helt særlig socialt udsatte med at få tandbehandling.
Så den kortlægning, som jo et eller andet sted ligger i krydsfeltet mellem socialpolitikken og sundhedspolitikken, er vi nødt til at have.
Den viden er vi nødt til at have, før vi bare kan melde rent ud og sige, at vi vil støtte det her, for det er altså en brik i et større puslespil.
Så på nuværende tidspunkt forholder vi os afventende og vil stille nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen og vil i forbindelse med betænkningsafgivelsen så tage stilling til, hvordan vi forholder os.
Lotte Rod (RV), 2015-04-09:
I virkeligheden har min socialdemokratiske kollega, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, jo lige sagt alt det, som jeg også har på hjerte.
Så måske vil jeg bare tilføje, at vi jo tilbage i 2012 – og vi er Socialdemokraterne, Radikale, SF og Enhedslisten – blev enige om at sætte penge af til at styrke tandplejen for personer, der modtager kontanthjælp m.v. Og vi kan se nu, at det har vist sig, at alle pengene ikke er blevet brugt, fordi vi nok ikke har været helt gode nok til at skrue lovforslaget sammen på den rigtige måde, og det er det, vi gerne vil rette op på med det her forslag. Vi har derfor aftalt en række initiativer, som skal sikre, at pengene faktisk kommer ud at arbejde, sådan at de mennesker, der har brug for det, får ordnet deres tænder.