runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Det der med at animere til at søge et job har vi jo hørt før.
Nu er det jo sådan, at hvis man er på dagpenge, men i stedet for kan få et job, vil man jo typisk fordoble sin indkomst.
Det er da vistnok det, der kaldes at animere folk.
Er man på kontanthjælp, er det måske en firdobling.
For nogles vedkommende er det fra 0 kr. til at få en løn.
Så der er jo sådan set masser af gode grunde til at tage et arbejde, hvis man kan få et, så jeg synes ikke, at det er der, vi har et problem.
Problemet er jo ikke, at folk ikke gerne vil arbejde, at de ikke har fordele ved at arbejde.
Problemet er jo, at der er for få job.
Derfor spørger jeg igen, for jeg synes, at det er helt enkelt, og det bliver måske stillet for sjældent i den offentlige debat: Hvis det er sådan, at folk kan arbejde, gerne vil arbejde, og det er samfundet, der ikke kan tilbyde folk et arbejde, hvorfor skal folk så straffes økonomisk, som det vil ske her fra nytår ved at få frataget deres ret til dagpenge?
Det er det principielle synspunkt, som er en del af vores flexicurity og vores danske model, og det er vi stolte af.
Hvorfor holder vi ikke fast i den i stedet for bare at se på, at der er tusindvis af arbejdsløse, der går fra dagpenge til 0 kr. efter nytår?
Bent Bøgsted (DF), 2012-09-06:
Det er sådan lidt mærkværdigt, for når man så ser på de arbejdspladser og forskellige projekter rundtomkring, som man så kan finde, og som er blevet sat i gang af kickstarten, ser vi, at der er udenlandsk arbejdskraft; det gælder f.eks. motorvejen nede i Sønderjylland, store byggeprojekter i København, og selv her på Christiansborg, der er ved at blive bygget om, er det udenlandsk arbejdskraft, der bygger om.
Så siger ordføreren, at man næste år vil sætte 20 mia. kr. i en kickstart, men samtidig går man ud og tager 2,5 mia. kr. fra kommunerne.
Vi ved godt, at udbuddene ude ved kommunerne er et spørgsmål om størrelse; jo mindre udbuddet er i forbindelse med de projekter, der er, des større er chancen for, at det bliver holdt på danske hænder.
Men med de her store projekter er der i bund og grund tale om udenlandsk arbejdskraft.
Hvordan gavner det den danske arbejder, at man går i gang med en kickstart, hvor man smider masser af milliarder ud i store projekter, når det så er polakker og tyskere, der kommer?
Det hjælper jo ikke de danske arbejdere.
Det kan godt være, man har skabt arbejdspladser, men det er ikke danske arbejdspladser, det er ikke noget, der gavner den danske arbejder.
Er det ikke lidt misvisende at stå og sige, at kickstarten virker, at man har skabt arbejdspladser, og at masser er sat i gang?
Ja, det er rigtigt, selv her på Christiansborg bliver der bygget om med udenlandsk arbejdskraft, men man burde for Christiansborgs vedkommende sige: Som det førende sted, Christiansborg er, skal vi have danske arbejdspladser dér.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forklarer gerne sammenhængen, for jeg synes, det er vigtigt.
Man kan sige, at kickstarten forstået på den måde har skabt job, den har skabt arbejdspladser.
Der er et enkelt område, hvor det ikke er gået så hurtigt, som vi havde regnet med, og det er det, der er tilknyttet Landsbyggefonden og renovering af boliger, som er kommet lidt senere ud af starthullerne, end vi havde regnet med.
Til gengæld er der nogle andre ting, der er kommet lidt hurtigere ud af starthullerne, nemlig de offentlige investeringer og de kommunale investeringer, og det er godt, og det har skabt job.
Bent Bøgsted (DF), 2012-09-06:
Tak, hr. formand.
Det, jeg gerne ville høre hr. John Dyrby Paulsen om, er det her med kickstarten, altså hvornår den begynder at virke.
Nu har vi hørt fru Marianne Jelved sige, at den ikke virker, og hun har en vis erfaring i det politiske liv, og så hørte vi fru Margrethe Vestager sige, at den virker.
Jeg vil gerne høre, hvad Socialdemokratiet så mener.
Virker den her kickstart, og hvor kommer jobbene fra?
I forbindelse med regeringsovertagelsen blev der sagt, at vi skal have en kickstart, der skal skabe job og omsætning i Danmark, men hvad er det for nogen arbejdspladser, den kickstart har givet her i Danmark?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Hvis man tager vores katalog over det, vi har med i finanslovoplægget, kan man jo pege på de erhvervsinvesteringer, vi nu giver mulighed for.
Det betyder, at der nu skabes nogle job, som måske ville være blevet skabt senere, måske ikke.
Det er formentlig varig beskæftigelse, specielt hvis det resulterer i investeringer i produktionsapparatet, der forbedrer produktiviteten i Danmark.
Det er bare ét område.
Sygehusbyggeriet skaber varig beskæftigelse i et godt stykke tid.
Investeringer på sundhedsområdet på 1 mia. kr. skaber formentlig også varig beskæftigelse.
Samlet set skaber finansloven altså 21.000 job til næste år.
Så kan man diskutere, hvor meget af det, der er varigt, og hvor meget, der ikke er varigt, men sandheden er, at vi jo har fokus på, at det er lige nu, at vi har krise, det er lige nu, vi skal holde hånden under beskæftigelsen.
Må jeg så ikke bare sige om opgørelsen af de her skattestigninger, at jeg er glad for, at hr. Kristian Jensen nu bekræfter, at den opgørelse fra Skatteministeriet er rigtig og korrekt.
Så skal vi ikke diskutere det, det havde jeg frygtet.
Det betyder, at 137 gange blev skatten hævet, da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Før det under Anders Fogh er det rigtigt, at der blev givet ufinansierede skattelettelser.
Under hr. Lars Løkke Rasmussen blev der givet en såkaldt underfinansieret skattelettelse, der betød, at Venstre gav skattelettelser med det samme, men senere skulle prisen betales i form af højere afgifter.
Det er faktisk det, vi betaler allerede i år og også til næste år.
Det kommer danskerne til at mærke.
Så det er en reminiscens fra VK-tiden.
Så den opgørelse med skattestigninger under hr. Lars Løkke Rasmussen holder altså, og dermed er skattestoppet brudt også under hr. Lars Løkke Rasmussen, og Venstre kommer også til at gøre det om 9 dage.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Det er sådan et holdningsmæssigt spørgsmål, jeg vil stille.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-06:
Men sandheden er jo, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at vi jo netop holder fast i det system og den gode danske flexicuritymodel.
Der bliver en udfordring med dem, der risikerer at ryge ud af dagpengesystemet, ikke bare her til nytår, for der er jo også folk, der ryger ud af dagpengesystemet i dag, fordi de har været lang tid på dagpenge.
Det er jo en fælles udfordring, og en del af den udfordring bliver løst ved den akutpakke, der nu er på plads.
Man kan såmænd også forestille sig, hvis der er andre mulige løsninger, at man kunne bringe dem med ind til forhandlingsbordet om finansloven, og det vil jeg da opfordre Enhedslisten til at gøre, og så tager vi drøftelsen og forhandlingerne i forhandlingslokalet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Jo, men jeg tror, vi her er inde på et område, hvor det har vist sig at det er på samme måde, som det er med hensyn til mange andre debatter her i Folketingssalen, nemlig at det sådan set er hr. Frank Aaen mod resten af Folketinget.
Nu skal man jo passe på med ikke at tage folk til indtægt for noget, de ikke har sagt, og man skal sige, hvad man selv mener, men jeg tror, man kan sige, at det er sådan, at de fleste herinde – altså, alle undtagen Enhedslisten – har anerkendt, at der er en sammenhæng mellem det, som folk får, når de ikke er i job, og så deres iver i forhold til det at søge et job og deres engagement i forhold til det at finde et job; der er der en eller anden form for sammenhæng.
Meningen med dagpengereformen var jo, at det, når ledigheden faldt, og når der kom vækst i samfundet, og når der igen blev skabt arbejdspladser, så var noget, der ville falde fint i hak med forkortelsen af dagpengeperioden, og at det ville være nemmere for de ledige, der ellers ville være faldet ud over kanten, at finde et job.
Det er en kant, som det nu ser ud til – det er ganske rigtigt – at der er nogle, der vil falde ud over til nytår.
For den vækst er ikke kommet.
Den kickstart, som regeringen siger at den har lavet, har jo øjensynlig ikke virket; folk kan ikke finde et job.
Så siger vi, at vi tager konsekvensen af det og gør det, som Arbejdsmarkedskommissionen jo i øvrigt allerede, da man lavede forslaget om det her, forudsatte, nemlig at man, når ledigheden er forholdsvis høj, kan lave en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden.
Det er præcis det, vi foreslår her, og det burde Enhedslisten også være glad for.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
Det er jo lidt underligt, at man, når man ser effekten af ens egen lovgivning, som betyder, at der er i tusindvis af familier, der mister deres indkomst, deres forsørgelsesgrundlag, så kan stå her og sige, at man ikke fortryder det, nemlig fordi man synes, det er godt for dansk økonomi.
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan man kan synes, at det skulle kunne være godt for dansk økonomi, at der er nogle familier, der vil komme til at opleve ruin, men der må Dansk Folkeparti jo forklare, hvordan man kan synes at det er en god idé.
Jeg spørger bare: Hvad er klogskaben bag, at man fratager mennesker, der er arbejdsløse, de dagpenge, som de så får som en erstatning for ikke at være i arbejde?
Folk skal jo tage et job, hvis der er et job, de kan tage.
Men hvis der ikke er et job, de kan tage, hvorfor skal folk så straffes personligt for det?
Hvorfor skal de ikke have dagpenge, når samfundet ikke kan tilbyde dem et job?
Kunne Dansk Folkeparti ikke forklare, hvad klogskaben bag den holdning er, altså at man, hvis samfundet ikke kan give folk et job, så skal straffe dem ved at tage pengene fra dem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Det er åbenbart, at frem mod et kommende folketingsvalg skal man lægge meget klart frem, hvad det er for en politik, man vil stå inde for efter valget, så danskerne ved, hvad de har at rette sig efter.
Og hr. John Dyrby Paulsen har fuldstændig ret i, at der skal man også anvise, hvordan man så finansierer sin politik, altså hvordan man finder penge til de ting, man foreslår.
Det er helt rigtigt.
Det, vi står med i dag, er, at regeringen har fremlagt et forslag til finanslov for 2013.
Vi står i en parlamentarisk situation, hvor alles forventning er, som jeg også redegjorde for i min ordførertale, at Enhedslisten, der sidder hernede på stolene, nok skal finde en løsning med regeringen.
Så er det dét.
Vores mulighed består ikke i – det tror vi ikke, men måske fortæller hr. John Dyrby Paulsen mig pludselig noget andet – at komme ind og lave et samlet finanslovforlig med den her regering.
Det tror vi simpelt hen ikke at denne regering vil.
Vi vil gerne prøve det af, men vi tror ikke på det, så vores mulighed består i at få indflydelse på nogle delområder, hvor vi kan presse regeringen til at måtte acceptere at lave nogle aftaler med os, fordi vores tilbud er ret attraktive.
Og det er derfor, det er det, vi fokuserer på ved finansloven for 2013.
Men det er klart, at hr. John Dyrby Paulsen har en pointe, i forhold til at man op mod et valg skal gøre klart, hvad det er for en politik, man vil gennemføre efter et valg, og hvordan man finansierer den politik.
Vi har ikke fortrudt dagpengereformen.
Vi mener, at det er en dagpengereform, der på lidt længere sigt er rigtig for dansk økonomi; den styrker dansk økonomi på lang sigt.
Men vi siger samtidig også, og det har vi gjort i meget lang tid – vi sagde det også før valget i september sidste år, og vi sagde det i foråret, da vi havde lovbehandlingen af den midlertidige forlængelse af dagpengeperioden fra sommeren til nytåret, og der har vi gjort det meget klart – at det ikke har noget at gøre med, om man på kort sigt skal tage nogle initiativer, der hjælper nogle mennesker, der ellers bliver ramt af dagpengereformen, fordi vi er i en situation, hvor der er så meget lavvækst i samfundet, hvor der ikke bliver skabt arbejdspladser, og hvor det er svært for de ledige at finde et job.
Vi synes ikke, der er nogen modsætning mellem på den ene side at gøre det, der på lang sigt er godt for dansk økonomi, og på den anden side at tage nogle hensyn her og nu, der hjælper disse mennesker i den konkrete situation, de står i.
Det er jo derfor, vi har foreslået en ny midlertidig forlængelse af dagpengeperioden fra nytår.
Jeg er glad for at kunne se, at det jo så er et område, hvor der er flere partier i Folketinget, der ønsker det samme.
Det kan jo måske give en mulighed for, at man fra forskellig side kan presse regeringen lige præcis på det her punkt og så nå til et godt resultat.
Frank Aaen (EL), 2012-09-06:
For kort tid siden stemte Dansk Folkeparti for en halvering af den periode, hvori arbejdsløse kan få dagpenge, og man stemte samtidig for, at det blev endnu vanskeligere for mennesker, der var i et arbejde, at genoptjene dagpengeretten.
Det er jo det, der gør, at der her til nytår vil være i tusindvis af danske arbejdsløse, der dratter ud af dagpengesystemet og som oplever, at de ikke længere kan få dagpenge som arbejdsløse – og flertallet af dem vil heller ikke kunne få kontanthjælp, fordi der er særlige regler vedrørende kontanthjælpen.
Det vil gøre, at de vil komme ud af det med en indtægt på 0 kr., altså ingen indtægt, og det vil gøre, at rigtig mange familier i det her land vil opleve økonomisk ruin.
Hvorfor stemte Dansk Folkeparti for at halvere dagpengeperioden?
Hvorfor stemte Dansk Folkeparti for, at man gør det vanskeligere for mennesker, der er i arbejde, at få ret til dagpenge?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Og har man fortrudt, at man gjorde det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Altså, skal vi prøve at bevare det gode humør i forhold til fedtafgiften og ligesom sige, at vi er enige om, at vi gerne vil have den afskaffet, fordi den ikke er god for dansk økonomi, ikke er god for danske arbejdspladser, ikke genererer større handel i Danmark, men måske flytter handel til udlandet?
Vi vil gerne forhandle om det, vi håber, at vi kan finde hinanden, vi har anvist et forslag til finansiering, som gør, at man flytter udgiften til folk med mere brede skuldre, der kan bære lidt mere økonomisk.
Og vi håber så, at SF internt i regeringen vil arbejde for, at regeringen samlet set tager imod det med åbne arme, og at vi forhåbentlig kan finde hinanden på det område.
Så vil jeg i forhold til de her forskellige oplæg sige, at jeg havde 10 minutter til mit ordførerindlæg, hvor jeg blev klandret for, at jeg ikke nævnte nok om, hvad Dansk Folkeparti ville.
Men jeg brugte så dog en del tid på i stedet for at fortælle, hvad jeg syntes var problematisk i forhold til regeringens oplæg.
Det håber jeg så også at man hørte i SF, Socialistisk Folkeparti, for der var en hel del ting, som jeg synes indebærer en forkert vej at gå, bl.a. det, at man afskaffer en fradragsordning, der skaber arbejdspladser lokalt, bl.a. det, at man ikke har mulighed for at udvikle landdistrikterne i vort land, bl.a. det, at den kickstart, man laver, er fokuseret på noget, der desværre skaber arbejdspladser i meget høj grad for udlændinge, der så på grund af de udbudsregler, der gælder i EU, kan tage jobbene i Danmark for næsen af danske arbejdere.
Der er en lang række områder, jeg ikke nåede at komme ind på i mit ordførerindlæg, bl.a. dagpengeområdet, som jeg meget gerne også vil komme ind på.
Der synes jeg også at regeringens oplæg har nogle mangler, og det har vi været ude at sige flere gange her de seneste måneder.
Så på den måde er der en hel del steder, hvor vi gerne vil hjælpe regeringen med at få ført en bedre økonomisk politik, hvis vi bliver indbudt og får mulighed for det inde ved bordet i Finansministeriet.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-06:
Jeg er sådan set enig i, at hele forløbet omkring fedtafgiften er en smule mærkværdigt, men man kan så også spørge: Hvem var det, der indførte fedtafgiften?
Det var den tidligere VK-regering, jo i øvrigt støttet af Dansk Folkeparti.
Regeringen har sådan set sagt: Vi vil gerne være med til at diskutere afskaffelsen af fedtafgiften, men det kræver, at der skal findes finansiering for det.
Ordføreren ved lige så vel som alle andre, at det har der været debat om hele sommeren igennem, og det var der i øvrigt også en diskussion om med de parter, vi nu forhandlede en skatteaftale på plads med.
Jeg vil da gerne kvittere for, hvis Dansk Folkeparti vil være med til at diskutere afskaffelsen af fedtafgiften, men man skal jo dog trods alt huske på, at man også selv lagde stemmer til at indføre den sammen med Venstre og Konservative og i øvrigt selv bragte den på bordet, da den blev indført den 1. oktober 2011.
Men tilbage til diskussionen om Venstres finanslovudspil, som en ordfører for Dansk Folkeparti kaldte dobbeltmoralsk.
Jeg kunne godt tænke mig at holde lidt fast i det, for kan ordføreren ikke uddybe lidt, hvad det dobbeltmoralske er, og så i øvrigt svare på, hvad problemerne så er med det finanslovudspil, der er kommet fra regeringens side?
For viser det sig så ikke rent faktisk, at man i Dansk Folkeparti er mere enige med det udspil, der faktisk er kommet fra regeringen, end med det, der er kommet fra Venstres side, og som man selv kalder dobbeltmoralsk?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Nej, det tror jeg faktisk ikke vi kan i dag.
Jeg tror ikke, at korte bemærkninger tillader, at man kan nå at komme til bunds i, hvordan et skattestop skal skrues sammen.
Det afgørende for os er, at Venstre inden et valg – og det har også været vores opfordring til Venstre her den sidste måneds tid – meget klart anerkender logikken i, at man frem mod et folketingsvalg som opposition klart fortæller danskerne, hvad det er for en politik, de kan forvente bliver ført efter et valg.
Den politisk skal finansieres.
Man skal anvise, hvordan den hænger sammen.
Det er en forpligtelse, man har som opposition frem mod et folketingsvalg.
Det er jo en forpligtelse, som er anderledes end den – som jeg lægger det op – de nuværende regeringspartier tog på sig før sidste valg, fordi man helt åbenlyst har accepteret en situation, hvor man har lovet guld og grønne skove, men ikke leverer efter et folketingsvalg.
Det er jo derfor, at befolkningen er dybt frustreret over den situation, man er havnet i, og at der er større og større tillidskløft mellem politikere og befolkning.
Men det er klart, at det jo ikke er her under førstebehandlingen af den nuværende regerings finanslov for 2013, at man kan komme i dybden med, hvordan et skattestop skal skrues sammen efter det kommende folketingsvalg.
Der blev jo nævnt mange ting her, og jeg vil meget gerne tage en diskussion om topskat med S-SF.
Jeg synes jo nok, at SF vover sig ud på tynd is, hvis man vil tage en diskussion om, at man giver topskattelettelser i forhold til det, man har stået for politisk og sagt til vælgerne at man ville gennemføre.
Vi siger så, at vi ønsker at mindske den topskattelettelse, SF har lagt op til, for at finde penge til en afskaffelse af fedtafgiften og undgå en forhøjelse af sukkerafgiften, som belaster primært de små indkomster.
Det burde SF jo juble over og glæde sig over i stedet for i virkeligheden at stå heroppe og begynde at tale om topskat med et helt andet udgangspunkt.
I forhold til de to oplæg, som spørgsmålet lyder på, vil jeg sige, at jeg synes, at der er rigtig mange gode takter i Venstres oplæg; det synes jeg.
Når vi har kaldt det dobbeltmoralsk, er det jo bl.a. i forhold til sådan noget som fedtafgiften, hvor vi synes, det er mærkeligt, at man i en skatteaftale i juni måned går med til at forhøje fedtafgiften i de kommende år og så, inden det overhovedet er blevet vedtaget her i Folketingssalen, foreslår fedtafgiften afskaffet.
Den dobbeltmoral kan vi så også genfinde hos regeringspartierne, for der gør man jo noget af det samme.
Man har en skatteminister rendende rundt og sige, at man ønsker fedtafgiften afskaffet, samtidig med at man også har lagt det ind i skatteaftalen.
Det er sådan nogle ting, der gør, at vi synes, det må være svært for danskerne at få hold på, hvad det egentlig er, partierne her på Christiansborg vil.
Det er noget af det, der er med til at forstærke den usikkerhed, jeg talte om i mit ordførerindlæg, og det indebærer en risiko for, at væksten ikke bliver så høj, som den ellers kunne være blevet.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-06:
Jamen hvis vi så skal blive i det der med at fortælle, hvad man gerne vil, kunne jeg egentlig godt ønske mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl fortalte lidt om, hvad Dansk Folkeparti vil.
For der var tre pakker, tror jeg det blev beskrevet som i det indlæg, ordføreren holdt.
Det gik på, at fedt- og sukkerafgiften ville man gerne fjerne, at man ville øge topskatten, at man ville bevare boligjobordningen og skære i ulandsbistanden, og så ville man gøre noget ved social dumping uden at fortælle, hvor pengene i øvrigt kom fra.
Jeg vil sige, at det så var en relativt kort version, men lad det ligge.
Jeg studsede så til gengæld over, at ordføreren til hr. John Dyrby Paulsen sagde, at Dansk Folkeparti gik ind for et skattestop, men at man så samtidig ville øge topskatten for at afskaffe fedtafgiften.
Men så vil jeg vende tilbage til et konkret spørgsmål i forhold til det, som har svævet lidt i luften.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Dansk Folkepartis kommende formand – må vi formode – hr. Kristian Thulesen Dahl, så egentlig er mest enig i det finanslovudspil, som regeringen har lagt frem, eller i den dobbeltmoralske pakke, der er kommet fra Venstre.
Hvor placerer Dansk Folkeparti sig egentlig?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Den sidste bemærkning synes jeg måske var lidt vovet, eftersom den siddende økonomiminister i Deadline, efter at skatteaftalen vist var indgået, sagde, at den aftale gav anledning til, at der var færre penge at bruge på offentlig velfærd, end hvis man ikke havde lavet aftalen.
Så jeg tror måske lige, at den del var lidt vovet.
Men sagen er, at det da er åbenbart, at man i skattepolitikken skal vælge, hvor mange penge man vil kræve ind.
Og man kan have et afgiftssystem, der løbende år for år hæver afgifterne.
Man kan sige, at det er i forhold til den almindelige prisudvikling, eller man kan hæve dem på anden vis.
Men det er klart, at hvis ikke man gør det, så mangler man jo et eller andet sted de penge, hvis man gerne ville have brugt de penge.
Og så må man selvfølgelig fortælle, hvor de penge kommer fra, eller hvor man finder de penge i den offentlige sektor.
Det er jo bare det, jeg siger her – det synes jeg fru Marianne Jelved også skulle kvittere positivt for – nemlig at jeg mener, at man som opposition har en forpligtelse til at lægge sådan nogle ting frem før et valg, så der også er en realisme efter et valg.
Så vi ikke havner i den samme situation, som vi var i sidste efterår, hvor befolkningen får et meget klart indtryk af, hvad man vil, hvis man kommer til.
Så kommer man til, og alle mulige konditioner gør så, at det, befolkningen havde indtryk af de fik med en ny regering, fik de så ikke.
Marianne Jelved (RV), 2012-09-06:
Så må jeg spørge på en anden måde for at komme det lidt nærmere, for det er lidt mærkeligt, at man slet ikke kan sige noget som helst, især når det er hr. Kristian Thulesen Dahl, det drejer sig om.
Venstre og Konservative er med i en skatteaftale.
Jeg sagde det forkert før i forbindelse med Venstres ordførertale, men det betyder bl.a., at afgifterne stiger 1,8 pct. frem til 2020.
Det er jo udtryk for, at der er et alternativ til, at man lader afgifterne følge med inflationen, og at det giver nogle penge.
Derfor er det da interessant at vide, hvordan hr. Kristian Thulesen Dahl vil definere et skattestop og dermed også anerkende, at det koster nogle penge at have et skattestop, nemlig penge, som man ikke får ind – hvis det er Venstres definition.
Så jeg spørger, om det er klart for Dansk Folkeparti, at det er en prioritering af penge, der ellers skulle gå til at forbedre plejehjemmene for de gamle.
Jeg ville da egentlig gerne opfordre Dansk Folkepartis ordfører på det her meget vigtige område til at hjælpe med at beskrive, hvad Dansk Folkeparti definerer som et skattestop.
For jeg måtte forstå på svaret til hr. John Dyrby Paulsen for et øjeblik siden, at det ikke nødvendigvis er den måde, Venstre har defineret skattestoppet på.
Kan vi komme det lidt nærmere?