runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-30:
Liberal Alliance har fremsat et forslag til beslutning, og sådan lidt indirekte kan man sige, at partiet igen bejler til regeringens gunst, og det er jo rart, og det kan vi godt lide.
Liberal Alliance opfordrer regeringen til senest i år at fremsætte et lovforslag, der nedsætter momsen på hotel- og restaurantydelser til 7 pct. og giver fuld momsafløftning for hotel- og restaurantydelser.
Lad mig slå fast med det samme: Intentionerne i Liberal Alliances forslag er gode og vigtige.
Det er vitalt, at vi forbedrer Danmarks konkurrenceevne på turistområdet, at vi gør det mere attraktivt for udenlandske og danske turister at holde ferie og konferencer i Danmark, ja, at Danmark i det hele taget bliver et mere attraktivt land for udlændinge at komme til, og at vi bryder de barrierer og bomme ned, som siger til udenlandske turister: Find et andet sted!
Jeg mener, at Liberal Alliance rejser en vigtig debat – en debat, som skal gøre Danmark til et attraktivt turistland.
Jeg mener helt klart, at der ligger et stort opsparet efterslæb her, for at Danmark kan blive en turistmagnet.
Det hører så med til billedet, at erhvervsministeren i forvejen har fokus på denne problemstilling, men det er helt fint, at Liberal Alliance så understøtter denne debat – det kan vi jo godt lide.
Men hvis vi lige skal give partiets forslag et realitytjek, må jeg sige – hvis jeg skal sige det meget diplomatisk – at forslaget savner en anvisning på finansieringen.
Jeg synes ikke, at det er godt nok med en sætning om, med en lille forkølet passus om, at lavere offentligt forbrug eller lavere offentlige udgifter skal finansiere det her og er den eneste finansieringskilde til det her forslag, men det kan vi sikkert godt tage en debat om lige om lidt.
Liberal Alliance peger selv på, at forslaget, når afledte virkninger er indregnet, vil slå et hul i kassen på 4,3 mia. kr. hvert eneste år, men beregninger fra Skatteministeriet peger på, at underfinansieringen tårner sig op på mellem 7 mia. og 8 mia. kr. hvert eneste år, når adfærdsændringer er regnet med.
Hvor pengene så skal komme fra, henstår i det uvisse, men det er vist noget med lavere offentlige udgifter.
Radikale Venstre vil naturligvis ikke være med til at gå videre med dette forslag i den kontekst, som det ligger her, når forslaget i den grad er underfinansieret.
Derfor siger vi så nej til dette forslag.
Regeringen arbejder allerede med forslag til at styrke turismen, og vi medvirker selvfølgelig gerne som inddragende partier til en åben og offensiv debat.
Turismen er en vækstmotor, og den skal op i et højere gear – det er vi enige om.
Lad debatten afspejle dette faktum.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-03-30:
Det, der er det grundlæggende, er jo, at når vi har et erhverv, som vi kan se er i stand til at generere flere job – i modsætning til andre erhverv, hvor det desværre går tilbage med antallet af fuldtidsbeskæftigede – så er det selvfølgelig klart, at vi skal være obs på det.
Har vi mulighed for at få endnu flere job inden for det danske turisterhverv, så vil vi selvfølgelig det, men vi er bare nødt til at sikre os, at vi ikke går på kompromis med det, der hedder, at vi også skal sikre en langsigtet, bæredygtig økonomisk politik.
Og det forudsætter bl.a., at hvis vi kommer med den slags forslag som det her, som jo ifølge HORESTA vil betyde et stort driftstab på brutto 7,6 mia. kr. , så er vi altså også nødt til at kigge på, hvordan vi konkret finder finansiering af forslaget.
Og det har altså totalt glimret ved sit fravær hos Liberal Alliance – endnu en gang, desværre.
Man kommer med mange gode forslag, det anerkender jeg blankt, og jeg synes, det er fint, vi får debatten, men jeg synes bare, man så lige skulle tage det sidste skridt med og også anvise en konkret finansiering.
Det er sådan set alt, vi beder om – i al ubemærkethed.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-30:
Jeg synes, jeg har forklaret, at vi sådan set bare benytter en metode, som også er gængs for regeringer med alle deres embedsmænd til at regne på tingene.
Man har langsigtede fremskrivninger for, hvor stort det offentlige forbrug skal være, og nogle gange beslutter man sig for, at det skal være mindre, end man ellers havde planlagt, uden at man konkret anviser, hvilke personer det drejer sig om, og hvilke stillinger der skal nedlægges.
Det her er et spørgsmål om rammestyring af den offentlige sektor.
Men jeg vil gerne høre: Er Dansk Folkeparti villig til det her?
Er Dansk Folkeparti villig til at sige, at man gerne vil nedprioritere offentlige udgifter til fordel for at få råd til en lettelse af momsen for de erhverv, som har med turisme at gøre, altså hotel- og restaurationsbranchen?
Henrik Høegh (V), 2012-03-30:
Jeg skal bare konkludere, at det alternativ, som SF dengang bad om lå klar, når den gamle ordning hørte op, sådan set lå der, det var klar.
Er ordføreren enig med mig i, da vi nu også er blevet enige om, at Vækstkaution handler om, at bestående landmænd kan vækste og udvide, at der så bliver 1½ eller 2 år, det kan vi diskutere, hvor der ikke er nogen kautionsmuligheder for de unge, og dermed er det – i den situation, pengeinstitutterne er i – stort set umuligt at finansiere køb for de unge jordbrugere?
Er man enige i, at der altså bliver 1½ eller 2 år endnu, hvor det ikke kan lade sig gøre?
Orla Hav (S), 2012-03-30:
Hovedårsagen er jo, at der er igangsat et stykke arbejde i den natur- og landbrugskommission, som ministeren har nedsat.
Der skal der jo naturligvis være mulighed for at tilvejebringe de instrumenter, som man mener skal til, ud fra en saglig og faglig vurdering af jordbrugserhvervets situation.
Derfor er det klogt at få det ind i en sammenhæng, og derfor vil vi ikke tage det som et løsthængende element i en her og nu-situation.
Erling Bonnesen (V), 2012-03-30:
Jeg kan forstå, at den socialdemokratiske ordfører åbenbart ikke er helt bekendt med reglerne for de nuværende vækstkautionsordninger.
Jeg synes, det er helt fint, at der er de muligheder til rådighed for dem, der er i gang og skal til at have vækst og udvikle sig.
Det her handler om dem, der er færdige med deres uddannelse på f.eks. landbrugsskolen og gerne vil i gang.
De kan jo ikke bare lige gå ind og betjene sig af de ordninger, som den socialdemokratiske ordfører nævner.
Det er derfor, der er brug for det her ekstra værktøj, og det er derfor vi så udvikler det.
Det har vi så gjort, uden at det koster staten en krone, og uden at det koster nogen som helst andre en krone.
Det er et værktøj til at hjælpe dem i gang, som gerne vil i gang.
Det er fint, at der er alle de andre ordninger, som den socialdemokratiske ordfører peger på, men de kan bare ikke løse lige det her problem.
Derfor siger vi, at værktøjskassen skal fyldes op, så de kan betjene sig af den og komme i gang.
Man kan så stille det spørgsmål: Vil det her forslag, som vi jo nu fra Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative fremfører, så forhindre nogen af de andre ting?
Nej, det vil det ikke.
Det her er faktisk et supplement, så det må i den grad undre, at man stiller sig på tværs og ikke vil være med til det her, der ikke engang forhindrer nogen af de andre ting, man er i gang med.
Hvorfor vil man ikke det?
Orla Hav (S), 2012-03-30:
Jamen det, hr. Erling Bonnesen siger, er jo ikke rigtigt.
Det, der er åbnet mulighed for, er den generelle ordning med vækstkaution, som ligger hos erhvervsministeren.
Yngre jordbrugere kan trække på den ordning, lige så vel som andre erhverv kan.
Den er udvidet med 500 mio. kr., og det er jo partierne bredt i Folketingssalen, der står bag ordningen.
Så jeg forstår ikke, at ordføreren vil negligere den indsats, der faktisk er foretaget for at være med til at afhjælpe den her problematik.
Vi har så på den lange bane ønsket om at sikre en samlet strategi for dansk landbrug også i årene fremover.
Erling Bonnesen (V), 2012-03-30:
O.k., så er den der.
Nu går lyden igennem.
Tak for det.
Når Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative fremsætter et forslag nu, er det, fordi der er brug for det nu, og så synes jeg, at det er ærgerligt, at en sådan debat skal ende i polemik om tidligere ting.
Ordføreren må åbenbart have behov for at bruge lidt polemik for at komme lidt væk fra det.
Kernen, substansen i det her er, at det her jo faktisk er en af de bedste måder, som vi fra Folketingets side kan hjælpe de unge landmænd på, så de kan komme videre og komme i gang.
De efterspørger det selv, og så koster det oven i købet ikke staten en krone.
Mange gange kan ting jo ikke komme igennem, fordi de lige præcis koster penge eller der er en masse andre tekniske ændringer.
Her er der sådan set en række unge landmænd, der siger: Giv os lov til at bruge det her forslag – som vi så kommer med nu.
Det må i den grad undre, at man forsøger at stille sig på tværs.
Hvis det om et års tid, eller hvornår det nu måtte være, skulle resultere i andre forslag fra Landbrugskommissionen, der kunne lægges ved siden af, forhindrer det i øvrigt ikke, at man også kan betjene sig af dem.
Vi ved jo, at der er mange forskellige måder, det skal etablere sig på, så det her er bare ét værktøj.
Giv dog de unge landmænd muligheden.
Hvorfor vil man ikke det, når man nu har sagt, at man vil hjælpe erhvervet?
Det vil man så tilsyneladende ikke alligevel.
Orla Hav (S), 2012-03-30:
Ja, jeg har set, at det fremgår af de papirer, som vi har haft til rådighed op til dagens debat, men jeg forsøger også at få spørgeren til at anerkende, at der er sat et stykke arbejde i gang for at sikre en samlet langtidsholdbarhed af dansk landbrug, så det ikke tages stykkevis og delt og dermed giver nogle uhensigtsmæssigheder.
Jeg tror også, at det fremgik af det, jeg sagde her fra talerstolen, at økonomidelen jo understøttes af, at EU havde sat spørgsmålstegn ved ordningen, og jeg tror også, det understøttes af, at der vist er et citat fra en tidligere fødevareminister, som sagde noget i retningen af, at landbruget ikke skal have særbehandling i den her sammenhæng.
Henrik Høegh (V), 2012-03-30:
Jeg forstår det sådan, at ordføreren accepterer, at det her ikke har noget med økonomi at gøre – i hvert fald ikke for staten.
Så skal jeg bare spørge, om ordføreren er bekendt med, at der lå et forslag i detaljer, udarbejdet af alle de involverede parter, klar til beslutning, som kunne have fungeret fra den 1. januar?
Orla Hav (S), 2012-03-30:
Ja, jeg har set, at det er indgået i de begrundelser, som har været givet, men jeg anerkender jo også, at det, når man i forvejen har en intention om at gøre dansk landbrug langtidsholdbart, er klogt at have de forskellige elementer, der kan være med til at sikre det, inde i en større sammenhæng.
Derfor anerkender vi, at det er klogt at lægge det ind under den natur- og landbrugskommission, som ministeren har nedsat, og deri kan der så udvikles forskellige elementer, som kan sikre langtidsholdbarheden af dansk landbrug.
Lene Espersen (KF), 2012-03-30:
Det skal være en selvfinansierende ordning og ikke en ordning, der giver tab, og derfor iværksatte den daværende minister i VK-regeringen også en arbejdsgruppe, der så skulle se på, hvordan man lavede en ordning, der var selvfinansierende.
Der ligger tre gode forslag til det nu, og vores eneste oplæg her i dag fra Venstre og Dansk Folkeparti og Konservatives side er, at vi giver de yngre jordbrugere en mulighed for at få en hjælp til at komme i gang.
Og det koster ikke skatteborgerne en eneste krone; det er en selvfinansierende ordning.
Så jeg vil godt bede hr. Orla Hav komme med en forklaring på, hvorfor Socialdemokraterne ikke vil være med til at hjælpe landbruget i gang.
Orla Hav (S), 2012-03-30:
Jeg kan jo kun over for den konservative ordfører gentage det, jeg har sagt.
Ministeren og regeringen har jo som en af de første gerninger nedsat en hurtigtarbejdende natur- og landbrugskommission, som har til formål at være med til at langtidssikre dansk landbrug.
Dertil kommer så, at der også er indført generelle ordninger i Erhvervsministeriets regi, som landbruget har mulighed for at trække på.
Derfor synes vi ikke, det er klogt at hive enkeltelementer ud på et tidspunkt, hvor kommissionen arbejder.
Camilla Hersom (RV), 2012-03-30:
Det Radikale Venstre ønsker, at Danmark fortsat skal være et landbrugsland og et landbrugsland, hvor udviklingen bevæger sig i en stadig mere bæredygtig retning.
Det kræver selvfølgelig også, at der er yngre mennesker, uddannede mennesker, som har en interesse i at etablere sig som landmænd.
Når det er sagt, vil jeg sige, at der jo er bred enighed om, at den hidtidige model for yngre jordbrugere ikke kunne opretholdes – både fordi den var blevet uattraktiv, og fordi den måde, den var skruet sammen på, ville betyde, at EU kunne vurdere ordningen som statsstøtte.
Jeg tror også, at alle er enige om, at det er væsentligt, at en fremtidig finansieringsmodel i en eventuel ny ordning skal være robust.
Vi kan måske blive uenige om, hvorvidt landbruget fortsat skal betragtes som et erhverv og for sig selv, eller om løsningen i højere grad er at etablere ordninger for iværksættere og for generationsoverdragelse, som har en mere generel karakter.
Vi kommer helt sikkert til her i salen og uden for salen, i udvalget, at have en diskussion om, hvordan afvejningen skal være mellem landbrug, natur og miljø.
Det har regeringen nedsat en hel kommission til at kigge på.
Det Radikale Venstre har stor forståelse for den frustration, det kan medføre for unge mennesker, der står lige for at etablere sig, men vi mener, det er nødvendigt med robuste ordninger, der kan stå distancen i forhold til de langsigtede målsætninger, vi har som samfund.
Og så vil jeg i al stilfærdighed anføre, at der jo også har været et aftagende træk på den tidligere ordning.
I 2010 blev der indgivet 44 ansøgninger, hvoraf mere end halvdelen vedrørte familiehandler.
Det er altså med andre ord ikke ikke YJ-ordningen, som er fuldstændig afgørende for dansk landbrug og dansk landbrugs fremtid.
Det er nok ikke nogen hemmelighed for nogen, at vi i Det Radikale Venstre har været meget skeptiske over for denne form for særordninger, uanset om det landbruget eller andre hverv, det angår, men vi er ikke argumentresistente, og vi anerkender, at der kan være hjørner lige nu, hvor det er svært at etablere et generationsskifte.
Vi mener dog, at tingene må ses i en større sammenhæng, og derfor mener vi, at spørgsmålet bedst afklares i Natur- og landbrugskommissionen.
Orla Hav (S), 2012-03-30:
De konsekvenser, som dansk landbrug døjer med og skal overvinde, er jo ikke konsekvenser af den korte tid, der er gået siden regeringsskiftet.
Det er jo konsekvenser af den politik, som hr. Jørn Dohrmanns parti har været med til at understøtte, så jeg synes, der er god grund til selv at overveje, hvad man har gjort.
Jeg kan sagtens forstå frustrationen hos danske landbrugere over, at man har oplevet gode ord og slesk tale, men meget lidt handling.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Vi kan jo så konstatere, at de gode råd nok først skal komme til Socialdemokraterne henad omkring 2014.
Jeg må bare lige minde om, at man har lige gjort op, at i sidste kvartal af 2011 faldt værdien af landbrugsejendomme med 13 pct.
Så kan der spekuleres lidt over, hvor lang tid landbruget kan holde til den socialdemokratiske politik, hvor man fjerner grundlaget for, at de kan tjene penge, og hvor man ikke vil starte med at give dem en gratis ordning, så de kan få et lån, som er til at betale, og vi kunne få handlet nogle af de her landbrugsejendomme, som i dag venter på at blive handlet.
Man kan sige, at Socialdemokraterne nok går op i, at der bliver tab af arbejdspladser, for vi skal virkelig ned og vende, inden man vil begynde at hjælpe.
Det her var en gratis omgang, men den ønsker man ikke at benytte sig af fra Socialdemokraternes side.
Det er vel det, vi må forstå.
Orla Hav (S), 2012-03-30:
Det har vi jo tænkt os at gribe an på den måde, at vi har bedt nogle kloge folk om at være med til at beskrive, hvilke udfordringer dansk landbrug har, og hvordan vi får det til at gå op i en højere enhed, så vi ikke bare sikrer, at vi kan have et landbrug, vi kan leve af og med på en klog og begavet måde, men også, at de unge landmænd går ind i noget, hvor de har overblik over, hvordan deres vilkår er, og ikke må ryge ud i gældsætningsøvelser, som vi har måttet konstatere fandt sted under den tidligere regering.
Det er vigtigt, at man har overblik over de instrumenter, som samfundet stiller til rådighed, og derfor synes vi, det er klogt at have det samlede overblik, og derfor er vi indstillet på at afvente kommissionens gode råd.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-30:
Tak for det.
Man kan godt blive lidt forvirret af at høre på den socialdemokratiske ordfører på det her område.
På den ene siger de, at de gerne vil en hel masse, og på den anden side er de ved at afvikle dansk landbrug.
Vi kan jo konstatere, at man ikke afventer noget som helst, når det gælder randzoner.
Der har man lavet om på, hvad landmændene egentlig skulle dyrke derude og måske tjene nogle penge på.
Det gør man her og nu ved at nedlægge nogle ting, altså hvor der ikke må dyrkes i randzonerne.
Når der samtidig kommer nogle gratis tiltag for at få yngre landmænd i gang, vil man ikke være med.
Så det eneste, vi kan udlede af den her debat, er vel, at Socialdemokraterne står for afvikling af landbruget, for man står og siger, man gerne vil have vækst, man vil gerne skabe nogle muligheder, men for de nystartede yngre landmænd vil man ikke give muligheden for, at de kan få adgang til nogle billigere lån.
Man vil gerne sige, at vækstområdet kan fortsætte med at vækste, men vi skal endelig ikke hjælpe de nystartede, for de må ikke få de her lidt attraktive lån.
Så jeg vil bare spørge: Hvordan har man tænkt sig at gribe det an?
Orla Hav (S), 2012-03-30:
Vi anerkender jo, at der er en problematik for dansk landbrug, en problematik, som i høj grad hænger sammen med de vilkår, dansk landbrug har haft, bl.a. under den tidligere regering, og det skal der selvfølgelig findes nogle løsninger på.
De løsninger tror vi ikke på opstår ved sådan enkelte snuptagsinitiativer.
Vi tror på, at der skal komme et samlet overblik over, hvad det er, der skal få yngre landmænd til at ønske at være selvstændige.
De skal have en samlet oversigt over, hvad det er, samfundet har af systemer i forhold til det, og derfor synes vi, det er klogt at afvente, at vi har en samlet strategi.
Lene Espersen (KF), 2012-03-30:
Jeg har simpelt hen så svært ved at forstå den argumentation, som hr. Orla Hav nu gentager, og som også var ministerens argumentation, altså at fordi man har nedsat en kommission – hvilket man har været næsten et halvt år om, og jeg vil ikke ligefrem sige, at det er et hurtigt stykke arbejde; man var lang tid om til at nedsætte kommissionen – kan man ikke tage andre initiativer i forhold til landbruget.
Men hele pointen er jo netop, at YJ-ordningen skal være selvfinansierende og altså være en fuldstændig lukket kasse, der ikke har noget som helst at gøre med andre initiativer.
Og derfor har jeg altså svært ved at forstå, at man ikke bare kan tage det her ene gode initiativ nu, og så efterfølgende se på, når kommissionens arbejde er færdigt, om der er andre initiativer på andre områder, der også kan gavne landbruget.
Henrik Høegh (V), 2012-03-30:
Det viser det sig nu, ifølge den nyeste viden, der er kommet frem, at de meget omtalte 100 mia. kr. slet ikke er et tal, men en størrelsesorden.
Lad det så ligge.
Ordførerens begrundelse for, at man ikke kunne køre det forslag med en YJ-ordning videre, der lå, var, at der var en stram økonomi.
Er ordføreren bekendt med, at det forslag, der faktisk lå klar til at beslutte med ikrafttræden den 1. januar, var selvfinansierende, det kostede ikke staten penge?
Erling Bonnesen (V), 2012-03-30:
Jeg havde håbet lidt på, at De Radikale, som i hvert fald tidligere har haft nogle traditioner for historiske bånd og tæt tilknytning til jordbrugserhvervet, også måske kunne have tænkt en lille smule mere konstruktivt i retning af det, som forslaget går på.
Jeg noterer mig også, at ordføreren ligesom var nødt til at trække lidt andre argumenter ind for at nå frem til en afvisning af det.
Men det skal jeg ikke trampe længere rundt i, for det har vi jo også haft fat i lidt tidligere i debatten.
Når vi nu har et forslag liggende her, som ikke koster staten en krone eller koster nogen andre en krone og heller ikke forhindrer noget af det, der måtte komme af forslag i det videre arbejde og i afløbet af den kommende landbrugs- og naturkommission, så kan vi jo sådan set meget hurtigt konkludere, at der intet er til hinder for, at man kunne vedtage det her nu.
Hvorfor vil man ikke bare være med til det og skabe den mulighed, som erhvervet selv ønsker?
Vi er her sådan set netop for at styrke rammevilkårene.
Mette Gjerskov (S), 2012-03-30:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at vi jo rent faktisk gør noget.
Vi taler om at have lavet en vækstkautionsordning, som hjælper her og nu.
Vi taler om at have lavet et landbrugsfinansieringsinstitut, som hjælper her og nu.
Derudover vil vi gerne se langsigtet på problemstillingerne for landbruget.
Det mener jeg faktisk er en rigtig god kombination af at gribe ind, når det er nødvendigt, og samtidig give rum for overvejelse og eksperter og inddragelse af interessenterne i hele diskussionen om fremtidens landbrug.
Lene Espersen (KF), 2012-03-30:
Jamen jeg vil også sige tak til ministeren for talen, hvor jeg i hvert fald ikke hørte en total afvisning af, at der kan komme en ny YJ-ordning.
Det vil nok være at drive det for vidt, når vi behandler det her beslutningsforslag, at begynde at foretage en gennemgang af, hvad fru Mette Gjerskov, der dengang ikke var minister, men som nu er minister, foreslog af stramninger i forhold til landbruget.
Så jeg tror ikke, man skal begynde at gå 10 år tilbage og se på, hvem der egentlig har gjort mest for at fremme landbrugets konkurrenceevne.
Jeg kan i hvert fald sige, at VK-regeringen gjorde mere for det end de partier, der i dag er en del af den nuværende regering.
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål.
Jeg kan forstå, at en ny YJ-ordning ikke kan komme på tale, før kommissionen er færdig med sit arbejde, og begrundelsen er, at man skal se det hele i en helhed: Er det ikke ministeren bekendt, at det, der var problemet med den gamle YJ-ordning, var, at EU underkendte den, fordi den ikke overholdt statsstøttereglerne, og at en ny ordning derfor skal være en fuldstændig isoleret ordning, der ikke skal have noget som helst med noget som helst andet at gøre, men være en ordning, der er selvfinansierende og selvbærende?
Og så er mit spørgsmål: Hvorfor så ikke gøre det nu, når den alligevel ikke må vikles ind i andre forslag?
Mette Gjerskov (S), 2012-03-30:
Jamen jeg kan vel kun give Dansk Folkeparti ret i, at den tidligere regering bidrog til landbrugets krise og ikke har gjort noget særligt for at hjælpe landbruget ud af den krise.
Det må man jo desværre konstatere.
Man skulle jo have troet, at man med en Venstreregering kunne få noget bedre for landbruget, men det har man altså ikke fået.
Men det har da ikke noget som helst at gøre med, at vi ikke fra den her regerings side tager landbrugets situation meget, meget alvorligt.
Ja, vi har nedsat Natur- og landbrugskommissionen, for vi tror på, at vi er nødt til at se på, hvordan man bæredygtigt laver en grøn omstilling af landbruget, giver landbruget nogle fremtidsmuligheder.
Men der, hvor det på kort sigt er nødvendigt at handle, gør vi det – f.eks. i form af den her nye økonomiske udviklingspakke, som vi rent faktisk mener vil hjælpe også landbruget.