runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller (V), 2009-05-18:
Her er der to ofre, den, der bliver slået, og barnet, der ser på.
Derfor har vi fuld forståelse for Dansk Folkepartis bekymringer.
Det er allerede muligt for retten at vurdere det som en skærpende omstændighed, hvis børn overværer vold.
Justitsministeren har bedt Rigsadvokaten indskærpe over for anklagemyndighederne, at de i højere grad bør benytte sig af denne mulighed for at indskærpe straffen.
Dette finder Venstre meget positivt.
Justitsministeren har netop redegjort for en del af regeringens initiativer på dette område.
Der er handlingsplaner, som regeringen har lanceret for at bekæmpe mænds vold mod kvinder og børn.
Det er initiativer, som skal opsamle viden og øge behandlingsmæssig støtte til børnene osv.
I Venstre er vi enige i, at det bør være en skærpende omstændighed, hvis børn er vidne til vold mod deres familie.
Det er allerede i dag muligt at inddrage det som en skærpende omstændighed.
Med tilfredshed konstaterer Venstre, at justitsministeren har fået Rigsadvokaten til at indskærpe over for anklagemyndighederne, at det bør betragtes som en skærpende omstændighed, hvis børn er vidne til vold.
Venstre er således enig med Dansk Folkeparti i, at det bør være en skærpende omstændighed.
Venstre kan konstatere, at regeringen allerede har reageret på det.
Venstre kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-18:
Det er nemlig ikke ret lang tid siden, at jeg mødtes med en kvinde et sted ude på vestkysten, som bl.a. har skrevet en bog om det at leve i et voldeligt forhold.
Jeg synes, at lige præcis den bog, som jeg for nylig har læst færdig, meget godt illustrerer den problemstilling, som er på dagsordenen her i dag.
Hun var i årevis udsat for gentagne chikanerier og forfølgelse fra en eksmand, og det endte faktisk med, at et af hendes børn slog den pågældende mand ihjel.
Det er en meget, meget tragisk historie, og jeg tror, at ingen af os er i tvivl om, hvordan det kan have været for de her børn, hvor frygteligt det har været for dem at se deres mor blive udsat for de her ting, hvor hjælpeløse og magtesløse de må have følt sig, og hvor frygteligt det må være at skulle beskytte sin mor og komme til at slå en mand ihjel på den baggrund.
Der er nok et af de groveste eksempler, som jeg kender til, men der er ingen tvivl om, at vi er nødt til at gøre alt, hvad vi kan, på det her område for at hjælpe både børnene og de kvinder, som bliver udsat for vold.
Det er vigtigt, at vi ser på tingene i børneperspektiv, og det synes jeg egentlig ikke, at forslaget her i dag gør.
Jeg tror sådan set, at børnene er ligeglade med, om far eller mor får en højere straf.
Jeg tror, at vi skal ind og hjælpe familierne meget mere, end vi gør i dag.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at ministeren kom med nogle tilkendegivelser om, at det skal være muligt at behandle voldelige partnere.
Jeg synes faktisk, at det er helt o.k., at det indgår som en skærpende omstændighed.
Man kan jo sige, at forslaget her jo så er blevet overflødigt, fordi ministeren netop i dag har givet Rigsadvokaten besked om, at anklagemyndigheden skal søge at udnytte den mulighed i fremtiden.
Jeg synes også, vi skal se meget mere på, hvordan vi kan støtte de her børn, som har været udsat for traumatiserende oplevelser.
Jeg har jo set nogle af de børn i folkeskolen, og jeg ved godt, hvordan det påvirker dem i forhold til indlæringsevne, i forhold til venskaber, i forhold til depression og angst, ondt i maven osv.
Vi skal sikre, at de her børn bliver set, og at de får hjælp.
De gentager altså volden, fordi de ikke på et tidspunkt har mødt nogen form for hjælp eller nogen form for terapi.
Det synes jeg vi skal sikre.
I forhold til kvinderne er det langt mere usikkert.
Vi ved faktisk ikke ret meget om de kvinder, der er udsat for vold.
Vi mangler forskning i, hvem de kvinder er.
Kommer de også fra voldelige hjem, eller hvad er deres baggrund?
Det ville hjælpe os rigtig meget, hvis vi vidste noget mere om dem.
I SF vil vi rigtig gerne have, at justitsministeren fik afsat nogle midler til at forske i det.
Men udgangspunktet må være, og det vil være mine afsluttende ord, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre de her børn.
Skærpede straffe gør det ikke alene.
Det er en anerkendelse af børnenes situation.
Det gælder selvfølgelig også de omvendte tilfælde, for der findes jo også kvinder, som rent faktisk slår deres mænd.
Flemming Møller (V), 2009-05-18:
Jeg læser som sagt kun talen op, så derfor kan jeg ikke kommentere.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-18:
Kan Venstres ordfører bekræfte, at ministeren rent faktisk først tog initiativ til det her, da Dansk Folkeparti fremsatte det her beslutningsforslag?
Og sjovt nok, samme dag, som Dansk Folkepartis forslag om netop det her skal behandles i Folketinget, melder ministeren ud i pressen, at nu vil ministeren tage initiativ til at sikre, at de strafskærpelser, som der er mulighed for i straffeloven i dag, rent faktisk også effektueres.
Men kan hr. Tom Behnke ikke bekræfte, at det er sådan i lovgivningen i dag, at det kan være en skærpende omstændighed i strafudmålingen, når et barn er vidne til vold mod f.eks. barnets mor.
Det er således ikke et automatisk krav, at det skal være en skærpende omstændighed, men det kan altså være det.
Kan hr. Tom Behnke ikke bekræfte det?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-18:
Jeg kunne gøre mit svar ganske kort og bare svare: Jo, det synes hr. Knud Kristensen er en rigtig god løsning.
Men det er ikke løsningen.
Med hensyn til det forfærdelige eksempel, som fru Marlene Harpsøe nævner her, er det jo ganske uacceptabelt, hvis det skulle ske.
Men det vil lovgivningen jo ikke ændre på, selv om den bliver rykket en måned eller 14 dage.
Som ministeren har tilkendegivet i dag, bliver der fremsat lovforslag i år, og vi forsøger at få den lov gennemført i år.
Vi skal jo, samtidig med det, fru Marlene Harpsøes siger, ikke glemme, at politiet i dag har muligheden for netop at fjerne de hunde, som har den aggressive adfærd over for dyr og mennesker.
Og det, som fru Marlene Harpsøe netop fremkommer med, må aldrig ske.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-18:
Det hører jeg ikke at alle partier er enige om, heller ikke de tre partier, som har lavet beslutningsforslag.
Så er der et parti, som vil have det for nogle typer hunde, og så er der et tredje parti, som vil have det for andre typer hunde.
Så det er altså ikke helt så ligetil.
Det er derfor, at jeg blot opfordrer til, at vi nu gør det her i fællesskab.
Jeg indbyder selvfølgelig også Folketingets partier til en drøftelse, når vi har fået nogle konklusioner fra hundeudvalget, og jeg er villig til også at drøfte båndpligten.
Det tror jeg man skal have i nogle tilfælde over for nogle hunde og i nogle områder.
Men jeg synes, vi skal gøre det på den rigtige og på den saglige måde.
Jeg kan i hvert fald ikke se, at der er overensstemmelse imellem de tre beslutningsforslag omkring de ting.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-18:
Som jeg har sagt før, er det jo noget, som jeg har fulgt tæt, lige siden jeg blev valgt ind i Folketinget i november 2007, og det har jo været klart fra starten af, at ministeren da vil gøre noget.
Der skete ganske vist slet ikke noget, før Dansk Folkeparti - blandt andre - fremsatte beslutningsforslag netop om at skærpe hundeloven.
Og det er jo interessant, at man ikke fra regeringens side reagerer, før det sker.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Knud Kristensen, om det virkelig kan være rigtigt, at regeringen skal arbejde så langsomt i den her sag.
For som Dansk Folkepartis ordfører frygter jeg, at det næste gang ikke er et lam eller en hest eller en kat, som bliver ædt, men nej, at det næste gang er et barn, som bliver dræbt af en eller anden bidsk hund, som ikke kan styre sin aggressive adfærd.
Mener hr. Knud Kristensen ikke, at der er risiko for det, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre, at det sker?
Flemming Møller (V), 2009-05-18:
Det er rigtigt, at der er en problemstilling der med afgrænsningen.
For den særlige egenskab, den aggressive egenskab kan også fremavles på anden vis eller på ny - selvfølgelig kan den det.
Netop derfor mener jeg også, at det hører hjemme i Justitsministeriet at få klarlagt de her ting.
At finde svar på de her specielle spørgsmål egner sig ikke til udvalgsarbejdet her i Folketinget.
Men jeg forestiller mig sådan set, at den liste - som også andre har foreslået - kunne omhandle forskellige racer, som man ikke vil acceptere, og at den kunne ændres undervejs.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-18:
Jeg vil lige starte med at gentage mit første spørgsmål til hr. Flemming Møller, nemlig om ikke vi kunne fremskynde den del, der handler om hunderegistrering.
Det ville vi i hvert fald meget gerne være med til.
For lige at uddybe spørgsmålet om race: Er risikoen der ikke også for, hvis vi alene fokuserer på ganske få racer, at de, som vil ondt, de, som absolut vil have en hund, som kan opdrages til at bide, søger ud i andre mere domesticerede hunderacer, som stadig væk har få anlæg tilbage?
Det kunne eksempelvis være en engelsk bulldog, som jo umiddelbart er meget fredelig, men som har generne.
Det vil sige, at man ville være i stand til at kunne avle på den.
Flemming Møller (V), 2009-05-18:
Alle hunde kan finde på at bide, hvis de bliver presset hårdt nok, og det er der ikke noget mærkeligt i.
Men vi skelner her mellem hunde, som har en patologisk adfærd, altså en unormal adfærd i forhold til andre hunde.
Hunden stammer jo oprindelig fra ulven og har den adfærd, som den har.
Men de her kamphunde er fremavlet til at have en helt specifik aggressiv adfærd, der netop ikke viser den kommunikation, som ulve gør i en flok.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-18:
Det vedrører de forskellige kommentarer, som hr. Flemming Møller fra Venstre har til det her med at forbyde kamphunde.
Sådan som det lyder fra Venstres ordfører, burde der egentlig ikke være noget problem i dag, for de her kamphunde er jo allerede forbudt.
Der står i hvert fald direkte i en bekendtgørelse, at det er forbudt at holde tosa, pitbullterrier og krydsninger heraf, men samtidig giver hr. Flemming Møller fra Venstre udtryk for, at reglerne ikke bliver håndhævet.
Jamen har man så ikke fra Venstres side rent faktisk et ansvar som regeringsparti for, at reglerne bliver håndhævet?
Og hvordan vil hr. Flemming Møller fra Venstre sørge for, at reglerne bliver håndhævet?
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-18:
Det er ved at blive en vane for mig at indlede mine korte bemærkninger med ros.
Det gælder ikke kun i forbindelse med kamphunde, at det kan være en udfordring, det gælder også i allerhøjeste grad i forbindelse med import, især ulovlig import, som jo også er en problemstilling i den her sammenhæng.
Det synes jeg er rart, og jeg håber ikke, at vi nødvendigvis behøver at vente så længe på at få afklaret det.
Det har i øvrigt også været nævnt tidligere i direkte møder med justitsministeren.
Men spørgsmålet om race synes jeg dog er værd at dvæle et øjeblik ved.
Det er korrekt, at vi har et forbud mod to bestemte racer og blandinger af dem, men er der ingen andre hunde, som man kan forestille sig nogen sinde ville kunne finde på at bide?
Det er jo i den sammenhæng mere et spørgsmål om, hvordan hundene bliver opdraget, og hvordan de bliver tilrettet.
Det er også et spørgsmål om adfærd.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-18:
Et forslag om, at man skal have forbud mod de værste af de her hunde, kamphundene, er et politisk forslag fra regeringen, som jeg også fornemmer er støttet af mange partier.
Udvalget må se på den sag, se på, hvad definitionen af en kamphund eller en muskelhund er, og hvad det er for hunde, man eventuelt kan forbyde.
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor man i det hele taget har de hunde, som generer andre mennesker og andre dyr.
Så det er jo en opfølgning på regeringens holdning, men også på de tilkendegivelser, som jeg har set har været i Folketinget fra forskellige partier.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-18:
Jeg tror sådan set, at hvis justitsministeren indkaldte de tre ordførere, fandt vi såmænd nok en løsning på det omkring båndpligten, for både Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og SF er meget, meget indstillede på at lave nogle løsninger, også gerne nogle løsninger, som kan virke rigtig hurtigt i forhold til den her problemstilling.
Det er altså ret mange tilfælde, som vi vil komme til at se, indtil ministerens udvalg får set færdigt på problemstillingen.
Men det, jeg egentlig vil spørge ind til, er, hvordan ministeren overhovedet kommer på et forbud.
Er det noget, udvalget har drøftet, eller er det noget, som ministeren har tænkt kunne være en god idé?
Og hvordan hænger det sammen med den nøjere tilbundsgående undersøgelse, som ministeren gerne vil have foranstaltet af det her område?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-18:
Nej, det ligger jo ganske enkelt i, at ministeren har været meget opmærksom på området, og der er blevet nedsat et hundeudvalg.
Der er også, som fru Marlene Harpsøe selv har sagt her i dag, blevet rejst spørgsmål til den tidligere justitsminister, og der er blevet taget fat om sagen, og man har lavet noget research på det.
Selvfølgelig kan en lovgivning, som er dybdegående, ikke gennemføres på baggrund af, at vi indfører et linepåbud og et mundkurvepåbud, og at vi indfører et hundekørekort.
Der skal være noget substans i det, der skal være noget grundlæggende, så man kan sige: Denne lov forbyder alle aggressive hunde i det åbne rum, og så skal politiet ind og fjerne de pågældende hunde.
Vi vil ikke se det, vi vil ikke acceptere det.
Derfor er det selvfølgelig positivt, for det jo er en tanke, som Det Konservative Folkeparti har haft igennem lang tid - også før det blev rejst over for den tidligere minister.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-18:
Hold da op, det var en masse rosende gloser fra Det Konservative Folkeparti.
Masser af ros for masser af ganske udmærkede forslag, som jeg tror hr. Knud Kristensen sagde.
Måske kan den konservative ordfører komme med en lidt nærmere forklaring på, hvorfor man kan tale så utrolig positivt om noget, men så alligevel ikke kan støtte det.
Er det, fordi det er et forslag, som regeringen ikke selv har fremsat?
Det kunne jeg godt tænke mig at få hr. Knud Kristensens svar på.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-18:
B 177 og B 184 handler om muskelhundetegn, mundkurvspåbud og linepåbud.
Det er alt sammen ganske udmærket, og også meget af det, som er fremkommet fra talerstolen i dag, kan Det Konservative Folkeparti støtte op om.
Men det er vigtigt, at vi får det skitseret præcist i den hundelov, som skal gennemføres, at det gælder alle typer farlige hunde - altså hunde, der udviser en aggressiv adfærd over for det åbne rum, hvor dyr og mennesker færdes.
Det skal man kunne gøre i fred og ro, og derfor er det vigtigt, at det grundlæggende arbejde bliver så præcist som overhovedet muligt, og derfor er jeg meget tilfreds med, at ministeren har et hundeudvalg i gang, der fuldstændig konkretiserer, hvordan man kan løse opgaven.
For det er ganske urimeligt, at man har hunde, der udviser aggressiv adfærd i det åbne rum, uanset hvad hunden hedder, altså om det er muskelhunde eller det er andre typer hunde.
For som der også er blevet spurgt her fra talerstolen: Hvad gør man så?
Hvis man forbyder dem, laves der nogle krydsninger, og hvem skal kunne identificere en krydsning af det ene eller det andet?
Derfor må det være sådan, at vi i den lov, som jeg håber at et samlet Folketing kan bakke op om, netop får hele opgaven løst under ét.
Det synes jeg at vi skylder de danske borgere, sådan at vi får styr på hele området.
Der kan også indføres lydighedskurser, og der kan indføres hundekørekort.
Det er fint nok.
Nogle hundeejere kan finde ud af det, mens andre måske har svært ved det.
Mange hunde kan lære det, men jeg synes bare ikke, at det er godt nok.
Derfor bakker jeg meget op om, at der sidder nogle eksperter, der skal have udviklet den her hundelov.
Det er blevet nævnt, at pitbullterrier og tosa og krydsninger heraf er forbudte.
Ja, men hvem skal kunne vurdere, om det er sådan?
Det må ganske enkelt være sådan, og sådan er det i dag, at når en hund netop laver et angreb eller udviser truende adfærd, kan politiet med loven i hånden fjerne den pågældende hund.
Sådan må det og sådan skal det også være i fremtiden, og Det Konservative Folkeparti har brug for, at udvalget netop fremkommer med lovgrundlaget for hundeloven.
Vi skal have det drøftet, vi skal have det udvalgsbehandlet, sådan at vi kan finde en fælles løsning herpå.
Det kunne også være, at udvalget f.eks. kommer med et forslag til en forsikringsordning, så det kan blive sådan, at det er fuldstændig umuligt at forsikre de hunde.
Og de er jo ganske enkelt ulovlige at have i det danske samfund.
De der forskrækkelige eksempler, vi har hørt, om, at en hest er blevet angrebet, at børn er blevet angrebet, og at andre dyr er blevet angrebet, kan jeg understrege, at Det Konservative Folkeparti er
direkte imod.
Og vi er direkte indstillet på, og at det skal ophøre.
Så derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte de to beslutningsforslag, som er fremsat.
Så det vil jeg da sige tak for.
Flemming Møller (V), 2009-05-18:
Der er sådan set mange, der har haft ansvar for, at de regler bliver håndhævet.
Det har der været lige siden 1991.
Så det er såmænd skiftende regeringer, der har haft ansvaret for, at den bekendtgørelse bliver håndhævet.
Men det er ikke så enkelt, for selv om man rent genetisk kan definere, hvad det er for nogle hunde, vi taler om, er det jo ikke så let, når man skal føre en sag til doms, at påstå, at denne eller hin hund indeholder disse gener.
Det kan man ikke på nogen måde registrere.
Og der har vi jo det udmærkede princip i dansk ret, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Så det er der, problemstillingen ligger.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-18:
Det vil jeg bare sige rigtig mange tak for.
Jeg kan jo konstatere, at der er nogle, der er lidt mere progressive end regeringen, også på det her område.
Nu har vi tidligere i dag her i Folketingssalen behandlet forslag om ofre, hvor det viste sig, at SF og Socialdemokraterne var dem, som havde tænkt mest på ofrene.
Men jeg synes, det er ganske dejligt og ganske behageligt, at vi kan se frem til at få en løsning på de her problemstillinger, som virkelig går og nager danskerne, og som skaber utrygge rammer for børn på legepladser og for folk, som lufter deres hunde.
Så det er vi meget, meget glade for.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-18:
Nu kan jeg da berolige fru Karina Lorentzen Dehnhardt med, at Dansk Folkeparti har det sådan, at vi gerne vil se resultater.
Regeringen har endnu ikke kunnet bidrage med nogen resultater på det her område.
Så det kan jeg berolige fru Karina Lorentzen Dehnhardt med.
Flemming Møller (V), 2009-05-18:
Nej, det betyder det ikke.
Vi synes, det er ganske udmærket, at politiet har fået nye beføjelser til at kræve mundkurv på aggressive hunde i enkelte tilfælde.
Det kan også være, at det bliver i mange tilfælde, men det er ikke det, det drejer sig om.
Men direkte at kræve, at alle kamphunde skal have mundkurv på, kan jeg ikke se nogen idé i, når de efter vores mening er forbudte.
Så er det jo tværtimod at legitimere, at vi overhovedet har kamphunde.
Vi mener, at de skal væk.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-18:
Der var noget i hr. Flemming Møllers ordførertale, som jeg også bed mærke i.
Det var, at hr. Flemming Møller ikke rigtig brød sig om det her med at sætte en mundkurv på en aggressiv hund.
Det må jeg ærligt indrømme at jeg absolut slet ikke forstår - heller ikke selv om hr. Flemming Møller er dyrlæge af profession, når han ikke er her i Folketinget - for der er jo sådan set allerede i hundeloven i dag mulighed for, at politiet kan give et påbud om, at en hund skal iføres mundkurv.
Betyder det så, at man fra hr. Flemming Møllers side og fra Venstres side faktisk er imod den bestemmelse, som er i hundeloven i dag, om, at man kan give en arrig hund, en bidsk hund mundkurv på?
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad man fra De Konservatives side egentlig mener om dyrevelfærd.
Jeg kom lige til at tænke på, at hr. Tom Behnke sådan set bare læser op for en anden, men det kan være, hr. Tom Behnke alligevel kan svare på det.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad man mener om dyrevelfærd.
Er dyr levende væsener, som man skal tage hånd om, eller er det ikke nødvendigt, fordi det jo bare er dyr?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar fra De Konservative på, hvis hr. Tom Behnke kan svare på vegne af den anden konservative ordfører, som ikke kan være til stede i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-18:
Det er i hvert fald helt sikkert, at vi synes, at informationen til købere af dyr kunne være langt, langt bedre, end den er på nuværende tidspunkt.
Vi har jo også i Folketinget som forsøg prøvet at lavet en ordning, hvor vi skærpede kravene f.eks. til uddannelsen af dyrehandlere, så de blev bedre til at rådgive om lige præcis de her ting.
Vi skal finde nogle systemer og nogle løsninger, som kan virke i forhold til at sikre, at folk også rent faktisk får den her information, når de står og køber et dyr.
Det er nemlig rigtigt, at Dyrenes Beskyttelse har konkluderet, at mange kæledyr simpelt hen dør, fordi de ikke får det nødvendige foder eller den nødvendige pleje - får skiftet hø, eller hvad det nu kan være, så det skal vi selvfølgelig arbejde på.
Tom Behnke (KF), 2009-05-18:
Jeg har ikke læst en tale op.
Jeg sagde, jeg var stand-in, og tonen i spørgsmålet er så uhørt, at jeg burde overveje at lade være med at svare.
Det er helt uhørt at skyde mig argumenter, som jeg ikke har fremført, i skoene.
Tværtimod har jeg understreget, at den nuværende dyrevelfærdslov er fremsat af en konservativ justitsminister, og det betyder, at Det Konservative Folkeparti i den grad har et ønske om, at der bliver taget hånd om dyr, både produktionsdyr og kæledyr.
Det er derfor, vi har lavet en lovgivning, og det er derfor, vi interesserer os så meget for området, som vi gør.
Men vi ønsker ikke at lave detaillovgivning, som er noget pjat, og vi ønsker ikke at lave regler, som rammer 999 ud af 1.000, fordi der er én eneste, der ikke kan opføre sig ordentligt.
Lovgivning bør jo ikke fremsættes på grund af dem, der opfører sig ordentligt og kan finde ud af det, den bør være rettet imod dem, der ikke kan finde ud af det, så naturligvis tager vi hånd om dyrene, og naturligvis bekymrer vi os og kerer os om dyrs velfærd.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-18:
Jeg er glad for fru Karina Lorentzen Dehnhardts tilsagn om gerne at ville være med til også at se på det her i en kommende beretning.
Det er utrolig vigtigt, at vi får så meget som muligt igennem.
Det tror jeg fru Karina Lorentzen Dehnhardt er enig med Dansk Folkeparti i.
I forhold til vanrøgtssager - altså ikke direkte dyremishandlingssager, men vanrøgtssager - hvor det er, at dyreejeren ikke lige har helt styr på, hvordan dyrene skal behandles, mener fru Karina Lorentzen Dehnhardt så ikke, at det kunne være godt at indføre helt som et princip, når man køber et kæledyr, man køber en kat, en hund eller en hamster for den sags skyld, eller en papegøje, så skal der medfølge en vejledning om, hvordan man bedst muligt plejer det her dyr: Hvad er den rette kost, hvad er den rette motion, hvad er den rette pleje af pels og lignende?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-18:
I SF er vi meget, meget opmærksomme på lige netop den problemstilling.
Det er jo velkendt, at der har været en række sager om indsmugling af hvalpe, som efterfølgende har måttet aflives, og som har lidt grusomt og forfærdeligt.
Det er vi selvfølgelig klar til at kigge på, men hvordan det nærmere skal indrettes kan vi jo diskutere os frem til.
Vi har jo bl.a. foreslået, at man flytter registreringen af hvalpene og pålægger køberne et skærpet ansvar for at sikre sig, at hvalpene er gamle nok, har været i karantæne og en hel række andre ting, og at man i øvrigt sørger for at oplyse køberne endnu bedre om de ting, som de så skal holde sig for øje og have orden i, når de køber hvalpe fra udlandet.