Martin Lidegaard (RV), 2012-02-23:
Lad mig indledningsvis først og fremmest takke for ordførernes bemærkninger til lovforslaget.
Energimærkningsordningen for bygninger og eftersynsordningerne for tekniske varme- og klimaanlæg er centrale værktøjer i arbejdet for at reducere energiforbruget i bygninger.
Begge disse ordninger er indeholdt i lov om fremme af energibesparelse i bygninger, og med lovforslaget i dag gennemfører vi ændringer af EU's bygningsdirektiv for 2010 og af enkelte bestemmelser i VE-direktivet for 2009, som yderligere er med til energieffektivisere bygningsmassen.
Direktiverne indeholder bl.a. krav om opsætning af synligt energimærke i større butikker og teatre, indførelse af flere sanktioner og krav om indførelse af mere VE ved nybyggeri og gennemrenovering i offentlige bygninger.
For det første kræver vi nu synliggørelse af energimærket i alle tilfælde, hvor en bygning eller en lejlighed via kommercielle medier annonceres til salg eller udlejning.
Allerede i 2010 påbegyndte vi gennemførelsen af direktivets krav om, at energimærket synliggøres i annonceringen, når bygninger sættes til salg via en ejendomsmægler.
Der er flere indikationer på, at annonceringspligten fra 2010 har medført, at energieffektiviteten inddrages af køberen som en beslutningsparameter, hvilket præcis er det resultat, vi tilstræbte med ordningen.
For det andet er det vigtigt for at fremme regeringens målsætning om mere vedvarende energi, at VE-installationer som f.eks. varmepumper bliver installeret og monteret korrekt og på en måde, der sikrer forbrugerne de forventede energibesparelser.
Derfor foreslår vi som det andet, at ministeren bemyndiges til på sigt at etablere en obligatorisk godkendelsesordning for de virksomheder, som installerer eller monterer små VE-anlæg.
For det tredje skal den offentlige sektor gå foran og være et godt eksempel på, at der kan tages klima- og energimæssige hensyn.
Med dette tiltag skærpes kravene til det offentlige, og der vil fremover blive stillet krav om regelmæssig energimærkning og mulighed for at stille krav om andre besparelsesforanstaltninger i relation til bygninger over 250 m², som det offentlige lejer, og ikke som hidtil kun til de bygninger, der ejes af offentlige institutioner og virksomheder.
Lovforslaget indeholder desuden en række forbedringer af mulighederne for indsamling og registrering af energiforbrugsoplysninger i Bygningsog Boligregistret – det såkaldte BBR-register – og giver godkendte energimærkningskonsulenter mulighed for at få direkte adgang til oplysninger i BBR om det registrerede energiforbrug i bygninger og boliger.
Herudover indeholder forslaget en ændring af byggelovens regler, så det bliver mere klart, at en professionel bygherre har pligt til at tegne en byggeskadeforsikring, både når bygherren ved nybyggeri etablerer en ny boligenhed for en forbruger, og når bygherren etablerer en ny boligenhed i eksisterende byggeri, der ikke tidligere har været anvendt til beboelse.
Der fremsættes ligeledes forslag om ændring af byggeloven, så det lovbestemte monopol vedrørende godkendelse af byggevarer ophæves.
Hjemmelen bruges i dag kun til godkendelse af byggevarer, som kommer i kontakt med drikkevand, de såkaldte VA-godkendelser.
Det er sund fornuft, at når ministeren udpeger en privat virksomhed til at udstede godkendelser efter loven, bør denne opgave kunne sendes i udbud.
Konkurrence og faglighed kan og skal gå hånd i hånd, og derfor skal vi selvfølgelig fortsat sikre, at opgaven med udstedelse af VA-godkendelser løses med høj kvalitet, samtidig med at den løses omkostningseffektivt.
Der har været en række kommentarer fra de forskellige partier.
Jeg er glad for, at grundtonen er positiv, og det vil jeg gerne kvittere for.
Både Venstre, Enhedslisten og De Konservative nævner, at de skal have afklaret borgernes retssikkerhed i forhold til udlevering af persondata.
Det er et synspunkt, jeg er meget enig i, og jeg vil meget gerne være med til at afdække det under udvalgsbehandlingen.
Både Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF peger meget rigtigt på, at det her jo skal ses som en del af en større grøn omstilling, som vi heldigvis er mange partier der ønsker og kæmper for, både på dansk og europæisk niveau.
Dansk Folkeparti indikerer så, at det er sammensat, og når man hører de lidt mere EU-skeptiske partier, kan man ikke lade være med at få den tanke, at det er en svær position for dem at komme i, når der kommer et godt forslag fra EU, og de så skal være for eller imod og finde ud af, hvordan de skal forholde sig til de her ting.
Men fra Dansk Folkepartis side bliver der specifikt spurgt, om der er sådan et blåt stempel, man ligesom har fremme, hver gang der kommer noget fra EU.
Her kan der måske være grund til at minde om, at sådan et direktiv jo ikke kommer dumpende ned fra himlen.
Det skulle jeg hilse og sige, eftersom jeg bruger mange dage på at forhandle energieffektiviseringsdirektivet nede i EU.
Det er jo noget, som medlemsstaterne beslutter i et tæt samarbejde og en tæt proces med Europa-Parlamentet, og det er jo altså Ministerrådet, der i sidste ende er ansvarlig for, at man beslutter det her.
Det er jo ikke sådan, at det kommer fra et eller andet bureaukratvælde, der sidder nede i EU.
Det er faktisk noget, som vi selv har været med til at vedtage, og det har selvfølgelig stor betydning for ens lyst til efterfølgende at implementere det.
Det har ordføreren jo helt ret i, men det er altså ikke, fordi der pr. definition er tale om en blåstempling.
Dansk Folkepartis ordfører spørger meget rigtigt til, hvor vi egentlig overimplementerer i forhold til det, EU er kommet med.
Der er nogle enkelte punkter, og det spørgsmål vil jeg gerne have lov til at besvare skriftligt.
Men et af dem er jo f.eks., at vi strammer en lille smule i forhold til energimærkningen, som hr. Mikkel Dencker selv var inde på.
Vi siger nemlig, at hvor det i gamle dage kun var dem, der havde et energimærke, der skulle offentliggøre det i forbindelse med annonceringen af deres bolig, skal man altså nu sørge for at få lavet et energimærke, når man sælger sin bolig.
Og det er jeg glad for at Dansk Folkeparti – så vidt jeg kunne høre – synes er en god idé, uanset hvor lovforslaget måtte komme fra.
Man kan spørge, om det her så er i modstrid med nærhedsprincippet i EU, og om det kan stå alene.
Enhedslistens ordfører, hr. Per Clausen, var inde på, at det her måske handler om nogle petitesser, og at det her måske er at gå for meget i detaljen.
Der synes jeg det er værd at huske på, at det her jo er et element af mange, mange direktiver, mål og initiativer, som EU tager for at sikre en bevægelse i Europa hen imod en mere sikker, grøn og billig energiforsyning også for fremtidens europæere og danskere.
Jeg er enig i, at man jo slet ikke kan se alene på det her direktiv uden i øvrigt at se på alle de andre gode ting, der foregår på europæisk niveau.
Det er ikke, fordi vi er enige i alt, hvad der kommer fra EU, eller at vi synes, at alt fra EU er godt.
Men når der nu er noget, der rent faktisk er rigtig fornuftigt, er det jo en glæde at kunne tilslutte sig det.
Endelig nævner Liberal Alliance helt rigtigt, at i Danmark er det at arbejde for energibesparelser og energimærkning heldigvis blevet en selvfølge, og derfor støtter alle partier – også Liberal Alliance, kan jeg forstå – enhver bevægelse i den retning.
Det er jo også rigtigt, at vi nogle gange er ude i en hårfin balancegang mellem, hvor meget man i den enkelte detalje skal tvinge de enkelte borgere til at gøre noget for at komme i den retning, og hvor meget man ligesom skal lade markedet gøre det.
Og jeg kan høre, at der på det her område er mere balance i vores synspunkter, end der måske er på så mange andre områder.
For når man nu skal ud at sælge et hus, eller som køber skal tage stilling til de udgifter, man sætter sig i, så giver det god mening, at man rent faktisk på markedsvilkår har mulighed for at vurdere, hvad der kan betale sig eller ikke betale sig i de kommende år.
Samlet set er jeg glad for interessen og opbakningen, som i dag er kommet til udtryk i forhold til lovforslaget, og jeg ser selvfølgelig frem til de videre drøftelser i Klima-, Energi- og Bygningsudvalget.
Med de bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.