runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
På alle de områder, som hr. Ole Sohn nævner, har vi rent faktisk bevilget flere penge, også med den finanslov, der er nu.
Jeg ved godt, at det kan være sådan, at det ligger dybt i opdragelsen, at man ikke kan lide at bryste sig af succeser, men jeg synes alligevel ikke, at hr. Ole Sohn skal blive vred over, at jeg roser hr. Ole Sohn.
For det er sådan set velment, og det var meget, meget hurtigt, at det lykkedes SF at gøre sig til et alternativ til De Radikale, hvilket nu gør, at SF vil have ministerposter næste gang.
Det er da en ærlig ros, men mine overvejelser har bare gået på, om det var svært for SF at få Socialdemokratiet til at droppe skattestoppet, for vi har faktisk haft mange debatter i salen her i forbindelse med finansloven, som har handlet om, at Socialdemokratiet ville støtte op om skattestoppet.
Nu er man hoppet over til SF.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg ved godt, at Venstre er meget kede af, at de har gennembureaukratiseret den offentlige sektor, og så troede jeg sådan set, at man inderst inde godt vidste, at der under den her regering er opbygget den ene bureaukratiske foranstaltning efter den anden, så offentligt ansatte lige fra hjemmehjælperen til skolelæreren og sygeplejersken og ikke mindst socialrådgiverne bruger mere og mere tid på administrativt arbejde.
Vi har ikke arbejdskraften, vi kan ikke bare ansætte flere og flere, så derfor må vi frigøre nogle ressourcer.
Og det ville da være mere interessant, hvis man kunne afvikle nogle møder på kortere tid, sådan at hjemmehjælperen kunne få mere direkte tid hos den ældre, frem for at vi skal ansætte flere hjemmehjælpere.
De kunne nemlig blive fritaget for en række af de administrative opgaver, som denne regering har pålagt dem, sådan at de kunne få mere tid til at undervise.
Det ville mindske behovet for øget arbejdskraft.
Jeg bliver ikke vred, jeg er da meget beæret, men selvfølgelig er jeg det også med en vis ydmyghed.
Altså, vi er glade for, at det er lykkedes oppositionen at rejse en dagsorden, som har trængt regeringen i baggrunden, i defensiven, og det er jo derfor, det ikke kan lade sig gøre at få indledt en debat med regeringen om, hvordan den offentlige velfærd skal udvikle sig.
Vi får bare - nu også fra hr. Peter Christensens side - et tal fra en eller anden bogholderisøjle, som viser, at der gives flere penge ud til kommunerne.
Det, der er det afgørende, er jo, at hvis man mener, at kommunerne har fået så mange penge, på trods af at vi kan se, at væksten i kommunerne er faldet støt og roligt under denne regering, skal man jo dybest set gå ud og sige, at kommunerne skal fratages ansvaret, hvis ikke de er i stand til at sikre, at daginstitutionerne fungerer, og at skolerne fungerer optimalt.
Og regionerne skal vel også nedlægges, fordi de ikke er i stand til at få bygget ordentlige badefaciliteter og toiletforhold til de langtidssyge patienter.
Jacob Jensen (V), 2008-09-09:
Nu har vi i dag og mange gange tidligere forsøgt at få et klart svar, ikke fra SF - for det plejer vi at få - men fra Socialdemokraterne, om den politik på skatteområdet, som man ønsker at føre.
Man siger godt nok, at man vil følge regeringens skattestop, men på den anden side siger man også, at man vil rulle de skattelettelser tilbage, som har været med til at finansiere en stigning i energiudgifterne.
Mit spørgsmål til SF er: Når man nu fra SF's side bevæger sig ind mod Socialdemokraterne, eller omvendt Socialdemokraterne bevæger sig hen mod SF og stort set er enige på lange stræk i den økonomiske politik, kunne det være interessant at få et vide fra SF's ordfører, hvorvidt man fra SF's side ønsker, at det samlede skattetryk i Danmark skal stige, at det skal blive, hvor det er, eller at det skal falde.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg vil gerne lige rette en misforståelse.
Jeg går ud fra, at hr. Lars Barfoed ved, at kommunerne fattes penge, og at man ikke bare kan ansætte folk, som man har lyst til.
Det kræver, at man har pengene.
Det, der er pointen, er, at der er ansatte i den offentlige sektor, som er mere eller mindre tvunget til at være på deltid, fordi kommunernes økonomi er så stram.
For det første skal kommunerne derfor have en lidt bedre økonomi frem for at bruge penge til skattelettelser for at udvide arbejdsstyrken i den offentlige sektor.
For det andet har SF på intet tidspunkt sagt, at vi ikke vil være med til at sikre, at folk bliver længere tid på arbejdsmarkedet, for det er en stor udfordring.
Vi har bare foreslået, at man skulle lave nogle senioraftrædelsesordninger, altså lave en mere fleksibel fratrædelse.
Hvorfor gør vi det ikke attraktivt for samfundet og laver en glidende aftrapning?
Der er da mange ældre.
F.eks. sad jeg forleden aften og talte med en skolelærer, som var gået på pension, fordi hun var slidt op.
Hun ville meget gerne fortsætte med at tage 8-10 timer som støttelærer, eller hvor hun nu kunne bidrage med de erfaringer, hun nu havde, men hun magtede ikke fysisk eller mentalt at have et fuldt skema.
Hvorfor gør man det ikke mere attraktivt at udnytte arbejdskraften på den måde?
Vi har også sagt med hensyn til dagpenge, at vi gerne deltager i en dagpengereform, bare den ikke er betinget af, at der skal ske forringelser over for folk, der i forvejen har en meget lav indtægt.
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
At give offentlige medarbejdere på deltid ret til en fuldtidsstilling øger jo ikke arbejdsudbuddet.
Altså, hvis de gerne vil have en fuldtidsstilling, og der er fuldtidsstillinger, får de selvfølgelig en fuldtidsstilling.
Der nytter det jo ikke noget at give dem ret til det.
Selvfølgelig, hvis vi havde brug for flere fuldtidsansatte, ansatte vi jo dem, der gerne ville have et fuldtidsarbejde, så det gør jo ingen forskel overhovedet.
Men vi har en Arbejdsmarkedskommission, der kommer og siger, at det, der for alvor vil betyde noget, er, at vi tager yderligere fat i at gøre noget ved efterlønnen, for det er helt skørt, at vi har en ordning, hvor folk går på efterløn i en tidlig alder, når samfundet har brug for det modsatte og endda belønner dem for det, og at der er brug for en dagpengereform.
Og mig bekendt har SF jo meldt blankt nej til de forslag, som Arbejdsmarkedskommissionen netop foreslår som det, der for alvor kan flytte noget.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Nu tror jeg, at hr. Lars Barfoed kom herned, efter jeg havde holdt min tale, for jeg sluttede faktisk af med at sige, at vi er klar til i forbindelse med finansloven at forhandle om arbejdskraftproblemerne.
For jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Barfoed i, at det er vores største udfordring.
Det er vores største udfordring.
Derfor brugte jeg faktisk meget af tiden i min tale på at komme med ideer til, hvor man kan øge arbejdsstyrken.
Vi har foreslået, at man sætter massivt ind for at sikre deltidsansatte i den offentlige sektor ret til fuld tid.
Det vil øge arbejdsstyrken og afhjælpe arbejdskraftmangelen i den offentlige sektor her og nu.
Vi vil sætte ind for at nedbringe sygefraværet, forbedre arbejdsmiljøet - det er det andet store satsningsområde.
Jeg ved godt, at det er kritik af regeringen, men vi vil rette op på den massive stramning, der er sket på uddannelsesområdet.
I stedet for at få flere og flere unge igennem ungdomsuddannelserne er det altså lykkedes regeringen og Dansk Folkeparti at få det drejet den modsatte vej.
Uddannelse er forudsætning for, at vi har kvalificeret arbejdskraft i fremtiden.
Så jo, vi er klar til at gå ind og diskutere alt, hvad der på en positiv måde kan bidrage til at udvide arbejdsstyrken.
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Vi hører Socialistisk Folkepartis finansordfører fortælle lidt om de store udfordringer, vi står over for.
Det er jo, at det her samfund kommer til at mangle arbejdskraft i de kommende år.
Nu tænker jeg ikke på konjunktursituationen, men jeg tænker på den struktur, der er i befolkningssammensætningen, som gør, at vi kommer til at mangle arbejdskraft i det her land, hvis ikke vi gennemfører nogle reformer.
Jeg har forstået, at Socialistisk Folkeparti på forhånd har meldt blankt nej til at deltage i de reformer, som Arbejdsmarkedskommissionen foreslår for at øge arbejdsudbuddet i det her land.
Så vil jeg bare spørge: Synes Socialistisk Folkeparti, at det er en ansvarlig socialpolitik?
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg erkender, at jeg aldrig har gået på universitetet, jeg har aldrig læst økonomi - det ved jeg hr. Frank Aaen har.
Jeg ved også, at det er korrekt, at hr. Frank Aaen og andre, der har læst økonomi, har fået at vide, at en stram økonomisk politik betyder øget arbejdsløshed.
Men det er faktisk sådan, og det tror jeg hr. Frank Aaen er enig i, at det, der sker med dansk økonomi, ikke svarer til, hvad man lærer på økonomistudiet.
Det er naturstridigt ifølge alle håndbøger på økonomistudiet.
Vi har bare taget udgangspunkt i virkeligheden og ikke i studiemateriale på universiteterne.
Og jeg tror, at når vi har så lav en arbejdsløshed, selv om væksten er bremset op, er det, fordi der er så stor mangel på arbejdskraft, at selv om der er en opbremsning i væksten, er der så mange ledige job, at arbejdsløsheden stadig væk er lav.
Og derfor skal man være påpasselig med at tilte økonomien ved at pumpe for mange penge ud, for så er det, at man får stigende inflation, og det rammer de ikkefaglærte og folk på overførselsindkomst, og det er hamrende asocialt.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Nu er en neutral finanspolitik altså mere stram end regeringens finanspolitik, så derfor har jeg ret i det, jeg sagde før.
Og jeg er ikke tilhænger af en uansvarlig økonomisk politik, men Enhedslisten er lodret imod, at den økonomiske politik skal reguleres via antallet af arbejdsløse.
Det er derfor, jeg ikke forstår SF's sprogbrug.
For til SF's sprogbrug og den måde, som det også er blevet præsenteret på her i dag, vil jeg sige, at det altså er i forlængelse af almindelig nationaløkonomisk undervisning på første del på Handelshøjskolen sådan, at man regulerer økonomiens hastighed ved at regulere antallet af arbejdsløse.
Det synes jeg altså ikke, venstrefløjen skal overtage.
Vi har andre midler, som vi ønsker at regulere en økonomi med, så den er ansvarlig.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg vil gerne sige, at det at føre en uansvarlig økonomisk politik er det mest asociale, man overhovedet kan gøre, for de første, der bliver ramt, er de dårligst uddannede ikkefaglærte grupper; det er dem, der først bliver ramt af arbejdsløshed.
Så en økonomisk uansvarlig politik er det eneste, som vi ikke vil være med til.
Jeg sagde indledningsvis, og jeg vil gerne citere, for det var faktisk en af de få ting, som jeg citerede fra mine talepunkter, at vi anbefaler en neutral finanspolitik, men hvis konjunkturerne ændrer sig som følge af udviklingen i den internationale økonomi, må vi revidere det; underforstået, at hvis lavkonjunkturen bider sig fast, skal man selvfølgelig ikke gå efter at få en øget arbejdsløshed, så skal man sætte ind for at løse en række af de uløste opgaver, og jeg har peget på en række områder, f.eks. anlægsinvesteringer i den offentlige sektor, sygehuse, daginstitutioner, folkeskoler, som noget helt elementært.
Men man skal hele tiden dosere det på en sådan måde, at økonomien ikke tilter, for
tilter økonomien, er det de dårligst stillede i samfundet, som bliver betalerne og ofrene for det.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Enhedslisten er selvfølgelig enig med SF i rigtig meget, herunder at der en masse unødigt bureaukrati, som man kunne bytte ud med mere fornuftigt arbejde.
Men der er én ting, der undrer mig lidt, og det er, når SF lægger så meget vægt på en mere stram finanspolitik, for en stram finanspolitik er jo bare en omskrivning af, at man ønsker flere arbejdsløse.
Det er det samme, som når nationalbankdirektøren siger, at vi skal have en mere stram finanspolitik, og at vi derfor skal have nogle flere arbejdsløse, hvilket selvfølgelig er noget sludder.
Men er det ikke lidt utroligt, at SF nu fører sig frem med nogle ønsker om den økonomiske politik, som vil betyde en mere stram finanspolitik end den, finansministeren ønsker?
Man ønsker, så vidt jeg kan høre ud af de tal, der er kommet frem, en mere stram finanspolitik end Socialdemokratiet.
Og vi ved oven i købet, at en stram finanspolitik i almindelig gængs økonomisk sprogbrug betyder ønsker om flere arbejdsløse.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg er lidt bekymret for spørgerens forståelse for finanspolitik og vores spareplan, det er jeg virkelig.
Vi har fremlagt et forslag til finanslov, og heraf fremgår ingen af vores langtidsinvesteringer i spareplanen.
Spørgeren henviser til spareplanen og blander den sammen med vores finanslovforslag.
Den spareplan bliver indfaset fra nu af og frem til 2015, og hvis ikke man er i stand til i den offentlige sektor at spare det, der svarer til, jeg tror, det er mellem 5 pct. og 7 pct. af mødeaktiviteten, står det simpelt hen sløjt til med rationaliseringen af arbejdet i den offentlige sektor.
Det, der er vores opgave, er ikke at sige, at de offentligt ansatte ikke laver meget, men vi har snakket med offentligt ansatte, som siger: Vi laver alt muligt andet end det, vi er ansat til.
En hjemmehjælper, en social- og sundhedshjælper vil meget hellere gå ud og hjælpe, hvor den ældre har behov for det, end at sidde og udfylde skemaer, som denne regering har sat i verden for at kunne kontrollere den offentligt ansatte.
En folkeskolelærer vil hellere undervise børnene end sidde og rode med kontrolpapirer, som undervisningsministeren har sat i verden.
Så det er simpelt hen et spørgsmål om at give de offentligt ansatte nogle bedre arbejdsbetingelser til deres primære opgave.
Det vil frigøre en række midler.
Sophie Løhde (V), 2008-09-09:
Jeg tillod mig jo bare at citere fra SF's eget oplæg, men hvis man ikke kan tåle at høre i Folketingssalen, hvad man har skrevet i sit eget finanslovoplæg, er det selvfølgelig sådan, det er.
Men jeg synes, ordføreren skulle svare på mit spørgsmål, for det er da interessant, om SF mener, at de offentligt ansatte er dovne, siden vi kan spare 1½ mia. kr. med et snuptag; ved at vi laver en hjemmeside, og at der skal sendes nogle mennesker på kursus, kommer der 1½ mia. kr. i statskassen.
Til sidst vil jeg egentlig gerne viderebringe et spørgsmål fra en af Ekstra Bladets læsere fra dagens avis, hvor der er en, der spørger, hvor mange timer og kroner der så skal bruges på at holde disse kurser i mødeteknik og alternativer til møder samt på at opbygge denne famøse hjemmeside og på vedligeholdelse af disse ting.
Det er jo egentlig et meget fair spørgsmål, for der er åbenbart nogle omkostninger forbundet med en besparelse, og de omkostninger er jo så heller ikke finansieret noget sted, så det er jo endnu et eksempel på, at man ikke engang kan anvise en besparelse, og man kan heller ikke anvise en besparelse til en besvarelse.
Det er jo i sig selv sådan lidt tragikomisk, at SF præsenterer en spareplan i et forsøg på at sælge sig selv som det her nye økonomisk ansvarlige parti, når indholdet i den spareplan sådan set bare er gammel SF-classic-politik, nemlig højere skatter og en øget efterspørgsel efter hænder og hoveder i en tid, hvor vi står med en historisk stor mangel på arbejdskraft.
Men jeg vil sådan set gerne spørge lidt ind til nogle af spareplanerne, for et af de lidt mere luftige forslag i SF's finanslovforslag går ud på at spare 1,5 mia. kr. på at holde færre og mere effektive møder i den offentlige sektor.
Bl.a. skriver SF i sit forslag, og jeg citerer: Mødeeffektiviteten er langtfra imponerende, der holdes møder om ting, der kunne være klaret hurtigere på anden vis, ofte deltager for mange, mødeafviklingen lader meget tilbage at ønske, og der følges ikke godt nok op.
For at nå målet skal der tilbydes kursus, og så skal der opbygges en hjemmeside med gode råd.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Mener SF, at de offentligt ansatte er dovne, siden der med et snuptag kan spares 1,5 mia. kr. ved at holde et par kurser og i øvrigt ved at lave en hjemmeside, for det her er da udtryk for klar tale.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Jeg tror, at hr. Rasmus Prehn har det problem, at han ikke rigtig har fulgt med i debatten i Folketingssalen i løbet af dagen.
Det kan være, at han har haft travlt med andre ting, eller at der er andre ting, der er mere spændende at følge, for mange af de spørgsmål, der kom undervejs, i det, hr. Prehn sagde, ville han have fået svar på, hvis han havde været her.
Men jeg ved ikke rigtig, om det, hr. Prehn var ude i, var, at han var lidt trist over, at Dansk Folkeparti fik markeret, at vi er et parti, som har, man kan sige, varer på alle hylder, og som selvfølgelig har en politik på alle områder, og at det var lidt irriterende for hr. Prehn, at det åbenbart blev præsenteret i Danmarks Radio i en tv-udsendelse.
Men jeg mener: Danmarks Radio er vel ikke alene forbeholdt Socialdemokratiet, det er vel også muligt for os andre en gang imellem at kunne komme i Danmarks Radio og fortælle, hvilken politik vi vil stå for?
Og så må vi blive vurderet i forhold til de forhandlinger, der nu kommer i løbet af efteråret, bl.a. omkring infrastrukturen, og om vi lever op til det løfte, vi har givet, om at ville prioritere cyklisterne.
Det vil jeg meget gerne måles på, når vi har lavet finanslov.
Rasmus Prehn (S), 2008-09-09:
Når man sådan har fulgt debatten her og de spørgsmål, der har været til Dansk Folkepartis ordfører, synes jeg, det er mærkeligt at høre, at det er hr. Kristian Thulesen Dahl, der skal beskylde oppositionen for at have et sortsyn.
For situationen er den, at det er Dansk Folkeparti, der står her og bruger hele eftermiddagen på at tale sort.
Det er jo meget, meget svært at få nogen som helst klarhed over, hvad det er, Dansk Folkeparti vil, hvad det er for en sammenhæng, der er i Dansk Folkepartis politik.
Men vil lidt af det hele.
Dansk Folkeparti er blevet sådan et parti, der både vil blæse og have mel i munden.
Så kan man ikke svare på det med kommunernes økonomi, så er der det med SP-bidraget, det kan man heller ikke svare på, så er der det med de medicinske patienter, det kan man heller ikke svare på.
Det er en stor rodebutik.
Så kom jeg til at tænke på, at der for ikke længere tid siden end fredag den 22. august var en meget, meget lang udsendelse i TV-avisen, hvor Anja Westphal var ude at cykle med Dansk Folkepartis partileder, fru Pia Kjærsgaard, og de cyklede rundt oppe i Gentofte.
Historien var så, at den helt store nye satsning for Dansk Folkeparti var cykelfremme, hvor man ville lave sådan en cykelpulje.
Alligevel er det ikke meget, vi har hørt om det i dag med det her nye initiativ.
Det var virkelig et langt indslag, der var, og man cyklede lang tid rundt oppe i Gentofte med moderigtig cykelhjelm, men alligevel hører vi ikke rigtig noget om det.
Er det det, der er situationen?
Mette Frederiksen (S), 2008-09-09:
Jeg tror egentlig, at mange danskere kan føle sig lidt forvirrede over den økonomiske diskussion i Danmark og ikke mindst de finanspolitiske diskussioner, for på den ene side har man den her fornemmelse af, at der aldrig har været flere penge i omløb, og - som det på et tidspunkt blev sagt af en tidligere finansminister - at vi snart er så rige, at vi kan købe hele verden.
Og på den anden side oplever vi, når eksempelvis vores kære og især den ældre del af familien kommer på hospitalet, at der er ældre medborgere, der har arbejdet et helt liv, betalt deres skat, gjort en masse for resten af samfundet og så skal tage til takke med en seng på gangen.
Nogle skal sågar ligge i et skyllerum.
Der er ikke sygeplejersker nok, der er ikke læger nok, ja, som medicinsk patient kan man ofte føle sig overset og have den der meget, meget klare oplevelse af, at man kommer bagest i køen.
Når det er den virkelighed, mange ældre medicinske patienter oplever, undrer det jo i hvert fald sådan en som mig, når jeg læser Dansk Folkepartis forslag til finansloven at se, at der ikke er en krone til de medicinske patienter.
Hvordan kan det være?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Jamen jeg tror faktisk ikke, det er en grov undervurdering.
Jeg tror, det er en meget nøgtern analyse af, hvor der er nogle problemer, og af, hvordan vi så bør gribe dem an, og også gribe dem an på en måde, så danskerne kan have tillid til, at når vi har lavet nogle ting og sagt, at det er udtryk for en langsigtet politik, så kan de indrette sig på det.
Altså, jeg kender jo godt De Radikales forslag om, at man vel bare sådan kan fjerne efterlønnen fra folk, for nu må de bare se at komme ud og bestille noget, for det har vi behov for.
Men når vi i fællesskab i 2006, for kun 2 år siden, har lavet en efterlønsjustering, som vi så i fællesskab jo også har udtrykt som noget langsigtet - det er jo nogle ændringer, der træder i kraft om 10-12 år - så bør folk da også kunne indrette deres tilbagetrækning på det og ikke skulle være usikre på, at Det Radikale Venstre 2 år senere får gennemtrumfet, at man lige trækker tæppet væk under dem alligevel.
Må jeg så også minde om, at det i regeringens egen redegørelse for økonomien næste år vurderes, at ledigheden stiger til omkring 74.000 personer.
Altså, i det her billede af, at nu har vi virkelig ikke arbejdskraft til noget som helst, står vi over for en situation, hvor regeringens egne publikationer vurderer, at vi får øget ledighed.
Og det er i det lys, at vi så siger, at man skal fremskrive og vurdere, hvordan det så står i forhold til 2015-planen og alle de forudsætninger, der er lagt ind.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Jeg er helt med på, at man ikke med millimeters nøjagtighed kan styre efter en målsætning i 2015-planen,
det siger næsten sig selv.
Men er det ikke at underkende - og endda underkende voldsomt - hvad det egentlig er for en udfordring, vi står over for?
Altså, det er regeringens egen prognose, og så kan man mene om den, hvad man vil, og mene, hvad man vil, om de forudsætninger, der er lagt ind i den, og det er vi også kritiske over for i Det Radikale Venstre.
Men vi snakker stadig væk om en udfordring i størrelsesordenen 60.000 - som måske endda er undervurderet - og i den sammenhæng forekommer det, når Dansk Folkeparti siger, at vi skal kigge lidt på, hvilke justeringer vi kan lave hen ad vejen, som en, jeg var lige ved at sige, grov undervurdering af, hvad det er for en udfordring, vi står over for.
Og derfor synes jeg, det er interessant at høre Dansk Folkeparti ad, om det virkelig er sådan, det forholder sig.
Det er jo også vigtigt for regeringen at vide, når den skal i gang med alle de her store opgaver, som vi mener trænger sig på i de kommende år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Vi synes for det første, det er godt, at vi laver de her mellemfristede fremskrivninger af dansk økonomi, og at vi har nogle sigtelinjer, nogle pejlemærker af, hvor dansk økonomi skal bevæge sig hen, og dér er den 2015-plan jo et godt bidrag til at give sådan nogle pejlemærker.
For det andet vil jeg sige, at vi ikke tager sådan en plan og dens forudsætninger som udtryk for den absolutte visdom.
Altså, det er noget, vi jagter, og som vi går i retning af, men vi tror ikke, at man kan fremskrive økonomien så præcist.
Vi tror, at der sker ganske mange ting, man ikke rigtig kan forudse.
Hvis vi var gået mange år tilbage og havde set på, hvordan tingene ville være i 2008, så tror jeg ikke, vi ville have kunnet forudse det.
Allerede i 2004 og 2005 var det største problem i Danmark den høje arbejdsløshed, nu står vi her i 2008 og bestiller ikke andet end at diskutere, at vi mangler arbejdskraft - det er bare for at anskueliggøre det.
Så når vi jagter de her pejlemærker, gør vi det med en viden om, at det ikke lige præcis er udtryk for sådan en religiøs viden om, hvor verden bevæger sig hen, men det er et forsøg på at udstikke pejlemærker.
Derfor jagter vi også det at få øget arbejdsudbuddet, at få flere i beskæftigelse.
Og der vil jeg, på trods af det, hr. Morten Østergaard sagde lige før, altså have lov til at fremhæve jobplanen som en god måde at arbejde på, hvor vi i fællesskab har gjort noget, som jeg ikke vil undervurdere betydningen af, for jeg tror faktisk, at der er et større potentiale i jobplanen end det, man er ved lige her.
Og det er ad den vej, vi gerne vil arbejde videre, nemlig at vi sætter os ned, som vi på tilsvarende vis gjorde i foråret, og ser på, hvor der er nogle ting, vi kan justere på, så vi hele tiden får den arbejdskraft frem, som nu engang kan frembringes i det danske samfund.