runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-16:
Så sagde man, at der tidligere er blevet gjort sådan nogle ting, og at det bl.a. skete i 1998.
Forskellen er bare, at i 1998 sikrede regeringen også, at der var noget uddannelse, og sikrede, at der var noget aktivering.
Det, man gør nu, samtidig med at man forringer det her, er, at man også laver besparelser på uddannelsesområdet.
Tror man virkelig på, at ved at lave besparelser på uddannelsesområdet, ved at gøre det sværere for de her mennesker at komme i gang senere, så kommer de bedre i gang?
Kan fru Helle Sjelle ikke give mig ret i, at forskellen på nu og dengang i 1998 er, at regeringen dengang også sikrede, at der var noget uddannelse?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Vi er nødt til bl.a. at lave en dagpengereform, og det er derfor, vi gør det her.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Ordføreren nævnte jo selv – og ganske uopfordret – OECD-økonomerne og deres teorier om arbejdsudbud og jobskabelse.
Det er sådan set, fordi ordføreren selv bringer det på bane, at jeg synes, at man da må kunne forvente bare sådan en anelse indsigt i den her teori.
Det er ikke, fordi det skal være så avanceret – slet ikke – så jeg synes ikke, at ordføreren behøver at kaste sig ud i en lang udredning af den her teori.
Altså, vi står nu med et samfund, hvor jobbene fosser ud af landet, og vi står med arbejdsløse.
Kan jeg få ordføreren til at forklare mig det, bare ud fra en lavpraktisk tilgang, uden at ordføreren behøver at føle sig presset til at komme med en meget avanceret teoretisk gennemgang.
Men bare helt lavpraktisk: Hvordan fungerer det her?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Jeg føler mig overhovedet heller ikke presset.
Det, der er væsentligt at slå fast her, er, at til forskel fra Socialdemokratiet og SF m.fl. i oppositionen, der ønsker at føre Danmark ud i et sandt økonomisk morads, så ønsker vi faktisk, at der er en sund og fornuftig økonomi her i landet, og det nødvendiggør altså også, at der er et arbejdsudbud, som igen kan være med til at generere noget beskæftigelse.
Jeg tror, at jeg har sagt rigtig mange gange, at erfaringerne tilbage fra 1990'erne viser det.
Jeg tror ikke ligefrem, man kan påstå, at Poul Nyrup Rasmussen m.fl. førte en konservativ politik, men selv de kunne se, at det var nødvendigt at gøre noget på det her område.
OECD påpeger jo så også og er med til at vise, at det, at man øger arbejdsudbuddet, altså også er med til at generere noget beskæftigelse.
Så tror jeg efterhånden ikke, at jeg kan komme det nærmere.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Nej, vi kommer i hvert fald ikke nærmere en forklaring.
For i en situation, hvor man har en hel masse arbejdsløse og en hel masse ledige job, og hvor de der arbejdsløse nægter at tage de der job, så kan jeg faktisk godt forestille mig et eller andet med, at man laver noget med noget adfærdsregulering, eller hvilket udtryk man vil bruge.
Det kan jeg egentlig godt sætte mig ind i.
Det er bare ikke det, der er situationen.
Folk bliver jo ikke pludselig kvalificeret til at tage et job, og vi får ikke pludselig ny produktion i Danmark, fordi man gør livet besværligt for nogle arbejdsløse.
Den er ikke syret, hvis det er, at man ønsker at etablere et Løntrykkerunderdanmark, der så kan tilbyde sig til lavlønsjob.
Hvis det er det, der er teorien, så hænger den selvfølgelig sammen.
Men hvis den ellers holder stik, skulle vi så ikke tage og korte perioden ned til ½ år og gøre beskæftigelseskravene endnu skrappere?
Så må der virkelig ske noget på arbejdsmarkedet – eller hvad?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Jeg forstår godt, at der bliver spurgt lidt i øst og i vest.
Men det, der er væsentligt at slå fast her, er jo, at hvis vi også fremover skal sørge for, at vi har et Danmark, som fungerer, og som også er i stand til at tage hånd om de svageste – som jeg efterhånden har sagt rigtig, rigtig mange gange – så er vi også nødt til at have en sund og stærk økonomi, hvor der er et arbejdsudbud, der kan være med til at generere noget beskæftigelse.
Med dagpengereformen m.m. styrkes incitamentet til at søge arbejde, og dermed bliver der også det her effektive arbejdsudbud.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-16:
Det Radikale Venstre støtter en harmonisering af optjenings- og genoptjeningskravet i dagpengesystemet.
Både Velfærdskommissionen og Arbejdsmarkedskommissionen har anbefalet en reform, som ikke bare forkorter dagpengeperioden, men som også harmoniserer optjenings- og genoptjeningskravet til dagpenge.
Det Radikale Venstre lægger afgørende vægt på, at beskæftigelseseffekten ved at øge genoptjeningskravet fra 26 til 52 uger er omkring 2.000 personer.
Samtidig skaber lovforslaget større gennemsigtighed, fordi optjeningskravet er på 52 uger inden for 3 år, uanset hvor i dagpengesystemet man befinder sig, og endelig fjerner det en uhensigtsmæssig belønning for forudgående ledighed i dagpengesystemet.
Men når det er sagt, havde vi gerne set en lempeligere indfasning, hvor hensynet til provenuet i 2013 ikke var det afgørende.
Vi havde også meget gerne set en anden og mere inddragende proces i forbindelse med vedtagelse af lovforslaget.
For mens Det Radikale Venstre i årevis har argumenteret for ændringen, kom det ud af VKO-forhandlingslokalet som en trold af en æske, og uden at man søgte nogen inddragelse af de øvrige partier i Folketinget eller opbakning fra de faglige organisationer.
Beskæftigelsespolitik kan med fordel føres med arbejdsmarkedets parter og ikke imod arbejdsmarkedets parter.
Det Radikale Venstre er med i aftalen om en ekstraordinær indsats for langtidsledige i de kommende år, og her fordeles 0,5 mia. kr. i de kommende år til erhvervelse af basale kompetencer blandt de langtidsledige, grundlæggende færdigheder som at læse, skrive og regne.
Der bruges også penge til en målrettet regional indsats i samarbejde med parter i beskæftigelsesrådene, og endelig finansieres et løft i jobcentrenes bevillinger, sådan at der kan være en tættere kontakt med de ledige og tættere kontakt med virksomhederne.
Samtidig foreslår Det Radikale Venstre et mere individuelt fokus i beskæftigelsesindsatsen.
Forsøg har vist rigtig gode erfaringer med en langt mere håndholdt indsats samt en fremrykket aktivering.
Tiltagene skal være rettet mod den ledige og ikke bare være styret af rettidighed i kommunerne, som mest risikerer at handle om at få refusion og måske i mindre grad at handle om at få de ledige i arbejde.
Endelig vil Det Radikale Venstre fortsætte med at arbejde for at gøre det attraktivt at forsikre sig mod ledighed.
Vi foreslår, at man sænker a-kasse-kontingentet, således at vi får en meget lavere selvfinansiering af dagpengene, og finansieringen kunne ske ved at hæve efterlønsbidraget.
For Det Radikale Venstre er reformarbejdet ikke gjort med dagpengereformen, som vi vedtager den i de her måneder.
Vi ønsker at give reformen et eftersyn i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, bl.a. for at sikre, at ledige, der er i risiko for at blive fanget i en branche uden jobmuligheder, får mulighed for uddannelse og får færdigheder med henblik på job i en ny branche.
Alternativet kender vi: regeringens perspektivløse besparelser på uddannelse, forskning, børn og integration.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Nu er det ikke forslaget om at halvere fra 4 år til 2 år, vi står med her.
Det her forslag går ud på, at når man har mistet sin dagpengeret og skal genopoptjene ret til dagpenge, skal man i dag have 26 ugers arbejde, men med det her forslag skal man op på at have 52 ugers arbejde.
Og så er det, jeg spørger hr. Bent Bøgsted: Hvordan skal det lykkes?
Hvad med de unge mennesker, der bliver færdige lige nu med håndværkeruddannelserne?
Vil hr. Bent Bøgsted sige til dem: Det er en rigtig god idé at melde sig ind i a-kasse og betale kontingent osv., og selv om I ryger ud, skal I bare blive ved, for I skal nok på en eller anden måde få et fuldtidsjob med 52 ugers ansættelse på fuld tid som håndværkere?
Hvorhenne mener hr. Bent Bøgsted at man har de håndværkerjob, hvor man får 52 ugers arbejde?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Som dagpengesystemet er i dag, skal man have 52 ugers arbejde for at optjene dagpengeretten, så enkelt er det jo, og det er det, der harmoniseres her, så man også skal genoptjene 52 uger.
Så nævner fru Line Barfod de nyuddannede, der er specielle regler for, og det er jeg fuldstændig klar over.
Det går efter nogle helt specielle regler, når de er nyuddannede, og det er også noget med, at nyuddannede heller ikke får så høj en sats.
Efter ½ år falder satsen.
Det var for øvrigt noget, som den tidligere regering fik indført, altså at de gik ned på en lavere sats efter ½ års ledighed.
Torben Hansen (S), 2010-06-16:
Tak, hr. formand.
Jeg kan forstå på hr. Bent Bøgsted, at hr. Bent Bøgsted sådan set ikke er stolt over det her forslag.
For det første siger hr. Bent Bøgsted, at det ikke har den store betydning, og det er i hvert fald en vurdering, som jeg er meget uenig i, fordi det her kommer til at gå ud over rigtig mange mennesker, især dem, der har en løsere tilknytning til arbejdsmarkedet.
For det andet kan jeg forstå, at hr. Bent Bøgsted ikke har set de beregninger, der ligger bag, og for det tredje siger hr. Bent Bøgsted, at det der med at gå fra 26 uger til 52 uger, som det her drejer sig om, og som vil være et stort problem for rigtig mange mennesker, sådan set heller ikke er noget, som DF har fundet på.
Så er det helt grundlæggende spørgsmål: Hvordan kan det så være, at hr. Bent Bøgsted synes, at man skal skibe sig ind i sådan noget, som man egentlig grundlæggende er imod, og som man jo bare kunne have undgået ved at sige nej?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Jeg tror egentlig aldrig, at jeg har lagt skjul på, at Dansk Folkeparti helst ville have været den her genopretningspakke foruden.
Det ligger da helt fast.
Hvis vi ikke havde haft en krise, hvis der ikke var kommet et krav fra EU om, at vi skulle spare for at tilpasse os de 3 pct., vi må have i underskud – det er for øvrigt regler, som Socialdemokratiet har været med til at sige ja til, altså at vi skulle tilpasse den danske mønt til euroen – og hvis det ikke havde været der, og hvis vi ikke havde haft krisen, var genopretningspakken aldrig kommet.
Det, der ligger i det, er så, at Dansk Folkeparti går ind og tager et ansvar og siger: O.k., her er nogle problemer, vi skal have løst, og vi tager det ansvar på os.
Det er mere end, hvad Socialdemokratiet har gjort.
Socialdemokratiet har sagt, at de ikke vil løse noget her og nu, og at de venter til efter et valg, og de venter til, der har været trepartsforhandlinger, og så venter de, til Harald Børsting har sagt, hvad han vil.
Det er det, der ligger i det.
Dansk Folkeparti går ind og tager ansvaret her.
Torben Hansen (S), 2010-06-16:
Jamen synes hr. Bent Bøgsted så, at det er at tage ansvar, at det her går ud over dem med tidsbegrænsede ansættelser, eksempelvis inden for undervisningsområdet, inden for det pædagogiske område?
Synes hr. Bent Bøgsted, at det er at tage ansvar, at det går ud over håndværkerne?
Synes hr. Bent Bøgsted, at det er at tage ansvar, når vi også kan se, som fru Line Barfod siger, at der er mange nyuddannede, der kommer i klemme ved det her?
Synes hr. Bent Bøgsted også, at det er at tage ansvar, at det nu eksempelvis er dem i fiskeindustrien, fiskepigerne, som hr. Laustsen har nævnt, der bliver klemt?
Det er dem, der har en somme tider og meget ofte meget, meget svag tilknytning til arbejdsmarkedet, eller som ryger ind og ud i forskellige job.
Synes hr. Bent Bøgsted, at det er at tage ansvar og sådan set slå på dem, der i forvejen har sværest ved at skaffe sig et permanent arbejde, grundet de bliver udsat for vinterfyringer og andre ting?
Synes hr. Bent Bøgsted, at det er tage ansvar, eller er det ikke netop at slå på nogle, der i forvejen i forhold til det her system har det svært?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Når man kigger på, hvilke muligheder der var, blev vi præsenteret for, at vi skulle fastfryse overførselsindkomsterne, og der var vores vurdering, at vi nemmere kan gå ud og hjælpe de ledige tilbage på arbejdsmarkedet, end vi kunne tage penge fra dem på overførselsindkomster.
Det stod vi med i den situation, og så skulle vi finde en løsning.
Hvor kunne vi finde pengene til at rette Danmark op igen?
Det er det ansvar, vi går ind og tager, og vi står fuldt ud ved det, vi har gjort, men det er da ikke noget, vi har gjort med begejstring. Hvis vi havde kunnet undvære krisen, hvis vi havde kunnet undvære, at vi skulle filtre os ind i EU-reglerne vedrørende tilpasning til euroen, havde det ikke været nødvendigt at lave den her pakke, og vi må samtidig så bare konstatere, at Socialdemokratiet ikke på nogen som helst måde har vist nogen vilje til at ville løse de problemer, Danmark kom til at stå i.
Socialdemokratiet har ikke vist, hvad de vil gøre.
Der er kommet »En Fair Løsning«-pakke, og det skal på plads, når Harald Børsting har bestemt sig.
Og så er det ikke engang sikkert, for så skal det ud til urafstemning.
Det kunne vi ikke nøjes med, og det kunne vi ikke vente på.
Per Clausen (EL), 2010-06-16:
Jeg er ikke helt klar over, om hr. Bent Bøgsted går ind i det her, fordi han tror på, at det er økonomisk nødvendigt, eller fordi det er EU, der tvinger ham.
Det er sådan lidt uklart.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Bent Bøgsted om, er: Synes hr. Bent Bøgsted, man har ramt rigtigt, når det er de arbejdsløse, der kommer til at betale prisen, mens dem med høje lønninger, som har fået skattelettelserne, slipper betydelig billigere?
Synes hr. Bent Bøgsted, at det er i overensstemmelse med, hvad han mener er socialt ansvarligt, retfærdigt osv.?
Hr. Bent Bøgsted siger, at alternativet var at droppe stigningerne i overførselsindkomsterne.
Sagen er vel, at Dansk Folkeparti også kunne have foreslået, at man f.eks. skulle have droppet skattelettelserne til de højtlønnede.
Det var vel også en mulighed.
Dansk Folkeparti havde jo fat i den lange ende her, for hvad Dansk Folkeparti ikke vil være med til, kan jo ikke blive til noget.
Og tror hr. Bent Bøgsted, at der var blevet valg, hvis DF havde stået fast på, at man ikke ville tage fra de arbejdsløse, men ville tage fra dem, som reelt var med til festen?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Lovforslaget fra beskæftigelsesministeren er set ud fra et konservativt synspunkt et rigtig godt forslag, og det er jo også en del af dagpengereformen.
Det er efter vores opfattelse god konservativ politik, og derfor synes vi også, det er et godt forslag.
Tidligere i dag har vi vedtaget et lovforslag, som lægger op til at forkorte Danmarks meget lange dagpengeperiode fra 4 til 2 år, og nu førstebehandler vi så et forslag, der vil betyde en ændring af kravene til genoptjening af dagpenge.
I dag er hovedreglen, at man skal have arbejdet 52 uger inden for de seneste 3 år for at optjene ret til dagpenge, men der er en undtagelse.
Hvis man har opbrugt sin ret til dagpenge, får man denne ret igen ved blot at arbejde 26 uger.
Med forslaget vil det blive sådan, at enhver skal have arbejdet 52 uger inden for de seneste 3 år for at opnå retten til dagpenge.
Med andre ord betyder forslaget, at kravet til optjening og genoptjening af dagpenge bliver det samme, og det synes vi Konservative er en god idé, fordi det vil tilskynde flere mennesker til at blive på arbejdsmarkedet.
I Danmark har vi brug for alle hænder på arbejdsmarkedet, og derfor er den eneste ansvarlige økonomiske politik den, der også sikrer, at flere kommer i arbejde.
Ellers bliver Danmark et land uden vækst og velstand, og dermed bliver der heller ikke råd til velfærd.
Jo flere mennesker i arbejde, desto bedre råd har vi til at tage os af de svageste danskere, og det er den tankegang, som dagpengereformen bygger på.
Per Clausen (EL), 2010-06-16:
Det afslører meget tydeligt, at det godt kan være, der er nogle, som får udsat en skattelettelse næste år, men de har fået den, og de har brugt den.
Og så lader man de arbejdsløse betale.
Så bare til allersidst: Det går fremad, der er masser af jobåbninger, siger hr. Bent Bøgsted.
Er det ikke rigtigt, at der er forsvundet 112.000 job i Danmark det sidste år?
Det giver vel ikke den største optimisme med hensyn til at gå ud og søge arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Det er da rigtigt, at tallene viser, at der er sket et fald i antallet af job, det er da fuldstændig rigtigt, men det, de også viser, er jo, at der er fremgang, at der er fremgang i væksten.
De her regler kommer først til at slå igennem om 2 år, og der kommer til at ske rigtig meget de næste 2 år, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Da Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs, var på talerstolen, spurgte jeg hende, som en lille gættekonkurrence, hvor et bestemt citat kom fra.
Det viste sig selvfølgelig, at det var et citat af fru Ulla Tørnæs, hvori hun jo for bare 2 måneder siden fuldstændig afsvor muligheden for at kunne gå ind og forringe dagpengene.
Det her dobbeltmoralske spil, den her fuldstændige ryggesløse løben fra tidligere løfter blev åbenbaret.
Jeg skal ikke udsætte hr. Bent Bøgsted for den prøvelse at gætte et citat, så derfor vil jeg gå direkte til det.
For kun 2 måneder siden sagde hr. Bent Bøgsted her i salen: I Dansk Folkeparti kan vi ikke se nogen grund til at halvere dagpengeperioden.
Se, det var oven i købet sagt med lidt runde tal faktisk en reaktion på Arbejdsmarkedskommissionens forslag om 2 ½ år.
Selv 2 ½ år ville man på det tidspunkt ikke gå med til.
Er det her ikke det mest åbenbare forræderi mod tidligere løfter, et forræderi mod især de kortuddannede og mod de mennesker, der har skiftende arbejde?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Nej, det vil jeg nu ikke sige, for samtidig har jeg også sagt, at om det var 2 år eller 4 år ikke betød så meget, hvis man lavede den rigtige indsats over for de ledige.
Samtidig med det her bliver der lavet den der pakke for langtidsledige for at hjælpe dem tilbage til arbejdsmarkedet.
For 2 måneder siden vidste vi ikke, at vi skulle til at arbejde med den her genopretningspakke.
Det vidste vi ikke for 2 måneder siden.
Der er sket meget på 2 måneder, også en større udvikling end vi havde regnet med ville ske for 2 måneder siden.
Det er det, der er årsagen til – ja, det er vel efterhånden lidt mere end 2 måneder siden – at vi står her i dag og har en forlænget samling herinde i Folketinget.
Det gør ingenting.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
2 måneder skulle der til, og så løber Dansk Folkeparti fra alle løfter over for ufaglærte, over for de mennesker, der har skiftende arbejdspladser – 2 måneder skulle der til.
Og så hæfter jeg mig ved en ting, som ordføreren faktisk har en vis pointe i, nemlig udtalelsen om, at dagpengeperioden ikke nødvendigvis betyder så meget.
Sat sammen med den tidligere udtalelse nu her i dag, hvor ordføreren siger, at det her er en forholdsvis lille ændring – det var ikke noget med, at ordføreren sagde, at det var et lille forslag, nej, det var en forholdsvis lille ændring – så er det nemlig rigtigt, at det ikke ville gøre helt så meget at halvere dagpengeperioden, hvis vi fastholdt de gamle regler for beskæftigelseskravet.
Det er jo netop kombinationen af at halvere dagpengeperioden med det meget omfattende forslag, der ligger foran os her, der gør det, for det her er faktisk meget værre end at halvere dagpengeperioden, men kombinationen af de to ting er rigtig galt.
Her forråder man endegyldigt især de ufaglærte i Udkantsdanmark og alle mennesker med skiftende arbejdspladser, og man pleaser funktionæransatte, som ikke lige bliver ramt af det.
Hvordan har ordføreren det med det?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Jeg har det faktisk fint med, at vi gør en ekstra indsats over for de ledige og hjælper dem tilbage på arbejdsmarkedet.
Det, vi selvfølgelig skal holde meget øje med, er jo, om de folk, der sidder udeomkring i a-kasserne og i jobcentrene, også vil arbejde med det, vi laver, at de vil bruge de redskaber, vi giver dem.
Vi har jo kunnet se, at der er flere steder rundtomkring, bl.a. hos nogle af hr. Karsten Hønges kollegaer, hvor man bevidst prøver på at sabotere det, vi laver herinde, og ikke vil arbejde efter de regler, vi laver.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Lad mig starte den her ordførertale ordret, som jeg startede ordførertalen under den forrige debat: Forringelserne af dagpengene er et så massivt løftebrud, at det giver udslag på Richterskalaen.
Velfærdssamfundet bygger på et fleksibelt arbejdsmarked, hvor der er gode grunduddannelser, gode muligheder for voksen- og efteruddannelse, stærke faglige organisationer med holdbare overenskomster og med et samlet dagpengesystem, der skaber tryghed hos lønarbejderne.
Det er jo summen af de her enkeltdele, der gør vores arbejdsmarked så parat til omstilling, en omstillingsparathed, der gør, at virksomheder kan klare sig i den globale konkurrence, både ved at være parate til at tage ny produktion i anvendelse og ved at levere en høj produktivitet.
De her dagpengeforringelser er en kynisk knibtangsmanøvre over for de arbejdsløse.
Pressede mennesker vil være villige til at sælge sig selv billigere på arbejdsmarkedet.
Så når job i titusindvis fosser ud af landet, når beskæftigelsen falder, når produktiviteten falder, så vælger VKO at ramme de arbejdsløse og forringe mulighederne for uddannelse.
Er det virkelig det svar, der er brug for?
Et stift arbejdsmarked med et dårligere uddannelsesniveau og med en løntrykkerklasse – er det virkelig lige det, vi står og har brug for nu?
Nej, tværtimod.
Jamen regningen skal betales, bliver der sagt.
Jeg må spørge: Skal den virkelig betales af de ledige, eller skulle vi ikke i stedet tage og gå hen og finde en fair løsning?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Den pakke, der er blevet vedtaget her i dag, og som vi lige har vedtaget det sidste element i, er jo en bred pakke, der dækker over mange områder, også skat; der er nogle skattelettelser, der bliver suspenderet.
Så det er alle, der skal være med til at betale den her genopretning.
Jeg ved ikke, hvor mange der kommer til at gå fri af det, det har jeg ikke tal på, men det er bredt funderet.
Når jeg taler om et forholdsvis lille forslag, er det, fordi der ikke står så meget om det i forslaget.
Jeg ved godt, at det udeomkring har stor betydning for folk, der bliver ledige; selvfølgelig har det en stor betydning.
Det er klart.
Det er også derfor, at vi samtidig gør en ekstra indsats for at hjælpe de ledige i beskæftigelse, for der er masser af jobåbninger, og der er muligheder for at få job, mange af de ledige skal bare have den rigtige hjælp.
Men der er selvfølgelig ingen garanti for, at der ikke er nogen, der falder ud.
Det er der jo heller ikke i dag, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Der er også folk, der falder ud af det system, vi har i dag, efter 4 års ledighed.
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Nu står det mig en anelse uklart, hvad det var, hr. Bjarne Laustsen lige skulle have sat på plads.
I hvert fald kan jeg sige, at der ikke var noget i den tale, hr. Bjarne Laustsen holdt, der blev sat på plads.
Det, den jo egentlig bare ender med, er en gentagelse af en lang række spørgsmål, og det er en fuldstændig uklar tale, hvor man jo heller ikke på nogen måde forholder sig til, hvad man selv vil.
Det vil sige, at vi sådan set bare er slået tilbage til start.
Jeg ved snart ikke, hvor mange timer over de seneste uger vi har brugt på at diskutere dagpenge i den ene eller den anden form, men jeg må sige, at hr. Bjarne Laustsen i hvert fald tager munden lige lovlig fuld, når han påstår, at han lige skulle sætte nogle ting på plads.
Sagen er jo den, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi stadig væk har et af verdens allerbedste og mest generøse dagpengesystemer, også selv om vi laver de ændringer, som vi laver nu.
Sagen er også den, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi har en meget aktiv arbejdsmarkedspolitik, og at flexicurity jo ikke bliver angrebet via det her, og sagen er jo også den, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at der løbende bliver taget initiativer til at gøre noget for de mennesker, som kunne have det svært på arbejdsmarkedet, f.eks. senest den store satsning omkring langtidsledige.
Hvis det var det, hr. Bjarne Laustsen havde sat på plads, så kunne jeg godt forstå, at han tog ordet, men med det der, der skulle forestille at være sådan en eller anden afsluttende tale, hvor man lige skulle prøve at rulle det hele op, er simpelt hen for tyndt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det nytter ikke noget.