runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2010-10-27:
Derfor er der meget mere at sige om den her sag, kan jeg oplyse statsministeren om.
Så kan jeg sådan løbe videre i den her redegørelse fra den 25. september hvor rigsrevisor i bilag 4 til brug for et møde med ministeriet stiller seks helt konkrete spørgsmål: Hvad er status på udvalgsarbejdet vedrørende fastsættelse af taksterne til de private sygehuse?
Har man i ministeriet udarbejdet et kommissorium?
Hvad er tidsplanen?
Hvilke partier deltager?
Og så vil man gerne bede om dokumenterne til ovenstående spørgsmål.
Det får man ikke.
Det oplyses fra ministeriets side, at det her ganske enkelt er internt udredningsarbejde; det kommer ikke videre.
Det samme foregår i december 2008 med fire spørgsmål.
Lidt senere, den 20. maj, kommer der fire opfølgende spørgsmål.
Så det, at rigsrevisor ikke specifikt bad om disse oplysninger, som indenrigs- og sundhedsministeren sagde, passer ganske enkelt ikke.
Op til seks gange bad man konkret om det, og jeg skal gerne læse spørgsmålet op igen, hvis statsministeren ikke kan forstå det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Som jeg før efterårsferien tilkendegav i et brev til Folketingets formand, har jeg noteret mig, at Statsrevisorerne har erklæret sig enig med rigsrevisor i, at forløbet omkring Rigsrevisionens adgang til Sundhedsministeriets interne udredningsarbejde har været særdeles utilfredsstillende.
Indenrigs- og sundhedsministeren har taget rigsrevisors kritik til efterretning, og ministeren – den minister, der også refereres til her – har i et brev til rigsrevisor meget beklaget forløbet omkring udlevering af materialet.
Så både jeg og indenrigs- og sundhedsministeren har altså klart tilkendegivet, at når rigsrevisor ønskede det pågældende udredningsarbejde udleveret, skulle rigsrevisor have haft det.
Carsten Hansen (S), 2010-10-27:
Spørgsmålet lyder således: Er statsministeren nu, hvor Rigsrevisionen har påpeget, at Rigsrevisionen flere gange og uden held har udbedt sig oplysninger fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet om regeringsarbejdet om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse«, enig i indenrigs- og sundhedsminister Bertel Haarders udtalelser til Berlingske Tidende den 14. oktober 2010 om, at »rigsrevisor ikke specifikt bad om disse beregninger«?
Er statsministeren nu, hvor Rigsrevisionen har påpeget, at Rigsrevisionen flere gange og uden held har udbedt sig oplysninger fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet om regeringsarbejdet om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse«, enig i indenrigs- og sundhedsminister Bertel Haarders udtalelser til Berlingske Tidende den 14. oktober 2010 om, at »rigsrevisor ikke specifikt bad om disse beregninger«?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Det er lidt fascinerende at opleve det her, for man kommer ned i Folketingets spørgetid og stiller et meget præcist spørgsmål med et meget præcist sigte, og det svarer jeg fuldstændig præcist på.
Det går på hele spørgsmålet om, om rigsrevisor har fået det materiale, han gerne ville have, til tiden.
Spørgerens intention er jo også at se, om man kan få mig koblet op på, at jeg har undertrykt, at rigsrevisor skulle have de informationer, han gerne ville have.
Det er jo motivet bag spørgsmålet.
Det svarer jeg så helt præcist på ved at sige: Jeg har ikke haft kendskab til, at man i Indenrigs- og Sundhedsministeriet har siddet det, rigsrevisor har opfattet som et ønske om at få det her specifikke materiale udleveret, overhørig.
Så jeg har svaret fuldstændig præcist på det spørgsmål.
Det kan jo ikke bruges til så at slå alle mulige andre strenge an omkring sagen i dens substans.
Jeg har ingen problemer med sagen i dens substans.
Jeg har ikke her sagt, at jeg slet ikke på noget tidspunkt har set det materiale, enten i den form eller i en tidligere form.
Tværtimod har jeg meget præcist sagt, at det arbejde, der ikke er blevet tilendebragt, er iværksat på regeringens eget initiativ på baggrund af et regeringsgrundlag.
Jeg har selv haft det meget direkte ansvar, at jeg har suspenderet det frie valg i sommeren 2008, hvorefter vi fik god tid til at sætte en ny ordning i gang.
Den har jeg også selv aftalt, og den nye ordning matcher i øvrigt det tankegods, der er i det materiale der.
Morten Bødskov (S), 2010-10-27:
Nu sagde statsministeren selv: »den ikke færdiggjorte rapport«.
Det er første gang, vi har hørt statsministeren sige det, men det er jo så en bibemærkning.
Er det virkelig sådan, at det er helt isoleret, at man har departementschefer eller afdelingschefer fra Finansministeriet til at sidde i styregruppen for regeringens Økonomiudvalg, og at man ikke har haft nogen form for dialog, inden dette møde blev afholdt, om, at der på det møde var et dokument af den her karakter til behandling?
Kan den nuværende statsminister fuldstændig afvise, at han har drøftet forberedelserne af mødet i styregruppen for regeringens Økonomiudvalg med sin daværende repræsentant, hvis det var en departementschef eller en afdelingschef?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Min cadeau for spørgerens forsøg på at vinkle spørgsmålet på et hav af forskellige måder, men det rokker nu ikke ved mit svar, som jeg har afgivet, nemlig at jeg har det synspunkt, at vi generelt har et velfungerende statsligt revisionssystem.
Og jeg har ingen kommentarer til andres kommentarer om det.
Jeg kan ikke erindre, jeg har sagt, at jeg ikke har haft kendskab til det arbejde, som regeringen selv har sat i gang – det kan jeg bestemt ikke erindre.
Tværtimod har jeg en meget stærk erindring om, at jeg for et øjeblik siden sagde, at det arbejde, der har været sat i gang, har været sat i gang oven på regeringsgrundlaget i 2007, og det når sådan set i mål med en aftale, der bliver indgået med Danske Regioner 1. april 2009, som jeg selv indgår.
Jeg tror, det, der er diskussionen, og det bliver vi nok ikke enige om, for det har hr. Morten Bødskov ingen interesse i at vi bliver, og derfor bliver hr. Morten Bødskov ved med at forsøge at fejludlægge det her,
er, hvad den ikkefærdiggjorte rapport viser og ikke viser.
Den ikkefærdiggjorte rapport er et bud på, hvordan man kan lave et fremadrettet takstregime, altså et system, hvor man tager afsæt i nogle referencetakster i stedet for at tage afsæt i gennemsnitlige DRG-takster, hvilket allerede er nuanceret i forhold til det system, man havde før regeringsskiftet i 2001, hvor man bare gav 100 pct. DRG til de private sygehuse uden overhovedet at skele til, om der var rammevilkår, der gjorde, at de private sygehuse skulle have mindre end 100 pct. DRG – det var sådan, man gjorde, da man havde en socialdemokratisk regering.
Selvfølgelig er jeg da bekendt med, at der har været et sådant arbejde, det er jo sådan set det arbejde, der resulterer i, at der indgås en aftale den 1. april 2009, som jeg tager det fulde ansvar for.
Jonas Dahl (SF), 2010-10-27:
Det er påfaldende, at vi har en statsminister, som overhovedet ikke vil tage en diskussion om det her.
Vi har Venstres politiske ordfører, som oprindelig var ude at sige, at det var et makværk, som rigsrevisor havde udført.
Nu er pågældende politiske ordfører så blevet statsrevisor og kan ikke længere udtrykke sin kritik, og i stedet for sender man så først indenrigs- og sundhedsministeren i byen, og siden hen er det så Venstres formand for Folketingets Sundhedsudvalg, som kalder det arbejde, som rigsrevisor udfører, en græsk tragedie, og derefter hører vi så, at Venstres sundhedsordfører, fru Birgitte Josefsen, siger, at rigsrevisor har siddet på sin flade bagdel.
Synes statsministeren ikke, det er påfaldende, at fire Venstrefolk – fire markante Venstrefolk – inden for sundhedsområdet alle sammen er ude at give en sønderlemmende kritik af rigsrevisor, og når så kritikken bliver præsenteret for statsministeren og Venstres formand, siger man, at man ikke har mere at tilføje til det?
Og alligevel fortsætter stort set hver uge nye angreb fra Venstremedlemmernes side på rigsrevisor, uden at Venstres formand er i stand til at gribe ind over for det, uden at Venstres formand er i stand til at markere, at det her er helt uacceptabelt.
Hvad har statsministeren tænkt sig at gøre for at sikre, at rigsrevisor fortsat har muligheden for at agere i et demokratisk samfund som det danske og kan opretholde den kontrol af lovgivningen, som rigsrevisor netop skal gøre?
Man må jo så bare konkludere, at når statsministeren i dag ikke vil svare på det, må det vel være, fordi han bakker op om de fire Venstrefolk, som kontinuerligt kritiserer rigsrevisor, selv om rigsrevisor gentagne gange har sagt, at det, han egentlig undrer sig mest over, er, at man fra den daværende sundhedsministers side ikke ville udlevere en rapport, som sådan set ville forstærke hans konklusioner af, at der var foregået overbetaling af privathospitalerne i den nuværende statsministers tid som sundhedsminister.
Det er da påfaldende.
Morten Bødskov (S), 2010-10-27:
Så stiller jeg det sidste spørgsmål meget, meget enkelt: Har statsministeren haft kendskab til det dokument, som blev oversendt til Rigsrevisionen?
Så lader vi være med at kalde det en rapport.
Vi behøver ikke at kalde det alt muligt andet.
Rigsrevisor undrer sig jo også over, at han får et dokument, som der ikke er noget kommissorium for, hvor der ikke er nogen forside, og hvor der ikke står, hvornår arbejdet er afsluttet.
Vi kan bare konstatere, at Konkurrencestyrelsen har haft en rapport til vurdering, og at styregruppen for regeringens eget økonomiudvalg har behandlet sagen, for det står i en pressemeddelelse fra Sundhedsministeriet.
Så spørger jeg bare: Det dokument – vi lader være med at kalde det en rapport – som rigsrevisor fik oversendt den 2. juli 2009, har statsministeren på noget tidspunkt haft kendskab til det?
Henrik Høegh (V), 2010-10-27:
Jeg er enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det er stærkt beklageligt, at Vestas har foretaget de her afskedigelser, og at det derudover hænger tæt sammen med det, jeg bedst kan lide at kalde baglandet, altså at det er dér, det går ud over rigtig mange medarbejdere; det er beklageligt.
Jeg er også enig med hr. Bjarne Laustsen i, at vi jo i vores arbejde om yderområderne har set, at landbrug og fødevareproduktion har en meget væsentlig betydning for beskæftigelsen i det, vi kalder baglandet, eller der, hvor der er lidt længere mellem husene.
Og derfor har vi jo i »Grøn Vækst« og »Grøn Vækst 2.0« lagt nogle intentioner ind om, hvordan landbruget kan blive energileverandør i fremtiden.
Biogas er jo et af dem, hvor vi har en ambition om at afgasse 50 pct. af husdyrgødningen i 2020.
Jeg er sikker på, at det, vi nu sætter i gang, vil have en effekt – de tilskudsmuligheder, der ligger, altså mulighederne for at give 20 pct.s tilskud til nye biogasanlæg, kommer her lige inden årsskiftet.
Derudover arbejdes der med, hvordan biogas kan komme på nettet, og jeg er sikker på, at de generelle afregningsformer for biogas vil være en del af et nyt energiforlig.
Derudover har vi leverancer af biomasse generelt: halm, pil, græs til biogas og andre områder.
Der arbejdes i øjeblikket intenst med at blive mere konkret med hensyn til det.
Klima- og energiministeren har jo meldt ud om tiltag for biomasseleverancer til kraft-varme-forsyningen omkring vores større byer.
Så jeg er enig: Ja, der ligger her en mulighed for flere arbejdspladser i baglandet, og det arbejder vi intenst med at kunne effektuere.
Morten Bødskov (S), 2010-10-27:
Nu bliver det jo endnu mere mystisk, for
her er den mere end 90 sider lange rapport, som rigsrevisor rent faktisk omtaler som en rapport.
Jeg går ud fra, at statsministeren trods alt efterfølgende på baggrund af Rigsrevisionens meget voldsomme kritik af regeringen her i den her sag har fundet ud af, at der rent faktisk ligger en rapport, som peger på, at man kan spare penge på betalingen til privathospitalerne.
Ej heller behøver vi at diskutere, at der har fandtes en rapport, når rapporten har været oversendt til Økonomi- og Erhvervsministeriet og til Konkurrencestyrelsen.
Ej heller behøver vi vel at diskutere, at et arbejde har været igangsat.
Hvis man eksempelvis læser Sundhedsministeriets pressemeddelelse om mails fra Sundhedsministeriet, vil man se, at det fremgår, at arbejdet, som altså er opsummeret i den her rapport, har været behandlet i styregruppen for regeringens økonomiudvalg.
Der er det bare, vi helt naturligt stiller spørgsmålet: Når rapporten har ligget i Konkurrencestyrelsen, og når arbejdet har været behandlet i styregruppen for regeringens økonomiudvalg, hvor den daværende finansminister sad, hvordan kan det så være, at man ikke har haft kendskab til den her rapport?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Nu står det mig fuldstændig uklart, hvad det er for en rapport, der tales om, for jeg kunne forstå, der skulle findes en rapport, som dokumenterer, at der har fundet overbetaling sted.
Det er jeg slet ikke bekendt med.
Jeg er bekendt med, at der i forlængelse af regeringsgrundlaget 2007 er sat et arbejde i gang, der handler om, hvordan man fremadrettet kan indrette et takstregime, som sikrer, at vi får en fair og ordentlig afregning af de private sygehuse.
Jeg kan bekræfte, hvad jeg også har gjort ved tidligere lejligheder, at jeg selvfølgelig har været bekendt med det arbejde, al den stund at jeg var finansminister på det pågældende tidspunkt, og al den stund at det politiske arbejde slutter af med, at der indgås en aftale med Danske Regioner den 1. april 2009, som jeg selv indgår.
Så det ville jo være meget mærkeligt, hvis ikke jeg vidste, hvad jeg selv gjorde.
Morten Bødskov (S), 2010-10-27:
Det er jo, som den foregående spørger, hr. Morten Østergaard, også præciserede, en sag, som er meget alvorlig.
Det her spørgsmål kommer jo i rækken af de ganske mange sager, som er med den her regering, og derfor kunne det måske lige være forfriskende at oplyse folk lidt om, hvad det handler om, nemlig at statsministeren jo har påtaget sig ansvaret for overbetaling af vores private sygehuse; at sagen ikke bare handler om et misbrug af skatteydernes penge til det, men jo også sætter kraftige spørgsmålstegn ved regeringens embedsførelse; at særlige rådgivere kan have brudt de regler, de er ansat under; at en minister ikke svarer Folketinget rigtigt; og en række andre principielle spørgsmål, herunder altså, om man har givet rigsrevisor de nødvendige oplysninger, som rigsrevisor bad om, da rigsrevisor så at sige, kan vi jo forstå på Rigsrevisionens egen rapport, var på jagt efter informationer om det arbejde, som regeringen satte i gang vedrørende overbetaling af vores private sygehuse.
Statsministeren har jo flere gange sagt, at han selv var involveret i udarbejdelsen af grundlaget for det arbejde, da man skrev regeringsgrundlaget efter folketingsvalget i 2007.
Derfor har det selvfølgelig undret rigtig mange, at den her rapport øjensynligt er forsvundet, efter at arbejdet ligesom var sat i gang.
Derfor er det opfølgende spørgsmål til statsministeren jo det, om statsministeren har haft kendskab til rapporten fra regeringsarbejdet, altså om fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse, inden rapporten blev oversendt til Rigsrevisionen den 2. juli 2009?
Har statsministeren haft kendskab til rapporten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Tak for det spørgsmål.
Hvad angår besvarelsen, kan jeg til fulde henvise til det brev, som jeg den 14. oktober 2010 sendte til Folketingets formand vedrørende den pågældende sag, og som jeg ikke bare formoder, men føler mig helt sikker på spørgeren er bekendt med.
Morten Bødskov (S), 2010-10-27:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Er statsministeren enig med Rigsrevisionen i, at forløbet om at få kendskab til rapporten fra regeringsarbejdet om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse« – altså inden rapporten blev oversendt til Rigsrevisionen den 2. juli 2009 – har været »særdeles utilfredsstillende«?
Er statsministeren enig med Rigsrevisionen i, at forløbet om at få kendskab til rapporten fra regeringsarbejdet om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse«, inden rapporten blev oversendt til Rigsrevisionen den 2. juli 2009, er »særdeles utilfredsstillende«?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Og hvad ved vi om det, der er slettet?
Jamen det ville jo i givet fald bero på min erindring; jeg har ikke adgang til noget dokumentationsmateriale.
Jeg kan sige, at jeg beredvilligt har svaret på spørgsmål om den her sag om sygehuse og den fantastiske ordning, regeringen har skabt, om, at patienter, der i gamle dage blev henvist til at stå i kø, nu har en individuel ret til at søge behandling.
Det har jeg beredvilligt svaret på alle steder, også den pågældende dag – både i et magasinprogram og efterfølgende i et direkte interview, som TV 2 har ansvaret for den videre håndtering af.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-27:
Vi kan jo altså så ikke få at vide, hvad det var, statsministeren sagde, som ikke blev bragt, men hvor vi bare ved, at statsministeren var meget irriteret over spørgsmålene eller måden, de blev frembragt på, eller hvordan og hvorledes.
Men det må vi så leve med at hverken statsministeren eller TV 2 vil kaste lys over.
Men det, jeg så bare helt konkret vil bede statsministeren om at afklare, er: Var det statsministeren eller nogen på statsministerens vegne, der rettede henvendelse til TV 2 efter det pågældende interview?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Altså, jeg redigerer ikke TV 2 Nyhederne og kan derfor ikke stå på mål for, hvilke udvalgte dele af den pågældende optagelse der blev bragt den pågældende aften.
Jeg kan sige – og det er jo det, der er relevant – at hverken jeg eller Statsministeriet har bedt TV 2 om at slette nogen klip, og jeg blander mig i øvrigt ikke i, hvordan man redigerer TV 2 Nyhederne.
Jeg tror ikke, at man kan drive mere ud af det her.
I forhold til det substantielle, der ligger bag sagen, har jeg beredvilligt stillet op, også i forhold til journalister – det gjorde jeg også den pågældende dag, hvor jeg gav et interview, som også delvis blev bragt i nyhederne.
Der er jo ikke noget som helst odiøst i, at regeringen på eget initiativ sætter gang i et arbejde.
Af samme grund er der jo heller ikke noget odiøst i, at jeg som finansminister havde et indblik i det.
Andet ville være mærkeligt.
Om jeg har set det dokument præcis i den form, som det ligger nu, ikkefærdiggjort, oversendt til rigsrevisor for mere end et år siden, skal jeg ikke kunne sige med fuld sikkerhed.
Men jeg kan glimrende bekræfte, at jeg naturligvis som ansvarlig finansminister og som ansvarlig for forhandlingerne op mod den 1. april 2009, hvor vi indgik en ny aftale om et fremadrettet takstsystem, selvfølgelig på mange forskellige måder har gjort mig bekendt med de overvejelser, vi har haft i regeringen.
Når jeg udtrykker mig på den her måde, er det sådan set ikke for at forsøge at kaste skygge over noget, for der er ikke noget at kaste skygge over.
Det, der sådan set er humlen i sagen her, er, at spørgeren lægger noget meget andet i den ikkefærdiggjorte rapport end det, der kan lægges i den.
Det er et stykke arbejde, der er sat i gang på regeringens eget initiativ på baggrund af regeringsgrundlaget i 2007, med det sigte at gøre en fantastisk velfungerende ordning til glæde for foreløbig mere end 350.000 patienter endnu bedre.
Carsten Hansen (S), 2010-10-27:
Hvad mener statsministeren om Venstres sundhedsordfører, Birgitte Josefsens,
hidsige angreb på rigsrevisor
, når denne til Politiken.dk den 19. oktober 2010 er citeret for at sige, at »rigsrevisor har ingenting gjort i et helt år, hvor han kunne have forholdt sig til den rapport.
Han har siddet på sin flade bagdel.
Pludselig kommer oppositionen igen og taler om overbetaling.
Og så vågner rigsrevisor op og kører med på deres vogn og begynder at råbe og skrige og skælde ud«?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Jeg kan i det hele henholde mig til det svar, jeg netop har givet på det forrige spørgsmål.
Jonas Dahl (SF), 2010-10-27:
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Hvad mener statsministeren om Venstres formand for Folketingets Sundhedsudvalgs, hr. Preben Rudiengaards, angreb på rigsrevisor, når denne den 22. oktober 2010 i Politiken om rigsrevisor udtaler, og jeg citerer: »Han prøver at redde sit eget skind, fordi han administrativt set ikke har gjort sit arbejde godt nok.«?
Hvad mener statsministeren om Venstres formand for Folketingets Sundhedsudvalg, Preben Rudiengaards, angreb på rigsrevisor, når denne den 22. oktober 2010 i Politiken om rigsrevisor udtaler, at »han prøver at redde sit eget skind, fordi han administrativt ikke har gjort sit arbejde godt nok«?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Det måtte vel i givet fald være de konklusioner, jeg skulle bekræfte, og ikke påstandene.
Altså, det, der kan konkluderes af det, jeg har sagt, er det, jeg har sagt, og jeg har sagt, at jeg finder, at vi generelt har et velfungerende statsligt revisionssystem, og jeg har ikke nogen anledning til at kommentere, hvad der i øvrigt har været af kommentarer i forhold til det.
Carsten Hansen (S), 2010-10-27:
Jeg må konstatere, at regeringen ikke er enig med Venstre i det meget hårde angreb, som de her to fremtrædende personer, altså fru Birgitte Josefsen som sundhedsordfører og hr. Preben Rudiengaard som formand for Folketingets Sundhedsudvalg, retter mod rigsrevisor.
Jeg må også konstatere, at statsministeren er enig i den procedure, som er vedtaget fra rigsrevisors side.
Det er den, som gælder, og at rigsrevisor ikke kunne have gjort anderledes i forhold til den rapport, der er fremsendt både til Statsrevisorerne og til Folketinget.
Jeg vil gerne bede statsministeren bekræfte disse påstande.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Det tror jeg at jeg har gjort rede for ad mange omgange, bl.a. senest i et brev til Folketingets formand på baggrund af det materiale, der kom fra Statsrevisorerne for nylig.
Det repræsenterer regeringens synspunkt.
Carsten Hansen (S), 2010-10-27:
Det er faktisk sådan, at rigsrevisor i sin rapport til Folketingets statsrevisorer og til Folketinget jo helt klart gør rede for, at det kan man ikke.
Derfor er det interessant, at Venstres to fremtrædende medlemmer på sundhedsområdet går så hårdt til angreb, og eksperter er enige om, at det er et usædvanlig hårdt angreb på rigsrevisor.
Er statsministeren ikke enig i, at så hårdt et angreb på vores rigsrevisor er med til at undergrave rigsrevisorinstitutionen og statsrevisorinstitutionen?
Hvad vil statsministeren gøre for at sikre, at der er den afstand imellem Folketinget og regeringen og Rigsrevisionen, som der skal være, og at man får de notater og papirer, man beder om at få udleveret?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Det spørgsmål må jo rettes til rigsrevisor.
Altså, rigsrevisor er en uvildig og uafhængig institution, og jeg skal ikke blande mig i, hvordan rigsrevisor på sine egne domæner tilrettelægger sit arbejde.
Jeg må i forhold til det spørgsmål, der er blevet rejst her i dag, henholde mig til, hvad jeg allerede svarede første gang.
Carsten Hansen (S), 2010-10-27:
Se, det, der er interessant her, er, at også formanden for Folketingets Sundhedsudvalg, hr. Preben Rudiengaard, har været ude med et meget hårdt angreb, hvor han har sagt, at rigsrevisor »opfører en græsk tragedie og vasker hænder for åbent tæppe.«
Jeg vil spørge statsministeren: Mener statsministeren, at rigsrevisor kunne handle anderledes, altså at han, efter at have afleveret sin rapport til Statsrevisorerne, og efter at ministeriet begyndte at udfærdige sit notat om rapporten til rigsrevisor og Statsrevisorerne, kunne have gået ind og taget rapporten op igen?
Det er det helt centrale.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Jeg finder generelt, at vi har et velfungerende statsligt revisionssystem, og jeg finder ikke anledning til at kommentere de udtalelser, der i øvrigt måtte være kommet i forhold til Rigsrevisionen.
Carsten Hansen (S), 2010-10-27:
Jo tak.
Spørgsmålet lyder: Hvad mener statsministeren om Venstres sundhedsordfører, Birgitte Josefsens, hidsige angreb på rigsrevisor, når denne til Politiken.dk den 19. oktober 2010 er citeret for at sige, at »rigsrevisor har ingenting gjort i et helt år, hvor han kunne have forholdt sig til den rapport.
Han har siddet på sin flade bagdel.
Pludselig kommer oppositionen igen og taler om overbetaling.
Og så vågner rigsrevisor op og kører med på deres vogn og begynder at råbe og skrige og skælde ud«?