runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2012-03-21:
Først vil jeg lige understrege, at jeg har den helt klare opfattelse, at det er afgørende, at vi får en god mobildækning både på telefoni og dataoverførsler i hele Danmark for såvel borgere som virksomheder.
Det, der i øvrigt er et fælles grundlag for udviklingen af mobildækningen i Danmark, er, at det sker på et markedsbaseret grundlag.
Det er det, som den politiske forligskreds bag teleaftalen har bygget på siden 1999, og det fortsætter vi med.
Men jeg er fortrøstningsfuld over for, at vi udvikler både mobiltelefonidækningen og datadækningen i de kommende år, alene af den grund at teleselskaberne har meddelt, at de vil investere godt 6 mia. kr. over de kommende 3 år, og fordi vi som sagt har nedsat det her fælles udvalg med teleselskaberne, regioner, kommuner og staten med henblik på at få afdækket, hvad der måtte være af barrierer, som hindrer, at vi kan komme helt frem i front.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-03-21:
Tak, formand.
Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at sikre bedre mobildækning i landdistrikterne og dermed gøre det mere attraktivt at placere erhvervsvirksomheder i landdistrikterne og for almindelige mennesker at flytte til områderne?
Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at sikre bedre mobildækning i landdistrikterne og dermed gøre det mere attraktivt at placere erhvervsvirksomheder i landdistrikterne og for almindelige mennesker at flytte til områderne?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren henviser til, at ministeren for nylig har modtaget brev fra alle fynske kommuner med undtagelse af Odense, hvor de appellerer til ministeren om at sikre bedre mobildækning på Fyn.
I pressen har man kunnet læse, at Socialdemokratiets it-ordfører, Trine Bramsen, er parat til at lovgive for at afhjælpe problemet.
Man kan vel kun forestille sig, at ordførerens opfattelse er, at staten skal sætte mobilmaster op.
Derimod har SF's it-ordfører, Annette Vilhelmsen, sagt, at SF ikke er parat til at tvinge kommunerne til at sætte mobilmaster op.
Det efterlader en del usikkerhed om, hvad regeringens position på området i virkeligheden er.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Tak til justitsministeren.
Jeg vil bare gerne vide, hvor det skal være, og i hvilket format.
Jeg er sikker på, at der er masser af medier, der gerne vil.
Det kan jeg sådan set godt leve med, men jeg synes ikke, det er helt reelt.
Det, man må konkludere som følge af justitsministerens svar, er, at det ikke krænker justitsministerens retsfølelse, at man f.eks. får en 6-årig dom for grov vold med store, livsvarige følger for ofrene, hvor man altså bliver idømt 6 år, men afsoner 2 år, og så kan man blive udsluset, og efter 3 år kan man så blive prøveløsladt.
Det krænker ikke ministerens retsfølelse.
Det er jo helt fair, det er helt reelt.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det krænker min, og at det krænker Venstres retsfølelse, og derfor har vi sagt, at vi er villige til at se på reglerne, også selv om vi har lavet dem.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Som sagt handler det her om, at der under visse betingelser kan gives prøveløsladelse, ikke efter en tredjedel af tiden, men efter halvdelen af tiden.
Det er det, som hr. Karsten Lauritzens eget parti selv har gennemført.
Det er bare, så vi er enige om, hvad vi taler om.
Dernæst blev der spurgt: Har regeringen tænkt sig at ændre det her?
Næh, det har vi ikke.
Vi synes, at det, den tidligere regering gennemførte her, er ganske udmærket.
Jeg er som justitsminister på det her område, som jeg i øvrigt har været det på andre områder, meget enig med fru Birthe Rønn Hornbechs udtalelser, som hun kom med under førstebehandlingen af selve lovforslaget: »Vi synes, det er et godt kriminalpolitisk udgangspunkt, at dømte, der gør sig særlig umage under afsoningen, også får en særlig chance.«
Det er jo noget af det, det her handler om.
Så er der lige den tilføjelse, som er hentet direkte fra beskrivelsen af, hvordan den her ordning skulle administreres, nemlig at der skal udvisesmeget betydelig varsomhed med at anvende ordningen over for indsatte, der er dømt for de groveste forbrydelser.
Det er en vurdering, som vores kriminalforsorg foretager.
De foretager vurderingen på baggrund af den lovgivning, der er vedtaget i Folketinget.
Der er ikke ændret et komma i det.
Det, der ville klæde hr. Karsten Lauritzen, var at trække de udtalelser tilbage, som han er kommet med, hvor han jo beskylder folk, der sidder og administrerer det her, for at administrere mod lovgivningen.
Det er ret alvorlige anklager.
Men det får jeg måske ikke mulighed for at få hr. Karsten Lauritzen til.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Så jeg skal forstå det sådan, at justitsministeren og regeringen sådan set er af den opfattelse, at man ønsker at lempe reglerne for prøveløsladelse, og at folk skal sidde kortere tid i fængsel.
Der er jo en direkte sammenhæng, sådan at jo længere tid folk sidder i fængsel, jo større tilbagefald er der til kriminalitet.
Sådan er det.
Hvorfor smider man så folk i fængsel?
Det er jo samfundets hævn og straf for en frygtelig gerning, der er blevet begået.
Det er derfor, Marlene Duus' gerningsmand er blevet idømt en ganske lang fængselsstraf.
Reglerne er dog bare sådan, uden at gå ind i den konkrete sag, at den pågældende i princippet, hvis den pågældende er idømt 6 års fængsel, kan være ude og møde offeret allerede efter 2 års afsoning.
Der er det jo en politisk diskussion, om det er i orden, om det er acceptabelt.
Der siger vi fra Venstres side, at det synes vi faktisk ikke at det er.
Vi synes faktisk ikke, det er i orden i forhold til hensynet til ofrene, at man tager et større hensyn til forbryderen end til offeret.
Der er en ubalance, der skal rettes op på.
Der ville det bare være rart, hvis justitsministeren ville være med på, at det også handler om, at man skal sidde længere tid af den straf, man bliver idømt, af, og at der ikke skal være mulighed for, at man kan være ude allerede efter at have afsonet måske omkring en tredjedel af ens tid.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Som sagt er det en ordning, som den tidligere Venstre- og Konservativeledede regering gennemførte, og hvor det jo er helt grundlæggende, at prøveløsladelse efter halv tid under visse betingelser, der skal være opfyldt, finder sted, hvis – som det hedder sig – hensynet til den almindelige retsfølelse ikke taler imod prøveløsladelsen.
Dernæst skal der som sagt udvises meget betydelig varsomhed i de sager, som vi her taler om.
Det er taget nærmest sætning for sætning fra de intentioner, der ligger bag den nuværende lovgivning, som den tidligere regering har gennemført.
Jeg synes jo, det er sådan lidt underligt at stå her i dag og forsvare en lovgivning, som den tidligere regering har gennemført.
Altså, når man nu har udvidet ordningen så sent som her før sommerferien sidste år, virker det lidt underligt på mig, at den flammetale, som hr. Karsten Lauritzen står og holder her, ikke blev holdt fra den her talerstol, dengang man udvidede ordningen, altså udvidede den i forhold til udgangspunktet.
Det undrer mig lidt.
Den handler om, at der skal være konsekvens over for kriminalitet og de kriminelle; den handler om, at der skal være konsekvens over for årsagerne til kriminalitet; den handler om en stærk konsekvent indsats over for de kriminelle, der sikrer, at de kommer ud som bedre mennesker og ikke begår ny kriminalitet; og så handler den nu også om noget, som den tidligere regering har svigtet, nemlig en stærkere indsats over for ofrene for kriminalitet.
Det er grundlæggende det, regeringens retspolitik også handler om.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Det kan jeg forstå er noget, den nuværende regering har en del erfaring med, ikke lige præcis på det her område, men på en række andre områder.
Det kunne vi godt have en lang diskussion om.
Jeg synes egentlig, at den politiske diskussion er langt mere interessant, og den politiske diskussion går på, om det ikke krænker ministerens retsfølelse, at hvis man f.eks. bliver idømt 6 års fængsel for, lad os sige grov vold eller noget lignende eller værre, så kan man blive prøveløsladt efter 3 år, og så kan man i princippet begynde udslusning og f.eks. komme i praktik 1 år før en mulig prøveløsladelse.
Det vil sige, at man sidder inde og afsoner i 2 år, før man kommer på de lempelige vilkår, og efter de 2 år kan ofret for kriminaliteten så møde gerningsmanden på gaden eller i skolen eller et andet sted.
Så er det politiske spørgsmål, der kommer ind, og som det vil glæde mig umådelig meget hvis justitsministeren ville forholde sig til, om det ikke krænker ministerens retsfølelse, at man kan begå så alvorlig kriminalitet og så med de nugældende regler, som det er rigtigt at VK-regeringen har gennemført, kan blive udsluset så tidligt, at ofret kan møde gerningsmanden på et så tidligt tidspunkt.
Krænker det ikke ministerens retsfølelse?
Og for at svare på et spørgsmål, som ministeren måske kunne overveje at stille, vil jeg sige, at det i hvert fald krænker min og Venstres retsfølelse.
Derfor har vi sagt, og det er fuldstændig legitimt, at vi godt er klar over, at vi har et ansvar for det her, men at vi også godt vil være med til at se på det.
Så er spørgsmålet bare: Vil ministeren det?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Som vi lige har været inde på i det foregående spørgsmål – og det tror jeg også var til alles tydelige forståelse – drejer det her spørgsmål sig jo om den såkaldte noget for noget-ordning, som den tidligere VK-regering indførte i 2004, og som blev udvidet så sent som i juli måned sidste år, også af VK-regeringen.
Her stemte spørgeren jo altså for udvidelsen.
Det, man har indført, og det, man har udvidet, er en ordning, der som bekendt medfører, at den dømte, når visse betingelser er opfyldt, kan prøveløslades efter halv tid, men vel at mærke kun hvis hensynet til den almindelige retsfølelse ikke taler imod prøveløsladelsen.
Da ordningen blev indført ved en lovændring i 2004, blev det udtrykkeligt fastslået i lovbemærkningerne, at ordningen som udgangspunkt kan bruges, uanset hvilken kriminalitet den pågældende er dømt for.
Men det blev samtidig anført, at der skal udvisesmeget betydelig varsomhed med at anvende ordningen over for indsatte, der er dømt for de groveste forbrydelser.
Det gælder naturligvis i særlig grad folk, der har begået grov kriminalitet med fare for personers liv og helbred.
Jeg vil bare sige det, som jeg startede med at sige tidligere, nemlig at der ikke er ændret et komma.
Kritikken af administrationen af den her ordning sker på et fuldstændig fejlagtigt grundlag, og selv om jeg ikke må stille spørgsmål, kan jeg trods alt konstatere, at det gav grundlag for en frugtbar diskussion.
Det vil jo være på sin plads, at man lige prøver at præcisere, hvor det er, administrationen er gået galt, for så meget kan der dog alligevel ikke være gået galt, siden vi har fået en ny regering, at vi ligefrem skulle være gået ind og have ændret administrationen af noget, som den tidligere regering vedtog, som hr. Karsten Lauritzen selv stemte for en udvidelse af, og som i dag fungerer fuldstændig efter samme præmisser og med den varsomhed, som gjorde sig gældende, og som blev skrevet ind i lovbemærkningerne, da loven blev vedtaget, og da den blev udvidet så sent som i juni måned, hvor hr. Karsten Lauritzen jo stemte for udvidelsen af ordningen.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Jeg takker for det.
Det er jo dejligt at få noget frihed.
Jeg vil nu fortsætte med det, som er normal praksis, og blot læse spørgsmålet op her
: Krænker det ikke ministerens retsfølelse, at voldsmænd eller -kvinder for den sags skyld dømt for grov vold prøveløslades, når de har afsonet under halvdelen af straffen, og at de påbegynder udslusning et år før mulig prøveløsladelse?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Der er ikke ændret et komma i den måde, den bliver administreret på.
Den udvidelse af ordningen, som hr. Karsten Lauritzen også selv har stemt for, følges til punkt og prikke.
Der er tale om visse betingelser, som skal opfyldes – det er meget nøje beskrevet – før en prøveløsladelse efter halv tid kan finde sted.
Der skal udvises endog meget betydelig varsomhed med at anvende ordningen over for indsatte, der er dømt for de groveste forbrydelser, og der er som sagt ikke ændret et komma i administrationen af den ordning.
Vi skal selvfølgelig sørge for – og det er jo det, regeringen har taget fat på – at tilrettelægge en retspolitik, som sikrer færre ofre for kriminalitet.
Det tror jeg vi er enige om er vigtigt.
Hvordan kan man bl.a. være med til at sikre færre ofre for kriminalitet?
Jo, det er jo bl.a., ved at man anvender den tid, som de indsatte er i vores institutioner, i vores fængsler på en god og konstruktiv måde, således at de kommer ud til et andet liv uden ny kriminalitet.
For hvis de kommer ud til et liv med ny kriminalitet, får vi flere ofre, og det er det, vi vil undgå.
Derfor er regeringen af den opfattelse, at resocialiseringen i vores fængsler rent faktisk skal styrkes, for vi kan se, at noget af det, der også er gået galt de sidste 10 år under den tidligere regering, er, at det ikke er sket, og at mulighederne for at få færre ofre for kriminalitet måske er glippet på den baggrund.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-03-21:
Mener ministeren, at gældende lovgivning – herunder beviskravet for værdifastsættelsen ved gaver til og handel med ægtefæller, også kaldet »mutter-finten« – er tilstrækkelig til sikring af potentielle kreditorer?
Mener ministeren, at de retshåndhævelsesmuligheder, som politiet i dag er udstyret med i henhold til lovgivningen, herunder retsplejeloven og politiloven, er tilstrækkelige til at forhindre optøjer i forbindelse med afvikling af superligakampe, jf. f.eks. tilfældet i Aalborg ved afvikling af kampen AaB – FCK den 4. marts 2012?
Jeg har ikke mere.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Vi ser på alt.
Udgangspunktet for det, vi laver, er, at det, vi bliver enige om, kommer til at gælde for alle.
Uanset om de tilhører det bedre borgerskab eller ej, vil udgangspunktet være, at alle er lige for loven.
Det vil også gælde i den her sammenhæng, for vi skal det her problem til livs.
Det, vi igen har set – desværre – har været fuldstændig uacceptabelt.
Jeg synes dog alligevel, at jeg vil sige, at både politiet og klubberne og især fanklubberne trods alt i de meget ophedede situationer, som de er i, og i de kampe, der er, gør en meget, meget stor indsats.
Det gælder politiet, det gælder klubberne, og det gælder fanklubberne.
De har jo udviklet værktøjer i klubberne og i fanklubberne, og det har politiet også.
Det er så med afsæt i det, at jeg tager mødet med Divisionsforeningen, DBU og Rigspolitiet.
Så håber jeg, at der kommer gode og konstruktive ideer på bordet, så vi kan få løst det problem, som jeg forstår at vi er enige om skal løses.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-03-21:
Tak for det.
Det er rigtigt, at det skal være en fest.
Det er det jo næsten også i dag – selv om fyrværkeriet desværre ikke mangler.
Jeg er helt enig med ministeren.
Mig bekendt får sådan en lømmel 2.000 kr. i bøde, når han bliver taget for uroligheder på vej ud til stadion.
Er det ikke for lidt?
Jeg er nok klar over, at det vil det ikke være for mange mennesker, men så vidt jeg har erfaret gennem dagspressen, er der i sådan et optog rigtig mange mennesker, der tilhører det bedre borgerskab.
Der tror jeg da egentlig nok, at bødestørrelsen godt kunne have en vis både specialpræventiv og generel præventiv effekt.
Så det mere er en henstilling om at tage det med.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Det kender jeg ganske udmærket.
Jeg var selv med til at vedtage politiloven og betragter det som politiets grundlov og er af den opfattelse, at det er et godt og nyttigt instrument, som politiet kan anvende.
Og jeg er helt tryg ved, at politiet selvfølgelig anvender det inden for de rammer, de nu engang har.
Jeg er sådan set åben over for gode ideer, og jeg mener, at det er ad den vej, vi må tackle det her.
Jeg tror, at vi alle sammen har en interesse i, at det at gå til en fodboldkamp eller en hvilken som helst anden stor begivenhed skal være en fest og en god oplevelse.
Der må man bare sige, at det hører ingen steder hjemme, at man, når man kommer der og gerne vil ind og se en god fodboldkamp og håber på, at det hold, man holder med, vinder, både uden for stadion og på stadion skal fanges i et inferno. Derfor har jeg sådan set et relativt åbent sind og er klar til at lytte til alle gode forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-03-21:
Tak for det.
Vel vidende, for nu at komme ministeren i forkøbet, at hooliganloven blev vedtaget af min regering, kan det jo godt være, at den er for kantet.
Mig bekendt har den ikke været anvendt i noget stort omfang, da den som bekendt fordrer, at der er begrundet mistanke om tidligere voldelige forhold og en konkret mistanke om, at det vil ske igen på et stadion.
Det kan jo godt være, at det er for formalistisk til, at den egentlig kan anvendes.
Men det er da en mulighed.
Det har ministeren ret i.
I den forbindelse vil jeg gerne høre, om ministeren har nogen særlig mening om det, der bliver kaldt præventive anholdelser, men som ikke er præventive anholdelser, men derimod er en frihedsberøvelse i henhold til § 9, stk. 3, i politiloven.
Er det noget, der i højere grad kan anvendes, end tilfældet er i dag?
Jeg kan jo ikke lade være med at tænke på, at når de her folk i min by marcherer gennem Aalborg, kan politiet jo ikke være 1 sekund i tvivl om, fra det øjeblik de kommer ud fra rutebilstationen eller banegården, hvad det er, der skal ske.
Jeg forventer ikke, at ministeren har nogen decideret konkret holdning, men jeg vil alligevel gerne høre, hvad ministerens holdning generelt er til det, der lidt fejlagtigt bliver kaldt præventive anholdelser, men som altså drejer sig om tilbageholdelse i henhold til politilovens § 9, stk. 3.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Tak for spørgsmålet.
Det er åbenlyst for enhver, som har set tv-billeder og lignende, at det, der foregik i Aalborg, både var voldsomt og helt igennem uacceptabelt.
Det går jeg ud fra at vi er helt enige om.
Og der skal ikke herske den mindste tvivl om, at det ligger mig endog meget stærkt på sinde, at det skal være en positiv oplevelse og en festlig oplevelse at overvære eksempelvis en superligakamp, og at man også trygt skal kunne nedbringe sine børn til superligakampe.
Jeg har derfor, som spørgeren temmelig sikkert også ved, i lyset af hændelserne i Aalborg indkaldt Divisionsforeningen, Dansk Boldspil-Union, altså DBU, og de relevante fodboldklubber og Rigspolitiet til et stormøde for at drøfte, hvad vi hver især kan gøre for at komme fodboldurolighederne til livs.
Jeg forestiller mig, at de forslag og ideer, som mødet gerne skulle resultere i, kan indgå i Rigspolitiets overvejelser om behovet for nye fremadrettede initiativer som led i Rigspolitiets igangværende evalueringer af erfaringerne med den populært omtalte hooliganlov fra 2008.
Med hooliganloven blev der som bekendt indført en karantæneordning, så kendte ballademagere i op til 2 år kan udelukkes fra bl.a. fodboldkampe på topniveau.
Jeg indstillede som led i den proces, der således allerede er sat i gang, at tage en åben og konstruktiv drøftelse af ethvert forslag, som kan bidrage til at forebygge episoder som dem, vi så i Aalborg.
Det gælder om nødvendigt også forslag, som vil kræve ændringer af de nuværende regler, for jeg mener ikke, at vi skal acceptere, at der er en gruppe ballademagere, som tilsyneladende er uden for pædagogisk rækkevidde, som har ét formål, nemlig at ødelægge en festlig oplevelse som en fodboldkamp for alle os andre.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-03-21:
Tak for det.
Mener ministeren, at de retshåndhævelsesmuligheder, som politiet i dag er udstyret med i henhold til lovgivningen, herunder retsplejeloven og politiloven, er tilstrækkelige til at forhindre optøjer i forbindelse med afvikling af superligakampe, jf. f.eks. tilfældet i Aalborg ved afvikling af kampen AaB – FCK den 4. marts 2012?
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Skriftlig begrundelse
Baneløberen fra den meget omdiskuterede kamp mellem FCK og AaB den 4. marts 2012 bliver ifølge vagtchef Per Vagn Nielsen fra Nordjyllands Politi ikke registreret i hooliganregisteret, hvilket bl.a. er omtalt i artiklen »Baneløber kommer ikke i register« fra Nordjyske Stiftstidende den 8. marts 2012.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Krænker det ikke ministerens retsfølelse, at voldsmænd dømt for grov vold prøveløslades, når de har afsonet halvdelen af straffen, og at de påbegynder udslusning et år før mulig prøveløsladelse?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Jeg vil sige, at regeringen og justitsministeren har fuldstændig det samme synspunkt som fru Birthe Rønn Hornbech, Venstres tidligere retsordfører gennem mange år havde under førstebehandlingen af netop den her lov, som vi taler om, L 122, i 2004.
Det synes den nuværende regering er et sundt og fornuftigt princip.
Det betyder ikke, at vi ikke også skal gøre mere for ofrene.
Det er jo bl.a. derfor, at det står i regeringsgrundlaget.
Man kunne så have ønsket, at den tidligere regering havde gjort lidt mere for det, været lidt mere villige til at se på, hvordan det er med de her erstatninger, hvordan det er med mulighederne for at skærme ofret af over for gerningsmanden.
Var der noget, man kunne have gjort?
Kunne systemerne fungere lidt bedre?
Kunne man have gjort noget for folk, der kommer ud for så forfærdelige hændelser, som vi har omtalt her, f.eks. Marlene Duus – en forfærdelig oplevelse og sag – kunne man have gjort noget for personer som hende og andre, som desværre kommer ud for voldsomme hændelser?
Kunne man have gjort det lidt bedre?
Det kunne man have startet med at kigge på.
Og jeg vil bare sige det, som det er: Regeringen ligger helt i forlængelse af de synspunkter, som Venstres tidligere, mangeårige retsordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, har givet udtryk for, og som jeg har stået og læst op her.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-21:
Altså, der er lige det forhold, at en sådan afskaffelse skal finansieres, og det er jo nemt nok, når man som hr. Ole Birk Olesen foreskriver nedskæringer på 150 mia. kr. i de offentlige udgifter uden rigtig at fortælle, hvordan det mere præcist skulle foregå.
Og det er jo nemt, det er nemt.
Men jeg har det bare sådan, at vi bliver nødt til at have styr på bare de helt grundlæggende faktorer i debatten.
Det er rigtigt, at der er ført en svag økonomisk politik de sidste 10 år, og det har ført til en række problemer, som det nu er blevet min opgave at løse.
Men Danmark har jo været et velfærdssamfund igennem et helt århundrede, opbygget gradvis, ikke mindst af mit parti, og har ad den vej udviklet sig til at være et af verdens rigeste samfund.
Det tror jeg ikke der kan være den store uenighed om blandt nogen som helst sagkyndige.
Ja, vi har en stor offentlig sektor.
Og ja, vi har en relativt større velstand end langt de fleste lande, som har et lavere skattetryk og en mindre offentlig sektor.
Det er sådan helt fundamentale forhold.
Der er det bare, jeg tænker, at det da må være klart.
Det må være fascinerende at følge den debat i givet fald.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-21:
Det er sådan set ikke så svært at forstå, hvordan man kan mene det, som vi i Liberal Alliance mener.
Det kræver blot, at man har lidt mere viden, end finansministeren tilsyneladende har.
For sagen er jo, at Danmark, inden vi begyndte at eksperimentere med verdens højeste skattetryk og verdens største offentlige sektor, var verdens femterigeste land.
I dag ligger vi måske på en 17. plads eller lignende.
Det vil sige, at vi sammenlignet med andre lande har haft en lavere velstandsudvikling, end vi kunne have haft, hvis vi havde ført den politik, som de har ført.
Så det hænger fint nok sammen.
Men nu til det næste, nemlig dette om topskatten.
Finansministeren sagde i sit svar til hr. Joachim B. Olsen, at topskatten er en medvirkende faktor til, at vi har en stærk økonomi i Danmark.
Der vil jeg gerne bede finansministeren forholde sig til de beregninger, som kommer fra regeringen selv, dog fra Skatteministeriet, som siger, at Danmark vil få en betydelig økonomisk vækst, såfremt topskatten afskaffes.