runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Tusind tak.
Jeg vil godt lige starte med at rette den foregående ordfører: Vi giver ikke de arbejdsløse skylden for, at de er arbejdsløse.
Det er noget frygteligt sludder og en stråmand af værste karat.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Men så til det her forslag.
Nu sidder der nogle unge mennesker oppe på tilhørerpladserne og lytter til behandlingen af det her lovforslag, og jeg vil sige det på den måde, at hvis de nogen sinde bliver spurgt om, hvad valgflæsk er, så skal de bare henvise til det her lovforslag, L 205.
For det her er indbegrebet af valgflæsk, og det er det jo, fordi der nu igennem noget tid har kørt en debat i Danmark om, at det skal kunne betale sig at arbejde, og fordi der er et forestående valg.
Og hvad gør man så?
Så stykker man et lovforslag sammen, som giver en bonus til langtidsledige, hvis de kommer i beskæftigelse.
Og den her ordning udløber sjovt nok den 1. januar, hvor man jo godt ved at valget er overstået.
Det er anden gang på en uge, at vi behandler et lovforslag i den her sal, som er designet til regeringens valgkamp.
Det er i al sin enkelhed, hvad det her lovforslag går ud på.
Så er der også, hvad andre jo har nævnt, en helt utrolig selvmodsigelse i lovforslaget.
Nu er det gennem stort set hele den her valgperiode blevet diskuteret, om det kan betale sig at arbejde, hvor mange det kan betale sig at arbejde for, om det økonomiske incitament til at arbejde er stort nok i Danmark osv., og vi har hele tiden fået at vide, at det er stort nok.
Alligevel indfører man så sådan en ordning her, og det er altså en selvmodsigelse.
Det er regeringens egne økonomer, der siger det.
I dag er der omkring 330.000 danskere, som har det, som regeringens egne økonomer kalder et lavt incitament, en lille tilskyndelse, til at være i beskæftigelse.
Man kan se, at beskæftigelsesgraden for den gruppe er markant lavere end for resten, altså dem, for hvem det kan betale sig at arbejde.
Har man en lav tilskyndelse til at være i beskæftigelse, er beskæftigelsesgraden også lavere.
Det har regeringen påvist endda flere gange.
Det er korrekt, at vi også har foreslået, at man sænker kontanthjælpen.
Vi har i Danmark verdens højeste kontanthjælp.
Den betyder, at det for mange, specielt kontanthjælpspar, ikke kan betale sig at arbejde.
Deres kompensationsgrad ligger tæt på 100 pct., og de har også en meget lav beskæftigelsesgrad.
Det er ikke hensigtsmæssigt, og det er ikke sundt, heller ikke for de familier, som ofte er på de her ydelser i lang tid.
Vi ser, at der er en social arv i ydelserne, og disse pars børn har meget stor risiko for selv at ende på de her ydelser med alt, hvad det indebærer af sociale risici.
Så der skal gøres noget ved, at det for rigtig mange ikke kan betale sig at arbejde.
Men det her lovforslag er ikke svaret.
Det er rent valgflæsk; det er en regering, der bruger 82 mio. kr. af skatteborgernes penge på at kunne gå ud i valgkampen og sige: Se, vi har gjort noget ved det.
Det er ikke seriøst.
Det er et strukturelt problem, at det for mange ikke kan betale sig at være i beskæftigelse, og det ordnes ikke med en midlertidig løsning.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Jeg tror i al beskedenhed, at ordføreren overhovedet ikke har læst forslaget eller ved, hvad det er, det går ud på.
Jeg hørte heller ikke ordføreren nævne, at det her drejer sig om nogle af de svageste i vores samfund.
Det er folk, der har været syge; det er folk, der er på kontanthjælp, har mistet deres arbejde; det er folk i ressourceforløb; og det er forskellige andre grupper.
Det ved vi selvfølgelig også at Liberal Alliance ikke gør.
Det er der andre der gør, altså kerer sig om, hvordan man får de folk tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er en gruppe på 110.000, vi taler om her, der nu får en mulighed for at få en kontant bonus.
Men når nu ordføreren taler så meget om det der med, hvad der kan svare sig, kan ordføreren så ikke lige nævne, hvad det er for nogle ydelser, man kan få, hvor man bare kan sige: Jeg gider ikke arbejde, nu går jeg ned på kommunen og får en ydelse i stedet for, der bedre kan svare sig?
Man kan ifølge ordførerens påstand endda tjene mere.
Vil ordføreren ikke bare lige fortælle, hvad det er for nogle ydelser, man kan gå ned og få i stedet for at have et arbejde?
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Jeg påstod ikke, at de forringelser, der lå i de reformer, jeg omtalte, stod i SF's program.
Det er jeg udmærket klar over at de ikke gjorde.
Jeg hæftede mig bare ved, at ordføreren i forbindelse med denne finansiering er glad for, at den ikke bliver finansieret ved nedskæringer over for den samme gruppe, for det ville være helt uacceptabelt.
Det var ordførerens ordvalg, og så var det bare, at jeg kom til at tænke på alle de reformer, som SF har været med til at gennemføre, der byggede på nøjagtig den tankegang, at det blev alle de syge og arbejdsløse, der selv fik lov til at betale for de forbedringer, der også er i nogle af de der reformer, og den helhedsorienterede tankegang.
Så kan vi diskutere, hvor meget den bliver ført ud i livet, men på papiret er det i hvert fald rigtigt skrevet.
Så hæftede jeg mig bare ved, at det var sådan, mekanikken var, og så ville jeg bare høre, om ordføreren så også mener, at det var helt uacceptabelt, og at hvis det ikke var det, så ville man åbenbart synes, at det var acceptabelt, siden man medvirkede til det.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Enhedslisten vil med beslutningsforslaget ændre servicelovens bestemmelser om ledsageordninger for børn og voksne.
Forslaget er tredelt, og alle tre dele vil i SF's øjne styrke vilkårene for borgere med handicap.
For mange borgere med handicap er ledsageordningen nødvendig for at få livet til at hænge sammen.
Det er en ordning, der gør det muligt for borgere med handicap at gå til fodboldkampe, koncerter eller en tur i biografen.
Med beslutningsforslaget vil det være muligt for disse borgere at spare op til 180 ledsagertimer sammen, hvilket f.eks. gør det muligt at tage på ferie med en ledsager – noget, vi andre tager for givet, og noget, der selvfølgelig også bør være en mulighed for denne gruppe af borgere.
Alt andet er i SF's øjne hverken fair eller retfærdigt.
Det er heller ikke fair i SF's øjne, at den 7-årige med handicap ikke har de samme muligheder for fritidsaktiviteter som den jævnaldrende legekammerat uden et handicap.
Det er vigtigt at understrege, at en ledsageordning for børn selvfølgelig ikke skal bruges som en børnepasningsordning, men børn bør have de samme rettigheder, uanset de har et handicap eller ej.
I SF er vi tilhængere af et system, hvor borgeren ikke mødes med masser af unødigt bureaukrati og mistænkeliggørelse, og derfor synes vi, at ideen om automatisk udbetaling af ledsagertilskud er en god idé.
Vi mener dog også, at det er nødvendigt med en eller anden form for kontrol – det er jo vores alle sammens penge – men vi støtter den her del af forslaget, fordi vi synes, det lyder klogt at prøve at minimere bureaukratiet.
Samtidig vil vi også gerne lægge op til en drøftelse af ordningen for at sikre, at den skrues sammen på en måde, så pengene bliver brugt på dem, der har brug for dem, og ikke andre steder.
Til sidst vil jeg gerne rose Enhedslisten for også med det her beslutningsforslag at sætte fokus på en gruppe af borgere, der ellers har svært ved at råbe højt i samfundet og gøre deres stemme gældende.
Nadeem Farooq (RV), 2015-05-19:
Tak for det.
En af de største udfordringer på det danske arbejdsmarked er, at jobmarkedet reelt er lukket land for rigtig mange mennesker, som i en længere periode har været væk fra et arbejde.
Det skal vi lave om på.
For os i Radikale Venstre er det helt afgørende, at flere får mulighed for at blive selvforsørgende og dermed også økonomisk frisat.
Økonomisk frisættelse er rigtig vigtigt, og det tror jeg faktisk vi kan blive enige med de fleste partier om.
Visionen bag dette forslag om en jobpræmie er netop økonomisk frisættelse.
Det handler om, at vi skal hjælpe flere ind på arbejdsmarkedet, og det går jo rigtig godt for mange med at få et job.
Vi har et dynamisk arbejdsmarked, men vi har også et arbejdsmarked, hvor det kan være rigtig svært at komme ind, hvis man i en længere periode har stået uden for det.
Det er rigtigt, som Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, sagde i sin ordførertale tidligere, at ideen om en jobpræmie er et lille skridt.
Det er jeg enig med hr. Hans Andersen i, men jeg mener, det er et skridt, som skal tages sammen med mange andre skridt, som så tæller i det store regnskab.
Der er nogle ting, som er vigtige for os hele tiden at være opmærksomme på.
Det er, at det skal kunne betale sig at arbejde for alle, og at der skal skabes flere arbejdspladser på det danske arbejdsmarked.
Og det handler ikke kun om arbejdsmarkedspolitikken, men også om både skattepolitikken, erhvervspolitikken finanspolitikken og andre politikker.
Og arbejdsmarkedet skal være inkluderende, rummeligt og åbent, og alle forsøg på at trække i den retning er rigtige.
Man kan spørge: Vil det med jobpræmien være revolutionerende eller banebrydende?
Nej, men det vil være med til at understøtte bevægelsen hen mod, at flere får muligheden for at blive selvforsørgende.
Den bevægelse er jo noget, som man skal fortsætte med, og i den forbindelse mener vi faktisk, at en midlertidig jobpræmie til personer, der har været dømt ude i lang tid, i det store billede er et rigtigt tiltag.
Derfor støtter Radikale Venstre L 205.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Tak, og tak til ordføreren.
Kan ordføreren ikke prøve at forklare mig, hvorfor det her med jobpræmien skulle styrke bevægelsen i retning af, at disse mennesker får et job?
Hvad er det, der er i den mekanik, som skulle ændre på, at der er mennesker, der nu i meget lang tid ikke har kunnet komme ind på arbejdsmarkedet, fordi der ikke er job til dem, eller fordi de ikke er i stand til at honorere de krav, som arbejdsmarkedet stiller?
Hvad er det så, der skulle ændre på det, ved at man giver dem en jobpræmie?
Kan ordføreren ikke prøve at forklare mig, hvad det egentlig er for en mekanik, der træder i kraft her?
Nadeem Farooq (RV), 2015-05-19:
Jeg tror, at en fyldestgørende forklaring ville kræve, ja, en lang forklaring.
For mange af de borgere, som det her handler om, har udfordringer ud over ledighed, og der tror jeg, at rigtig mange ting spiller ind.
Men en af de ting, som er vigtige – om man så svømmer som en fisk i vandet på arbejdsmarkedet eller man er dømt uden for – er jo incitamentet.
Altså, det er belønningen, der spiller en rolle.
Den spiller en rolle for os alle sammen i en eller anden form.
Og der tror jeg, at den belønning kan være med til at understøtte den her bevægelse mod at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Jamen jeg er enig i ordførerens beskrivelse af, at mange af de mennesker, vi taler om her, har andre udfordringer, som gør, at de ikke bare lige kan springe ind på arbejdsmarkedet, hvis de skulle være så heldige at ramle ind i et ledigt job.
Men så spørger jeg bare: Hvorfor skulle det hjælpe på de udfordringer?
Forsvinder deres, hvad skal vi sige, sygdomme eller manglende kompetencer?
Forvandler de sig pludselig til stærke kompetencer, der gør, at de bliver en efterspurgt arbejdskraft?
Hvad er det, der sker, når man pludselig får at vide, at hvis man er heldig at få et job, så vanker der en bonus?
Eller er det sådan, at ordføreren faktisk er enig med de borgerlige partier i, at en vigtig årsag til, at disse mennesker ikke arbejder, er, at de ikke rigtig gider, fordi det ikke rigtig kan swåre sæ' , som ordføreren fra Socialdemokratiet sagde?
Er det det, der stikker under?
Nadeem Farooq (RV), 2015-05-19:
Den ulidelige lethed, som Enhedslisten lægger for dagen i den her sag, abonnerer jeg ikke på.
Altså, tingene er mere komplicerede end som så.
Men incitamentet – det vil sige, at der er en ekstra tilskyndelse til at komme i arbejde – spiller da en rolle.
Det er ikke et spørgsmål om, om man er doven eller noget, men det spiller en rolle.
Det spiller en rolle for os alle sammen i et eller andet omfang, så også i det tilfælde spiller det en rolle.
Men det vil den være for nogle, og hvis det hjælper, så har den her jobpræmie en berettigelse.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Jeg deler jo langt hen ad vejen ordførerens argumentation og holdning til det her.
Det er jeg jo fuldstændig enig i, men kan ordføreren bekræfte, at ordførerens parti jo faktisk har været med til, ikke i den her sammenhæng, men i andre sammenhænge, at gøre nøjagtig det, som ordføreren mener er uacceptabelt.
Jeg tænker på reformen af førtidspension og fleksjob, hvor en del af de besparelser, der opstod i forbindelse med forringelser og stramninger i tilkendelse af førtidspension, er blevet brugt til skattelettelser, mens andre er brugt til iværksættelse af ressourceforløb.
Man gjorde noget tilsvarende i forhold til kontanthjælpsreformen, hvor man jo sænkede ydelserne drastisk for de unge kontanthjælpsmodtagere, og det blev bl.a. brugt til at finansiere lettelser i selskabsskatten med.
Mener ordføreren også, at det var uacceptabelt?
Eigil Andersen (SF), 2015-05-19:
Først vil jeg gerne sige, at en række af de reformer, som bliver nævnt her, bl.a. rummer en mere helhedsorienteret hjælp til det enkelte menneske, som er uden for arbejdsmarkedet med store psykiske eller fysiske problemer, og den helhedsorienterede indsats er meget værdifuld set med SF's øjne.
Så ved jeg godt, at der er nogle kommuner, som ikke lever ordentligt op til det, men der er også nogle, som lever op til det, og det er i hvert fald en bedre hjælp til mennesker til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Så er der spørgsmålet om visse ydelser, som er blevet sat ned.
Enhedslistens hr. Finn Sørensen får det til at lyde, som om det stod i SF's program, at de ydelser skulle sættes ned.
Jeg kan sige, at det gjorde det ikke, og det gør det fortsat ikke.
Men sandheden er jo den, at når man indgår i en regering, som SF gjorde, mellem tre partier, så er der også forskellige magtkampe mellem de tre partier, og nogle af de magtkampe tabte SF, og derfor var resultatet også, at der skete visse nedsættelser af ydelser.
Det kan indimellem være prisen for at deltage i et samarbejde af den karakter, som regeringsperioden var for SF.
SF står så nu uden for regeringen.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
For første gang er det lykkedes at få en tilståelse fra hr. Joachim B. Olsen: Der findes ingen ydelser, man bare kan gå ned og få.
Alt andet er bragesnak om, hvad der står i økonomiske rapporter osv.
Det eneste, der virker, hvis der er en arbejdsløs, der mangler et arbejde – og testen på, om vedkommende står til rådighed for arbejdsmarkedet – er at tilbyde vedkommende et arbejde.
Hvis man siger nej, står man jo ikke til rådighed, og så skal man heller ingenting have.
Det er den allerbedste måde at afprøve det på.
Det her handler ikke om andet end at give en kontant belønning til nogle af de grupper, som har været ude i langtidsarbejdsløshed, og som er omfattet af det her.
Og dybest set er det sådan i Danmark, at folk går på arbejde, fordi de kan lide det.
Men så kan det i øvrigt også svare sig at gå på arbejde i Danmark, og det er da godt.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Jeg fik stadig væk ikke noget svar på, hvordan det er, langtidssyge og ressourcesvage skal reagere på økonomiske incitamenter.
Nok om det.
Den socialdemokratiske ordfører kan tale om rådighedsregler og lovgivning fra nu af, og til den her ordning udløber til nytår.
Hvis det er sådan, at man ikke vil arbejde, så lader man være med at arbejde.
Hvis hr. Bjarne Laustsen i sandhed aldrig har talt med en virksomhed, som har fået en ledig ud, som ikke havde lyst til det arbejde, han var blevet anvist til, så har hr. Bjarne Laustsen ikke været ude i virkeligheden og talt med folk, der rent faktisk er derude. Hvis man bliver anvist til en virksomhed og man bare ikke har lyst til det, ikke er motiveret til det, og melder sig syg, så er det sådan, at man stadig væk er på de ydelser.
Det kan lade sig gøre på trods af alle de rådighedsregler, som hr. Bjarne Laustsen kan remse op.
Det, der virker i forhold til den samlede gruppe, er, om man får noget ud af at være i beskæftigelse, om der er et incitament til det.
Det påvirker gruppen.
Det gør rådighedsregler ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Men så sagde fru Charlotte Dyremose også, at der var fordele ved at være arbejdsløs, og det var, at man kunne få nogle tilbud, som andre ikke kunne få, fordi de skulle passe deres arbejde.
Det var det, fru Charlotte Dyremose sagde.
Og derfor må svaret på det jo være, at man så skal læse de her tilbudsaviser.
Hvad er det for nogle penge, som dem, der har et arbejde, skal tage op af lommen?
Jeg vil også gerne spørge fru Charlotte Dyremose: Er der nogen ydelser, man kan gå til kommunen, i a-kassen eller andre steder hen og sige, man gerne vil have i stedet for det arbejde, man har?
Kan ordføreren nævne bare en eneste ydelse, man kan abonnere på uden at have født eller være blevet fyret eller være syg eller andre sociale omstændigheder – bare en?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-19:
Det er jo helt og aldeles påfaldende, at hr. Bjarne Laustsen kan stille det spørgsmål igen og igen, når nu der står i det lovforslag, som hr. Bjarne Laustsens partifælle beskæftigelsesministeren har fremsat, at den her tilskyndelse på 1.500 skattefri kroner vil sikre, at 12.000 flere mennesker kommer i arbejde.
Kan hr. Bjarne Laustsen ikke forklare mig: Hvis ikke de 1.500 kr. i skattefri bonus gør en forskel, hvordan kan beskæftigelsesministeren så stå inde for, at det giver 12.000 flere mennesker i arbejde?
Eigil Andersen (SF), 2015-05-19:
Jeg kunne forstå på fru Charlotte Dyremoses indlæg, at hun mener, at det er venstrefløjens skyld, at der er arbejdsløshed i Danmark.
Jeg tror, at vi er enige om, at i de 10 år, hvor først hr. Anders Fogh Rasmussen og derefter hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister og De Konservative sad i regering, var venstrefløjens indflydelse meget lille.
Der var der borgerlig indflydelse.
Hvad var slutresultatet efter 10 års borgerligt styre i sommeren 2011?
Det var, at vi havde en arbejdsløshed svarende til 163.000 fuldtidsstillinger.
Hvordan kan man forklare det med, at det skulle være venstrefløjens skylden, når det var de borgerlige, der sad ved magten i 10 år?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-19:
Nu lykkedes det os jo heldigvis i hver eneste valgperiode, mens vi sad i regering, at få sænket skatten på arbejde, og dermed fik vi gjort det mere attraktivt at arbejde.
Men ja, det er fuldstændig rigtigt, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, at der desværre ikke er konservativt flertal her i landet, og derfor har vi ikke fået lavet alle de reformer eller sikret alle de lempelser af både skatten og for vores virksomheder, som vi utrolig gerne ville.
Og det er da brandhamrende ærgerligt, at der også er blevet ført venstreorienteret politik i andre partier end dem, der plejer at kalde sig venstreorienterede.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-19:
Vi kan så konstatere, at i dag, efter den nye regering er kommet til og SF har været i regering og nu er støtteparti, er arbejdsløsheden i Danmark omkring 130.000 personer.
Det er 33.000 mindre, end da hr. Lars Løkke Rasmussens regeringsperiode sluttede.
Men kan vi så ikke slå fast, at når 10 års borgerligt styre resulterede i 163.000 arbejdsløse, da den borgerlige periode sluttede, så er det ikke venstrefløjens skyld, at der var arbejdsløshed?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-19:
Vi kan konstatere, at der desværre ikke i det her Folketing er det nødvendige mod til at skabe flertal for at sikre de reformer, der skal til, hvis vi reelt skal gøre det attraktivt både at arbejde og drive virksomhed her i landet.
Hele fejltagelsen er jo netop, at man bare ser på, at så går arbejdsløshedstallet lidt op, og så går det lidt ned.
Nej, vi har brug for helt grundlæggende at gøre op med mange af de benspænd, der er for at skabe virksomheder og for at tage et arbejde her i landet.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Så vil jeg bare gerne høre ordføreren om, hvor meget dagpengene skal sættes ned, hvor meget kontanthjælpen skal sættes ned, hvor meget sygedagpengene skal sættes ned, for at det efter ordførerens opfattelse kan betale sig at arbejde.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-19:
Vi har intet ønske om at sætte nogen af ydelserne ned.
Vi har et ønske om at lave et kontanthjælpsloft, og det, vi har et ønske om, for at svare helt konkret er, at det for alle mennesker skal kunne give mindst 3.000 kr. at gå fra offentlig forsørgelse til beskæftigelse. Det er det, der er vores mål med de reformer, vi gerne vil være med til at arbejde for.
Jeg er utrolig glad for muligheden for at svare.
Jeg håber, at hr. Bjarne Laustsen vil gå ind på Folketingets hjemmeside og læse, hvad jeg rent faktisk sagde, for det var slet ikke det.
Det, jeg sagde, var, at vores svar er, at alle mennesker bør have en gevinst på mindst 3.000 kr. ud af at stå op hver morgen og passe deres arbejde.
Det er det, der er vores svar.
Det skal kunne betale sig at arbejde, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det, der er min stilfærdige pointe, er, at hvis ikke det kan betale sig at arbejde, hvis det har for mange omkostninger, så er der for nogle mennesker lidt for meget hellighed over at stå op hver morgen og passe sit arbejde.
Der er heldigvis mange, der gør det alligevel, og det er yderst prisværdigt.
Men min pointe er, at for en masse mennesker får det bare for høj en pris, og det kan vi ikke være bekendt.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Ordføreren siger, at vi skal finde en langsigtet løsning på et langsigtet problem.
Nu vil jeg bare lige gøre opmærksom på, at De Konservative havde 10 år, hvor de endte med at køre landet i sænk.
Arbejdspladserne forsvandt ud af landet, man sad på hænderne, man foretog sig ingenting.
Låntagningen steg, og der var ingen jobskabelse overhovedet.
Det gjorde jo, at grupper af folk røg ud af arbejdsmarkedet, og så står man bare og peger fingre ad venstrefløjen.
Jeg ved ikke, om jeg tilhører venstrefløjen, men jeg synes, det er godt for et land at skabe arbejdspladser og ikke sidde på hænderne, når jobbene fiser ud af landet.
Og det var det, der skete, mens De Konservative var med på vagten.
Derfor er det jo ret interessant, at det, der er De Konservatives svar, er, at de ledige skal læse tilbudsaviser, for det er en fordel at være ledig, for så kan man få de gode tilbud i modsætning til dem, der er på arbejde og kommer sent hen i butikken, hvor varerne måske er væk.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-19:
Hr. Joachim B. Olsen startede sit indlæg med at sige, at man fra borgerlig side ikke giver de arbejdsløse skylden for at være arbejdsløse.
Det mener jeg er forkert.
Når man f.eks. siger om arbejdsløse, at de er dovne og ikke gider arbejde, mener jeg, man har placeret skylden hos den arbejdsløse.
Og jeg mener, det er totalt i modstrid med den virkelighed, der er.
Det er en kæmpe belastning at være arbejdsløs: Man aner ikke, hvad fremtiden bringer; man skal søge en masse arbejde – og det er også rimeligt at man skal det – man får stribevis af afslag; man får hele tiden at vide, at man ikke duer, og arbejdsgiverne siger, at de vil ringe, hvis der bliver brug for den pågældende arbejdsløse, men de ringer aldrig.
Man skal i det hele taget stille op til en masse samtaler osv. – noget af det er fornuftigt, og andet er mindre fornuftigt.
Men det korte af det lange er, at når det er situationen for 99,5 pct. af alle arbejdsløse, hvorfor siger man så fra borgerlig side, at de arbejdsløse er dovne og ikke gider arbejde?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Hvem siger det?
Eigil Andersen (SF), 2015-05-19:
Han har sagt det til en konkret arbejdsløs, men han har også i mere brede vendinger givet udtryk for, at der har vi et kæmpe problem i samfundet.
Og det er endda på trods af, at virkeligheden for 99,5 pct. af alle arbejdsløse er, som jeg har beskrevet den.
Desuden er det jo sådan, hvad jeg har belyst tidligere i debatten, at ud af de 17.000 mennesker i Danmark, som ville tjene mere ved at være på en offentlig ydelse, er der over 16.000, der rent faktisk arbejder.
Og det gennemhuller jo fuldstændig den borgerlige tankegang, som man giver udtryk for indimellem.