runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2015-10-08:
Så synes jeg jo, det er en interessant betragtning, at siden vi indførte eller i hvert fald fremsatte lovforslag om integrationsydelsen, har antallet af asylansøgere i Danmark været lavere i nu 3 måneder i træk, end tilfældet var på samme tidspunkt sidste år, på trods af at der er kommet flere flygtninge til Europa.
Jeg siger ikke, at det er en endegyldig konklusion, men jeg vil gerne høre, hvad ordføreren mener om de sidste 3 måneders tal.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Og det kan jo være, at der er nogle, der har ønsket at fremme sådanne fejlagtige opfattelser.
Der er vel også menneskesmuglere, der har en interesse i at sælge deres ydelser.
Jeg deltog selv i et interview med en norsk journalist, der havde interviewet menneskesmuglere på Københavns Hovedbanegård – noget, som politiet måske godt kunne interessere sig mere for.
Så det, der er vores pointe – og den er vel ikke så svær at forstå – er, at når der er flere flygtninge i Europa, kommer der flere til Danmark.
Sådan har det været hele vejen igennem historien, og det forhold ændrer en integrationsydelse ikke på.
Ja, jeg har jo prøvet at se på, om det er noget, man i regeringen tror på er et udtryk for en permanent tilstand.
Sådan er det i hvert fald ikke ovre hos finansministeren, for der budgetterer man jo med, at der vil komme 15.000 flygtninge hvert eneste år i de kommende år.
Det er i hvert fald heller ikke noget, der rigtig er slået igennem hos den del af Venstre, som i dag indtager regeringsbænkene.
Så før det gør det, tror jeg heller ikke at ordføreren skal regne med os.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-08:
Tak for ordet.
Hr. Morten Østergaard pegede på en række områder, hvor han ønskede der skulle bruges flere penge, og han kom derudover med en række små stikpiller til statsministeren.
Ordføreren nævnte ikke det danske forsvar, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om ordføreren mener, at dansk forsvars kapacitet i dag er i en stand, som står mål med de stigende udfordringer, som man må sige vi står over for.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Det er korrekt, at det nævnte jeg ikke, for i Det Radikale Venstre er vi selvfølgelig ivrige efter at komme i gang med diskussionerne om fremtidens forsvarsforlig, men vi forestiller os ikke, at det er noget, vi skal bruge flere penge på.
Det betyder ikke, at vi ikke kan øge kapaciteten, for det handler jo helt og holdent om, hvordan vi indretter forsvaret, og der fik vi taget et rigtig godt skridt ved det sidste forsvarsforlig.
Men vi tror nu, der er steder, hvor man kan modernisere forsvaret yderligere og på den måde frigøre ressourcer til en større kapacitet.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Grunden til, at vi står i den her situation, er, at det europæiske asylsystem er brudt sammen, og det er jo derfor, at der ikke længere er den kontrol, som var forudsætningen.
Det er jo det, som sådan set er min pointe.
Hvis man gerne vil tilbage i en situation, hvor der er det, så kræver det ikke bare, at man gør ting ved de ydre grænser – vi har bakket op om, at regeringen har givet flere penge til Frontex eller erklæret sig klar til at gøre det – det kræver også, at det fungerer længere inde i Europa, fordi hvis ikke de lande kan stole på, at når der er ekstraordinære situationer som den, der er nu, deles vi om opgaven med at integrere flygtningene, så kommer vi, hver eneste gang vi kommer i den situation, til at se, at grænsekontrollen, uanset hvor finmasket den måtte være, bliver svær at håndtere, og vi får kaos som det, vi ser nu.
Så de ordnede forhold kræver ikke bare noget af de lande og ting ude på grænsen, det kræver noget af os alle sammen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-08:
Hvis man skal have ydre grænsekontrol, må det også være en grænsekontrol, der fungerer i ekstraordinære situationer og ikke kun fungerer til hverdag.
En effektiv grænsekontrol er vel kendetegnet ved, at den altid virker og ikke kun virker en gang imellem.
Så jeg vil prøve igen med henvisning til børnesangen: Hvad må man så ved de ydre grænser?
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Jeg kan måske godt sætte mig ind i, at Dansk Folkeparti forsøger at udnytte den situation, der er nu ved de ydre grænser, som et argument i den bestandige kamp for at få grænsekontrol i Danmark.
Men når jeg bliver ved med at henvise til situationen før flygtningekrisen, er det, fordi der jo er kontrol ved de ydre grænser.
Der er ikke, som kollegaen spurgte til før, fri indvandring til EU, og det er rigtigt, som hr. Kristian Thulesen Dahl tidligere sagde, at forudsætningerne for hele Schengenaftalen jo er, at der bliver ført kontrol ved de ydre grænser.
Så vi har intet imod kontrol ved de ydre grænser, men det, jeg bare siger, er, at løsningen på den aktuelle krise ikke er den at skærpe kontrollen.
Løsningen er at få ordnede forhold, så vi igen ser folk komme ad hovedvejene i stedet for hen over mark og igennem skov og busk.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-08:
Når jeg hører ordføreren forsøge at svare på de spørgsmål, mit parti stiller omkring grænsekontrol, så føler jeg mig hensat til min barndom med sangen »Fy fy skamme .... næ det må vi ikke«.
Så nu vil jeg spørge, ligesom det også bliver gjort i sangen: Men hvad må man så?
fordi ordføreren siger, at der skal være ordnede forhold.
Ordføreren lister en masse ting op, som man ikke må, men hvad må man?
Nu kan jeg forstå, at der ikke må være hegn imellem EU-landene, men må man lave hegn ud mod lande, som ikke er en del af EU?
Må man lave en permanent paskontrol og standse alle, der forsøger at komme ind over grænsen?
Når nu ordføreren ikke vil lade danskerne have grænsekontrol ved vores egne grænser, men mener, at det skal håndteres uden for landets grænser, kunne vi godt tænke os at få at vide, hvilken kontrol danskerne kan forvente bliver udført ved deres ydre grænse.
Morten Østergaard (RV), 2015-10-08:
Jeg synes bestemt, man skal se med største alvor på, at medarbejderne i forsvaret, dem, som vi sender ud til forskellige brændpunkter i verden, er kede af de forhold, de arbejder under.
Det synes jeg bestemt bør indgå med vægt i kommende forhandlinger om et forsvarsforlig.
Men det fører ikke til, at vi så synes, at der samlet set skal bruges flere penge på forsvaret.
Der var jo en meget bred enighed i Folketinget, da vi lavede det sidste forsvarsforlig, fordi der var enighed om, at vi godt kunne modernisere forsvaret.
Mette Abildgaard (KF), 2015-10-08:
Anerkender ordføreren ikke, at der er sket en udvikling i international politik, så trusselssituationen er blevet forværret, siden vi lavede det sidste forsvarsforlig?
Karina Adsbøl (DF), 2015-10-08:
Men når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, om ordføreren vil gå til finanslovsforhandlingerne med et krav om, at anbragte børn og unge kan få retskrav på et efterværn.
Jeg spørger, fordi jeg tidligere har været i debat med ordførerens partifælle fru Trine Torp, som har udtrykt, at det vil SF gerne, og så undrede jeg mig bare over, hvorfor SF ikke sørgede for at få det indført dengang, hvor SF jo havde socialministerposten.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Vi har igennem forsvarsforliget arbejdet med at fokusere indsatsen, professionalisere og modernisere forsvaret.
Det har vi været optaget af, for jeg tror sådan set, det er vigtigt, at de forskellige lande, når man bidrager i internationale indsatser, kommer med deres spidskompetencer.
Der er nogle områder, hvor Danmark er rigtig dygtig, og der er nogle områder, hvor man kan sige, at vi måske ikke burde bruge allerflest kræfter.
Det kommer vi til at arbejde videre med.
Det kommer til at være i fokus for SF.
Når det er sagt, vil jeg meget gerne understrege, at når vi sender militærpersonale ud i verden, så skal vi også sende dem godt udrustet ud, og det er ikke acceptabelt, at man f.eks. hører fra flymekanikere eller andre, at de på den måde er presset til det yderste.
Det skal vi selvfølgelig sørge for ikke sker.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at efterværn er rigtig vigtigt for SF.
Det har vi både kæmpet for i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, og det har vi kæmpet for i forbindelse med finansloven, og det bliver vi ved med at kæmpe for, for vi taler om nogle af de allermest udsatte unge, som, når de bliver 18 år, oplever, at de kommer i kolossale problemer, fordi de ikke nødvendigvis har nogen familiekontakt.
Og det er det, der er ideen med efterværn, altså at man stadig væk holder fast i de unge.
Så jo, det vil vi kæmpe videre for.
Jeg tror, det er afgørende at sige, at folkeskolereformen grundlæggende er en god reform.
Den betyder, at nogle børn, som måske ikke har de samme muligheder som deres bogligt stærke kammerater, bliver rustet til fremtidens uddannelsessystem.
De får nogle flere muligheder ved simpelt hen at få mere læring.
Så grundlæggende synes jeg, det er en god folkeskolereform, men selvfølgelig skal vi altid blive klogere.
Vi hører, at bl.a. inklusionen ikke fungerer, at man måske kunne kigge på modeller for lange skoledage og andet.
Det er sådan set det, SF har været åben for hele tiden.
Jeg tror, jeg har sagt det adskillige gange, og jeg ved, at også vores folkeskoleordfører, hr. Jacob Mark, i den grad har blandet sig i folkeskoledebatten.
Jeg tror, det var den eneste folkeskoleordfører, hr. Anders Bondo roste på lærernes årskongres.
Så jeg tror, at i hvert fald lærerne har hørt SF's stemme her.
Mai Mercado (KF), 2015-10-08:
I disse dage får vi rigtig mange tilbagemeldinger fra forældre, som har deres børn i folkeskolen.
Det er forældre, der skriver om børn, som har ondt i maven, som ikke har lyst til at møde, som ikke har lyst til den lange skoledag, vi ser.
Det er dels de rigtig lange skoledage, der er problemet, men det er også den understøttende undervisning, som i høj grad er et problem, fordi den ikke er kvalificeret nok.
Jeg må bare sige, at jeg savner SF i folkeskoledebatten.
Jeg savner, at det ikke kun er Det Konservative Folkeparti, som går forrest og kritiserer de elementer, der ikke fungerer.
René Gade (ALT), 2015-10-08:
Vi er også i gang med at etablere den kontakt.
Ønsker de at se en vision for, hvor det danske forsvar skal hen, eller synes de, det er okay med de splittelser af indsatser, vi laver internationalt lige nu, som mange i forsvaret faktisk klager over, fordi man godt kunne tænke sig, at der var en mere defineret indsats på færre områder, så der faktisk var ressourcer nok til at løse de opgaver, vi fra politisk side stiller.
Er det noget, der er tilfredstillende for SF lige nu?
SF er med i forsvarsforligskredsen, og det er vi i Alternativet af gode grunde ikke.
Jeg har et spørgsmål til SF og fru Pia Olsen Dyhr.
Der er ikke så meget åbenhed om processen for indkøb af kampfly, og jeg har stor respekt for, at SF netop tager de knubs, det giver at være med i en forligskreds, men da vi ikke er med og ikke rigtig får de informationer, vi godt kunne tænke os, tænker jeg: Synes SF stadig, at det stadig væk er det rigtige at investere de 30 mia. kr. og måske med afledte udgifter op til 100 mia. kr. i nye kampfly?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF hele tiden har været optaget af, at der skal være flere pædagoger til vores børn.
Derfor kæmpede vi videre i 2015 for at sørge for, at der i finansloven skulle sættes flere penge af, i erkendelse af at kommunerne ikke brugte den 0,5 mia. kr., vi satte af i 2012.
0,5 mia. kr. er faktisk meget på børneområdet.
Vi satte det af hvert eneste år i samarbejde med Enhedslisten, Socialdemokraterne og Radikale, fordi vi var meget fokuserede på, at vi skulle løfte indsatsen for vores børn.
Kommunerne brugte bare ikke pengene klogt nok.
De brugte dem nemlig ikke på børneområdet.
Vi så det spredt ud til alt muligt andet, og derfor gik vi jo ind i finansloven for 2015 belært af erfaringerne fra 2012 og målrettede dem langt bedre.
Vi må jo erkende, at når det ikke altid lykkes at få kommunerne til at løfte den indsats, vi vil have, så må vi gøre det bedre.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-08:
Det var rigtig dejligt med et svar.
Så vil også gerne lige foreholde ordføreren spørgsmålet om de her 3.200 færre pædagoger.
Ordføreren sagde, at det ikke giver mening at kigge på det, fordi det gjaldt fra 2011 til 2013.
Så vidt jeg husker, stoppede SF med at være i regering i januar 2014, så det vil sige, at det faktisk passer meget godt med den periode, hvor SF var i regering.
Er SF tilfreds med det resultat, nemlig at der kom 3.200 færre pædagoger i den periode, hvor SF var i regering?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Det lykkedes faktisk at komme igennem med en besparelse på 2 mia. kr. om året.
Det synes jeg sådan set er et ganske godt resultat af forsvaret.
Vi arbejder jo med at gøre tingene så fornuftigt som muligt.
Det gælder sådan set også F-16-fly eller lignende fly, der skal indkøbes, for jeg må sige, at når vi sender danske soldater af sted, så skal de selvfølgelig ikke flyve i rustbunker eller andet, og vi sender danske soldater af sted til vigtige områder i verden.
Det vil jeg fortsat bakke op om, når der f.eks. er et FN-mandat.
Derfor skal de have ordentlig udrustning.
Dermed ikke være sagt, at vi nødvendigvis behøver at bruge 30 mia. kr.
Jeg ser gerne, at det bliver et mindre beløb, og det er heller ikke nogen hemmelighed, at SF mener, at man kan købe et mindre antal fly.
Men derudover vil jeg da opfordre forsvarsministeren til at invitere Alternativet til en kop kaffe for at snakke om eventuelt andre spørgsmål.
Det ville måske være en meget god arbejdsmetode.
Mai Mercado (KF), 2015-10-08:
Men alle ved jo, at når man indgår en politisk reform og sidder og følger op, så er det vigtigt, at man både udadtil, men så sandelig også inde ved bordet, gør de holdninger, man har, gældende, og der savner jeg bare, at SF også begynder at tage lærernes parti, forældrenes parti og begynder at sætte ord på nogle af de problemer, der er i den folkeskolereform: Der er for lange dage, inklusionen fungerer ikke, den understøttende undervisning fungerer ikke, det, som skulle have været bevægelse i folkeskolen, er rigtig mange steder blevet reduceret til en gåtur.
Det Konservative Folkeparti står bare rigtig meget alene, og derfor håber jeg da, at SF begynder at komme på banen og begynder at komme ud og stille nogle kritiske spørgsmål til de elementer af reformen, som tydeligvis ikke virker.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får evalueret folkeskolereformen og får kigget på, hvad der reelt ikke virker, og hvad der virker, i stedet for at vi alene vurderer det på, hvad enkelte grupper siger.
Der er faktisk også rigtig mange forældre, der er glade for den her reform, det skal man ikke være i tvivl om.
Så er der elementer, der ikke fungerer, og som vi er udfordret af, bl.a. når kommunerne ikke kan finde ud af at lave ordentlig inklusion i folkeskolen.
Det er jo egentlig grundlæggende sundt, at børn, der f.eks. er socialt udsatte, også kan være i folkeskolen.
Der skal bare også være ressourcerne til det.
Det kan også være børn med en diagnose, som egentlig godt kan passe ind i en klasse, og så er der børn, der ikke kan.
Det er i virkeligheden det, der er udfordringen i folkeskolen, nemlig at folkeskolen skal være for alle, og det kræver, at man hele tiden har et kritisk øje for det.
Jeg har noteret mig, at vi har fået en minister, som meget klart siger, at hun er villig til at diskutere det her med forligskredsen.
Jeg ved, at vores ordfører har taget sagen op i forligskredsen, og vi vil selvfølgelig gerne hele tiden kigge på, hvordan vi kan gøre folkeskolen endnu bedre sammen med lærere, elever og forældre, for det skylder vi dem.
Marcus Knuth (V), 2015-10-08:
Mange tak.
Ordføreren siger, at integrationsydelsen ikke er afgørende for, hvor mange der søger asyl i Danmark.
Hvad mener ordføreren så om de gentagne historier, der har været i danske medier, om syriske flygtninge, der har sagt, at de ville ønske, at de ikke havde søgt asyl i Danmark nu, hvor man er ved at sænke integrationsydelsen, mens andre siger: Jeg vælger ikke at søge asyl i Danmark, jeg vælger at rejse igennem, netop fordi der er en lavere integrationsydelse i Danmark?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Hvor er det dejligt, at det sande sorte Venstre sådan springer ud af boksen.
Det synes jeg egentlig er meget forfriskende, altså at man sådan ligesom kan se, hvor fremtidens erhvervspolitik er.
For pointen i forhold til NOx-afgiften er, at vi må erkende, at hvis vi vil have virksomhederne til at stille om og begynde at benytte sig af nogle af de teknologier, der gør, at man faktisk mindsker sit NOx-udslip, så hjælper afgifter til at skubbe på i den udvikling.
Lad mig bare prøve at komme med et andet eksempel.
I forhold til landbruget har jeg igen og igen hørt Venstre sige, at det ikke duer, at man stiller krav til det, men hvis man stiller krav til svinebønderne om f.eks. fødevaresikkerhed, så har det jo medført, at vi har en svineeksport til Japan som et af de få lande i Europa, hvor man har fået adgang, fordi man har høje sundhedskrav.
Så det er jo ikke kun til skade for dansk erhvervsliv, at man stiller krav til dem, det er også med til både at udvikle industrien og skabe nye markedsåbninger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-08:
I svaret på spørgsmålet fra min kollega hr. Hans Andersen sagde fru Pia Olsen Dyhr, at der ikke var meget fremtid i sådan noget NOx-afgift, det var sådan noget gammeldags noget, og vi skulle satse på noget andet.
Jeg synes jo altid, det er rart, når der er politikere, der ved, lige præcis hvor fremtidens erhvervsmuligheder ligger – det er altid rart, at vi har de kompetencer fuldstændig knivskarpt herinde.
Men jeg kunne bare godt tænke mig, at globaliseringens omfang står lidt mere skarpt hos SF end det, man giver ikke udtryk for.
Vi kan tage sådan et lavpraktisk, ikke særlig teknologisk produkt som cement.
Når man producerer cement, bliver der udledt NOx, men hvis vi skal droppe alt det der NOx i Danmark, tror jeg ikke, at SF's formand regner med, at vi holder op med at bruge det der lavpraktiske cement.
Så skal jeg bare høre: Hvad godt kommer der så ud af det for klima og for miljøbelastning, at vi flytter en produktion i Danmark, der er energieffektiv sammenlignet med andre lande, der er mindre miljøbelastende, at vi skubber den og arbejdspladserne ud af landet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Nu ved jeg ikke, hvilke lande ordføreren hentyder til.
Jeg synes både, at Danmark er et godt land, og at det er et fornuftigt velfærdssamfund, vi har.
Og jeg synes, det er afgørende, at vi bl.a. har både en god og dygtig ældrepleje og ligeledes daginstitutioner, hvor der er pædagoger og pædagogisk personale.
Jeg ved godt, at der er nogle steder, hvor man vælger at privatisere børnehaverne eller vælger at privatisere ældreplejen, som vi har kunnet se det i Sverige, og så har færre offentligt ansatte i den offentlige sektor.
Men det er jo ikke nødvendigvis det samme, som at man får en bedre service.
For os handler det om kvaliteten, og det er sådan set det, der er afgørende, også i vores velfærdsinstitutioner.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-10-08:
Danmark er det land i verden foruden Norge, som har flest ansatte pr. borger i den offentlige sektor, og alligevel er der mange andre lande, som har bedre velfærd end Danmark.
Hvordan kan det være, at det ikke kan lade sig gøre i Danmark, når det kan lade sig gøre i andre lande, at yde en god service og have en god velfærd med færre offentligt ansatte?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Når man skal spare det, der svarer til 1 pct., i kommunerne, viser mange beregninger, at det er rigtig svært at spare mere på bureaukratiet.
Jeg er ikke i tvivl om, at man nogle steder godt kan afskaffe noget bureaukrati, og jeg er meget med på, at vi kan afbureaukratisere.
Når der holdes møder i kommunen og tvinges en masse papirer ned over medarbejderne i vores daginstitutioner – papirer frem og tilbage – betyder det i virkeligheden, at man bruger en masse tid, der ellers kunne være blevet brugt på børnene.
Så det kunne man godt gøre både klogere og bedre.
Men det er ret voldsomt at skulle spare 1 pct. i en kommune, og hvis man konverterer det direkte, handler altså om 11.000 fyringer, som de partier, der står bag omprioriteringsbidraget i kommuneaftalen, har nikket til.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-10-08:
Fru Pia Olsen Dyhr konstaterer i sin tale, at regeringen vil spare i kommunerne, hvorefter fru Pia Olsen Dyhr som en selvfølge siger, at så skal der spares på kernevelfærd, og spørger: Hvem skal det nu gå ud over?
Kunne det ikke være en mulighed, at det var bureaukratiet, man sparede på, i stedet for kernevelfærden?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Vi arbejder stadig på at forbedre efterværn for de udsatte unge på omkring 18 år.
Der var mange ting, der faktisk lykkedes for os, mens vi sad i regering.
Det var både flere penge til vores børn, en ambitiøs klimapolitik, en togfond og meget andet.
Men som fru Louise Schack Elholm vil opleve, mens Venstre sidder i regering, kan der også være ting, det ikke lykkes at få igennem.
Det hedder kompromiser.
De findes også, men det er jo ikke det samme, som at SF ikke bliver ved med at kæmpe for, at vi skal have et bedre efterværn for de udsatte unge.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-08:
Jeg vil faktisk tage fat i et spørgsmål, som fru Karina Adsbøl stillede før, for jeg mener ikke, at ordføreren har svaret på det.
Fru Karina Adsbøl spurgte: Hvis SF mener, der skal leveres i spørgsmålet om efterværn, hvordan kan det så være, at SF ikke gennemførte det, mens de havde regeringsmagten?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.
Anni Matthiesen (V), 2015-10-08:
Tak, og tak for svaret.
Vi har jo lidt det indtryk, at SF rigtig gerne vil bruge rigtig mange penge, når det gælde flere pædagoger i daginstitutionerne.
Samtidig siger ordføreren så lige her og nu, at der også kan komme færre børn i daginstitutionerne.
Kunne ordføreren eventuelt i dag forklare mig: Er der en grænse for, hvor mange penge SF vil bruge på flere pædagoger?
Kunne ordføreren bekræfte, at nogle gange kan det måske være nødvendigt at afskedige pædagoger, hvis det er sådan, at der kommer færre børn?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Nej, for de tal, som Venstre fremlægger, handler om tal fra 2011 til 2013 og ikke frem til 2015.
Men det er rigtigt, at der var et fald i årene fra 2011 til 2013, det anerkender jeg bestemt.
Samtidig faldt børnetallet også, og de ting hænger som regel sammen.
Når der er færre børn, plejer det ikke at være sådan, at man samtidig skruer op for antallet af pædagoger.
Anni Matthiesen (V), 2015-10-08:
Jeg vil egentlig gerne holde lidt fast i det med pædagogerne.
For som der jo rigtigt nok er blevet talt om her i salen i dag, og det håber jeg også SF's ordfører kan bekræfte, har man sagt et, og så er det faktisk blevet til noget andet.
Kan ordføreren ikke bekræfte fra talerstolen i dag, at det faktisk forholdt sig sådan, at der blev færre pædagoger i daginstitutionerne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
SF gik til valg i 2015 på, at der skulle afsættes 2 mia. kr. mere om året til 5.000 flere pædagoger ude i vores daginstitutioner.
Det mener vi sådan set stadig væk, det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men det er jo ikke sådan, at vi sidder i regering, vil jeg sige til fru Jane Heitmann, og derfor kan man vel ikke sige, at det er løftebrud, at vi ikke kan gennemføre det i 2016.
Det vil jeg bare understrege.
Det er en lille smule svært, men jeg skal da prøve at gøre mit bedste for at kæmpe for børnenes tarv også fremadrettet.
Jane Heitmann (V), 2015-10-08:
Nu er kadencen jo sådan set her, at det er mig, der stiller spørgsmål til ordføreren, og ikke omvendt.
Nu nævner ordføreren jo selv her, er der er afsat 250 mio. kr. til mere pædagogisk personale i 2015.
Ordføreren nævnte løftebrud i ordførertalen og beskyldte Venstre for at begå løftebrud, og det er helt komisk, for SF gik jo i sin tid til valg på at tilføre 2 mia. kr. til bl.a. flere pædagoger – 2.000 flere pædagoger, hvis jeg husker ret.
Hvordan hænger det så sammen med, at antallet er faldet fra 70.208 i 2011 til 67.188 i 2013, når vi taler antallet af ansatte i de danske daginstitutioner?