Inger Støjberg (V), 2016-01-13:
Tak for indlæggene fra de forskellige ordførere.
Folketinget har inden for forholdsvis kort tid vedtaget to lovforslag med ændringer på udlændingeområdet.
Den 20. november sidste år fik myndighederne en række nye redskaber, der styrker mulighederne for at håndtere det store antal flygtninge og migranter, der indrejser til og opholder sig i Danmark, og den 11. december sidste år blev der indført mulighed for efter behov at iværksætte et transportøransvar ved rejser til Danmark fra et andet Schengenland, når der er indført midlertidig grænsekontrol.
Jeg er glad for den opbakning, der har været til at gennemføre de enkelte lovforslag.
Det er jeg, fordi det er helt nødvendigt at dæmme op for tilstrømningen af flygtninge og migranter til Danmark.
Det er en meget stor udfordring for Danmark, som regeringen jo derfor også tager meget alvorligt.
Regeringen mener derfor også, at der er behov for at gøre mere.
Vi vil føre en konsekvent udlændingepolitik.
Venstre har længe ment, at vilkårene på asyl- og udlændingeområdet betyder noget for, hvor attraktivt det er at søge til et land.
Jeg tror faktisk, at de fleste i dag deler den overbevisning – i hvert fald den, at opholdsvilkår betyder noget for tilstrømningen til et land.
Bl.a. derfor har regeringen som noget af det første indført en ny og lavere integrationsydelse.
Med det lovforslag, der er under behandling i dag, vil regeringen stramme yderligere op på vilkårene.
Det skal være markant mindre attraktivt at søge til Danmark.
Vi har allerede taget imod et historisk højt antal asylansøgere.
Skal Danmark kunne håndtere integrationen af flygtninge og andre udlændinge, er det nødvendigt, at indrejsetallet holdes på et fornuftigt niveau.
De enkelte forslag er selvfølgelig af forskellig karakter og har forskellige afsæt, men de sigter også alle sammen imod at begrænse indrejsetallet af hensyn til integrationen.
Regeringen foreslår med lovforslaget at udskyde adgangen til familiesammenføring til udlændinge med midlertidig beskyttelse, således at den gældende periode på 1 år forlænges til 3 år.
Retten til at opholde sig permanent i Danmark er et privilegium, og også derfor foreslår vi, at kravene til permanent opholdstilladelse skærpes, bl.a. ved at der stilles større krav til danskkundskaber og til beskæftigelse.
Og vi foreslår, at den særlige lempelige adgang til permanent opholdstilladelse for flygtninge afskaffes.
Med hensyn til regeringens forslag om at inddrage asylansøgeres midler har der været en del kritik og mange, mange misforståelser – måske også til tider bevidste misforståelser.
Lad mig dog starte med at understrege følgende: En asylansøger, der kommer her til landet, får kost og logi dækket af myndighederne.
Sådan er det klare udgangspunkt i dag, og sådan skal det selvfølgelig også være fremover.
Men medbringer asylansøgeren tilstrækkelige midler, må asylansøgeren selv dække udgifterne til kost og logi.
Sådan er det også i dag, og sådan bør det grundlæggende også være fremover.
Det er efter min opfattelse et rimeligt og helt fair princip, at det offentlige ikke skal betale for dem, der kan klare sig selv, heller ikke når det drejer sig om asylansøgere.
Reglerne bygger således på samme principper som reglerne for kontanthjælpsmodtagere, nemlig at den, der kan klare sig selv, ikke skal modtage hjælp fra det offentlige.
Men der er nu engang forskel på være asylansøger og på at være kontanthjælpsmodtager.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, at en asylansøger, der rent faktisk har midler nok, holder disse skjult for myndighederne og samtidig modtager hjælp fra myndighederne.
Regeringen ønsker derfor med forslaget at give myndighederne mulighed for at tage asylansøgernes midler i bevaring, hvis der er nogen.
På den måde sikrer vi, at den, der kan betale for egen kost og logi, også kommer til at betale.
Det er på den baggrund min opfattelse, at forslaget i sin grundsubstans er både rigtigt og rimeligt.
Det betyder naturligvis ikke, at en asylansøger skal fratages alt, hvad asylansøgeren medbringer.
Der skal være rimelighed i reglerne, og det skal ske i respekt for den enkelte.
Netop spørgsmålet om, hvad en asylansøger må få lov til at beholde, har givetvis givet anledning til en del debat.
Ændringen indebærer, at beløbsgrænsen for kontanter forhøjes fra de 3.000 kr. til 10.000 kr.
Ændringen indebærer endvidere, at genstande med en særlig affektionsværdi helt undtages.
Der sigtes hermed selvfølgelig til genstande, som asylansøgerne har en særlig følelsesmæssig tilknytning til af personlige årsager, og som normalt ikke kan erstattes af en nyindkøbt genstand.
Det fremsatte lovforslag indebærer, at genstande med personlige affektionsværdi som udgangspunkt er undtaget og kun kan tages i bevaring, hvis de har en betydelig værdi.
Og nu foreslås de så helt undtaget.
Regeringen vil stille et ændringsforslag, der er i overensstemmelse med det, jeg lige har anført.
De øvrige forslag, som indgår i L 87, er følgende: Ydelser til asylansøgere nedsættes, og adgangen til at blive indkvarteret i særlige boliger uden for asylcentre afskaffes.
Desuden skal det tillægges betydelig vægt i forbindelse med afgørelser om inddragelse af opholdstilladelse, hvis flygtninge rejser på ferie i hjemlandet, når de har oplyst, at de risikerer forfølgelse, og har fået opholdstilladelse på det grundlag.
Og endvidere foreslår regeringen at ændre kriterierne i forbindelse med udvælgelsen af kvoteflygtninge, således at der igen skal lægges vægt på den pågældendes mulighed for at blive integreret i Danmark.
I tillæg hertil vil regeringen tage en række andre initiativer, der også retter sig mod at stramme op på vilkårene, men som ikke kræver ændringer i udlændingeloven.
For det første vil regeringen afskaffe statens betaling for transport til Danmark af familiesammenførte flygtninge.
For det andet vil regeringen afskaffe den ekstraordinære asylrådgivning.
Og for det tredje vil regeringen begrænse varigheden af opholdstilladelse til flygtninge.
I dag får konventionsflygtninge og udlændinge med beskyttelsesstatus opholdstilladelse i 5 år, og fremover vil det blive sådan, at udlændinge med konventionsstatus bliver meddelt opholdstilladelse i 2 år med mulighed for forlængelse med 2 år.
Udlændinge med beskyttelsesstatus vil blive meddelt opholdstilladelse i 1 år med mulighed for forlængelse med 2 år, og udlændinge med midlertidig beskyttelse, der i dag meddeles opholdstilladelse i 1 år med mulighed for forlængelse i 2 år, vil fremover blive meddelt midlertidig beskyttelse i 1 år ad gangen i de første 3 år, de er her.
Og det må søreme da være målet for os alle sammen.
Danmark har et ansvar for at hjælpe mennesker på flugt, og det gør vi bestemt også, samtidig med at vi har et ansvar for, at vort land hænger sammen.
Det er det ansvar, som regeringen tager på sig nu.
Og så vil der i øvrigt være en teknisk gennemgang af lovforslaget senere på aftenen.