Morten Østergaard (RV), 2014-12-12:
Tak for den pæne omtale af regeringens skattereform.
Vi er meget stolte af, at det er lykkedes at prioritere skattelettelser til dem, der har mindst, og dermed jo kraftigt reducere den andel, der har en svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde, med vel godt og vel en tredjedel.
Det er vi da glade for er lykkedes.
Man kunne jo spørge: Hvorfor stoppe ved 90.000?
Men det, jeg bare synes man skal glæde sig over, er, at langt, langt de fleste af dem, der har en svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde, rent faktisk arbejder.
Det fortæller jo også en historie om, at der er andet, der motiverer end bare det; det er måske chancen for, at man på sigt kan arbejde sig hen et sted, hvor der er en større forskel på det at være i arbejde og være på forsørgelse.
Forslagsstillerne vil pålægge regeringen at nedsætte et ekspertudvalg, der skal udarbejde en lighedsudredning i løbet af højst 2 år, en udredning, der skal belyse spørgsmål om lighed fra alle sider.
Regeringen er på linje med intentionen i beslutningsforslaget optaget af, at Danmark skal være et samfund med reelt lige muligheder.
Vi har et godt udgangspunkt for lige muligheder, bl.a. fordi vi har formelt fri og lige adgang til offentligt finansierede sundhedsydelser og uddannelse, vi har en høj erhvervsdeltagelse, og vi har en lang tradition for at tage hånd om socialt udsatte.
Men det er ikke i alle tilfælde, at de formelt lige muligheder omsætter sig i reelt lige muligheder for alle.
Regeringen har fra første dag haft som mål at begrænse uligheden.
Vi vil måles på, at vi mindsker fattigdommen og sikrer reelt lige muligheder.
Vi har fastsat en officiel dansk fattigdomsgrænse på baggrund af et grundigt forarbejde i et ekspertudvalg.
Og det har bidraget til at flytte diskussionen fra, om der er fattigdom i Danmark, til, hvordan fattigdom kan bekæmpes.
Alt for mange i dag har ikke det faglige afsæt og motivationen for at tage en ungdomsuddannelse.
Folkeskolereformen skal sikre, at færdighederne og motivationen for at tage en uddannelse er på plads.
Og erhvervsuddannelsesreformen skal bidrage til, at eleverne i højere grad kommer på rette hylde, og at flere gennemfører en ungdomsuddannelse.
Vi har lavet reformer af førtidspensionen og fleksjob og kontanthjælpssystemet med det mål, at flere får mulighed for at blive en del af arbejdsfællesskabet, gøre nytte og realisere det potentiale, som alle mennesker har, og give dem mulighed for at leve det liv, de ønsker sig.
Jobmulighederne har stor betydning for den sociale balance, men lige muligheder er også relevant på andre politikområder, der ikke direkte vedrører det at være i beskæftigelse.
Social bæredygtighed er et af de tre ben i vores bæredygtighedsstrategi, og det betyder, at det sociale aspekt altid indtænkes, når det er relevant.
Der er brug for at arbejde videre med at styrke den sociale balance og skabe lige muligheder i Danmark, og derfor har regeringen sat en række mål for samfundsudviklingen.
Beslutningsforslaget anfører, »at BNP ikke kan bruges som et mål for, hvor godt et samfund er«.
Det er regeringen sådan set enig i.
Vi har et BNP-mål, men det er suppleret af en række ligestillede mål.
Det gør sig gældende på klimaområdet, på uddannelsesområdet og på det sociale område, hvor vi har opstillet en række konkrete sociale 2020-mål.
De sociale 2020-mål skal sikre, at den hjælp, der ydes, gør en forskel og fører til bedre sociale forhold for de mest udsatte.
Det omfatter bl.a., at mindst 50 pct. af de udsatte børn og unge gennemfører en ungdomsuddannelse, at antallet af hjemløse reduceres med 25 pct., og at andelen af kvinder med flere ophold på krisecentre reduceres med mindst 30 pct. Vi kan og skal tage os langt bedre af udsatte og sårbare mennesker – ikke bare ved at bruge flere penge, men ganske enkelt ved at bruge dem bedre.
Regeringen er i gang med at følge op på de sociale 2020-mål.
I det nye år vil der også blev præsenteret en ny fattigdomsredegørelse.
Den nye redegørelse vil bl.a. indeholde analyser, der er inspireret af de indlæg og ønsker, som blev præsenteret under den åbne drøftelse, som socialministeren var vært for i september.
Og jeg kan desuden oplyse, at data om økonomisk fattigdom er stillet til rådighed for forskere og interesseorganisationer.
I det nye år kan vi også se frem til Carsten Koch-udvalgets endelige anbefalinger, og jeg glæder mig til at følge op på dem, som handler om de ikkearbejdsmarkedsparate ledige, så endnu flere kan få glæde af et aktivt liv med uddannelse og job.
Som jeg allerede har nævnt, lægger regeringen fortsat vægt på at begrænse uligheden, og vi vil måles på at mindske fattigdommen og sikre reelt lige muligheder.
Regeringen er altså langt hen ad vejen enige i intentionen bag forslaget, og derfor står jeg også tilbage med en fornemmelse af, at beslutningsforslaget på mange måder jo sparker en åben dør ind.
For regeringen analyserer i forvejen løbende og systematisk både fattigdom og indkomstfordeling i Danmark, og på den baggrund finder vi ikke, at det er relevant med et udvalgsarbejde af den foreslåede karakter, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi er selvfølgelig altid villige til at lytte til gode ideer til forbedringer af de analyser, vi laver systematisk hvert eneste år i den publikation, der tjener som fattigdomsredegørelse, og som vi kalder »Familiernes økonomi«.