runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Tak for det.
Jeg er i dag ordfører på vegne af vores forsvarsordfører, hr. Nikolaj Villumsen.
Vi er i Enhedslisten enige med de forrige ordførere, for så vidt angår det faktum, at det er på tide, at der kommer et lovgrundlag for vores efterretningstjenester.
Et lovgrundlag er selvfølgelig positivt.
Derudover er der ikke tale om et reelt uafhængigt tilsyn af efterretningstjenesternes arbejde.
Der er udelukkende tale om et tilsyn, som kan føre kontrol med, om reglerne for personregistreringer bliver overholdt.
Det gælder eksempelvis, når Forsvarets Efterretningstjeneste opererer ude i verden og skal arbejde under noget så basalt som folkeretten.
Hvis der er mistanke om, at de regler bliver overtrådt, kan vi ikke få det kontrolleret af et uafhængigt tilsyn.
Det, der er det beskæmmende ved, at man nu har lavet et forlig mellem regeringen, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, er særligt, at det ikke bringer Danmark på niveau med øvrige demokratiske lande.
Stort set alle andre lande, vi normalt sammenligner os med, er i stand til at udøve en kontrol med deres efterretningstjenesters arbejde, som går videre end det her, og som i langt højere grad ikke kun sikrer, at efterretningstjenesterne kan operere og kan forsøge at beskytte mod bl.a. terror, men også samtidig sikrer, at borgernes retssikkerhed bliver overholdt, og at der er tillid til, at efterretningstjenesterne kan finde ud af at overholde reglerne.
Det er besynderligt, at det kan lade sig gøre i alle andre lande, som vi normalt sammenligner os med, at have en større grad af kontrol og i højere grad sikre, at der er demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne, men at det af en eller anden grund ikke kan lade sig gøre i Danmark.
Enhedslisten vil stille nogle spørgsmål til lovforslaget, og så vil vi tage yderligere stilling til, hvordan vi skal stemme, men vi støtter i hvert fald ikke lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2013-03-19:
Vi har jo – hvad skal man sige? – en politisk kontrol med de respektive ministre, det ligger jo sådan set i de parlamentariske arbejdsvilkår, vi har herinde.
Derved har vi også en parlamentarisk kontrol både med det, justitsministeren og forsvarsministeren i givet fald foretager sig.
Det er der, hvor man kan sige, at demokratiets spilleregler sådan set gør sig gældende, og heldigvis for det.
Men det er klart, at regeringen jo også vil skulle underrette Folketingets Kontroludvalg, hvis der opstår en sag, hvor en henstilling fra tilsynet f.eks. ikke tages til følge. Det synes jeg sådan set også er med til at sikre, at vi faktisk bevæger det her i den rigtige retning.
Nu får vi et tilsyn, som for mig at se er et styrket tilsyn, hvor vi netop får nogle instanser ind, som rent faktisk kan være med til at kontrollere det.
Så kan man selvfølgelig altid diskutere, om man så kan have tillid til forsvarsministeren og justitsministeren.
Det er så der, hvor vi som parlamentarikere heldigvis har den mulighed at kunne vippe dem af pinden, såfremt vi ikke er tilfredse med dem.
Jeg har nu ret stor tillid, i hvert fald til den nuværende justitsminister og den nuværende forsvarsminister.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Nu kan man klage, hvis man har en mistanke om, at man er uretmæssigt registreret.
Man kan ikke klage, hvis man har mistanke om, at man bliver overvåget eller der på andre måder bliver brudt regler.
Men det var sådan set ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte til udpegningen af tilsynets medlemmer, som jo skal ske, så vidt jeg husker, i et samarbejde mellem forsvarsministeren og justitsministeren, som jo er chefer for de to efterretningstjenester, der skal kontrolleres.
Ergo er cheferne for tilsynet de samme chefer, som er chefer for efterretningstjenesterne.
Jonas Dahl (SF), 2013-03-19:
Jeg synes sådan set, at det, der er det centrale her, er, at det nye tilsyn får mulighed for at pålægge FE at slette nogle oplysninger, hvis tilsynet efter en klage fra borgeren konstaterer, at FE har handlet i strid med reglerne.
Det synes jeg sådan set er med til at sikre de muligheder, der er for en kontrol i det her.
Man kan selvfølgelig altid tale for og imod den ene og den anden ordning
Jeg synes faktisk, at det her samlet set er en styrkelse af, hvordan tilsynet fungerer.
Det giver også nogle bedre muligheder for konkret at klage over FE; såfremt man er utilfreds med f.eks. ens egne oplysninger, har man faktisk nu en instans til det.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører, om SF ikke synes, at det er problematisk, at det tilsyn, der skal føre tilsyn med efterretningstjenesternes virke, i hvert fald for den del, der handler om personoplysninger, har den samme chef som efterretningstjenesterne selv.
Sender det et signal til befolkningen om, at der er tale om et reelt, uafhængigt tilsyn, at de har den samme chef i form af ministeren?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-03-19:
Så jeg er glad for, at vi får et lovgrundlag for det arbejde med efterretningstjenesterne, og jeg er også overbevist om, at det samlet giver os en øget indsigt.
Jeg kan ikke rigtig forklare, hvordan sammenhængen er med Wambergudvalget, som jeg ikke er dybt bekendt med; det må jeg indrømme.
Kim Christiansen (DF), 2013-03-19:
Jeg er her som vikar for hr. Mikkel Dencker, så jeg vil holde mig til at oplæse hr. Mikkel Denckers ordførertale.
I Dansk Folkeparti forholder vi os som bekendt kritisk til de regler og love, som produceres af EU-systemet.
Derfor foretager vi os modsat de fleste andre af Folketingets partier overvejelser om det materielle indhold af lovforslag, som implementerer EU-regler i dansk lovgivning.
REMIT-forordningen går ud på både at forebygge og opklare forsøg på insiderhandel og forvridning af markedskræfterne på engrosenergimarkedet.
Det er formål, som vi i Dansk Folkeparti bakker op om.
Alt andet lige
vil et velfungerende marked for handel med el og naturgas give forbrugerne lavere priser.
Derfor kan vi også tilslutte os, at der skabes størst mulig gennemsigtighed på engrosenergimarkedet, som netop er kendetegnet ved at være et internationalt marked, hvor det giver god mening, at der er et internationalt samarbejde om at regulere markedet på hensigtsmæssig vis.
Lovforslaget indeholder også et andet element, som ikke har noget med REMIT-forordningen at gøre.
Der er tale om regeringens eget forslag om at gå i gang med udrulningen af fjernaflæste elmålere til alle danske forbrugere.
Det skyldes, at fjernaflæste målere giver bedre mulighed for, at elselskaberne kan give kunderne tilbud om en lavere elpris med prisdifferentiering afhængigt af tidspunktet for forbruget af el.
Dermed vil kunden kunne få en lavere pris på sin strøm, hvis vedkommende flytter en del af forbruget til tidspunkter med lav pris.
F.eks. kan man forestille sig, at man venter med at starte opvaskemaskinen til sidst på aftenen med en lavere elpris i stedet for tidligere på aftenen, hvor der kan være en højere pris.
I Dansk Folkeparti tilslutter vi os tanken om, at fjernaflæste elmålere installeres over hele landet og ikke kun, som det er tilfældet nu, i nogle dele.
På den baggrund kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti tilslutter os intentionerne med lovforslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-19:
Jeg tror, det især har gjort indtryk, at der er to lande tilbage i Europa, efter at Norge nu også har hævet deres hastighedsgrænse ved årsskiftet, hvor busser fortsat kun må køre med 80 km/t., og det er Danmark og Albanien.
Jeg skal ikke redegøre for, om de også i Albanien er ved at ændre det, men jeg tror, det er ganske fornuftigt at se på de udenlandske erfaringer, og de er gode på det her punkt.
Jeg er glad for, at hr. Henning Hyllested spørger, når det skurrer i ørerne.
Nej, det er ikke udtryk for en generel holdning om, at vi bare kan slippe bilisterne og farten helt løs.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-19:
Det var lige ordførerens bemærkninger mod slutningen om, at der jo er sket nogle generelle forbedringer af sikkerheden i køretøjer sådan i al almindelighed.
Så skulle der ikke være nogen fare på færde, og så kan man jo lige så godt bare forhøje hastigheden.
Jeg skal lige have at vide: Er det en generel holdning, at fordi sikkerheden i køretøjerne generelt er steget i de seneste mange år, kan vi bare slippe farten løs, om jeg så må sige?
For så er der egentlig åbnet op for, at vi også forhøjer farten for personbiler, og hvad ved jeg, på motorveje fra 130 km/t. til 170 km/t. eller 200 km/t.
Hvordan vil man lige sætte grænserne der?
Det skurrede lidt i mine ører.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-19:
Tak for det, fru formand.
Som fortalt af de forrige ordførere drejer dette forslag sig frem for alt om de såkaldte tempo 100-busser.
Det lyder jo spændende, men tror man, det er en helt ny type bus, der nu kommer til Danmark, så bliver man desværre en smule skuffet, for de findes allerede i vid udstrækning i Danmark.
De må bare ikke køre 100 km/t. i dag.
Det må de dog stort set alle andre steder i Europa.
Så vidt jeg er informeret, er det kun i Danmark og i Albanien, hvor den her type busser ikke må køre mere end 80 km/t. De danske busvognmænd har altså allerede den her type busser, de må som sagt bare ikke køre 100 km/t. i dag.
Det vil vi gerne have dem til, for der er en række særlige sikkerhedskrav, som gør sig gældende ved tempo 100-busser.
Og samtidig må man jo konstatere, at den generelle sikkerhed for køretøjer igennem de sidste mange, mange år er steget.
Derfor finder vi det forsvarligt at øge hastigheden fra de nuværende tilladte 80 km/t. til de 100 km/t.
Det er eksperterne fra Rådet for Sikker Trafik i øvrigt enige i.
Med forslaget ligestiller vi de to grupper, når det kommer til deres fornyelse af kørelærergodkendelsen.
Begge dele kan vi fra radikal side bakke op om.
Kim Christiansen (DF), 2013-03-19:
Det her er jo noget, vi har imødeset med stor glæde: Endelig kan busserne – de busser, der er godkendt til det – komme på niveau med det øvrige Europa og få lov til at køre 100 km/t. på motorvej.
Nu får vi nemlig yderligere en differentiering af hastighederne på motorvejene, og vi havde gerne set, at man var gået den anden vej og havde sagt, at det her måske også skulle gælde campingvogne og campingbusser og trailere, som er godkendt til det, så man havde fået en mere ensartet hastighed på motorvejene.
Men det må vi så se om vi kan løfte ved en senere lejlighed.
Det her bliver i hvert fald et løft for busbranchen osv. og vil være med til at gøre dem mere konkurrencedygtige.
Især for indenrigstrafikken vil det her blive et endnu bedre alternativ til togene, og, som hr. Karsten Nonbo var inde på, især der, hvor der ingen skinner er.
Og det har han jo så evig ret i.
Så Dansk Folkeparti støtter op om lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2013-03-19:
Vi ved jo af erfaring, at netop når vi har med politiet at gøre og i øvrigt også med Justitsministeriet, er det tit sådan, at de tænker, at man skal være skeptisk over for enhver forandring, for i enhver forandring kan der være mulige problemer.
Det tror jeg også gælder i det her tilfælde.
Det er klart, at når man ændrer reglerne, vil der kunne være en risiko for noget, og derfor ville det være meget uheldigt for Rigspolitiet, hvis det var sådan, at de ikke gjorde opmærksom på det.
Nu nævnte Enhedslistens ordfører, at jeg har kastet mig ud i at prøve at erhverve et førerbevis til bus.
Det er, fordi vi socialdemokrater lægger meget vægt på det her med, at det, man arbejder med, skal man også prøve at erhverve noget viden om.
Og jeg kan fortælle Enhedslistens ordfører, at noget af det, man også bruger mange kræfter på blandt chaufførerne, er at uddanne sig i energirigtig kørslen.
Derfor prøver man også mange steder at holde lidt igen med tempoet, fordi det bruger meget brændstof.
Derfor tror jeg, at den her regel mange steder vil blive udnyttet med meget stor omhu, fordi man både vil tage hensyn til sikkerheden, og man vil tage hensyn til det med energien.
Men når der er mange passagerer, der gerne vil fragtes fra A til B, og når det ellers er forsvarligt, vil man vælge at benytte den her regel.
Jeg er sikker på, at det er i trygge hænder med de dygtige chauffører, vi har i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-19:
Vil ordføreren så kommentere Rigspolitiets høringssvar?
De udtrykker jo klart betænkeligheder ved den her hastighedsforøgelse, med henvisning til at man nu får tre hastighedskategorier, og at det jo selvfølgelig så giver en vis uro i trafikken, at der nu pludselig er nogle tunge køretøjer, der må køre hurtigere end andre tunge køretøjer, og at det vil medføre adskillig flere overhalinger, som jo under alle omstændigheder er farlige situationer, selv på motorvejen, hvor der ikke er modkørende trafik, men hvor det dog kategoriseres som farlige manøvrer i trafikken.
Rasmus Prehn (S), 2013-03-19:
I Socialdemokratiet sætter vi stor pris på Enhedslisten og den skepsis, de har, som jo gør, at man, når man har nye forslag, altid får vendt og drejet tingene, så man er sikker på, at det er det rigtige, man gør.
Skulle der være en svipser, bliver det opdaget af Enhedslisten, som kaster sit nidkære blik på de forslag, der kommer.
Det er rigtigt, at der har været skepsis over for at sætte hastighedsgrænsen op.
Umiddelbart lyder det jo også farligt.
Altså, når vi kigger på trafikken, kan vi se, at hastigheden ofte anses for at være noget af det, der normalt betyder, at der sker flere uheld.
De, der arbejder i branchen, har imidlertid den holdning, at netop det, at man kører så langsomt, gør, at man kommer til at stoppe trafikken og være i vejen for andre og på den måde skaber farlige situationer.
Det, man har gjort fra dansk side, er så, at man i stedet for bare at gennemføre det, fordi der er en stor interesse for det i branchen, har valgt at kigge på de mange lande, der har gennemført det.
Og de lande, der har gennemført det, har indhentet den erfaring, at det faktisk ikke giver flere uheld, men tværtimod giver større tryghed.
Og det er derfor, vi synes, at det er rettidig omhu at gennemføre det her forslag nu.
Det er bedre for passagererne, der kommer hurtigere frem, og det er bedre for sikkerheden.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-19:
Jeg kan ikke citere fra en børnesang i denne anledning, men o.k.
Ordføreren har jo for nylig taget kørekort til bus, har jeg forstået, tillykke med det.
Altså, jeg kan se i noget af det baggrundsmateriale, vi har fået til lovforslaget, at den daværende Færdselsstyrelse skriver, at der ikke er sikkerhedsmæssigt belæg for at hæve hastighedsgrænsen for busser til 100 km/t.
Det var i 2009.
Hvad er det så lige, der er sket, som gør, at det i dag er sikkerhedsmæssigt forsvarligt?
Rasmus Prehn (S), 2013-03-19:
Det skal være mere attraktivt og hurtigere at tage bussen fra by til by på tværs af landsdelene, og når man skal på ferie i udlandet.
Derfor er det en klar forbedring, når godkendte busser fremover kan køre 100 km/t. på landets motorveje frem for de nugældende 80 km/t.
Disse regler gælder allerede i langt de fleste andre europæiske lande.
Faktisk er det kun Albanien, der stadig hænger fast i de 80 km/t., mens nordmændene ligesom os danskere er i gang med at ændre reglerne.
Som de siger, bliver det rart og trygt at kunne bruge de fleste kræfter på at kigge fremad og følge trafikken frem for at hænge i spejlet i konstant angst for, at lastbiler kører lige op bag i dem.
Også danske busvognmænd og trafikselskaber har arbejdet ihærdigt for denne lovændring.
Busvognmændene ønsker selvsagt at give deres passagerer en bedre og hurtigere service, når de kører på tværs af landet, er på vej til udlandet med skisportsturister eller forventningsfulde pensionister på vej til Harzen.
Trafikselskaberne har mange steder hurtige X-busser på tværs af regionerne, hvor der ikke kører tog.
De ønsker også, at passagererne skal kunne komme hurtigere fra A til B, ligesom de ønsker at lokke flere bilister til at vælge bussen i stedet for bilen.
Lovforslaget her lægger op til, at nærmere regler for typegodkendelse af Tempo 100-busser skal defineres i et tæt samarbejde imellem Justitsministeriet og Transportministeriet.
Her lægges op til, at reglerne tager udgangspunkt i de lignende tyske regler, der bl.a. stiller krav om, at alle passagerer skal have sikkerhedssele på, når de kører i Tempo 100-bus.
Lovforslaget giver altså ikke alene bedre vilkår for landets busvognmænd, chauffører og passagerer.
Det øger også trafiksikkerheden.
Forslaget fortjener med andre ord et lille dyt med hornet og et klap med døren.
Hjulene på bussen drejer rundt, rundt, rundt.
Karsten Nonbo (V), 2013-03-19:
Det har været spændende at lytte til debatten om Offerfonden.
Jeg er da sikker på, at når vi hæver den tilladte hastighed på motorvejen for busser, er det ikke, fordi justitsministeren ønsker at udhule den her offerfond.
Det er jeg helt sikker på det ikke er.
Spøg til side.
Det lovforslag, vi skal behandle nu, indeholder to vidt forskellige elementer, men det har vi jo også prøvet før.
Dels indeholder det, som jeg sagde, at vi giver busser lov til at køre 100 km/t. på motorvej, vel at mærke når de er synet og godkendt til det, dels sidestiller vi politiets civile køreprøvesagkyndige med forsvarets ledende køredommere, som det hedder, når det gælder fornyelse af en kørelærergodkendelse.
Sidstnævnte kan jeg hurtigt få overstået ved at give et rungende ja.
Skal der koges mere suppe på den høne, kan jeg i mit stille sind undre mig over, hvorfor det hedder køreprøvesagkyndige, når det er politiet, men det hedder køredommere, når det er forsvaret, men det er jo typisk, de vil gerne være deres egen.
Men det siger vi helt klart ja til, og vi giver et lige så klart og rungende ja til, at busser må køre 100 km/t. på motorvej fremover, fra den 1. juli.
Busser er det køretøj, der giver absolut færrest ulykker, og derfor er vi helt med på, at sådan skal det være.
Det er jo også sådan, at vi er det eneste land tilbage i EU, der har en hastighedsgrænse på 80 km/t på motorveje.
Det har vi i øvrigt tilfælles med Albanien.
Langt de fleste har en hastighed på 100 km/t.
Derfor siger vi helt klart ja til det.
Bussen er jo et godt alternativ til tog, især på de områder, hvor der ikke er skinner på tværs af landet, og andre steder, hvor man kan køre langture og komme noget hurtigere frem.
Derfor kan bussen også gå hen og blive et godt alternativ til familiebilen, som jo har en meget, meget større ulykkesfrekvens end bussen, når man regner det om i antal kørte kilometer pr. person.
Så i Venstre er vi helt med på forslaget.
Det er også sådan, at chaufførerne, der kører i busserne, har en særlig uddannelse.
Som jeg sagde, skal busserne synes og godkendes hvert år, så de er også meget sikre.
Chaufførerne får fornyet deres kørekort hvert femte år, så det er erfarne folk.
Der ligger også nogle høringssvar om, at f.eks. campingbusser stadig væk må køre 80 km/t., og der kommer også ophævelser for lastbiler.
Det er jo så noget, vi kan se på senere, men forslaget her fra justitsministeren fortjener absolut ros.
Det er i mine øjne en god begyndelse, der eventuelt kan bygges videre på.
Vi ved også, at der er en paragraf i færdselsloven, som mange bilister desværre ikke kender.
Det er en paragraf, der siger, at hvis der inden for bymæssig bebyggelse er skiltet med en hastighed på 50-70 km/t., så må personbiler køre 70 km/t., men busser og lastbiler og såkaldte mobilhomes må ikke.
Det er noget, vi kan se på efterfølgende og allerhelst samtidig med.
Men her gælder det om at se mere på enigheden end på forskelligheden, og derfor er vi i Venstre tilfredse og glade for lovforslaget, og vi bakker det hundrede procent op.
Jonas Dahl (SF), 2013-03-19:
Tak for det.
Jamen som flere allerede har været inde på, drejer det her lovforslag sig sådan set om to dele.
Nu blev der fra Venstres ordførers side lidt humoristisk sagt noget om ligestillingen i forhold til, at benævnelsen af den motorsagkyndige, som giver tilladelse til kørekort, er lidt forskellig for henholdsvis forsvaret og det civile samfund.
Når det kommer til hastighedsgrænsen for busser – og det er jo sådan set det, der har fyldt i debatten – er det jo en interessant problemstilling.
Og der må man jo sige, at en ændring af hastighedsgrænsen vil kunne medvirke til at forbedre buspassagerernes mobilitet og dermed måske også gøre det muligt for busselskaberne faktisk også at transportere mennesker fra nogle af de områder af landet, hvor der ikke er så gode forbindelser som andre steder fra.
Som også den radikale ordfører var inde på, halter Danmark noget bagefter i forhold til en lang række andre lande.
Jeg ved ikke helt, om mine tal stemmer overens med den radikale ordførers, men jeg har i hvert fald på min liste stående, at Irland – i hvert fald tilbage i 2008 – også havde en hastighedsgrænse på 80 km/t.
Jeg kan så endda forstå på det, at de muligvis også har hævet hastighedsgrænsen.
Men som Enhedslistens ordfører jo også spurgte ind til, skal man selvfølgelig være påpasselig med ikke bare at hæve hastighedsgrænsen ud i det blå, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi følger med og stiller en lang række sikkerhedskriterier op.
Det handler selvfølgelig om, at det kun skal være busser, som er forsvarlige, og som er parate til at køre 100 km/t., som må gøre det – og i sidste ende er det jo også til gavn for passagererne.
Så på den baggrund kan vi fra SF's side støtte forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-19:
Jamen der er ingen tvivl om, at det kan være rart at komme hurtigt fra det ene sted til det andet.
Det skal jo helst bare ikke være på ens egen personlige sikkerheds bekostning og da heller ikke på øvrige trafikanters bekostning.
Hvad siger SF's ordfører til, at man med den her forhøjelse af hastighedsgrænsen til 100 km/t. jo forlænger bremselængden for sådan en bus ganske betragteligt, således at den kommer – jeg tror, der står det i baggrundsmaterialet – op og ligger 23 pct. højere end for et vogntog?
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-03-19:
Tak for det.
Der er tale om et meget, meget teknisk forslag.
Det handler også om teknik og energi, og det handler om at sikre den fri konkurrence på engrosmarkederne for el- og gashandel – og det er jo en meget, meget kompliceret sag.
Det handler om at undgå, at der sker tyveri, insiderhandel og grovheder på det her område, og det handler om at fastsætte nogle strafferammer, som er tilpas høje.
Ja, lovforslaget her giver faktisk mulighed for op til 6 års fængsel, hvis man forbryder sig mod reglerne, og det er ganske meget, men det er også rigtig store penge, der er tale om.
Der er så også mulighed for at miste rigtig mange penge.
Derfor er det også godt, at vi sikrer, at der er fælles regler i EU på området.
Det er jo netop faste regler på EU-området, der er brug for, hvilket vi også gennemfører med det her lovforslag.
Det er det, der er hovedelementet i lovforslaget.
Så er der en lille hale på lovforslaget omkring de fjernaflæste målere, som jo indgår i de forhandlinger, der for øjeblikket er om væksten i Danmark.
Det er en ganske stor regning, regeringen lægger op til, på 2,7 mia. kr.
Det er vi ikke helt tilfredse med og ikke helt enige med regeringen i.
Vi mener ikke, at Danmark har brug for at sende ekstra nye store regninger til hverken vores erhvervsliv eller vores private forbrugere, men det her element kommer til at afvente de forhandlinger, der skal være i regeringen og med oppositionen og med Venstre og de øvrige partier i Folketinget.
Derfor er det også vores forventning, at det her element jo ikke bliver gennemført, før det er sådan, at der foreligger en eventuel aftale.
Det afventer vi, og indtil da tager vi forbehold for den del af lovforslaget.