Karen Hækkerup (S), 2009-10-29:
Set i forlængelse af hr. Karsten Nonbos tale vil jeg starte min et andet sted, end jeg egentlig havde planlagt, for nu fik vi en ret præcis og udmærket gennemgang af de forskellige elementer, som lovforslaget handler om.
Så jeg skal kun tilføje til de syv punkter, som hr. Karsten Nonbo nævnte, at vi også bakker op om de punkter.
Både når det drejer sig om byretskonstitutioner, om tidsbegrænset ansættelse af dommerfuldmægtige og bemyndigelse til, at andre akademikere end dommerfuldmægtige kan behandle tinglysningssager, bakker vi op.
Der har været forskellige sager i høringssvarene, som har været problematiseret, men jeg synes, at de kommentarer, som Justitsministeriet har tilføjet efterfølgende, gør rimelig klart, hvad det er, der er tænkt, og vi kan fuldt ud stå inde for det, som står.
Vedrørende problemet med at tiltrække dommerfuldmægtige til stillingerne i Tinglysningsretten vil jeg sige, at det er rigtig, rigtig ærgerligt.
Vi var nogle, som nævnte, allerede dengang man valgte at placere Tinglysningsretten i Hobro, at det ville være problematisk.
Så jeg skal da ikke i den anledning undlade at gøre opmærksom på, at regeringen altså tog fejl, da man fastholdt, at det ikke ville være et problem for rekrutteringen af personale, at man valgte at lægge retten i Hobro.
Men sket er sket, og nu skal vi finde nogle løsninger, og jeg synes, at den løsning, man lægger op til, er rigtig fin.
Jeg er meget tilfreds med, at man har fundet en løsning på, hvorvidt de nye ansatte kan afgøre sager, der er tvister i, sådan at en beslutning truffet af en tinglysningsekspedient kan omgøres af en udnævnt dommer eller en person, der er omfattet af § 19, stk. 1.
De økonomiske betingelser for fri proces bakker vi også op om, ligesom vi også gør det, når det drejer sig om retsafgifterne.
Det siger jo sig selv, at borgere selvfølgelig ikke skal bedes om at betale endnu en ny afgift, fordi domstolen er bagud.
Nu efter jeg så fik gennemgået punkterne, når jeg til det, som jeg i virkeligheden har rigtig meget på hjerte.
Og det handler om finansiering.
Vi ved jo alle sammen godt, at vores domstole er rigtig hårdt pressede.
Vi har fået nogle nye tal, der viser, at der er 28 pct. flere sager i første halvår af 2009, end der var i første halvår af 2006, som altså var det tal, man havde tilrettelagt domstolsreformen ud fra.
28 pct. flere sager er der ved domstolene.
Det skyldes selvfølgelig ulykkelige situationer, som at arbejdspladser går konkurs, der er fogedsager, folk mister deres arbejde og har ikke råd til at beholde deres hus eller har ikke råd til at betale deres regninger.
Der er øget aktivitet ved retterne, også fordi vi har en bandekrig.
Domstolene er med andre ord hårdt pressede.
Så kan man sige: Hvad gør domstolene så ved det?
Jamen de gør faktisk en fantastisk indsats.
På trods af at man ved domstolene har skullet forholde sig til en retsreform, hvor man har skullet omjustere hele systemet med retskredse, knokler medarbejderne hårdt for at gøre det så godt som muligt, for at borgerne ikke skal opleve, at de skal vente for lang tid på, at en sag kommer for.
Når jeg nævner det her, skyldes det, at der i lovforslagets § 5, stk. 2, står, at regeringen i dette efterår påtænker at indkalde til en bred aftale om domstolenes økonomi.
Til det vil jeg sige, at det håber vi meget man har tænkt sig at følge op på, og at man har tænkt sig at holde det løfte, man giver nu her, for det, vi så sidst, var, at regeringen valgte at lave en smal aftale med Dansk Folkeparti, hvor man afsatte 110 mio. kr., hvilket Dommerforeningen i et brev til Retsudvalget skrev langtfra var tilstrækkeligt.
Hvis man kender Dommerforeningen, og hvis man kender dommerne i det hele taget og ved, hvilket sprogbrug de benytter, ved man godt, at når dommerne siger, at det langtfra er tilstrækkeligt, så betyder det, at det er virkelig dårligt.
Den ekstra bevilling, der blev givet, var som et plaster på et åbent benbrud.
Der er behov for, at Folketinget står sammen nu og laver en bred aftale, og jeg skal på Socialdemokraternes vegne sige, at vi er villige til at indgå i den aftale.
Vi synes, at domstolene fortjener en bedre behandling end den, som Dansk Folkeparti og regeringen har givet dem.
Borgerne fortjener et bedre retssystem end det, man har lige nu, hvor der altså ikke bliver givet penge nok til systemet, og de ansatte ved domstolene har også krav på, at regeringen indfrier sit løfte og laver en bred flerårsaftale, for det, der har været med smalle aftaler med Dansk Folkeparti, har ikke ført til, at domstolene har kunnet fungere optimalt.
Med disse ord skal jeg bare sige, at vi støtter lovforslaget.