Nick Hækkerup (S), 2008-04-14:
Forslaget til en modernisering af skatteadministrationen indeholder ikke mindre end 26 forskellige lovændringer, som har det fælles mål at give et mere effektivt og trygt skattesystem.
I en stor organisation, som SKAT er, er det helt naturligt, at der hele tiden arbejdes med at forbedre og effektivisere de arbejdsgange, som man har.
Langt de fleste af de forslag, der er foran os i dag, udspringer af dagligdags erfaringer rundtomkring i landet i de forskellige dele af skatteadministrationen, forslag, som fører til smidigere administration og sagsbehandling, større retssikkerhed, opretning af lovgivningsmæssige uhensigtsmæssigheder og lettelser for borgere og virksomheder.
Socialdemokratiets holdning er, at det altid er fornuftigt at indrette reguleringen efter de hverdagserfaringer, der hentes i mødet mellem borgerne og myndighederne.
Borgerne skal have en oplevelse af service, åbenhed og tilgængelighed.
Socialdemokratiet kan derfor overordnet set
støtte den samlede lovpakke, som den foreligger.
Der er dog nogle elementer, som jeg synes vi har brug for at diskutere undervejs i processen herfra og frem til den endelige vedtagelse.
Således kan vi ikke umiddelbart støtte forslaget om at fjerne arbejdsgivernes forpligtelse til at oplyse lønmodtagerne om indeholdt A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og SP-bidrag.
Lønsedlen fra arbejdsgiveren vil med det forslag i realiteten fremover blot skulle indeholde oplysninger om det beløb, der udbetales, og ikke oplysninger om, hvordan arbejdsgiveren er kommet fra den aftalte løn til lønnen, der udbetales.
Forslaget vil så betyde, at oplysninger af væsentlig karakter for lønmodtageren fremover skal indhentes af lønmodtageren selv.
Det vil være besværligt for lønmodtagerne, og det vil navnlig være besværligt for de lønmodtagere, som ikke måtte have internetadgang.
Vi deler regeringens ønske om at lette de administrative byrder for erhvervslivet, men at flytte de administrative byrder fra erhvervslivet over på den enkelte borger er ikke rimeligt, og i øvrigt er det heller ikke samfundsmæssigt hensigtsmæssigt.
Vi vil meget gerne diskutere undervejs i processen, om der ikke kan findes en løsning på det her, som gør, at ordningen kan blive mere hensigtsmæssig.
Overordnet set er forslagene som sagt fornuftige, men det vil være naivt at foregøgle sig selv og befolkningen, at forslagene i sig selv når målet om et mere effektivt og trygt skattesystem.
Om forslagene når målet ude i virkeligheden, afhænger netop af mødet med virkeligheden, og her må vi konstatere, at der med de meget omfattende besparelser, regeringen har gennemført og agter at gennemføre på SKAT, er stor risiko for, at den fairness, som er et centralt mål i skatte- og afgiftsopkrævningen, lider skade; viljen til at betale skat hænger jo bl.a. sammen med, at man kan have en sikker forventning om, at andre også betaler den skat, som de skal.
Men realiteten er, at vi modtager stadig mere bekymrende meldinger ude fra landet om, at ligningen sejler.
For nylig har vi fået en rapport fra Rigsrevisionen, som har påpeget, at ressourcerne slet ikke står mål med de opgaver, der skal varetages, og så sent som i går fik vi at vide, at Skatterevisorforeningens årsmøde er aflyst, under henvisning til, som det hedder, den triste økonomiske situation i SKAT.
SKAT havde i 2006 9.069 årsværk til at sikre fairness frem for fusk, i år er det tal reduceret til 8.344 årsværk, og med finansloven vil der i 2011 være 6.921 årsværk tilbage.
Med andre ord: Om nogle år har vi en situation, hvor 6.921 årsværk skal lave det arbejde, som tidligere blev varetaget af 9.069 årsværk.
Det nytter ikke meget, at vi har en funklende fin og velmenende regulering, hvis der ikke er nogen til at sikre, at den virker ude i virkeligheden.