runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
Det er jo en bred kreds af partier – og det er også et flertal uden om regeringen – der har indkaldt statsministeren og justitsministeren til denne hasteforespørgsel, hvori der spørges om, i hvilket omfang ministrene i regeringerne var orienteret om, godkendte eller igangsatte sletning af indsamlede oplysninger, hvorfor sletningerne fandt sted, og om man kan oplyse, hvorvidt de slettede sagsmapper er blevet delt med andre efterretningstjenester, og om man agter at foretage sig noget for at genskabe de slettede oplysninger.
Nu tager jeg vist ikke munden for fuld, hvis jeg siger, at vi, der har stillet denne forespørgsel, ikke er enige om alt, heller ikke i denne sag, men at vi dog deler et ønske om, at der skal komme mere åbenhed og mere klarhed om den politiske beslutningsproces, der har været i forbindelse med Politiets Efterretningstjenestes sletning af registreringer og sagsmapper efter Murens fald.
Vi er i Venstre også dybt imponeret over, hvor meget energi man i regeringen, og særlig i Socialdemokratiet, har brugt på at forhindre forskerne og historikerne, og indtil for nylig også Folketinget, i at komme sandheden lidt nærmere.
Spørgsmålet om sletningen er jo noget, der tidligere er blevet behandlet i Folketingssalen såvel som i PET-kommissionen.
Ud over at man redegør for, hvad reglerne for sletning og makulering er, konkluderer man jo også, at en række centrale spørgsmål ikke kan besvares, da vigtige mapper, papirer og dokumenter ikke længere findes; størstedelen af dem er – belejligt eller ej – blevet slettet i 1990'erne.
Hvorfor det er sket, står hen i det uvisse, og det er bl.a. det, vi skal diskutere i dag.
Årsagen til, at vi har rejst denne hasteforespørgsel, er jo også, at den tidligere socialdemokratiske justitsminister, Bjørn Westh, i B.T. har været ude at sige divergerende ting omkring, hvorfor man foretog sletningerne, specifikt i 1996.
Det er denne slingrekurs og denne dårlige hukommelse, der er om, hvad der skete under Nyrupregeringen, særlig i Bjørn Wesths tid som justitsminister, der illustrerer behovet for den relevante politiske debat, som vi skal have i dag, og det er en debat, som vi i Venstre glæder os til at have, og det tror jeg også at de andre forespørgere gør.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-18:
Den vedrører forhold, der henhører under Justitsministeriets område, og jeg vil derfor med det samme overdrage ordet til justitsministeren.
Lars Dohn (EL), 2012-04-19:
Jeg vil jo kalde det brugeradfærd i stedet for borgeradfærd.
Hvis vi skal have et stærkt samfund, har vi brug for borgere, der tager ansvar for lokalområdet og udviklingen i lokalområdet, derunder den lokale folkeskole.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Ordførerens kommentar er, at det jo ligger i medborgerskabet at vælge aktivt til.
Mange af de skoler, som jeg kunne forestille mig, at ordføreren her har et horn i siden på, er jo netop skoler, som giver et aktivt liv udeomkring.
Friskoler, der skyder op ude i yderområderne, er jo med til at holde liv i lokalsamfund, og de kan fungere som små kulturhuse.
Det er der noget vældig positivt i, og jeg har virkelig svært ved at finde hårene i suppen der.
Mike Legarth (KF), 2012-04-19:
Ministeren vil begrænse det frie skolevalg.
Sådan lød overskriften i pressen, da ministeren første gang præsenterede tankerne i det her lovforslag.
Vi Konservative startede med at være skeptiske.
Vi tror, at familierne, forældrene i samspil med barnet, er de bedste til at vælge det rigtige undervisningstilbud.
Vi blev derfor meget nervøse for ministerens udmelding om, hvor vidtgående en begrænsning der var tale om.
Vi var nervøse for, om der var tale om den sædvanlige begrænsning af frit valg, som venstrefløjen ofte ynder at bringe på bane; det seneste eksempel må være, da SF meldte ud, at alle private dagplejere skulle droppes, og at alle pasningstilbud skulle være kommunale eller offentlige.
Det forslag er selvfølgelig fuldstændig uhørt.
Så vi blev glade, da vi opdagede, at der var tale om en meget lille justering af det frie skolevalg.
Lovforslaget her indebærer, at kommunerne får en snæver mulighed for at suspendere det frie skolevalg i ganske særlige tilfælde for at beskytte særlige klasser.
Det er vi rigtig godt tilfredse med.
Det er en konservativ mærkesag, at det frie skolevalg opretholdes, og vi er glade for, at det nu gøres permanent.
Familierne vil selvfølgelig stadig kunne vælge den folkeskole i kommunen, de ønsker, og samtidig får skolerne mulighed for at beskytte de klasser, der betegnes som sårbare, og det kan enten være, fordi de ekstraordinært har modtaget mange nye elever, eller fordi klassen har været præget af voldsom uro.
Det bakker vi op om, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Jeg anerkender slet ikke begrebet skoleshopping, som jo indikerer, at det skulle være noget negativt, at forældrene sætter sig ned og overvejer, hvilken skole der vil være bedst for deres børn.
Det mener jeg er positivt, det er udtryk for forældreansvar, og der ligger for mig at se ikke noget som helst negativt i, at forældrene tager hånd om den opgave.
Jeg er sikker på, at det netop faktisk giver mangfoldighed, når forældrene vælger forskellige skoletilbud, alt efter hvilken familie de har, og hvilke børn de har.
Karen Ellemann (V), 2012-04-19:
Det er en højere ordfører, der har stået her.
Dette lovforslag skal skabe hjemmel til, at børne- og undervisningsministeren kan bemyndige Ankestyrelsen under social- og integrationsministeren til at varetage sekretariatsbetjeningen af Klagenævnet for vidtgående specialundervisning.
Det er en god idé, for hele formålet er, at der rent praktisk gives mulighed for at delegere sekretariatsfunktionerne for Klagenævnet for vidtgående specialundervisning til Ankestyrelsen, som jo netop i forvejen varetager sekretariatsbetjeningen for en række nævn på forskellige ministerområder.
Når man lige præcis delegerer det her til Ankestyrelsen, forventer vi selvfølgelig også, at der vil være en øget professionalisering af sekretariatsbetjeningen af klagenævnet, og det bakker vi op om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-19:
Lovforslaget er knap så interessant som det forrige, vi har diskuteret, men er dog en lille nødvendighed, nemlig at Klagenævnet for vidtgående specialundervisning flyttes over til Ankestyrelsen.
Som det fremgår, skulle det medføre en øget professionalisering, og det må vi så håbe på sker.
Dansk Folkeparti kan bakke lovforslaget op.
Troels Ravn (S), 2012-04-19:
Formålet med lovforslaget er at delegere sekretariatsfunktionerne for Klagenævnet for vidtgående specialundervisning til Ankestyrelsen.
Og da Ankestyrelsen er landets øverste klageinstans og praksiskoordinerende myndighed på velfærdsområdet og ligeledes klageinstans for områder i forbindelse med sager om folkeskolelovens bestemmelser om fripladstilskud samt VEU-godtgørelse, er det her et udmærket forslag.
Med den hensigt at kvalificere sagsbehandlingen yderligere i klagesager om specialundervisning foreslås det at delegere sekretariatsfunktionerne for vidtgående specialundervisning fra Klagenævnet til Ankestyrelsen.
Sagsbehandlingen vil nemlig hermed foregå i et miljø, der er professionaliseret i klagesagsbehandling, og som netop har stor erfaring i sager omhandlende specialtilbudsområdet.
Samtidig vil delegeringen ikke betyde ændringer for de pågældende medarbejderes ansættelse, idet de flytter med over i Ankestyrelsen.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Karen Ellemann (V), 2012-04-19:
Skal jeg forstå den her bekymring, der så handler om det, det frie valg jo giver mulighed for, sådan, at Det Radikale Venstre i virkeligheden ikke bakker op om, at der er forskellige skolevalgstyper? Handler hele retorikken om »vores skole« om en enhedsskole og dermed kun folkeskolen og altså ikke friskoler og privatskoler?
Lars Dohn (EL), 2012-04-19:
Ordføreren nævner forskellighed som en kvalitet, og så vil jeg da lige spørge: Mener ordføreren, at det er udtryk for forskellighed, at der foregår den der skoleshopping, som jeg nævnte i mit oplæg, altså det der med, at man fravælger den lokale folkeskole og eventuelt vælger privatskole til, så vi får skoler med elever fra økonomisk dårligt stillede hjem og andre skoler, hvor forældrebaggrunden er anderledes?
Er det udtryk for en mangfoldighed?
Karen Ellemann (V), 2012-04-19:
Fru Lotte Rod, som altid har et dejligt smil på læben, må alligevel have det lidt svært nu, og jeg synes også, at ordføreren giver udtryk for, at det faktisk er en kende svært at være radikal lige nu og skulle stå og medvirke til at permanentgøre det frie valg, som – som det også blevet sagt – De Radikale har været imod.
Hvad bunder bekymringen i?
Lotte Rod (RV), 2012-04-19:
Jeg tænkte jo nok, at Venstre ville benytte chancen for at spørge.
Når Radikale Venstre har været bekymret over det frie skolevalg, hænger det jo for det første sammen med, at vi syntes, at der måske var en lidt stram styring herinde fra Folketinget, og at det burde være op til kommunerne.
For det andet har vi også et synspunkt om, at folkeskolen netop er vores skole, og at man naturligt hører til den lokale distriktsskole, og at det er ikke er sådan, at man skal shoppe rundt på den måde mellem skolerne, men at vi alle sammen har et fælles ansvar for, at alle skoler er gode og attraktive skoler for alle børn og deres forældre.
Derfor synes vi, at det er godt, at man, samtidig med at man nu med forslaget gør det permanent, sørger for at rette op på nogle af de ting, som kunne give anledning til bekymring i forbindelse med det frie skolevalg.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Det lovforslag, vi behandler, er et forslag, som er en opfølgning på loven om midlertidigt udvidet skolevalg.
Og som vi også har hørt, ligger der en evalueringsrapport – og den har jeg læst – til grund for lovforslaget, som vi behandler i dag.
Evalueringen fra Rambøll viser, at der blandt forældre er stor opbakning til det frie skolevalg.
Analysen viser også, at andelen af børn, der benytter det udvidede frie skolevalg, stort set er den samme som andelen af børn, der går på en fri grundskole.
Der er gode erfaringer, men i SF er vi også opmærksom på de negative erfaringer, som nogle kommuner oplever med denne ordning.
Rambøllrapporten viser nemlig, at der i nogle kommuner er en tendens til, at loven om mere frit skolevalg har ført til øget social opdeling af eleverne.
Det er et problem, der især tager sit udgangspunkt i de problemer, der er i en række af de store byer.
Det er en problemstilling, SF vil følge tæt, men løsningen ligger ikke nødvendigvis i at indskrænke det udvidede frie skolevalg.
For selv uden det udvidede frie skolevalg kan forældre og børn vælge en fri grundskole, hvis de ønsker det.
Vi folketingspolitikere ved det, kommunalpolitikere ved det, forældre, lærere og elever ved det: Derer skoler med stor social slagside.
I dag står skolen over for en række meget store udfordringer, og faktisk er det for SF en af de allerstørste udfordringer, vi står over for, at næsten 20 pct. af de børn og unge, der forlader folkeskolen i dag, forlader folkeskolen uden at have de faglige og sociale kompetencer, der er nødvendige for at de kan komme videre med deres ungdomsliv.
Det er en stor problematik, og vi kan så spørge, om det frie skolevalg er svaret på den.
Det er ikke noget, vi retter op på med en ændring af det frie skolevalg, som den her lov nu gør permanent.
Der skal andre midler til at rette op på de sociale skel, der er i visse byer.
Det er ikke nødvendigvis kun en skolesag.
Det er en udvikling, vi skal rette op på, f.eks. gennem folkeskolepolitikken, gennem boligpolitikken og social- og arbejdsmarkedspolitikken og gennem en aktiv kulturpolitik.
Det er vigtigt for SF at fastslå, at den enkelte elev stadig har rettigheder, samtidig med at der også tages hensyn til klassen som den enhed, hvor undervisningen foregår.
Der gives ikke mulighed for at afvise en elev på baggrund af en vurdering af den enkelte elevs forudsætninger.
Der kan alene ske en suspension fra det frie skolevalg af hensyn til den enkelte klasses eller et klassetrins behov for at blive beskyttet.
Vi har været bekymrede, vi er fortsat bekymrede, men vi har også accepteret, at vi indgår i et forlig.
Vi arbejder positivt og aktivt med det her, og vi vil følge det ganske nøje.
Så på den baggrund støtter SF forslaget.
Lars Dohn (EL), 2012-04-19:
Som man stærkt kan fornemme, har der i S og SF været anlæg til andre holdninger til det her kernespørgsmål.
Det startede jo så godt med undervisningsministeren, som netop med baggrund i den markante forvridning, der er sket i vores skolesystem, ville justere.
Rapporten har så formentlig gjort, at det er landet et andet sted.
Det synes jeg er beklageligt, for vi har jo at gøre med den vigtigste kulturbærende institution i vores samfund, og det, vi gør med folkeskolen, er altså ret afgørende for, hvordan vores fællesskab udvikler sig.
Det er den, der gør os til et folk.
Det er der, hvor alle – høj og lav, rig og fattig, sort og hvid – samles eller bør samles.
Det er derfor med meget stor alvor for i hvert fald Enhedslisten, og jeg tror egentlig også for S og SF, at man ser, at der sker den her voldsomme skoleshopping, altså et skifte fra borgeradfærd til brugeradfærd.
Det er en markedsgørelsesproces, som er undergravende for den fælles folkeskole, for vores vigtigste samfundsinstitution.
Derfor er det her meget lidt ligegyldigt, og derfor tror jeg heller ikke, at nogen af ordførerne ikke mener, at det er vigtigt.
Vi har fat i noget, som man gerne skulle have et andet modsvar til end at gøre det frie skolevalg permanent.
Hvis vi ser på erfaringerne fra andre lande, er der faktisk god grund til ikke at markedsgøre, ikke at skabe et frit skolevalg.
I Sverige har man rigtig, rigtig dårlige erfaringer med det på den lange bane.
Sverige er ude i en skolemæssig deroute i de her år.
De er – ud over at lave frit skolevalg – også gået så vidt som til at lade skoler blive til små overskudsgivende forretninger.
Lad os dog håbe, at det ikke er den vej, vi er på vej ud af.
Jeg vil da også gerne have ministerens kommentar til, om det er det, der er sigtet på den lange bane.
Samtidig ligger der også fra OECD under overskriften »OECD advarer mod frit skolevalg« en kraftig henstilling til at satse på skolens fællesskab og netop styrke folkeskolen, styrke fællesskabet omkring folkeskolen.
Så mit spørgsmål til ministeren er også: Hvordan sikrer vi os mod den forvridning, der er i gang i vores skoler?
Fordi noget hedder frit, er det ikke nødvendigvis godt; fri hash er ikke nødvendigvis godt, fri abort er heller ikke nødvendigvis godt, og frit skolevalg er for mig at se heller ikke noget godt, fordi det jo medfører, at nogle bliver ladt tilbage, bliver ladt i stikken, f.eks. i de områder, der mister deres skoler.
I den kommune, hvor jeg kommer fra, er der faktisk en skole, der er blevet lukket på grund af det fri skolevalg.
Så derfor vil det her få ganske alvorlige konsekvenser, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Der er forhåbentlig ingen tvivl om, at vi i Liberal Alliance hylder det frie skolevalg.
Et frit skolevalg er forældrenes frihed til og mulighed for at vælge præcis den skole, der er den bedste for deres barn.
Et frit skolevalg betyder endvidere, at grundskolen som et hele styrkes, ved at de gode skoler tiltrækker elever, og dermed trækkes det samlede niveau op.
Det er den positive effekt, der opstår, når mennesker får frihed til at vælge.
Den del af lovforslaget, der indebærer, at ordningen med frit skolevalg bliver gjort permanent, kan vi derfor bakke fuldt og helt op om.
Vi er dog mere forbeholdne over for, at det frie skolevalg kan suspenderes med henvisning til beskyttelse af særligt sårbare klasser eller klassetrin.
Selve definitionen af, hvad der er en sårbar klasse eller i endnu højere grad, hvad der er et sårbart klassetrin, er uklar.
Allerede i dag er det så som så med det reelle frie valg for forældrene.
Rambølls evaluering fra 2011 viser, at langt de fleste børn i den undervisningspligtige alder fortsat går i den lokale distriktsskole.
Det synes jeg er et overraskende lavt tal, når man tænker på, at vi siden 2005 har haft frit skolevalg i Danmark.
Barnet henvises til den lokale folkeskole og kan søge over på en anden, hvis der er plads, eller forældrene kan gå helt uden om det og skrive barnet op til en fri- eller privatskole.
Men selv om antallet af fri- og privatskoler har været stigende, er der mange steder stadig større efterspørgsel, end der er udbud.
Vi skal her fra Christiansborg sørge for, at den lovgivning, vi vedtager, styrker det reelle frie valg, så familier faktisk får noget at vælge imellem.
Et frit valg betyder ikke blot, at man skal have frihed til at vælge, men også, at det, der vælges imellem, er så frit, at mangfoldigheden blomstrer.
Det er præcis derfor, at vi skal gøre op med detailregulering på skoleområdet, for skal der være et reelt frit valg, skal der også være plads til forskellighed.
Her kan ordførererne se frem til et beslutningsforslag, som jeg vil fremsætte på vegne af LA, angående afskaffelse af de obligatoriske elevplaner, som netop er et eksempel på utidig detailregulering af skolernes virke, samt et beslutningsforslag om at muliggøre udskolinger på friskoleområdet.
De overordnede linjer i dette lovforslag, som vedrører en permanent ordning med frit skolevalg, er fine, men der er et stykke vej, før vi kan snakke om et reelt frit skolevalg.
Jeg vil derfor opfordre regeringen til i sit analysearbejde af folke- og friskolers virke at fokusere på, hvordan vi kan fremme det frie valg for forældrene.
Lotte Rod (RV), 2012-04-19:
Det tror jeg sådan set ikke at Venstres ordfører behøver at bekymre sig specielt over, for i Radikale Venstre brænder vi jo meget for, at der netop er forskellige skoleformer i Danmark.
Når det så er sagt, er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi nok ikke var kommet med det her forslag, men når nu det frie skolevalg er der, når nu undersøgelserne viser, at forældrene er glade for det, når nu der er et flertal for det herinde, synes jeg faktisk, at det er meget fornuftigt, at man, når nu man vælger at gøre det permanent, samtidig også kigger på nogle af de ting.
For når vi har været bekymrede, hænger det jo, som Venstres ordfører også er inde på, netop også sammen med, at vi ikke ønsker opdelte skoler.
Derfor synes jeg, det er meget vigtigt, at vi, når vi nu vælger at gøre det permanent, samtidig tager fat i nogle af de initiativer, der skal til for at sikre, at vores skoler ikke bliver opdelt.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-19:
Mon ikke jeg kan nøjes med at tage ordet i ganske kort tid og selvfølgelig konstatere, at jeg glæder mig over, at der er bred opbakning til forslaget her.
Det havde jeg nu altså også forventet, vil jeg gerne sige.
Det er et lillebitte lovforslag, som jo følger af en revisionsbestemmelse indskrevet i den oprindelige lov, som vi selvfølgelig skal leve op til.
Jeg er af den overbevisning, at det er vigtigt, at Folketinget hele tiden har øje for, hvordan vi kan sikre, at der er ordentlige barselvilkår for både mænd og kvinder i Danmark, sådan at de nyfødte børn og de næste generationer får en så god start på livet som overhovedet muligt.
Hvad angår forslaget her, er der jo tale om en række tekniske ændringer, som er ret upolitiske.
Vi letter lidt administration, og vi sørger for, at ordningen bliver mere fleksibel, sådan at den også kan udvikle sig, i takt med at de kollektive overenskomster udvikler sig på det private arbejdsmarked, som det her jo handler om.
Så giver vi også de decentrale barseludligningsordninger et serviceeftersyn med forslaget.
Jeg takker som sagt for den brede opbakning, og det skulle være ordene.
Mette Bock (LA), 2012-04-19:
Med udgangspunkt i revisionen af loven om barseludligning på det private arbejdsmarked lægger det her lovforslag op til, at den lovbestemte barseludligningsordning, Barsel.dk, bliver tilsluttet Samlet Betaling.
Det mener vi i Liberal Alliance vil være et godt tiltag, da det letter administrationsbyrden for de virksomheder, som betaler til ordningen.
Det fremgår af lovforslaget, at det vil koste 16 mio. kr. at omlægge Barsel.dk til Samlet Betaling, men også at man samtidig forventer en årlig besparelse på 3,4 mio. kr. og en tilbagebetaling på investeringen på 4,8 år.
Oven i det her kommer der en administrativ lettelse for erhvervslivet på 1,2 mio. kr., og det synes vi i Liberal Alliance er meget positivt.
Med henvisning til høringssvaret fra Dansk Arbejdsgiverforening vil vi dog bemærke, at vi synes, det er uhensigtsmæssigt at bryde med det gældende princip om, at refusionsniveauet reguleres på grundlag af den udvikling, som arbejdsmarkedets parter er blevet enige om ved overenskomstforhandlingerne.
Det forhold vil vi gerne søge afklaret under udvalgsarbejdet, som vi ser frem til.
Der er fortsat en række sten på vejen i retning af ligestilling mellem mænd og kvinder.
Mike Legarth (KF), 2012-04-19:
Samtidig skabes der større fleksibilitet under hensyn til den nære sammenhæng med de decentrale barseludligningsordninger og de aftalte overenskomstbaserede regler om løn under barsel.
Det var den daværende borgerlige regering, som indførte barseludligningsordningen, og Konservative kan derfor bakke op om det her lovforslag, som reelt alene er en præcisering af den eksisterende lov.
Barseludligningsordningens formål er at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder på det private arbejdsmarked og sikre, at arbejdsgivere udbetaler løn under barsel til deres medarbejdere og får kompensation for det.