runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Det er lidt ligesom de forrige spørgsmål.
Det er en ejendommelig fornemmelse at stå her og blive belært om nødvendigheden af at samle behandlingen af hr. Jens Peter Vernersen - samme hr. Jens Peter Vernersen, som har gjort alt for at begrænse samling f.eks. af de akutte funktioner.
Jeg tror i øvrigt også, at hr. Jens Peter Vernersens hukommelse svigter ham, for så vidt angår mødet i Sundhedsministeriet i april 2007.
Som sagt tidligere deltog jeg ikke selv i mødet, men som jeg har fået det oplyst, handlede det primært om Sundhedsstyrelsens rapport om akutberedskab og den overordnede proces for specialeplanlægning.
Der var altså ikke tale om, at Sundhedsstyrelsen lovede noget specifikt i forhold til f.eks. brystkræft og mave-tarm-kræft, som hr. Jens Peter Vernersen siger, alene af den simple grund, at Sundhedsstyrelsen på daværende tidspunkt var midt i en proces, hvor styrelsen sammen med det rådgivende udvalg for specialeplanlægning gennemgik de forskellige specialer.
Men i øvrigt er det fuldstændig forkert, når hr. Jens Peter Vernersen giver indtryk af, at der ikke er sket samling af disse kræftoperationer.
I 2008 var antallet faldet til 19 afdelinger, hvoraf 16 også opererede for endetarmskræft.
Så det er altså på det område ganske, ganske misvisende, når hr. Jens Peter Vernersen forsøger at tegne et billede af, at der ikke er sket noget.
Så spørger hr. Jens Peter Vernersen til, hvilke konsekvenser det har haft for kræftpatienterne.
Det er som sagt ikke mig, der har sagt det, men formanden for Kræftens Bekæmpelse.
Det er sket, fordi den her regering sammen med Dansk Folkeparti har investeret massivt i kræftområdet med udvikling af pakkeforløb osv. osv., og fordi der rundtomkring på landets sygehuse er blevet gjort en kæmpe indsats for at få de her pakkeforløb implementeret.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-04:
Det er helt, helt fantastisk, hvad man skal høre ministeren sige.
Det, vi har kritiseret, er ikke, at man bygger et nyt hospital i Odense, og at man bygger et nyt hospital i Skejby.
Det, vi har kritiseret, er, at ministeren og regeringen kun indfrier halvdelen af de løfter, som man gav op til valget, på det her område.
Det er det, vi kritiserer, og det synes jeg der er al, al mulig grund til.
Ministeren vil jo åbenbart ikke svare på det helt grundlæggende spørgsmål: Hvad har konsekvensen været?
Vi ved, at på æggestokkræft har man haft en overdødelighed i forhold til USA, som er ganske betydelig.
Vi ved også, at vi bruger meget mindre på kræftbehandling, end man gør i landene omkring os.
Bare et eksempel: I Danmark bruger vi 185 euro, i Norge 269 euro og i Tyskland 216 euro.
Det er oplysninger fra Karolinska Intituttet i Stockholm.
Og derfor er der selvfølgelig en sammenhæng imellem det, at man ikke indfrier de løfter, der blev givet ved et møde for 2 år siden, og så den overdødelighed på kræft, vi har.
Det synes jeg bare ministeren skulle erkende.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jeg bliver nødt til at korrigere, når der bliver sagt noget, der er direkte ukorrekt, og det er det, når man siger, at regionerne ikke har fået penge til f.eks. brystkræftscreeningerne.
Regionerne og de daværende amter har vidst i 10 år, at de skulle overtage den her brystkræftscreeningsopgave, og det er der også blevet sat midler af til i de årlige økonomiforhandlinger.
De har vidst i 10 år, at de skulle sørge for de her brystkræftscreeninger.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Hr. Jens Peter Vernersen bliver ved med at vende tilbage til mødet i Sundhedsministeriet i april 2007.
Nu deltog jeg godt nok ikke selv i det omtalte møde i Sundhedsministeriet i april 2007, det gjorde min forgænger, men sådan som jeg har fået det refereret, handlede mødet om Sundhedsstyrelsens rapport om akutberedskab og den videre proces for selve specialeplanlægningsarbejdet.
Det var i hvert fald det, hr. Jens Peter Vernersen selv skrev til min forgænger i det brev, som hr. Jens Peter Vernersen selv omtalte.
Deri står: Tak for invitationen til mødet den 17. april, hvor Sundhedsstyrelsen havde lejlighed til at orientere om den videre proces vedrørende planlægningen af akutberedskab og specialeplanlægning.
Men som det også fremgår af hr. Jens Peter Vernersens brev, så kniber det nu med modet til den nødvendige samling af de akutte funktioner, og det har det sådan set gjort lige siden.
Det står nemlig også meget tydeligt i brevet, at man ikke vil have samling.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-04:
Ja, det ligger der jo altså yderligere et papir på, principper for specialeplanlægning i sundhedsvæsenet, der giver et ganske andet billede end det, som ministeren nævner her.
Ministeren undlader altså endnu en gang at besvare det, der er det helt afgørende spørgsmål for mennesker ude i landet: Hvad har konsekvensen for kræftpatienterne været af, at ministeren og Sundhedsstyrelsen og regionerne - altså hele vejen rundt - ikke har samlet det, som ministeren konkluderede på det møde?
Ministeren konkluderede, at man nu var klar med første omgang, at man nu var klar med specialeplanlægning på æggestokkræftområdet, at man nu var klar til at samle det på disse fire lokaliteter, i København dog to under én ledelse.
Hvad har konsekvenserne været?
Lad være med at tale uden om det her, men svar dog på spørgsmålet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jeg kan fuldstændig afvise, at det skulle være ideologi i det.
For mig er det eneste, det drejer sig om, patienterne, og det vil sige samling af specialer.
Jeg er i øvrigt enig i hr. Flemming Møller Mortensens beskrivelse af, hvad det er, der giver den gode kvalitet - det er ikke kun en enkelt læge, det er teamet omkring.
Derfor er det også sådan, at Sundhedsstyrelsen kan påse kvaliteten af det arbejde, der foregår.
Uanset om det foregår på et privat sted eller på et offentligt sted, skal der ske samling.
Det er altså også derfor, vi slås så meget for at få lov til at bygge de her meget store sygehuse og få tingene centraliseret - om end hr. Jens Peter Vernersen bekæmper det hårdt på grund af nogle afstande.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Øvelse gør mester.
Det tror jeg lige var ministerens sidste ord, og der vil jeg bare sige, at det jo lige nøjagtig er det, vi prøver at forfølge her, nemlig at det er det princip, vores offentlige sundhedsvæsen, kræftbehandlingen i Danmark, skal bære præg af.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål til ministeren.
I går fik jeg et svar i brev fra Privathospitalet Hamlet, fordi jeg havde forespurgt om, hvor mange mave-tarm-kræft-operationer de havde foretaget sidste år.
De havde foretaget omkring 30 operationer sidste år.
Synes ministeren, at det står i forhold til det kunststykke, regionerne derude skal lave og har lavet hen over årene for netop at sikre, at ekspertisen bliver samlet få steder for at sikre patientkvaliteten?
Hvordan kan man dog så tillade, at et privat hospital begynder at operere kræftpatienter?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Det kvalitetsmæssige niveau fastsættes centralt fra Sundhedsstyrelsens side, og operationer på små offentlige sygehuse eller private sygehuse kan kun tillades, såfremt den behandlende læge har en stor erfaring.
Det kunne jo være - nu kender jeg ikke de konkrete sager - men det kunne jo godt være, at der er tale om en læge, der har sit hovedvirke i det offentlige og dér har skaffet sig en masse erfaring.
At han så arbejder over et andet sted, kan jeg sådan set kun være tilfreds med, for så får vi noget ekstra sundhedskapacitet tilført.
Det, der er afgørende, er, hvor meget erfaring den pågældende læge har.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-02-04:
Det her er en rigtig, rigtig spændende sundhedsfaglig diskussion.
Det, der er fuldstændig afgørende væsentligt på kræftområdet, er, at det team af faglært personale, som står sammen om at operere kræftpatienten, er højt kvalificeret.
Det er fuldstændig rigtigt, at der sagtens kan stå en kirurg herovre på Hamlet, som har opereret mange patienter, men det personale, eksempelvis patologer og andre, der skal være med, kan man ikke garantere på Hamlet.
Derfor synes jeg, at vi her har en meget, meget spændende situation, hvor ministeren faktisk står og forsvarer, at det kan ske.
Der kunne også ligge noget ideologi i det, og det er naturligvis derfor, jeg hæver tonen, som jeg gør.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jeg taler aldrig udenom, men altså i forhold til uldne spørgsmål bliver svarene måske også lidt svagere.
Jeg kan sige, at jeg jo ikke kan gå ind i at tale om hypotetiske konsekvenser for hypotetiske patienter.
Men jeg vil helt generelt gerne slå fast, at grunden til, at jeg arbejder så benhårdt for centralisering af akutfunktionerne, er, at vi ved, at øvelse gør mester, og at det giver nogle bedre hospitaler og en højere overlevelseschance.
Derfor er jeg også glad for, at vi har foretaget noget samling, men det kan ikke gå hurtigt nok for mig, hvilket jeg også har sagt tidligere i den her debat.
Under forudsætning af at alle flytninger og samlinger foregår fagligt forsvarligt, kan det sådan set kun gå for langsomt.
Det er, fordi øvelse gør mester, og derfor skal der ske samling for at højne kvaliteten.
Rasmus Prehn (S), 2009-02-04:
Ministeren taler om logik for perlehøns, og så står vi i en situation her, hvor vi ved, at der har været boligmangel i Danmark i flere år.
Det var sådan, at statsministeren faktisk i sidste valgkamp gjorde det til et stort tema, at regeringen ville gå i gang med at sætte gang i byggeriet.
Det var også derfor, man nedsatte det her udvalg.
I øjeblikket er det sådan, at der i Københavnsområdet alene er 100.000 mennesker på venteliste til en bolig.
Og vi kan se, at der altså er en ledighed på lige under 10 pct. inden for byggebranchen.
Der er så meget behov for, at der bliver sat gang i beskæftigelsen.
Så står ministeren og taler om logik for perlehøns og siger, at der ikke skal sættes gang i noget.
De her 100.000 mennesker, der venter på at få en bolig, skal ikke hjælpes.
Og de her tømrere og murere, som er ledige, skal i gang med at lave veje.
Synes ministeren selv, at det hænger sammen?
Og kan ministeren her bekræfte, at det, ministeren har stået og sagt, er, at regeringen løber fra sit eget løfte om at bygge flere boliger?
Er det det, der er tale om her?
Vil man bevidst udskyde boligbyggeriet nu?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-04:
Jeg tror, alle nordjysk valgte folketingsmedlemmer har fået den her rapport, som Region Nordjylland har ladet udarbejde af et ingeniørfirma.
Nogle af de oplysninger, som hr. Flemming Møller Mortensen her kommer med, stammer jo fra den rapport, men det er ikke oplysninger, der var tilgængelige for Erik Juhl-udvalget.
Selv på forespørgsel er de ikke kommet.
Det var først, efter at Erik Juhl-udvalget kom med sin udmelding - så vidt jeg husker, var det i november måned - at Region Nordjylland hyrede et rådgivende ingeniørfirma og fik de her oplysninger om den forlængede byggetid.
Karen Jespersen (V), 2009-02-04:
Jo, det er da fuldstændig rigtigt, at der går et stykke tid, fra man træffer beslutningen om at sætte noget boligbyggeri i gang, til det rent faktisk sker, og det er da også noget, der bliver taget med i betragtning.
Men igen er det jo en samlet vurdering af, hvornår og i hvilket omfang der er brug for at sætte noget i gang.
Og lønstigningerne i Danmark vokser altså stærkere end i alle de lande, vi sammenligner os med, og det er et problem for vores konkurrenceevne.
Hvis vi går ud og øger efterspørgslen på arbejdskraft markant, er der en alvorlig risiko for, at de lønninger stiger.
Det er en meget, meget svær balance.
Altså, hvis det bare var et spørgsmål om at vælge at sætte en masse ting i gang, uden at det havde nogen negative effekter, hvorfor pokker skulle man så ikke gøre det?
Det er da den her samlede afvejning af, hvad der er en klog økonomisk politik, der både gavner vækst og beskæftigelse.
Kamal Qureshi (SF), 2009-02-04:
Vil ministeren rette henvendelse til Københavns Politis ledelse med opfordring til en mere professionel tone fra politiets side under kommende demonstrationer?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-04:
Jeg synes, jeg har udtrykt mig meget klart og tydeligt i den her sag: Politiet skal - selvfølgelig - altid behandle folk ordentligt, herunder også tale pænt til folk.
Generelt må det være sådan, at politiet tiltaler folk med »du« eller »De«, afhængig af folks alder, eller, hvis politiet kender folks navn, tiltaler vedkommende med vedkommendes navn.
Sådan må det være.
Det har jeg tilkendegivet helt utvetydigt, både her i Folketingssalen og i pressen, og jeg ved, at ledelsen af Københavns Politi deler den opfattelse.
Med hensyn til politiets nærmere sprogbrug og uddannelse i etik m.v. kan jeg henvise til min skriftlige besvarelse af henholdsvis spørgsmål nr. 1076 og 1077 fra medlem af Folketinget fru Line Barfod og spørgsmål nr. 43 for Folketingets Retsudvalg.
Kamal Qureshi (SF), 2009-02-04:
Jamen jeg kan simpelt hen ikke forstå den her stædige afvisning fra ministerens side.
Jeg kan simpelthen ikke forstå, at man stædigt afviser at behandle, undersøge og at få stillet nogle informationer til rådighed for os, for borgerne i København, for demonstranterne, men især for politiet, når der åbenlyst er en masse steder, hvor der er noget, der er gået galt.
At sige, at folk bare kan klage, er jo det samme som at sige, at ministeren lige så godt kunne være en hjemmeside, jeg kunne have klikket ind på - i stedet for at man tager den her bekymring, som borgerne i København har, ganske alvorlig.
Der er jo ikke tale om, at vi beder de enkelte borgere om at klage, for dels ved vi jo ikke, hvor mange personer det er gået ud over, dels synes jeg, at det ville være at overbebyrde systemet, dels må det da være i alles interesse at få det her undersøgt til bunds frem for bare at sige til folk: Hvis I er utilfredse, så klag.
Det er da en mærkværdig forbrugeragtig attitude - i stedet for at betragte folk som borgere, i stedet for at betragte politiets opgave som tilstrækkelig alvorlig til, at vi også tager politiets arbejde alvorligt og siger: De steder, det går galt, undersøger vi til bunds, så vi kan få renset luften.
Nu vil jeg lige prøve at vende tilbage til dér, hvor justitsministeren sluttede i sit sidste indlæg til mit første spørgsmål.
Her sagde justitsministeren, at vi skal respektere tredelingen af magten m.m., og man kan sige, at - om nogen - har SF da her i Folketingssalen adskillige gange stået og fastholdt netop en tredeling af magten, eksempelvis i den såkaldte tunesersag, hvor regeringen jo netop lavede enkeltsagslovgivning og blandede rundt på magtdelingen og andet.
Så den diskussion tror jeg ikke vi skal åbne op for; den har vi taget, og den tager vi nok også, når der kommer flere lovforslag fra regeringen, hvor den laver enkeltsagslovgivning.
Det er reelt set
også derfor - for netop at respektere tredelingen af magten - at jeg her har bedt justitsministeren om at svare på, om han vil tage skridt til en skriftlig henvendelse, for det kan da ikke være rigtigt, som justitsministeren siger, at justitsministeren skal kommunikere med Københavns Politis ledelse gennem pressen.
Det kan da ikke være rigtigt, at justitsministeren skal komme med en udtalelse til Ritzaus Bureau og så forvente, at Københavns Politis ledelse som en selvfølge følger med i, hvad Ritzaus Bureau skriver, eller hvad aviserne skriver med citater fra justitsministeren.
Det var nogle udtalelser, som jeg i øvrigt er ganske tilfreds med, som jeg takker for, og som jeg synes er gode og på sin plads i forhold til de spørgsmål, jeg også stillede sidste onsdag.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke skal følge den korrekte vej; den er nemlig, at justitsministeren må henvende sig til Københavns Politi skriftligt og bede dem om at forholde sig til justitsministerens holdning, som justitsministeren på fremragende vis har givet til kende i pressen.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-04:
Jeg kan betro spørgeren, at der er en tæt dialog mellem politiet og Justitsministeriet, den foregår aldrig gennem pressen.
Men i det her tilfælde er der ikke brug for anden kommunikation, end at jeg tilkendegiver min opfattelse af ordentlig sprogbrug og ordentlig opførsel, og jeg ved, at Københavns Politi har præcis den samme opfattelse.
Så der er ikke behov for nogen kommunikation om de ting.
Kamal Qureshi (SF), 2009-02-04:
Jeg er ikke i tvivl om, at Københavns Politi deler den opfattelse, som justitsministeren og jeg har, om, hvordan man professionelt skal arbejde, når der er demonstrationer.
Jeg vil så gerne spørge - når nu ministeren siger, at han holder møder med Københavns Politis ledelse - om justitsministeren har tilkendegivet sin holdning mundtligt til Københavns Politis ledelse på nogle af de møder, eller om det kun er igennem pressen, justitsministeren har givet sin holdning til kende.
Det er det ene, jeg gerne vil spørge om.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-04:
Der har simpelt hen ikke været brug for at kommunikere mit budskab om at behandle folk ordentligt videre til Københavns Politi, for Københavns Politi deler den opfattelse, at man skal behandle folk ordentligt, både når man tiltaler dem, når man møder dem, når man kommunikerer med dem, og når man eventuelt går i konfrontation med dem i forbindelse med en demonstration.
Men jeg ved, man bliver undervist i det på politiskolen.
Jeg ved, at der er en kodeks for, hvordan man behandler folk, og den kodeks betyder også, at man selvfølgelig tiltaler folk med deres navne og »du« eller »De« og behandler folk ordentligt.
Vi har et system, der undersøger de ting.
Og at behandle konkrete sager her, vil være et brud på den måde, vi har indrettet vores politiklagesystem på, vores demokrati på i Danmark.
Man går altså ikke går ind og behandler konkrete sager i Folketinget, for det vil være en uskik, det vil danne en uheldig præcedens, og det vil være ødelæggende for politiets arbejde.
For det er rigtigt, som spørgeren siger, at politiet er ude til demonstrationer mange gange hver eneste måned.
Det går godt, for vi har et godt og effektivt politi.
Hvis der er nogle episoder, hvor politiet ikke gør det godt nok verbalt eller fysisk, må man jo klage til statsadvokaten, og så må statsadvokaten se på de sager.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-04:
Jeg må tolke det, finansministeren siger, derhenad, at han siger: Vi giver kommunerne en garanti for, at de får penge til de opgaver, de skal løse.
Det, det så også drejer sig om, er, at hvis der sker en udvikling i ledigheden, skal der ikke skæres ned på de redskaber, som kommunen har, eller som kommunen vil få, i forhold til det niveau, vi kender fra statens side i dag, når det drejer sig om en tidlig indsats.
For at få de ledige over i andre job, kan det f.eks. dreje sig om løntilskudsjob, det ved vi virker, og vi ved også, hvordan en tidlig indsats i forbindelse med aktivering virker.
Man skal ikke kvalificere sig gennem at have en lang ledighedsperiode, inden man kan begynde at få en uddannelse.
Vi har en 700.000-800.000 jobåbninger hvert eneste år.
Der vil det være godt, hvis vi ikke står og mangler arbejdskraft eller skal importere arbejdskraft.
Det tror jeg faktisk finansministeren kender fra sit tidligere arbejde som sundhedsminister.
Så jeg tror da, at vi skal gøre en klog indsats og få folk over i de områder, hvor der er beskæftigelse.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-04:
Jeg synes ikke, at der lyttes til det, jeg siger.
For det, jeg siger, er, at det her område vil være omfattet af budgetgarantien, der sikrer kommunerne under et.
Og så siger jeg også helt åbent her, at derudover er regeringen meget opmærksom på den særlige situation, en konkret kommune kan komme i, hvis der er en udvikling i ledighedstallene i den kommune, som er ude af trit, kan man sige, med den generelle udvikling.
Det kan altså f.eks. være i den situation, hvor man har et ekstraordinært hop i arbejdsløsheden, fordi borgerne i kommunen arbejder på én stor virksomhed, som lukker.
Derfor overvejer vi, hvordan man kan sikre det her særlige hensyn og så i øvrigt få det til at gå hånd i hånd med det langsigtede, fremadrettede perspektiv, som jo er, at den enkelte kommune også skal have et incitament til at gøre en ekstra indsats for at nedbringe ledigheden.
Vi vil om kort tid præsentere en samlet model for en omlægning af beskæftigelsessystemet, herunder en model for, hvordan kommunerne kompenseres ved omlægningen.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-04:
Jeg går ud fra, at den artikel, der henvises til i dagbladet Information, er den, der handler om, at politiet i forbindelse med en anholdelse skulle have tvunget en 17-årig pige til at tage sit hovedtørklæde af.
Københavns Politi har over for mig oplyst, at der er kommet en del klager over politiet i forbindelse med Gazademonstrationen, det gælder også klager over den omtalte konkrete episode.
Klagesagerne er nu sendt videre til Statsadvokaten for København og Bornholm eller vil blive det, i takt med at de bliver indgivet.
Det gælder også den omtalte klagesag.
Det er sådan, klagesystemet er indrettet.
Det synes jeg også vi bliver nødt til at respektere.
Og derfor finder jeg heller ikke, at jeg bør udtale mig nærmere om konkrete klagesager.
Efter min opfattelse er der i øvrigt ingen grund til at iværksætte en undersøgelse ved siden af statsadvokatens behandling af de klager, der indgives af de berørte borgere.
Kamal Qureshi (SF), 2009-02-04:
Jeg vil da gerne takke ministeren for, at han har taget skridt til at henvende sig til Københavns Politi efter sidste onsdag.
Når jeg også igen i den her uge stiller mig op og spørger til den konkrete Gazademonstration den 13. januar, skyldes det jo netop, at jeg vil undgå, at man skal forholde sig til de enkelte konkrete sager, som jeg heller ikke mener at vi her skal stå og sagsbehandle.
Jeg kan jo gå tilbage og starte med en artikel, der var i Politiken - nu skal jeg lige se, hvilken dato det var - den 13. januar, som havde en underrubrik, der hed: »Politiet brugte peberspray på klos hold mod en mand, der holdt ulovligt parkeret ved en demonstration i København for fred i Gaza.« Så beskriver artiklen i Politiken brugen af peberspray på klos hold mod en mand, der var anholdt og lignende.
Den diskussion har vi også haft tidligere.
Det fortsætter så igen den 26. januar, hvor der er en anden historie om, at der er en, der siger, at der er en betjent, der har kaldt ham for abe –
vi ved så ikke, om det var abe eller æble eller lignende, der er vist også en eller anden diskussion, som kører om dét.
Den 28. januar er der så en ny artikel i Politiken og i Information, der handler om en muslimsk pige, der får taget tørklædet af af politiet.
Under den artikel fra Politiken den 28. januar står der: »Nu har der været en række episoder, som tegner et mønster.
Vi kan diskutere, om der blev sagt »perle« eller »perker«, men der må have været en oppisket atmosfære.
Det er også i den kontekst, at pigen oplever episoden på stationen, siger Niels-Erik Hansen.«
Han er den jurist, der behandler sagen for pigen.
Vi har et politi, som jo plejer at kunne klare demonstrationer uden kaos og ballade, uden at der sker de her episoder.
Og lige præcis den 13. januar virker det jo, som om der altså skete noget, som har gjort, at der bliver ved med at dukke sager op.
Jeg kan nærmest garantere ministeren for, at jeg vil stå her igen næste gang, der er en tilsvarende spørgetid, og spørge, for der vil komme nye sager.
Så vil det ikke være hensigtsmæssigt for alle at få lavet den undersøgelse?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-04:
Jamen jeg vil godt gentage det, som jeg også sagde sidste onsdag.
Jeg vil gentage det onsdag efter onsdag.
Jeg vil ikke kommentere på konkrete sager, og det er at bede mig om at kommentere på konkrete sager, når der bliver henvist til forskellige avisartikler og forskellige episoder.
Holdningen er klart den hos mig, at politiet gør det overordentlig godt, også under demonstrationer, også i konfrontation med andre mennesker.
Og hvis der er tilfælde, hvor de ikke behandler andre folk ordentligt fysisk eller verbalt, må man klage til statsadvokaten.
Sådan er systemet, og der vil ikke blive iværksat nogen undersøgelser af nogle af de episoder, der har været, for så er det netop, at man politiserer politiets arbejde.
Så det vil jeg ikke tage skridt til.
Men jeg vil opfordre til dette: Hvis man har klager over politiet, skal sagerne ikke behandles i det danske Folketing, så skal de behandles af statsadvokaten, sådan som systemet er indrettet.