runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Hvis vi lod være med at investere noget som helst, ville vi være sølle stillet, men vi er nødt til at betale regningen efter den store globaliseringskrise, der har været inde over også Danmark.
Vi er nødt til at gå ind og vise respekt og ansvar, og vi er nødt til at være meget ansvarlige, og derfor er vi også nødt til at tage regningen og sige: Den tager vi, og den kvitterer vi for nu.
Derefter er vi ude på den anden side, og så er det nye tider.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-31:
Kunne ordføreren forestille sig, at man i stedet for at prøve at spare sig ud af situationen tværtimod havde en offensiv tilgang til den, så man prøvede at investere og uddanne sig ud af situationen, altså i stedet for at gå baglæns?
Er det ikke også sådan, at uddannelse netop har en meget stor beskæftigelseseffekt?
Man kan jo se her, at en undersøgelse, som er udarbejdet af professor og tidligere vismand Jan Rose Skaksen, netop viser, at der er overraskende store gevinster at høste ved at satse på mere uddannelse.
Hvad med at forholde sig til den slags, nemlig at det faktisk er der, gevinsterne er at hente, i stedet for at lukke ned?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Jeg er godt klar over, at Socialistisk Folkeparti har sådan en fjern forestilling om, hvad virkeligheden er lige i øjeblikket, og at man derfor går ind og siger: Vi vil slet ikke se på den samlede regning, der ligger som en udfordring.
Den gemmer vi til om 4, 5, 6 år, for indtil da kan vi ikke forholde os til, at der er et problem lige uden for døren, når vi åbner den.
Men sådan er Venstre altså ikke.
Venstre går ind og siger: Vi er nødt til at tage et ansvar her, vi er nødt til at løfte i flok.
Hvis vi ikke gjorde noget, skulle vi jo finde mange, mange flere milliarder, og så ville vi da slet ikke kunne komme til at bruge penge på uddannelse, vil jeg sige til hr. Karsten Hønge.
Vi har altså her en udfordring, vi er nødt til seriøst at stå sammen om.
Vi skal have betalt regningen, og så fortsætter vi, for så er vi ude på den anden side.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Et er den aftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti om genopretning af dansk økonomi, noget andet er det udspil til genopretningspakken, som regeringen kom med.
Jeg har prøvet at læse udspillet fra regeringen, Venstre og De Konservative igennem, og jeg har simpelt hen ikke kunne finde det her i det.
Mit spørgsmål til fru Anne-Mette Winther Christiansen er derfor: Hvis Venstre og De Konservative havde bestemt alene, havde vi så haft det her forslag?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Jeg vil stadig væk sige: Gå i gang, for der er i hvert fald til de 40 uger, og derudover er der mulighed for SU, hvis det er en særlig uddannelse, der kan læses på SU.
Derudover er det jo, fordi han er i beskæftigelse i forvejen; det er det, det læner sig opad.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Men ordføreren må da indrømme, at det er et noget sørgeligt signal at sende til mange af de mennesker, som netop skulle efteruddannes nu.
Altså, når vi nu skal finde den her optimisme frem, vil jeg sige, at jeg sådan set er fuld af optimisme.
For jeg er sikker på, at når S og SF forhåbentlig efter næste valg går ind og foretager de nødvendige investeringer, der skal til, så skal det hele nok gå godt – eller i hvert fald bedre.
For det kan umuligt gøres meget værre, end regeringen gør det i øjeblikket.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Ville det ikke have været en bedre idé at investere alle de penge, man har postet ud til skattelettelser, i uddannelse – rent samfundsøkonomisk og også rent menneskeligt?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Alt er finansieret i det, der omtales som skattelettelser.
Alt er fuldt finansieret krone til krone
, så den debat synes jeg vi skal lade ligge ovre hos dem, der har det som ressortområde.
Det er sådan, at vi vægter uddannelse virkelig højt og mener, at det er den vej, vi skal videre ad.
Men vi tager altså også ansvaret og siger, at krisen er her, og at vi er nødt til at forholde os til den regning, den har efterladt, og at vi er nødt til at få ryddet op nu.
Det bliver alle områder, der skal holde for, og vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at det her er let.
For hvis det var det, skulle det jo have været gjort for længst.
Men vi er ikke uansvarlige.
Jeg føler og synes det, og Venstre siger det, nemlig at det er uansvarligt, hvis ikke man går ind og tackler den økonomiske situation nu.
Det her drejer sig altså om, at vi retter til i forhold til dem, som er i beskæftigelse og dermed har en indtægt ved siden af.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
I Danmark har vi ikke guld, men grønne skove.
I Danmark kan vi ikke nødvendigvis konkurrere på løn – nej, vi er nødt til at kunne konkurrere på bl.a. uddannelsesniveau i forhold til konkurrenceevnen.
Derfor er det også altafgørende, at vi i en krise får opgraderet arbejdsstyrken.
Så hvordan skal jeg kunne gå hjem til min papi, der er lastbilchauffør, og forklare ham, selv om han måske ville overveje at tage en uddannelse, fordi han godt ved, at det om måske 4 eller 5 år vil være påkrævet, at han har en uddannelse, hvis han skal kunne varetage nogle af de job, som vi får brug for i Danmark i fremtiden
: Desværre, de fjerner en større del af støtten til dig, så du bliver ekstra økonomisk trængt, hvis du tager en uddannelse nu?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-31:
Jamen som socialdemokrat kan jeg bekræfte, at det ikke er en let løsning.
Socialdemokratiet har lagt »En Fair Løsning« frem, som er et meget ambitiøst projekt, og som jo netop handler om, at man investerer i uddannelse for at komme ud af krisen, for at løfte innovationsevnen i det her samfund, så vi kommer ud på den anden side og står bedre, end vi gjorde tidligere.
Det var den politik, der virkede i 1990'erne, da vi overtog regeringsmagten og der var et kæmpe hul i statskassen efter en borgerlig regering i 1980'erne.
Selvfølgelig er det også en politik, der kan virke den dag, vi kommer til magten, og derfor vil jeg gerne have ordføreren til at bekræfte, at Socialdemokratiet investerede i uddannelse i 1990'erne og kom ud af krisen dengang.
Det kan man også gøre igen.
Til gengæld har vi foreslået begrænsninger på en lang række andre områder.
Vi har meget ambitiøst sagt til befolkningen, at de skal arbejde mere, og vi har også foreslået, at man sparede en del på de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, som regeringen jo heller ikke vil kigge på, og en lang række andre områder.
Men uddannelse kan man ikke spare sig ud af, det gjorde vi heller ikke i 1990'erne, og det vil jeg gerne have ordføreren til at bekræfte.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Det er helt sikkert, at der skal være en meget ansvarlig økonomisk plan, det er den, der ligger på bordet, og det er vigtigt, at vi fastholder, at der er uddannelse, og det er der i 40 uger, og det er til dem, der er i beskæftigelse.
Men alle skal løfte, og alle skal være med, og det er ikke let.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-31:
Jamen det her bliver vi jo simpelt hen nødt til at følge op på, for den tidligere indenrigs- og sundhedsminister, der var på i aften, kaldte det papegøjesnak fra en af vores politikere fra Socialdemokratiet.
Det, der foregår lige nu, er jo papegøjesnak.
Venstres ordfører siger på den ene side, at uddannelse er en investering i vores samfund, en investering i den enkelte.
På den anden side taler man om en regning, der skal betales, og når regningen er betalt, så kan vi igen investere i uddannelse; det er det, der bliver sagt.
Men jeg vil godt have ordføreren til at bekræfte en gang for alle, at det af bemærkningerne til lovforslaget fremgår, at den reduktion, der gennemføres her og nu, jo ikke kun er i de kommende 3 år, det er fremefter.
Det vil sige, at det her ikke er noget, man har planer om at man lige vender om den dag, man er ude af krisen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Til spørgeren kan jeg sige, at det her drejer sig om, at der stadig væk vil være uddannelse.
Der er uddannelse i 40 uger, og det er for mennesker, som er voksne, og som har et job ved siden af.
Dermed har de altså også en mulighed for at søge SU efterfølgende.
Så der er intet, der er lukket fuldstændig ned, værre er det ikke.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Det her er jo fuldstændig god dag mand, økseskaft – jamen det er det da.
Det her er permanente besparelser på 24 mia. kr.
Der skal også spares de her penge om 5 år og om 6 år, det er en varig virkning, vi snakker om.
Så står man og giver folk indtryk af, at i det øjeblik, vi er ovre varigheden af lige præcis det, der er lagt frem her, er pengene tilbage igen.
Det er jo at lyve for folk, for det er de ikke.
Det er permanente nedskæringer, det står sort på hvidt i det, regeringen selv har lagt frem.
det er sidste chance – ja eller nej?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Lige så snart vi er ude på den anden side og har betalt regningen, som den ansvarlige regering og Dansk Folkeparti går ind og betaler her, har vi en ny situation, og den glæder jeg mig til at se.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Jeg sad på mit kontor og fulgte med i diskussionen her, og jeg kunne se i bemærkningerne til lovforslaget, at der står, at der vil blive brugt færre penge af virksomhederne på efteruddannelse.
Jeg har også kunnet læse i Ugebrevet A4 i dag, at en AMU-center-direktør i Esbjerg er meget ked af det her lovforslag, fordi besparelserne vil føre til mindre efteruddannelse.
Så skulle man jo ligesom blive betrygget af, at fru Anne-Mette Winther Christiansen sagde, at det bare var sådan lidt midlertidigt.
Der blev også spurgt om det før, og jeg vil bare gerne have bekræftet fuldstændigt fra ordføreren, at det, der er i aftalen, og som ligger i lovforslaget her, er permanente besparelser på efteruddannelsen.
Det er ikke penge, der kommer tilbage igen.
Det er permanente 24 mia. kr., man skærer ned, og permanente forringelser på efteruddannelsen.
Kan vi få et ja eller et nej til det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Men udgiften havde været større, hvis vi var fortsat uændret.
Man siger hele tiden, at det løser vi først om 3, 4, 5 år.
Vi er nødt til at gå ind og kigge på det og tage det nu og løfte alle mand.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Det her er en lille smule rodet for mig.
Altså, vi ved, at der forsvinder 150.000 ufaglærte job, og med det her kan vi ikke sige til de ufaglærte, der er i Danmark i dag og arbejder i dag: Ved I hvad, I kan begynde at uddanne jer, blive faglærte eller i hvert fald blive mere uddannede, og så er der stadig væk job til jer her i Danmark.
Men vi siger: I skal vente, til I bliver langtidsledige, og så skal vi nok sørge for, at I kan få noget uddannelse.
Jeg tolker det, ordføreren sagde før, sådan, at uddannelse er noget, vi skal investere i.
Det er en investering, sådan opfatter ordføreren det også.
Men det, der sker her, er jo, at der nu bliver investeret mindre i uddannelse.
Det vil sige, at vi – samfundet – tjener mindre, og så er det i virkeligheden en udgift, der bliver påført os alle sammen, ved at den her besparelse bliver kørt igennem.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Uddannelse er vejen frem.
Ellers er det i folkeskole- og ungdomsuddannelse, vi sætter skarpt ind, og det er der ikke ændret på.
Så der er stadig væk et meget stort fokus på uddannelsen, ja.
Derfor er det også nødvendigt, at vi siger, at vi ikke kan undvære SVU, og derfor har vi sagt, at der er SVU i 40 uger.
Der er rigtig mange, der faktisk lige nøjagtig får opfyldt deres behov med 40 uger den dag i dag, og det er jo det, der er essensen i det, så nu er det skåret til.
Det har aldrig været nævnt, at det her ville være let, men vi gør det, og vi mener, at det er en måde, hvorpå alle er med til at løfte i flok.
Og så får vi en løsning i løbet af ganske få år, så regningen fra den globale krise, der har været inde over landet, er væk.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Jeg takker sådan set for svaret om, at hvis Venstre og De Konservative havde bestemt alene, havde vi ikke haft det her lovforslag til behandling nu, så var besparelserne blevet udmøntet på en anden måde.
Det giver mig jo en vis idé om forløbet, når man går fra kun at være Venstre og De Konservative til at være Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, hvor det her forslag så er kommet ind undervejs i processen.
Jeg er selvfølgelig ked af forslaget, men jeg er glad for ordførerens bekræftelse af det.
Så er jeg selvfølgelig glad for, at regeringen har valgt at aflyse fastfrysningen af overførselsindkomsterne.
Jeg er så rigtig ked af, at man har valgt at aflyse den fastfrysning ved med kirurgisk præcision at finde nogle af dem, der har allermest brug for, at samfundet er der for dem på lige præcis det tidspunkt i deres liv.
Ordføreren sagde på et tidspunkt, at hun synes, det er flot, at man kun rammer så få mennesker.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Jeg ved ikke, hvor meget man skal lægge i, hvem der har budt ind med hvad.
Det mest fantastiske, jeg oplever ved det samarbejde, der er imellem regeringen og Dansk Folkeparti, er, at det foregår gennem en drøftelse.
Vi skulle under alle omstændigheder finde rigtig, rigtig mange penge, og vi skulle under alle omstændigheder have flere økonomiske vinkler med ind i debatten.
Så jeg tror ikke, at vi skal lægge så meget i, om det har stået i oplægget og regeringen selv har bragt det ind, eller om det er kommet ind fra anden side, fordi der var nogle andre ting, der blev fjernet, for drøftelserne foregik på et meget sagligt og godt niveau.
Det kan lige såvel være kommet fra mine egne Venstrefolk som fra alle mulige andre steder.
Pointen er, at vi har valgt at sige, at vi er nødt til at tage handsken op, hvad angår økonomien.
Vi er også nødt til at løfte i flok, alle er nødt til at bidrage og derfor også det her område, som inden for de sidste 3 år er blevet tilgodeset, og som ikke har oplevet nogen som helst beskæring af nogen art, til trods for at vi har andre områder inden for uddannelsesområdet, hvor man må sige, at de i hvert fald har måttet holde for.
Vi er nødt til at kigge lidt til begge sider.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Jeg bemærkede, at fru Anne-Mette Winther Christiansen i sin ordførertale og senere i svar til nogle af de kommentarer, der kom fra salen, benyttede udtrykket omkring forslaget her: Vi skal kigge på dette område, vi skal kigge på det.
Jeg synes, at ordførerens valg af ord slet ikke dækker det, som vi ser på her.
Det her er en regulær udhuling af en mulighed for de kortest uddannede i dette land til at få videreuddannelse, et forslag, som man kun kan synes er meget usympatisk.
Men der er jo også nogle store regionale forskelle i Danmark.
Noget af det, som kaldes for Udkantsdanmark, altså provinsen, har et lavere uddannelsesniveau end andre steder.
Vil det ikke ramme disse områder ekstra hårdt?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Det er der ikke noget hokuspokus i.
Vi havde jo et oplæg, der rummede en masse om overførselsindkomsterne.
De er jo ikke med nu.
Man går til forhandlingsbordet, og som alle ved – Socialdemokratiet deltager også tit – har man ved forhandlingsbordet mulighed for at omgøre det eller byde ind med andre ting.
Det er så også det, der er sket her.
Ikke når der fortsat er økonomi i området.
Jeg ville have sagt ja, hvis vi havde sagt: Og for øvrigt skærer vi over en kam, væk med den, og det har vi aldrig mere.
Vi har SVU.
Vi har SVU i 40 uger, og derudover er der mulighed for at få SU, hvis man ønsker at få mere end 1 års uddannelse.
Men når man ser på, at det så drejer sig om, at det er den der gruppe på 400-500 personer, der faktisk er dem, der beder om tildeling i mere end 40 uger, er der jo rigtig, rigtig mange, der når en uddannelse på de 40 uger allerede i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Men forslaget her skal jo ses i en sammenhæng, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til nogle af de værdier, der ligger bag bl.a. fra Venstres side.
Det er jo et ret grundlæggende princip og et ret grundlæggende spørgsmål, for forslaget her skal jo ses i sammenhæng med den øvrige plan, og den bebuder jo bl.a., at man skal indkassere f.eks. 85 mio. kr. via ekstra brugerbetalinger på uddannelsesområdet.
Det er med andre ord et spørgsmål om, om det her er en omkostning, en udgift alene.
Er det sådan, Venstre ser på uddannelsesområdet, eller ser man på uddannelsesområdet reelt som en investering for samfundet, der kommer igen?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Det er investeringer, der er rigtig gode at gøre, for vi skal leve af at være et vidensamfund – ja.
Og sammenhæng – ja.
Men vi har det altså sådan, at vi jo er nødt til at være saglige, og vi er nødt til at være seriøse og ansvarlige i vores politik, og den globale krise, som kom ind over landet, har jo været inde at omgøre alle de beslutninger, vi faktisk levede efter, og derfor er vi nødt til at tage en seriøs opbremsning og lige få rettet til, så vi er sikre på, at vi kommer rigtigt ud.
Oppositionen har jo lagt »En Fair Løsning« frem, og den viser jo ikke engang, at man har forholdt sig til, at der er en global krise, som man skal løse.
Der er en økonomisk regning, som ligger som en snebold.
Der er jo ikke regnet det ind, for det ville jo betyde, at man skulle finde endnu flere milliarder end det, som reelt skal findes.
Så vi er ansvarlige, og vi ser uddannelse som vejen – ja, det gør vi.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Nu er jeg glad for, at jeg kan se, at ordføreren står op, for det tager jeg som et tegn på, at ordføreren er vågen og ved sine fulde fem.
Det satser jeg sådan set også på at resten af Venstre og regeringen er.
Som det ser ud lige nu, virker det, som om man har lavet en aftale med Dansk Folkeparti, hvor man reelt saver den gren over, man selv sidder på, og det har man jo gjort med åbne øjne, for når vi sidder og diskuterer de her ting med uddannelse i forbindelse med arbejdsmarkedet – ordføreren nævnte også den pakke, der kom om langtidsledige – virker det for mig underligt, at der nu kommer et spareforslag, hvor man siger, at man ikke vil have, at folk får så meget uddannelse, mens de er i arbejde.
Det er meget bedre, at de får uddannelse, når de først har fået en karriere som langtidsledig.
Det er meget bedre at bruge pengene
Er det noget, som ordføreren, Venstre og regeringen er gået ind i med åbne øjne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Forslaget har jo til formål klart at understøtte aftalesystemet mellem staten og kommunerne ved at styrke kommunernes incitament til at overholde de indgåede økonomiaftaler mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Der er to elementer i den, som andre tidligere har været inde på.
Det ene er om perioden for den her individuelle modregulering eller modregning i bloktilskuddet, som nu øges fra 2 til 4 år for netop at gøre det mindre attraktivt for en kommune at forhøje kommuneskatterne.
Det andet er, at forslaget har til formål at styrke kommunernes incitament til at nedsætte kommuneskatten de steder, hvor kommuner reelt og sagligt har mulighed for det ved netop at udvide det her frit lejde med hensyn til nedsættelse af kommuneskatterne
, således at kommuner, som nedsætter kommuneskatten, også får en garanti for, at beløbet ikke senere vil blive modregnet, såfremt de igen skulle komme i en situation, hvor de så skulle sætte skatterne op.
Derfor er der faktisk tale om et rigtig godt forslag, som vi synes er med til at understøtte den kongstanke, vi har i Dansk Folkeparti om netop det her med, at hvis det her aftalesystem skal have en fremtid, skal vi selvfølgelig også sørge for, at aftalesystemet bliver overholdt af både den ene og den anden side af dem, der sidder omkring forhandlingsbordet.
Mange har igennem tiderne her i Folketinget sagt, at Dansk Folkeparti jo sådan er et populistisk parti, som ikke tør være med til noget, der er mindre populært.
Det her forslag er jo faktisk et forslag, som beviser, at det ikke har hold i virkeligheden.
Vi påtager os sådan set et ansvar, både når det er positive ting, der skal gøres, og også når det er nogle ting, som er mindre positive.
Vi tager et ansvar og er med til også at sikre, at de danske kommuner får en fremtid.
Vi vil hellere være med til at forsvare og bevare det velfærdsniveau, som vi har kendt og kender i dag, end vi vil gå med til bare at se, at der sker en større og større uddelegering af forskellige opgaver, som gør, at kommunernes udgifter bliver større og større.
Selve aftalesystemet er jo noget, som jeg synes er helt grundlæggende.
Det er jo netop, at Kommunernes Landsforening en gang om året har en mulighed for at indgå i nogle meget nære drøftelser med regeringens ministre på området og så lave en aftale, som er bæredygtig.
Men vi har kunnet se i så at sige alle år bagudrettet, hvis man går ind og kigger på det, at aftalerne aldrig er blevet fulgt.
Man har lavet budgetterne efter aftalen, men regnskaberne har svigtet i den sidste ende.
Derfor mener vi, at netop det her forslag vil være med til at give aftalesystemet en chance.
Hvis ikke det lykkes, har vi ikke noget imod i Dansk Folkeparti, at vi laver en hel anden form for aftale, hvor kommunerne så individuelt kan gå ind og lave deres aftaler med regeringen eller andre.
Hvis Kommunernes Landsforening ikke mener, at de kan stå på mål for den aftale, de selv er med til at indgå, så giver det jo netop ikke nogen mening at indgå en sådan aftale.
Med de ord kan vi som sagt støtte det lovforslag, som er fremsat af indenrigsministeren.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Først til hele det her postulat om, at der aldrig nogen sinde har været brugt så mange penge osv., kan jeg jo sige, at det lidt er den her gamle argumentation om, at vi heller aldrig nogen sinde har haft så højt et årstal; altså, det er helt ude af sammenhæng.
Det, man skal kigge på, er, hvilke økonomiske rammer man har, i forhold til hvad man har af opgaver.
Sagen er den, at kommunerne løser en hulens masse opgaver, også opgaver, som de ikke løste tidligere.
Men samlet set er oplevelsen altså, at den velfærd, man har i kommunerne, er blevet mindre.
Der er forældre, der oplever at sende deres børn i skole, og at de altså får færre timer, end de gjorde tidligere.
Der er socialrådgivere, der nævner, at de for første gang i deres karriere er i en situation, hvor de må gå på kompromis med deres egen faglige vurdering.
De må endda i nogle tilfælde gå på kompromis med serviceloven, simpelt hen fordi der er økonomiske hensyn, der skal tages.
Det er det, der er situationen.
Så kom ikke her og fortæl, at der aldrig har været så meget velfærd, som der er nu.
Det er jo fuldstændig i modstrid med den virkelighed, danskerne oplever.
Det er derfor, at man er nødt til at lave mere realistiske aftaler.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-31:
Jeg kan godt forstå, at den socialdemokratiske ordfører er ved at blive fuldstændig forvirret og synes, at han har svært ved at finde fodfæstet.
Fakta er jo, at VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti leverer mere velfærd til danskerne i dag, end Socialdemokraterne sammen med De Radikale tidligere gjorde: 30.000 flere ansatte i den offentlige sektor, altså flere hænder, og så behøver vi faktisk ikke engang at diskutere beløbene.
Det er oplagt.
Det er da også derfor, at man forsøger at lave det her kæmpestore tagselvbord.
Det må jeg jo så konstatere er det, man gør.
Man brugte jo ikke et sekund på nu at prøve at gendrive det spørgsmål, jeg stillede før.
Det vil jeg så prøve at gentage igen
: Er der overhovedet nogen grænser for den eftergivenhed, man vil udvise over for kommunerne, når de kommer og siger, at de ikke kan få budgetterne til at hænge sammen, at de er nødt til at have nogle flere penge.
Hidtil har billedet jo været, at man giver efter hver gang, og så sender man bare en ny skatteregning ad anden vej til danskerne.
Det må være det, der står tilbage, hvis ikke vi får nogle andre svar på, hvordan man ellers vil styre det.