Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Tak for det.
Det lovforslag, som regeringen har fremsat, handler om at nedprioritere SKATs kontrol med sort arbejde og social dumping.
Det er sådan set det eneste konkrete lovforslag fra den her regering angående social dumping, og derfor er det også lidt paradoksalt, at det handler om at forringe SKATs muligheder for at kontrollere, hvad der er professionelt byggeri på privat grund.
Vi har igennem et længere stykke tid forsøgt at få svar og argumenter fra regeringen og gennem samråd, skriftlige kommentarer og mundtlige og skriftlige § 20-spørgsmål forsøgt at få afklaret nogle ting.
Og jeg må sige, at det endnu ikke rigtig er lykkedes for os at finde de gode argumenter for, at det her lovforslag skulle være en god idé.
Skatteministeren erklærer, at det er en principiel sag, ja, at det ligefrem er et overgreb på borgernes rettigheder, når SKAT har mulighed for at overskride grænsen til haven og kontrollere professionelt byggeri.
Men sagen er jo – og det ved skatteministeren formentlig også godt – at SKAT ikke må kigge ind ad vinduerne, og jeg citerer fra lovforslaget: »Ved kontrol på privat grund er det ikke den private borger, der får udført arbejde, der er genstand for SKATs kontrol, men den virksomhed, der udbyder arbejdet, og som har lovregulerede forpligtelser til at lade sig registrere samt opkræve, angive og afregne skatter og afgifter.«
Det er også tankevækkende, at der indtil nu kun har været én klage over kontrollerne.
Det er vel ikke ligefrem et udtryk for, at SKAT fuldstændig ukontrolleret render rundt i folks haver.
Da jeg i sidste uge under Folketingets spørgetid havde mulighed for at spørge skatteministeren om, hvordan SKAT skal kunne foretage kontrollerne, når de ikke må gå igennem havelågen, men angiveligt skal stå ude på vejen og råbe ind til de arbejdere, der går rundt inde på stilladserne, svarede skatteministeren, at det vel ikke var overraskende, at den nuværende regering har en anden holdning til kontrollen af social dumping end den tidligere regering.
Og deri har skatteministeren jo ret.
Det er ikke specielt overraskende, men ikke desto mindre meget skuffende.
Her vil jeg igen citere fra skatteministerens eget oplæg: Det kan give anledning til mere sort arbejde.
Det er vidst det, man kalder for en beskeden vurdering af de negative konsekvenser.
Det er også derfor, at man sender sådan et lovforslag i høring, og det er måske lidt tankevækkende med de høringssvar, der er kommet, både fra Dansk Byggeri og Håndværksrådet, som plejer at være nogle af dem, en borgerlig regering lytter til.
Det hedder bl.a. i høringssvaret fra Håndværksrådet, at de finder det opsigtsvækkende – opsigtsvækkende – at regeringen med lovforslaget accepterer, at der kan komme mere sort arbejde, og at det er et tilbageskridt, hvis loven vedtages.
Fra Dansk Byggeri hedder det, at man til trods for en vis betænkelighed ved de beføjelser, der blev indført i 2012, erkender, at sort og illegalt arbejde var og er et problem, som ikke bare undergraver den danske model, men også den lovlydige del af af byggebranchen, og at den samlede pakke, der blev indført i 2012, har haft en gavnlig effekt på det sorte og illegale arbejde på villavejene.
Det skal ikke forstås på den måde, at den pakke har øget det, men tværtimod forstået på den måde, at den har været med til at forhindre noget af de arbejde, der foregår.
Hovedargumentet for skatteministeren er, at det her vil styrke borgernes retssikkerhed.
Men når man læser ned igennem lovforslaget, får man et indtryk af, at de eneste, hvis retssikkerhed vil blive styrket, er de virksomheder, som snyder, og dem, der rammes, er de virksomheder, som har styr på sagerne.
Som en af de sidste ting vil jeg sige, at et af argumenterne også fra andre partier her i salen har været, at så må SKAT jo bede om en dommerkendelse.
Og der har vi også forsøgt at bede skatteministeren om at svare på, hvordan det skulle kunne lade sig gøre, og heller ikke i den sammenhæng har det været muligt at få et klart indtryk af det.
Tværtimod siger skatteministeren, at det må man henvende sig til politiet om.
Endelig vil jeg sige, at der i det oprindelige lovforslag var to andre elementer, som skatteministeren ønskede at afskaffe, nemlig skiltning ved entrepriser på over 50.000 kr., og at SKAT skal have mulighed for at spørge til arbejdernes cpr-nummer.
Det har man nu pillet ud, fordi Dansk Folkeparti er imod det.
Så er det jo tankevækkende, at man i det nye lovforslag ligefrem henviser til, at den selvsamme skiltning, som man ønskede at afskaffe, er et af argumenterne for, at SKAT godt kan gennemføre deres kontroller.