runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Først vil jeg egentlig gerne sige tak for den klare melding, som ordføreren kom med i sit svar til fru Gitte Lillelund Bech, vedrørende, at det er Danmark og dermed den danske regering, der ligesom må finde ud af, hvad det er for en konstruktion, der skal ligge bag eventuelle danske investeringer i Grønland, men at det selvfølgelig skal ske på en ligeværdig måde i forhold til de øvrige aktører, der melder sig.
Der er jo ikke nogen, der har talt om nogen monopollignende tilstande eller andet.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi fra Venstres side fra starten har haft et klart ønske om, at man også afsøgte det og gerne positivt fremmede mulighederne for, at der også kunne komme grønlandske og danske investeringer i råstofindustrien.
Jeg vil egentlig gerne tilbage til den del, som fru Gitte Lillelund Bech også talte om, nemlig den øgede sejlads på sejlruter ikke bare Grønlands farvand, men arktisk farvand i det hele taget.
Det rejser jo også nogle spørgsmål ikke bare om krydstogter, som der er en særskilt problematik omkring, men også i forhold til udskibning af råstoffer, hvor der jo i storskalaloven er lagt op til en række forsikringsprincipper.
Er ordføreren af den opfattelse, at det er tilstrækkeligt, hvis der skulle indtræffe en ulykke?
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Det er nu engang den model, der gælder i Grønland.
I forhold til risici og oliespild osv. må vi jo konstatere, at der er rigtig meget fokus på det og heldigvis for det.
Vi forventer, der kommer en bindende aftale i Arktisk Råd om et oliespildsberedskab, hvor man går ind og samarbejder helt konkret imellem de arktiske stater.
Det er jo sådan nogle ting, vi skal ind at arbejde på, så vi netop får sat de mekanismer op, som er helt nødvendige for at kunne gå praktisk ind og rydde op, hvis der sker et oliespild fra et skib eller fra en efterforskningsboring eller senere måske fra en udvindingsboring.
De risici har vi jo sådan set levet med i mange år i forvejen.
Der er da masser af skibe, der sejler rundt i grønlandske farvande, og der er også isbrydere, som har sejlet igennem Nordøst- og Nordvestpassagen som forsøg i en lang årrække.
Så vi har jo levet med det i forvejen, og derfor synes vi, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at man får kæmpet de her sager igennem i de internationale fora, sådan at vi for det første får nogle fælles standarder, og for det andet sikrer os, at der er et konkret og praktisk samarbejde mellem de arktiske stater og mange af de her sager, som altså ikke kan blive løftet af nogen af staterne alene, heller ikke af Grønland, selvfølgelig.
De andre er jo også interesseret i, at der er et praktisk samarbejde.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg vil stille et spørgsmål, der lidt ligner det, jeg stillede hr. Sjúrður Skaale.
Nu ser det ud til, at vi bliver enige om, at vi skal have en årlig forespørgselsdebat.
For at det hele ikke skal drukne i råstoffer og ting og sager, vil jeg høre ordføreren, hvordan ordføreren kunne forestille sig at vi prøvede at bruge den forespørgselsdebat.
Jeg ved godt, det er nyt, men lad os da få nogle ideer på bordet.
Og hvad mener ordføreren i øvrigt vi, og her mener jeg det danske Folketing, kunne gøre bedre for at leve op til de smukke ord, vi nu skriver i dagens forslag til vedtagelse?
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Jeg vil sige det sådan, at jeg synes, at man her i Danmark selv skal bestemme, hvordan involveringen skal være investeringsmæssigt i råstofferne i Grønland.
Det er noget, Danmark skal tage stilling til.
Vi har sagt: Hvis I vil involvere jer, kan I involvere jer på linje med alle de andre og på de samme vilkår, som alle de andre.
Men hvordan man præcis vil organisere det fra dansk side, må Danmark om.
Så vil jeg så også lige tilføje, at f.eks. DONG er jo aktive i Grønland i forvejen, så det er jo ikke noget, der ikke sker i forvejen. Så til den debat, som jeg her i dag støtter at vi får fremover: Jeg sagde også til medierne i går, da medierne spurgte, hvad min holdning til det her er, at den debat selvfølgelig skal foregå på basis af selvstyreaftalen med respekt for den kompetencefordeling, som vi har i kraft af selvstyreloven.
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Egentlig havde ikke tænkt mig at spørge hr. Lars Barfoed om noget, men når nu hr. Lars Barfoed bruger så meget krudt på at sige, at det her går langsomt, kan jeg ikke lade være med at spørge hr. Lars Barfoed, om ikke det er rigtigt, at der lå en rapport fra Europa-Kommissionen for flere år siden, som talte om behovet for på europæisk plan at involvere sig kommercielt i at udvinde de her sjældne jordarter også i en grønlandsk sammenhæng.
Er det noget, den daværende regering var fuldstændig uvidende om?
Foretog den daværende regering sig noget som helst?
Mig bekendt var hr. Lars Barfoed jo da også med til et meget berømt arktisk møde, som gjorde, at hr. Lars Barfoed vel godt kunne have sat sig lidt mere ind i de muligheder, der var her, i tide.
Lars Barfoed (KF), 2013-02-21:
Nu tror jeg, at tingene bliver blandet lidt sammen.
Det gjorde hr. Flemming Møller Mortensen også før.
Altså, den tidligere regering har i den grad gjort en indsats for at styrke det samarbejde, der skal være i det arktiske område, bl.a. for at berede grundlaget for, at der også kan være en erhvervsøkonomisk aktivitet, efterhånden som også de fysiske muligheder tillader det.
Så vi har bestemt gjort en markant indsats, som sætter sig spor den dag i dag i de ting, vi også drøfter her i salen i forhold til at kunne udnytte de ressourcer, der er i det arktiske område, på en bæredygtig måde.
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Nu vil jeg så overraske hr. Lars Barfoed ved at sige: Ja, det er rigtigt.
Der er lavet selvstyrelov under den tidligere regering.
Men hvorfor er det så nødvendigt at stå og hakke på nogle her?
Man kunne i stedet for have sagt: Vi bygger videre; det foregår faktisk i ro og orden.
Lars Barfoed (KF), 2013-02-21:
Jeg brugte sådan set mit krudt på at fortælle, hvad Det Konservative Folkeparti har af holdninger til den her sag.
Men jeg sagde, at regeringen ikke før nu overhovedet har vist nogen offensiv i forhold til at sikre, at danske og grønlandske interesser kommer i spil i den her sag.
Det hører vi så i dag at man nu vil sætte et arbejde i gang om.
Så jeg håber da meget, at der nu sker noget, men det skal jo ske i tæt tilknytning til den storskalalov, som er vedtaget, og hvorefter man fra regeringens side så vil fremsætte forslag til følgelovgivning.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Tak til ordføreren og specielt tak for den, synes jeg, gode og konstruktive tilgang til det.
Jeg er også meget enig i ordførerens udsagn om, at det er det politiske, der er det vigtigste.
Tak til ordføreren for også at være rimelig konkret, og så vil jeg da bare kvittere herfra med en positiv holdning til et eventuelt færøsk ønske om at udarbejde sin egen grundlov og en stor vilje fra Enhedslistens side til også at få det til at passe med juraen.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at fokus i dag nok mest har været på Grønland frem for på Færøerne som den tredje part af rigsfællesskabet.
Det forhold kan vi jo få rig lejlighed til at ændre på, når vi nu på baggrund af forespørgselsdebatten og forslaget til vedtagelse fremover får en årlig debat om rigsfællesskabets rammer.
Så det håber jeg sådan set at vi kan råde bod på.
Det drejer sig om den øgede risiko, der er kommet i forhold til søredning og havmiljøet generelt – de konventioner, der er på det område, og det arbejde, der gøres der – set i lyset af den stigende trafik af krydstogtskibe og fragtskibe i takt med isens afsmeltning og mulighederne for nye handelsruter.
Føler ordføreren, at der er et stort nok fokus på de risici, som det indebærer, at der bliver en øget trafik også i farvandene omkring Færøerne og Grønland, men i det her tilfælde mest Færøerne?
Det lyder spændende, og det er jo også noget af det, der har været diskuteret i forbindelse med hele debatten om den økonomiske udvikling i Grønland.
Vi ved, at havmiljøet i Arktis er meget sårbart, og det er nødvendigt, at vi inden for rigsfællesskabet har en dialog og en diskussion om, hvad vi skal gøre set i lyset af den stigende trafik.
Jeg håber på, at vi får mulighed for at diskutere det mere.
Vi har diskuteret det i Forsvarsudvalget og i Erhvervsudvalget.
Det er en relevant diskussion at tage, også på grund af spørgsmålet om, hvem der skal betale for det her.
Skal det f.eks. være forsikringsbaseret, som der er lagt op til i nogle af de svar, der er kommet?
Kan man stole på det?
Eller kan det her få økonomiske konsekvenser for Færøerne, Danmark og Grønland og rigsfællesskabet samlet set?
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Tak for det, og tak for ordførertalen til fru Sara Olsvig.
Jeg vil gerne spørge, om det er ordførerens opfattelse, at et tankesæt om at lave et dansk-skandinavisk konsortium eventuelt med en lille procentdel danske statspenge for ligesom at blåstemple det og gå foran er noget, der set med fru Sara Olsvigs øjne kunne have interesse i Grønland.
Det skulle være for at være aktiv i en erhvervsudvikling på mineområdet, men måske også på andre områder, med henblik på at få gang i nogle investeringer og få skabt nogle job i Grønland.
Hvad er fru Sara Olsvigs opfattelse af den tankegang?
Så er jeg meget enig i vurderingen af teksten til forslaget til vedtagelse og i den ånd, der ligger bag.
Jeg mener så også, at den må omfatte, at vi i den årlige forespørgselsdebat og i det hele taget kan spørge ind til sager, der er relevante for rigsfællesskabet, herunder også projekter.
Er fru Sara Olsvig ikke enig med mig i den udlægning?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Jeg er fuldstændig enig i, at der ligger et praktisk samarbejde, og der ligger også et behov for en stor koordinering af det.
Noget af det, der jo så også ligger et behov for koordinering af, og det har jeg også noteret mig at ordføreren sådan set har stillet spørgsmål omkring, er jo søopmålingen og kortlægningen af, hvordan man så praktisk skal tage sig af det, hvis der sker en katastrofe, set i lyset af at det jo ikke er alle steder, der er så stor afdækning, som man kunne ønske sig.
Der vil jeg blot høre, hvad status er på det arbejde, og om ordføreren er tilfreds med den dialog, der er inden for rigsfællesskabet, i forhold til at få afdækket de her ting, herunder netop at spørge nogle af de andre arktiske stater, om de måske skulle ligge inde med viden, som vi kunne drage nytte af, og som Grønland kunne drage nytte af.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Nu glemte jeg lige at svare på det første, som vistnok ellers bare var en kommentar.
Men vi har altså også en principbeslutning i vores 2025-plan, hvor vi siger, at investeringer i milliardklassen skal ikke komme fra Grønlands landskasse.
Det kan vi simpelt hen ikke løfte.
Vi har taget stilling i forhold til vores egen landskasse, og investeringer i milliardklassen kommer ikke fra landskassen – i hvert fald ikke sådan, som vi forestiller os det fra Inuit Ataqatigiits side.
I forhold til søopmåling er det rigtigt, at jeg har presset rigtig meget på, for at vi skulle få belyst, hvad det er for nogle udfordringer, der er.
Og jeg er da glad for at høre, at der sidste år altså blev opmålt 2.000 km linje mere, end man havde regnet med.
Så det er jo et godt skridt i den retning.
Men vi er nødt til at få afsøgt, om der er nogle andre tekniske muligheder for at opmåle mere effektivt, for det går utrolig langsomt.
Man skal sejle frem og tilbage i linjer og frem og tilbage i den samme fjord for at få opmålt den fjord.
Men det, som vi også har som udfordring, er, at f.eks. fragtskibe osv. og også krydstogtskibe på nuværende tidspunkt slet ikke må sejle der, hvor der ikke er opmålt.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
Først og fremmest: Hvis man er utilfreds med ordet arbejdslejre, kan jeg godt forstå det.
Jeg mener også, at man kan finde på nogle andre ord, camps eller andre – hvad hedder det? – mere tilfredsstillende ord.
Med hensyn til hvem der har ansvaret for sundhed og retshåndhævelse, vil jeg sige, at vi ved, at Danmark stadig væk har ansvaret for retsvæsenets område og for politiets område.
Derfor har jeg stillet nogle spørgsmål til justitsministeren om, om regeringen er klar til at tage ansvar for retsvæsenets område.
Hvis de danske politikere er bekymrede for det, synes jeg også, at man kan kalde ministeren i samråd om det for at få nogle klare svar fra justitsministeren.
Med hensyn til sundhed er det nogle store selskaber.
Nogle af selskaberne har selv sundhedsordninger.
Men vi skal også være klar til at samarbejde med dem fra vores myndigheders side.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Det er vel også et spørgsmål om, hvem der har et myndighedsansvar, ikke?
Og det er vel også et spørgsmål om, hvem der uddelegerer et eventuelt myndighedsansvar.
Vi har ikke fået klare svar på spørgsmålet om retshåndhævelse.
Under alle omstændigheder er der også nogle ting omkring finansiering af sådan nogle faciliteter her.
I det omfang ressourcerne i det hele taget er tilgængelige i Grønland, har det jo en eller anden omkostning og skal tages et andet sted fra.
Og der går jeg ud fra, at fru Doris Jakobsen har den opfattelse, at det er helt legitimt, at vi spørger ind til det, og at vi bliver ved med at spørge, indtil vi får nogle svar, så vi også kan forsvare det over for danske skatteydere.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
Derfor har vi også brug for flere samråd og konferencer, så vi kan få en fælles forståelse for hinanden.
Med hensyn til finansieringen er der sat et stort spørgsmålstegn ved, hvor mange omkostninger det her kommer til at give regeringen.
Det kan jeg ikke svare på herfra, men det er noget, som vi skal være forberedt på.
Søren Espersen (DF), 2013-02-21:
Jeg glæder mig til at komme med til det temamøde.
Det har været svært at finde en dato, det ved hr. Edmund Joensen også godt.
Jeg er enig i det, der er blevet sagt.
Jeg har et spørgsmål til hr. Edmund Joensen: Ligesom der er en kompetencefordeling mellem Grønland og Danmark, er der også en kompetencefordeling mellem Danmark og Færøerne.
På et tidspunkt meddelte statsministeren, at nu vil hun ikke længere svare på spørgsmål, som ikke havde det, der kaldes retlig interesse.
Hvad mener hr. Edmund Joensen om det?
Bør det ikke være sådan, at man kan spørge statsministeren om alt inden for hendes ressortområde, som er rigsfællesskabet, hvis vi f.eks. har en interesse i at finde ud af en eller anden ting, der foregår på Færøerne?
Er det ikke en forkert måde at have en åben og fri og fordomsfri debat på, hvilket i øvrigt står i det forslag til vedtagelse, der ligger, nemlig at »rigsfællesskabets muligheder og udfordringer kan debatteres samlet og fordomsfrit«?
Edmund Joensen (SP), 2013-02-21:
Jeg er helt enig i, at vi bør diskutere det helt åbent og fordomsfrit.
Og når det gælder juridiske spørgsmål, skulle der absolut ikke være nogen problemer i det, for juraen kan selvfølgelig fortolkes, men det er den samme jura, man skal fortolke.
Så det burde jo ikke være noget problem.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Tak for indlægget, som jeg synes sådan set tegner nogle gode konturer af de muligheder og perspektiver, der ligger for vækst inden for rigsfællesskabets rammer.
Jeg har også noteret mig, at ordføreren i den grønlandske presse har været fremme med et synspunkt om færøske investeringer i Grønland.
Set i lyset af det, og fordi det jo egentlig handler om fælles investeringer inden for rigsfællesskabets rammer, vil jeg egentlig blot spørge ordføreren, om ordføreren ser noget perspektiv i sådan et offentlig-privat partnerskab – som jo i princippet også ville kunne involvere færøske investeringer, såfremt sådan nogle måtte være der, og såfremt der måtte være en interesse for det – med henblik på at rigsfællesskabet også engagerede sig aktivt som de tre nationer, der ligger inden for rigsfællesskabet, i den råstofudvindingsmulighed, der netop nu tegner sig i det grønlandske samfund.
Edmund Joensen (SP), 2013-02-21:
Jeg er glad for det spørgsmål, for jeg har netop opfordret færøske virksomheder til at deltage i udvindingen af råstoffer i Grønland, og de er godt i gang med at forberede sig på det.
Det skulle undre mig, om der ikke var stor interesse for, at vi i rigsfællesskabet i et regi, i en selskabsform, som passede, kunne bidrage både til udvinding af råstoffer i Grønland og til det grønlandske samfund.
Det tror jeg bestemt at der er stor interesse for.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, hvorfor statsministeren i spørgsmålet om OPP-samarbejde og om investeringer i Grønland fra dansk side, eventuelt i et konsortium med statslig deltagelse, konsekvent bliver ved med at have en negativ attitude over for den problemstilling?
Hvorfor bliver statsministeren ved med at fremhæve, at grønlænderne har sagt, at der ikke må være tale om en fortrinsstilling, og at det skal være på frie markedsvilkår?
Der er jo ikke nogen, der har bedt om en fortrinsstilling, og der er ikke nogen, der har sagt, at det ikke skulle være på frie markedsvilkår.
Der er derimod nogle, der erkender, at der er et behov for investeringer i Grønland, og der er nogle, der erkender, at der er behov for økonomisk vækst, for at Grønland kan klare de økonomiske udfordringer, Grønland står over for.
Der siger vi, at hvis vi kan hjælpe, ved at vi laver et OPP-samarbejde, og ved at staten i en eller anden mindre grad også involverer sig økonomisk for at blåstemple et projekt, og det kunne være med til at samle industriforetagender, institutionelle investorer, var det så ikke en vej, vi skulle prøve at betræde for at få gang i noget jobskabelse og værditilvækst i Grønland?
Man får næsten indtryk af, at statsministeren fremturer, fordi det ikke er hende selv, der er kommet med forslaget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-21:
Det er nok, fordi jeg ikke er helt overbevist om, at det er en god idé at sætte skatteborgernes penge på spil på et område, som vi ikke er helt sikre på kan give et afkast.
Når vi så samtidig lytter til landsstyret, som klart og tydeligt giver udtryk for, at det her skal foregå på kommercielle vilkår, og at danske investeringer ikke skal have fortrinsret, synes jeg egentlig, at vores opgave er – og der tror jeg vi alle sammen er meget enige – at sikre, at vi nu får danske investeringer og også gerne pensionspenge til Grønland, der kan investeres i Grønland på helt markedsmæssige vilkår.
Det, der er det virkelige spørgsmål, er, om danske skatteborgere skal gå ind og afløfte noget af risikoen for de her midler, og der er mit instinkt nok, at som økonomien er nu – presset, som den er – skal danske skatteborgere ikke gå ind og afløfte noget af den risiko.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Jeg har hørt flere ordførere her være positive over for tanken om et OPP-samarbejde og statslig involvering.
Vi hørte også erhvervsministeren i dag på samrådet i Erhvervsvalget være åben over for OPP.
Og OPP kan jo have mange former.
Det behøver ikke nødvendigvis at være i form af store statslige indskud.
Alene det, at man engagerer sig i et konsortium, kan jo være med til at få andre til at turde være med og se en fordel ved, at man har en access ind i det politiske system og ind i myndighedssystemet.
Er statsministeren ikke enig med mig i, at man rent faktisk godt kan det, hvis man vil, og er statsministeren ikke enig i, at der måske kunne være rigtig god brug for, at vi tog et sådant skridt og satsede for at vise grønlænderne, at vi også mener noget med det, og at vi erkender, at der i den grad er brug for økonomisk udvikling i Grønland?
Og samtidig kunne det så være udtryk for, at vi kunne lave nogle strategiske investeringer, som også kunne være rigsfællesskabet til gavn på lang sigt.
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Ordføreren kommer jo ind på arbejdslejre, som hun kalder dem, og siger, at det er noget, der er nødvendigt, og som man må acceptere.
Men det er unægteligt et ord, som klinger lidt fælt i ørerne hos de fleste af os.
Jeg vil gerne høre fru Doris Jakobsen beskrive forholdene lidt i de her arbejdslejre.
Der skal jo angiveligt være flere tusinde mennesker.
Hvem har ansvaret for sundhedstilstanden, for sundhedsvæsenet i de her lejre?
Hvem har ansvaret for retsordenen, for politimyndigheden, for ro og orden i det hele taget?
Og hvem refererer de pågældende til?
Er der i det hele taget også nogle ressourcer forbundet med det her?
Er det noget, fru Doris Jakobsen har gjort sig nogle overvejelser om?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-21:
Jeg må indrømme, at jeg har det lidt sådan, at hvis der er et økonomisk afkast af en investering, tror vi så ikke, at dem, der har mulighederne for at investere, f.eks. de store danske pensionskasser, involverer sig i den investering?
Jeg vil hellere end gerne have, at danske midler investeres i Grønland, men jeg er bekymret, hvis skatteborgerne skal gå ind og afdække en risiko.
Der synes jeg at tingene skal foregå på markedsmæssige vilkår.
Men jeg lytter også meget gerne til, hvad grønlænderne selv siger.
Det er derfor, jeg har spurgt ved så mange lejligheder, hvad grønlændernes opfattelse af det her er.
Hvis formanden vil tillade det, kan jeg ikke lade være med også at henvise til, at vi jo faktisk har haft et fælles dansk-grønlandsk selskab, NUNAOIL A/S.
Staten og det tidligere hjemmestyre havde faktisk etableret et fællesejet selskab – og det var NUNANOIL A/S – og deres opgave var sådan set at varetage den fælles dansk-grønlandske offentlige deltagelse i kulbrinte- og mineralaktiviteter i Grønland.
I forbindelse med selvstyreloven blev det aftalt i den daværende VK-regering, at staten mod vederlag skulle afhænde sine aktier i NUNAOIL A/S.
Det var en god idé dengang at afhænde det her og overdrage aktierne.
Men hvorfor gjorde man det dengang, hvis det i virkeligheden er et sådant selskab, man gerne vil opfinde?
Det her var i 2009, og det undrer mig bare, at det dengang var en god idé at afhænde aktierne og ikke være en del af sådan et selskab, men nu er det pludselig blevet en fantastisk god idé.
Jeg undrer mig over det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Jeg vil godt spørge lidt ind til netop mineprojekterne og udviklingen af mineprojekterne.
Jeg har jo noteret mig, at fru Doris Jakobsen i Grønlandsudvalget har stillet en række spørgsmål om de kommende arbejdslejre, som jeg formoder at fru Doris Jakobsen og Siumut forventer at der vil blive oprettet i forbindelse med storskalaprojektet – i hvert fald det planlagte storskalaprojekt, som er på bedding.
Hvad er det præcis, Siumut lægger i ordet arbejdslejr, og præcis hvordan ser Siumut og fru Doris Jakobsens på storskalaloven?
For mig er ordet arbejdslejr meget, meget negativt ladet, og det lyder ikke, som om man fra Siumuts side har en interesse i at gå ind og understøtte det, som i hvert fald et flertal i Landstinget har besluttet, nemlig at man skal give mulighed for at lave storskalaprojekter.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-02-21:
Vi kan ikke undgå at oprette arbejdslejre, eller hvad man nu kalder det på dansk, når vi skal have de der store projekter.
Vi har allerede erfaringer med de forskellige arbejdslejre på kysten i Sydgrønland, i Nuuk og andre steder, og de arbejdslejre er måske nogle af de bedste i verden med hensyn til arbejdernes vilkår.
Jeg har selv besøgt nogle af de arbejdslejre, og der har man fjernsyn og særskilte bade- og soveværelser.
Man regner også med, at der, når der bliver opført et aluminiumssmelteværk i Grønland, skal oprettes en arbejdslejr uden for byen, og vi vægter fra vores partis side, at der skal være gode vilkår i disse arbejdslejre.