runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Jeg tror, at hvis hr. Karsten Hønge spurgte de virksomheder, ville de ikke sige, at det er sindssygt let at få en udenlandsk medarbejder til Danmark.
Der er alle mulige problemstillinger i forhold til at få den pågældende installeret i Danmark med familie, med skole, med hele lokalsamfundet.
Det er ikke at springe over, hvor gærdet er lavest, at ansætte en udenlandsk medarbejder.
Jeg synes i høj grad, at vi herinde i Folketinget skal sikre, at der åbnes op for de muligheder, således at virksomhederne kan få den arbejdskraft, de har behov for.
Det er klart, at vi også samtidig skal sørge for, at vi uddanner vores medarbejdere i Danmark så godt som overhovedet muligt.
Det er ikke nogen modsætning.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Nu står der jo ikke i loven, at man skal have en overenskomst, for at man kan benytte den her beløbsordning, så jeg spørger lige igen: Negligerer fru Josephine Fock de erfaringer og den viden, som fagbevægelsen har, når de påpeger, at her er et problem?
Og mit spørgsmål nr. 2 er: Kunne fru Josephine Fock så sige, hvad det er for viden og data og erfaringer, fru Josephine Fock selv har, når hun siger, at der ikke er et problem?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Nej, det er korrekt.
De søger efter arbejdskraft, de ikke kan få.
Nu har jeg bl.a. lige været til et møde i Aarhus, hvor der er en del virksomheder, der efterspørger arbejdskraft, som de ikke har mulighed for at få, og derfor vil de gerne gøre det mere attraktivt at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Så det skulle forstås i den kontekst.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-12:
Jeg hørte fru Josephine Fock sige, at hendes erfaringer med virksomhederne er, at rigtig mange af dem søger efter højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Var det rigtigt?
Eller er det ikke bare uddannet arbejdskraft, de søger?
Er det specifikt udenlandsk uddannet arbejdskraft, de søger?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Nu er vi sådan set i fuld gang med at diskutere det næste forslag niende
– sådan oplever jeg det i virkeligheden.
For de undersøgelser, der er lavet af greencardordningen, viser faktisk, at rigtig mange af dem, der kommer, og som er højt kvalificerede, ender med lavtlønsjob, kan man sige.
Men det gør jo bare stadig væk ikke, at det er social dumping.
Social dumping handler om, at du går ind og lader dig ansætte til en løn, der underbyder det niveau, der skal være, enten det så er en overenskomst, eller det er den normale løn på arbejdsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-12:
Det tænkte jeg jo nok.
Jeg håber da ikke, det er sådan, at virksomhederne præcis søger efter udenlandsk arbejdskraft – eller er det ikke sådan alligevel?
For er det ikke et udtryk for, at en række virksomheder har det med at springe over, hvor gærdet er lavest?
I stedet for at kaste sig ind i en indsats med fra på mandag at lave uddannelsesplaner i deres egne virksomheder – altså at de sammen med offentlige uddannelsesinstitutioner faktisk uddanner arbejdskraften, så de har den selv – springer de over, hvor gærdet er lavet.
Og derfor kan de netop finde på at sige den sætning, som jeg tror bare lige var en smutter for ordføreren, nemlig at det, man i virkeligheden søger, er højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Det, de søger, er uddannet arbejdskraft.
Men man er ligesom ordføreren kommet til at sige, at man bare springer over, hvor gærdet er lavest, nemlig at man faktisk søger uddannet udenlandsk arbejdskraft, hvilket der jo ikke nødvendigvis er nogen grund til.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Jeg ved ikke, hvad det er for en del af kroppen, ordføreren lytter med, når vi holder ordførertaler her, men jeg mener altså ikke, at jeg har givet anledning til at skabe et indtryk af, at Enhedslisten hader virksomheder og hader beskæftigelse.
Enhedslisten stiller rigtig mange forslag her i Folketinget og i den politiske debat, der kan fremme beskæftigelsen i det her land, også beskæftigelsen i private virksomheder.
Naser Khader (KF), 2016-05-12:
Så er jeg ikke længere bekymret.
Det er dejligt at høre, at danske virksomheder producerer noget, for det virker nogle gange, som om Enhedslisten gerne vil være fri for virksomhederne.
Så det er betryggende at høre, at de også gør noget godt for samfundet.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Ordføreren siger, at de østeuropæiske arbejdere kommer her til Danmark, fordi der er mangel på arbejdskraft.
Nej, de kommer hertil, fordi EU-reglerne gør, at de kan komme hertil, og fordi mange danske virksomheder hellere vil ansætte østeuropæere, end de vil ansætte arbejdsløse, der bor her i forvejen.
Det er dokumenteret i tørre tal med udviklingen, i forhold til hvor mange herboende personer der blev fyret, da krisen slog ned i 2008, og hvor meget udenlandsk arbejdskraft der blev ansat i stedet for.
Det kan dokumenteres med tørre tal, og jeg tror, ordføreren udmærket godt kender de tal.
Så kan vi ikke slippe for den der påstand om, at østeuropæerne kommer hertil, fordi der er mangel på arbejdskraft?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jamen som jeg ser det, er vi oppe på, at der – det kunne vi også høre i dag i nyhederne – nu er over 100.000 østeuropæere i Danmark.
De kommer jo til Danmark, fordi der ganske enkelt er mangel på arbejdskraft – arbejdskraft til jobs, som danskere ikke kan tage, eller som flygtninge ikke kan tage.
For min skyld er det da fint, hvis det er en amerikaner eller en canadier, der kommer og tager det arbejde.
Jeg ønsker bare ikke, at det er folk, der kommer hertil fra lande, hvis kultur, hvis sprog, hvis menneskesyn ligger så langt fra vores.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jamen her er der jo netop ikke tale om jobs til folk med et flot og fint diplom.
Tag USA som eksempel.
Der er store grupper af afrikanere, sydamerikanere og andre, som er blevet amerikanske statsborgere, og som arbejder i f.eks. servicebranchen, som formentlig vil synes, det kunne være ganske attraktivt at komme til Danmark.
Det hænger jo meget dårligt sammen med den strategi, som regeringen har, om at få flere danskere i arbejde og få flere flygtninge i arbejde.
For er det ikke netop de jobs, som østeuropæere har i dag, og som hr. Marcus Knuth refererede til, som skal gå til danskere og flygtninge og ikke til f.eks. en mand fra Eritrea, der er blevet amerikansk statsborger og så ad den vej kan komme til Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jeg vil nødig sætte præcise jobpositioner på, men jeg kan sige, at det vel er mange af de samme jobs, som EU-borgere kommer hertil og tager til lønninger, som danskere eventuelt også kunne arbejde for.
For de lande er der et særligt beløb; for lande, der ligger endnu længere væk fra Danmark rent kulturelt, rent handelsmæssigt, skal det være et højere beløb, netop fordi vi af og til ser, at folk kommer hertil fra fjerne lande med et flot og fint diplom.
Men så tager de et job til en meget lav løn, der ikke matcher de eksamensbeviser, de kom hertil med.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Tak for det.
Kunne hr. Marcus Knuth måske redegøre for, hvad det er for en type jobs, som han mener at mennesker fra Brunei, USA, Chile og Sydkorea skulle kunne komme til Danmark og tage, og hvor de kan arbejde for omkring 215.000 kr. om året, hvilket jo er indeholdt i det forslag, som Venstre tidligere har fremsat?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jeg vil sige, at vi egentlig er forholdsvis enige.
Vi ønsker også at lægge en dæmper på det i den forstand, at vi ønsker at reformere greencardordningen – jeg beklager, jeg ved, vi behandler det bagefter – og i det hele taget reformere det her område, således at det er de rigtige, altså dem, som det er hensigten skal komme, der kommer hertil.
Men bare at afskaffe det og samtidig hæve beløbet i beløbsordningen synes jeg ganske enkelt trækker os i den forkerte retning.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Jo, men jeg synes, det er unuanceret, når Venstre og andre forsøger at skitsere det sådan, at det nu bliver meget, meget vanskeligt for virksomheder at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Det passer jo ikke.
Der vil stadig væk være vide rammer for virksomhederne til at hente arbejdskraft til Danmark.
Hvis man kigger på de tal, som vi jo kender, fra 2010 til 2015, vil man se, at der er meddelt opholdstilladelse til ca. 65.000 udlændinge efter de ordninger, greencardordningen, beløbsordningen osv., som vi behandler her i dag.
Det er jo rigtig mange mennesker.
Hvad er egentlig problemet i, at vi lige lægger en lille dæmper på det?
Hvad er egentlig problemet i, at når man ved, at der er nogle ordninger, som alt andet lige medfører et vist pres på danske lønninger, at vi så siger, at det ønsker vi at modgå?
Hvad er egentlig problemet med det, når virksomhederne samtidig og stadig væk har gode muligheder for at hente arbejdskraft?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Nu har vi altså fri bevægelighed inden for EU, og det synes jeg er en rigtig, rigtig god ting.
Det er noget, der styrker lande rundtomkring i EU, når man står og mangler en type arbejdskraft, som man måske ikke kan finde lokalt.
Jeg kender rigtig mange virksomheder, og jeg kender også rigtig mange landbrug, bl.a. på Lolland, som jeg selv kommer fra, hvor man står og ikke kan finde en kvalificeret dansker til et bestemt job.
Så kommer der en medarbejder op fra Polen, arbejder hen over sommeren og tager tilbage igen.
Dermed får man løst en opgave, som landmanden ikke kunne få løst, hvis det var sådan, man ikke kunne hive arbejdskraft ind udefra.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Nu bruger ordføreren nogle eksempler, hvor det jo er dokumenteret, at hver eneste gang der kommer en arbejdsgiver fra landbruget og klager over, at han ikke kan få dansk arbejdskraft, så viser det sig, når man kradser lidt i lakken, at vedkommende ikke engang har henvendt sig til den lokale fagforening og ofte heller ikke til jobcenteret for at søge efter arbejdsløse, som bor her i forvejen, eller har søgt at få besat jobbet med herboende arbejdskraft.
Det var derfor, Enhedslisten fremsatte et rigtig godt forslag, som desværre blev afvist af Venstre, nemlig at sådan nogle virksomheder skulle have en pligt til at slå jobbet op.
Så det holder jo ikke, når man går ned i de enkelte eksempler.
Ja, for søren.
Jeg var ikke klar over, at det var det, vi diskuterede.
For så havde jeg selvfølgelig taget langt flere eksempler med end tre.
Det er jo en uendelig række gode produkter, der kommer ud af danske virksomheder, produceret af højtuddannet arbejdskraft af alle mulige nationaliteter.
Så jeg tror ikke, mine få sekunder rækker til at opliste alt det gode, der kommer ud af danske virksomheder.
Naser Khader (KF), 2016-05-12:
Ordføreren holdt en tale, som jeg synes var enormt negativ over for de danske virksomheder.
Kunne ordføreren fortælle mig bare tre gode ting, som danske virksomheder gør?
Er der noget, de gør godt?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Jeg har ikke sagt, at det ikke har nogen betydning.
Den her ordning er jo en, der skal gøre det særlig let, og som også betyder, at udlændinge har nogle muligheder for at fortsætte i beskæftigelse her i Danmark, som de ellers ikke ville have.
Så dermed er det jo en eller anden form for begrænsning af de gældende regler, og så synes jeg, det er rimeligt, at man regulerer det beløb, som er i den her ordning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Jeg synes bare, vi bliver sat i en lidt mærkelig situation.
For på den ene side er det åbenbart væsentligt for Enhedslisten at få ændret den her regel, og på den anden side er det ordførerens påstand, at den her regel ikke har nogen som helst betydning.
Kan begge dele virkelig være rigtigt?
Hvis ordførerens opfattelse af, at det ikke har nogen betydning, er rigtig, så kunne man altså både sætte beløbet op til 600.000 kr. og ned til 200.000 kr.
Det ville ingen forskel gøre.
Arbejdsgiveren ville få præcis de samme lønmodtagere på præcis de samme vilkår.
Det er jo det, der er hr. Finn Sørensens påstand.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Jo, det, vi taler om her, er jo, hvad udlændingelovens regler siger, og det var også dem, jeg henviste til.
Der er nogle grundlæggende regler, som så er blevet sat ud af kraft via medlemskabet af EU, og det er jo så det første, der viser, at arbejdsgiverne i det her land ingen som helst problemer har, for der er fri indvandring af arbejdskraft for arbejdssøgende – skal man jo huske at sige.
Alle EU-borgere og EØS-borgere kan frit søge arbejde her i landet.
Der er jo ingen begrænsninger, og det er rigtig mange millioner mennesker og potentielle ansatte, der er dér.
Når det drejer sig om udlændinge fra tredjelande, er udlændingeloven meget enkel, for den siger, at hvis man kan fremvise en arbejdskontrakt og det fremgår af den, at ansættelsen sker på sædvanlige vilkår, så kan man få en arbejds- og opholdstilladelse.
Jeg kan ikke se, det er særlig bøvlet, eller at det på nogen måde skulle stille hindringer i vejen for arbejdsgiverne i en given situation, hvor de ikke kan skaffe kvalificeret arbejdskraft.
For Enhedslisten anerkender selvfølgelig, at der kan være situationer, hvor man ikke kan skaffe den kvalificerede arbejdskraft, man har brug for, og så er det med de grundlæggende principper i udlændingeloven muligt at hente den i udlandet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Det var bare i forlængelse af den debat, som ordføreren havde, så vidt jeg erindrer, med ministeren.
Der sagde ordføreren, at den her ordning ikke var så vigtig, fordi arbejdsgiverne jo kunne få den arbejdskraft, som de havde lyst til alligevel.
Kunne ordføreren ikke lige uddybe, hvad han mente med det?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Hvor svært kan det være?
Altså, når der er så meget modstand mod det, kan det kun skyldes en ting, og det er, at man har nogle planer om, at den beløbsgrænse skal sættes ned, hvilket Venstre jo også har præsenteret i valgkampen.
Enhedslisten støtter forslaget, og mere er der sådan set ikke i det.
Der var mange andre ting, man kunne diskutere, i den her beløbsordning.
Men når man så kigger på kriterierne for at komme ind i landet på den her beløbsordning, står der, at der ikke stilles særlige krav til uddannelse, erhvervsområde eller stillingens præcise karakter.
Så det er sådan set grundlæggende en fuldstændig selvmodsigende ordning, man har lavet der.
Det er så ikke en ændring af den, vi diskuterer her.
Vi diskuterer et beskedent forslag om at regulere beløbsgrænser, og det støtter Enhedslisten.
Så ligger der selvfølgelig bag den her diskussion – og vi kan jo fortsætte den under det næste punkt – den ideologiske diskussion, nemlig at arbejdsgiverne i det her land og sikkert også i alle andre lande har en tvangstanke og et stærkt ønske om, at de altid skal have mest mulig arbejdskraft at vælge mellem.
Det er et naturligt arbejdsgiverstandpunkt at have, for det betyder, at jo mere arbejdskraft man har at vælge mellem, jo lavere kan lønnen blive, og jo bedre kvalifikationer kan man få til en billigere pris.
Det er jo en ganske simpel markedsmekanisme, der ligger bag al den arbejdsmarkedslovgivning, vi diskuterer her i landet, og der er modsatrettede interesser, for lønmodtagerne har selvfølgelig ikke en interesse i, at arbejdsgiverne skal have mere arbejdskraft at vælge imellem, end der er brug for.
Så enkel er diskussionen, og det er jo den, der rumsterer under det her.
Men lad os fortsætte den under det næste punkt og så slå lidt koldt vand i blodet og forholde os til det her meget beskedne, enkle forslag.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Jeg kan bare sige, at jeg er lodret uenig.
Der er ikke nogen dansk arbejdsgiver, som ikke helst automatisk vil have en dansker ansat, som kan tale samme sprog, som forstår kulturen, og som forstår arbejdsmarkedets vilkår, i stedet for at hive en person op fra Østeuropa.
Det gør man jo, fordi man ikke kan finde en kvalificeret dansker, der er villig til at arbejde på de samme vilkår.
Så jeg er uenig i de fakta, som Enhedslistens ordfører kommer med.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Danmark har behov for, at man i visse brancher kan hente højt kvalificeret arbejdskraft til vores land.
Derfor støtter vi Socialdemokrater også overordnet set, at der findes en beløbsordning, som gør det muligt for personer fra lande uden for EU at komme til vores land i særlige tilfælde, hvor der er brug for det.
Men det er også klart, at sådan en ordning skal skrues sammen op en måde, så man ikke risikerer løndumping.
Vi kan ikke acceptere, hvis mennesker kommer hertil og reelt udkonkurrerer dansk arbejdskraft på lønnen eller presser det generelle lønningsniveau ned.
Derfor mener vi, at det er rimeligt at hæve beløbsgrænsen til 400.000 kr.
Den nuværende grænse på 375.000 kr. er fra 2008, og siden er der ikke sket en opjustering.
Vi finder det rimeligt, at beløbet følger den generelle løn- og prisudvikling.
Dette er den rigtige vej at gå.
Andre partier har her i salen foreslået andre veje.
F.eks. var Venstre i valgkampen ude med en idé om at sænke beløbsgrænsen for visse grupper til 215.000 kr., altså en månedsløn på omkring 18.000 kr.
Det er en udvikling og et forslag, som vi er meget imod.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget, som det er fremsat her, og ser frem til sammen med Folketingets andre partier at diskutere nærmere, om der er behov for at justere delelementer som dem, som 3F f.eks. adresserer i deres høringssvar.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg synes, det er ganske kosteligt, at ministeren henviser til Dublinforordningen.
Den er jo ikkeeksisterende.
Den er simpelt hen brudt sammen.
Det er ikke noget argument.
Man kunne sige, at det netop ville være argumentet for, at man så afviste ved grænsen, nemlig fordi Dublinforordningen overhovedet ikke virker mere.
Der er jo ikke nogen, der følger den.
Jeg synes godt nok, det er en besynderlig argumentation at henvise til et dysfunktionelt system.
Så vil jeg også godt sige, at jeg da helt klart mener, at der ikke findes nogen snuptagsløsninger.
Det kan godt være, at der ikke gør det, men det, der så i det mindste kendetegner det her, må være, om der er en politisk vilje – det kan jeg så høre der ikke er – i forhold til at komme igennem med et synspunkt om, at vi kan afvise ved grænsen.
Selvfølgelig kan vi det.
Selvfølgelig skulle vi kunne det, når det er vores land, det drejer sig om, og når det er danske statsborgere, der holder for.
Så jeg mener bestemt, at vi selvfølgelig kan det.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-12:
Jeg har ikke sagt, at så skal man have statsborgerskab.
Men vi talte om sprogkrav, og for at få permanent ophold i Danmark skal man jo allerede have bestået danskprøve 2. Så det vil sige, at man allerede har bestået nogle sprogprøver, sådan at man skal kunne tale dansk for at få permanent ophold.
Man kan heller ikke få permanent ophold, hvis man er morder.
Alle de krav, som i dag stilles, for at man kan blive dansk statsborger, har man jo i og for sig opfyldt, dengang man fik tildelt permanent ophold.
Der er heller ingen, der siger, at man, hvis man efter at være blevet dansk statsborger bliver morder, får frataget sit statsborgerskab igen.
Det, jeg har sagt, er, at jeg ikke mener, at der skal lægges yderligere krav på end dem, man allerede har opfyldt med sin permanente opholdstilladelse, og derefter skal man efter en vis årrække have mulighed for at søge om dansk statsborgerskab uden yderligere krav.
Men jeg ved ikke, om spørgeren mener, at man også skal have frataget sit danske statsborgerskab, hvis man f.eks. begår den form for kriminalitet, som i dag hindrer en i at blive dansk statsborger.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Altså, jeg har det også sådan, at jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide, hvad der foregår inde i hovedet på folk fra Alternativet, for en gang imellem synes jeg bare, det er svært at finde ud af.
Man siger altid, at man gør tingene på en anden måde, og hvad det så lige for en måde, man vil gøre det på?
Jo, jo, men der kommer en løsning til sommer, ikke?
Det, jeg ikke forstår, er, når ordføreren siger og har sagt til mig i salen, at man under alle omstændigheder, hvis man har permanent opholdstilladelse i Danmark, skal have statsborgerskab.
Det betyder så, at man f.eks. godt kan være massemorder.
Det må det jo betyde.
Det må betyde, at uanset hvilken kriminalitet man har begået, kan man få statsborgerskab, fordi det, der er kriteriet, er, at man har permanent ophold i Danmark.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-12:
Det er korrekt forstået.
Altså, man kan jo f.eks. have kørt så stærkt midt om natten, hvor der ikke var en sjæl på vejen, og der kan være helt specielle grunde til, at man kommer til at køre så stærkt.
Men det er da helt klart, at man altså ikke skal kunne køre 168 km/t. på nogen vej, heller ikke på en motorvej.
Når vi har været uenige om forsørgelseskravet, har det jo hængt sammen med, at folk har fået at vide, at kommunen skulle give dem et job.
Altså, det er folk, som egentlig skulle have fået tildelt et job i kommunen, men kommunen har ikke kunnet give dem det job.
Der har vi været uenige.
At det skal medføre en karenstid, når det er kommunen, som ikke har sørget for, at vedkommende har fået et job, synes vi ikke, for det er jo ikke, fordi vedkommende ikke selv har villet tage et skånejob.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Altså, ordføreren har sagt til mig, at det er en rettighed at få et statsborgerskab.
Jamen det har ordføreren sagt, men hvis ordføreren mener noget andet, vil jeg gerne have det at vide, for så er der måske trods alt lidt bedring på vej.
Men det, jeg så bare ikke forstår, er: Hvad angår kriminalitet – altså, nu taler vi om kriminalitet, der er begået, mens man er her i landet, dvs. når man har permanent ophold og begår kriminalitet – hvad er så grænsen?
Hvad er grænsen i forhold til statsborgerskab?
Er det mord, er det voldtægt, eller hvor går grænsen?
Nævn et eller andet, så vi ved, hvor vi er henne.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-12:
Altså, jeg er godt klar over, at beslutningsforslaget siger, at grænsen skal være på 10.000 kr., men jeg ville godt gå med til, at der kan være en karenstid, hvis man f.eks. kører så stærkt, at man får frataget kørekortet betinget.
Men så mener jeg som fru Johanne Schmidt-Nielsen, at det ville være fint, hvis vi fik mulighed for at foretage en individuel vurdering af det i Indfødsretsudvalget.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Vi har før her i salen spurgt lidt ind til, hvad Alternativet mener der bør være kriterierne for at kunne få tildelt et dansk statsborgerskab.
Så vidt jeg forstod ordførerens tale, mente ordføreren, at det er okay, at man får karens, og at det er okay, at vi har regler, der medfører, at man får karenstid for at kunne søge dansk statsborgerskab, hvis man kører for hurtigt.
Og ordføreren nævnte f.eks., at 168 km/t. var for hurtigt.
Skal jeg forstå det sådan, at Alternativet er enig i, at overtrædelser af færdselslovens hastighedsbestemmelser er nok til, at det skal kunne udløse karenstid – så kan vi altid diskutere, hvor grænsen skal gå – men at der i det hele taget skal være en karenstid ved overskridelse af et hastighedsbestemmelserne?
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-12:
Jeg mener, at man nu vil tage den lov op til genovervejelse, for alle kan jo se, at det er fuldstændig vanvittigt, at man, fordi man har en eller anden lille køkkenkniv liggende i sin bil, falder ind under våbenloven.
Det håber jeg da i hvert fald.
For der har været mange eksempler på, at folk, som var håndværkere og var på vej på arbejde og havde en lille kniv liggende i bilen, dermed fik en bøde på over 3.000 kr. Alle var enige om, at det var fuldstændig vanvittigt.
Så den lov skal laves om, men det har jo ikke noget at gøre med færdselsloven.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Ordføreren og jeg har før diskuteret forsørgelseskravet, hvor jeg kunne forstå, at Alternativet ikke var tilhænger af, at der skulle stilles et forsørgelseskrav.
Så er vi blevet så kloge på det.
Er det korrekt forstået, at det er Alternativets politik?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-12:
Nu kan jeg huske, dengang man hævede fartgrænsen på motorvejen fra 110 til 130 km/t.
Der var ordførerens partifælle, fru Margrete Auken, sådan lidt eksalteret, lidt ophidset, lidt vred måske endda.
Jeg tror endda, hun formastede sig til at kalde det folketingsflertal, som vedtog den hævede fartgrænse, for mordere - intet mindre end det.
Er det udtryk for en ny holdning til færdselslovovertrædelser fra SF's side, at man i dag mener, at det at køre 165 km/t. på motorvejen er en bagatel, som ikke skal medføre karens i forhold til at få et statsborgerskab?