runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-12:
Jeg vil ikke bringe den store afsløring i dag, når jeg siger, at Dansk Folkeparti ikke har nogen planer om at nedsætte selskabsskatten, som jeg kunne forestille mig Liberal Alliance havde hede drømme om.
Dansk Folkeparti ser ikke noget behov for at ændre på selskabsskatten.
Vi mener, at vi i dag har en selskabsskat, som fremstår sund, robust og konkurrencedygtig over for vores nabolande.
Den tilvejebringer et relativt stabilt provenu, hvis man renser for finanskrise og følgerne deraf, og det er ikke min eller Dansk Folkepartis opfattelse, at Danmark går glip af noget nævneværdigt provenu, på grund af at selskaber fravælger Danmark på grund af selskabsskattesatsen.
For 10 år siden var selskabsskattesatsen 30 pct., siden hen har regeringen og Dansk Folkeparti i fællesskab gennemført to nedsættelser af selskabsskatten, først til 28 pct., for 6 år siden, og siden til de nuværende 25 pct.
Dermed skulle vi gerne have en skattesats, som netop er konkurrencedygtig over for vores nabolande, så vi ikke som land bliver fravalgt på grund af beskatningen, og det er også derfor, min konklusion til at begynde med var, at vi ikke ser noget behov for at ændre på den.
Vi er godt nok bevidst om, at der kan ske forandringer af selskabsbeskatningen i de omgivende lande, og derfor opfordrer vi også regeringen til at følge udviklingen, som hr. Mads Rørvig fremførte i vores fælles forslag til vedtagelse, og om nødvendigt tage de nødvendige initiativer, så Danmark også fremadrettet har et stabilt provenu for selskabsskatten og selskaberne samtidig er konkurrencedygtige.
Et andet område, vi mener der skal arbejdes med, og som jeg ved regeringen arbejder med for tiden, er sådan noget som beskatning af multinationale selskaber, altså hvordan man sikrer, at de ikke flytter deres overskud ud af landet til lavskattelande og undgår dansk beskatning.
Det er almindelig kendt, at mange store multinationale selskaber, der opererer i Danmark, ikke betaler ret meget i skat, nogle betaler slet ikke noget og har ikke betalt i mange år, og det ser vi på lang sigt som uacceptabelt, hvis det foregår via fordækte metoder og gennem handel internt i selskabet til kunstige priser.
Derfor imødeser vi da også, at regeringen inden alt for lang tid kommer med sine konklusioner på arbejdet og vil fremlægge nogle ideer til, hvordan man kunne gøre tingene endnu bedre.
Vi ser frem til, at det kommer til forhandling mellem Folketingets partier, og vi glæder os til at deltage i det arbejde.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-12:
Det var lige før, at spørgeren kom til at tabe hovedet i den sammenhæng, ikke at det ville have gjort den store forskel, men det var saftsuseme tæt på, kunne jeg høre.
Man var meget, meget ophidset og meget eksalteret, og det er selvfølgelig også en retorisk smart måde at gøre det på, hvis man befinder sig på rigtig tynd is.
Sandheden er, og det vil hr. Simon Emil Ammitzbøll også vide, hvis han vil have den godhed at investere 10 minutter af sit liv på at læse dokumentet med vores skattepolitik til ende, at vi har sagt, at de penge, som vi skal have ind, vil vi finde bl.a. ved at reducere, gennemgå og ændre de erhvervsstøtteordninger, som der er i øjeblikket.
Hr. Simon Emil Ammitzbølls og øvrige ordføreres påstand om, at det her skal føre til en generel regulering af selskabsskatteprocenten, er der ikke basis for i det dokument, som er fremlagt, og den skattepolitik, som Socialdemokratiet og SF har lagt frem.
Det er en skræmmekampagne, og den bliver ikke bedre af, at man hidser sig op og går i fistelstemme.
Vi har sagt, at den vej, vi vil vælge, er at sikre, at vi får kigget på erhvervsstøtteordningerne, herunder de skatteudgifter, som der er.
Jeg ved godt, det er meget, meget ønskeligt og populært hos Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og nu også Liberal Alliance at læse teksten sådan, at det drejer sig om en regulering af selskabsskatteprocenten.
Der står ikke nogen steder, at det skal ske.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-12:
Man må jo sige, at forvirringen breder sig med de besvarelser, der kommer i øjeblikket.
Altså, er det rigtigt eller forkert, at der står i »En Fair Løsning«, at S og SF's skatteforslag betyder, at halvdelen af provenuet kommer fra en generel forøgelse af selskabsskatten?
Er det rigtigt eller forkert?
Nick Hækkerup (S), 2011-05-12:
Det synes jeg da ikke er at snakke udenom, det synes jeg er at lave reel politik.
Så lad os se på det, der står tilbage, og det er fuldstændig rigtigt, at vi vil beskatte den finansielle sektor med 2 mia. kr. mere for at finde penge til at styrke uddannelsen i den danske folkeskole, som hr. Mikkel Dencker og hans parti har sørget for i dag producerer dårligere uddannede elever end nogen sinde før, den arbejdskraft, som er det allerallervigtigste konkurrenceparameter for virksomhederne.
Sandheden er, vil jeg sige til hr. Mikkel Dencker, at Dansk Folkeparti fører en ekstremt kortsigtet økonomisk politik, som kommer til at koste os arbejdspladser, rigtig, rigtig mange arbejdspladser, fordi man svigter det eneste reelle grundstof, vi har i Danmark, nemlig de unge mennesker, som heldigvis befolker det her samfund.
Så lad mig sige til den anden del om selskabsskatten, at det er fuldstændig rigtigt, at vi har sagt, at vi vil ændre støtteordninger, så der kommer 2 mia. kr. mere ind.
Men vi har jo også sagt, vil jeg sige til hr. Mikkel Dencker – hvis man kunne benytte lejligheden til på et eller andet tidspunkt at læse dokumentet færdigt – at de penge skal føres tilbage til erhvervslivet, bl.a. som fradrag i forhold til klimaog miljøvenlige investeringer.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-12:
Det er jo et meget kendt fænomen, at man taler udenom, når man bliver presset, så jeg konkluderer, at hr. Hækkerup er blevet presset, i og med at han svarer på noget helt andet end det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om ikke de 4,2 mia. kr., som man hiver ud af erhvervslivet i selskabsskat og lønsumsafgift, vil koste arbejdspladser.
Det koster arbejdspladser, og det koster flere tusinde arbejdspladser, men det gør man sig overhovedet ingen tanker om.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-12:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for en ophidselse, som hr. Bjarne Laustsen sigter til.
Forskellen er der ikke.
Der er ingen forskel, for det er sådan, at man altid skal være opmærksom på, hvordan man bruger skatteborgernes penge.
Og så er der sammenhænge, hvor man konkret vurderer, som det har været tilfældet her, at der var behov for mere kontrol, og det har man så besluttet sig til i den sag, som vi diskuterede et par timer i formiddags, og som vi da godt kan fortsætte diskussionen om nu under et helt andet forslag.
Her drejer det sig om, at der er et forlig, som rækker frem til 2012.
Om man så til den tid må beslutte sig til at bruge flere penge, fordi det ikke var nok, hvad man besluttede sig til 2008, må vi jo se til den tid, men det ville være forkert efter min opfattelse midt i en periode, hvor det forlig blev implementeret, altså veterinærforliget, så at begynde at bruge flere penge.
Det er jo en væsentlig del af årsagen til, at jeg siger, at der her og nu ikke er brug for flere penge der, og at jeg ikke mener, vi har flere penge til det, men jeg sagde klart og tydeligt, at det da sagtens kan komme på tale, at vi på et senere tidspunkt skal lave flere regler og mere kontrol.
Der må vi se, hvilke erfaringer vi gør os med implementeringen af veterinærforliget.
René Christensen (DF), 2011-05-12:
Jamen det stemmer rigtig godt overens med, at Dansk Folkeparti vil gøre meget for dyrene.
Det er jo også derfor, vi er gået med ind i veterinærforliget.
Det er derfor, vi hver eneste dag arbejder fremadrettet på at skabe god dyrevelfærd i sammenhæng med erhvervet.
Det er jo det, der er forskellen.
Men det giver ikke nogen resultater, og det hjælper ikke på dyrevelfærd.
Sådan er det.
Vi har lavet et godt veterinærforlig.
Det er helt implementeret i 2012.
Vi venter på, at vi får set på, om de beslutninger, vi traf tilbage i tiden, giver det afkast, som de gerne skulle gøre også i forhold til dyrevelfærden.
Og det forventer vi selvfølgelig de gør.
Hvis det viser sig, de ikke giver de løft, som jeg regner med, er vi også klar til at kigge på det en gang til.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for det.
Jeg synes faktisk også, det var en pæn indledende tale, ordføreren holdt, og hvis vi så spoler filmen lidt tilbage, kommer jeg til at tænke på en kampagne, som Dansk Folkeparti førte for, jeg tror det er et lille års tid siden, hvor man så sådan nogle busreklamer, som jeg kan huske at der var et svin på.
Der tror jeg næsten befolkningen fik opfattelsen af, at hvis grise skulle transporteres fremover, skulle det nærmest ske i stil med de HT-busser, vi kører rundt i – jeg ved ikke, om de så skulle have haft hver sit sæde.
Men man lagde hvert fald meget vægt på, at dyrene skulle have ordentlige forhold.
Der skulle være bedre forhold for vores produktionsdyr, der skulle være bedre forhold for dyr under transport.
Så er det jeg hører, at ordføreren nu siger: Men det kan godt vente, til vi har set et lille resultat en gang i 2012.
Stemmer det overens med den kampagne, som Dansk Folkeparti har kørt, eller var den kampagne bare blår i øjnene på vælgerne?
René Christensen (DF), 2011-05-12:
I forhold til det sidste med hensyn til søerne gav jeg også udtryk for i min ordførertale, at man aldrig kan gøre lang transporttid til rigtig god dyrevelfærd.
Dansk Folkeparti har været med til flere gange at kigge på, hvordan vi kan forbedre de her transporter, når de nu finder sted.
Hvad er det, dyrene skal have adgang til?
Hvordan skal ventilationen være?
Der er masser af regler på området i forhold til, hvordan man transporterer de her dyr.
Igen er det Dansk Folkepartis holdning, og det tror jeg egentlig er bredt funderet i Folketinget, at vi jo helst alle sammen så, at de her dyr ikke kom ud på de her lange transporter.
Jeg tror heller ikke, at landmændene er interesserede i det.
Så var der en socialdemokratisk ordfører, som brugte et andet udtryk: Hvorfor landmændene nu gør det her?
Ja, men det her er jo en forretning, og det er derfor, at landmændene vælger at køre langt med deres dyr.
Det kunne jo være, at man skulle gå ind og kigge på nogle andre parametre og prøve at kigge på, hvordan man nu kunne løse det her.
Man kunne da også kigge over på den socialdemokratiske ordfører og sige: Skal man brandbeskatte alle erhverv?
Skal der flere miljøafgifter på alt, hvad erhvervet skal gøre?
Skal vi gøre det endnu sværere at drive slagteri i Danmark, så man skal ud at køre så langt med de her dyr?
Det kunne også være, at man skulle kigge på noget andet politik indimellem, sådan at de her dyr ikke skulle ud på den her lange rejse for at blive slagtet, hvor det er mest rentabelt for den enkelte landmand.
Men vi er fuldstændig enige med ordføreren i, at det er problematisk.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Det er sådan noget med, at når man skal til at gå til biddet, begynder det måske at knibe en gang imellem.
Det er ikke min påstand, at dyrlægerne ikke følger lovgivningen.
Det, jeg siger, er, at forligspartierne har besluttet, at der kun skal tages 1 pct. kontrol af de transporter, der afgår, altså for de lidt mere bløde værdier.
Det, jeg mener, er, at der kunne man da godt sætte ind og tage det op til revision nu.
Et andet område, jeg meget gerne vil have ordføreren til at tage stilling til, er spørgsmålet om at transportere søer langt ned i Tyskland for at blive slagtet.
Kunne det ikke være noget for Dansk Folkeparti at tage fat på nu?
Skal man virkelig have 1 million søer til at lide, fordi man har en aftale, der går frem til 2012?
Har Dansk Folkeparti slet ikke sympati for alle de mange dyr, der lider?
Det, der foregår hver eneste dag, er jo faktisk meget tæt på dyremishandling.
Det kunne man jo klare ved at gå ind og sige, at vi altså kræver de her enkeltdyrsbokse.
René Christensen (DF), 2011-05-12:
Det mener vi at vi har gjort, for der er jo flere initiativer, hvor man har kigget på de her forhold.
Det, man fokuserer meget på i beslutningsforslaget her, er selve – hvad skal man sige? – kontrolfrekvensen, altså, udgangspunktet er, at man ikke følger den lovgivning, der er til stede.
Det er ikke vores udgangspunkt, at landmænd, dyrlæger og dem, som står for samlestaldene, ikke følger lovgivningen.
Det er ikke vores udgangspunkt.
Vores udgangspunkt er selvfølgelig, at man følger den lovgivning, der er til stede på området.
Så det er spørgsmålet, om vi lige nu vil sige, at nu går vi ind, og så kigger vi på det her forlig.
Nej, der siger vi, at vi er ved at være tæt på målet, og der må vi så spørge, hvordan det kommer til at fungere i praksis.
Som jeg også sagde før, er vi fra Dansk Folkeparti meget åbne over for at diskutere det her med alle partier, også med dem, som ikke er en del af veterinærforliget, og se, om det her har fungeret rigtig godt, eller om der er ting, som man bør kigge på.
En af de parametre kunne jo godt være, at man siger, at reglerne er gode nok, men der er nogle, der ikke overholder dem, og derfor kunne det godt være, at kontrollen skulle være bedre.
Det kunne være et parameter.
Men at gøre det lige nu i den proces, hvor man er i gang med at implementere de her ting, mener vi
er at sætte for hurtigt ind.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Jeg synes, at ordføreren holdt en sympatisk tale.
Nu håber jeg så bare ikke kun, at det er pæne ord, men at der også er lidt handling bagved.
Jeg vil godt sige, at jeg ved alt om, at når man indgår et forlig, har man selvfølgelig indgået et forlig, men for de fleste forlig er der også muligheden for, at man ser på en revision af forholdene undervejs.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Vil Dansk Folkeparti tage initiativ til, at man kigger på forholdene her og ser, om der er nogle ting, der ikke dyrevelfærdsmæssigt er i orden, f.eks. det, som jo også indgår i veterinærforliget, at det kun er 1 pct. af de udgående transporter, der bliver kontrolleret, altså på de dyrevelfærdsmæssige ting?
Mit spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti tage det op nu, så dyrene ikke skal vente til udgangen af 2012, men at man rent faktisk gik ind og kiggede på forliget nu og gjorde noget ved det her og nu?
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Jeg vil gerne allerførst lige gøre op med ordførerens retorik omkring udenrigsministeren: Hvis hun er hjemme, er det galt, hvis hun ikke er hjemme, er det også galt.
Den retorik bryder jeg mig ikke om.
Så vil jeg gerne lige stille et spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen: Ønsker han, at der fortsat skal være produktion af dyr i Danmark?
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Jo, det har jeg svaret på, og jeg vil gerne gentage, at vi hverken kan eller vil forbyde transport af levende dyr.
Men derfor kan vi jo godt have nogle holdninger til, hvor vi synes dyrene skal slagtes henne.
Det er sådan, at den tidligere konservative leder, når hun var hjemme i det nordjyske og vi fik spørgsmålet, jo var fuldstændig klar i mælet.
Det kan da godt være, at den konservative dyrevelfærdsordfører har overhørt det, men man kan bare google det, så får man at vide, at den tidligere justitsminister på området sagde: Jamen de skal selvfølgelig slagtes på det nærmeste slagteri.
Det var da et holdningsmæssigt synspunkt, der var til at forstå, men det kan jeg så forstå at Det Konservative Folkeparti er gået væk fra.
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren fra Socialdemokratiet svarede på spørgsmålet om, om man ønsker et generelt forbud mod eksport af levende dyr.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Jeg synes bare, at Venstres politik på det her område er at sige et og gøre noget andet.
Hvad angår mink, kan man udmærket skrive en regning ud til skatteborgerne på 7-8 mio. kr., fordi man laver hundrede procents kontrol.
Her siger vi, at det da er rimeligt, at der, hvis man kan tjene nogle penge på at køre dyrene ud, så også er en ordentlig og rimelig og effektiv kontrol.
Vi synes, at en kontrol, der ligger under 1 pct., er lige i underkanten.
Derfor er det rimeligt – ligesom vi er blevet enige om på fødevareområdet – at det er dem, der skal have en godkendelse, som skal betale.
Sådan må det også være her.
Det er der jo ikke noget odiøst i eller noget problem i.
Så jeg synes bare, at Venstre – i stedet for retorisk at stå og sige, at de vil dyrevelfærden – så også skulle tage at vise i praksis, at man vil gøre noget ved det.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-12:
Der skal tages hensyn til dyrevelfærden, og den skal være i orden.
Det tror jeg alle politikere og alle partier er med på.
Der kan vi jo henvise til de regler og det, der også ligger nu.
Det er fint nok.
Det tror jeg også der er en forholdsvis bred anerkendelse af.
Med det kom sådan lidt frem også i svaret nu, at hvis Socialdemokraterne får magt, som man har agt, så skal der ske en eller anden form for forbud mod transport af dyr ud over grænsen til slagtning.
Så når det ikke er alle, hvilke dyr er det så, der skal udstedes forbud mod transport af ud over grænsen til slagtning?
Er det søer, og er det også andre?
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Nej, vi kigger meget på transportegnethed, og hvis jeg sådan bare kigger ud og ser den tilstand, dyrene er i, er det helt tydeligt, at det er produktionsdyrene, det er søerne, som man ligger og kører ud med, der er det allerstørste problem.
Jeg fatter ikke, at der er nogle, der har fundet på at sætte det i scene, altså at køre dem ud, når man kan få dem slagtet i Danmark.
Jeg ved ikke, hvad årsagen er, ud over at man kan tjene lidt på det. Jeg vil også gerne sige her, at jeg er lodret modstander af det, der foregår i Tyskland, hvor de bruger kolonnearbejdskraft til 40-50 kr. i timen, og at det er sådan et system, man er med til at fodre ved at sørge for, at man sender så mange dyr ned som muligt.
Det kan jeg kun tage afstand fra.
Min holdning og Socialdemokratiets synspunkt er, at den regulering, der skal ske her, skal ske af hensyn til dyrevelfærden og ikke noget som helst andet.
Det er altså sådan et spørgsmål, som er helt ude i hegnet.
Vi synes godt om landbruget, vi vil produktionsdyrene det godt – ingen tvivl om det.
Jeg vil gerne være med til at diskutere med alle, der rejser sig: Hvordan kan vi have et landbrug og have produktionsdyr, indhusning, miljøregler og alle mulige andre ting?
Det er der ingen problemer i.
Vi har aldrig nogen sinde fremsat et ønske om at afvikle produktionsdyr i Danmark.
Der er Det Konservative Folkeparti jo helt i front; de startede jo med rævene og andre dyrearter, som ikke måtte være her mere.
Så der kan vi slet ikke være med i Socialdemokratiet.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-12:
Nu kan jeg forstå, at Socialdemokraterne med al tydelighed er klar med nye regler, nye byrder og nye udgifter til erhvervet.
Men lad nu det ligge.
Det er i hvert fald klar tale, også fra Socialdemokraterne.
Der er nye byrder, der er nye regler til erhvervslivet.
Så vil jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører, om målet for den socialdemokratiske ordfører og Socialdemokratiet egentlig er at få forbudt at transportere levende dyr ud over grænsen til slagtning.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Man går ud og fortæller, at man går så meget ind for dyrevelfærd, og når vi så nu går ind og forholder os til facts i det forslag, som ligger her i dag fra nogle i salen, kan vi se, at der i dag ikke er krav til halm til smågrise på under 10 kg, når de transporteres.
Der er så beviser på, at der er mange, der dør af kulde osv. under transport som følge af det.
Det stemmer jo slet ikke overens med den der kampagne, som Dansk Folkeparti har kørt på dyrevelfærdsområdet, og mit spørgsmål går egentlig bare på, hvordan man nu kan gå ud og ofre penge på en masse store reklamer på HT-busserne, hvor der er billeder af dyr, som man vil gøre en masse ting for, og når vi så kommer i Folketingssalen, gør man ikke noget.
Vi har lige hørt ordføreren fortælle, at det her egentlig på en måde er pebernødder, for det er 6-7 mio. kr., så det betyder egentlig heller ikke noget på den konto.
Så er det bare jeg ikke kan forstå, at hver gang vi kommer til at skulle lave forbedringer af produktionsdyrs vilkår, hopper Dansk Folkeparti fra.
Der er ikke lige så stor velvilje, som der er til at genindføre en grænsekontrol på en nat, som koster 100 mio. kr. om året – man kan ikke finde 7 mio. kr. til bedre transport af dyr.
René Christensen (DF), 2011-05-12:
Det er fuldstændig korrekt, at vi har skaffet en ny grænsekontrol, som kan skabe tryghed for folk, så de ikke skal være udsat for hjemmerøverier og andet, og det kan give lige konkurrence, at man stopper al den her indsmugling.
I forhold til det andet vil jeg sige, og det ved hr. Christian H. Hansen jo også udmærket godt efter sine mange år i Folketinget, at når man har truffet en beslutning, når man har lavet et forlig, skal tingene implementeres, så skal de ud at arbejde.
Og så er man nødt til at se på, om de beslutninger, man har truffet, bærer frugt.
Det er vi overbeviste om at veterinærforliget gør både til gavn for dyrene og i sammenhæng med det erhverv, som også er en del af det at have dyrevelfærd.
Så vi er meget fortrøstningsfulde, og vi arbejder hver eneste dag på, at vi får en forhøjet dyrevelfærd, og det ved hr. Christian H. Hansen jo også udmærket godt, da han tidligere har været en af de nøglepersoner i Dansk Folkeparti, som netop har stået for den linje.
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Først vil jeg om samlestaldene bare sige, at veterinærforliget altså går indtil 2012.
Hvis ikke man er i mål med alting i 2012, er det klart, at så skal der gøres noget, og jeg er også helt enig i, at hvis ikke de tiltag, man har sat i søen, virker, så søerne piner hinanden på turen, så skal man kigge yderligere på det her.
Men som jeg også sagde til ordførerens socialdemokratiske kollega, vil jeg allerhelst, at vi får forbedret produktionsøkonomien på de danske slagterier, så dyrene bliver slagtet i Danmark, i stedet for at de skal på den her lange tur.
Det er jeg altså også optaget af, så der er mange facetter i det her.
I stedet for bare sige, at det nok er sådan, at danske dyr skal på den transport, så nu skal vi så også have den forbedret, kunne vi sige: Kan vi da ikke gøre noget for at sikre, at de bliver slagtet i Danmark, i stedet for bare at forbyde transport af dyr?
Jeg synes, at vi skal kigge på det her som en helhed, og jeg synes også, at vi skal have styr på vores økonomiske politik i Danmark, så der er god grund til, at produktionen foregår i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Nu siger ordføreren, at man med hensyn til samlestalde ikke er helt i mål med de ting.
Det er nok en jysk underdrivelse, men jeg kan forstå, at det i hvert fald nu er gået op for regeringspartierne, at man ikke er helt i mål, så det er da altid en begyndelse.
Både ordførerne og ministeren går jo rundt om det her, som om det var et råddent æg, det er jo helt tydeligt.
Jeg vil også gerne tage et andet område ind over for ordføreren.
Det vedrører søer, altså de slagtesøer, der bliver sendt ud på rejser på 1.000-1.500 km, og som har det indbygget i sig, at når de bliver blandet sammen, så slås de, fordi de varetager deres territorier.
Var det ikke noget, De Konservative kunne tænke sig at gøre noget ved, ikke om nogle år, men nu?
Tage Leegaard (KF), 2011-05-12:
Jeg kan oplyse, i hvert fald på baggrund af de oplysninger, jeg har fået, at der, hvor det kniber med at få implementeret veterinærforliget, selv om man er i gang med det, er i forbindelse med samlestaldene.
Jeg er vidende om, at man der ikke er helt i mål endnu.
Jeg er meget optaget af, at veterinærforliget omhandler andet end bare transport af dyr, for det omhandler også vilkår for dyr i staldene.
Skuldersår opstår nemlig ikke ved transport af dyr, men i staldene, og der er vi i fuld gang med at forbedre vilkårene for danske produktionsdyr, både med veterinærforliget og med de tiltag, der er blevet lavet mod sodødelighed og smågrisedødelighed.
Vi er i fuld gang med at øge velfærden i de danske stalde i godt samarbejde med Dansk Svineproduktion.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-12:
Ordføreren siger, at der er taget hensyn til dyrevelfærd i veterinærforliget.
Så synes jeg, det kunne være interessant at høre, om ordføreren kan fortælle, hvad der så mangler at blive gennemført af det veterinærforlig, der er besluttet, i forhold til samlestaldene.
Var det ikke noget at tage op, ikke om 2 år, men nu?