runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Nu kommer vi ind på skovområdet, og det er jo et område, som vi har arbejdet meget med i Alternativet det sidste års tid.
Det er et felt, hvor vi ser en særlig mulighed for at komme i gang med at øge biodiversiteten i Danmark på en god måde.
Det er vi blevet bekræftet i af en række forskere gennem tiden, senest en række forskere, som har nævnt, at der ikke bare er behov for, at statsskov bliver omlagt til urørt skov, men også at en stor del af de private skove bliver det.
Det samlede tal var, så vidt jeg husker, 75.000 ha.
Vores oplæg fra Alternativet har oprindelig været, at alle statsskove over en kort årrække bør omlægges til urørt skov, og det er jo, fordi vi mener, at der simpelt hen skal ske det her opgør med statens rolle.
Det virker unaturligt, at staten har en rolle i egentlig tømmerproduktion.
Det, som burde være statens rolle efter Alternativets mening, er at sørge for en høj biodiversitet og sørge for borgernes adgang til spændende natur.
Det er det, vi mener statsskovene kan bruges til.
Vi mener også, at der er mulighed for, når vi snakker urørt skov, at gøre brug af jordfordeling, sådan at vi kan bytte noget skov med private skovejere og på den måde få de områder, som er mest relevante at omlægge til natur, omlagt til urørt skov og bytte og omlægge de områder, som er mere egnede til egentlig tømmerproduktion, til tømmerproduktion.
Så til finansieringen af det her område.
Det er interessant, at alle taler om, at vi slet ikke kan få det finansieret f.eks. af de 89 mio. kr., som regeringen har spillet ud med.
Men der tror jeg man skal forstå, at hvis man lægger skov om til urørt skov, er det ikke sådan, at man sælger alle statens motorsave i morgen.
Det vil sige, at i år 1 vil der være en meget lille nedgang i tømmerproduktionen.
I år 2 vil den være lidt større.
I år 3 vil den være lidt større osv.
Det vil typisk komme i nogle klumper.
Man har et lille område med noget plantagedrift, og det skal så have lov at vokse 5 år mere, og så bliver det også udfaset.
Jeg mener, at der her er et område, hvor vi virkelig vil kunne komme langt, hvis vi sætter os omkring bordet og får skabt den rette udpegning og bevægelse i retning af et stort område urørt skov fordelt ud over hele Danmark.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Liberal Alliance kan selvsagt ikke stå bag et valgløfte, som et medlem af et andet parti har givet.
Men som jeg også sagde i min ordførertale lige for et ganske kort øjeblik siden, står vi selvfølgelig bag alle de beslutningsforslag, som vi tidligere har fremsat, og det gælder beslutningsforslag på vandløbsområdet, og det gælder beslutningsforslag på skovområdet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Men der er jo også en hel masse ting, man så ikke længere skal.
Man skal jo ikke i lige så høj grad vedligeholde skoven og pleje skoven.
I virkeligheden skal man jo bare lægge den hen til at være urørt og til, at mennesker kan komme ud og nyde den, og så naturen kan blive sendt tilbage til sin vilde dynamik.
Så jeg vil da opfordre ordføreren til at gå nogle af de her beregninger lidt på klingen.
Men jeg ville egentlig virkelig ønske mig et svar, også til alle dem, der følger debatten, måske ikke lige nu, men på et senere tidspunkt, eller tidligere, eller hvordan man skal formulere det. Står Liberal Alliance bag det her valgløfte om 25.000 ha urørt skov?
Det betyder noget for rigtig, rigtig mange at få et klart svar på det spørgsmål.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Den omtalte overskrift var egentlig afstedkommet af en rent faktuel oplysning, som jeg gav til Altingets journalist, om midlerne i regeringens naturpakke, og som der jo vist også tidligere i dag er blevet gjort opmærksom på består af et engangsbeløb på 89 mio. kr., som jeg så lige gjorde opmærksom på.
Og som en tidligere miljøminister også har gjort opmærksom på, vil den her tabte indtjening i Naturstyrelsen, hvis man udlægger et areal svarende til ca. 20 pct. af statsskovene, skabe et provenutab i den danske statskasse på ca. 38 mio. kr.
Det er jo et årligt provenutab, og derfor kan det ikke finansieres ved hjælp af et engangsbeløb.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Ordføreren har for så vidt ret i, at det sparede mig for et spørgsmål, men det rejste så behovet for et andet.
undrer det mig, hvorfor Liberal Alliance ikke synes, at fællesskabet, altså alle de danske skatteborgere, skal have glæde af de indtægter, der kan være i skovene.
Hvorfor er det så vigtigt for Liberal Alliance, at det skal være privatiseret, så det kommer en lille gruppe til gode i stedet for alle os andre?
Så skovene kunne være med til at sikre nogle indtægter, som vi så ikke behøvede at opkræve i skat.
Der er jo ingen tvivl om, at Liberal Alliances udmeldinger – det kan være, at der er tale om misforståelser eller fejlciteringer, eller at man kun har læst halvdelen af artiklen – har skabt bekymring for, om Liberal Alliance vitterlig står bag det her beslutningsforslag og løftet om 25.000 ha urørt skov.
Så skal jeg forstå det sådan, at det står ordføreren og partiet Liberal Alliance fuldt og helt bag, men at man forhandler forskellige finansieringsløsninger, hvilket man jo selvfølgelig er velkommen til at gøre, men at man ikke vil løbe fra sit valgløfte?
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Jeg kan starte med at berolige Enhedslistens ordfører og sige, at fru Maria Reumert Gjerding ikke behøver at skynde sig at trykke på knappen den her gang.
Jeg har rent faktisk tænkt mig at holde en lidt længere ordførertale.
Det har jeg egentlig, fordi det her er det sidste i rækken af forslag i Enhedslistens naturpakke.
Det er bl.a. derfor, og også fordi en enkelt overskrift i Altinget i sidste uge, som flere ordførere her i salen vist har læst uden at læse hele artiklen, godt kunne skabe lidt tvivl om Liberal Alliances position i spørgsmålet om urørt skov.
På den måde kan jeg så måske også komme fru Maria Reumert Gjerding lidt i forkøbet og spare hende for et spørgsmål senere hen.
Liberal Alliance står selvfølgelig ved det beslutningsforslag, som vi tidligere har været med til at fremsætte sammen med de øvrige partier i blå blok.
Det gælder selvfølgelig både på vandløbsområdet såvel som al den snak, vi i den her forbindelse har om urørt skov.
Som sagt er det stadig væk Liberal Alliances målsætning, at der på sigt skal udlægges de her ca. 20 pct. af det nuværende statsskovsareal til urørt skov.
Ifølge oplysninger fra Naturstyrelsen givet i den forbindelse kan det åbenbart koste statskassen op mod 38 mio. kr. årligt i tabt indtjening fra tømmerproduktion at udlægge de her ca. 20 pct. af statsskovene som urørt.
Liberal Alliance er meget interesseret i i øvrigt i samarbejde med alle Folketingets partier at finde finansiering til et sådant forslag, hvilket vi i første omgang selvfølgelig vil gøre i forbindelse med forhandlingerne om regeringens naturpakke.
Mig bekendt har Naturstyrelsen et driftsbudget på omkring 1,5 mia. kr.
Jeg mener nu nok, at der skulle være mulighed for at finde et enkelt område, hvor omprioritering, effektivisering, konkurrenceudsættelse og måske også andre ting kunne skabe et råderum for mere urørt skov i Danmark.
Så har jeg endda slet ikke nævnt indtjening på jagt på alle statens arealer.
I Liberal Alliance mener vi, at markedet skal styre tømmerproduktionen og staten skal varetage naturens og biodiversitetens interesser.
Tømmerproduktionen i statens eksisterende snorlige produktionsskov kan, hvis den udsættes for markedsvilkår, formentlig optimeres, så der uden produktionsnedgang kan skabes både midler og plads til mere urørt skov andre steder.
Med andre ord skal staten ifølge min overbevisning ikke drive kommerciel tømmerproduktion.
Jeg vil derfor også gerne indbyde alle her i salen i nat til en dialog, så vi fremover ved hjælp af reformer kan befri Naturstyrelsen for den snærende og lidt uheldige dobbeltrolle, det er både at skulle drive kommerciel tømmerproduktion og forbedre naturværdier og biodiversitet i de danske statsskove.
Den overbevisning tager jeg med til de forestående naturpakkeforhandlinger hos ministeren og håber på et godt resultat, og derfor støtter jeg så heller ikke det nærværende beslutningsforslag.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Det vil vi selvfølgelig meget gerne, for hvad vi siger inden et valg, siger vi også efter et valg i Dansk Folkeparti.
Det har vi altid gjort, og det holder vi fast i.
Jeg kan huske, at da vi fremsatte forslaget, mente man, at når man lagde 20 pct. af statsskovene ud som urørt skov, ville det koste 20 pct. af beløbet, man havde som indtægt.
Det fik vi at vide, og det holdt overhovedet ikke vand.
Det ville nærmest koste 70 pct. af det, man havde som indtjening, for der var åbenbart mange faktorer, som vi slet ikke havde tænkt over.
Det regnestykke er jeg bare spændt på at se om holder.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Nu har jeg jo ikke siddet i en rød regering, så jeg kan ikke svare på, om det holder vand.
Men jeg vil bare sige, at det er meget positivt, at Dansk Folkeparti står fast på det valgløfte, man har givet, og jeg vil da også håbe, at man, uanset hvordan finansieringen kan strikkes sammen, vil være åben over for stadig væk at følge op på et valgløfte, der har så utrolig stor betydning for vores biodiversitet.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Det korte svar vil være ja.
Og lidt mere uddybende vil jeg sige, at dengang forslaget blev fremsat, havde vi jo et forhold til økonomien, som vi af en rød regering fik at vide ikke holdt vand.
Hvorvidt det så holder vand den her gang, ved jeg ikke.
Det lader jeg ministeriet om at regne på.
Men hvis det holder vand med den pris, vi i hvert fald i sin tid sagde, kan jeg ikke se, der er noget i vejen for, at vi gennemfører det.
Men jeg vil også godt sige, at finansieringen skal være på plads.
Sådan er det altid, og sådan er det også for Dansk Folkeparti, uanset det er urørt skov eller ej.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Nu står fru Pia Adelsteen jo på beslutningsforslaget fra sidste år, så jeg er bare nysgerrig og vil gerne høre, om Dansk Folkeparti stadig støtter fuldt og helhjertet op om de her 25.000 ha urørt skov, som Dansk Folkeparti sammen med de øvrige blå partier gik til valg på – det var jo sådan set et valgløfte – og om Dansk Folkeparti vil kaste energi og kampgejst ind i det for at få det her, som er så uhyggelig vigtigt for den danske biodiversitet, igennem.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Tak for det.
Også i den sidste sag vil jeg kort fortælle, at jeg vil henvise til min tale fra B 42.
Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig forslaget.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Vi er nået til spørgsmålet om at sikre, at tabet af biodiversitet i de danske skove standses og vendes til fremgang senest i 2020.
Vi mener, at vores skove er vigtige for mangfoldigheden af vores arter og naturtyper, for biodiversiteten, og i Naturplan Danmark havde vi også flere forskellige tiltag, der skulle styrke indsatsen i skovene:
et nyt nationalt skovprogram, et mål om 10 pct. af det samlede skovareal inden 2040 med natur og biologisk mangfoldighed som det primære formål, etablering af privat skov på landbrugsarealer gennem frivillige tilskudsordninger, forøget naturværdi, særlig i skovene i Natura 2000-områderne gennem f.eks. naturvenlig skovdrift, græsningsskov, mere dødt ved, bevaring af gamle træer og bekæmpelse af invasive arter.
Og vi vil også gerne være med til udlægning af mere urørt skov.
Målet med tiltagene var at prioritere indsatsen der, hvor det giver mest mening i forhold til at beskytte og forbedre vilkårene for truede arter og naturtyper.
Og vi vil faktisk gerne give skovområderne en særlig prioritering i det grønne danmarkskort, men uden at skulle genoplive hele den diskussion en gang til – for vi har været omkring den et par gange her til aften – vil jeg sige, at Venstre jo har aflyst det grønne danmarkskort.
Det er at blande pærer og bananer; det er forskellige naturtyper og forskellige arter.
Derfor ville vi heller ikke være med på det forslag, som man lavede fra blå bloks side inden valget.
Vi har brug for at have en indsats begge steder.
Samtidig koster det jo også penge, og indtil nu har vi ikke set meget til en grøn politik fra regeringens side, men vi kan høre, at der er noget på vej, så det må vi jo lade komme an på en prøve.
Jeg vil sige, at der skal meget til, med alt det, I har aflyst, for at komme i plus nogen som helst steder.
Men det må vi jo vente og se.
Noget af det, jeg prøvede at spørge ministeren om, og som vi i hvert fald har en forventning om fra Socialdemokratiets side, er jo, at man lever op til valgløfterne i forbindelse med de her 25.000 ha statsskov som urørt skov.
Og i den forbindelse er det jo interessant nok, om man fra regeringens side deler det syn på, hvad det vil koste, som vi havde, da vi sad i regering, eller om man har det samme syn, som da man var i opposition.
Men vi kan sådan set ikke være med på forslaget her.
Vi vil gerne arbejde videre med nogle af de tiltag, som vi har foreslået.
Men nu har vi vist været igennem en tour de force i biodiversitet, også i forhold til vores skove.
Jeg skal hilse fra De Radikale og sige, at de sådan set synes, at intentionen er god nok, men at de ikke støtter forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Også det her forslag er vi i SF positive over for.
Vi er enige med Enhedslisten i, at der skal sættes klare politiske mål for skovene, og at dele af de private og offentlige skove skal have biodiversitet som klart defineret mål.
Vi mener da også, at det er vigtigt at sikre offentlig adgang til urørt skov, og vi er også optaget af at komme i gang nu og her og altså inden 2020 med at udlægge til urørt skov.
Men vi mener også, det er vigtigt at fastlægge mål for fremtiden.
I SF mener vi, at målet bør være, at 8,5 pct. af Danmark reelt skal være urørt skov i 2050 – altså halvdelen af de her 17 pct., vi har talt meget om – og at hyppigere tjek af fastlagte delmål skal finde sted frem til da.
Potentialet for urørt skov i Danmark bør klarlægges inden 2020, samtidig med at omlægningen går i gang.
Det er der to årsager til.
Den ene er Venstreregeringen, og den anden er, at 2020-målet ikke er klart defineret.
Hvornår er vi i mål?
Vi mangler nogle helt klare definitioner og værktøjer til at måle det med.
Regeringen vil til den tid sende en masse tal og prosa til FN og EU og håbe på, at det ligner en gennemførelse.
Men vi vil ikke kunne dokumentere det, og derfor er vi så optaget af at få fastlagt konkrete mål og få lovfæstet målene.
Jeg vil sige, at der også er en sjælden enighed med Liberal Alliance, som vi også har fået stadfæstet før.
Vi mener fra SF's side ikke, at det er statens opgave at drive tømmerproduktion eller træproduktion.
Vi ser gerne, at staten eventuelt lytter og laver noget jordfordeling, så vi får noget mere højværdiskov og til gengæld afgiver noget af det med lav biodiversitetsmæssig værdi for at kunne komme hurtigere i gang.
Fordi vi laver 4-årige planer herinde og finanslov for 1 år ad gangen, glemmer vi nogle gange, at når det kommer til træer, skal vi jo kigge 50, 100, 200, 400 år ud i fremtiden.
Det er jo så gamle, træer bliver.
Vi er ikke ret vant til at lave politik med den tidshorisont, men vi bliver nødt til at se meget langt ud i fremtiden for at sikre noget højværdiskov og nogle højværditræer i fremtiden.
Nu er jeg glad for, at vi er færdige, og jeg vil gerne sige tak for en god debat.
Jeg er glad for, at vi er færdige, for jeg har ikke meget mere stemme tilbage.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Jeg er næsten ked af at spørge ordføreren.
Og jeg kan godt forstå, man mister stemmen efterhånden.
Det var, fordi ordføreren sagde, at vi ikke når 2020-målene.
Der var to årsager til det: Det er Venstreregeringens skyld, og det kan jeg for så vidt være ligeglad med, men jeg forstår det ikke, og derfor vil jeg gerne have en forklaring.
Det var den ene årsag.
Den anden var, at målet var uklart, at det var svært at måle, og at det ikke var defineret.
Det vil jeg meget gerne have en forklaring på, for hvad pokker er det så, vi skal nå?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Jeg tror virkelig, ordføreren hører det, som ordføreren gerne vil høre, og det har jeg fornemmet lidt hele aftenen.
Vi skal op på et højere antal hektarer.
Det skal vi hen ad vejen.
Jeg kan ikke svare dig på, om vi kan nå det i morgen eller i overmorgen.
Men det er skrevet ind i vores visionspapir, som hedder »Vision 2034«, så vi vil i hvert fald gerne have nået det inden da.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Okay, så De Konservative har ikke foreslået, at man skal udlægge 50.000 ha urørt skov.
Det er bare for at forstå det helt rigtigt, når vi diskuterer det her, og nu har vi efterhånden diskuteret det rigtig længe.
Så det, man ligesom lægger frem og står på mål for, er jo også noget af det, man gerne vil finansiere og sige, at det vil man gerne prioritere.
Det kan man som vælger også tage for gode varer og sige: Okay, hvis jeg stemmer på jer, så er det det, I gerne vil.
Men jeg kunne bare ikke høre på ordføreren, at det så er det, man vil, og at man også vil lægge den finansiering frem, der skal til, eller at man i det hele taget har en pris på, hvad det koster.
Er det rigtigt forstået?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Det, vi har sagt fra konservativ side, er, at vi på lang sigt ønsker 50.000 ha.
Der kom så en rapport for nylig, som pegede på, at tallet nok nærmere var 75.000 ha, som var nødvendigt.
Vi har ikke sagt, at de her 50.000 ha skal være klar hverken i morgen eller i overmorgen, men det er noget, man må gøre hen over årene, og prisen afhænger jo fuldstændig af, i hvilken grad det kan lykkes at lave private aftaler, og om det er i statens egne skove, det skal ske.
Det afhænger prisen fuldstændig af.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Tak for det.
Hvad koster det?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Jeg har ikke kritiseret det forslag, vi drøfter her, for ikke at involvere begge ben.
Min kritik gik på det beslutningsforslag, vi selv fremsatte dengang, men der er stadig væk ikke en eneste krone finansieret i Enhedslistens forslag.
Så det er præcis samme kritikpunkt, som vi har været igennem mange andre gange.
Og så vil jeg sige, at det også var skovforeningen, som stod for det arrangement, jeg var til, og ja, det kan godt være, at bare der er penge, så vil man gerne lave aftaler, men et af de ønsker, jeg f.eks. hørte, var, at det skulle være 10-årige aftaler eller 20-årige aftaler, og når vi snakker biodiversitet, er der altså ikke meget logik i, at staten poster en masse penge i at lave en 20-årig aftale, som så bliver opsagt, så der skal virkelig ske en forventningsafstemning her.
Så jeg tror altså desværre ikke, at det er så nemt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Jeg er sådan set enig i ordførerens kritik af blå bloks eget forslag, som udelukkende fokuserer på statsskov, men lige præcis det beslutningsforslag, som vi behandler nu, har jo netop de to ben, både statsskov og de private skove – altså det forslag, vi behandler her i dag.
Så vil jeg samtidig sige, at nu har vi jo bl.a. sammen besøgt en privat skovejer, som jeg synes meget klart sagde, at hvis samfundet begyndte at efterspørge biodiversitet og natur, så ville man sådan set gerne levere det.
Det var mere et økonomisk spørgsmål, om man fik kompensation.
Det synes jeg også at vi hører fra skovforeningen - jeg tror nok, at det er det, de hedder.
Så det der med at gå på to ben, som er centralt i det her beslutningsforslag, er præcis det, det handler om.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Jeg tror egentlig ikke, det ville være helt synd for folkestyret, hvis befolkningen kunne se, at det alligevel er nødvendigt at markere for anvendt taletid her klokken kvart over fire, hvor vi diskuterer biodiversitet i Folketingssalen.
Det tror jeg rent faktisk ville være ganske nyttigt.
Med henvisning til vores kommentarer til B 42, det første, vi drøftede i dag, kan jeg sige, at vi heller ikke kan støtte det her forslag.
For det er bare der, at meget af den utrolige værdifulde natur, som er interessant for os rent biodiversitetsmæssigt, er.
Det vil kræve, at skovejerne kan se en interesse i frivilligt at lave en forpagtningsordning med staten.
Jeg var for nylig til skovkredsmøde på Sjælland.
Jeg kan ikke huske, præcis hvad setuppet hed, men det var en række private skovejere, som havde nogle bekymringer om, under hvilke forhold sådan en kontrakt eller sådan en forpagtningsaftale skulle indgås.
De havde også nogle gode råd til, hvad vi burde tage i mente, når vi skulle drøfte det her.
De følte, at der var behov for mere evaluering, mere kendskab til, hvad det var for nogle konkrete typer af rødlistede arter, man netop i deres område skulle sikre bevaret.
Og det var i hvert fald en øjenåbner for mig.
Jeg håber, at vi i forbindelse med naturpakkeforhandlingerne kan få en drøftelse af, hvordan private skovejere også kan indgå, om end man bare må sige, at det er meget mere besværligt.
Altså, den nemme løsning er jo bare at bruge statens egne skove, men jeg synes også, vi må lytte til de rapporter, som peger på, at det bare ikke nødvendigvis er den måde, vi får mest biodiversitet for pengene på.
Det var bare sådan en enkelt betragtning her sidst på aftenen.
Men vi støtter ikke det her beslutningsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Det er derfor, vi skal have en samlet rammelovgivning om biodiversitet og natur.
For tingene influerer også på hinanden.
Det var ikke nogen kommentar til Enhedslisten, for jeg har fuld forståelse for, hvorfor man har opdelt det.
Hvad er det, vi vil måle på?
For der er nogle overordnede tematikker i EU og i FN med biodiversitetskonventionen, men de pålægger os også at lave nogle værktøjer til, at det bliver målbart, som vi ikke har i høj nok grad.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Det var ellers et rigtig interessant svar.
En af grundene til, at jeg synes, svaret er interessant, er, at vi faktisk sidder og diskuterer at gøre noget med nogle ting, som vi så ikke helt præcis ved hvordan vi vil måle.
Og altså, for mig at se er det lidt som hønen og ægget: Hvad pokker er det, vi har gang i?
Der er jeg nok lidt bogholderagtig.
Altså, det er sådan noget med tal: To plus to er fire, og det kan ikke give fem – aldrig.
Så hvis vi gerne vil fra A til B, hvordan kommer vi så derhen, sådan at vi får B?
Det synes jeg var et interessant svar.
Der er i hvert fald også noget, jeg har at lære.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
I 2010 – og jeg vil på ingen måde sige, at det alene var den daværende regerings skyld, for der havde trods alt også siddet nogle andre regeringer, men jeg vil alligevel sige, at en stor del af det var regeringens skyld, for man havde trods alt siddet der i 10 år forinden – nåede vi ikke biodiversitetsmålene med de usikre måleværktøjer, vi har.
Og vi kan se – det siger alle eksperter jo til os – at vi simpelt hen ikke når at leve op til biodiversitetskonventionen i 2020, heller ikke den her gang.
Men det skal jo ikke afholde os fra at prøve og så opliste nogle meget mere konkrete måltal for, hvad det så er, at vi vil måle.
Altså, der er jo en ramme i biodiversitetskonventionen.
Vi har rødlistearter osv., men vi er ikke gået systematisk til værks i forhold til at sige, hvordan vi vil måle det i skovene, med arterne, det åbne land osv., altså alle de her tematikker, som vi også har diskuteret med de seks forslag i dag.
Så det er egentlig det, jeg beder om.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Jeg tror, at ordføreren er ved at kende mig så godt som minister, at hun ved, at jeg aldrig begiver mig ud i de der spekulationer om hvis og hvis og hvis.
Jeg har en meget stor tiltro til de borgerlige partier, der skal ind at forhandle naturpakke, og at der vil være et fælles fodslag om også at lave urørt skov.
Hvordan det kan komme til at se ud, må vi forhandle om, og da vi er en mindretalsregering, så lytter vi naturligvis til de partier, som vi skal løfte ansvaret sammen med.