runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-10:
Vi fik jo at vide, at medmindre man købte 8 t ad gangen, så var der afgift på.
Men halm til en hest er jo ikke bare sådan noget, man tager ned fra hylderne ude hos en landmand; det var sådan noget, der kom i plastikpakker af sådan 5-10 kg's størrelse, renset for urenheder og tilført eukalyptusduft.
Derfor var der jo ikke nogen, der ville brænde det af, så det var en problemstilling, som vi fuldstændig havde misforstået fra Venstres side.
Jeg havde faktisk forestillet mig, at hr. Per Clausen mente, at gennemførslen af en forsyningssikkerhedsafgift ville indeholde så meget bureaukrati og bøvl og være fjernet fra enhver form for logik, at enhver kunne se, at det var nødt til ikke at være tilfældet.
Jamen jeg gentager gerne, at når virkeligheden rammer teoretiske forslag, så kan man vælge at sige, at det er ligegyldigt, eller man kan vælge at agere på det, og det gjorde vi fra Venstres side.
For vi syntes, at brændeafgiften, med den måde, som regeringen havde udformet den på, var i strid med enhver form for logik, og derfor er jeg tilfreds med, at brændeafgiften ikke bliver til noget.
Jeg vil bare igen understrege, at fordi Venstre gik med i energiaftalen i 2012, så blev regningen for danskerne 2 mia. kr. lavere.
Men sådan ser vi ikke på tingene i Venstre, vi tog medansvar, og vi sænkede prisen for danskerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Det ligger jo fast, at Venstre, da det kom frem i pressen, at der skulle komme en afgift på pejsebrænde, uagtet, for det var ikke kommet frem endnu, at der ville være masser af bureaukrati forbundet med det, sagde, at Venstre simpelt hen var imod en afgift på det brænde, som folk puttede i deres brændeovne.
Men Venstre havde jo selv foreslået det i sin tid i regeringen.
Venstre havde selv aftalt det med den nye regering, så Venstre var selvfølgelig ikke imod en afgift på pejsebrænde, for det var Venstres egen idé.
Men det væsentlige er, at Venstre hæver en afgift til at finansiere et øget offentligt forbrug på tilskud til solceller og husstandsvindmøller.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-10:
Jeg har den tilgang til virkeligheden, at man kan have mange interessante diskussioner om, hvad der muligvis kunne være interessant, og hvad der muligvis kunne give mening, og jeg er af den klare opfattelse, at der kunne konstrueres argumenter for, hvorfor en forsyningssikkerhedsafgift teoretisk kunne give mening.
Men jeg er også af den opfattelse som politiker, at ens opfattelser jo skal håndteres i forhold til virkeligheden, og jeg må bare sige, at den virkelighed, som forsyningssikkerhedsafgiften blev mødt af, undskyld mig, var skingrende vanvittig.
Jeg tror, hr. Ole Birk Olesen kender nogle af de der helt ekstreme eksempler, hvor enhver kunne sige sig selv, at det ikke gav nogen mening, og der er jeg sådan indrettet, at det lytter jeg faktisk til.
Der må jeg sige, okay, hvis det var konsekvensen af et eller andet, som måske i teorien kunne give mening, så er det altid godt at lytte til virkeligheden; så praktisk anlagt er jeg.
Hvad hr. Ole Birk Olesen så mener om hele finansieringen af energiaftalen, og at han mener, at regningen er for stor, er velkendt; det var sådan set Venstres vigtigste opgave at sænke prisen på energiaftalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Venstre var meget kritisk over for brændeafgiften, siger hr. Torsten Schack Pedersen.
Så var det da mærkeligt, at man opfandt den i februar 2011.
Brændeafgiften var jo en del af »Energistrategi 2050«, som VK-regeringen leverede i februar 2011.
Hvis man var meget kritisk over for brændeafgiften, så var det også mærkeligt, at man indgik en aftale med den nuværende regering i foråret 2012 om at indføre brændeafgiften.
Det var lige en historisk detalje.
Så er der det her med, at nu føler man sig nødsaget til at hæve bundskatten for at finansiere det tab af indtægter, der kommer, når man ikke gennemfører forsyningssikkerhedsafgiften.
Det var jo ikke nødvendigt.
Hvis man ikke havde lavet en energiaftale, som øger forbruget af offentlige penge, bl.a. til tilskud til solceller og til husstandsvindmøller, så havde man jo ikke behov for at hæve bundskatten nu for at finansiere et bortfald af forsyningssikkerhedsafgiften.
Steen Gade (SF), 2014-10-10:
Næh, og jeg kan forstå, det er spørgerens erindring, der er i gang, og så vil jeg også bruge min erindring.
Jeg husker da bestemt, at jeg har fået et notat fra Finansministeriet, da vi lavede energiaftalen, om, hvor mange nye arbejdspladser der blev skabt, og det var bygget op omkring årene fra 2014 til 2021, og i de årstal, der gav mest, var vi oppe på 7.000-8.000 ekstra arbejdspladser årligt.
Per Clausen (EL), 2014-10-10:
Nu synes jeg da, det er kedeligt, at hr. Torsten Schack Pedersen gør VK-regeringens energi- og klimaplan til et teoretisk projekt.
Jeg opfattede det som en konkret plan, som regeringen fremlagde, hvor forsyningssikkerhedsafgiften var et væsentligt element.
Er der andre elementer i de planer, Venstre har, som hr. Torsten Schack Pedersen vil kalde teoretiske projekter, der nok skal blive lavet om, når de mødes af virkeligheden?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Det fremgik rimelig klart af mit spørgsmål, hvad det var, jeg gerne ville diskutere.
Det var hr. Jens Joels påstand om, at ingen bliver stillet ringere.
Er det korrekt, at folk med lave indkomster stilles ringere, end da regeringen trådte til, som følge af, at regeringen med de andre partier i Folketinget undtagen Liberal Alliance har aftalt, at de skal betale mere i bundskat og elafgifter osv. for at finansiere energiaftalen fra 2012, og at det er det, vi behandler i dag, nemlig at folk skal betale mere som følge af energiaftalen 2012?
Jens Joel (S), 2014-10-10:
Det er korrekt, at det her er med til at finansiere energiaftalen.
Det kommer jo an på, om man betragter folk i det her samfund som nogle, der kun betaler skat.
Jeg betragter jo også dem, der betaler skat eller afgift, som nogle, der modtager hjælp på sygehuset, eller nogle, der får en arbejdsplads, fordi vi laver en grøn omstilling, som er ambitiøs.
Derfor synes jeg, det er noget forfladiget pjat.
Skatteministeren har som en meget udpræget rolle at få kradset den finansiering ind, som vi betaler vores samfund med, og derfor kunne man jo, hver gang skatteministeren er her i salen, angribe ham for, at nu vil han have penge.
Det er jo meget tit det, der er skatteministerens opgave.
Derfor kan man jo ikke løsrevet diskutere det fra, om man synes, at det, pengene bliver brugt på, er fornuftigt eller ej.
Det synes vi i den grad hos Socialdemokraterne det er.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Jeg vil prøve med et faktuelt spørgsmål til hr. Steen Gade, for jeg har ledt i papirerne efter svar og har ikke kunnet finde det.
Det var sådan, at da man indgik i energiaftalen i 2012, vurderede Finansministeriet i et notat, at den langsigtede beskæftigelseseffekt af energiaftalen 2012 ville være et minus på 1.300 personer, altså at der vil være 1.300 personer færre i beskæftigelse på lang sigt som følge af energiaftalen 2012.
Har hr. Steen Gade i forhandlingsforløbet her fået at vide, hvor negativ beskæftigelseseffekten vil være, når man nu laver disse ændringer af energiaftalen fra 2012?
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-10:
Altså, det er jo ikke sådan, at jeg siger, at vi kan beskatte os ud af alting eller beskatte os til en førerposition – og det er altid en diskussion i forbindelse med nogle af de her skatter og afgifter.
Jeg er selv ikke specielt glad for bare at sætte skatter og afgifter op, og det tror jeg også at spørgeren er bekendt med.
Men jeg mener, at vi hele tiden må finde en såkaldt holistisk løsning, dvs. en løsning, hvor vi tænker forskellige ting sammen, og hvor beskatning selvfølgelig er en del af det.
I øvrigt vil jeg sige, hvis man skal tale om det her med at lytte til økonomer, at jeg næsten vil opfordre spørgeren til at gå tilbage til tavlen og skrive 100 gange: Liberal Alliance vil nu lytte til økonomer.
Naturligvis lytter vi til økonomer, også når det gælder energipolitik.
Men nogle gange må man også drive udviklingen fremad, altså sætte nogle mål, nogle ambitiøse mål, for energipolitikken.
Og selvfølgelig er der nogle ting, vi kan diskutere om skal justeres eller kalibreres eller gøres anderledes, og på den måde er økonomernes pegefinger eller deres indspark altid velkomne – dem lytter vi til.
Men må jeg også lige minde spørgeren om, at vi faktisk får gavn af den grønne omstilling.
Vi kan jo også se, at vores eksport af grøn teknologi faktisk stiger hurtigere end eksporten generelt.
Altså, det, at Danmark så at sige er førende og helhjertet går ind på det her område i forhold til den grønne omstilling, er jo også med til at geare vores økonomi i en konkurrence, hvor miljø spiller en større rolle, og hvor klima spiller en større rolle.
Så jeg er uenig i den der meget enten-eller-betragtning, som jeg synes spørgeren lægger lidt op til.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Også til økonomer.«
Det lyder klogt at lytte til økonomer – det er jo dem, der har forstand på økonomi, og hvis man gerne vil styre økonomien klogt, bør man lytte til økonomer.
De økonomiske vismænd i Danmark repræsenterer den højeste sagkundskab inden for økonomien.
De har gentagne gange kritiseret den energipolitik, som føres i Danmark.
Den er for dyr, den er forkert, den er simpelt hen fejltænkt.
Alligevel fortsætter regeringen og Det Radikale Venstre med energiaftalen fra 2012, som dette lovforslag skal finansiere, ud ad samme retning, som de økonomiske vismænd gentagne gange har kritiseret.
Er det korrekt forstået, at i energipolitikken lytter Det Radikale Venstre ikke til økonomer?
Også det argument, som hr. Nadeem Farooq benytter her, altså at det på en eller anden måde skulle være til fordel for dansk økonomi og vækst og virksomheder, at det offentlige pålægger virksomhederne hårde restriktioner i forhold til energi og lægger store afgifter på, fordi det skulle give os en førerposition på det internationale marked for grøn teknologi, afviser de økonomiske vismænd i deres rapporter.
De siger, at såfremt der måtte være penge at hente på at investere på det her område, ville private investorer gøre det af sig selv.
Og der er ingen forventninger om, at politikere er i stand til at investere penge korrekt i afkast, for hvis de var så dygtige til det, ville de nok ikke være politikere, men i stedet private investorer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-10-10:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at da vi sad i forhandlingerne for at finde ud af finansieringen af lempelsen af den her afgift, så vi sådan set helst i Dansk Folkeparti, at man havde rullet noget af energiaftalen tilbage.
Det var det, det skulle finansiere.
Men der er altså en bred forligskreds omkring det her i Folketinget, hvor man skal have en enhed, og jeg synes sådan set, det er positivt, at der er en bred forligskreds om sådan nogle ting som Danmarks energikilder fremover.
Der må man jo bare erkende, at man sidder i en forligskreds, hvilket Liberal Alliance ikke så tit har lyst til at gøre; de vil hellere sidde på sidelinjen og brokke sig.
Det er også nemmere.
Nogle gange er der nogle partier i Folketinget, der er nødt til at tage et ansvar for nogle ting, og nu tager vi så ansvar for, at en afgift, man kunne se var dybt skadelig for både borgere og virksomheder, får man rullet tilbage – og rullet tilbage på en måde, der gør, at borgerne faktisk får flere penge mellem hænderne, i forhold til hvad de ellers ville have, med det her lovforslag.
Det synes jeg sådan set er positivt, isoleret set, hvad angår det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Med energiaftalen fra 2012 øgede man det offentlige forbrug, det offentlige tilskud til solceller og til husstandsvindmøller.
De penge skulle man finde, og man besluttede så at lave en ny forsyningssikkerhedsafgift.
Den forsyningssikkerhedsafgift har man i mellemtiden fortrudt, og nu vil man i stedet opkræve pengene til energiaftalen fra 2012 via højere bundskat, højere elafgift og højere afgift på cigarillos.
Det stemmer Dansk Folkeparti for.
Dansk Folkeparti stemmer for øget skat for pensionister i Danmark for at finansiere energiaftalen fra 2012.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-10-10:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed for nogen i Danmark, at da man lavede energiaftalen, blev det dyrere at være dansker på nogle områder, på grund af at man skulle have finansieret den her energiaftale.
Men det er sådan set ikke den aftale, vi diskuterer i dag.
Det er jo forsyningssikkerhedsafgiften, hvor man kunne se at virkeligheden ramte.
Som hr. Torsten Schack Pedersen også sagde, kunne man se, at der var en masse uhensigtsmæssigheder i den.
Og så er det da kun sund fornuft, at man i Folketinget tager den problemstilling op og siger: Okay, det var ikke hensigtsmæssigt, så hvordan kan vi gøre det anderledes?
Så har man fundet en anden finansieringskilde, som faktisk gør, at den afgift, belønning, eller hvad man kan kalde det, som rammer borgerne, bliver mindre.
Det er jo det, vi behandler i dag.
Vi sidder jo ikke og behandler en energiaftale, som jeg godt ved at Liberal Alliance er imod.
Vi behandler et enkelt element her, som hedder forsyningsafgift, PSO-afgift, og nogle andre energikilder, som bliver enten afgiftslempet eller -forhøjet.
Det er jo sådan set det, der er det vigtige.
Og så synes jeg, at den her finansieringskilde trods alt gør, at danskerne får et bedre fribeløb, altså får flere penge mellem hænderne, i forhold til hvad de ellers ville have.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Det væsentlige her er jo, at dette lovforslag skal finansiere energiaftalen fra 2012.
Man har brug for at opkræve flere skatter for at finansiere energiaftalen fra 2012, som Dansk Folkeparti er deltager i.
Det betyder, at man nu hæver skatten, bundskatten, for bl.a. de pensionister, som Dansk Folkeparti hævder at være forsvarer for.
Man hæver elafgiften for pensionisterne, og man hæver afgiften på de cigarillos, som pensionister ryger.
Hvordan hænger det sammen for Dansk Folkeparti?
Hvorfor er det vigtigere for Dansk Folkeparti at gennemføre en energiaftale med øgede tilskud til solceller og husstandsvindmøller, end det er at beskytte pensionisterne mod skattestigninger i bundskat, elafgift og afgift på cigarillos?
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-10:
Tak for det.
For virksomhedernes skyld, for borgernes skyld, ja, for dansk økonomis skyld er det ganske fornuftigt, at vi nu steder forsyningssikkerhedsafgiften til hvile.
Jeg skal også for en god ordens skyld sige, det ikke bare er for virksomhedernes skyld og for økonomiens skyld, men også for den grønne omstillings skyld.
Vores muligheder for vækst og velfærd afhænger i høj grad af virksomhedernes konkurrenceevne.
Derfor er det vigtigt, at vi kan sikre attraktive og ordentlige vilkår for vores erhvervsliv.
Nu har andre ordførere jo givet nogle eksempler på, hvilke absurde situationer der ville opstå for borgerne og forbrugerne, hvis det var, at forsyningssikkerhedsafgiften ville være gennemført, og de eksempler skal jeg ikke underholde mere med; de taler for sig selv.
Men at afskaffe forsyningssikkerhedsafgiften er ikke gratis.
For at få pengene til at passe har vi måttet give personskatterne et nøk opad.
Det er selvfølgelig ikke optimalt i den ideelle verden, men det er et nødvendigt onde for at komme af med forsyningssikkerhedsafgiften og for at kunne sikre, at den grønne omstilling og energiaftale fortsat er på sporet.
Samlet set synes jeg, at vi har fundet en ganske fornuftig løsning, og sådan nogle, altså fornuftige løsninger, plejer vi godt at kunne lide i Det Radikale Venstre.
Derfor støtter Radikale Venstre dette lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2014-10-21:
Som det er nævnt, betyder det her forslag en forbedring af de rettigheder, som en syg lønmodtager har, når vedkommende ikke har ret til fuld løn under sygdom, og som det også er nævnt, er det en dom fra EU-Domstolen, som fremtvinger denne forbedring.
Det vil jeg gerne opholde mig lidt ved, fordi jeg synes, at det er tankevækkende.
EU-systemet er jo på nogle punkter et problematisk system.
Vi kan bare tænke på de store problemer, som det giver os med hensyn til social dumping, men vi må også konstatere, at EU-systemet på nogle punkter fører til noget godt, og her har vi altså et eksempel på en forbedring, som ikke ville være blevet gennemført i Danmark, hvis EU ikke havde været der.
Derfor vil jeg da gerne starte med at sige EU tak for hjælpen.
FTF, Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd, kritiserer, at der kun er tale om en minimumsimplementering af de 4 ugers ferie, som arbejdstidsdirektivet fra EU rummer, og deres kritik skyldes, at den danske ferielov jo ellers giver ret til 5 ugers betalt ferie.
Derfor mener FTF, at det er misvisende, at syge må nøjes med 4 ugers betalt ferie, og det mener jeg at de har ret i.
Her taler vi altså om syge, som ikke har ret til fuld løn under sygdom – det skal understreges.
FTF, Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd, foreslår en arbejdsgruppe, der skal gennemgå fejl og mangler i ferieloven i al almindelighed frem for den lappeløsningsmodel, som man kører med for øjeblikket.
F.eks. er der mange arbejdsgivere, der allerede ved ansættelsen – i anførselstegn – aftaler med lønmodtageren, at i tilfælde af, at vedkommende skal fyres, forkortes eller bortfalder varslet for at holde ferie i opsigelsesperioden.
Det vil altså sige, at man fraviger ferieloven til ugunst for lønmodtageren.
LO peger på, at der på denne måde ikke er tale om en frivillig aftale, men i virkeligheden er der tale om et diktat fra arbejdsgiveren, i en situation hvor lønmodtageren ikke kan sige nej, fordi det bliver en betingelse for at blive ansat.
Det er også en kritik, som jeg mener LO har ret i, og jeg mener også, at man burde se på det aspekt.
Men tilbage til det foreliggende lovforslag: De her kritiske punkter, som FTF og LO peger på, mener jeg som sagt at de har ret i, men det rører ikke ved, at det her lovforslag er et fremskridt, og derfor vil SF stemme for det.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-21:
Tak for det.
Det ene formål er at sørge for, at Arbejdsretten får kompetence til at behandle sager, som vedrører overholdelse af vikarloven, og for det andet at Arbejdsretten får mulighed for at være enekompetent, når det kommer til ligebehandlingsprincippet.
Det handler om, at nogle virksomheder i dag behandler vikarer på en måde, så de ikke har samme rettigheder og vilkår som fastansatte i private virksomheder.
Baggrunden for lovforslaget er, at der i forbindelse med implementeringen af vikardirektivet – hvis nogen kender det – er blevet fremsat et ønske fra arbejdsmarkedets parter om, at visse sager om overholdelse af vikarloven kunne behandles af Arbejdsretten.
Et udvalg med deltagelse af arbejdsmarkedets parter har arbejdet med problemstillingen, og lovforslaget er en udmøntning af deres anbefalinger.
Jeg synes – og det gør Venstre også – at det er rigtig fint, at Arbejdsretten i fremtiden kommer til at behandle de her sager, og at man ikke nødvendigvis er nødt til at gå ud i det civilretlige system.
Venstre kan anbefale lovforslaget, og vi ser frem til, at Arbejdsretten med sit særlige kendskab til arbejdsmarkedets parter, forhold på arbejdsmarkedet og overenskomstsystemet vil kunne sikre en ensartet og saglig behandling af de her spørgsmål og praksis ved anvendelse af vikarloven.
Tak for ordet.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-10-21:
Det her lovforslag drejer sig om optjening af feriepenge under sygdom, og det er sådan set meget rimeligt, at det er sådan.
Det kan vi sådan set sagtens støtte.
Det har så bare en bagside, nemlig at det så også øger omkostningerne for arbejdsgiversiden.
Uanset at det er nævnt herfra, at det sådan set er ret beskedent, kan vi godt have brug for at sige, at der sådan set aldrig er brug for, at vi øger erhvervslivets omkostninger, som vi så også gør her.
Uanset at det er nævnt, at det er i småtingsafdelingen, er der vel ikke nogen her i salen, der ikke kender det gamle ordsprog om, at mange bække små til sidst giver en å.
Hver eneste gang man øger omkostningerne, så svækker vi sådan set konkurrenceevnen osv., så uanset hvor uskyldigt et enkelt lovforslag kan se ud, synes jeg bare, at det er værd at gøre opmærksom på.
Vi sammenlægger altså ulemper og fordele hos os, og det ender så ud med, at vi på trods af det, jeg her har nævnt, vil støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2014-10-21:
Godt nok vikarierer jeg kun, men når Finn Sørensen nu har haft arbejdet med at udstyre mig med nogle taler, må jeg hellere få dem holdt.
Ellers får jeg sikkert vrøvl med ham.
Jeg vil starte med at sige, at formålet med det her forslag jo er at bringe den danske ferielov i overensstemmelse med EU-retten.
Det kan man jo mene mange ting om, men det er jo så heldigt, at forslaget samlet set indeholder en forbedring af de nuværende regler om sygeferiegodtgørelse.
Det handler om, at en række betingelser for retten til sygeferiegodtgørelse bortfalder: Det er betingelsen om, at sygefraværet skal vare mere end 3 dage, at lønmodtageren har været ansat i mindst 12 sammenhængende måneder forud for sygefraværet, og at der højst kan betales feriegodtgørelse for 4 måneder inden for et kalenderår.
Så når man fjerner de ting, er der jo helt klart tale om forbedringer.
Der indføres så en ny bestemmelse om, at lønmodtageren først optjener sygeferiegodtgørelse fra anden sygefraværsdag, og det er så en mindre forringelse, som dog ikke på nogen måde skygger for, at der samlet set er tale om en forbedring.
Det, man gør her, er, at man opfylder EU's minimumskrav, så her er der i hvert fald ikke tale om nogen overimplementering af EU-regler, kan man sige.
Det kunne der måske ellers godt være god grund til at gøre.
Vi er enige med SF i, at man burde følge den del af den danske ferielov, der faktisk taler om, at man sikres ret til 5 ugers betalt ferie, og at lønmodtagerne skal have ret til sygeferiegodtgørelse fra første sygefraværsdag.
Vi har ikke nogen bemærkninger til, at arbejdsgivernes indbetaling til Feriekontos administration skal indgå i ATP's fælles opkrævning af arbejdsgiverbidrag.
Vi er positive over for lovforslaget, men vil stille nogle opklarende spørgsmål især for at få afklaret, om der skulle være grupper af lønmodtagere, der oplever en forringelse af deres vilkår.
Så ud fra det, at der her er tale om en samlet forbedring, har vi en klar forventning om, at vi kan stemme for lovforslaget ved tredje behandling.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-10-21:
Tak for det.
Med vikardirektivet sikrede vi en større ligestilling mellem fastansatte og vikarer på vores arbejdsmarked.
Vi har i stigende grad et problem med, at virksomheder bruger vikarer i stedet for fastansatte, som har ordentlige forhold og kan være sikre på at have en opsigelse osv.
Jeg var rigtig glad, da vi gjorde det, og det er jeg stadig den dag i dag.
Efterfølgende har der så været et arbejde i gang, herunder at arbejdsmarkedets parter har set på det og nu er kommet med den anbefaling, som min ordførerkollega fra Venstre så fint har redegjort for her.
Mai Mercado (KF), 2014-10-21:
Det her lovforslag retter jo op på, at Danmarks ferielovgivning ikke er forenelig med EU-retten.
Så er vi naturligvis også bekymrede over den ekstraomkostning på 30 mio. kr., som altså bliver pålagt erhvervslivet, men vi har også forstået, at det er den mildeste model, der er valgt, altså en minimumsimplementering, så der kan rettes ind efter EU-retten, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-10-21:
På nogle måder er det her måske sådan den første egentlige arbejdsdag for mig som ny minister på området, i hvert fald den første dag, hvor Folketinget er samlet til behandling af lovforslag.
Og så er det da rigtigt, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen, at tre ud af tre med et enigt Folketing bag sig jo ikke er så dårligt.
Det synes jeg der er grund til at takke Folketinget for, for det, min forgænger har tilrettelagt her, er jo tre indlysende rigtige lovforslag, som man også som ny minister på området kunne se at der var fornuft i.
Og så viser det samarbejdende Folketing jo her, at så står vi også sammen om det.
Så det vil jeg sådan set kun takke for.
Så vil jeg endnu en gang sige, at det udvalgsarbejde, som nu går i gang, skal vi selvfølgelig igen bidrage til går så nemt og smidigt som overhovedet muligt.