runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2013-12-03:
Man svarer jo ikke på spørgsmålet.
Jeg kan fortælle statsministeren, at vi ikke har lavet en aftale om, at der skal laves en lov, som betyder, at folk skal tage billeder af deres raftehegn, hvis de bruger noget træ, de har indkøbt, til et raftehegn i stedet for at brænde det i deres brændeovn.
Det har vi i hvert fald ikke lavet nogen aftale om, og det er det, der er fuldstændig tosset og bureaukratisk.
Og statsministeren må da for pokker – undskyld, det må man vist ikke sige her i Folketingssalen – men statsministeren må da kunne indse og i det mindste erklære sig enig med mig i, at det er helt tosset, at det skal foregå på den måde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Bare så vi ikke glemmer det: For det første var Det Konservative Folkeparti med i finanslovsforhandlingerne, og for det andet og endnu vigtigere er forsyningssikkerhedsafgiften jo noget, der er aftalt med De Konservative.
Det er faktisk en forsyningssikkerhedsafgift, som blev udtænkt af den tidligere regering.
Det er bare, så vi lige husker det, når vi taler om forsyningssikkerhedsafgiften, at det er noget, der er aftalt i forbindelse med vores energi- og klimapolitik, og vi hører jo gerne svar fra både De Konservative og andre kritikere af forsyningssikkerhedsafgiften på, hvordan man kan finde finansieringen, hvis vi ikke har forsyningssikkerhedsafgiften.
Vi lytter selvfølgelig også til den høring, der er i øjeblikket.
Men det ville klæde Det Konservative Folkeparti og alle, der har kritiseret den her forsyningssikkerhedsafgift, punkt 1 at anerkende, at det er noget, man selv har opfundet, punkt 2 at anerkende, at det er noget, man selv har været med til at stemme for, punkt 3 at anerkende, at hvis man skal afskaffe den, må man også finde en finansiering til det.
Lars Barfoed (KF), 2013-12-03:
Nu er det jo ikke sådan, at det nødvendigvis er den største udfordring, jeg ser, men jeg synes, at det her og nu er en vigtig udfordring, og jeg synes ikke, at statsministeren skal negligere det beskæftigelsesfradrag.
Vi er vel blevet enige om det, fordi det er en vigtig ting.
Og det burde være muligt for SKAT, men det kan vi jo så drøfte videre med skatteministeren.
Vi rejste tidligt i forhandlingerne spørgsmålet om forsyningsafgift og brændselsafgift.
Altså, det er jo sådan, at Skatteministeriet har fremlagt en helt tosset ordning, hvor man vil pålægge folk en brændselsafgift på f.eks. brænde, som folk har samlet i skoven, og på små indkøb til brændeovnen.
Man vil endda have, at hvis folk køber træ til deres nye raftehegn, skal de tage billeder af deres raftehegn for at dokumentere, at træet bliver brugt til et raftehegn og ikke til brænde, og at de altså ikke skal betale afgift.
Altså et typisk kontrolregime fra SKATs side.
Kunne vi ikke have løst det under finanslovsforhandlingerne og have fundet en løsning på det, så vi ikke får sådan en tosset og bureaukratisk ordning, der pålægger folk en brændselsafgift på helt små indkøb?
Og vil statsministeren ikke medvirke til, at vi nu får det løst?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Hr. Kristian Thulesen Dahls største problem i dag er, om et lovforslag bliver fremsat i oktober eller november eller på den anden side af nytår, og hr. Lars Barfoeds største udfordring er, om borgerne kan gå ind og ændre deres forskudsopgørelse.
Jeg har egentlig tillid til, at borgerne godt kan gå ind og ændre den forskudsopgørelse.
Jeg synes, at det er meget at bede om, at SKAT skal ændre alle menneskers forskudsopgørelse, og jeg har tillid til, at det kan borgerne godt selv gøre.
Christian Langballe (DF), 2013-12-03:
Tak til formanden.
Regeringen demonstrerer endnu en gang, at den ikke er til at stole på, at den løber fra de løfter, som blev afgivet inden valget.
Statsministeren sagde inden valget, at der med hende ved magten ikke ville blive lempet på flygtninge- og integrationspolitikken.
Lad os blot give statsministeren ordet selv for at høre, hvad hun udtalte den 20. november 2010: Jeg kunne ikke drømme om at gå over imod en lempeligere udlændingepolitik.
Det bliver ikke De Radikale, som skal bestemme vores udlændingepolitik.
Det er de brede vælgergrupper ikke interesserede i, og jeg er slet, slet ikke interesseret i det.
Tænk, det sagde hun virkelig.
Man kan spørge, om det var ren og skær opportunisme eller rå politisk magtvilje, at statsministeren sagde, som hun gjorde.
Var det for at binde danskerne noget på ærmet, eller er den nuværende politik blot et vidnesbyrd om, at den virkelige statsminister slet ikke hedder Helle Thorning-Schmidt, men Margrethe Vestager?
Det kan man gisne om.
Tilbage står, at statsministeren er løbet fra alle de løfter, som hun gav det danske folk, og at hun systematisk sammen med regeringen arbejder på at underminere de nødvendige stramninger af flygtninge- og integrationspolitikken, som vi i DF fik indført sammen med V og K.
Lad os gå til den pågældende lov om ny statsborgerskabsprøve, som vi her behandler.
Formålet er, at det skal være nemmere at få dansk statsborgerskab – med streg under nemmere.
Sprogkravet lempes fra danskprøve 3 til danskprøve 2, dvs. fra 9. klasses- til 7. klassesniveau.
Spørgsmålenes antal reduceres fra 40 til 30. Alle de spørgsmål, der angår vores kultur og vores historie, pilles ud, for det betyder åbenbart ikke det mindste for regeringen.
Det er vi i DF ikke – sagt lige ud.
Vi mener, at dansk kultur og historie er det kit, der binder danskerne sammen som et folk.
Det er fundamentet for Danmark som en nation.
Selvfølgelig skal folk, der søger statsborgerskab, vide noget om dansk kultur og historie.
Det giver sig selv.
Selvfølgelig.
Det er kun ignoranter og en hel del politikere, der kan finde på at betvivle det.
Man har så også lempet selvforsørgelseskravet, og det vil sige, at det er lempelser og lempelser fra en regering, som lovede ikke at lempe.
Her til sidst nævner man navne som Vollsmose eller Egedalsvænge.
Man troede, at det ville føre til et overordnet fællesskab, men der er i stedet for blevet skabt parallelsamfund og subkulturer, hvor alt, hvad der er dansk, modarbejdes.
Lovforslaget kan ses som et led i denne skadelige udvikling og ødelæggelse af Danmark.
DF stemmer nej til forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-03:
Jo tak.
Jeg vil også starte med at røbe, at Venstre også stemmer imod statsborgerskabsprøven.
Vi har stillet nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og nu er jeg ikke nogen Martin Krasnik og har derfor ikke mulighed for at stille spørgsmålene igen og igen, men kan i hvert fald stille dem en gang til her, for jeg mener ikke, at vi har fået svar på i hvert fald et af de spørgsmål, vi har stillet.
Det var nyt for os i Venstre, for vi læste loven som et forslag om, at man skulle afskaffe spørgsmålene, der handler om kultur og historie, og så erstatte dem med nogle mere nutidige spørgsmål.
Det kunne være rart at få afklaret det, før man skal stemme om loven, og derfor stillede vi et spørgsmål under udvalgsbehandlingen: Vil ministeren redegøre for, om den nye statsborgerskabsprøve vil indeholde spørgsmål, der kræver kendskab til dansk kultur og dansk historie?
Det er sådan set et forholdsvis nemt spørgsmål at besvare, for det kan besvares med enten »ja, det vil den« eller »nej, det vil den ikke«.
Det svar, vi har fået fra justitsministeren, lyder som følger: Statsborgerskabsprøven vil indholdsmæssigt bevæge sig inden for emner, der afspejler det hverdagsliv og det aktive politiske liv, som møder borgerne i et moderne samfund – altså en ordret afskrift af loven.
Jeg forstår ikke helt, hvad man skal med udvalgsbehandlingen, hvis ikke man kan få svar på spørgsmål, som stilles på baggrund af debatten i salen under førstebehandlingen.
Så var der et andet emne, som blev diskuteret.
Det var, at vi jo havde lidt vanskeligt ved at forstå, hvorfor regeringen ikke vil opfylde den del af sit regeringsgrundlag, der handler om, at statsborgerskab fremover er noget, der skal gives ved lov og ikke ved skiftende politiske aftaler.
Det skrev man i regeringsgrundlaget.
Hvorfor opfylder man ikke den del af regeringsgrundlaget?
Det kan man sådan set bare gøre.
Der har vi fået et interessant svar fra justitsministeren.
Der står: Udmøntningen af denne del af regeringsgrundlaget er under overvejelse i Justitsministeriet.
Så fortsætter man: Det bemærkes i den forbindelse, at disse overvejelser giver anledning til spørgsmål af forfatningsretlig karakter.
Så det, mit spørgsmål går på, er: Var regeringsgrundlaget i strid med grundloven, for det vil i hvert fald sætte den kritik, der har været af den tidligere regering og vores administration af bestemmelserne om indfødsret, lidt i perspektiv?
Så jeg har altså to konkrete spørgsmål til vores justitsminister, som jeg håber han vil svare på: Vil statsborgerskabsprøven fremover indeholde spørgsmål, der kræver kendskab til dansk kultur og dansk historie?
Og mit spørgsmål nr. 2 er: Var regeringsgrundlaget i strid med grundloven?
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Tak for det formand.
Er regeringsgrundlaget i strid med grundloven?
Det er det ikke.
Dernæst: Med den nye statsborgerskabsprøve skabes der, som det er blevet sagt, en prøve, som i højere grad end indfødsretsprøven fokuserer på emner og temaer, der afspejler det aktuelle danske hverdagsliv og politiske liv frem for historiske forhold og årstal.
Det kan slet ikke afvises, at det er ganske udmærket at have kendskab til dansk kultur, når man sætter sig til bordet og skal svare på spørgsmål i statsborgerskabsprøven.
Det vil være en prøve, der afspejler det liv, som folk går ind til i det danske samfund.
Derfor er det indgangen for regeringen til at lave en ny statsborgerskabsprøve frem for den indfødsretsprøve, som den tidligere regering havde, hvor man nogle gange godt kunne få på fornemmelsen, at det mere var et spørgsmål om paratviden i historiske forhold og årstal end om at sikre et ordentligt afsæt for en endnu bedre integration i det danske samfund.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-03:
Jeg kan godt sætte spørgsmålstegn til sidst, hvis justitsministeren foretrækker det.
Er justitsministeren enig med mig i, at det ikke er så enkelt, som han forsøger at gøre det til?
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Jeg tror ikke, at der var noget spørgsmål.
Jeg tror bare, at det var en kommentar til det, jeg havde sagt, så vidt jeg har hørt.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-03:
Jeg synes ikke, at det er så simpelt, og det var jo også derfor, at der blev stillet spørgsmål om det under førstebehandlingen, og vi fik et svar fra den radikale ordfører om, at der da fortsat kunne komme spørgsmål om dansk kultur og dansk historie.
Så derfor synes jeg ikke, at det er så simpelt, som justitsministeren gør det til.
Når man skriver, at spørgsmålet skal vægte, er det vel ikke det samme som, at der alene skal være spørgsmål om aktuelle samfundsforhold og aktuelle politiske spørgsmål.
Altså at noget skal vægte, kunne jo bare betyde, at nu flyttede man vægten lidt mere over i retning af det aktuelle og lidt mindre over i retning af det historiske.
Men det, vi hører, er, at det historiske og det kulturelle glider helt ud, bortset fra at det måske kan være en god idé at have det som forudsætning for at kunne besvare nogle aktuelle spørgsmål.
Så jeg synes nu ikke, at det er så simpelt, som justitsministeren forsøger at fremstille det.
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Det er da helt sikkert rigtigt, og det kan der da ikke være to synspunkter om, og derfor er virkeligheden jo den, at det, i forhold til de pågældende, som skal op til en prøve, da vil være naturligt, at man så at sige orienterer sig om Danmark, danmarkshistorien og forudsætningerne for den, inden man går op til prøven.
Så altså, hvis man skal optages på lovforslaget om indfødsret, skal – som der står i lovforslaget, jeg er ked af det, må jeg sige til hr. Tom Behnke – »ansøgeren dokumentere at have bestået en statsborgerskabsprøve, der vægter aspekter af det hverdagsliv og det aktive politiske liv, som møder borgerne i et moderne samfund.«
Det er det, der står i lovforslaget, og derfor behøver hr. Tom Behnke slet ikke at have de her bekymringer og stille de spørgsmål.
Han kunne læse lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Det er lidt underligt, at man ikke svarede på det ved førstebehandlingen, hvis det er så indlysende logisk, og det er det jo heller ikke.
For det fremgår ikke af lovforslaget; det gør det ikke på nogen måde.
Det er muligt, at ministeren siger, at det er godt at have en viden om det, men det, vi spørger til, er, om prøven vil være omfattet af det, og det vil den ikke – sådan må jeg forstå ministerens svar.
Der vil jeg så høre justitsministeren, om ikke det er en væsentlig forudsætning og en væsentlig årsag til, at man kan have forståelse for det samfund, man lever i, at man ved, hvorfor vores samfund ser ud, som det gør.
Det er jo ikke noget, der blev opfundet i formiddags kl. 10; der er sådan set en grund til, at Danmark ser ud, som det gør.
Det er vel væsentligt, når man skal integreres i det danske samfund, at man kender baggrunden for, at vi er der, hvor vi er i dag.
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Altså, hvis hr. Tom Behnke havde læst det lovforslag, som vi nu har behandlet tre gange i Folketinget, ville han slet ikke behøve at stille det spørgsmål, for der det står faktisk meget klart.
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Jeg vil gerne spørge ind til noget, der skete under førstebehandlingen af lovforslaget, for da var der adskillige ordførere, inklusive undertegnede, der blev ved med til at spørge både regeringspartiernes ordførere og ministeren: Kommer det til at være sådan, at prøven vil omfatte spørgsmål af kulturmæssig og historisk karakter?
Man blev ved med at glide af på spørgsmålet, man svarede ikke på det, man ville ikke forholde sig til det, man veg udenom hele tiden.
Hvorfor ville man ikke svare på det?
Hvorfor er det først nu, man ligesom siger: Det er rigtigt nok, det kommer prøven ikke til at indeholde?
Lars Barfoed (KF), 2013-12-03:
Nu tror jeg, at det for de fleste borgere er meget kompliceret og uoverskuelig sådan at vurdere sin egen skat ud i fremtiden.
Jeg tror, at vi under alle omstændigheder vil få langt større effekt ved at ændre det.
Det må dog kunne lade sig gøre – vi har en digital forvaltning i Danmark – når det er et beskæftigelsesfradrag, der kommer til at gælde for alle i arbejde, at justere forskudsopgørelserne for næste år, så folk får pengene, uden at de selv skal ind og lave beregninger og fremskrivninger af, hvad deres forskudsopgørelse burde være.
Kunne vi ikke gøre et forsøg på at få det ændret af SKAT, så folk får pengene næste år, så de kan blive omsat til forbrug og bidrage til den vækst og beskæftigelse, som vi gerne vil have?
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Det, der jo er hele pointen i det her, er, at det skal være et bredere tema; at det skal være et bredere billede af Danmark.
Og der er det da vigtigt, at man har perspektiverne, og i de perspektiver indgår selvfølgelig også viden om dansk kultur og historie.
Jeg kan ikke se, hvorfor man fra Liberal Alliances side med deres fokus på globaliseringen og andet, som fru Mette Bock sagde før, ikke kan støtte op om det her.
Det er jo netop ikke Dansk Folkepartis udgave, hvor man nærmest fik den opfattelse, at det i sig selv var en værdi at have særlig fokus på historiske forhold og årstal.
Mette Bock (LA), 2013-12-03:
Nu ville ministeren jo lige før retlede hr. Christian Langballe om, hvad det vil sige at vide noget om dansk kultur og dansk historie.
Nu bliver jeg så nødt til at spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at det er væsentligt, at man ved noget om dansk kultur og dansk historie, når man bliver dansk statsborger?
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Det er helt fair, hvis Liberal Alliance vil gøre det.
Jeg kan ikke se, hvorfor Liberal Alliance skulle mene, at det er forkert.
Det er netop med til at sikre, at der bruges mere tid op til den her statsborgerskabsprøve og i besvarelsen af spørgsmålene på, at man kan give et svar på, hvad det er for et Danmark, man skal være en del af, når man får et statsborgerskab.
Jeg synes da, det er helt rimeligt, at det er den vej, man ændrer det, frem for at det er historiske forhold og årstal, som man jo kunne forstå var det væsentligste for Dansk Folkeparti.
Mette Bock (LA), 2013-12-03:
Jeg synes, at den her diskussion endnu en gang viser, hvor lavt et niveau vi altid lander på, når vi skal diskutere de her ting.
Det har nu igen igen udviklet sig til at blive en diskussion om, om det er vigtigt, at vi ved noget om dansk historie og kultur, eller om det er vigtigt, at vi ved noget om det moderne samfund.
I Liberal Alliance vil vi gerne sætte barren højt.
Det skal ikke være let at blive dansker.
Men det er da ved gud i et moderne globaliseret samfund, når man ønsker at blive en del af Danmark, vigtigt, at man både ved noget om dansk kultur og historie og ved noget om, hvad det er for et samfund, man nu bliver en del af.
Derfor synes jeg, det er ualmindelig uklogt, at regeringen lægger op til en ny statsborgerskabsprøve, som vi meget gerne også i Liberal Alliance ville have været en del af at være med til at diskutere, hvor man skærer ned på antallet af spørgsmål og skærer ned på antallet af uforberedte spørgsmål.
Hvorfor i alverden favner prøven ikke begge de ben, som enhver ved er vigtige at kunne stå på, når man bliver dansk statsborger, ved f.eks. at have udvidet antallet af spørgsmål?
Det her lægger jo op til fra regeringens side, at man netop får den platte diskussion på et lavt niveau, og derfor stemmer vi imod.
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Nu behøver hr. Christian Langballe med de partier, der står bag det her lovforslag, ikke at bruge tid på at belære de pågældende partier om værdien af dansk kultur og dansk historie.
Det må han opgive.
Jeg mener ikke, at han er i en position til at kunne gøre det.
Der er ingen, der i det her spørgsmål skal hævde sig over for andre.
Det her handler om at sikre, at de, der søger om indfødsret, får en prøve lagt foran sig, som betyder, at den videre integration i det danske samfund kan fortsætte.
De skal svare på spørgsmål, hvor der indgår et billede af, hvad det er for Danmark, de skal være en del af, når de får statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2013-12-03:
Altså, nu tror jeg, at man skal være totalt ignorant for ikke at anerkende, at kultur og historie har en afgørende rolle at spille i forhold til det danske samfund i dag.
Og jeg synes, det er utroligt, at regeringen temmelig skamløst jo bare bliver ved med at lempe og lempe og siger, at man faktisk gør det modsatte.
Men hvorfor ikke komme med den indrømmelse, så det kan høres, være ærlig og sige, at det er endnu et stort led i de mange lempelser, der er foregået på det her område, siden regeringen trådte til?
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Nu taler vi her om et lovforslag om statsborgerskabsprøve og ikke om cirkulæret og aftalen om cirkulæret, men det er helt fair.
Regeringen har ingen som helst problemer med at sige, at de ændringer, vi har lavet på udlændingeområdet, også er med til at understøtte, at folk får et bedre afsæt for integration i det danske samfund – overhovedet ikke.
Og vi mener, at det at man nu laver en statsborgerskabsprøve, som afspejler hverdagen frem for historiske spørgsmål om fakta og årstal, altså er med til at sikre, at folk i højere grad ved, hvad det er for et samfund, de skal være en del af, end de ville have vidst med den nuværende prøve, altså indfødsretsprøven.
Og så skal man jo huske, at alt andet lige er det jo folk, der har været i Danmark i nogle år, og derfor er der
samlet set et udmærket afsæt her for den videre integration i det danske samfund.
Christian Langballe (DF), 2013-12-03:
Altså, jeg tror godt, ministeren ved, at der var udgivet et fint lærebogsmateriale, som vi i Dansk Folkeparti også stillede os bag, hvor man jo så kunne sidde og læse op.
Det lyder, som om det var en ren professoreksamen, man skulle op til, men den gamle prøve var faktisk en meget fin prøve, der var afstemt med det undervisningsmateriale, man havde.
Det er det ene.
Det andet er så, at man nu sætter sprogkravene for at opnå dansk statsborgerskab ned, og jeg vil egentlig godt spørge ministeren, om man fra regeringens side mener, at det er med til at fremme integrationen, at kravene til sprog sættes ned i en sådan grad.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Som jeg har forstået det, er det jo sådan, at hvis man skal ændre den for alle mennesker, er det administrativt tungt, og det koster også nogle penge.
Jeg vil egentlig opfordre borgerne til selv at gå ind og ændre deres forskudsopgørelse.
Det er jo ofte sådan – eller det har det i hvert fald været før – at hvis man ændrer på skattelovgivningen for det år, der begynder om 1 måned, vil det være vanskeligt at få det med i forskudsopgørelserne.
Så jeg vil opfordre borgerne til selv at gå ind og ændre den.
Der har vi jo heldigvis systemer, så man kan gøre det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-03:
Det er jo en fantastisk interesse, der er for Dansk Folkeparti i dag.
Det er jeg selvfølgelig meget taknemlig for.
Jeg vil lige indledningsvis sige, at sidste gang vi havde spørgetiden, jo var tredje gang, og der fik jeg vist formuleret, at jeg troede, at tredje gang var lykkens gang.
Det afstedkom så for min dels vedkommende en afslutning på spørgetimen, hvor statsministerens stillede, tror jeg, tre spørgsmål til mig, som jeg jo så ikke havde mulighed for at svare på, fordi jeg ikke fik tid til det og mulighed for det.
Men det gav mig i hvert fald anledning til forud for fjerde gang, vi så har spørgetimen, at prøve at slå op i forretningsordenen for at finde ud af, hvad det egentlig er, vi har her, og der må jeg give statsministeren ret.
Altså, det er os, der har misforstået det, for det er jo rigtigt, at det er en spørgetime.
Altså, der står ikke noget som helst om i forretningsordenen om svar.
Så på den måde kan statsministeren selvfølgelig have en pointe i, at ethvert spørgsmål, der bliver stillet, skal besvares med et modspørgsmål.
Jeg er jo også, som statsministeren ved fra tidligere debatter, lidt optaget af det her med velfærdsturisme, altså det, at eksempelvis østeuropæere kan komme til Danmark og få SU, dagpenge og kontanthjælp, altså kan hæve velfærdsydelser uden først at have gjort en oprigtig, tilstrækkelig indsats i det danske samfund.
Statsministeren har i hvert fald en gang imellem forsøgt at give indtryk af, at det var hun også optaget af, men der er ikke rigtig sket noget.
Tværtimod har regeringen jo i sit lovkatalog stillet i udsigt, at den ville komme med et lovforslag her i november måned, som fjerner optjeningsprincippet på børnecheckområdet, altså det optjeningsprincip, der ellers gør, at man skal være her i Danmark i 2 år, inden man kan få ret til fuld børnecheck og endda få den sendt til hjemlandet, det østeuropæiske hjemland eksempelvis.
Men til min glæde kan jeg jo konstatere, at nu er november gået, og at vi er kommet ind i december måned.
Så må jeg tage det, at der ikke er fremsat sådan et lovforslag, selv om der ellers stod i det lovkatalog, som vi jo fik i oktober måned, at man ville fremsætte et lovforslag i november måned, som udtryk for, at regeringen – også i lyset af det, hr. Lars Løkke Rasmussen har været inde på – har skiftet holdning og nu vil lade være med at komme med det lovforslag, der fjerner optjeningsprincippet?
For det ville jo være en glædelig situation, og så kan statsministeren og jeg få lejlighed til i fællesskab at glæde os over noget her i december måned, endda en måned, hvor det også bliver jul osv.
Så hvis det er en lille førjulegave, statsministeren her kan give Dansk Folkeparti i forbindelse med spørgetimen, så vil det jo virkelig varme.