runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Er virkeligheden ikke, at regeringens kommissioner er syltekrukker, hvor besværlige spørgsmål lægges ned og syltes i nogle år?
Så kommer kommissionen med et eller andet forslag, og det fejer regeringen af bordet.
Sådan har det været med alle de andre kommissioner, vi har set.
Jeg har ikke nogen forventning om, at det skal gå bedre for Klimakommissionen.
Det eneste, der kan undre mig, er, hvordan det overhovedet kan lade sig gøre for regeringen at rekruttere folk til de kommissioner, for de må da snart føle sig som totale idioter.
Det, jeg synes er relevant, er, at vi har et land, hvor der er et erhvervsliv, som tigger og beder om at få skabt nye arbejdspladser.
Det kan vi gøre ved at give en langsigtet vision om, hvor vi vil hen.
Det, vi siger med vores fælles oppositionsoplæg, er: Kære venner ude i erhvervslivet, I kan lige så godt med det samme indstille jer på grøn energi, det er den vej, vi skal, vi er stålsatte på det, vi har sat os et mål.
Det, jeg hører fra regeringen, er: Ja, det kunne da være meget godt at blive fossilfrie engang.
Er det virkelig alt, hvad regeringen kan levere til erhvervslivet, til borgerne og for den sags skyld som signal til resten af verden?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Nu vil jeg sige, at når man rejser rundt i verden, er det ikke, fordi folk ikke synes, at Danmark er en ret interessant case, når vi ser på Danmarks grønne position og især også på, hvad Danmark har at byde på.
Så vil jeg nok også sige, at en sprogbrug som næsten totale idioter tror jeg i hvert fald ikke er noget, som dem, der sidder i de der kommissioner, vil være særlig glade for at høre, så skal vi ikke lige på det punkt finde kammertonen?
Selvfølgelig skal der handles.
Det er vi så også i fuld sving med at gøre.
Men igen: Her er der altså tale om, at vi skal have det helt, helt lange lys på, og at vi skal være i stand til at omlægge vores energiforsyning, hele vores energisystem osv.
Og der må jeg altså sige, at der har jeg lidt svært ved at se, at det sådan skulle give fuldstændig problemer, at man siger, at nu afventer man altså en rapport fra kommissionen, der kommer den 28. september.
Det er altså ikke sådan oceaner af år ude i fremtiden, snarere tværtimod.
Jeg kan bekræfte, sådan som jeg også svarede på forrige spørgsmål, at Danmark naturligvis skal levere sin del.
Danmark vil jo også levere sin del, i det tilfælde at EU går fra de 20 til de 30 pct.
Det er jo en diskussion, som vi har haft mange gange, så jeg kan til fulde bekræfte, at det vil vi gøre.
Vi er der så godt nok ikke endnu i den internationale forhandling, men at Danmark vil levere sin andel, skal der ikke herske tvivl om.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Det kan ikke være meningen, så vi prøver.
Det, jeg godt vil spørge ministeren om, er, om hun ikke er enig i, at den danske regering har afgivet et klart løfte om, at man i 2050 skal reducere CO2-udslippet i Danmark med 85-90 pct.
For det er det, de vestlige lande har lovet, og derfor må det vel også være sådan, at Danmark skal levere sin andel.
Danmark er jo ikke nogen ubetydelig udleder af CO2.
Når det spørgsmål så er blevet besvaret bekræftende, vil jeg spørge ministeren, hvordan hun forestiller sig at man kan leve op til det løfte, hvis man stadig væk anvender fossile brændstoffer i Danmark i 2050.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-05:
Jeg er sikker på, at Folketingets formand sætter pris på ministerens høflighed, men jeg vil sige, at hvis jeg var minister, ville jeg synes, at det var træls af lige præcis de grunde, som ministeren fremhæver: Der kan ikke placeres et atomkraftværk inden for det her lillebitte lands grænser uden enorme gener for mennesker.
Jeg tror, at vi alle sammen glædede os rigtig, rigtig meget over, at svenskerne tog beslutningen om at lukke Barsebäckværket ned, hvilket er en soleklar illustration af, at uanset hvad man i øvrigt mener om atomkraft, bør man lægge en anden strategi.
Jeg synes, det er ærgerligt for regeringen, at væsentlige, betydende politikere hele tiden fører energipolitikken ud ad en tangent i stedet for at holde den på sporet, i stedet for at regeringen kom tilbage i kampen for et Danmark baseret på vedvarende energi og meldte sig meget klart, så vi kunne komme i gang med at gøre det til konkret hverdagspolitik, at vi skal basere os på vedvarende energi.
Derfor håber jeg, at den her udveksling i dag også gør, at regeringen melder meget klart ud, at vi faktisk får en dato, når regeringen er færdig med at vente på Klimakommissionen, sådan at vi kan gøre det til virkelighed.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Nyttigt og nyttigt.
Altså, nu er det selvfølgelig alment kendt, at der også ligger et atomkraftværk tæt på Danmark, hvor vi jo så også får noget energi fra.
Så det synes jeg at man skal have med i den her overordnede debat.
Men igen, det er ikke noget, som jeg vil kaste mig ud i, og det vil jeg især ikke, når jeg bare ser på den debat, vi i øjeblikket har, vedrørende, hvor man skal placere et testfacilitetscenter henne.
Så kunne jeg godt stille det spørgsmål: Hvordan hulan – undskyld sprogbrugen – skulle vi så blive enige om, hvor vi lægger et atomkraftværk henne?
Det er da en interessant debat, og det er da fint nok, at man rejser den, men det er altså ikke noget, jeg vil arbejde for.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-05:
Er det så gavnligt for klimadebatten og for engagementet og for virksomhedernes muligheder for at disponere langsigtet, at så fremtrædende medlemmer er så skeptiske over for, om det kan lade sig gøre at gå vejen mod den vedvarende energi?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Tak også for det spørgsmål og også tak for kommentaren vedrørende Folketingets formand.
Nej, det skal man ikke forvente.
Man skal ikke forvente, at atomkraft kommer til at indgå i regeringens udspil.
Der foreligger jo så også en folketingsbeslutning om det.
Man må så helt overordnet, når vi ser på Danmark, sige: Hvad er det, Danmark har, og hvor er det, Danmark har noget at byde på?
Det er det, som vi er kendt for.
Det ville simpelt hen ikke passe ind i strukturen, hvis man pludselig begyndte at få atomkraft ind i den, så det er altså ikke en teknologi, jeg vil ty til.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-05:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor ministeren læner sit hoved op ad Klimakommissionen, når det kommer til at sige, hvornår vi skal være fri for fossile brændstoffer.
I Klimakommissionens kommissorium står der ikke noget om, at de skal sige, hvornår det kan lade sig gøre.
De skal bare finde ud af hvordan.
Jeg håber da, hvis det er ministerens ambition at kunne komme med en dato, at man har meddelt det til Kommissionen, for det er jo det politiske arbejde at sige, hvornår det skal være, og så finde ud af, hvordan det teknisk kan lade sig gøre.
Men det var nu ikke så meget det, jeg ville spørge om, det var mere den politiske del af det.
Vi har i oppositionen fremlagt et forslag til, hvordan vi kan blive hundrede procent forsynet af vedvarende energi inden for de næste 40 år, og vil meget gerne i dialog med andre om et konkret udspil.
Vi har fravalgt atomkraft af en række – synes jeg – solide grunde.
Det er dyrt, affaldsproblemerne er ikke løst, det giver ikke nogen dansk eksport eller erhvervsudvikling.
Det er ikke en god løsning – derfor.
Derfor vil jeg foranlediget af Ekstra Bladet, som bl.a. nævner, at Folketingets formand er atomkrafttilhænger – og han er vel et skattet medlem af klimaministerens parti – og nævner, at tidligere videnskabsminister Helge Sander samt store personligheder inden for Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkepartis energiordfører er erklærede atomkrafttilhængere, spørge, om vi kan forvente, at atomkraft bliver en del af regeringens forestilling om, hvordan vi bliver fri af afhængigheden af fossile brændstoffer.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg vil da godt gentage, hvad jeg sagde: Ja, naturligvis skal Danmark jo tage en fair andel af de 80-95 pct. Naturligvis skal Danmark det.
Det ville jo også være underligt andet, når Danmark så netop siger, at vi skal være uafhængige af de fossile brændsler, så det hænger da glimrende sammen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-05:
Det synes jeg faktisk var rigtig gedigen politikerudenomssnak.
Er det ministerens holdning, at Danmark skal tage sin fair andel af nedsættelsen på europæisk plan?
Og hvis det er det, betyder det så ikke, at Danmark i hvert fald skal have udfaset de fossile brændsler inden 2050?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Der er ingen tvivl om, at Danmark skal handle, og at Danmark også skal langt ned med hensyn til vores CO2, og der er da ikke nogen forskel på, hvad min forgænger siger, og hvad jeg siger.
Det er selvfølgelig også klart nok, at det mål, som EU-landene så er blevet enige om, er et fælles mål.
Så kommer selvfølgelig efterfølgende diskussionen om, hvad de enkelte lande så skal tage af mål.
Jeg tror, det er meget vigtigt her at sige, at det, som jeg jo arbejder for som klima- og energiminister, sådan set med hensyn til det europæiske er, at det, vi gør i Danmark, skal vi også gøre på europæisk plan.
Selvfølgelig skal man også på europæisk plan arbejde for, at man i stigende grad bliver uafhængig af fossile brændsler.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-05:
Jeg går ud fra, at det også er baseret på solid politik, at man arbejder for det og siger ja til det.
Det betyder jo, at hvis Danmark bare skal tage sin relative andel af det, skal Danmark have en energiforsyning, der er hundrede procent vedvarende inden 2050.
Forestiller man sig, at det er de andre lande, der skal tage det træk, eller skal Danmark, der har et meget højt udslip, tage sin del af det?
Kan det så – hvis man er seriøs – overhovedet være en mulighed at sige, at man først skal have udfaset de fossile brændsler efter 2050?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Man kan sådan set have fantasi til meget, og igen er det her altså en meget, meget kompliceret proces, og jeg tror, at det vil være meget dumt af mig, når jeg nu netop ønsker at føre faktabaseret politik, ønsker at lade mig oplyse på baggrund af en Klimakommission, så på forhånd at sige, hvad jeg tror der går hen og bliver deres tidshorisont og vel at mærke så også den tidshorisont, som regeringen i sig selv lægger ned over det.
Der må jeg sige, at jeg altså vil forbeholde mig retten til netop at se den rapport, før jeg udtaler mig om det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-05:
Jeg vil godt starte med at sige, at der jo ikke kan være meget hovsa i at bede om et svar på, hvornår Danmark skal være ude af de fossile brændsler, da det er sådan cirka 4 år siden, at den tidligere statsminister sagde, at Danmark skulle være det.
Altså, 4 år er dog trods alt et stykke tid, hvor man godt kunne have gjort sig nogle overvejelser.
Men jeg vil gerne spørge klimaministeren, om hun har fantasi til at forestille sig, at målet med at komme ud af de fossile brændsler i energiforsyningen kan være senere end 2050.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har et mål om, at Danmark skal være blandt de ti rigeste lande i verden i 2020, og det mål kræver naturligvis, at vi i højere grad får alle talenter i spil, piger og drenge, mænd og kvinder, det gør sig gældende på uddannelsesområdet og på arbejdsmarkedet, og naturligvis også, når vi ser på spørgsmålet specifikt, med hensyn til iværksættere.
Vi har ganske enkelt ikke råd til at smide guld på gaden.
Som ligestillingsminister har jeg det overordnede ansvar for at koordinere ligestillingsindsatsen i Danmark, men det er de enkelte ministerier, der har ansvaret for at udmønte konkrete ligestillingsaktiviteter på deres område.
Det antages, at spørgeren henviser til den nylig opgjorte statistik om kvindelige iværksættere, der gav anledning til en del presseomtale den 27. april 2010.
Det er korrekt, at statistikken viser, at der er 2,5 gange flere mandlige iværksættere end kvindelige, og forskellen i opstarten kan forklares med kvinders valg af uddannelse, jobretning og deres erhvervserfaring.
Mange kvinder er ansat i den offentlige sektor, hvilket giver en dårligere baggrund for at starte egen virksomhed, uafhængigt af om man er mand eller kvinde.
Til billedet hører dog, at antallet af kvindelige iværksættere er vokset mere end antallet af mandlige i de senest offentliggjorte tal, og statistikken viser også, at virksomheder startet af mænd tilsyneladende overlever i højere grad end virksomheder startet af kvinder.
Mere avancerede analyser viser dog, at når kvindelige iværksættere har en lavere overlevelse og lidt færre opnår vækst, er det ikke, fordi de er kvinder.
Det er, fordi kvinderne i højere grad vælger at starte virksomhed i brancher, hvor det er sværere at få virksomheden til at overleve eller komme ind i et positivt vækstforløb.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Mener ministeren, det er et ligestillingsproblem, at der er 2,5 gange flere mandlige iværksættere end kvindelige i Danmark, og hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at fremme ligestillingen blandt iværksættere?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Jeg vil blot sige, at nu sidder forsvarsministeren foran mig, og hvis forsvarsministeren fik nogle spørgsmål på socialområdet og forsvarsministeren kækt sagde, at det klarede hun lige på en studs, så tror jeg nok, at jeg ville blive noget overrasket og noget mopset, fordi det er mit ansvarsområde, mit ressortområde.
Nu har vi jo selvfølgelig fået et svar på noget af det, som hr. Bjarne Laustsen kom med i det samråd, som vi havde netop omkring boligstøtte og boligydelser.
Jeg har da også en klar forventning om, at han i forhold til de svar, som han fik i det samråd, retter henvendelse til beskæftigelsesministeren.
Med hensyn til færre regler vil jeg sige, at hver minister er ansvarlig for sit ressortområde, og der gælder jo også ministeransvarsreglerne.
Derfor vil jeg da håbe på, at hver minister klarer sit eget ressortområde.
Selvfølgelig taler vi sammen i regeringen, men når man har et spørgsmål som spørger, synes jeg, at det er på sin plads at rette det hen til den rigtige minister med det samme, sådan at man får svar i forhold til det område, man er interesseret i at få svar på.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Jeg håber, at ministeren selv kan høre det.
Nu er det andet spørgsmål i træk, hvor ministeren roder sig ud i, at det her ikke er hendes ressort.
Det er en anden minister, man må indkalde.
Det er virkelig ikke ministerens ressort, men en andens.
Samtidig taler man fra regeringens side om, at vi skal have færre regler: Vi laver operation regelstorm.
Ned med bureaukratiet.
Vi skal ikke forhindre danskerne i at få lette løsninger, for vi skal have færre regler.
Der kommer gode kollegaer i Folketinget og siger, at de har en helt konkret situation her.
Der er lejere, der er udsat for, når de får energirenoveret deres bolig, at huslejen stiger og de ikke får boligsikring.
De kommer altså i en situation, hvor de ikke har råd til at bo der.
Meningen med at lave energirenovering er jo ikke at sætte lejere på gaden.
Ideen med energirenovering er bedre og sundere boliger, mindre CO2-udslip, mindre energiforbrug og flere i beskæftigelse.
Det er det, der er ideen.
Skulle ministeren så ikke tage ansvaret på sig og sige
: Ved du hvad, den tager jeg med til min kollega, jeg ved godt, det ikke er mit ressort, men vi går ikke så meget op i regler og bureaukrati, vi tager den lige med og diskuterer den?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Jamen det var jo i forhold til dispensation og BBR.
Der måtte jeg jo ligesom sige til spørgeren, at det jo heller ikke er under mit ressortområde, det er jo under økonomi- og erhvervsministerens, så der må spørgeren jo ligesom stille spørgsmålet til den minister.
Jeg synes, det er meget relevant, at man stiller spørgsmålene til de rigtige ministre for at få svar på de spørgsmål, man stiller, så jeg håber da, at spørgeren har stillet spørgsmålet både til beskæftigelsesministeren og til økonomi- og erhvervsministeren, for jeg kan fornemme, at det her ligger spørgeren meget på sinde.
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Jeg synes, at det lyder rigtig godt, at ministeren takker for spørgsmålet, og at det også lader til, at man har koordineret med økonomi- og erhvervsministeren.
Jeg er også glad for, at man har været opmærksom på de undersøgelser og de tal, de fakta, der nu er kommet ud, fordi det netop viser, at vi har en problematik i Danmark, hvor flere mænd end kvinder bliver iværksættere.
Ministeren er selv inde på, at det selvfølgelig især er noget med uddannelsen.
Vi har jo faktisk en meget stor overvægt af kvinder, der får en meget lang uddannelse, så hvis det var kompetencen, det handlede om, og hvis det udelukkende var uddannelseskravet, der spillede ind, ville det jo ikke være noget problem for os i Danmark at få kvindelige iværksættere.
Men der er andet, der spiller ind, netop erhvervserfaring, hvor ministeren peger på, at det især er de offentlige erhverv, som måske er lidt hæmmende i forhold til at kunne gå ud i decideret iværksætteri.
Jeg tænker, at det måske også kunne være nogle andre barrierer, man møder som kvinde, når man vil starte virksomhed.
Det kunne være, at man i højere grad møder barrierer, fordi man også på samme tidspunkt, som man har ønske om at starte virksomhed, gerne vil have børn og stifte familie.
Så hvad med f.eks. at kigge på en barselordning for iværksættere.
Det kunne måske også hjælpe flere mandlige iværksættere til også at kunne spille en rolle i familielivet.
Og hvad med også at indføre deciderede mentorordninger for kvindelige iværksættere, så man mere positivt får fat i kvinderne og simpelt hen giver nogle incitamenter for at få flere kvindelige iværksættere, for jeg tror, at rigtig mange kvinder har kompetencerne, og jeg tror, at de gerne vil, men jeg tror, at vi rent strukturelt både på uddannelserne, arbejdsmarkedet og også i familielivet er nødt til at gå ind og designe samfundet anderledes.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Jeg takker for svaret og takker også for socialministerens omsorg for andre medlemmer af regeringen og for at få sat dem i arbejde.
Ikke mindre end tre ministre bad ministeren mig om at tage i samråd.
Jeg tænkte bare, at nu har ministeren haft en uges tid til at tænke over sådan en tåbelig regel, og jeg har jo hørt, at det ligger regeringen meget på sinde at fjerne tåbelige regler, og derfor kunne det jo godt være, at man havde tænkt over det og tænkt, at det da var en mulighed for at opnå nogle af de gode effekter, som hr. Rasmus Prehn talte om før, for man kan netop få mindre CO2-udledning, man kan få bedre boligklima osv. osv. og så få nogle folk i arbejde.
Den lille barriere her, en så lillebitte ting, synes jeg at regeringen skulle tage sig sammen og få kigget på.
Bevares, jeg kan sagtens tage tre ministre i samråd, men det kunne jo også være, regeringen ville sige: Jamen det vil vi gerne se på, det giver vi et løfte om, og vi kommer til efteråret med et lovforslag, som ændrer de ting her.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Jeg kan da tydeligt huske, at vi sad i et samråd, hr. Bjarne Laustsen og jeg som minister, på området med almene boliger, og vi sad faktisk en hel time og talte om det her, og jeg synes egentlig også, at jeg tilkendegav over for spørgeren, at det med boligstøtte altså ikke hører under mit ressortområde, men faktisk under beskæftigelsesministerens ressortområde, og jeg mener egentlig også, at spørgeren forstod det og sagde, at så skulle der indkaldes flere ministre i forhold til det spørgsmål.
Nu skal man jo også lige huske, at når man energirenoverer, er det jo også med sigte på, at man kan opnå besparelser i forhold til forbruget af energi, og det vil jo selvfølgelig også betyde, at man kan opleve, at man skal betale færre penge til energi.
Men med hensyn til boligstøtten vil jeg helt klart henvise spørgeren til beskæftigelsesministeren, som har ansvaret for boligstøtte.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Jeg vil gerne spørge ministeren om en sag, som hun kender til, for vi havde den oppe i Boligudvalget i sidste uge.
I Frederikshavn, det dejlige sted, ligger der en lille ejendom, en almen boligforening, hvor der er 36 lejligheder, og de er 67 m² i gennemsnit.
Hvis man skal energirenovere dem, er man nødt til at sætte en klimaskærm på udvendig.
Det er en fornuftig ting, men det betyder så, at arealet, altså det udvendige, stiger til et sted mellem 71 og 73 m², og det betyder så, at de pågældende beboere får mindre i boligydelse.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren og regeringen vil være med til at tage et initiativ, der gør, at man får fjernet den her barriere.
De får en stigning i huslejen og et nedsat beløb i boligydelse, og ingen fornuftige mennesker går jo med til at lave sådan en energirenovering, når de bliver straffet for det.
Det håber jeg ministeren er enig i at der skal findes en løsning på.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
I forhold til Landsbyggefonden må jeg minde spørgeren om, at Landsbyggefondens midler også er bestemt til renoveringer, og heraf er energirenoveringer jo også en væsentlig del, men nu kan jeg forstå, at det synes spørgeren heller ikke man skal bruge Landsbyggefondens midler til, hvilket egentlig er ret relevant.
Det, som jeg mener er meget vigtigt, er, at vi ser på alle de gode tiltag, som er sat i gang, og selvfølgelig skal vi da videre, og det er også derfor, det sagtens kan være, at energi og energirenoveringer vil indgå som en del af forhandlingerne til efteråret i forbindelse med boligaftalen.
Det kommer selvfølgelig an på, hvad partierne bag boligaftalen ønsker.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Jeg påstår heller ikke, at regeringen ikke foretager sig noget; det, jeg og Socialdemokratiet påstår, er, at regeringen foretager sig for lidt og nogle af de forkerte ting og finansierer det på en usolidarisk måde.
Vi er glade for, at man kigger på ESCO-modellen og andre ting, det er jo skridt i den rigtige retning, og hvis det er sådan, at man kan renovere den almene sektor, så man får energiforbruget ned, CO2-udslippet ned og beskæftigelsen op, så er det noget, som vi fra Socialdemokratiets side hellere end gerne medvirker til.
Skulle man ikke finde en mere solidarisk måde at finansiere det her på, hvor det er os alle sammen, der er med til at finansiere noget af det her, fordi det er en dynamo for hele samfundet?
Der er billige boliger til dem, der har brug for det, plus at der er beskæftigelse til dem, der har brug for det, plus at der er energigevinster for os alle sammen.
Det er da en model, som vi alle sammen kommer til at nyde godt af.
Skulle vi ikke som samfund engagere os i det her i stedet for alene at tørre regningen af på dem, der bor til leje?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Nu kunne jeg ikke rigtig lige se, hvad spørgsmålet egentlig var fra spørgeren.
Men jeg kan da sige, at styringsreformen ikke er et lille skridt, det er da et stort skridt.
Og det er faktisk et stort skridt, som jeg også hører at både boligorganisationerne og kommunerne er meget glade for.
Det hører jeg faktisk også foregår.
Men det er jo ikke det samme, som at vi ikke, når vi nu skal til at forhandle ny boligaftale til efteråret, tager nogle yderligere skridt i forhold til energirenoveringer, og også i forhold til, hvad vi finder ud af med hensyn til ESCO-modellerne.
Så spørgeren kan simpelt hen ikke sige, at regeringen ikke foretager sig noget.
Vi foretager os rigtig mange ting på det her område.