runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Ja eller nej?
Det er en farveannonce, fordi det ser godt ud, og redningspakke kalder vi det, netop fordi det er en redningspakke og ikke en grundlæggende ændring.
Til spørgsmålet om, hvilken taktik vi har brugt over for regeringen, vil jeg sige, at jeg helst vil holde det for mig selv.
Jeg vil ikke aflevere gode ideer til, hvordan man får resultater igennem med den her regering.
Vi er begyndt at lure lidt af taktikken og mulighederne, men vi har ikke læst det hele.
Jeg vil sige: Ja, alle de her forslag har selvfølgelig været lagt på bordet.
Og for så at sige det lidt mere generelt – det tror jeg ikke jeg afslører nogen hemmeligheder ved – brugte vi det meste af den første dag i forhandlingerne netop til at finde ud af, hvor meget vi kunne få med i forhandlingerne, og hvor grænserne var for de her ting.
Da vi fandt ud af, at der faktisk var muligheder, men ikke muligheder for det hele, syntes vi i Enhedslisten, at det ville være ganske uansvarligt at gå fra de muligheder, der lå.
Og derfor fortsatte vi trods alt pinsen igennem og fik et rimeligt resultat, når man siger, at det er en midlertidig løsning.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Enhedslisten fremsætter i dag en række beslutningsforslag, både om supplerende dagpenge og dagpengeperioden generelt.
Det er selvfølgelig nogle forslag, som afspejler det syn, man har på samfundet.
Det kan vi jo nok godt blive enige om.
Derfor mener jeg også, at arbejdsmarkedsordføreren fra Enhedslisten må kunne forklare, hvad Enhedslisten mener, når Enhedslisten skriver – og jeg citerer fra Enhedslistens hjemmeside: »Og så mener vi, at alle skal have ret til mindst 15.000 kr. at leve for om måneden.« Hvordan skal det forstås?
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu er jeg ked af at spilde min korte taletid på det spørgsmål, for det har jeg jo forklaret hr. Joachim B. Olsen to gange fra den her talerstol.
Jeg skal gerne gøre det en tredje gang, men kan vi så ikke aftale, at det er sidste gang?
Vores langsigtede mål er, at alle, uanset om man ryger på kontanthjælp, pension, eller hvad det kan være, har et beløb, som man kan leve et ordentligt liv for – og ikke, at man bare skal gå og være fattig og gå sulten i seng eller have svært ved at hjælpe sine børn med at komme til børnefødselsdage osv. Der har vi sagt, at et beløb på omkring 15.000 kr., lidt under dagpengebeløbet i dag, ville være et godt mål.
Det er vores langsigtede mål.
Hvornår skal det så ske?
Derfor vurderer vi hvert eneste år: Er der i år en mulighed for, at vi kan komme tættere på det mål?
Som ordføreren har lagt mærke til, tager vi nogle små skridt, nogle gange nogle meget små skridt, andre gange nogle lidt større skridt, i retning af det mål.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Det erindrer jeg ikke.
Det kan muligvis være til nogle andre, men skidt nu med det.
Når der står, at man skal have mindst 15.000 kr. at leve for, er det så før eller efter skat?
Og hvilke konsekvenser vil det have, hvis alle får 15.000 kr. at leve for?
Altså, hvad vil det koste?
Hvilke konsekvenser vil det have for, hvor mange mennesker der er på arbejdsmarkedet osv.?
Er det noget, man har taget højde for?
Jeg synes bare, at det er meget interessant, så det synes jeg da skal belyses.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Enhedslisten pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag om genindførelse af de tidligere gældende regler om ret til 52 ugers supplerende dagpenge med ikrafttrædelse den 1. juli 2013.
Ændringen af varigheden for supplerende dagpenge er en del af en jobplan fra 2008, som den daværende VK-regering lavede sammen med Det Radikale Venstre og Liberal Alliance.
Enhedslisten vil højst sandsynlig komme med argumenter for, at dette typisk er et højrefløjsargument, men her vil jeg ydmygt læse en passage op fra beskæftigelsesministerens svar på et § 20-spørgsmål den 23. maj 2012 om, hvorvidt Socialdemokraterne og SF vil tilbagerulle reglerne om supplerende dagpenge fra 2008, som partierne har lovet før folketingsvalget.
Det skal vi også holde fast i.«
Det er et kort og præcist svar fra beskæftigelsesministeren, som jeg også lyttede mig til sådan set er blevet gentaget i dag.
Vi har dog set lidt zigzagkurs på beskæftigelsesområdet fra ministeren og regeringens side i den seneste tid, men jeg lytter mig sådan set til, at lige præcis det her sådan set står fast.
Og så må vi jo se, om Enhedslisten måske får held til også at ændre den her politik eller regeringens nuværende politik.
Hvad jeg derimod kan sige
er, at Venstre ikke kan tilslutte sig det her beslutningsforslag om at ændre varigheden.
Venstre er enig med beskæftigelsesministeren i, at det her sådan set er og skal være en midlertidig ydelse, og det skal ikke være muligt at indrette sig permanent med supplerende dagpenge som delvist forsørgelsesgrundlag.
Det skal være en tilskyndelse, og det skal altid være en tilskyndelse til at arbejde for at få et fuldtidsjob.
Med de bemærkninger skal jeg så konkludere, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Tak, vil jeg sige til hr. Hans Andersen, men nu kommer jeg jo sådan set ikke kun på vegne af Enhedslisten eller på vegne af nogle fagforeninger eller nogle a-kasser eller nogle arbejdsløse, der måske godt ville have det suppleret, jeg kommer faktisk på vegne af en række lokale arbejdsgivere fra Silkeborg, hvor vi de sidste 10 år har diskuteret: Hvordan kan vi indrette et mere dynamisk system?
Så har vi snakket om, hvordan vi kan sørge for, at der i de perioder, hvor man har brug for deltidsjob, kan være det – for de er også enige i, at det på langt sigt ikke er godt at have deltidsjob, men det kan være nødvendigt i perioder.
Og derfor mener de, at dagpengesystemet skal være sådan, at folk siger ja til et deltidsjob.
Men lad os nu se bort fra dem, der gerne selv vil have et deltidsjob, og lad os se på dem, der ikke kan få et fuldtidsjob: Hvad skal vi gøre for dem?
Og hvad skal vi gøre for de arbejdsgivere, der gerne vil have en deltidsjobber, og hvor ingen kan tjene penge på det?
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Jamen den problemstilling, som hr. Christian Juhl fremfører her, er jo bare ikke en del af det beslutningsforslag; den mener jeg sådan set hører ind under arbejdsmarkedets parter.
Vi skal sådan set ikke løse de her strukturelle problemer, som hr. Christian Juhl peger på, via ændringer i vores dagpengesystem.
Så kan det godt være, at arbejdsgiverne i Silkeborg ønsker det, men Venstre ønsker ikke at være med til at finansiere det eller være med til at indrette dagpengesystemet således, at arbejdsgiverne kan håndtere en deltidsansættelse, hvor lønmodtageren så får suppleret dagpengene i al evighed.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu kunne jeg nøjes med at spørge hr. Hans Andersen, om han synes, at 52 uger er i al evighed, for så er evigheden jo kort.
Og jeg vil sige, at det her jo ikke er en permanent ordning.
Jeg vil derfor sige: De fleste deltidsansatte får jo, med hjælp fra den arbejdsgiver, som de er hos, eller en anden arbejdsgiver, stykket en uge sammen på 35-40 timer, eller hvor meget det kan give, og klarer sig så igennem med det, og der er der jo ingen problemer.
Men hvad skal vi gøre, når det gælder den arbejdsløse, som er på understøttelse, og som mister penge ved at gå på arbejde?
Der mener jeg at det samfundsmæssigt og i forhold til arbejdsgiverne og i forhold til de arbejdsløse er fuldt ud legalt og fornuftigt, at vi selvfølgelig har de supplerende dagpenge.
Og de skal være bedre, end de er i dag, fordi der er så mange, der må sige nej til arbejde.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Jeg synes ikke, at man skal sige nej til arbejde.
Altså, Enhedslisten får det til at lyde, som om der er rigtig mange mennesker, der render rundt og siger nej til at arbejde.
Jeg synes sådan set, man skal sige ja til at arbejde, og der er da allerede i dag i vores system mulighed for at få supplerende dagpenge.
Her er der sådan set bare et ønske fra Enhedslistens side om at gøre den her ordning bedre, og det ønsker vi ikke.
Og der kan jeg lytte mig til, at regeringen heller ikke ønsker at være med til at finansiere det.
For det her handler jo også om økonomi.
Det her er jo ikke noget, som er et billigt forslag, og jeg kan ikke se nogen finansiering nogen steder, hvis man så i øvrigt var enig i præmissen, men det er vi så heller ikke.
Så jeg tror, vi står langt fra hinanden i den her sag.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Er ordføreren opmærksom på, at reglen om maksimum 30 ugers supplerende understøttelse kan have den utilsigtede og i virkeligheden stik modsatrettede virkning, at folk bliver fuldtidsarbejdsløse – navnlig i en tid, hvor vi har høj arbejdsløshed og lav beskæftigelse?
Når så folk har opbrugt deres 30 uger, hvad gør de så?
Fortsætter de med at arbejde på deltid, hvis deltidslønnen i virkeligheden ikke kan danne grundlag for en ordentlig tilværelse, eller vælger de at gå fuldtidsarbejdsløse?
Langt, langt de fleste vælger så at gå fuldtidsarbejdsløse, så det har i virkeligheden i mange tilfælde den stik modsatte virkning af det, som måske var tænkt.
Som ordføreren også siger, er det jo indført for at skabe et incitament til at skabe fuld beskæftigelse, eller at folk søger fuld beskæftigelse.
Men det har den stik modsatte virkning.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Så skulle vi jo indrette det således, at man kunne nøjes med 10 timer og så få supplerende dagpenge resten af livet.
Det er jo sådan set ønskeforslaget.
Så har Enhedslisten begrænset sig lidt ved at sige: Jamen vi går bare tilbage til det, vi oprindelig havde, med 52 uger, for lidt fornuftigt skal det måske lyde.
Vi er sådan set optaget af, at mennesker kommer ud i job, gerne fuldtidsjob, men det mener vi ikke at det her forslag skal håndtere.
Det mener vi sådan set at arbejdsmarkedets parter skal håndtere, nemlig at der er fuldtidsjob, også – specielt når vi taler om den offentlige sektor – til dem, der ønsker fuldtidsjob i den offentlige sektor.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Reglerne om supplerende dagpenge vil jo altid i høj grad indrettes efter, hvad beskæftigelsen i øvrigt er i samfundet.
Derfor er det fornuftigt at have den her slags ordninger, for arbejdsløshed er jo ikke bare arbejdsløshed.
Det danske arbejdsmarked er ikke bare fra 8 til 16 eller fuldtidsarbejdsløshed.
Det er jo det, som den her ordning gør.
Og i og med at man har kortet den så meget af, som man har, så der kun er 30 uger, så får man jo altså, som jeg sagde, den stik modsatte virkning, nemlig at man langt før får jaget folk ud i fuldtidsarbejdsløshed, så længe de job og den fulde beskæftigelse, som ordføreren snakker om, ikke er til stede, og det er de jo ikke i øjeblikket.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Jeg tror, det måske er omvendt, nemlig at det her er en mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så er det rigtigt, at vi har lavet en begrænsning på, hvor længe man kan få supplerende dagpenge, men målet må da være, at de så kommer ud i et fuldtidsjob.
Det tror jeg sådan set også at de fleste gør, og så er vi nået et stykke ad vejen med den her ordning.
Derfor ser vi ikke i Venstre anledning til at ændre på den her model.
Vi synes sådan set, det er udmærket og fornuftigt skruet sammen.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Jeg er sådan set enig med spørgeren i, at vejen ind på vores arbejdsmarked er mangefacetteret og mangfoldig og kan have meget, meget forskellig karakter.
Derfor er der jo altså også muligheden for, at man i en periode – den er jo ikke helt kort, vi taler 30 uger – har muligheden for at få suppleret op med supplerende dagpenge.
Mit svar vil fortsat være det samme, nemlig at dagpengesystemet skal ikke bruges til at løse andre strukturelle problemer, vi måtte have på vores arbejdsmarked.
Jeg synes, det er vigtigt, at der er en mulighed for supplerende dagpenge, hvis man i en kortere periode kan have svært ved, kan man sige, at opnå fuldtidsbeskæftigelse.
Derudover er der selvfølgelig en interessant diskussion om, hvordan vi i det hele taget indretter vores arbejdsmarked.
Den tager vi så her, som vi gør det i andre sammenhænge også.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Kan ministeren ikke se det smarte i, når vi nu har stor arbejdsløshed i øjeblikket og har haft det igennem mange år, at folk, der har deltidsbeskæftigelse af den ene eller anden slags, folk, der har løs tilknytning til arbejdsmarkedet, jo igennem sådan en ordning faktisk har en mulighed for at opnå fuld beskæftigelse.
Jeg har sagt det før i mange sammenhænge: Det er en de bedste former for virksomhedspraktik, der findes, altså det at være løst tilknyttet.
Det kan være som vikar eller det kan være som løsarbejder, fordi det giver anledning til at komme på virksomheder, arbejde på fuldt normale overenskomstmæssige vilkår og henad vejen måske få sig et fuldtidsjob, hvad de fleste, tror jeg, i virkeligheden stræber efter.
Det her er en rigtig god måde, og derfor synes jeg det er kedeligt, at der skal være de begrænsninger, som man har sat på.
Og hvorfor ikke være med til at løsne lidt på det, især i de her tider, hvor vi snakker meget beskæftigelsesindsats?
Det her er en effektiv form for virksomhedspraktik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-23:
Men så skulle man måske prøve at undersøge det, for det var da noget, som SF måske kunne bruge i deres interne slagsmål med Enhedslisten.
For vi er nogle, der undrer os lidt, hvis vi f.eks. læser Information i dag på side 3.
Der er der en helsidesannonce fra Enhedslisten, hvor de siger: »Redningspakken i hus«.
Og så takker de alle de involverede parter, både fagforeninger og politiske kombattanter fra andre regeringsvenlige partier osv.
Kan ordføreren ikke godt se, at det her virker sådan lidt hult, sådan en smule falsk?
Altså, hvis det her var en melodi, er den så ikke lidt falsk?
For man fremsætter de her forslag – eller de bliver i hvert fald behandlet her i Folketinget – 3 dage efter at Enhedslisten har siddet over for regeringen og haft nøglerne til, hvordan den her maskine skulle køre.
Så kommer vi herned 3 dage efter, og så har man fremsat de her tre særdeles populistiske forslag, efter at man har haft chancen ved forhandlingsbordet.
Kan SF ikke godt se problemet i det?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-23:
Jamen det, at varer og arbejdskraft kan bevæge sig frit, er da i meget høj grad til fordel for dem med de laveste lønninger.
Hvis alle mulige varer ikke kunne bevæge sig frit over grænserne, ville varer koste meget mere i Danmark, og det ville i høj grad gå ud over dem med de mindste indkomster.
Jeg tror, det vil være meget svært at påstå noget andet.
Det samme gælder også for arbejdskraft.
Når arbejdskraft kan bevæge sig frit – og finansministeren har i øvrigt redegjort for, at når østarbejdere kommer til Danmark, medfører det et provenu for den danske statskasse – kommer det da alle i samfundet til gode.
Men jeg vil da mene, at hvis man fremsætter sådan et forslag her, må man også sige, hvor det så er, vi skal spare, når vi går glip af det provenu.
Og hvad vil ordføreren sige til de danskere, som ville miste deres job, hvis det ikke var sådan, at der var arbejdskraft til rådighed for deres virksomhed?
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Altså, jeg synes, det er sådan lidt mærkeligt at sige det med, hvis ikke der var arbejdskraft til rådighed for deres virksomhed.
Hr. Joachim B. Olsen sagde i sit indlæg, at hvis man havde billigere arbejdskraft, havde man også råd til at købe billigere varer.
Det hænger ikke rigtig sammen.
For lige nøjagtig der, hvor der kommer en og tilbyder sin arbejdskraft til 80 kr. i timen, er der, hvor der i dag er mange danskere, der måske arbejder for mindstelønnen på 106 kr. i timen.
Men hvis en arbejdsgiver kan få arbejdskraft til 80 kr. i timen, kan man jo ikke få danskerne i arbejde til 106 kr. i timen.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jamen tak for tilsagnet om, at supplerende dagpenge er en fornuftig ting at have.
Nu har den ordning jo været til igennem historien i forskellige perioder, og derfor vil jeg gerne høre arbejdsministeren, om hun mener, at vi er kommet i en situation, hvor det er rimeligt at have 30 ugers supplerende dagpenge.
Jeg tænker på, at vi jo ser et arbejdsmarked, der bliver mere og mere atomiseret, hvad angår arbejdstid.
Selv staten, men i hvert fald kommunerne, har jo ufattelig mange deltidsjob, og de private arbejdsgivere råber og skriger op om, at de også gerne vil have mulighed for at tage nogle ind, der kun er på deltid, fordi de kun har arbejde til en halv person.
Hvis man vender det sådan om, ser man jo, at det er dumt ikke at have et system.
Vi har jo set eksempler på, at folk har opbrugt deres supplerende dagpenge og må sige nej til job, fordi de ikke kan leve af 15 og 20 timers arbejde og derfor ikke har mulighed økonomisk for at sige ja til det arbejde.
Det er jo ufleksibelt.
Mener ministeren, at tiden er løbet fra supplerende dagpenge eller langsomt løber fra supplerende dagpenge, eller hvilken vej går arbejdsmarkedet?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Jamen jeg har grundlæggende den holdning, at dagpengereglerne ikke skal løse problemer på vores arbejdsmarked.
Altså, dagpenge og det, at man kan opnå forsørgelse qua forsikring, hvis man kommer i den situation, at man mister sit arbejde, er jo til, for netop at skabe en tryghed i tilfælde af arbejdsløshed.
Jeg mener grundlæggende ikke, at det er dagpenge – ligegyldigt i hvilken afskygning vi måtte diskutere dem – der skal løse strukturelle problemer på arbejdsmarkedet.
Derfor er jeg ikke enig i præmissen for spørgsmålet.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Så var det lige, jeg troede, at der kom en sætning mere!
For hvad så?
Altså, folk kan jo ikke leve af 20 timer, i hvert fald ikke ret mange, og ikke hvis man har børn og eget hus og ting og sager.
Og det vil sige: Skal vi så forlange af arbejdsgiveren, at man altid har 37 timer?
Det tror jeg nok jeg vil afstå fra her.
Eller skal vi sige: Jamen o.k., der er deltidsjob, og man skal overleve i en periode af en vis længde.
I øjeblikket har vi 30 uger, før havde vi 52 uger.
Hvad kunne være fornuftigt?
Vi foreslår jo ikke, at man skal have supplerende dagpenge til evig tid.
Enhedslisten foreslår, at vi går tilbage til de gamle regler om 52 uger, fordi det var en god dynamisk ting til at komme videre.
Det vil sige, at mange faktisk kunne klare sig igennem sådan nogle perioder og ikke kom i den situation, som rigtig, rigtig mange nu kommer i.
Jeg får månedligt henvendelser fra folk, som siger: Hvad skal jeg gøre nu?
Nu har jeg haft deltidsjob, og lige pludselig kan jeg ikke få supplerende dagpenge længere.
Hvad skal jeg gøre?
Og der har jeg så skrevet tilbage: Det vil jeg gerne spørge ministeren om.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Svaret er det samme, nemlig at det er ikke dagpengereglerne eller dagpengesystemet, der skal løse andre problemer på det danske arbejdsmarked.
Og derfor: Hvis der er problemer omkring deltidsarbejde og deltidsarbejdets volumen, mener jeg, at det er noget, der skal løses i anden sammenhæng.
Altså, meningen med et dagpengesystem er ikke, at det er der, vi skal løse problemet.
Vi ved så, at man kan have behov for i en kortere periode at få supplerende dagpenge, men jeg vil gerne advare mod, både at man indretter sin egen økonomi, og at vi indretter et arbejdsmarked – hvad enten det er af mere strukturel karakter eller lokal karakter, som vi har set eksempler på tidligere – efter, at man kan få offentlig forsørgelse, samtidig med at man går på arbejde.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-23:
Jeg er enig med ministeren i, at det selvfølgelig er tilstræbelsesværdigt, at folk har fuld beskæftigelse.
Det er trods alt det, der ligesom danner grundlag for, at man har en ordentlig tilværelse.
Men jeg må også sige, at det jo ikke er et nyt fænomen eller en ny ting, at vi har deltidsbeskæftigelse på arbejdsmarkedet.
Der er jo hundredtusinder af mennesker, der er deltidsbeskæftigede på det danske arbejdsmarked, og som jeg siger: Det er ikke noget nyt.
Man kan jo godt have en ideel forestilling om, at hele arbejdsmarkedet er indrettet, så vi alle sammen møder kl. 8.00 og går hjem kl. 16.00, og så har vi i øvrigt 37 timer om ugen.
Men sådan er det ikke, og jeg ved ikke, om ministeren har en opfattelse af, at sådan vil det blive engang.
Det har jeg ikke.
Der vil altid, på det danske og på alle mulige andre arbejdsmarkeder, være deltidsbeskæftigelse af den ene eller den anden karakter.
Det er endda en beskæftigelsesform, som har været i stigning i de sidste 10-15 år.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor man siger, at der er nogle strukturelle problemer, der må løses.
Har ministeren virkelig den opfattelse, at vi stort set kan fjerne alt, hvad der hedder deltidsbeskæftigelse på arbejdsmarkedet?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Diskussionen om deltidsarbejde er vel mere nuanceret, end det spørgeren lægger op til.
For der er da meget, meget stor forskel på, om man som arbejdstager ønsker et fuldtidsarbejde, men ikke kan få det af den ene eller den anden årsag, eller det er, fordi arbejdstageren ønsker deltid.
Og begge elementer er da til stede på det danske arbejdsmarked.
Altså, jeg tror klart, vi kan finde eksempler på – jo ikke mindst i den offentlige sektor, hvor deltidsarbejde er utrolig udbredt – at der også er arbejdstagere, der ønsker at arbejde færre timer end 37 timer.
Det er et valg, der har nogle konsekvenser, ikke bare hvad angår indtægt, men også pensionsopsparing og andre elementer.
Men jeg synes bare, det er vigtigt igen at få sagt, at dagpengesystemet først og fremmest er et system, der har til formål at sikre forsørgelse i tilfælde af arbejdsløshed – ikke at løse andre problemer på arbejdsmarkedet.
Og jeg lytter mig til, det er det, Enhedslisten egentlig gerne vil her.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-23:
Socialdemokratiet er sådan set enig med Enhedslisten i, at supplerende dagpenge kan være et godt redskab og en måde at få fuld tilknytning til arbejdsmarkedet på.
Ordningen skal ikke fungere som et offentligt tilskud i al evighed, og derfor har ordningen jo også været tidsbegrænset.
Det, Enhedslisten skriver i forslaget, er også rigtigt, nemlig at der er rigtig mange former for erhverv, som netop bruger supplerende dagpenge.
Der er faktisk et par emner, man kan tage fat på, når man snakker om de supplerende dagpenge, og det vil jeg gøre.
For det første er supplerende dagpenge en mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet, for at få tilknytning og netværk på arbejdspladserne.
Derfor er det jo også vigtigt at nævne, at regeringens arbejde med hensyn til vækst, det at skabe arbejdspladser, vil være med til at hjælpe en del af dem på supplerende dagpenge i et fuldtidsjob.
Flere arbejdspladser kan jo også skaffe flere af disse åbningsmuligheder, men også job på fuld tid.
For det andet er supplerende dagpenge jo også en del af det fleksible arbejdsmarked og kan give gode muligheder for både arbejdsgiver og lønmodtager.
Derfor har vi også nævnt følgende om arbejdet med fremtidens dagpenge, som mange sikkert kender, og jeg citerer: Den overordnede ramme for arbejdet med fremtidens dagpenge er, at dagpengesystemet i et stadig mere internationalt arbejdsmarked skal understøtte følgende – og jeg nævner så kun nogle af dem – et fleksibelt arbejdsmarked, at alle typer job skal besættes, imødekommelse af forskellige behov for forskellige grupper på arbejdsmarkedet.
Altså sagt med andre ord, hvordan skaber vi et fremtidigt, et moderne og et klogt dagpengesystem, som passer ind i fremtidens behov og udfordringer.
Jeg ser meget frem til dette arbejde.
Jeg ser frem til kommissionens resultat og ikke mindst til debatten, når der ligger et oplæg.
Af disse grunde mener Socialdemokratiet, at vi skal afvente dette arbejde og sammen skabe et godt, fleksibelt system, og derfor støtter vi ikke forslaget.