runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Nej, det har ikke ændret sig, og det var også det, der var mit første svar til hr. Peter Skaarup.
Altså, hvis påstanden om, at de omtalte personer fra Det Radikale Venstre ligesom skulle være dem, der står bag det her – jeg tror, at alle kan høre, at det er helt langt ude, men fair nok – skulle holde vand, skulle Det Radikale Venstre jo også have haft indflydelse på den tidligere regerings politik, som Dansk Folkeparti jo havde lidt indflydelse på, for det er det samme; der er ikke sket nogen som helst ændringer.
Altså, man forsøger at tegne et billede af noget, som ikke er der, og det tror jeg også godt folk kan høre.
Jeg tror sådan set også, at man godt kunne høre på spørgsmålet, at det var temmelig langt ude i hjørnerne for at se, om det kunne give nogen mening.
Det giver ikke mening.
Bestemmelserne er de samme, der er ikke lavet ændringer i dem.
Christian Langballe (DF), 2013-05-15:
Undskyld mig, men jeg korrigerede bare justitsministeren i det forhold, at justitsministeren gav udtryk for, at vi stod isoleret i Dansk Folkeparti.
Der er faktisk flere – heriblandt også socialministeren – som har givet udtryk for, at man kunne lave konventionerne om.
Så isolerede er vi da vist heller ikke.
Men så vil jeg gerne spørge om noget, som man i hvert fald må notere sig som en ændring, også i forhold til hvad bl.a. socialministeren har sagt, nemlig om det ikke er Det Radikale Venstre, der dikterer flygtninge- og integrationspolitikken.
Fru Zenia Stampe sagde i forbindelse med, at indfødsretsloven var til førstebehandling, at der var blevet strammet i 00'erne, og nu var det på tide, at der bliver lempet.
Jeg spørger så bare, om det er regeringens politik – det spørger jeg justitsministeren om.
Har det virkelig ændret sig så meget?
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Jamen jeg tror ikke, at der var noget spørgsmål.
Der var en kommentar til en konvention, som Danmark har underskrevet, og som et bredt flertal i Folketinget mener at vi skal leve op til.
Christian Langballe (DF), 2013-05-15:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at holde fast i kernen af det her spørgsmål.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det ikke passer, at Dansk Folkeparti er helt isoleret.
Da vi havde en forespørgselsdebat om konventionerne, udtalte fru Inger Støjberg, at man i Venstre var villig til at se på konventionerne, og først og fremmest statsløsekonventionen, fordi den medførte nogle urimeligheder, heriblandt jo først og fremmest, at tre potentielle terrorister har fået statsborgerskab i ly af de her konventioner.
Jeg synes jo, at det er og må være sund fornuft, også i Socialdemokratiet, at man selvfølgelig arbejder for at få lavet de her konventioner om.
Og jeg tilslutter mig helt socialministerens udtalelse om, at vi må arbejde for at ændre konventionerne.
Især hvad angår statsløsekonventionen, kan det simpelt hen ikke passe – jeg mener, at det er i strid med al sund fornuft – at man i ly af nogle konventioner, der er lavet i 1961, og som blev til under nogle helt andre forudsætninger, stadig giver statsborgerskab til potentielle terrorister.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-15:
Har jeg mulighed for at komme tilbage?
Godt, så vil jeg gerne det.
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Regeringens holdning er klar, og det er den, jeg har redegjort for før.
Regeringen er tilfreds med, at holdningen til, om Danmark skal overholde sine internationale forpligtelser eller ej, deles af et meget, meget stort flertal af de medlemmer, som sidder her i Folketinget.
Jeg konstaterer igen, at Dansk Folkeparti står helt alene med det her synspunkt og temmelig sikkert også vil være det eneste parti, som vil stemme imod det lovforslag, som vi her taler om.
Så er regeringen i øvrigt af den opfattelse, at er der personer af den her karakter, ja, så ved vi jo allerede med den debat, der har været, og i øvrigt, at Politiets Efterretningstjeneste har et øje på hver finger i forhold til personerne og mere generelt selvfølgelig også i forhold til miljøerne som sådan.
Sådan er det, og sådan skal det selvfølgelig være.
Det har regeringen fuld tillid til, og derfor er regeringen af den opfattelse, at det sådan set er meget klart.
Altså, det handler for det første om, at der ikke er ændret på de her regler, for det andet om, at Politiets Efterretningstjeneste selvfølgelig har opsyn med de typer, vi her taler om, og for det tredje om, at Dansk Folkeparti står helt isoleret og helt alene med det, som man vil her, altså at bryde vores internationale forpligtelser.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-15:
Dem kan vi bare slå op og f.eks. se, hvad det var, Socialdemokraterne sagde før folketingsvalget, og hvad det så er, der sker nu.
Er der overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør?
Det er jo i virkeligheden det, der er kernen i det her.
I Politiken den 23. juni 2011 blev fru Karen Hækkerup, den nuværende socialminister, spurgt til netop de her ting, altså om Danmark skulle opsige FN-konventionen eller lignende, når man blev tvunget til at lave forskelsbehandling og give ophold og efterfølgende statsborgerskab til potentielle terrorister.
Der blev i den forbindelse sagt: Vi må arbejde for at få konventionen ændret, hvis man ikke har mulighed for at udelukke folk, som er til fare for statens sikkerhed.
Og det er altså ikke sket, regeringen har ikke gjort noget i den retning.
Eller har den?
Det er spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2013-05-15:
Jeg har fuld forståelse for, at det for mange kan være svært at finde ud af, hvad der er op og ned i den her sag, og det er klart, at når man lytter til spørgeren, hr. Peter Skaarup, så kan det måske være endnu vanskeligere.
Jeg vil bare sige det, som det er.
De centrale bestemmelser, som det her handler om, altså det cirkulære, vi taler om, og her specifikt § 21 og det, der står om, hvordan de her sager håndteres, bl.a. af Politiets Efterretningstjeneste, er der ikke ændret et komma på.
Så alt det, hr. Peter Skaarup står her og insinuerer, nemlig at der efter regeringsskiftet skulle være ændret på det her, er altså forkert.
Det er bare for at få det slået fast.
Så har den her regering, og det håber jeg også hr. Peter Skaarup har, en tillid til, at hvis der er personer, som måtte være aktive i alle de her sammenhænge, som hr. Peter Skaarup her står og antyder, er vi faktisk meget tilfredse med, at vi har en efterretningstjeneste, som har et øje på hver finger i forhold til de her miljøer.
Vi har ikke noget grundlag for at have mistillid til, at de gør deres arbejde godt.
Det var argument nr. 2.
Nr. 3 er, at det er op til Dansk Folkeparti at vælge, om man mener, Danmark skal leve op til de forpligtelser, som vi har skrevet under på.
Sandheden er den, at Dansk Folkeparti er det eneste parti i Folketinget, som mener, at det skal vi ikke.
Det må man selv stå på mål for.
Jeg er tilfreds med, at resten af dem, der sidder herinde, når der er fyldt op, med undtagelse af Dansk Folkeparti mener, at Danmark selvfølgelig skal leve op til vores internationale forpligtelser.
Det er derfor sagen havner, som den gør.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Nu findes der jo mange kroniske sygdomme og mange former for handicap, så jeg kunne godt have fundet på noget andet; jeg kunne også have brugt sclerose som et eksempel, endda som et godt eksempel, da der i hvert fald er mange med sclerose, som søger om handicaptillæg.
Jeg ved ikke, præcis hvor mange procent det her drejer sig om.
Men det er jo et relevant spørgsmål at stille i forhold til udvalgsbehandlingen, og det vil jeg opfordre Liberal Alliances ordfører til at gøre.
Men jeg vil gerne slå fast en gang til, at vi i Enhedslisten synes, det er en målsætning, at unge med et handicap eller med en kronisk sygdom får mulighed for at tage en uddannelse, og at de, når de tager en uddannelse, så skal være en del af uddannelsesverdenen, af uddannelsessystemet, for så skal de betragtes som studerende på lige vilkår med deres studiekammerater.
Det er altså en selvstændig uddannelsespolitisk pointe, vi har i Enhedslisten, og så kan det være, at Liberal Alliance ikke deler den pointe.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-16:
Altså, jeg tror, at når Enhedslistens ordfører møder sympati herfra, så er det jo, fordi vi alle sammen deler den værdi – det er jeg sikker på at vi gør – at folk med et handicap eller med en kronisk sygdom skal have de bedst mulige livsbetingelser i Danmark.
Men det, der også står i handicapkonventionerne og i Europarådets erklæring, er jo, at man skal prøve at skabe nogle rammer, så folk bliver stillet lige – og ikke bedre.
Men hvis du f.eks. har sclerose eller en anden fysisk sygdom, er det jo ikke sikkert, at der så er noget til hinder for, at du kan følge lige så godt med i pensum.
Så kan du også være svært ordblind – der var et af eksemplerne i bemærkningerne til beslutningsforslaget jo det her med, at hvad hvis du har rigtig svært ved at læse? – men der har vi heldigvis også nogle værktøjer i dag.
Der kan man jo sige, at det er utroligt, at vi er nået dertil, at du kan være studerende på en videregående uddannelse og du så kan have noget, der er så fundamentalt som et svært læsehandicap.
For der kan vi faktisk også hjælpe til ved at give it-udstyr, der kan hjælpe i forhold til det.
Så det var ikke så meget et spørgsmål, det var mere for bare at sige, at jeg synes, vi gør meget, vi gør så meget, vi næsten kan, samtidig med at vi også skal anerkende, at fordi du har et handicap, bliver du ikke nødvendigvis en dårligere studerende af den grund.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jeg er enig med SF's ordfører i, at vi gør rigtig meget.
Jeg er enig med SF's ordfører i, at det er en god ting, at man kan få hjælp, hvis man har svært ved at læse, hvis man er svært ordblind, og at det er en god ting, at man kan få handicaptillæg.
Men jeg synes ikke, at systemet er godt nok, som det er i dag, for vi oplever folk, der falder igennem.
Jeg tager det meget alvorligt, når Danske Handicaporganisationer siger, at den her reform, SU-reformen, vil ramme deres medlemmer meget hårdt.
Jeg tager det meget alvorligt, og jeg synes, det er et tegn på, at vi, selv om vi gør meget, så ikke gør det godt nok.
SF's ordfører har jo ret i, at vi ikke kan fjerne en kronisk sygdom eller et handicap.
Derfor har den unge, der går på en videregående uddannelse, og som har en kronisk sygdom, jo også haft den kroniske sygdom, da vedkommende tog sin ungdomsuddannelse.
Men man kan ikke få handicaptillæg, når man går på en ungdomsuddannelse.
Og det synes jeg i hvert fald også er en interessant debat, både som SU-debat og som handicapdebat, som vi måske kan tage en anden dag.
Men når vi i Enhedslisten fremsætter det her forslag, så er det netop, fordi vi ønsker en ligebehandling.
Den ligebehandling, vi har på arbejdsmarkedet med fleksjobordningen, har vi ikke i uddannelsessystemet.
Og det synes vi at det her beslutningsforslag hjælper på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-16:
Jeg synes jo, at det her er en rigtig god diskussion, for vi får jo også fremlagt nogle af de ting, vi gør, og så er det jo helt fair at sige, om man så synes, vi gør nok eller ej.
Da vi startede hele SU-debatten op til reformen, var jeg ude på en videregående uddannelse – nu vil jeg ikke sige hvilken – sammen med nogle andre ordførere for at debattere det her, og der var der en vejleder på det pågældende sted, som var meget, meget optaget af nogle af de unge med psykiske problemer.
Hun sagde, at det var fuldstændig frygteligt med den stigning, der er sket i antallet af unge, der har ondt i livet.
Hun var meget bekymret for, hvad der ville ske med dem, som kunne have en tilknytning til uddannelsessystemet, men som desværre en gang imellem blev indlagt eller fik det så dårligt, at de ikke kunne deltage.
Det skal ikke være umenneskeligt.
Det er det samme som før.
Hvis man er så hårdt ramt f.eks. af en psykisk sygdom, som der desværre er flere og flere unge, der bliver, så skal systemet tage højde for det, og det pågældende uddannelsessted skal tage højde for, at de måske bliver nødt til at være væk et stykke tid for så at kunne komme tilbage igen.
Så jeg synes, at vi har de rammer, der skal til.
Det gælder selvfølgelig også om at følge lovens ånd og bogstav i det her, og det har jeg også stor tiltro til at de gør på de forskellige uddannelsesinstitutioner.
Jeg synes, der er en stor opbakning de pågældende steder til, at unge, der har det svært eller har et fysisk eller psykisk handicap, også skal kunne gennemføre.
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Jeg tror bare, jeg vil stille et enkelt spørgsmål.
Her kunne jeg, med risiko for, at vi kommer ind i sådan en form for dobbelthumanisme fra Enhedslistens side, i den her debat, hvor vi nu har hørt muskelsvind blive nævnt mange gange som eksempel, da godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvor stor tror ordføreren egentlig procentdelen er af folk med en diagnose som muskelsvind, som enten ikke får en pension, eller som ikke er tilkendt revalidering, og som så vælger at tage en uddannelse?
Mit bud er, at rigtig, rigtig mange af dem, der har fået diagnosen muskelsvind, vil være at finde under sociallovgivningen.
Så jeg har rigtig, rigtig svært ved at forstå, hvorfor man – både som ordfører på talerstolen og i sine korte bemærkninger – lægger så megen vægt på lige det fænomen.
Jeg tror, jeg ville finde på noget andet, hvis jeg var i ordførerens sko.
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Men det er nu sådan, at vi har en række tilbud i dette land netop til handicappede.
Nu har ordføreren rigtig mange gange i løbet af debatten været inde på at nævne folk med kroniske handicap, muskelsvindramte og andre.
Jeg tror ikke, der er ret mange steder i verden, hvor man behandler de handicappede bedre, end vi gør i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jamen jeg har mange spørgsmål.
Jeg vil gerne blive lidt i det her, for i Enhedslisten forstår vi ikke – jeg ved ikke, hvordan jeg skal formulere det – at Liberal Alliance ikke anerkender, at når man har en kronisk sygdom, eller når man er handicappet, så har man nogle andre udfordringer end andre studerende har.
Det her handler ikke om, at studerende med handicap eller studerende med en kronisk sygdom skal have det nemmere end alle mulige andre.
Jeg tror i øvrigt også, at der er mange andre samfundsgrupper, som får det svært med den her SU-reform.
Anerkender Liberal Alliance ikke, at man har nogle særlige udfordringer, hvis man har et handicap, eller hvis man har en kronisk sygdom?
Anerkender Liberal Alliance ikke, at der er nogle ting, der kan være lidt sværere, især når man tager en lang videregående uddannelse?
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Selvfølgelig gør det det.
Det er jo ikke første gang, vi har interesseorganisationer herinde, som gør deres synspunkter gældende, og det er vel også en del af demokratiet.
Så er det jo altså politikernes pligt at afveje dem, og som jeg sagde i mit indlæg, synes jeg, man har fundet en fornuftig balance.
For det er jo heller ikke meningen, at fordi man er handicappet, så skal man have bedre vilkår.
Altså, de stramninger, vi ser i SU-systemet, skal jo ramme bredt, for ellers kommer vi ind i den forfordelingsproblematik, som jeg hørte omtalt af SF's ordfører.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jeg er helt enig i, at unge, også med en psykisk sygdom, skal have mulighed for at gennemføre en videregående uddannelse, også en ungdomsuddannelse for den sags skyld, og jeg synes, der er mange ting i vores uddannelsespolitik, eller i hvert fald det af den, der er flertal for her i Folketinget, som lægger et massivt pres på de unge.
Det er regler som 1,08-reglen, det er regler, som siger, at man må gange sit gennemsnit, hvis man har mange højniveaufag.
1,08-reglen bliver jo bevaret i regeringens eller i flertallets SU-reform.
Så jeg deler fuldstændig synspunktet, at unge med psykisk sygdom også skal kunne tage en uddannelse.
Men det taler jo for, at vi skal gøre forholdene lidt bedre, ikke lidt sværere, som man gør med SU-reformen.
Det synes jeg da taler for, at vi måske skal udvide muligheden for, hvem det så er, der kan få handicaptillæg.
I dag er det jo sådan, at unge, som har psykiske problemer, har meget svært ved at opnå handicaptillæg.
Vi ville da i Enhedslisten synes, det var fantastisk, hvis regeringen kom med sådan et forslag.
Det vil regeringen bestemt møde opbakning til, hvis det er noget, regeringen har på vej.
Steen Gade (SF), 2013-05-16:
Tak til formanden.
Det skal vi bestræbe os på.
Der er en tradition gennem flere år for, at regeringen oversender en årlig energipolitisk redegørelse på skrift.
Den er oversendt, og den er et af grundlagene for den forespørgsel, jeg kort skal begrunde.
Jeg skal begrunde den på vegne af alle Folketingets partier, og som formand for Klima-, Energi- og Bygningsudvalget vil jeg bare lægge vægt på nogle få ting her i min begrundelse.
Det ene, jeg vil lægge vægt på, er, at det jo er år et, efter at den længstvarende og i hvert fald inden for de sidste mange år største energiaftale er indgået i Danmark og med så mange partier, som vi ikke før har set bag energiaftaler.
Så det er jo et af de gode argumenter for at kigge fremad og på baggrund af energiredegørelsen se, hvordan vi kommer igennem med de ambitiøse aftaler, der ligger.
Der er også lagt vægt på vedvarende energi, der er vægt på energibesparelser, der er vægt på hele omlægningen til et mere elbaseret system.
Man kan kalde det et paradigmeskift i energipolitikken, som, tror jeg, bedst kan sammenlignes med det store paradigmeskift, der skete i 1970'erne.
Og dermed bliver det jo et af de største reformprojekter, hvis resultater kan ses ude i virkeligheden og ikke bare som papirarbejde.
De kan ses i vindmøller; de kan ses i biogasanlæg, der skal bygges; de kan ses i smart grid, som vi forhåbentlig får bygget mere op; de kan ses i skift i energiforsyninger; de kan ses i eksperimenter med lagringsteknikker osv.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Det er Enhedslistens opfattelse, at når man fjerner 2 mia. kr. fra SU-systemet, er det en forringelse.
Er der så sket enkelte forringelser af muligheden for at søge om handicaptillæg, muligheden for at søge dispensation?
Nej, man har ikke lavet nogen forringelser af de muligheder, men man har lavet forringelser i SU-systemet.
Man har jo lavet opstramninger, der gør, at handicappede studerende eller studerende med en kronisk sygdom får sværere ved at gennemføre – i hvert fald hvis de skal have SU.
Får de ikke SU, er det endnu sværere at gennemføre, ved vi, fordi de ikke kan arbejde ved siden af.
Det er rigtigt, at man kan søge om dispensation, men man kan jo kun søge om dispensation i de tilfælde, hvor der er tale om en akut situation eller i de tilfælde, hvor der er tale om en forværring.
Jeg synes ikke, at vi kan tillade os at sige til unge med en kronisk sygdom eller med et handicap, at det skal være akut, eller at der skal være tale om en forværring af deres sygdom, før de kan få dispensation.
Det burde de kunne få, i kraft af at de har en diagnose, som gør tingene lidt sværere for dem.
Så på den måde vil jeg sige, at jeg ikke deler opfattelsen af, at der ikke er sket forringelser, for det mener vi i Enhedslisten at der er.
Uffe Elbæk (RV), 2013-05-16:
Jamen bare meget kort: Altså, det, jeg hører fru Rosa Lund sige, er, at der faktisk ikke er sket nogen forringelser af støtten til unge studerende med handicap og kroniske sygdomme.
Det er det ene.
Det andet er, at fru Rosa Lund også anerkender, at det er muligt at søge om dispensation i studienævnet.
Det er jo op til de lokale studienævn at definere, hvordan de vil behandle sagerne.
Så der er en antagelse om, at det bliver værre, men fakta er, at der ikke er sket nogen forringelser.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jeg vil da sige, at det er dejligt, at debatten udvikler sig, så hr. Uffe Elbæk stiller spørgsmål.
Det er rigtigt, at der ikke sket nogen ændringer i støtten.
Men når man laver så mange opstramninger, som man gør med SU-reformen, så burde der nok være sket nogle ændringer både i støttemulighederne og i dispensationsmulighederne.
Det er rigtigt, at man kan søge dispensation.
Problemet er bare, at man kun kan søge dispensation, hvis der er tale om en forværring eller om en akut situation.
For unge, som har haft et handicap hele deres liv, eller har haft en kronisk sygdom hele deres liv, må jeg da sige, at jeg ikke håber, at der sker en forværring i deres sygdomsforløb, og at jeg ikke håber, at der opstår en akut situation.
Men de unge kan jo sagtens have behov for at få dispensationer alligevel, fordi de skal bruge længere tid på at stå op om morgenen, fordi de bliver hurtigere trætte, fordi de er dårligt gående, og hvad man ellers kan komme med af eksempler.
Uffe Elbæk (RV), 2013-05-16:
Jeg havde egentlig ikke besluttet mig for at stille nogen spørgsmål.
Men debatten udvikler sig jo, må man sige, og allerførst vil jeg sige, at jeg er meget enig i hr. Jens Henrik Thulesen Dahls bemærkninger lige før.
Men jeg har to spørgsmål, fordi det, vi diskuterer her, er jo: Er der sket nogen forringelse af de, man kan sige, støttestrukturer, der er, når vi snakker om unge med handicap og kronisk sygdom?
Først vil jeg gerne høre fru Rosa Lund, om det ikke er rigtigt, at der ikke er sket nogen ændringer i forbindelse med SU-reformen, når vi snakker om specialpædagogisk støtte og handicaptilskud.
Er fru Rosa Lund enig i, at der ikke er sket nogen ændringer på det her område i forbindelse med SU-reformen?
Det er det ene.
Det andet er: Er fru Rosa Lund enig i, at det er muligt at søge om dispensation hos studienævnet?
Det er de to spørgsmål, jeg gerne vil have svar på.
Rosa Lund (EL), 2013-05-16:
Jeg er enig i, at et godt studiemiljø, gode rammer, vil kunne få de studerende bedre igennem og måske også få de studerende hurtigere igennem.
Det tror jeg faktisk virker bedre end økonomisk pisk.
Men igen må jeg sige, at det jo ikke er det, der er lagt op til, det er jo ikke det, man har lavet med SU-reformen.
Der har man jo ikke sikret det gode studiemiljø eller de gode rammer omkring vores uddannelser.
Jeg mener, og det er Enhedslistens opfattelse, at SU-reformen gør det værre for de studerende, som har en kronisk sygdom, eller som har et handicap.
Det var også Dansk Folkepartis opfattelse, da regeringen lancerede sit reformudspil.
Hvad der så skulle ændre Dansk Folkepartis opfattelse, siden man blev en del af reformen, har jeg lidt svært ved at se, men det, man blev enige om, ligner meget det, som regeringen spillede ud med.
Jeg deler faktisk Danske Handicaporganisationers billede af, at SU-reformen forværrer forholdene og mulighederne for at tage en uddannelse for unge med handicap eller kronisk sygdom.
Jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at der er god inklusion på vores videregående uddannelser og på vores ungdomsuddannelser.
Det er jeg enig i, og det synes jeg er en rigtig god måde at betragte tingene på.
Sagen er jo bare den, at Dansk Folkeparti, ligesom andre partier her i Folketinget, er med i en SU-reform, som ikke sikrer den inklusion.
Altså, SU-reformen er jo ikke blevet fulgt op af bedre muligheder ude på uddannelsesinstitutionerne.
SU-reformen er jo ikke blevet fulgt op af ekstra midler til, at man nu kan sikre, at landets uddannelsesinstitutioner bliver bedre, hvis man har en kronisk sygdom, eller hvis man er handicappet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det er en god måde at betragte det på, at alle skal inkluderes.
Men hvis alle skal inkluderes, kræver det også, at vi laver systemer, der er fleksible, og som tager udgangspunkt i den enkelte.
SU-reformen tager udgangspunkt i de studerende, som er hurtige, og som kan deres ting, ikke i de studerende, som har nogle andre forudsætninger.
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Tak for det.
Liberal Alliance kan dele regeringens argumentation og er enig i, at vi har fundet en fornuftig balance i de ordninger, som allerede eksisterer, med henblik på at kompensere de handicappede for de handicap, de reelt har, når det handler om at gennemføre en uddannelse.
Så vi ser ikke nogen grund til yderligere at skærpe mulighederne for at få tillæg, eller hvad man nu kan forestille sig i den retning.