runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-12-04:
Det er klart, at der med de ændringer, der kommer nu, ligger en rigtig vigtig og væsentlig opgave i at oplyse danskerne om det, orientere om det og informere om, at der kommer de ændringer, som er undervejs.
Det er både i forhold til det helt konkrete: Hvad betyder det blå EU-kort, og hvad skal du være opmærksom på, når du rejser ud?
Og det er: Hvordan gælder reglerne så de steder, hvor der måtte være en egenbetaling?
Det vil jeg meget gerne sige meget klart: Der kommer til at være en meget grundig oplysning af danskerne med hensyn til det her, og det tror jeg sådan set vil gøre, at det her bliver relativt gnidningsfrit.
Så der kan fru Liselott Blixt være ganske rolig.
Der kommer, kan man jo så sige, i virkeligheden til at være en øget opmærksomhed om det her set i forhold til det, der har været hidtil, fordi vi selvfølgelig skal gøre opmærksom på de ændringer, der bliver lavet.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-04:
Jamen jeg er også rigtig glad for, at Dansk Folkeparti i sit finanslovsforslag har sat 1 mia. kr. af til sundhedsudgifter, eller i hvert fald til ændringer, og der har vi ikke måttet gøre brug af det at gå ind og tage det her som eksempel.
Men jeg ved som sådan heller ikke, om jeg er for eller imod det her, for det, der bekymrer mig mest, er, hvordan man vil udmønte det, og hvorfor vi nu skal blive ved med at have de her to forskellige sygesikringskort.
Havde det ikke være nemmere at sige, at nu har vi det blå sygesikringskort, som vi skal have med til alle andre lande, så vi kun har ét sygesikringskort, det blå kort, som gælder for nogle ting herhjemme, men som også gælder for nogle andre ting i de andre lande?
Det ville være mere simpelt.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, om man stadig væk selv skal rekvirere det blå sygesikringskort.
For der er jo mange, der glemmer at bede om få det tilsendt.
Det gør så, at man, når man er ude at rejse, måske opdager, at ens kort er udløbet, eller man har ikke fået kortet med, fordi man måske ikke er vant til at rejse.
Det kan være nogle, der har sparet op i flere år for endelig at komme ud at rejse, og de står så der og får altså bare en ekstraregning, fordi de har glemt at bestille kortet.
Det ville være nemt, hvis ministeren også sagde, at man vil sørge for, at man sender det ud til alle sammen, ligesom man gør med det gule sygesikringskort.
Så derfor spørger jeg ministeren: Hvad har man tænkt sig?
Hvordan vil man sikre, at folk kan huske det her kort?
Astrid Krag (S), 2013-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtigt, at regeringen sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti har indgået en finanslovsaftale for 2014, og det vil jeg også gerne bare lige i parentes bemærket sige at jeg er rigtig glad for.
Som vi alle sammen ved, er det jo sådan, at de økonomiske rammer ikke giver os uanede muligheder, og derfor må vi prioritere hårdt, også på sundhedsområdet, tænke os rigtig godt om, og sikre, at vi får mest mulig sundhed for de penge, vi kan bruge på sundhed.
Med den finanslovsaftale, der ligger nu, er der en række omprioriteringer, der sikrer, at vi kan lave markante forbedringer på sundhedsområdet.
Jeg er personligt særlig stolt af opprioriteringen af psykiatrien; vi har mål for at reducere anvendelsen af tvang – det er en af mine hjertesager – og generelt at få en bedre og mere moderne indsats i psykiatrien.
Med aftalen styrker vi også indsatsen mod kræft.
Det er alt sammen noget, der koster penge, noget, der koster millioner.
Jeg glæder mig rigtig meget til at udmønte de her ting, så de kan komme patienterne til gavn.
Så er øvelsen jo: Hvordan kan vi sikre bedre behandling for mennesker med sindslidelser i det her land?
Hvordan kan vi sikre en bedre behandling af børn, der bliver ramt af kræft?
Ja, det har vi jo gjort ved at prioritere, og det er i den sammenhæng, at den offentlige rejsesygesikring med det gule sygesikringskort er kommet i spil.
Jeg tror sådan set, at der er en god forståelse for, at vi som led i den her prioritering fjerner den offentlige rejsesygesikring, også fordi ordningen er et særligt dansk gode, som man ikke finder lignende i andre europæiske lande.
Der er i forvejen andre offentlige sikringsordninger, der dækker de mest nødvendige udgifter til sygehjælp i EU helt eller delvis.
I stedet for at pakke det gule sygesikringskort i kufferten, sådan som vi har gjort det hidtil, skal vi nu huske at pakke det blå EU-sygesikringskort i kufferten.
Men så er vi altså også dækket ind i forhold til nødvendig medicinsk behandling på samme måde som borgerne i det land, vi ønsker at holde ferie i.
Det mener jeg er forsvarligt, og jeg mener, det er en fornuftig prioritering, vi har lavet med finansloven.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-04:
Mange tak.
Jeg har stillet et spørgsmål, der lyder: Hvad er ministerens begrundelse for at afskaffe det gule sygesikringskort, når man rejser i EU-landene?
Astrid Krag (S), 2013-12-04:
Det kommer til at være sådan, at behandlingsstedet, når en patient fremviser sit blå EU-sygesikringskort, så afregner direkte med de danske myndigheder, bortset fra – det er rigtigt – den eventuelle egenbetaling.
Man kommer jo, når man har sit blå sygesikringskort med, til at være ligestillet med borgerne i det land, som man er rejst til, og der vil man jo kunne orientere sig om, hvad egenbetalingen er.
Så vidt jeg er orienteret, er egenbetalingerne, hvis vi snakker Spanien, Grækenland, Frankrig og Østrig, som jo er nogle af de hyppige rejsemål for danskerne inden for EU, på mellem 0 og 175 kr. for et lægebesøg, og på mellem 0 og 135 kr. pr. dag ved en indlæggelse.
Det er sådan set noget, der er helt kendt og gængs for de danskere, der rejser, og sådan gør vores naboer i England det, sådan gør vores naboer i Sverige det, og jeg synes sådan set, det er en rigtig fin måde at gøre det på.
Jeg vil da sige, at jeg ikke tror, at det er den udgift på de få kroner til en rejseforsikring, som afholder folk fra at rejse, men så er det nok mere et spørgsmål om, om man i det hele taget har råd til at rejse.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg henholder mig sådan set bare til, at der er rige muligheder for at komme til at tale med mig som SF's formand, men nu, når jeg står her i vores onsdagsspørgetid, er det, fordi jeg er indkaldt som social-, børne- og integrationsminister, og så tænker jeg, at det sådan set er meget godt, at vi lige kender rammerne for de drøftelser, vi har.
Det, som der bliver spurgt til her, drejer sig om regeringsgrundlaget, og det oprindelige spørgsmål var, om det er opfyldt, eller om vi skal have et nyt.
Jeg må stadig væk sige, at vi har et rigtig stærkt regeringsgrundlag, som jeg står fuldt og helt bag, men selvfølgelig skal vi være ambitiøse.
Det er vi bl.a. på psykiatridagsordenen.
Det er blevet gennemført, at psykiatrien faktisk nu er lige så højt rangeret og får lige så stor opmærksomhed som somatiske sygdomme; det synes jeg er meget væsentligt.
Vi har med hensyn til den offentlige trafik fået vedtaget, at der kommer en timeplan på togdriften, så Danmark hænger bedre sammen.
Det synes jeg er væsentlige elementer, som også godt kunne påkalde sig lidt politisk opmærksomhed.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Tak for det, formand.
Jeg kan godt blive lidt bekymret for ministerens politiske radius.
Det er jo ikke første gang, ministeren anfører i et svar til medlemmer af Folketinget, at hun altså udtaler sig som social-, børne- og integrationsminister.
Jeg vil bare minde ministeren om, at hun jo er formand for et regeringsbærende parti, en af de afgørende personer, der definerer dette lands politik, og derfor er det jo en smule skuffende, at min kollega, hr. Torsten Schack Pedersen, ikke kan få svar på, hvad det er, regeringsgrundlaget indeholder af essentielle elementer, som vi skal arbejde på i de kommende år, ud over at ministeren har nævnt beskæftigelsesindsatsen en enkelt gang.
Kan vi nu ikke blive gjort lidt klogere på, hvad der skal bære det politiske arbejde det kommende halvandet år, indtil vi når et folketingsvalg?
Er det andet end beskæftigelsespolitikken?
Jeg er jo en relativt ung mand, der kun netop er blevet 30 år og derfor kan huske, dengang jeg på Handelshøjskolen blev udsat for begrebet en eksplorativ proces, og det er jo en eksplorativ proces, at vi gang på gang er nødt til at spørge ministeren om konkrete politiske initiativer.
Hvad vil ministeren bruge indflydelsen til i regeringsgrundlaget?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Og det, som jeg er optaget af, og som det her spørgsmål også lægger op til, er tilgangen til vores regeringsgrundlag.
Det er jo dejligt, at Venstre også har stor interesse i det.
Jeg vil stadig væk vurdere, at det er et stærkt regeringsgrundlag, vi har.
Det er lykkedes at få sat fokus på miljø – miljøministeren blev lige nævnt – og også på sundhedsdagsordenen er der sat stort fokus.
Det er lykkedes inden for det sociale område, hvor vi nu også har lanceret de sociale 2020-mål – de stod heller ikke i regeringsgrundlaget.
Det er sådan set også nogle rigtig gode initiativer.
Og så endelig er der det, jeg nævnte, om togfonden.
Så alt i alt har vi skabt et regeringsgrundlag, som både giver en retning, men som også giver muligheder for, at man i forhold til de udfordringer og problematikker, der rejses i samfundet, hele tiden kan være med til at skubbe Danmark fremad.
Og det er vores ambition: hele tiden at skubbe Danmark fremad.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Et af de steder, hvor der jo allerede har været diskussion om den aftale, vi har lavet om finansloven, har været vedrørende den fremtidige regulering og de tiltag, der gælder vores fødevarebranche, vores fødevareerhverv.
Der står der klart i finanslovsaftalen, at den kommende regulering altid skal have et sigte mod, at der bliver en erhvervsøkonomisk gevinst.
Man kan sige, at der udfordrede miljøministeren i hvert fald forståelsen af den finanslovsaftale, for hun sagde: Det var nok skrevet lidt hurtigt.
Og vi kunne jo forstå på statsministeren i går, at det, der stod, var gældende.
Derfor vil jeg jo så bare vide, om det forsøg af miljøministeren var et udtryk for, at man fra SF's side forsøgte ikke at udfordre regeringsgrundlaget, men den finanslovsaftale, man selv har indgået, eller om det var en fortalelse fra miljøministerens side.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
I forhold til regeringsgrundlaget vil jeg gerne gentage, at vi har et rigtig stærkt regeringsgrundlag.
Det har vi arbejdet med i 2 år, og der er sådan set også stadig væk områder i regeringsgrundlaget, som vi skal arbejde med.
Jeg nævnte beskæftigelsesområdet, det glæder jeg mig til at vi tager fat på.
Noget af det, der ikke stod i regeringsgrundlaget, var jo bl.a. det om dagpenge.
Det, som har været vores holdning og også SF's holdning hele tiden, har været, at den reform af dagpenge, der skete, skete for hurtigt og for brat, og den havde simpelt hen for mange negative konsekvenser for de mennesker, som det gik ud over.
Det lykkedes faktisk at få lavet en aftale om det, som – hvad skal jeg sige? – strakte forløbet lidt længere, og det er jeg meget godt tilfreds med.
Et andet eksempel, som regeringen står bag, og heldigvis også i aftale med andre, er jo vores togfond som en del af hele vores interesse i både at gøre noget ved det grønne, gøre noget ved væksten og gøre noget ved den kollektive trafik.
Der er det nu lykkedes med penge fra nordsøolien at få skabt en togfond, som nu faktisk gør, at vi kan binde Danmark sammen.
Det synes jeg også er et godt eksempel på en meget visionær måde at drive politik på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Det havde været skidt for Danmark.
Og jo, vi får det ikke præcis, som vi vil have det – sådan er det sjældent, når man laver aftaler.
Grunden til, at jeg spørger om det med regeringsgrundlaget, er selvfølgelig også – ud over at der har været SF'ere, der har ytret ønske om, at der skulle noget nyt på bordet – at ministeren tidligere har sagt, at hun vil udfordre regeringsgrundlaget.
Jamen hvad er det så, ministeren mener er blevet udfordret?
Hvad er det for nogle tiltag, der er sat i søen, som er på kanten af regeringsgrundlaget?
Og nu ikke noget med at sige, at man har droppet øremærket barsel og droppet tilskuddet, hvis fædre holdt barsel, og alle de mellemregninger, der har været, hvor man har sagt et og gjort noget andet.
For man kan i hvert fald sige, at det er lykkedes at udfordre den melding, som den tidligere formand for SF kom med i forhold til vækstambitionerne, nemlig at de var mindst 0,8 pct. i det offentlige forbrug.
Men uden at skulle tage munden for fuld om min indsigt i SF's politik tror jeg, at det har været i modsat retning i forhold til det, som var SF's ønske, nemlig at det offentlige forbrug skulle være endnu større.
Det har man så mindsket.
Så hvor er det konkret, at man kan se, at SF har udfordret regeringsgrundlaget, og hvilke ting er det, som ministeren mener fortsat mangler at blive implementeret i regeringsgrundlaget, man vil udfordre?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg vil meget gerne understrege, at vi i regeringen har et rigtig stærkt regeringsgrundlag, og det er ikke udtømt endnu.
Vi har været i gang i 2 år, og der ligger stadig væk vigtige opgaver foran os.
Det, der jo stadig væk udestår, og som jeg glæder mig til at vi skal have fat i, er hele beskæftigelsesområdet – bare som et eksempel.
Der kommer hele tiden initiativer, og det står jo ikke i regeringsgrundlaget, at der skal være et varigt løft af ældreplejen med 1 mia. kr. – det var noget af det, vi drøftede i forrige spørgsmål.
Men nu er det alligevel lykkedes – heldigvis også med billigelse fra Venstre, som alligevel går på kompromis med en mærkesag om nulvækst – at få sat fokus på ældreplejen med et løft på 1 mia. kr. Så ja, vi har stadig væk et regeringsgrundlag, der er stadig væk områder, der skal gøres mere ved, og vi tager selvfølgelig også hele tiden nye opgaver ind.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Men det er jo en lille smule tragisk, at ministeren, når jeg spørger ind til, hvad det er, man vil arbejde på i fremtiden, så opremser en lang række resultater, som man allerede har opnået.
Skal jeg opfatte svaret sådan, at ministeren er løbet tør for gode ideer og fremtidige initiativer?
Tak for det.
Nu har ministeren jo en baggrund som erhvervs- og vækstminister og ved selvfølgelig derfor, at en frivillig forening også kan være en erhvervsdrivende forening og dermed have et cvr-nummer, ligesom en enkeltmandsvirksomhed har det.
Jeg vil bare gerne kort spørge: Er støtten på 1 mio. kr. tilskrevet det cvr-nummer, der tilhører Lisbeth Zornig Andersens enkeltmandsvirksomhed, eller det cvr-nummer, der tilhører hendes erhvervsdrivende forening?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-12-04:
Jeg kan konstatere, at den tidligere regering med aftalen om den grønne transportpolitik fra den 29. januar 2009 – det ved jeg spørgeren ved, det ved jeg også selv, vi deltog begge – afsatte midler til en VVM-undersøgelse af strækningen mellem Holbæk og Kalundborg uden at have den fornødne finansiering til den efterfølgende gennemførsel af projektet.
Den nuværende regering har i aftalen fra februar 2012 indført et princip.
Det betyder, at vi i udgangspunktet ikke igangsætter nye VVM-undersøgelser, uden at der er finansiering på plads til gennemførelse af projektet.
Med aftalen af den 21. marts 2013 blev der valgt en linjeføring og afsat midler til forlods overtagelse, således at de enkelte borgere på strækningen har fået en afklaring på deres situation.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man ikke skal gå rundt og være usikker på, om ens hus og ens ejendom i fremtiden kan risikere at blive eksproprieret.
Hvilke projekter, der i fremtiden besluttes, vil bero på forhandlinger i den grønne forligskreds, som Venstre jo også er en del af.
Det vil skulle ses som led i en samlet prioritering i forhold til andre infrastrukturprojekter såsom den tredje Limfjordsforbindelse, som vi lige har hørt, og i forhold til de midler, der vil være til rådighed i Infrastrukturfonden.
Når det kommer til det trafikale behov i regionen, herunder rute 23 mod Kalundborg, så er jeg meget opmærksom på den store pendlertrafik, vi ved der er.
Region Sjælland kan kalde sig landets største pendlerregion, f.eks. pendler hver femte borger i regionen mere end 30 km for at komme på arbejde, og trafikken er også vokset markant i hovedtrafikkorridorerne til og fra København.
Derfor forbedrer vi også infrastrukturen i regionen omkring Holbæk og Kalundborg.
Jeg ved, at spørgeren ved det, men jeg nævner alligevel to gode baneprojekter, nemlig etableringen af den nye bane mellem København og Ringsted og anlæg af dobbeltsporet mellem Vipperød og Lejre.
De projekter vil jo gøre det mere attraktivt at lade sin bil stå og tage toget på arbejde.
Derudover var jeg selv personligt med til at indvi første etape af Kalundborgmotorvejen mellem Elverdam og Regstrup – et projekt, der har betydet en markant bedre fremkommelighed til glæde for de mange daglige pendlere og erhvervstrafikken.
For nylig har jeg også indviet den nye motortrafikvej mellem Holbæk og Vig, og den vil også betyde markante rejsetidsgevinster.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Det er ganske rigtigt, at vi har stået her en hel del onsdage nu og redegjort for forløbet.
Jeg har også oversendt en redegørelse omkring hele forløbet, og jeg har påtaget mig det fulde ansvar for, at der var nogle misforståelser, som gjorde, at forløbet fik den indledende fase, som det gjorde.
Det har altså flere formål.
Jeg har støttet kampagnen »Stemmer på Kanten«, jeg har støttet aktiviteter i det, der er en landsdækkende kampagne, som har over 500 frivillige, som har arrangeret en række møder, hængt plakater op, lavet debatter osv.
Det har været ministeriets klare vurdering, at ansøgningen ligger inden for, hvad ministeriet definerer som en frivillig social indsats.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Tak for det.
Vores ugentlige møder her tager jo efterhånden form af en uendelig historie, hvor der, hver gang man graver, kommer nye elementer frem i sagen.
Jeg vil gerne slå fast med det samme, at jeg synes, at Huset Zornigs arbejde er formidabelt og vigtigt på en lang række områder.
Det er ikke derfor, ministeren og jeg står og har denne politiske diskussion i dag.
Først lover man penge til en organisation, der ikke har søgt, og så er man nødt til at tilføre den oprindelige pulje endnu flere penge, fordi man skødesløst har givet 1 mio. kr. af skatteborgernes penge væk, uden der er ansøgt og før tidsfristen er udløbet.
Jeg er bare nødt til at vide, om det forholder sig sådan, at ministeren har gjort sit hjemmearbejde ordentligt, for det er jo altså sådan, at der i ministerens egen ansøgningsvejledning står, at de organisationer, der kan komme i betragtning, tæller en ansøgerkreds af kommuner, partiforeninger, relevante forsorgshjem , væresteder, herberger osv.
Jeg læser simpelt hen ikke enkeltmandsvirksomheder som værende en del af det.
Enkeltmandsvirksomheder kan udbetale overskud til deres ejere, de er momsregistrerede, og de skal afgive regnskab.
Hvis andre i en potentiel ansøgerkreds vidste, at enkeltmandsvirksomheder kunne have ansøgt, har ministeren jo – ved ikke at lave sin ansøgningsvejledning korrekt – udelukket en bred gruppe af potentielle ansøgere fra at få andel i pengene, som Lisbeth Zornig Andersen, må vi huske på, fik uden overhovedet at have skrevet en ansøgning.
Jeg vil bare gerne vide, om det ikke bekymrer ministeren efter alle de fejltagelser, man har lavet, at man også kan sætte spørgsmålstegn ved, om ansøgningsvejledningen har været korrekt og fyldestgørende.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jeg har støttet en række initiativer, som har været med til at fremme socialt udsatte borgeres valgdeltagelse, herunder bl.a. »Stemmer på Kanten«.
»Stemmer på Kanten« er organiseret med en kampagne, hvor man har haft 500 frivillige ude i hele landet.
Med kampagnen har man arrangeret stormøder, man har arrangeret en lang række vælgermøder, hængt plakater op, stemt dørklokker osv. Så midlerne til »Stemmer på Kanten« har været anvendt til formålet.
Det er så rigtigt, at Huset Zornig er registreret som en enkeltmandsvirksomhed, men for den opmærksomme vil jeg bare lige oplyse, at Huset Zornig også er registreret som en forening, og at Huset Zornig har etableret en tænketank.
Hvis der med spørgsmålet hentydes til, at jeg ved at støtte »Stemmer på Kanten« skulle have brugt midler i puljen på erhvervsfremme – jeg ved ikke, om det er det, der bliver henvist til – vil jeg meget gerne afvise det.
Målet med støtte til »Stemmer på Kanten« har været at fremme de socialt mest udsatte borgeres valgdeltagelse, og det fremgår også ganske klart af projektbeskrivelsen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Tak for det.
Mit spørgsmål lyder: Finder social-, børne- og integrationsministeren, at det er i overensstemmelse med vejledningen til ansøgning om støtte fra puljen Fremme af udsattes valgdeltagelse – lang paragraf – i hvis kriterier for ansøgerkredsen denne anføres som kommuner, partiforeninger, relevante forsorgshjem, væresteder og herberger samt frivillige organisationer på området for socialt udsatte, at Huset Zornig, der er registreret som en enkeltmandsvirksomhed, har modtaget 1 mio. kr. i støtte, jf. ministerens skriftlige redegørelse til Folketingets Socialudvalg?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jo, men jeg vil da gerne kvittere for hr. Torsten Schack Pedersens bekymring for, om regeringen har nok at arbejde med; jeg kan berolige hr. Torsten Schack Pedersen med, at vi har rigtig meget at arbejde med fremadrettet.
Vi har haft en hjemmehjælpskommission, som har siddet og arbejdet, og vi har i Folketinget været enige om, meget bredt, at vi nu skal have hjemmehjælpskommissionens anbefalinger til at virke ude i virkeligheden.
Det er jo noget af det arbejde, som jeg nu skal have fat i på mit eget område, og jeg har i går også inviteret alle parter til en fælles drøftelse af, hvordan vi kommer videre med det.
Det vigtige for mig er, at vi får hævet kvaliteten, også inden for hele den offentlige sektor, sådan at vi i forhold til de borgere, vi har, som har allermest brug for hjælp – om det er ældre, det er narkomaner, det er børn og unge i anbringelse, det er kvinder, der er udsat for vold – fastholder den dagsorden, og at vi effektivt går ind og får fundet nogle løsninger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Tak for de forsøg på et svar.
Altså, det, jeg synes der står tilbage, er, at der er en diskussion om, hvorvidt regeringen har nok at byde på.
I ministerens eget parti mener man, at man nu er i mål, nu skal der nyt til, og ministeren mener, at der stadig væk er nye gode initiativer, der kan lanceres.
Men mener ministeren ikke, at det kunne være hjælpsomt, også i forhold til Folketingets arbejde, at regeringen linede op og sagde: Det er fint, nu har vi nået det her; for de kommende 2 år vil vi gøre det her?
Det ville jo også være en anledning til, at ministeren så kunne promovere sit eget partis politik og leve op til løftet om at udfordre et regeringsgrundlag, hvis der kom et nyt regeringsgrundlag, hvor de kommende 2 års arbejde blev pakket ud.
Tak for det, og det lyder: Er ministeren enig med SF's landsledelsesmedlem Kristen Touborg i, at der er brug for et nyt regeringsgrundlag?