Christine Antorini (S), 2012-05-09:
Jeg så også den pågældende sag i fjernsynet i går aftes, men jeg kender ikke mere til den end det, der var i fjernsynet, så derfor er det svært for mig at kommentere den konkrete sag.
Men det er faktisk sådan, at vi for et par år siden skærpede bekendtgørelsen om god ro og orden, netop fordi der var nogle andre eksempler fra skoler, hvor der ikke var tilstrækkelige redskaber til, at man ved grove tilfælde kunne gribe ind, herunder flytte elever, hvis man vurderede, at det var nødvendigt for netop at give god ro og orden – også for de elever, der måtte være blevet udsat for noget – så de følte sig trygge ved at gå i skole.
Derfor synes jeg, at det måske er nyttigt, at jeg bare lige kort nævner den paragraf, der er i bekendtgørelsen om god ro og orden, som var den skærpelse, der kom.
Den tager netop højde for den bekymring, som ordføreren har.
Der er selvfølgelig ikke taget konkret stilling til, hvad det er for en type overgreb.
Men det var lige præcis den skærpelse, der kom, da vi kiggede på den for et par år siden, altså at i særlig grove tilfælde kan man iværksætte en handling med det samme, netop af hensyn til at den eller de elever, eller hvem det nu er, der har været udsat for et groft overgreb af den ene eller den anden art, kan føle sig tryg ved at være der.
Jeg mener, det er en af de hovedopgaver, vi har, altså hvordan vi kan få løftet folkeskolen, så det bliver en fagligt stærk folkeskole for alle.
Det er også det, som er regeringens ambition med den reform af folkeskolen, som vi lægger frem i efteråret, og som vi glæder os til at drøfte med forligskredsen bag folkeskolen, som ordføreren jo også er en del af.
Det er nemlig det, der er svaret på, hvordan vi løser den udfordring, at flere forældre vælger privatskolen i stedet for den lokale folkeskole.
Jeg mener, det er en kæmpe værdi, vi har i det danske samfund, at vi har en rigtig god grundskole, som ligger udeomkring i hele landet, så forældre kan føle sig trygge ved, at deres lokale folkeskole er et rigtig godt uddannelsestilbud til deres barn.
Derfor skal det også være sådan, at man føler sig tryg ved, at ens barn får det faglige løft, som barnet har fortjent, og som er en del af det, som selvfølgelig er folkeskolens formål, fordi børnene skal være så fagligt og socialt alment dannede, at de er rustede til at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse bagefter.
Det er klart, at det selvfølgelig gør det lidt sværere, hvis nogle ressourcestærke forældre vælger at tage deres børn ud af den fælles folkeskole, for så bliver det jo sværere at løfte den faglige opgave, der er.
Og der er vores svar i regeringen at sætte ind i forhold til at give folkeskolen bedre muligheder for det faglige løft, og noget af det, som vi allerede har meldt ud, er, at vi lægger vægt på de helt grundlæggende kompetencer læsning, skrivning og regning.
Der vil vi måle indsatsen i en reform af folkeskolen ved at se, om vi kan få alle elever til blive dygtigere til dansk og matematik så tidligt som muligt, fordi det er de to grundfag.
Det vil sige, at det godt kan være, at de kan læse, og det godt kan være, at de lige kan tallene, men de kan ikke anvende dem til bl.a. at kunne gennemføre en uddannelse videre frem.
Det er simpelt hen ikke godt nok, og derfor håber jeg også, at vi får et rigtig godt samarbejde om en reform af folkeskolen med det faglige løft.