runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2012-05-16:
Tak for besvarelsen.
Når jeg stillede spørgsmålet, er det naturligvis på baggrund af den situation, der opstod med konkursbegæringen fra Cimber Air, og der er det glædeligt, at der så hurtigt blev fundet en anden løsning på problemet, sådan at der nu er beflyvning på Bornholm igen, og det kom jo på plads i løbet af ganske få dage.
Men jeg synes samtidig, at den situation viser, hvor sårbar Bornholm er rent trafikalt.
Det er vigtigt for os, at vi i fællesskab som samfund sikrer, at alle dele af Danmark kan fungere, og der er Bornholm jo i en helt særlig situation på grund af øens beliggenhed og afstand til resten af landet.
Der er mange mennesker, som dagligt pendler og har brug for at pendle til og fra Bornholm.
De bor på Bornholm, men har arbejde andetsteds i landet.
Der er flytrafikken jo helt afgørende for, at det kan fungere.
Derfor må man jo spørge sig selv, om der ikke er brug for at se på en samlet transportløsning, herunder om vi ikke bør overveje at lægge en sikring under flytransporten, således at vi siger, at det ligesom færgefarten er en samfundsbegrundet transport, hvor vi fra samfundets side må sikre, at der altid er fly, sådan at den daglige forbindelse til øen kan fungere.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-16:
Det sidste spørgsmål, hr. Flemming Damgaard Larsen rejste, var sådan set nærmest en afskrift af regeringsgrundlaget, for der taler vi rent faktisk om, at vækst går hånd i hånd med en forbedret økonomi, og at vi ønsker vækst i hele Danmark.
Så jeg kan kun tilslutte mig den del af spørgsmålet.
Jo, vi vil gerne vækst, og så vil jeg gerne tilføje her, at en af forudsætningerne for vækst – det har vi set masser af eksempler på – er god mobilitet, og det er sådan set det, jeg arbejder på hver eneste dag, nemlig at skabe så god mobilitet som overhovedet muligt som rammerne for yderligere vækst.
Jeg er sådan set langt hen ad vejen enig med hr. Lars Barfoed, i hvert fald i beskrivelsen af, at Bornholm er i en speciel situation, og at det også er vigtigt med mobilitet for bornholmere.
Som jeg har forstået det – med fare for at have misforstået noget – har Cimber betjent Bornholm på en rimelig tilfredsstillende måde igennem en årrække.
Jeg synes et eller andet sted, at det er lidt imponerende, at meget tidligt om morgenen erklærer Cimber sig konkurs, og hvis jeg ikke husker galt, så landede det første fly fra det nye flyselskab omkring kl. 20 om aftenen på Bornholm.
Det vil altså sige, at de markedskræfter, der er her, et eller andet sted har vist sig at fungere.
Og man har befløjet øen siden.
Derfor vil jeg gerne endnu en gang gentage det, jeg sagde indledningsvis: Jeg synes, at vi som politikere og at jeg som minister skal følge udviklingen her, men hvis markedet selv kan bære det, som det har kunnet indtil nu, og som det også kunne, da det reagerede i forhold til den opståede situation med Cimber Air, så er jeg sådan set også meget tilfreds med det.
Lars Barfoed (KF), 2012-05-16:
Jeg er naturligvis enig i, at som udgangspunkt skal det fungere på markedsvilkår, men der kan også være situationer og sammenhænge, hvor det er vigtigt, at samfundet også viser, at man er opmærksom på, at der er nogle særlige problemer, hvor samfundet vil træde til, hvis det er sådan, at markedet ikke kan løse problemerne.
Jeg stiller i øvrigt ikke det her spørgsmål for at polemisere, for jeg synes sådan set, at transportministeren har gjort et godt arbejde i den sag, og jeg har også noteret mig, at Transportministeriet har lavet en samlet analyse af rammevilkårene for transport til og fra Bornholm, og den blev udgivet i februar 2012.
Det er en god gennemgang af hele transportsituationen på Bornholm, men den viser jo også, at det er vigtigt, at vi har en samfundsmæssig interesse for det.
Det omtales bl.a. i publikationen her, at der er behov for at se på eventuelle investeringer omkring lufthavnen i Rønne.
Det er jo netop for at sikre flytrafikken.
Men så har vi jo i Folketingets Transportudvalg fået en henvendelse fra Bornholms Passagerforening, hvori man peger på – og det synes jeg sådan set er rigtigt – at der er behov for en samlet transportløsning.
Der er behov for, at vi ser samlet på transportsituationen til og fra Bornholm.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-16:
Men jeg er sådan set glad for, at vi har de bidrag at kunne agere ud fra og til at blive klogere ud fra.
Det er vigtigt på mange forskellige måder og er også med til hurtigt at binde landet sammen.
Det kan erhvervslivet og det kan folk, der er syge, og det kan mange andre have behov for.
Jeg vil også sige, som jeg sagde indledningsvis, at Bornholm selvfølgelig er i en anden situation end så mange andre egne, der også kan ligge langt væk fra København.
Men jeg har det også lidt sådan, at hvis tingene kan fungere, uden at vi politikere blander os alt for voldsomt i det, så er jeg sådan set godt tilfreds med det.
Jeg synes, det er tilfredsstillende, at når Cimber Air går konkurs – og det er beklageligt og alt muligt andet – er der nogle, der stiller op.
Og så må vi jo følge udviklingen.
Lars Barfoed (KF), 2012-05-16:
Nu skulle den her diskussion jo nødig ende med, at det fremstår, som om at transportministeren er mere tilhænger af markedsmekanismerne, end jeg er.
Og jeg er enig i, som jeg også sagde før, at det er vigtigt, at markedsmekanismerne som udgangspunkt løser det her.
Jeg tror, det har noget at gøre med, i hvilken udstrækning vi får flere til at bo på Bornholm, flytte til Bornholm og have arbejde andetsteds i landet, altså at de ved, at de kan komme frem og tilbage.
Jeg hører også, at der f.eks. i efteråret har været rigtig mange tilfælde af flyaflysninger, hvor folk, som er afhængige af at flyve til og fra Bornholm, ikke har kunnet komme med flyveren.
Det er jo også en sårbarhed, der gør sig gældende, ud over sådan nogle konkurssituationer.
Nu er det jo sådan, at kontrakten om færgebetjening af Bornholm udløber i 2017, så vidt jeg husker, og jeg tror, at man i løbet af i år allerede vil begynde at se på og forberede sig til en ny kontrakt.
Der vil jeg bare appellere til at man prøver at se samlet, sådan som Bornholms Passagerforening også lægger op til, på transportløsningerne til og fra Bornholm, således at man inddrager flytrafikken i en samlet vurdering af, hvad der er behov for, for at skabe tryghed omkring logistikken til og fra Bornholm – først og fremmest på passagerområdet, men selvfølgelig også på godsområdet.
For det er vigtigt, at virksomheder kan fungere på Bornholm.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-16:
Det er vel altid fornuftigt at kigge på tingene samlet, og det er rigtigt, som hr. Lars Barfoed nævner, at vi allerede så småt begynder at skulle kigge på, hvordan den kontrakt har fungeret, og hvordan vi kan forbedre den i forhold til den kommende periode, når det gælder færgefart.
Og med de baggrundsrapporter, som ordføreren og jeg begge lige nævnte under det sidste spørgsmål, er vi sådan set også godt rustet til at have det samlede billede.
Jeg tror, jeg sagde indledningsvis, og jeg tror også, at jeg mange gange undervejs i den her debat har sagt: Jo, Bornholm er i en speciel situation, og jo, flytrafik til og fra Bornholm er vigtigt, for at øen fungerer på mange forskellige måder.
Men jeg glæder mig bare, hvis det er sådan, at de frie markedskræfter fortsat også kan løse det problem.
Det er den fokus, jeg gerne vil have her i første omgang.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-05-16:
Tak for det.
Det, som jeg gerne ville spørge forsvarsministeren om, var, hvorvidt regeringen og dermed også forsvarsministeren har ændret økonomisk politik i forhold til det med de besparelser på 3 mia. kr., som forsvarsministeren jo tidligere har bebudet at der skulle være, og som regeringen også tidligere har bebudet at der skulle være.
For når man læser regeringens 2020-plan, kan man jo se, at der af denne fremgår, at der lægges op til, at forsvaret skal finde besparelser for 2 mia. kr.
Men jeg går selvfølgelig også ud fra, at det, der står i 2020-planen, er rigtigt, for det ville jo også være mærkeligt, hvis man offentliggjorde en 2020-plan, som indeholdt nogle forkerte tal.
Men jeg tror, det vil være noget, som forsvarsministeren måske vil kunne give en forklaring på; den vil jeg i hvert fald glæde mig til at høre.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-16:
Jeg synes bare desværre ikke, at forsvarsministeren svarer på netop det substantielle i det her spørgsmål.
Hvis forligskredsen som følge af midtvejsevalueringen bliver enige om, at det vil være hensigtsmæssigt at lave nogle indfasninger og nogle effektiviseringer, inden skrænten rammes i 2015, kan forsvarsministeren så garantere, at pengene fra det provenu, der kommer ud over det, bliver i forsvarsrammen, og at der dermed også er et eget incitament hos forsvaret til, at man laver en mere glidende overgang?
For vi taler jo om ret mange penge her.
Det er jo penge, der i hvert fald i mit område reelt set nærmest kunne garantere eksistensen af en sergentskole eller andet.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om forsvarsministeren, hvis vi i fællesskab laver de her effektiviseringer, kan garantere, at de bliver inden for forsvarsrammen.
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Først vil jeg sige, at jeg er enig i, at det er meget store og omfattende besparelser, og det er også derfor, det er så hensigtsmæssigt at komme i gang med dem så tidligt som muligt.
Når vi snakker om besparelser i størrelsesordenen 10-15 pct., ville det være urimeligt at lave dem på den måde, som man nogle gange gør det og har gjort det i den offentlige sektor, nemlig ved at klippe en hæl og hugge en tå og tro, at så går det nok.
Heldigvis ligger der de her undersøgelser og udredninger, som vil redegøre for, hvordan besparelserne vil kunne placeres over det kommende stykke tid, altså hvad for nogle værktøjer der vil kunne bruges, sådan at vi bliver ved med at have et lige så effektivt og dygtigt forsvar, som vi har i øjeblikket, også selv om vi har været igennem den her periode.
Så bliver der spurgt, om jeg som forsvarsminister også har planer om at foretage besparelser ud over de nævnte 3 mia. kr.
Nej, det har jeg ikke.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Lige så snart man begynder at snakke om besparelser, skaber det jo tit utryghed rundtomkring i hele landet, og som valgt i det jyske vil jeg egentlig gerne prøve at grave lidt ned i lokalområdet.
Jeg vil gerne spørge forsvarsministeren, om der er planer om at påvirke Oksbøllejren på en eller anden måde.
Altså, kunne forsvarsministeren eventuelt stille garanti for, at Oksbøllejren ikke bliver påvirket af de her besparelser?
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Når jeg valgte at indlede mit svar på den måde, som jeg gjorde, var det for at sikre, at vi ikke endte i en præmis om, at det så var en accepteret fælles sandhed, vi havde.
For vi har en uenighed her, og jeg synes sådan set, det er fair nok, når spørgeren siger, at så må vi lave en skriftlig procedure omkring det.
Det har vi nu været igennem nogle gange, men lad os bare gøre det en gang til.
Det giver nemlig mulighed for, hvis vi lægger det til side, at få den interessante substantielle diskussion, som spørgeren lægger op til.
Mit håb er, at forligspartierne sammen, herunder også spørgerens parti, vil sige, at det her er en opgave, vi i fællig tager på os.
Det ville være urimeligt.
Det ville skabe umådelig utryghed i perioden 2013-2014 for de ansatte, som ville være usikre på deres arbejdsplads, og det ville være meget svært i en offentlig organisation at implementere den besparelse.
Derfor synes jeg, at vi skal gå til det med et åbent sind og sige: Når vi godt ved, at det kommer, og når vi er fælles om det, så lad os prøve at finde ud af, hvordan det kan lade sig gøre.
Der kommer en lang række analyser, som vil redegøre for, hvordan det her kan lade sig gøre, og som ligger i forsvarsforliget.
Der skal leveres en redegørelse for,.
forhåbentlig og måske bl.a. kunne give sig udslag i en periodisering også uden for den indeværende periode, hvis man har samlet et beløb op, eller til investeringer i energibesparende foranstaltninger, som jeg nævnte før.
Det er ikke, fordi jeg har nogen planer om det, men det er et eksempel.
Lad mig starte med at kvittere for, at spørgeren er enig med mig i, at så snart man stiller besparelser i udsigt, skaber det utryghed.
Det her med, at mennesker skal skifte job, skal finde noget nyt, er ekstremt utryghedsskabende.
Derfor er det vigtigt, når vi gør det, at vi gør det på en måde, hvor dem, som skal have et nyt job, bliver hjulpet
bedst muligt til det.
Men det er altså også vigtigt, synes jeg, at gøre det hurtigt og konsekvent, sådan at alle de mange mennesker, der skal blive ved med at være i vores forsvar, har tryghed for deres ansættelse og deres situation.
Og jeg er fuldstændig opmærksom på, som spørgeren også lægger op til i sit spørgsmål, at det her er noget, der er omgærdet af rigtig stor interesse udeomkring i landet.
Man kerer sig meget om de forsvarsetablissementer, der er, fordi det jo for mange mennesker er rammen omkring et liv.
Far eller mor har arbejde der, og den af dem, der ikke har det, har arbejde i lokalområdet.
Der er familier med børn, der går i skole.
Der er børnehaver, der er fritidsaktiviteter, der er kammerater.
Der er hele det der sociale liv, og hvis man gennemfører besparelser, vil der blive rystet på de liv, og det kan vi som politikere kun tage meget, meget alvorligt, når vi løser den opgave.
Og derfor håber jeg også på, at det store oppositionsparti vil være interesseret i at hjælpe med til, at vi løser den her opgave effektivt, hurtigt og ansvarligt.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Jeg fik ikke så meget svar på, om ministeren kunne sige noget konkret, med hensyn til om ministeren forventer, at det kommer til at påvirke Oksbøllejren.
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Undskyld, det er rigtigt, at det var kernen i spørgsmålet.
Jeg synes bare, det andet var vigtigt, og jeg ved jo, vi har et par omgange mere.
Jeg synes, den ordentlige måde at gøre det her på er at invitere alle de partier, som er med i forsvarsforliget, til at se de analyser, der ligger, og til at finde ud af, hvordan vi kan gøre det.
Hvis jeg giver nogen garantier nu, kunne det med rette friste andre partier til at give garantier på andre områder.
Og hvis vi hver især sådan – for nu at bruge det billedlige udtryk – lige pludselig får kravlet op i for mange træer, kan det blive meget, meget svært at finde den løsning, som jeg synes at vi i fællesskab skal finde af hensyn til de mange ansatte i forsvaret.
Så derfor giver jeg ingen garantier.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Det havde jeg nok heller ikke forventet, at jeg fik her i dag.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ind til, om forsvarsministeren har hørt om de bekymringer, man har rundtomkring, i forhold til at miste også statslige arbejdspladser i yderområderne, i landdistrikterne.
Og der vil jeg høre, om forsvarsministeren, i forbindelse med at der nu skal kigges på besparelser inden for forsvaret, også vil have i baghovedet, at det at have også statslige arbejdspladser i det vestjyske kan have en betydning for udviklingen i området.
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Ja, spørgeren har ret i, at det næsten ville være for godt til at være sandt.
Forsvaret skal jo bidrage med sin del til genopretningen af samfundets økonomi, og ligesom det lå i den tidligere regerings finanslovforslag tilbage fra efteråret 2011, ligger der også i 2020-planen de 2 mia. kr., som er nogle, der kommer fra genopretningspakken.
Så ligger der de 0,3 mia. kr., som hidrører fra den effektive administration, hvor vi jo i fællig kan glæde os over, at forsvaret, hvad angår den del af det, allerede er godt på vej.
Så de 300 mio. kr. er nogle, vi har sparet sammen.
Endelig er der så de sidste 700 mio. kr., der udestår, som jo var den ekstraordinære pulje, der eksisterer i indeværende forsvarsforlig, og som allerede var ude i Venstres og Konservatives finanslovforslag i efteråret, og som også er ude i forbindelse med den plan, der ligger nu.
Og summerer man de 2 mia. kr., de 300 mio. kr. og de 700 mio. kr. op, så vil man se, at det fortfarende er 3 mia. kr.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-05-16:
Så det, der står i regeringens 2020-plan med de 2 mia. kr., kan vi altså konstatere ikke er rigtigt; det er så forkert.
Der skulle have stået 3 mia. kr.
Det er jo sådan set meget fint, det er jo en tilståelsessag, som jeg gerne kvitterer for.
Måske for lige at tydeliggøre det – selv om ministeren jo skal svare på spørgsmålet – kan jeg sådan set bare sige til ministeren, inden jeg kommer med mit spørgsmål, at Venstre og den daværende regering aldrig har lagt op til, at der skulle spares 3 mia. kr.
Vi mener, at der skal findes 2 mia. kr. og så selvfølgelig de effektiviseringer, der udgør 265 mio. kr. – det er det, som skal lægges sammen.
Men det får vi rig lejlighed til at diskutere senere, når vi skal have forhandlinger om forsvarets økonomi.
Det, som jeg så vil spørge forsvarsministeren om, er: Hvornår forventer forsvarsministeren så at kunne drøfte forsvarets økonomi med forligskredsen?
Hvornår regner han med, at redegørelserne om midtvejsevalueringen er klar til en drøftelse i forligskredsen?
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Det lå i den tidligere regerings eget finanslovforslag.
Når der står de 2 milliarder, er det, fordi det er sådan, det teknisk skal gøres, når Finansministeriet skriver det.
Jeg synes, at den allerallervigtigste forudsætning for at komme i gang med det er god vilje, altså at vi konstaterer, at det her vil vi i gang med.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-16:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at forsvarsministeren overhovedet ikke svarer på spørgsmålet, men i stedet for går ind i en detaljeret diskussion omkring, hvad der stod i tekstanmærkningerne i finansloven.
For forsvarsministeren ved jo lige så vel som mig, hvilket hr. Troels Lund Poulsen også nævnte før, at der jo var en tekstanmærkning i den finanslov, som VK-regeringen lagde frem, som jo netop håndterede hele det spørgsmål omkring skrænten i forsvarsbudgettet.
Det synes jeg sådan set ikke vi skal bruge vores tid på hernede i salen.
Det synes jeg vi skal afklare ved en skriftlig procedure, hvis forsvarsministeren virkelig mener det, forsvarsministeren lige stod og sagde.
Men jeg vil egentlig gerne igen spørge til det.
Hvis der sker besparelser, og hvis forligskredsen inden 2015 bliver enige om effektiviseringer og dermed besparelser på forsvarsbudgettet, så sagde forsvarsministeren i svaret til hr. Troels Lund Poulsen, at det bl.a. skulle bruges inden for forsvarsministerens område.
Hvad skal vi lægge i ordet bl.a., for betyder det, at vi nu lige pludselig ikke kun taler om 3 mia. kr., men at vi reelt set kan tale om en større besparelse på forsvarsministerens område?
Og så er jeg egentlig overbevist om, at der er nogle i forsvaret, der meget gerne vil have klarhed over, hvor mange penge vi så taler om skal spares ud over de 3 mia. kr.
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Det er min intention som forsvarsminister, at vi kommer i gang med at lave de her effektiviseringer og besparelser så hurtigt som muligt, ikke mindst af hensyn til de mange ansatte i forsvaret, som er utrygge ved, hvordan det her skal gennemføres nu.
Kommer vi i gang med det, vil der, som det også er påpeget, jo kunne opsamles nogle penge, som bl.a. vil kunne bruges inden for forsvarets eget område til f.eks. at investere i noget af det, som vil kunne få overgangen til den fulde implementering af besparelserne til at blive mere lempelig for forsvaret.
Man kunne f.eks. forestille sig, at vi investerede yderligere i energibesparende foranstaltninger, som ville kræve en initialinvestering, men som efterfølgende ville gøre – fordi udgifterne til el, vand og varme ville være lavere – at der ikke skulle spares så meget i den sidste del af perioden.
Det er jo i virkeligheden fordelen ved at have noget tid at arbejde med; det giver mulighed for at lave besparelserne på en måde, så de er gennemtænkte og hensigtsmæssige og ikke hovsabesparelser.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-16:
Jeg vil gerne følge op, hvor hr. Troels Lund Poulsen slap, i forhold til den her øgede besparelse på forsvaret fra regeringens side på de 3 mia. kr. i modsætning til de 2 mia. kr., som der var lagt op til fra VK-regeringens side.
Så blev der spurgt til de effektiviseringspenge, som man måske kunne hente inden 2015, hvortil ministeren svarede, at man bl.a. kunne håbe på, at de kunne bruges inden for forsvarets område.
Hvordan skal ordet bl.a. forstås?
Betyder det, at der kan være 5 pct., der bliver, eller betyder det, at størstedelen bliver?
Kan forsvarsministeren ikke sige sådan lidt mere konkret, hvad forsvarsministeren forventer omkring de her penge?
For hvis det er forsvaret, der effektiviserer, men gevinsten skal bruges andre steder, så skaber det her jo en endnu større besparelser på forsvaret.
Det tror jeg sådan set personellet ude i forsvaret godt kunne være interesseret i at vide, altså om det er for egen vindings skyld, at man kunne bruge pengene klogere og bedre, eller om det er for at spytte ind i den store kasse.
Nick Hækkerup (S), 2012-05-16:
Lad mig starte med at klarificere forskellen på de 3 mia. kr. og de 2 mia. kr. Jeg mener for al sagligheds skyld, at Venstre har ændret politik.
I finanslovforslaget, som Venstre og Konservative lagde frem, var der lagt op til en besparelse på forsvarsområdet på samlet set 3 mia. kr.
De 2 mia. kr. hidrører fra puljen i genopretningspakken, 300 mio. kr. fra effektiv administration og 700 mio. kr. fra den ekstra bevilling, der er i det indeværende forsvarsforlig, og som i overslagsåret 2015 var fjernet.
Det giver tilsammen 3 mia. kr.
Det er fair nok at sige, at det vil vi ikke alligevel.
Sådan kan man jo gøre det, som man vil.
De 3 mia. kr., som den nuværende regering har sat sig for at effektivisere for på forsvarsområdet, er et punkt, som vi har taget i fællig med den tidligere regering.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-05-16:
Det blev jeg ikke så meget klogere af, men jeg vender tilbage i forligskredsen med den diskussion.
Jeg vil sådan set bare sige til forsvarsministeren, at der jo stadig væk er forskel på den position, som Venstre har, og som er at finde 2 mia. kr. i effektiviseringer i forsvaret for 2015, og så de 3 mia. kr., som regeringen lægger op til.
Men det bliver der rig lejlighed til at diskutere, og vi kommer selvfølgelig også med god vilje og glæder os til, at vi skal se på, hvordan vi fælles kan løfte den effektiviseringsopgave, vi har.
Det, jeg sådan set er interesseret i at høre forsvarsministeren om, er: Såfremt forligskredsen skulle blive enig om at effektivisere nogle ting i indeværende forsvarsforlig, kan ministeren så garantere, at de penge, man måtte effektivisere sig til, ikke bliver ført uden for Forsvarsministeriets budget?
Lars Barfoed (KF), 2012-05-16:
Hvordan vil ministeren sikre flyforbindelsen til Bornholm?
Skriftlig begrundelse
På den baggrund er der behov for at overveje en bedre sikring af stabile flyforbindelser til øen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-16:
Jeg synes, at hr. Martin Geertsen skulle stoppe med sine spekulationer.
Jeg kan kun sige det, jeg har sagt tidligere: Jeg vil af principielle årsager ikke kommentere den procedure, vi har for sikkerhedstjek af kommende ministre.
Det har tidligere statsministre ikke gjort, og det agter jeg heller ikke at gøre.
Så skal jeg minde hr. Martin Geertsen om, at tillidsposter i de enkelte folketingsgrupper ikke kræver en sikkerhedsgodkendelse – så enkelt er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-16:
Er det regeringens hensigt med en kommende skattereform, at skattereformen helt skal kompensere danske familier for de stigende skatter og afgifter, som regeringen og Enhedslisten har pålagt danskerne med finansloven for 2012?