runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2013-02-05:
Jeg synes, ministeren har utrolig stor fokus på kommunerne og kommunernes rolle og egentlig ikke så meget på borgeren.
Altså, er ministeren ikke bekymret for, at det her måske egentlig ender med at være en spareøvelse fra kommunernes side i en tid, hvor de siger at de har en trængt økonomi?
Man hører også, at KL har sagt – det har jeg i hvert fald set dem citeret for – at de gerne vil have øget konkurrence på pris, og intet nævner om ordet kvalitet.
For det kan jo godt være, at borgerne ikke helt føler, at de er i centrum i forhold til det her, og at det faktisk kun er kommunen, der er i centrum.
Det sidste, jeg gerne vil høre om, er: Er den evaluering af implementeringen af det her, som jeg kan forstå at man er blevet enige om nu kommer med ind – og det synes jeg er vældig positivt – noget, som de øvrige partier bliver inddraget i, eller hvordan har ministeren tænkt sig at gøre det, hvis hun er minister på det tidspunkt?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-05:
Hvad det sidste angår, fremgår det jo af teksterne og af mit svar til fru Karin Nødgaard, at nej, der er desvære ikke nogen garanti for, at de 132 mio. kr. bliver i ældreområdet.
Det fremgår jo af kommuneaftalen, at så specifikt er det ikke, selv om det burde være sådan.
Med hensyn til vores forventninger, altså om, at vi kan få mindre privat og mere offentligt ud af det her, ja, så kan man nok sige, at der vil være en del kommuner, hvor der vil være en større chance for det, hvis de vælger det.
Det fremgik også af min ordførertale, og det kan vi fra Enhedslistens side ikke se noget slemt i.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-05:
Jeg er faktisk sikker på, at den her debat optager os alle sammen.
Den optager i hvert fald os i Det Radikale Venstre.
For naturligvis skal kommunerne overholde loven, det giver på en eller anden måde sig selv, ligesom det giver sig selv, at det er den enkelte kommunes ansvar at sørge for det.
Men inden for rammerne af lovgivningen, som det også er blevet sagt flere gange fra talerstolen i dag, foregår der altså en konkret, individuel vurdering for netop at finde det rette serviceniveau, det rette niveau af hjælp.
Således er der forskellige løsninger i forskellige kommuner, og der vil nok altid være uenighed om, hvad det rette serviceniveau i en given enkeltsag er, men det er altså ikke altid ensbetydende med lovbrud.
Lad os så også lige holde fast i, som det heldigvis også er blevet sagt af en række kloge talere her på stolen i dag, at langt de fleste kommuner altså i langt de fleste tilfælde overholder loven, heldigvis, og tilbyder deres borgere den service, som de borgere har brug for, og den service, som de borgere ifølge loven har ret til.
Det fører statsforvaltningerne via kommunaltilsynet også tilsyn med.
Når kommunerne så ikke gør det, er der klagemulighed, nemlig hos det sociale nævn, hvis afgørelser kommunerne jo skal efterleve, hvilket kommunaltilsynet også fører tilsyn med.
Hvis kommunerne ikke gør det, kan tilsynet gennemtvinge det.
Det er også i den forbindelse, som det også har været nævnt tidligere, at statsforvaltningerne, såfremt alle deres øvrige reaktionsmuligheder er udtømt, kan anvende den såkaldte fogedfunktion og udstede tvangsbøder.
Radikale Venstre ønsker, som jeg kan høre at vi også er enige med de tidligere talere i, at værne om borgernes retssikkerhed på det her område.
Derfor er vi også glade for regeringens initiativer på området, bl.a. den nye struktur for statsforvaltningerne og det sociale klagesystem, som regeringen i efteråret har indgået aftale om, og som skal sikre borgerne ikke bare hurtigere, men også mere ens sagsbehandling landet over.
Derfor er det fortsat et område, som vi må have vores politiske fokus rettet imod, og derfor er jeg også glad for, at Dansk Folkeparti har taget initiativ til den her forespørgselsdebat.
Vi hilser den fra Radikale Venstres side meget velkommen.
Tak for ordet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-02-05:
Jeg tror, at ordførerne før mig har sagt, hvad jeg havde at tilføje.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Tak til ordføreren, som også er interesseret i borgernes retssikkerhed.
Men ordføreren nævnte igen tvangsbøder – at man kunne udstede tvangsbøder, hvis kommunerne ikke overholdt loven.
Men vi ved jo faktisk, at det ikke har været tilfældet.
Vi ved jo faktisk i forbindelse med Rebild- og Tøndersagerne, at kommunerne ikke har overholdt loven, og vi har faktisk også hørt kommunerne være ude og undskylde og beklage det her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren så mener, at systemet, som det er i dag, er tilstrækkeligt.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-05:
Tak for det.
Vi står jævnligt på denne talerstol og diskuterer den kommunale frihed og færre regler og mindre bureaukrati, og økonomi- og indenrigsministeren kommer faktisk jævnligt med forslag og tiltag, der går i den retning.
I Liberal Alliance bestræber vi os faktisk på uanset regeringens farve altid at støtte sådanne tiltag, fordi vi rent faktisk er enige i dem.
Og når vi er det, er det også væsentligt i sådan en sag her at få understreget, at en fortsat forfølgelse af det mål selvfølgelig kræver, at kommunerne er sig deres ansvar bevidst i alle sager, sådan at vi af hensyn til borgernes retssikkerhed kan have fuld tillid til, at kommunerne faktisk er opmærksomme på, at jo større kommunalt selvstyre der er, jo større ansvar følger der med.
Derfor er det meget fint, at Dansk Folkeparti rejser den her problemstilling.
Og jeg mener faktisk, at spørgsmålet kan besvares med den ene linje, der ligger i det forslag til vedtagelse, som det måske kan undre nogle at Liberal Alliance er med på sammen med de regeringsbærende partier, og som peger på, at der skal gennemføres en undersøgelse af kommunernes efterlevelse af ankemyndighedernes afgørelser, herunder rettidigheden heraf.
Da det er de regeringsbærende partier, der fremsatte det her forslag, går jeg selvfølgelig ud fra, at det vil betyde, at regeringen rent faktisk vil efterleve det og dermed foretage en sådan undersøgelse.
Og så vil det jo egentlig give hele svaret.
Når den undersøgelse er gennemført, har vi svaret på, hvordan det egentlig er fat.
Afsættet er nemlig ikke for godt, for antallet af klager over kommunale afgørelser er mere end fordoblet siden 2007.
Derfor kan man heller ikke her i dag stå og sige, at det er en bestemt regerings ansvar.
Det er regeringers ansvar – eller kommuners ansvar, må vi jo hellere sige, så vi placerer ansvaret, hvor det rettelig hører hjemme.
Men det er i hvert fald ikke nogen bestemts skyld, at det er sådan.
Det er sket, og det er der grund til at følge op på –
hvorfor er det sket?
Det er en dårlig udvikling, det er en skidt udvikling.
Hvordan får vi det undersøgt, hvorfor er det sådan, og hvordan får vi det rettet, så det ikke fortsætter, så vi kan fordoble en gang til i løbet af det næste antal år?
Det er sådan set det, vi skal give et bud på.
Det er dårligt for borgernes opfattelse af retssikkerheden i de her sager, som jo netop er sager omkring svage medborgere, der har brug for, at den slags ting er i orden.
Det er baggrunden for, at Liberal Alliance er med til at fremsætte det her forslag, som vi ser meget frem til at regeringen følger op på.
Det er sådan set det, der er ideen med en forespørgsel, nemlig at når man ikke kan vedtage noget som helst, må man blot opfordre regeringen til noget, og derfor er det sådan set ikke helt tosset, når regeringspartierne er med.
Vi vil i hvert fald være meget opmærksomme på, at regeringen er enig med sit eget parlamentariske grundlag i den her sag.
Så vi ser meget frem til undersøgelsen og dens resultater, og så er vi klar til at diskutere en løsning.
Karen Hækkerup (S), 2013-02-05:
Jeg vil gerne takke for en god og lang debat, som startede med, at først jeg og dernæst økonomi- og indenrigsministeren var på talerstolen, hvor vi gennemgik vores budskaber.
Jeg vil gerne sige, at vi jo har lyttet til, hvad der er kommet frem her i den debat, der har været.
Jeg har noteret flittigt ned på min seddel, hvilke emner der kunne være, som de politiske partier eventuelt kunne mødes og samtale om efterfølgende, for det synes jeg selvfølgelig vi skal gøre, når vi taler om noget, der er så væsentligt som det, der er her, nemlig hvordan borgerne oplever, at deres retssikkerhed er i vores velfærdssamfund.
Som jeg gennemgik, og som økonomi- og indenrigsministeren gennemgik, har vi et velfærdssamfund, hvor man har et ret udviklet klagesystem, og hvor vi giver mulighed for at hjælpe borgere med både at lave deres klager og efterfølgende også at sørge for, at det, som de er berettiget til, kan blive dem leveret.
Vi har haft hele debatten om, hvordan systemet skal skrues sammen, og jeg synes, at det er vigtigt, at vi tager den debat, og at vi også tager den på et oplyst grundlag.
Derfor er jeg rigtig glad for, at der nu er et flertal i Folketinget for at få lavet en undersøgelse af, hvordan det her fungerer ude i virkeligheden, og at vi får lavet en undersøgelse af, hvordan kommunerne efterlever de endelige afgørelser, som er truffet af de sociale klageinstanser.
Når den undersøgelse ligger fast, vil jeg indkalde Folketingets partier til en drøftelse, hvor vi bl.a. kan se på, hvad vi kan gøre.
Afslutningsvis vil jeg gerne konstatere en enkelt ting, og det er, at når fru Karina Adsbøl siger, at det ikke giver nogen mening, at man kan henvise til statsforvaltningerne, for statsforvaltningerne bestemmer selv, om de vil tage en sag op,
så er det er jo korrekt, men hvis der havde været tale om en ulovlighed, altså at statsforvaltningen havde kunnet se, at der eksempelvis var en nævnsafgørelse, som ikke ville blive efterlevet, så ville statsforvaltningen naturligvis gå ind i en sag.
Dette bare for at få det til at blive lidt mere nuanceret, end det måske fremstod.
Vi har et veludviklet klagesystem, og det skal vi have i et velfærdssamfund, hvor der er en hurtig sagsbehandling – det er den, vi satser på at få gjort endnu hurtigere, fordi den ikke er hurtig nok, som den er nu – hvor der er en gennemsigtighed, og hvor der er ensartethed for borgeren, uanset hvor i landet man bor.
Det er det, som vi arbejder på, og det, som vi vil vende tilbage til, når vi har undersøgelsen og indkalder de politiske partier til forhandlinger.
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-05:
Også jeg vil gerne takke for debatten.
Så derfor slutter debatten i Folketingssalen jo ikke med den her debat i dag, ligesom det er vigtigt med socialministerens udstrakte invitation til at fortsætte diskussionen om de her emner.
Bare lige ganske kort om det spørgsmål, som blev rettet til mig: Det, der er kernen, og det, vi er optaget af, er jo selvfølgelig, at borgerne får den rigtige afgørelse i første omgang, for der kan, som også hr. Finn Sørensen sagde, være mange borgere, som ikke synes de har ressourcerne til at klage, hvis de føler sig uretfærdigt behandlet.
Det er en af grundene til, at der bliver afsat penge til at uddanne de kommunale sagsbehandlere, så de kender praksis og ved, hvad det er der er retningslinjerne inden for de forskellige områder.
Det er sådan set det, der er vigtigt, nemlig at borgeren hurtigst muligt får rettet op på den situation, der er blevet etableret, ved at kommunen har truffet en forkert afgørelse, som så er blevet tilbagevist.
Det er i ca. 15 sager årligt, at det sker, at der har været rejst spørgsmål om kommunens efterlevelse af en nævnsafgørelse, og det er i sagens natur 15 sager for mange, men når det er sket, har det ikke været aktuelt at anvende tvangsbøder, altså bede kommunalbestyrelsesmedlemmer om at betale et givet beløb hver dag, men kommunerne har faktisk, når de er blevet gjort opmærksomme på det, senere besluttet at følge nævnets afgørelse.
Det er meget usædvanligt, at der bliver brugt det redskab, som tvangsbøder er.
Jeg kan tage fejl, men jeg mener, at det sidst skete i 1981, 1989, 1993 og 2004, og det vil sige, at det altså er meget sjældent, at det redskab skal op af kassen.
Det, der er vigtigt, er jo ikke at give tvangsbøderne; det er sådan set, at kommunen efterlever den afgørelse, som er blevet truffet om at sørge for, at borgeren får ret.
Det synes jeg er det meget afgørende, og det er også derfor, at det er vigtigt, at den undersøgelse, som social- og integrationsministeren er i spidsen for, bliver lavet, og at der bliver fulgt op på den.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Tak til ministeren.
Det, jeg spurgte om, var, om man, hvis man ikke traf nogen foranstaltninger, så kunne få tvangsbøder, altså om der også, hvis man som kommune ikke træffer nogen foranstaltninger over for udsatte – det kan være børn, mennesker med handicap eller andet – kan gives tvangsbøder.
Jeg er da helt enig i, at tvangsbøder er noget, man helst skal undgå, og at man helst skal forebygge, at situationen opstår, men hvis det så viser sig, at det er nødvendigt, er det jo også underligt, hvis der ikke gives nogen bøder.
Så kunne ministeren prøve at redegøre for, hvilke konsekvenser det har, hvis man undlader at træffe nogen foranstaltninger?
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-05:
Man kan sikkert forestille sig forskellige situationer.
En situation kunne være, at en kommune har truffet en afgørelse, der er blevet klaget over afgørelsen, og kommunen gør så ingenting.
Hvis kommunen ikke gør noget, altså ikke træffer de foranstaltninger, der skal til, for at rette op på den forkerte afgørelse, man har truffet, så vil kommunen få tvangsbøder.
Jeg ved ikke, hvordan regelværket er med hensyn til tvangsbøder, hvis man er i en situation, hvor der så at sige ikke er truffet afgørelse, fordi kommunen måske med vilje har valgt at overse en social situation og derfor ikke har handlet, men hvor der heller ikke er en sag, altså hvor ingen har rejst spørgsmålet: Bør der gøres noget ved det her?
Jeg oplevede, at socialministeren i sit indlæg her gav tilsagn om, at det er noget af det, man kan drøfte videre, også som opfølgning på de reformer, som der heldigvis har været meget bred enighed om her i Folketinget, både med hensyn til indsatsen for at forhindre overgreb, og med hensyn til, at der bliver et egentligt kvalitetsmæssigt tilsyn af de steder, hvor man så har mulighed for at give børn et egentligt helle og måske et rum til udvikling i forhold til, hvad situationen er i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-05:
Det kan være, at ministeren vil sige lidt mere om undersøgelsen, for vi har jo ret mange erfaringer fra praksis, vi kan handle ud fra.
Noget andet er jo også, hvordan man laver en sådan undersøgelse.
Hvad er det for nogle sager, man piller ud, og hvor mange sager er det, man piller ud og undersøger?
Det er jo også ret relevant i forhold til, hvad det munder ud i i den sidste ende, også i forhold til kvaliteten af undersøgelsen, at den er helt dækkende, og at den er bred.
Hvordan og hvorledes kommer den undersøgelse til at forløbe?
Er det antallet af sager, man vil undersøge, eller hvordan og hvorledes kommer undersøgelsen til at foregå i praksis?
Kunne ministeren fortælle lidt om det?
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-05:
Det er i regi af social- og integrationsministeren, at undersøgelsen finder sted, og derfor har jeg desværre ikke alle de konkrete detaljer om, hvordan man laver den konkrete undersøgelse, men det er jeg så fuldstændig sikker på at vi alle sammen kan få oplyst hos socialministeren.
Men intentionen og det, vi gerne vil med den undersøgelse, er jo sådan set at få et indblik i, hvordan det her fungerer, med henblik på at der kan følges op, for uanset hvor vi er i Folketinget og hvilke temperaturer vi nu måtte have, så er der jo en fælles vilje til at sørge for, at kommunerne følger de love, der er, og at borgerne oplever, at det er en beskyttelse af deres retssikkerhed.
Anni Matthiesen (V), 2013-02-05:
Tak for det.
Tilskuddet bevilges til særforsorgen, folkeforsikringen, sundhedsvæsenet og Færøernes Fiskerilaboratorium.
Det er i lovforslaget forudsat, at Færøernes hjemmestyres endelige udtalelse vil foreligge, inden vi når til tredje behandling her i Folketingssalen.
Så har jeg lovet at bringe en hilsen fra De Konservative, da deres ordfører desværre ikke kunne være til stede her i salen i dag, og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-02-05:
Som min kollega fra Venstre orienterede om, er det her et forslag, der indebærer, at staten i 2013 overfører 632,2 mio. kr. nominelt til Færøernes hjemmestyre svarende til en real videreførelse, altså en pristalsregulering, af tilskuddet i 2012.
Det er rigtigt, som det også blev sagt fra Venstres side, at fordelingen er, at en del går til særforsorgen, til folkeforsikringen, og de fleste af pengene går til sundhedsvæsenet, og det er ganske udmærket.
Jeg skal blot tilføje, at Socialdemokratiet selvfølgelig kan støtte forslaget, og jeg er blevet bedt om af SF også at sige, at SF naturligvis støtter forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-05:
Tak for det.
Jeg vil tillade mig at problematisere det lidt, for det er jo sådan set en ny foreteelse, at det bliver reguleret.
Det er et beløb, der har været fastfrosset i en betydelig årrække, og det har det vel også været i fuld forståelse med de færøske repræsentanter om, at det var en meget god udvikling, at Færøerne i øget grad sørgede for sig selv eller sikrede sig selv, og dermed var det måske ikke særlig hensigtsmæssigt, at man havde en reguleringsfaktor, der ikke forstærkede indsatsen på Færøerne for i højere grad at klare sig selv.
Det har sådan set jævnligt været en diskussion her i Tinget.
Vel vidende at mit parti, så vidt jeg har kunnet finde ud af, også støttede den ændring sidst, så synes jeg alligevel, det er værd at pege på, at man også skal lytte til den del af det færøske folk, der faktisk tidligere har peget på, at det ville være hensigtsmæssigt, at beløbet ikke var reguleret, men derimod måske var fastfrosset og dermed øgede udfordringen på Færøerne.
Jeg synes bare, det er værd at pege på det, men nu kan vi jo lytte til, hvad Færøerne selv siger.
Men ellers står vi selvfølgelig ved den vedtagelse, der startede den her regulering.
Så man kan egentlig ikke forholde sig til beløbets størrelse nu, for man har vedtaget det principielle i en regulering, men jeg ønsker sådan set at påpege, at vi faktisk mener fra Liberal Alliances side, at det kunne være en hensigtsmæssig overvejelse, at man vendte tilbage til en fastfrysning, i lyset af at det færøske folk faktisk er et folk, der både kan og vil i øget grad – sådan som jeg fornemmer det – klare sig selv.
René Christensen (DF), 2013-02-05:
Undskyld, formand.
Sådan kan det jo gå nogle gange, når det går stærkt.
Som tidligere ordførere gjorde opmærksom på, er det korrekt, at tidligere har der været et fastfrosset beløb, hvor det nu er indeksreguleret.
Ligesom den forrige ordfører så vi selvfølgelig også de signaler, der blev sendt, da man havde fastfrosset beløbet, som rigtig positive, og hvis man vender tilbage til den ordning, vil vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig også støtte dette.
Vi vil dog sige, at vi er utrolig glade for, at vi egentlig nu her i salen får lejlighed til at diskutere sådan en sag om rigsfællesskabet og også om bloktilskuddet til Færøerne.
Eksempelvis for Grønland er der jo en situation, hvor vi uden at have mulighed for at tage en diskussion her i salen, sender et bloktilskud, som er væsentlig større.
Der havde vi også gerne set, at vi kunne få en diskussion en gang om året om, hvad det er for et beløb, vi sender, og hvad det er, beløbet bliver brugt til.
Men i den pågældende sag kan Dansk Folkeparti fuldt ud anerkende, at vi sender fremsatte beløb.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-05:
Tak, og undskyld, at jeg ikke passede min plads i rækken, men når naturen kalder, må man lytte, ellers står man bare og hælder vand ud af ørerne heroppe, og det går jo ikke.
Enhedslisten støtter også det forslag, der er lagt frem her.
De to foregående ordførere har rejst den mere principielle diskussion om en fastfrysning osv.
Jeg mener, at vi tog den diskussion sidste år, hvor Færøerne stik imod mange års sædvane ønskede en regulering af bloktilskuddet, og så synes jeg ikke, at der er nogen grund til at tage en stor debat om det, når det er et ønske fra Færøerne og det er et rimeligt ønske også sammenlignet med f.eks. den ordning, der er for Grønland.
Så jeg synes ikke, at vi behøver at vade så meget mere rundt i det.
Men selvfølgelig vil jeg også sige, at hvis man fra færøsk side ønsker at vende tilbage til den tidligere beslutning om, at man fastfryser bloktilskuddet eller nedtrapper det, i takt med at man selv bliver mere økonomisk selvstændig, vil vi selvfølgelig også støtte det.
Tak for ordet.
Edmund Joensen (SP), 2013-02-05:
Beløbet er pristalsreguleret, og det er kun naturligt.
Men det står klart, at man fra regeringens side ikke imødekommer landsstyrets stående ønske om at normalisere bloktilskuddet – ikke med tilbagevirkende kraft, som nogle fejlagtigt påstår, og ikke til finansiering af skattelettelser, som andre fejlagtigt påstår.
Landsstyret ønsker bloktilskuddet normaliseret fremadrettet.
Formålet er at stoppe underfinansieringen af sagsområder, som Færøerne endnu ikke har overtaget.
Det drejer sig om Færøernes sundhedsvæsen, socialvæsen, folkepensioner og andet, som vi har et fælles ansvar for i rigsfællesskabet.
Det kan ikke være meningen, at Danmark ikke overholder sine forpligtelser.
Jeg har forstået, at landsstyret endnu en gang vil tale med regeringen om netop at normalisere tilskuddet.
Regeringen må indtræde fuldt ud i de forpligtelser, den har på Færøerne – solidarisk og til fordel for velfærd på Færøerne.
Sambandspartiet vil støtte det nuværende forslag, så vi får tilskuddet for 2013 på plads.
Bjarne Corydon (S), 2013-02-05:
Mange tak for det.
Og tak for den brede tilslutning, der, så vidt jeg har forstået det, har været fra talerne til lovforslaget her i Folketinget.
Jeg er måske ikke helt i stand til at gennemskue Liberal Alliances holdning til forslaget, men jeg lytter mig i øvrigt til en meget bred tilslutning.
Det er jo sådan, at staten i perioden 2002-2011 har ydet et tilskud, som har været på nominelt 615,5 mio. kr. årligt til Færøernes hjemmestyre.
Og det tilskud blev, som flere talere har gjort opmærksom på, i 2012 efter aftale mellem regeringen og landsstyret pristalsreguleret.
Det, der så sker nu, er, at landsstyret og regeringen er blevet enige om, at bloktilskuddet for 2013 også pristalsreguleres og videreføres med den samme reale værdi som i 2012, og det er så det beløb, flere ordførere har nævnt, altså de 632,2 mio. kr.
Det vil blive forelagt Færøernes hjemmestyre med henblik på at modtage hjemmestyrets udtalelser inden lovforslagets tredje behandling i Folketinget.
Jeg skal for god ordens skyld også gøre Folketinget opmærksom på, at der ikke er indgået aftale om tilskud til Færøernes hjemmestyre efter 2013.
Det vil sige, at tilskuddet for 2014 vil blive aftalt mellem regeringen og hjemmestyret på et senere tidspunkt.
Så skal jeg kort sige til det spørgsmål, der rejses til sidst af hr. Sjúrður Skaale, at der foreligger jo nu en aftale mellem landsstyret og den danske regering, og det er rigtigt, at den foreligger senere, end man normalt ville have forventet det.
Det hænger jo sammen med de drøftelser, der har været mellem regeringen og landsstyret, og den proces, der har været, altså den tid, det har taget, og den tid, det har taget for hjemmestyret at vende tilbage med en respons på henvendelser fra regeringen om, hvordan man skulle tilrettelægge tingene for 2013.
Men jeg tror generelt, at jeg her i det danske Folketing vil holde mig til, at den beslutningsproces, der har været og vel løbende er på Færøerne omkring de her spørgsmål, er et anliggende for Færøerne og for det færøske landsstyre og i sidste instans for det færøske folk, som jeg ikke føler jeg skal være en del af, altså i forhold til den politiske debat om det her i Folketinget, som repræsentant for den danske regering.