Mai Henriksen (KF), 2012-04-17:
Jeg vil starte med at rette en stor tak til fru Marie Krarup for at have rejst den her debat.
Gymnasiereformen blev vedtaget som et bredt forlig i Folketinget til ikrafttræden den 1. august 2005, men fra første dag har gymnasiereformen været kritiseret, og der er mange, der står i kø for at kritisere.
Det er alt lige fra politikere, som vi også har hørt her i salen i aften, til kritik fra mange lærere, til kritik fra aftagerne, industrien og de videregående uddannelser.
Vi Konservative har også været ude at kommentere gymnasiereformen, og det var i form af flere konkrete forslag til, hvordan gymnasiereformen kunne ændres.
Forslagene blev udarbejdet af den konservative uddannelsestænketank i tæt samarbejde med vores daværende uddannelsesordfører, og det samarbejde har jeg heldigvis overtaget.
Forslagene er flere, og jeg nævner ganske kort bare et par forslag, som har med almen studieforberedelse og studieretninger at gøre.
Konservative foreslår bl.a., at antallet af studieretninger slankes, så den studerende har en solid, faglig ballast frem for smarte studieretninger, som muligvis ser godt ud på papiret, men som måske har vist sig ikke at være så anvendelige i den virkelig verden.
Vi foreslår, at AT, altså almen studieforberedelse, afkortes til et fag i de sidste 2 år af gymnasiet, og at eksamen i AT i 3. g kobles med studieretningsprojektet i 2. g med det formål at øge fordybelsen og relevansen, og desuden skal en studieretning give adgang til tilsvarende videregående uddannelser.
Antallet af studerende, der har brug for suppleringskurser, er steget, og det er for højt, og det har flere ordførere været inde på her i aften.
Man kan spørge sig selv: Står det så slemt til, som kritikerne siger?
Hvis ikke der er tale om en såkaldt krise i det danske uddannelsessystem, så er der i hvert fald tale om en form for paradoks.
På den ene side forlader 15 pct. af eleverne folkeskolen og har ikke de basale færdigheder i forhold til at kunne læse, regne eller skrive, og i internationale målinger præsterer danske uddannelser kun middelmådigt.
På den anden side er der aldrig blevet investeret så meget i det danske uddannelsessystem, og der er opstillet ambitiøse målsætninger.
På trods af dette sakker Danmark længere bagud i uddannelsesniveau i forhold til de lande, som vi skal konkurrere med i fremtiden.
Det er et paradoks.
Jeg tror, vi må erkende, at det er det faglige indhold, som det kniber med i det danske uddannelsessystem, og det er fatalt, når vi ikke længere bare er på vej ind i et vidensamfund – vi er her allerede.
Jeg tror, vi alle egentlig føler, at vi skal gøre noget, altså os, der debatterer her i aften, men hvad skal vi gøre?
Vi skal hverken tilbage til den sorte skole eller reformere uddannelsessystemet fuldstændig, så vi river alle kendte dele op med rod.
Vi skal derimod forandre det nuværende uddannelsessystem for at bevare de gode ting, som vores uddannelsessystem også indeholder.
Det er jo den konservative uddannelsespolitik i en nøddeskal.
Vi skal forandre for at bevare.
Samtidig må vi ikke være bange for at luge ud i de dårlige ting, som erfaringen viser uddannelsessystemet også er kommet til at indeholde.
Et moderne uddannelsessystem kan forene respekten for viden, kundskaber og faglighed på den ene side med udviklingen af selvstændighed, kreativitet og tværfaglighed på den anden side.
Man har i de senere årtiers uddannelsespolitik desværre troet, at det var tilstrækkeligt at udvikle selvstændighed, kreativitet og tværfaglighed, og at viden, kundskaber og faglighed ville komme helt af sig selv.
Men det har vist sig ikke at være tilstrækkeligt.
Som Konservative er vi ikke bange for at sige, at vores selvstændige og kreative unge også skal have en faglig viden som ballast, som de kan udfolde deres selvstændighed og kreativitet ud fra.
Vi glæder os over, at den debat kun er startskuddet.
Så vi er fortrøstningsfulde, og vi ser frem til, at børne- og undervisningsministeren indkalder os til møde om ændringer af gymnasiereformen.
For vi er ambitiøse, det er ingen hemmelighed.
Og derfor fremsætter vi også som Konservative et forslag til vedtagelse, som lyder sådan her: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at gymnasiereformen fra 2005 blev indgået af et bredt flertal, men efterfølgende har været genstand for hård kritik flere steder fra.
Det er til trods for, at reformens primære formål var at styrke elevernes faglighed og studiekompetencer.
Kritikken har især handlet om faget almen studieforberedelse så vel som om samspillet mellem studieretning og efterfølgende uddannelsesvalg, hvor flere studerende i dag har brug for suppleringskurser, selv om de har taget den studieretning, der øjensynligt skulle give de bedste forudsætninger.
Folketinget pålægger regeringen at være mere ambitiøs end blot at udføre et serviceeftersyn.
Således bør regeringen tage den vigtige opgave på sig at få identificeret de afgørende knaster, der i dag forhindrer stigende faglighed og forbedrede studiekompetencer.«