runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
At man udvider den her fodlænkeordning fra 3 til 5 måneder, betyder jo nødvendigvis ikke, at kvaliteten i det arbejde, som de forskellige tilsynsmyndigheder m.v. gør, falder og bliver dårligere.
I forhold til det med forligskredsen er det jo rigtig nok, at Dansk Folkeparti har været med til at finde pengene til det her så at sige.
Det har vi gjort ved at sige ja til, at fodlænkeordningen bliver udvidet, og derfor har vi også været med til at sikre, at der nu bliver en skærpet sikkerhed i fængslerne.
Der har jo været problemer.
Bandekrigen, som politiet har kørt en meget hård indsats imod, har jo betydet, at der er flere af de her bandekriminelle, som kommer i fængsel.
Det er jo positivt, men det har selvfølgelig også betydet, at der er blevet behov for flere af de her meget sikrede pladser i fængslerne og arresthusene.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti også gået med til den aftale.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-12:
Jeg vil blot spørge ordføreren, fru Marlene Harpsøe: Hvilke penge er det, Dansk Folkeparti har været med til at sikre til den her ordning, fordi så vidt vi ligesom kan se fra socialdemokratisk side, er der ikke lagt nye penge over til fodlænkeordningen, om end den skal udvides til de 5 måneder?
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Nu kan Kriminalforsorgen normalt ikke ytre sig uden om Finansministeriet og andre gode ministerier.
Derfor spørger jeg fru Marlene Harpsøe: Tror fru Marlene Harpsøe, at der kan laves samme kvalitet, når der kommer flere fodlænkefolk, men ikke flere, der skal føre tilsyn og tale med de pågældende personer?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Nu er det sådan, at vi har lagt ansvaret ud til Kriminalforsorgen, og de må jo håndtere de her forskellige ting efter det ansvar, som vi har lagt i hænderne på dem.
Jeg synes, det er en god flerårsaftale, som vi har lavet på området, og den står vi selvfølgelig vagt om hos Dansk Folkeparti.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Det er mest en bemærkning til logikken i det.
Der kommer flere fodlænkefolk, om jeg så må sige, og der kommer ikke flere ansatte.
Hvordan tror Dansk Folkeparti at det vil gå, når det er tilfældet?
Tror Dansk Folkeparti ikke, at så må der på en eller anden måde være noget, der skal udgå?
For ellers må der jo være tale om en overbemanding på nuværende tidspunkt.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Der kører stadig væk også nogle undersøgelser, de er i gang, der er i hvert fald en, som vi også ser frem til i Dansk Folkeparti at se erfaringerne fra.
Vi håber da også på, at man om et par år vil se erfaringerne med den udvidelse af fodlænkeordningen, som vi sådan set er i gang med at lave her ved en regulering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Vi fik slået fast, at de 60 fodlænker, som det er planlagt at indkøbe, vil give mere arbejde til Kriminalforsorgen for dem, som sætter fodlænkerne på.
Er vi så ikke også enige om, at hvis det arbejde skal kunne løses, er der noget andet, man ikke kan gøre, der er noget andet, man ikke har tid til?
Ergo vil kvaliteten af det arbejde falde.
Det kan godt være, at det ikke giver færre kontrolbesøg, fordi det jo ligger i lovgivningen, at der skal være bestemte kontrolbesøg, men kvaliteten af besøgene vil falde.
Dermed risikerer vi at forspilde de gode erfaringer, der er med fodlænkeordningen.
Vil Dansk Folkeparti på den baggrund ikke være villig til sammen med oppositionen at finde de penge?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Hvis der kommer 60 ekstra fodlænker?
Jeg ved ikke lige præcis, hvor mange ekstra fodlænker der kommer, men jeg går ud fra, at hvis der er personer, som afsoner med fodlænker – og dem bliver der flere af – er det jo klart, at der bliver lidt mere at lave lige i forbindelse med fodlænkeordningen.
Og samtidig med at politiet laver et rigtig godt stykke arbejde i forhold til bandekriminaliteten og får flere og flere bandekriminelle dømt, bliver der selvfølgelig også et øget pres på fængslerne.
Og der skal vi selvfølgelig også sørge for, at der er plads til de her bandekriminelle, så de kan afsone deres straf i fængslerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Jamen jeg har bare et simpelt og lille spørgsmål: Når der nu kommer 60 ekstra fodlænker, betyder det så, at der bliver mere eller mindre arbejde til Kriminalforsorgen?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Nu er det sådan, at det er Kriminalforsorgen, der selv sidder og finder ud af, hvilke midler der skal gå hvorhen.
I Folketinget har vi lavet en flerårsaftale for Kriminalforsorgen, som stadig løber, og der er det så op til Kriminalforsorgen selv at finde ud af, hvordan de forskellige ting så skal køre.
Det er jo det ansvar, som de har, og det kan vi ikke gå dem for meget på klingen med.
Jeg har sådan set også tillid til, at man selv kan finde ud af det i Kriminalforsorgen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-12:
Faktum er, at presset på og kapaciteten i hele fængselsvæsenet ikke modsvarer det, der er behovet.
Så hvor er det, Dansk Folkeparti ser, at pengene til fodlænkeordningen kommer ind?
Kan vi være sikre på, at Dansk Folkeparti vil gå frem og kæmpe for, at pengene skal være der?
For ensbetydende med kvalitet og kapacitet er jo, at ressourcerne er til stede.
Er det en holdning, som Dansk Folkeparti deler?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Jeg vil da gerne præcisere det, jeg sagde.
Det, som Dansk Folkeparti har nikket ja til, er, at for simpelt hen at sikre, at man får en højere sikkerhed i fængslerne, hvor der nu er flere og flere bandekriminelle, som kommer ind og afsoner en dom, har vi valgt at sige, at vi så til gengæld forlænger fodlænkeordningen, så personer, der bliver idømt en frihedsstraf på op til 5 måneder, kan afsone i fodlænke.
Det betyder jo så, at der er en gruppe, som ikke skal i fængsel og afsone, men kan afsone med fodlænke derhjemme.
Det er klart, at det jo så vil frigøre nogle ressourcer, det vil frigøre nogle pladser internt i kriminalforsorgen, altså i fængslerne, og det er jo så det, man skal bruge til at sikre, at sikkerheden bliver forøget i fængslerne.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Nu lød det nærmest, som om det var forfærdeligt, at der er bevilget flere penge til politiet.
Når der bevilges flere penge til politiet, er risikoen – i gåseøjne – også, at der bliver opklaret flere sager, og når der bliver opklaret flere sager, får vi stoppet nogle forbrydere noget før, og når vi så oven i købet tilbyder, at de kan slippe for at komme ind at sidde og få en fodlænkeordning i stedet for at komme ind at sidde, og nogle lærer af det, jamen så er det jo en god spiral, vi får sat i gang, frem for den onde spiral.
For mig er det en god spiral, at vi får ansat flere politifolk, som kan opklare flere sager, og at vi får flere dømt.
Og at vi så, kan man sige, måske er lidt large og ikke sender alle ind at ruske tremmer, for nu er der en bedre ordning, har jeg det helt fint med.
Og der må jeg sige, at hvis den kriminelle ikke synes, at ordningen er god nok, kan vedkommende lade være med at bruge den.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Når det her lovforslag er blevet til, er det jo faktisk et resultat af regeringens retspolitik, som er usammenhængende.
Man har brugt rigtig mange flere penge på politi, man har bevilget 400 ekstra politibetjente, og så kvitterer man med at nedlægge 100 stillinger i Kriminalforsorgen.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, at folk skal ud af fængslerne – jeg synes egentlig, det er en god idé, men det hænger ikke sammen, at de skal ud af fængslerne med en fodlænkeordning, som man så ikke er villig til at give det ekstra, for at den fungerer.
For jeg går ud fra, at Venstres ordfører er enig i, at fodlænkeordningen var ment som et tilbud, for at folk kan fastholde uddannelse og arbejde, og at der derfor også skal være den nødvendige kvalitet i det her.
Det får man ikke ved at presse ekstra afsonere ned over hovedet på dem, som udfører kontrollen og samtalerne og alt det store arbejde, der ligger i den her ordning, uden at man giver nogle ekstra ressourcer.
Jeg synes, det er ved at være lidt for meget af et standardsvar fra regeringen, at man skal holde det inden for rammerne.
Det kan ikke lade sig gøre.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Når jeg rejser spørgsmålet, er det jo, fordi man indføjer det, som man indføjer i § 168, som altså siger, at med mindre retten undtagelsesvis tillader det, må et vidne ikke under forklaring bære en beklædningsgenstand, der skjuler vedkommendes ansigt.
Men den ret har retten jo i dag.
Det, man så modsætningsvis kan slutte, er, at dommerne så ikke længere må sige, at vidnet nu skal fjerne sin kasket, for det er jo altså også i nogle sammenhænge et symbol for nogle, eller fjerne en ganske bestemt jakke, som reklamerer for Hells Angels eller noget andet.
Der har jeg indtryk af at man hos dommerne har friheden i dag, og så synes jeg, at når der kun står det her, kan man slutte modsætningsvis.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Enhver tolkning af en lovtekst vil være subjektiv, selv når domstolene foretager den.
Det kan man ikke komme uden om.
Når der ikke har været nogen sager, man har kunnet forholde sig til, er det jo, fordi der netop ikke er nogen, der overhovedet har bevæget sig i nærheden af, at det var en sag, der kunne prøves ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det betyder jo ikke, at man ikke kan kigge på de paragraffer, der er om religionsfrihed.
Der er nogle bestemmelser der, som er ret entydige, og som jeg ikke tror man behøver at diskutere ret længe for at finde frem til.
Hvis man vil have et sådant forbud, er det et forbud, der skal gælde alle religiøse symboler, alle politiske symboler.
Det er vi ikke indstillet på fra konservativ side, det er vi ikke.
Derfor må vi gøre det næstbedste, nemlig at gå ind og gøre det, vi gør med det her lovforslag, altså beskytte de pågældende kvinder bedst muligt mod overgreb fra deres mænd.
Det gør man rent faktisk med det lovforslag, der ligger her.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Justitsministeriet har skrevet om de internationale konventioner, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ikke har haft lejlighed til at tage stilling til spørgsmålet om, hvorvidt indførelsen af et forbud mod at bære burka i det offentlige rum er foreneligt med konventionen, herunder artikel 9.
Nu er det jo sådan, at hverken burka eller niqab konkret er nævnt i hverken grundloven eller den europæiske menneskerettighedskonvention, så derfor bygger den her diskussion vel alene på nogle subjektive fortolkninger af lovteksten.
Er hr. Tom Behnke ikke enig i det?
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Det nytter ikke noget, at man bruger grundloven efter behov og efter behag, og hvordan det nu lige passer, efter hvordan man selv synes at tingene skal være skruet sammen.
Det duer ikke.
Når landets førende jurister siger, at det her kommer til at være i strid med grundloven og i hvert fald i strid med menneskerettighederne, bliver man nødt til at sige, at vi er på gyngende grund med vores forslag.
Så bliver man nødt til at træde et skridt tilbage og sige: O.k., det er ikke en farbar vej.
Lad os dog gøre noget andet i stedet for.
Det, vi har et ønske om fra konservativ side, er at hjælpe og beskytte de her kvinder, som bliver undertrykt mod deres vilje.
Det opnår vi med det her lovforslag, og dermed har vi nået det, vi gerne ville.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Jeg forstår da godt, at hr. Tom Behnke gerne vil overholde grundloven.
Det vil vi da også gerne i Dansk Folkeparti.
Når vi stiller os kritiske over for argumentationen fra Det Konservative Folkeparti, er det jo, fordi Justitsministeriet sådan set har vurderet sagen og er kommet frem til, at det måske er imod grundloven at totalforbyde burka og niqab i det offentlige rum – måske.
Er hr. Tom Behnke ikke enig i det?
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Det sidste skal jeg ikke kunne svare på.
Men jeg ved, at der er andre mennesker i det her samfund, som er det.
Det har vi gjort.
Der har jo løbende været diskussion om det her, for vi havde også diskussionen, da vi diskuterede, hvordan dommere måtte være påklædt.
Der blev man jo nødt til at lave en regel, der hed, at der ikke måtte være nogen former for politiske eller religiøse symboler ved domstolene.
Det var man nødt til.
Allerede der fik vi jo en juridisk afdækning af spørgsmålet i forhold til menneskerettighederne.
Bl.a. Institut for Menneskerettigheder var inde og assistere med et høringssvar i den forbindelse og hjalp os på rette vej med hensyn til menneskerettighederne, som vi fra konservativ side ønsker at overholde.
Vi Konservative ønsker at overholde vores grundlov.
Det er derfor, vi gør det bedst mulige inden for lovgivningens rammer.
Inden for vores højeste lov, grundlovens rammer gør vi det, vi kan, og så meget, vi kan, for at beskytte de her kvinder.
De lever i Danmark, og så skal de også have de samme rettigheder som andre danske kvinder.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
Det undrer mig lidt, at hr. Tom Behnke er så skråsikker på, at menneskerettighederne ikke tillader det her forbud.
Mig bekendt er det ikke sådan noget, de har taget stilling til.
Det, man har gjort i Frankrig, er netop – det er jeg enig med hr. Tom Behnke i – at man siger, at man forbyder det hele.
Vi skal ikke have et kulturløst Europa.
Det er slet ikke det, jeg går ind for.
Men mig bekendt har man ikke i den europæiske menneskerettighedskonvention overhovedet taget stilling til, om man kan forbyde burka og niqab.
Det har man ikke taget stilling til.
Så jeg vil da gerne vide, om hr. Tom Behnke er mere oplyst, end jeg er.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Det, der gør sig gældende, er, at menneskerettighederne sådan set tillader, at man laver et totalforbud mod alle religiøse og/eller politiske symboler i det offentlige rum.
Det må man gerne.
Det må man gerne.
Men menneskerettighederne tillader ikke, at man forbyder nogle symboler, men tillader nogle andre.
Derfor er det, man i øjeblikket gør i Frankrig, at man er i gang med at forbyde alle symboler.
Det vil vi fra konservativ side ikke være med til.
Vi synes, det ville være ærgerligt, hvis det blev sådan i Danmark.
Derfor har vi holdt os tilbage og accepteret og erkendt, at menneskerettighederne og grundloven ikke giver os den mulighed, som vi først havde spillet ud med, og derfor må vi gøre det bedst mulige, der kan lade sig gøre inden for lovens rammer.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
I Frankrig er det sådan, at der er et flertal for at forbyde burka og niqab, fordi man der mener, at det strider mod den franske identitet og mod franske principper, som garanterer lighed mellem mænd og kvinder.
Så vil jeg gerne i lyset af hr. Tom Behnkes spørgsmål til fru Marlene Harpsøe høre, om hr. Tom Behnke mener, at Frankrig dermed bryder eller tilsidesætter menneskerettighederne.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Altså, det er hovedreglen, det må man ikke.
Det var det, Dommerforeningen var bekymret for, nemlig om det modsætningsvis kunne sluttes, at så kunne man modsat ikke gøre andet, altså skride ind over for andre former for beklædningsgenstande som solbriller, kasketter, og hvad ved jeg.
Så har vi i bemærkningerne præciseret, at det ikke ændrer ved, at retten fortsat vil kunne gøre det.
Dermed mener jeg, at der er taget højde for det, men vi kan jo altså som sagt tage det op under udvalgsbehandlingen.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Spørgsmålet er, om man har rettigheden i forvejen, og det har jeg forstået at man har.
Det vil sige, at når man så indfører noget nyt, må man da anstændigvis spørge sig selv om, hvad søren meningen er med det her.
Hvis man har retten i forvejen, er der ingen grund til at lave en paragraf, medmindre man vil lave noget symbollovgivning, medmindre man vil hænge nogle ganske bestemte grupper ud.
Dommerne har i dag muligheden for at sige, at man altså ikke kan være vidne, hvis man dækker ansigtet til, og nu står det også i loven.
Der har ikke været nogen problemer, der har ikke været nogen sager, hvor der har været tvivl.
Hvorfor i alverden skal vi så lave lovgivning om det?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Jamen det kan jeg altså ikke have den store bekymring over.
Kan vi effektivisere og få nogle flere besøg, ville det da være ønskeligt, for det er da rigtigt, at besøgene er en kontrol af, om de rent faktisk er, hvor de skal være, men det giver jo også mulighed for en samtale til dem, som afsoner, altså et led i deres resocialisering.
Og det er jo sådan, at der er nogle, der går fra og ikke skal sidde inde, for alternativet til fodlænkeordningen er jo, at man sidder inde i 5 måneder.
Så det flytter jo nogle ressourcer fra de indesiddende til dem, som bruger fodlænker, og der må man jo flytte ressourcerne med.
Men igen vil jeg sige, at hvis man synes, det er så forfærdeligt, skal man tænke på, at det jo er sådan, at man aktivt selv skal sørge for at søge om at komme med i fodlænkeordningen frem for at komme ind at sidde, og det kan man jo bare lade være med, hvis man synes, det er værre end at sidde i fængsel.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Vi har ventet på jer.
Mange af de mennesker, der sidder og afsoner, føler sig meget isolerede, og man kan godt være bekymret for, hvordan folk reagerer, hvis de skal sidde 5 måneder i træk.
Lad os sige, man skal afsone maj, juni, juli, august og september, hvor man slet ikke kommer ud i sollyset, og man går tre vintre i møde, inden man kommer til den næste sommer.
Jeg mener, det er jo ikke alle, der har mulighed for som justitsministeren at tage sin ferie på Mallorca, og man kan jo selvfølgelig heller ikke afsone der.
Det, jeg gerne vil sige, er: Belægget på fodlænkeordningen i København er 130 pct., og det betyder, at der ikke er tid til de tilsynssamtaler, der skal være, og at man ikke kommer på så mange kontrolbesøg, som det var ønskeligt, hvis man skal have fat i den kriminelle og snakke om: Hvordan gør du efter afsoningen?
Hvordan skal løsladelsen ske?
Hvad for nogle ting skal du lave bagefter?
Er Venstre ikke bekymret for at udvide fodlænkeordningen, når man i forvejen har et belæg på 130 pct., som altså vil stige yderligere, og hvor ventetiden for dem, som skal ind og afsone, er utrolig lang?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Næh, tværtimod.
Den beskrivelse, som fru Karen Hækkerup giver af anvendelsen og effektiviteten af fodlænken, er det da en sand glæde for mig at høre på.
For det er altså sådan, at man har lavet noget, og det skal man tage sin straf for.
Og man vælger selv alternativet.
Det er jo ikke sådan, at man kan søge om at få afsonet sin fodlænkestraf på Mallorca eller andre steder.
Men det er et alternativ, man selv vælger.
Men jeg er glad for den beskrivelse, fru Karen Hækkerup giver, for det skal ikke være nogen fornøjelse at afsone en straf; det har det aldrig været.
Det lovforslag, vi går i gang med her, er jo et lovforslag, der har været debatteret tidligere, nemlig da man gik i gang med at kunne afsone sin straf i hjemmet ved anvendelse af en fodlænke.
Det har været en rimelig god succes.
Man har kunnet bevare sin tilknytning til familien og sin tilknytning til arbejdsmarkedet og sin tilknytning til en undervisning, under visse forudsætninger – og det skal man huske – bl.a. at man overholder de aftaler, man har indgået, og at man overholder de betingelser, der er for at kunne bruge fodlænken.
Det er jo ikke sådan, at man kan drikke spiritus, eller at man kan tage i byen og foretage impulsive handlinger; det kan man jo heller ikke i et fængsel.
Der har været rigtig gode erfaringer med brugen af fodlænkerne, og derfor har vi sagt, at hvor det før var op til 3 måneder, kan vi nu gå op til, at det er 5 måneder i straffen, hvor man stadig kan bruge fodlænke, men igen er det ud fra en individuel vurdering af, hvad det er for en person, og ved overtrædelse skal straffen konverteres fra anvendelse af fodlænke til afsoning i en fængselsinstitution.
Så Venstre kan tilslutte sig det her lovforslag.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Dommerforeningens henvendelse er blevet imødekommet, ikke ved, som Dommerforeningen konkret foreslog, en bredere formuleret bestemmelse, men ved en præcisering i bemærkningerne.
Og jeg synes sådan set, at den præcisering tager højde for den bekymring, Dommerforeningen har, og dermed mener jeg, at vi har imødekommet Dommerforeningen på det punkt.
Med hensyn til at jeg ikke forholdte mig til eller nævnte tidligere eksempler på problemer med personer, som har optrådt med burka eller niqab eller lignende i retten, er der den meget gode grund til, at jeg ikke har nævnt nogen eksempler, at der ikke er nogen eksempler på det.
Men fru Line Barfod plejer jo ligesom mig at være meget optaget af, at vi skal lave nogle forebyggende foranstaltninger.
Og der kan man sige, at det her er et spørgsmål om, at vi i rette tid er ude at få indføjet sådan en bestemmelse, før problemerne måtte opstå.
Det er forebyggelse, det her.
Det troede jeg at fru Line Barfod og jeg var enige om var en god idé.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Ja, undskyld, jeg har forsøgt at påkalde mig formandens opmærksomhed, men det var godt, at det så lykkedes til sidst.
Tak til Venstre for ordførerindlægget om fodlænkeordningerne.
Jeg havde i går den fornøjelse at køre rundt med dem, der kører på kontrolbesøg her i København, og være på besøg ude hos borgere, som sidder og afsoner ved hjælp af en fodlænke.
Og for mig var det meget en øjenåbner at komme ud og se den virkelighed, de her mennesker lever i.
Jeg vil først sige, at man i hvert fald ikke kan tage det som et udgangspunkt, at det ikke er nogen straf, at de bare sidder hjemme; for de mennesker, der bliver spærret inde i deres hjem, føles det lidt, som om der er en klam hånd, der er blevet lagt ned over deres etværelsesbolig, eller hvad de sidder i, og de føler sig meget begrænset i de muligheder, de har.
Derfor er min bekymring i virkeligheden lidt: Har vi nogen viden om, at mennesker kan tåle at være isoleret på den måde i 5 måneder?
Har Venstre nogen bekymringer i forhold til at udvide det fra 3 måneder til 5 i den forbindelse?
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Ministeren kom ikke med et eneste eksempel på, at der har været et problem i nogen retssager, så jeg går ud fra, at der ikke er et problem i dag.
Det, Dommerforeningen peger på, kunne være fornuftigt, som jeg forstår deres høringssvar, og det vil jeg gerne høre om justitsministeren er indstillet på at vi får afklaret under udvalgsarbejdet, nemlig at ændre § 178 om, i hvilke tilfælde retten kan bruge tvangsmidler, så man her også får mulighed for at gøre det i forhold til bestemte beklædningsgenstande.
Der vil jeg gerne høre, om justitsministeren mener, at vi skal se på det der, hvor der er behov for at ændre lovgivningen, i stedet for at lave en symbolændring, som kan have den konsekvens, at det i lovgivningen ser ud, som om det kun gælder ansigtsbeklædning.
Jeg er med på, at ministeren har skrevet et par andre ting ind i bemærkningerne, men det, der vil stå i lovgivningen, er kun ansigtsbeklædning, som indtil nu ikke har været et problem – ikke de andre beklædningsgenstande, som faktisk har været et problem.