runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Jeg synes, det er ærgerligt, at det er meget vanskeligt at få svar ud af regeringen og af ministeren.
Vil det være sådan, når vi på fredag førstebehandler det lovforslag, som regeringen fremsætter, der skal fjerne starthjælpen, at regeringen der – med den minister, der repræsenterer regeringen ved førstebehandlingen – er i stand til at redegøre for, om man har lavet en vurdering af, hvorvidt det vil medføre en øget tilstrømning af udlændinge til Danmark?
Vil ministeren undersøge det, så det kan indgå i førstebehandlingen af lovforslaget på fredag, så ministeren kan give et svar der?
Det må være muligt at tale med sine ministerkollegaer i mellemtiden, hvis det er det, man har behov for.
Mette Frederiksen (S), 2011-11-23:
Jamen det er sådan, at ydelsesspørgsmålet og ydelsesniveauet ikke har at gøre med udlændingereglerne.
Når spørgeren er optaget af antallet af borgere fra andre lande, der flytter til og bor i Danmark, vil jeg sige, at det jo er reguleret af de regler, der gælder i forhold til udlændingelovgivningen og det øvrige på Justitsministeriets område.
Min opgave er at sørge for at få folk i arbejde.
Min opgave er at sørge for så god en integration som overhovedet muligt, så de mennesker, der har en minoritetsbaggrund, kommer til at bidrage lige så aktivt til det danske samfund, som andre gør.
Jeg er rigtig, rigtig optaget af at sikre, at vi kommer så skånsomt igennem den her krise som overhovedet muligt.
Derfor er det også rigtig ærgerligt, at nogle af dem, der har oplevet krisen mest, er nogle af dem med minoritetsbaggrund, som desværre ikke længere har et arbejde.
Så der er masser at gøre.
Jeg vil gentage her til sidst, at spørgsmålet om reguleringen af antallet af udlændinge, der kommer til Danmark, hører hjemme i Justitsministeriet og ikke i Beskæftigelsesministeriet.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-23:
Er det ministerens vurdering, at DREAM-modellen er en troværdig økonomisk model?
Er det finansministerens vurdering, at DREAM-modellen er en troværdig økonomisk model?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jeg kan svare meget kort, at DREAM-modellen efter min opfattelse bestemt er en troværdig økonomisk model, der er i stand til at sætte fokus på visse aspekter af den økonomiske udvikling og fokusere mindre på andre aspekter af den økonomiske udvikling.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-23:
I valgkampen blev Liberal Alliances brug af en DREAM-gennemregning af Liberal Alliances reformplan kritiseret af Socialdemokraternes hr. Henrik Sass Larsen, der på det tidspunkt var Socialdemokraternes skyggefinansminister.
Hr. Sass Larsen sagde, at beregningerne var udtryk for hokuspokusøkonomi.
Siden er der sket det, at Socialdemokraterne er kommet i regering, og finansministeren har meddelt, at man nu benytter sig af gængse regnemetoder.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er regeringens politik, at vi vil sikre en effektiv bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet inden for Schengenområdet.
Danmark skal i samarbejde med vores nabolande udføre en effektiv toldkontrol baseret på en mobil, fleksibel og efterretningsbaseret indsats i overensstemmelse med de fælles regler, der gælder i EU.
Planerne fra maj 2011 om kontrolanlæg på grænsen er alene en symbolpolitisk anvendelse af ressourcerne og vil derfor ikke blive gennemført.
Annulleringen af aftalen er således primært begrundet i, at ressourcerne skal anvendes mere moderne og effektivt.
Det er regeringens politik.
Derudover konkluderer SKAT, at der ikke er belæg for, at den øgede indsats ved grænsen i perioden juli-september 2011 i sig selv har givet en nævneværdig forøgelse af beslaglagte varer m.v.
Dette har jeg netop orienteret Skatteudvalget om.
Vedrørende spørgsmålet om omfanget af sager, der er overdraget til politiet fra toldkontrollen, er der ikke noget sammenligningsgrundlag til tiden forud for aftalen om den permanente toldkontrol, idet politiet og SKAT forud for aftalen i langt overvejende grad deltog i selve kontrolhandlingerne ved grænsestregen eller i umiddelbar nærhed deraf, hvor tolderne selv foretog kontrollen.
Sagerne blev dermed i umiddelbar tilknytning til kontrolhandlingerne overgivet til politiets videre behandling.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-23:
I Dansk Folkeparti har vi jo om nogen sammen med den tidligere regering stået bag den her forbedrede toldkontrol, nemlig den permanente toldkontrol ved specielt den dansk-tyske grænse, men også ved den dansk-svenske grænse.
Det, der selvfølgelig er interessant at finde ud af, er regeringens baggrund for åbenbart ikke at ville have den pågældende kontrol.
Bygger det på, at man – og det synes jeg lidt at jeg hørte skatteministeren sige – principielt ikke mener, at det at have den pågældende kontrol er noget, der giver noget, eller bygger det på politiske holdninger, altså en EU-idealiseret holdning om, at vi af hensyn til EU og af hensyn til andre lande, der måske har været kritiske på et, synes jeg, falsk grundlag, ikke vil have den pågældende kontrol?
For er skatteministeren ikke enig i, at det principielt må være meget enkelt og nemt at kontrollere, hvad der kommer ind i et land af ulovlige varer via menneskesmuglere og andre, når vi taler om selve grænsen?
Det er jo lige præcis der, at der er et sted, hvor det vil være naturligt at tjekke – ligesom andre lande gør – hvad der kommer ind af ulovlige varer i et land.
Så spørgsmålet går på: Er det på grund af politiske holdninger, eller er det af rent effektivitetsmæssige hensyn, at regeringen mener, det er en dårlig idé med grænsekontrol?
Jeg synes, det er uklart, men jeg synes måske, at skatteministeren sådan i sin desperation efter at svare på det her spørgsmål hælder mest til at mene, at det ikke er særlig effektivt.
Har jeg ret i, at skatteministeren og regeringen er af den opfattelse?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Jeg kan starte med at gøre spørgeren helt tryg: Skatteministeren er ikke desperat.
Jeg synes, at det er meget, meget tydeligt, hvad der er regeringens politik.
Regeringens politik er, at vi skal gennemføre en effektiv, mobil og efterretningsbaseret toldindsats.
Jeg er simpelt hen ikke enig med Dansk Folkeparti og spørgeren i, at det skulle være meget simpelt at komme grænseoverskridende kriminalitet til livs ved at opstille grænseanlæg på grænsestregen.
Grænseoverskridende kriminalitet er et komplekst område, og Danmarks beliggenhed med let tilgængelighed fra kysterne osv. gør det faktisk meget komplekst at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Det er derfor, at regeringen har det klare synspunkt, at vi er nødt til at anvende ressourcerne der, hvor det giver bedst effekt, og det giver det ved en mobil og efterretningsbaseret toldindsats og ikke ved at lave symbolpolitiske tiltag som dem, den tidligere regering og Dansk Folkeparti gennemførte.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-23:
Det var jeg glad for at få lidt klarhed over, for jeg synes, at vi nu er blevet klogere på, at grunden til, at regeringen ikke vil have den permanente toldkontrol, er, at man ikke mener det er effektivt.
Det leder mig så frem til mit næste spørgsmål.
Ganske vist må man regne med, at de fleste menneskesmuglere og narkosmuglere har holdt sig rimelig langt væk fra Danmark i den periode, hvor hele den her kæmpe reklameeffekt var der på grund af hele diskussionen om dansk grænsekontrol ved specielt den dansk-tyske grænse.
Men hvis man nu ser på de tal, som er kommet fra skatteministeren til Skatteudvalget, kan man se noget meget interessant, for rent faktisk er der jo sket en voldsom stigning i de beslaglæggelser af både ulovlige pengebeløb og af euforiserende stoffer, der har været i den 3-måneders periode, hvor grænsekontrollen har virket, sammenlignet med 2010.
Kan skatteministeren ikke bekræfte, at beslaglæggelserne af euforiserende stoffer i den her 3-måneders periode i år sammenlignet med 2010 er steget med 13.700 pct.?
Det er også fair nok, hvis man politisk er uenig.
Det, jeg prøvede at gøre mig klog på, var, om man politisk er uenig – det er man så – og om man også rent faktisk mener, at der ikke er nogen effekt af grænsekontrol.
Her mener regeringen åbenbart, at det er der heller ikke, og man bruger det egentlig som hovedgrund i dag her i spørgetiden til at sige, at der ikke skal være grænsekontrol.
Der er det bare, jeg må sige, at når jeg ser på de tal, som kommer fra SKAT selv, altså skatteministeren selv, og som man oplyser til Skatteudvalget, så er der tale om en stigning på 13.700 pct.
Og når det gælder konfiskerede, ulovlige penge ved ind- og udrejse, er der tale om en stigning på 800 pct. i beslaglæggelserne.
Så kan skatteministeren ikke bekræfte, at de tal, skatteministeren selv kommer med, viser en markant stigning i beslaglæggelserne af både euforiserende stoffer og pengebeløb?
Og dertil kommer jo de anholdte, som politiet efterfølgende har fundet i forbindelse med menneskesmugling og andre ting.
De er jo slet ikke med i Skatteministeriets rapport.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
SKAT's konklusion på den grænseaftale, der nu er annulleret, er meget klar, nemlig at indsatsen på grænsestregen i sig selv ikke har medført nogen nævneværdig forøgelse af beslaglæggelser.
Den øgede beslaglæggelse af penge skyldes et langvarigt projekt og langvarigt fokus fra SKAT's side på netop det her spørgsmål.
Hvad angår regeringens position, vil jeg afslutningsvis slå fast, at der både er tale om en meget klar politisk afvisning af symbolpolitik som den grænseaftale, Dansk Folkeparti og den tidligere VK-regering indgik, var udtryk for, og tale om, at der samtidig er et naturligt fokus på, at vi er i en krisetid og i en situation, hvor den grænseoverskridende kriminalitet udgør et stort problem, så vi er nødt til som samfund at anvende ressourcerne der, hvor de er bedst og mest effektivt givet ud.
Og det er altså ikke ved at lave grænsebomme på grænsestregen.
Der er de ulovlige og kriminelle elementer simpelt hen for smarte og kan undgå dem.
Derfor skal ressourcerne anvendes på en mobil og efterretningsbaseret toldindsats.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-23:
Når statsministeren på sit ugentlige pressemøde den 15. november 2011 giver udtryk for, at IC4-skandalen er et arvestykke, som man har overtaget fra den tidligere regering, er det så udtryk for, at statsministeren ikke er bekendt med, at det var under den socialdemokratiske statsminister Poul Nyrup Rasmussens ledelse, at man i sin tid traf beslutning om at bestille de famøse IC4-tog?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Den voldsomme stigning i beslaglæggelser af euforiserende stoffer – det fremgår vist også af redegørelsen – skyldes en enkelt beslaglæggelse af kath på over 3.000 kg.
Det gav det lidt signifikante udslag, det fremgår også af beskrivelsen.
Hvorfor ikke, som regeringen nu har taget initiativ til, støtte op om, at vi da skal gøre det, der virker – det er den rigtige politiske position – og afvise symbolpolitik, afvise grænseanlæg, som ikke giver en effektiv toldindsats og ikke styrker Danmarks rygte i Europa?
Jeg må indrømme, at jeg er meget uenig med spørgeren.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-23:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op, og det lyder sådan her: Kan ministeren oplyse baggrunden for, at grænseaftalen mellem den tidligere VK-regering og Dansk Folkeparti ophæves, og har det baggrund i politiske holdninger, eller har det baggrund i, at effekten af kontrollen ikke har været målbar, ved at Syd- og Sønderjyllands Politi har fået overdraget flere sager af toldkontrollen end sammenlignet med tiden før grænsekontrollen?
Kan ministeren oplyse baggrunden for, at grænseaftalen mellem den tidligere VK-regering og Dansk Folkeparti ophæves, og har det baggrund i politiske holdninger, eller har det baggrund i, at effekten af kontrollen ikke har været målbar, ved at Syd- og Sønderjyllands Politi har fået overdraget flere sager af toldkontrollen end sammenlignet med tiden før grænsekontrollen?
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Er det ministerens holdning, at danske og udenlandske virksomheder, der planlægger deres skattebetaling i overensstemmelse med skattelovgivningens bogstav, men måske ikke dens ånd, gør brug af de »skattehuller«, der omtales i Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og SF's fælles udenrigspolitiske oplæg »En aktiv og ansvarlig udenrigspolitik«?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Virksomhederne har en forpligtelse til at overholde skattelovgivningen.
Dette kan føre til positiv skattebetaling eller nulskat.
Skattelovgivningen åbner mulighed for, at selskaber i visse tilfælde ikke skal betale skat.
Det forhold, at op mod en tredjedel af selskaberne ikke betaler selskabsskat 3 år i træk – og her kan jeg henvise til tal offentliggjort af den tidligere regering i »Handlingsplan for beskatning af multinationale selskaber« fra sommeren 2010 – giver naturligvis anledning til undren.
Det giver anledning til at overveje, om ikke der er behov for opstramninger.
Der foregår således også i internationalt regi, f.eks. i OECD og EU, en række tiltag, som bl.a. har til formål at sikre øget samarbejde mellem de forskellige landes skattemyndigheder for at dæmme op for utilsigtet udnyttelse af samspillet mellem de forskellige landes regler.
Danmark skal spille en aktiv rolle i den forbindelse.
Heri ligger, at vi også skal sikre, at Danmark ikke har regler, som gør os egnet som skattely.
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Tak for besvarelsen.
Skatteministeriet har analyseret den her udvikling i en periode fra 2006 til 2009 og er ikke kommet frem til en entydig begrundelse for, at de her virksomheder ikke betaler skat.
Nu ved jeg godt, at der er meget symbolpolitik fra regeringens side, men jeg skal så spørge skatteministeren: Er der et entydigt billede af, hvorfor de her virksomheder ikke betaler selskabsskat?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Nej, og jeg synes også, at det fremgik helt klart af mit tidligere svar, at der ikke er en entydig forklaring på, hvorfor alle de selskaber, der ikke betaler selskabsskat, rent faktisk ikke gør det.
Men det er klart, at vi, når vi gennemgår lovgivningen og de mønstre, vi ser, kan finde ud af, at der er visse virksomheder, som er lige lovlig kreative og går til kanten af loven og tester grænseområder.
Det er på den baggrund, regeringen finder det fornuftigt og helt naturligt at kigge efter, om der er mulighed for at lave nogle opstramninger, der sikrer, at virksomheder, der bør betale skat i Danmark, rent faktisk også betaler skat.
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Nu siger ministeren, at man undersøger muligheder.
Mig bekendt har ministeren fremsat et lovforslag i Folketinget, så man undersøger ikke muligheder.
Ministeren siger, at man ikke kan tegne et entydigt billede af hvorfor, men alligevel vælger man at sanktionere.
Kan ministeren ikke se det mærkelige i det?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Det kan være, at jeg misforstod spørgerens intention med det tidligere spørgsmål.
Jeg forstod det således, at der blev spurgt om, om jeg kunne sige, at der var entydige begrundelser for, at så mange virksomheder ikke betaler selskabsskat.
Det er der naturligvis ikke entydige begrundelser for, men på baggrund af de vurderinger og undersøgelser, som vi har foretaget, har vi fremsat forslag til opstramning af nogle punkter, som vi helt klart kan se er uhensigtsmæssige og understøtter en for stor grad af kreativitet og dermed sikrer, at der er virksomheder, der med – hvad kan man sige? – lovens bogstav på deres side ikke betaler den skat, de rettelig bør.
Derfor har vi nu fremsat lovforslag, hvor vi lægger op til at gennemføre en række opstramninger.
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Jeg synes, det er lidt besynderligt.
Altså, nu har det jo været krisetid, og der er naturlige årsager til, at nogle virksomheder har det svært lige i øjeblikket, og så vælger man på den måde at sanktionere.
Altså, man har jo reglen om, at en virksomhed kan fremføre sit underskud.
Er det virkelig at spekulere i skattelovgivningen, at man vælger at fremføre sit underskud?
Det vil jeg godt bede skatteministeren uddybe.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Jamen vores lovforslag vedrørende fremførsel af underskud er faktisk helt afgørende og vigtigt.
Det bringer så at sige Danmark i sync med bl.a. Tyskland, så jeg synes sådan set, at der er tale om en fornuftig modernisering på det her område, en modernisering, som også vil have den vigtige konsekvens, at flere virksomheder, der bør betale skat i Danmark, rent faktisk kommer til at betale skat.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-23:
Tak for det.
Når statsministeren på sit ugentlige pressemøde den 15. november 2011 giver udtryk for, at IC4-skandalen er et arvestykke, som man har overtaget fra den tidligere regering, er det så udtryk for, at statsministeren ikke er bekendt med, at det var under den socialdemokratiske statsminister Poul Nyrup Rasmussens ledelse, at man i sin tid traf beslutning om at bestille de famøse IC4-tog?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Jamen det er jo rigtigt, at vi ikke behøver at skue tilbage, og uanset om Venstre er enig eller ej, vil jeg sige, at den nye regerings holdning er fuldstændig klar: Statsrevisorerne og Ombudsmanden er meget vigtige kontrolinstanser i vores demokrati.
De er reguleret i grundloven, og det siger sig selv, at regeringen vil respektere de beretninger og udtalelser, der kommer fra de her kontrolinstanser.
Det siger sig selv.
Hvis fru Inger Støjberg så også spørger, om der kan være en faglig uenighed, er mit svar, at det kan jeg ikke sige noget om.
Men vi vil selvfølgelig respektere de her kontrolinstanser.
Det, som jeg stadig undrer mig lidt over – og jeg stiller ikke spørgsmålet, bare rolig – er, om det her spørgsmål dækker over, at fru Inger Støjberg ikke er enig med mig i, at vi skal respektere de her kontrolinstanser.
Jeg kan oven i købet tilføje, hvis fru Inger Støjberg vil høre på det, at vi også har tænkt os at udlevere alle de dokumenter, der bliver bedt om af de her kontrolinstanser – hvis vi nogen sinde skulle komme i en situation, hvor vi skal udlevere dokumenter.
Inger Støjberg (V), 2011-11-23:
Igen: Statsministeren behøver slet, slet ikke at prøve at udfritte oppositionen her om onsdagen i Folketingssalen, for reglerne er helt modsat.
Men det er klart, at dem må statsministeren selvfølgelig prøve at lære at agere efter som statsminister.
Jeg vedgår, at al begyndelse kan være svær, men reglerne er nu en gang sådan, at det er oppositionen, der spørger, og regeringen, der svarer.
Det, man kan udlede af statsministerens besvarelse i dag, er, at uanset hvad der måtte stå i en beretning fra Statsrevisorerne, vil regeringen efterleve det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Jeg ved ikke, om fru Inger Støjberg lagde mærke til det, men jeg stillede ikke noget spørgsmål før, så der var sådan lidt automatpilot over det, for jeg stillede ikke spørgsmål til fru Inger Støjberg.
Jeg diskuterede lidt, hvad der egentlig kunne ligge bag spørgsmålet, og det er jo faktisk ret interessant.
Fru Inger Støjberg kan udlede følgende af den debat, vi har haft i dag, og det synes jeg egentlig også jeg vil sige igen, for det er ret vigtigt: Uanset om Venstre er enig eller ej – og det har jeg ikke fået noget at vide om i dag – mener vi, at både Statsrevisorerne og Ombudsmanden er utrolig vigtige kontrolinstanser.
De er reguleret efter grundloven, så det siger sig selv, at vi vil respektere de afgørelser og udtalelser, der måtte komme fra de her to kontrolinstanser.
Inger Støjberg (V), 2011-11-23:
aNu er reglerne jo helt generelt sådan i Folketingssalen her om onsdagen, at det er oppositionen, der spørger, og regeringen, der svarer.
Statsministeren behøver ikke at tillægge oppositionen nogen former for hensigter i den her sag eller på nogen måde prøve at lægge os ord i munden.
Det, jeg blot vil have statsministeren til at bekræfte, er, at uanset hvilke henstillinger der måtte ligge i f.eks. en beretning fra Statsrevisorerne, vil man i alle sager til punkt og prikke følge dem, ligesom det står i regeringsgrundlaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-23:
Skriftlig begrundelse
Mange vælgere har oplevet, at statsministeren er løbet fra rigtig mange løfter i valgkampen.
Statsministeren selv er af den opfattelse, at hun kun har afgivet to løfter, nemlig om 24-års-reglen og boligskatterne.
Statsministeren siger: »Der er ikke tale om nogen som helst form for løftebrud.
Jeg giver to klokkeklare løfter i valgkampen.
Det ene er, at vi vil fastholde 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Det andet er, at der ikke vil blive rørt ved boligskatterne.
De to ting er klare valgløfter.
Resten er hensigter.«
Socialdemokratiets politiske ordfører forklarer statsministerens udsagn således: »Bevaringen af 24-års-reglen og uændret boligbeskatning er reelle løfter.
Det er kerneløfter«.
Er statsministeren ikke enig i, at det nærmer sig kremlologi at finde ud af, hvornår et løfte er et kerneløfte og ikke kun en hensigt.
Det er helt afgørende, at statsministeren giver vælgerne vejledning i, hvilke sproglige vendinger der viser, om det er et reelt løfte, eller hvornår det blot er en hensigt.
Er statsministeren ikke enig i, at det er vigtigt, at vælgerne får at vide, hvornår noget er et løfte, og hvornår det ikke er et løfte?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at få slået fast, at der går en lige linje mellem det, som vi gik til valg på, og det regeringsgrundlag, som vi nu regerer på baggrund af.
Der går en lige linje mellem den politik, vi har fremlagt, og den politik, vi rent faktisk fører nu.
Det synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Vi har fremlagt et omfattende regeringsgrundlag; jeg går ud fra, at ordføreren har læst det.
Det omfatter en kickstart, som er vigtig for Danmark.
Det omfatter øgede skatter og afgifter på visse områder.
Det omfatter nye investeringer i de unge, altså i uddannelse og velfærd.
Det omfatter en grøn omstilling og en ny balance i udlændingepolitikken.
Det er alt sammen vigtige spørgsmål, som vi har diskuteret før valget, og som vi også er meget stolte af at kunne gennemføre efter valget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-23:
Jeg vil sige til statsministeren, at jeg tror, at mange vælgere har oplevet, at statsministeren er løbet fra rigtig mange løfter i valgkampen.
Jeg har jo også lagt mærke til, at statsministeren selv er af den opfattelse, at hun kun har afgivet to løfter, nemlig om 24-års-reglen og om boligskatterne.
Statsministeren siger i et interview i et dagblad: »Der er ikke tale om nogen som helst form for løftebrud. Jeg har givet to klokkeklare løfter i valgkampen.
Det ene er, at vi vil fastholde 24-årsreglen og tilknytningskravet, det andet er, at der ikke vil blive rørt ved boligskatterne.
Og det fastholder vi fuldstændigt.«
Og: »De to ting er klare valgløfter.
Resten er hensigter.«
Socialdemokratiets politiske ordfører uddyber det så ved at sige: Bevaringen af 24-års-reglen og uændret boligbeskatning er reelle løfter.
Det er kerneløfter.
Er statsministeren så ikke enig i, at det nærmer sig kremlologi at finde ud af, hvornår et løfte er reelt, altså et kerneløfte og ikke kun en hensigt?
Og det er vel sådan set reelt nok at efterlyse, at statsministeren giver vælgerne vejledning i, hvilke sproglige vendinger der viser, om et løfte er reelt, eller om det blot er en hensigt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Jeg er sådan lidt forundret over det her spørgsmål, for jeg synes igen, at det jo siger sig selv, at regeringen vil respektere Statsrevisorernes beretninger og Ombudsmandens udtalelser.
Det håber jeg egentlig også er fru Inger Støjberg egen holdning, og jeg havde egentlig også regnet med, at det var den tidligere regerings holdning til den slags kritiske udtalelser.
Det må selvfølgelig være sådan.
Og derfor tænker jeg, at der måske ligger noget andet under.
Er det sådan, at fru Inger Støjbergs spørgsmål skal forstås derhen, at man faktisk er uenig i, at de her uafhængige kontrolinstansers afgørelser skal respekteres?
Inger Støjberg (V), 2011-11-23:
Det vil sige, at uanset om der kunne være nogle uoverensstemmelser mellem den måde, som man ser verden på i et ministerium, og som man ser den fra en statsrevisors side, vil man altid respektere statsrevisors indstilling og henstilling, og hvad der måtte ligge i Statsrevisorernes rapporter.