Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at i SF har vi været forbeholdne over for brugen af de nationale test i folkeskolen.
Det skyldes først og fremmest, at vi har været bekymret for, at der skulle være en tendens til, at de nationale test ophøjes til ubestridelige måleinstrumenter, og at flere fejlagtigt måtte tro, at testene giver et fuldkomment billede af elevernes faglighed.
Faktum er jo, at de nationale test ikke kan stå alene, hvis man ønsker et reelt billede af fagligheden, fordi det netop kun er dele af elevens faglige evner, som belyses.
Når Rambøll omtaler en mulig faglig gevinst ved de nationale test, skal man derfor huske på, at denne gevinst kun omhandler elevernes læsefærdigheder.
Testene giver ikke dybdegående indsigt i elevernes evne til at samarbejde, til at forstå komplekse problemstillinger eller til at fortolke indholdet af en tekst.
Og det er jo alle sammen kompetencer, som er en vigtig del af elevens faglighed.
For det første giver det ikke et retmæssigt billede af elevens niveau, og for det andet risikerer man at negligere andre af elevens evner, hvis undervisningen primært tilrettelægges efter at opnå bedre testscorer.
På trods af vores bekymringer anerkender vi i SF ikke desto mindre, at testene trods alt har bidraget til at øge fokus på, hvordan man kan forbedre evalueringskulturen i folkeskolen.
Derfor er SF også gået konstruktivt ind i det her evalueringssamarbejde, for vi vil trods alt gerne bidrage til at øge kvaliteten af de nationale test og anvendelsen af resultaterne, når nu engang testene er der.
Netop anvendelsen af testresultaterne er et af de områder, hvor der er plads til forbedring.
Oprindelig var det jo bl.a. intentionen, at de nationale test skulle indgå som et pædagogisk værktøj i den videre tilrettelæggelse af undervisningen, i vejledningen af den enkelte elev og i underretningen af forældrene.
Det fremgår imidlertid af rapporten, at denne målsætning i øjeblikket ikke opfyldes på tilfredsstillende vis.
F.eks. er det ikke godt nok, at eleverne typisk modtager kollektive feedback efter en test, fordi det sker på bekostning af en individuel feedback, der er langt bedre egnet til at motivere eleverne og til at vejlede om, hvad der skal arbejdes med fremadrettet for at sikre en fornuftig progression i fagligheden.
Som allerede nævnt er det dog under alle omstændigheder problematisk, hvis evalueringen af eleven i for stort omfang beror på resultaterne af de nationale test.
Derfor er der også god grund til at rose, at de nationale test fremadrettet kan suppleres med andre kriterier.
F.eks. er det positivt, at eleverne fremover vil få tilbagemelding om, i hvilken grad han eller hun har nået et bestemt fagligt niveau og leveret en acceptabel arbejdsindsats i forhold til de faglige kriterier.
Jeg vil gerne understrege, at SF synes, det er fint, hvis testene har bidraget til at hæve elevernes faglige niveau, men som en lærer udtaler i Rambøllrapporten, så kan en eventuel effekt også skyldes, at undervisningen måske i stigende grad tilrettelægges efter teaching to the test.
Hvis det er tilfældet, synes jeg, man med rette kan spørge, hvad formålet med undervisningen egentlig er.
Er det, at eleverne tilegner sig et bredt udvalg af faglige færdigheder?
Eller er det, at de opnår en bedre score i en test?
I SF mener vi, at en god læringsproces først og fremmest afhænger af børns lyst til at lære, og at børns lyst til at lære afhænger af en afvekslende, alsidig, kreativ og fagligt funderet undervisning, der tager udgangspunkt i eleven og ikke i en test.