runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Det her element i skattereformen muliggør jo altså også, at man kan give førtidspensionister på den gamle ordning muligheden for at komme over på den nye ordning.
Det er der rigtig mange af de førtidspensionister, der vil have en meget stor gevinst ved.
Det var sådan set også noget, som SF lovede i sin tid i 2002, da man lavede den reform, nemlig at den mulighed ville vi slås for de fik.
Det får de med den her ordning.
Og vi får mulighed for at give de fattigste pensionister – de pensionister, der har mindst til sig selv – et økonomisk løft på godt 5.000 kr. i form af en højere ældrecheck, højere pensionstillæg.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at svare på, hvorfor det er en god idé at inflationsregulere overførselsindkomsterne.
Jeg synes bare, at det er sjovt at høre en folkesocialist stå at sige sådan nogle ting på talerstolen.
Hvem havde troet det – at man skulle se en folkesocialist stå på talerstolen og tale om inflationsregulering af overførselsindkomsterne?
Det er jo fantastisk!
Altså, man gik til valg på en plan om, at der skulle være 115.000 flere topskatteydere i Danmark.
Det er jo mageløst.
Er ordføreren klar over, at det her med inflationsregulering var den tredje af de ti teser, som bl.a. hr. Søren Pind fremlagde, og som nu bliver gennemført af en S-ledet regering?
Det er da morsomt!
Men altså, tillykke!
Regeringen gennemfører Liberal Alliances politik på det her område.
Thumbs up!
Det er godt gået.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Jeg er ikke sikker på, at rosen er så velment.
Jeg er ikke lige så stærk i de ti teser, som hr. Joachim B. Olsen er, men jeg er så stærk i, hvordan hr. Søren Pind normalt tænker, at jeg godt tør udstede en garanti for, at man ikke kan få den skattereform, som vi har lagt frem, til at rime på de ti liberale teser.
Heri ligger der, at det er lav- og mellemindkomstgrupperne, der skal have den store gevinst; det er i fuldstændig modsætning til den måde, den tidligere regering lavede skattepolitik på.
Vi vil give de svageste pensionister et økonomisk løft – det er det, vi gør.
Bankerne skal bidrage mere.
De boligejere, der har kunnet tage de helt store lån, kommer til at bidrage mere, ligesom også de mest velstillede pensionister.
På den måde er der en social balance i den skattereform, som ligger milevidt fra, både hvordan den tidligere regering lavede skattepolitik, og hvad hr. Søren Pind skrev i sine teser i sin tid.
Mike Legarth (KF), 2012-05-30:
Først vil jeg rose hr. Jesper Petersen for at sætte dagsordenen om lavere skatter og nødvendigheden af det.
Det er vi helt enige i, men underholdningsværdien er høj, for hr. Jesper Petersen har jo været ordfører de seneste 2-3 år, hvor jeg bl.a. har været skatteordfører, og hvor hr. Jesper Petersen har tordnet imod ethvert forslag om at ændre på topskatten, ethvert forslag om at minimere det offentlige udgiftstryk og den offentlige sektors størrelse.
Så det er store ord, når hr. Jesper Petersen i dag siger – og jeg citerer – at han og regeringen taler til det store i danskerne.
Hr. Jesper Petersen siger: Vi skal ud af hængekøjen, vi skal væk fra visnepolitik.
Det er jo præcis det, som SF, Socialistisk Folkeparti, har stået for i alle de år, og man har ikke kunnet ændre på det.
Så er man kommet i regering, har begået en masse løftebrud, og nu står man så og argumenterer for det stik modsatte uden at blive rød i kinderne.
Meget besynderligt.
Men det, jeg vil spørge om her indledningsvis, er: Man har to personer, hvoraf den ene fylder pensionsåret; de har fuldstændig samme formueforhold, de har samme arbejde, og den ene møder så pensionsalderen på 68 år og får ikke del i topskattelettelsen.
Hvor er det store i den tænkning?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Hvis ellers finansieringen er i orden, er det ikke et fremmed synspunkt for SF gerne at ville fritage metalarbejdere, sygeplejersker og skolelærere for at betale topskat.
Det er en skat, som bør betales af velstillede danskere, og er finansieringen i orden – og det mener vi den er i skattereformen – så er det ikke fremmed politik for SF.
Det er sådan set også et budskab, jeg selv tidligere har været ude med som skatteordfører.
Det er et af dem, hr. Mike Legarth åbenbart har glemt.
I forhold til det med pensionisterne skal man jo også huske på, at det er sådan, at hvis man er pensionist og stadig væk kan arbejde, så har man også det incitament til at gøre det, at man kan flytte sin folkepension til senere.
Man kan få udsat pension til senere, hvis man er i arbejde, og det er jo en måde så at fordele sine indtægter på, der kan give en nogle ret store fordele.
Derfor har man som arbejdsduelig pensionist oppe i 68-års-alderen – dem, der er af dem – faktisk stadig væk et incitament til at gøre en ekstra indsats.
Men vi synes, det er retfærdigt som led i den her skattereform, at meget velstillede pensionister, der har meget store indtægter, ikke begunstiges af en lavere topskattegrænse.
Det er for danskere på arbejdsmarkedet.
Det er det, den her reform handler om, nemlig at der skal være lavere skat på arbejde, og i den her sammenhæng, at helt almindelige lønmodtagere i langt mindre grad skal rammes af topskatten.
Mike Legarth (KF), 2012-05-30:
Da hr. Jesper Petersen og Socialistisk Folkeparti skulle kommentere på vores skattepolitik, var det rødvinsreform og champagnereform.
Nu skal hr. Jesper Petersen omtale sin egen reform, og så bliver det til en rugbrødsreform.
Men dagen i dag handler om, at vi nu indfører lavere beskatning.
Den overordnede dagsorden er glimrende.
Man beskyldte os Konservative for at være tonedøve, men vi kunne alligevel høre græsset gro, for nu taler vi om det, der er rigtigt, nemlig at sænke skatterne.
Men det er noget andet, jeg vil spørge hr. Jesper Petersen om her i anden runde.
Vi har nu i dag fået en klar tilkendegivelse fra det socialistiske bagland om, at man helst vil lave en skattereform med Enhedslisten.
Hvad synes hr. Jesper Petersen?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Nu er surdej jo en nødvendighed for at lave et ordentligt rugbrød.
Det er en rugbrødsreform.
Den sætter gang i arbejde.
Der er flere, der får brug for at skulle stå op om morgenen og smøre madpakken, f.eks. rugbrød, til at tage med på det arbejde, de forhåbentlig får som led i bl.a. den her skattereform.
Så inden hr. Mike Legarth får omfavnet alt for meget, vil jeg bare sige, at det, der jo er den udmeldte politik fra De Konservative, er, at man vil fjerne topskatten.
Der er altså meget, meget langt fra at fjerne topskatten fuldstændig og give en massiv skattelettelse til de mest velstillede danskere i vores samfund og så til den her reform, som faktisk betyder, at dem, der ville få gavn af den form for skattelettelse, i mange tilfælde kommer til at bidrage noget mere til den ny skattereform.
Så der er meget stor forskel.
Og vi forhandler herinde med de partier, der gerne vil forhandle om skattereformen, og det er selvfølgelig noget, der foregår her.
Sådan er det.
Tina Nedergaard (V), 2012-05-30:
I forlængelse af hr. Joachim B. Olsens ganske interessante indlæg, hvortil hr. Petersen kommenterer, at han ikke tænker helt identisk med hr. Søren Pind og derfor heller ikke er helt enig med hr. Søren Pind, kan jeg i hvert fald sige, at SF i dag jo i hvert fald er mere enig med hr. Søren Pind, end daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen var.
Det må jeg bare ærligt indrømme.
Jeg kan ikke genkende partiet i debatformen, jeg kan ikke genkende partiet i dets argumenter, og det kan jeg jo bl.a. ikke, fordi jeg i 10 år har været en blandt mange Venstrefolk, som har forsvaret og forklaret og udlagt VK-regeringens politik.
Når man ser på det, der fremlægges fra regeringens side i dag i forhold til unge og voksne på overførselsindkomster, må man sige, at det var en overordentlig solidarisk regering, vi havde før.
Det, der jo lægges op til – det kan godt være, det også skal ende med det, det forholder jeg mig ikke til – er rent faktisk at reducere muligheden for i nogle af de dårligst stillede familier i Danmark at kunne sende barnet, den unge til sport.
Jeg har som argument imod VK-regeringens meget mere solidariske politik meget ofte hørt, at VK skærer så meget ind til benet, at unge mennesker ikke kan deltage i de aktiviteter, de andre kan, og at de ikke kan få den iPad eller telefon, som andre børn kan, fordi forsørgeren er på overførselsindkomst.
Jeg kan simpelt hen ikke genkende SF, men jeg synes, det er et tappert forsøg, hr. Jesper Petersen gør for at genfinde sig selv.
Men jeg mangler stadig en forklaring: Hvorfor ønsker SF denne skattereform?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
I en tid, hvor lønmodtagere har vist endda meget stor tilbageholdenhed – som jeg omtalte, er der indgået meget ansvarlige overenskomster – så kan der faktisk også være tilfælde, hvor overførselsindkomsterne vil stige mere end reallønnen; der bliver et reallønsfald næste år.
Der er det ikke urimeligt at sige, at man også kommer til at have en mindre justering af overførselsindkomsterne.
Mange af dem får et større økonomisk løft – SU-modtagere er friholdt – men der er altså nogle, som, hvis man forestillede sig, at de var arbejdsløse og på kontanthjælp de næste 10 år, hvad jeg ikke håber for nogen at de skal være, så ikke vil få en lige så stor en stigning, som de ellers ville have fået.
Forhåbentlig skal vi ikke opleve det samme som med dem, man svigtede for 10 år siden, da man ikke gjorde nok for at få dem i arbejde, og som derfor mange år efter stadig væk er uden for arbejdsmarkedet.
Derfor er regeringen optaget af at skabe job.
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-30:
Nu lagde vi ikke op til nogen boligpakke.
Vi ville gerne have forøget fradragsordningen i forbindelse med boligjobordningen, og det er jo så en anden side af sagen.
Og ministeren svarer stadig væk ikke, hun vil sikkert ikke erkende de løftebrud, hun begår.
Nå, så må jeg spørge ministeren om en anden ting: Mener ministeren, at fleksjobbere og førtidspensionister hører til samfundets svageste?
Og hvis ministeren mener det, vil jeg gerne spørge ministeren, om hun har god samvittighed over at ville finansiere skattelettelser igennem førtidspensions- og fleksjobreformen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
En af de ting, vi lægger op til i vores skattereformforslag, er netop, at de dårligst stillede førtidspensionister skal have nogle bedre muligheder.
Det vil sige, at de førtidspensionister, som er på gammel ordning, nu for første gang får mulighed for at vælge, om de vil være på den nye ordning.
Jeg havde egentlig håbet på, at Dansk Folkeparti ville synes, det var rigtig spændende at være med til, for der er ingen tvivl om, at for de førtidspensionister, der sidder derude og får det konkrete tilbud, er det faktisk en stor ændring at komme fra gammel ordning til ny ordning.
For nogle af dem vil det være en stor økonomisk ændring at komme fra gammel ordning til ny ordning.
Så jo, vi er optaget af de dårligst stillede folkepensionister, det er derfor, vi gør noget særligt for dem, og vi er optaget af førtidspensionisterne.
Dem, der er dårligst stillede, får et konkret tilbud om at komme over på ny ordning.
Sophie Løhde (V), 2012-05-30:
Jeg står her med regeringens 2020-plan, og jeg kan se, at statsministeren også har den deroppe på pulten.
Så kan man jo slå op og følge med, for der fremgår det, at man gerne vil have fokus på en målretning af sundhedsydelserne i forhold til at overveje prioriteringen af forskellige former for offentlige behandlinger.
Her nævner man så bl.a. brystforstørrende operationer og henviser til Sverige, hvor det offentlige f.eks. ikke længere tilbyder en række gratisydelser, der ikke direkte retter sig mod borgernes sundhed.
Så jeg vil bare spørge statsministeren: Hvilke brystforstørrende operationer skal danskerne selv betale for i fremtiden som konsekvens af regeringens 2020-plan?
Det står at læse på side 79, vil jeg sige, hvis man skal følge med.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg skal ikke gøre mig til ekspert på området, men jeg synes, princippet om, at man på visse områder skal betale selv, er en god ting.
På andre områder er vi jo gået helt i den modsatte retning; der har vi f.eks. sagt, at det at være ufrivilligt barnløs ikke er noget, man skal slås med selv.
Det skal ikke være sådan, at dem, der kan få hjælp til behandling mod barnløshed, kun er dem, der har råd til det, og derfor giver vi nu ufrivilligt barnløse mulighed for at få hjælp uanset pengepungens størrelse.
Hvis det så også kræver en diskussion i forhold til brystforstørrelser, synes jeg det er en vigtig diskussion.
Sophie Løhde (V), 2012-05-30:
Jeg synes, det er kendetegnende, at hver gang vi har spurgt om noget i dag, der bare sådan grænser op til det konkrete, får vi et eller andet svar oppe i skyerne.
Her forholder jeg mig direkte til den 2020-plan, som jeg må formode at statsministeren selv har læst.
Igen kan jeg oplyse, at det står på side 79, så kan man jo slå op.
Der står, at man vil overveje at indføre brugerbetaling på brystforstørrende operationer.
Så virker det sådan set lidt underligt, at statsministeren ikke kan svare på, hvad det så er for nogle danskere, der fremover skal betale for det.
For det underlige er jo, at brystforstørrende operationer er noget, patienterne som hovedregel selv betaler for i forvejen.
Det troede jeg egentlig at statsministeren godt var klar over, for det ville man være, hvis man havde bare sådan en all round føling med sundhedsvæsenet.
For der er en gruppe, der stort set er den eneste, der er tilbage i det danske sundhedsvæsen, som ikke selv betaler for brystforstørrende operationer, og hvem er det?
Det er kvinder, der har fået fjernet brystet efter en brystkræftoperation.
Er det de kvinder, der fremover skal betale selv for at få en operation med en brystrekonstruktion, eller har regeringen lavet en så fejlbefængt 2020-plan, at man ikke har nogen som helst føling med, hvad der er af tilbud inden for det offentlige sundhedsvæsen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg tror, vi har nogenlunde føling med, hvad der foregår i det offentlige sundhedsvæsen.
Den debat, vi har rejst her, er en væsentlig debat, og vi vil selvfølgelig ikke afskære kvinder, som f.eks. har mistet et bryst ved en kræftsygdom, fra også at få operationer, som afhjælper det.
Så jeg tror, det er vigtigt at tage en diskussion om det her i et afmålt toneleje og have en prioriteringsdiskussion i vores sundhedsvæsen.
Det er væsentligt at have den diskussion.
Vi har foretaget en prioritering, og som et eksempel vil jeg bare nævne de ufrivilligt barnløse, hvor vi har sagt, at behandling mod det er en ydelse, som man skal have hjælp til af samfundet, uanset pengepungens størrelse.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-05-30:
Piller man efter statsministerens opfattelse ved rentefradraget, når man nedsætter det med 5 pct.?
Når jeg spørger, er det, fordi skatteministeren til Deadline her for under 5 måneder siden udtalte: »Regeringens linje er klokkeklar på det her spørgsmål. Vi piller ikke ved boligskatterne eller rentefradraget.«
Så vil jeg gerne høre, om statsministeren mener, at man piller ved rentefradraget, når det sættes ned med 5 pct.
Det kan der svares ja eller nej på.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Når man går ind og ændrer rentefradraget, som vi har lagt op til, piller man selvfølgelig ved rentefradraget, præcis som den forrige regering gjorde det uden at advare nogen.
Uden at lade et valg passere imellem ændrede man, forringede man rentefradraget med 8 procentpoint.
Det vil boligejerne mærke allerede til næste år.
Når de får et mindre fradrag for deres renteudgifter, er det på grund af den tidligere regering.
Det, vi har sagt, er, at vi ikke ændrer nogen boligskatter i denne valgperiode.
Vælgerne får derved mulighed for at tage stilling til det, fordi vi først indfører det ændrede rentefradrag fra 2017.
De 8 procentpoint, som borgerne vil mærke, ændring i rentefradraget, de næste år, skyldes udelukkende den tidligere regering.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-05-30:
Tak for et klart svar, i hvert fald i indledningen.
Der blev sagt fra statsministerens side, at man selvfølgelig piller ved rentefradraget, altså stik i modsætning til, hvad skatteministeren klart og tydeligt udtalte for 5 måneder siden.
Det her kan vi jo konstatere bare er en fortsættelse af de løftebrud, som vi har haft hele vejen igennem på boligpolitikkens område.
Det begyndte med en boligpakke, som statsministeren lovede, og det blev ikke til noget.
Det er nu foreløbig kulmineret med rentefradraget her, som så nedsættes.
Jeg spørger derfor her statsministeren: Kan statsministeren garantere, at man ikke yderligere hæver boligskatterne i Danmark i regeringens tid?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Det, som er så besynderligt ved hele den her diskussion om rentefradrag, er, at det var helt fint, da VK gjorde det.
Det var helt fint at ændre på rentefradraget.
Det sker allerede fra næste år.
Så vil man opleve, hvis man er boligejer, at man får et mindre fradrag for sine renteudgifter.
Det var noget, den tidligere regering besluttede uden at have et valg imellem.
Med løfter om, at man ikke ville gøre noget ved boligskatterne, besluttede man det.
8 procentpoint ændrede man rentefradraget med uden først at spørge vælgerne.
Det synes jeg er interessant.
Vi har så sagt, at det fortsætter vi fra 2017.
Der ændrer vi også rentefradraget.
Det vil jeg gerne stå på mål for både i forhold til det, vi har sagt før valget, og det, vi har besluttet i vores regeringsgrundlag, for der står ganske tydeligt, at boligskatterne ikke bliver ændret i denne valgperiode.
Medmindre noget bliver lavet
markant om, ligger 2017 uden for denne valgperiode.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Det er jo sådan, at de skrevne regler er en vigtig del af det politiske liv.
Der er så også nogle uskrevne regler, og der er en af de uskrevne regler jo, at man respekterer de aftaler, der er indgået, og at man respekterer de forlig, der er indgået.
For ikke så lang tid siden var vi i Dansk Folkeparti meget kede af, at regeringen valgte ikke at respektere det forlig, der blev indgået omkring udligningsordningerne.
Man indgik en aftale med Enhedslisten, selv om der faktisk var et forlig på området.
Nu står vi jo så med en skattereform og et udspil fra regeringen, der indeholder en hel del områder, der relaterer sig til nogle ting, som der er blevet indgået forlig om med andre partier.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren, om statsministeren vil respektere de forlig, der er omkring overførselsindkomsterne, for der er jo et forlig på det område.
Og vil regeringen respektere de forlig, der er, når det gælder folkepensionens grundbeløb?
For på dette område er der også et forlig.
Kan vi regne med, at regeringen respekterer de forlig, der er indgået?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Regeringen vil selvfølgelig respektere de forlig, der er indgået.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Jamen det var så ikke noget, man gjorde i forhold til det, der var med hensyn til udligningen; da respekterede man ikke det forlig, der var.
Nu var der så to ting, som jeg nævnte, og som jeg ikke rigtig syntes statsministeren svarede på.
Vil man respektere det?
Altså, vil man vente med det til efter næste valg, hvis det er sådan, at de samme partier ikke er med i en aftale omkring den skattereform, som regeringen har lagt frem?
Dette er jo nogle spørgsmål, som er meget klare, og som jeg også forventer at man fra regeringens side kan svare på her i dag.
For det er noget, der er en vigtig del af de uskrevne regler, der er for Folketingets arbejde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Det, der er med hensyn til forligene,
er jo nogle af de uskrevne regler, vi har her på Christiansborg.
Hr. Peter Skaarup nævner selv udligningsområdet som et af de områder, hvor der var et forlig.
Det kan man jo så diskutere.
Vi har vurderet, at eftersom den tidligere regering ændrede på et element i udligningsaftalen, nemlig det, der vedrørte beskæftigelsen, så var der ikke et forlig på det område.
Vi inviterede dem, som tidligere havde taget en beslutning om det her spørgsmål, men De Radikale blev faktisk udelukket fra den ændring på udligningsområdet, der vedrørte beskæftigelsen.
Så derfor kan vi altid diskutere, om der på de forskellige områder er et forlig.
Men jeg kan ikke sige det mere klart, end jeg gjorde før, nemlig at regeringen selvfølgelig vil respektere de forlig, der er.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-05-30:
Tak for det.
Jeg skal spørge statsministeren om, hvad statsministeren forstår ved begrebet bræmmer, og hvad statsministeren vil sikre i kompensation til de berørte?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg vil stadig sige, at jeg er nødt til at få klargjort spørgsmålet.
Nej, det kan jeg ikke bekræfte; det er jeg faktisk ikke enig med fru Karina Adsbøl i.
Jeg synes jo, at det er meget klart, hvad vi har sagt i forhold til boligbeskatningen.
Vi har sagt, at den ikke bliver ændret i den her valgperiode, det står også i vores regeringsgrundlag.
Og jeg skal bare minde om, at den ændring af rentefradraget, som vi lægger op til, starter i 2017, og at den i øvrigt i procentpoint er mindre end den ændring af rentefradraget, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti lagde op til at synes var helt fin.
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-30:
Ministeren snakkede i sin tidligere tale om en boble.
Jeg ser det billede for mig, at regeringen står i den boble, og der er trygt og godt og ingen fare på færde, så længe den holder.
Det interessante er så hvor længe.
Jeg håber, det er et spørgsmål om tid, inden boblen brister, for det virker, som om regeringen er fuldstændig uden realitetssans.
Hver gang ministeren taler i det offentlige rum, siger ministeren, at regeringen er kommet godt fra start.
Hvis regeringen vitterlig mener, at den er kommet godt fra start ved at holde befolkningen for nar med utallige brudte løfter, ja, så er det jo lige før, den fortjener en narhat. Der har jo været utallige løftebrud.
Jeg kan citere fra ministerens udtalelse før valget, som var, at der var to ting, der klokkeklart ville blive til noget; den ene var hjælpepakken til boligmarkedet, og den anden var betalingsringen.
Så var det jo lidt spændende i går på pressemødet, hvor der var en kvik journalist, som spurgte, om ministeren kunne være sød at genopfriske for vælgerne, hvad det var for to klokkeklare løfter, ministeren kom med i valgkampen.
Endnu en gang kunne ministeren ikke svare, men så kan jeg jo spørge ministeren klokkeklart i dette forum, om ministeren kan bekræfte, at der er to klokkeklare løftebrud.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg tror, det er vigtigt at huske på, at den tidligere regering i 2010 og 2011 indførte adskillige afgiftsforhøjelser, som forventes at have en negativ afsmitning på grænsehandelen.
Nu er der nogle, der siger, at vi har en øget grænsehandel.
Det må vi jo diskutere om vi har.
Men lad os bare sige, at der er en øget grænsehandel.
Kan man så udelukkende sige, at det kommer efter den 1. januar 2012, hvor vores afgiftsstigninger er trådt i kraft, eller kunne det også godt have noget at gøre med de afgiftsstigninger, som den tidligere regering har lagt ind?
F.eks. blev der i forårspakke 2.0 og serviceeftersyn af forårspakke 2.0 indført afgiftsforhøjelser – det var jo så VK-regeringen, der gjorde det – på chokolade og is med 25 pct. og på cigaretter og tobak svarende til i alt 5 kr. pr. pakke.
Og jeg kunne blive ved.
Kan VK entydigt sige, at hvis der er en stigning i grænsehandelen, så har det kun noget med den nye regering at gøre, eller kunne det skyldes de store afgiftsforhøjelser, som man selv stod for?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-05-30:
Så kunne jeg jo sådan set spørge finansministeren, om ikke finansministeren kan bekræfte, at man rent faktisk godt entydigt kan sige, hvilken beskæftigelseseffekt de afgifter, som S-R-SF-regeringen har lagt på, har.
For det har vi sådan set et svar på, vil jeg sige til statsministeren.
Det betyder, at man rent faktisk godt kan sige, hvad den entydige effekt er.
Så jeg spørger bare igen: Hvad har effekten været præcist af de afgiftsforhøjelser, som statsministeren har gennemført med finanslov 2012?
Hvor mange job mister man i detailhandelen?
Jeg beder statsministeren om et enkelt tal.