runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Jeg har stor forståelse og respekt for det dilemma, som ordføreren er i, men det forhindrer altså ikke, at vi andre, der sidder og hører på det, bliver nødt til at konstatere, at der altså er i hvert de to holdninger til et grundlæggende spørgsmål, når vi taler om integration.
Det synes jeg vi andre bliver nødt til at forholde os til.
Det kan vi gøre i de andre partier, men det bliver de mennesker, der skal stemme på Socialdemokratiet, jo nødt til at forholde sig til.
Så ligegyldigt hvor nuanceret ordføreren ønsker at være og prøver at være, så bliver det her jo en realitet for dem, der en dag skal stemme på Socialdemokratiet.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Nu behøver der jo ikke nødvendigvis at ligge et spørgsmål i spørgerens ytringer, og det gjorde der så ikke her.
Det var vel egentlig mere nogle kommentarer, og det synes jeg er helt fint.
Jeg vil bare sige, at det absolut ikke er noget problem for mig, at fru Helle Thorning-Schmidt har udtalt sig, og slet ikke, at hun har udtalt sig, som hun har.
I et demokratisk parti som Socialdemokraterne er der selvfølgelig plads til at tage den her debat, og der er også plads til at have en nuanceret debat.
Det er, som det skal være.
Det er jeg ganske godt tilfreds med, og med hensyn til min situation her omkring de udsagn er jeg faktisk også ganske tilfreds med, at jeg kunne få lov til at forklare det eller i hvert fald gøre nogle forsøg på at forklare det.
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Jeg har stor respekt for den socialdemokratiske ordførers forsøg på at være nuanceret i forhold til de kvinder, der bærer tørklæde.
Det er al respekt værd.
Jeg misunder måske ikke ordføreren hans position lige på nuværende tidspunkt, for udtalelsen om, at ting er til debat, er jo fuldstændig rigtig.
Det har hr. Jesper Langballe også sat fokus på.
Problemet for ordføreren er jo bare, at hans partiformand har udtalt sig ganske kategorisk om det spørgsmål, og at ordføreren er ordfører for det samme parti, hvor partiformanden har udtalt sig så kategorisk, og så bliver det jo vanskeligt.
Jeg kan godt forstå, at det er svært at stå deroppe, for jeg må konstatere, at Socialdemokratiet har i hvert fald to synspunkter på det spørgsmål her.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Det er meget vigtigt for mig at sige, at hvis tørklædet bliver brugt i den relation, at man har underlagt sig manden, så er det for mig problematisk, men at der er nuancer i spørgsmålet.
Jeg tror, det er meget vigtigt for os, når integrationen skal lykkes, og det skal den her i Danmark, at vi så ikke forfalder til det, som jeg mener hr. Jesper Langballe er ude på her, nemlig at vi alle sammen skal være ens.
De skal være ligesom os, assimilation.
Det er ikke integration.
Med respekt for de grundlæggende værdier i det danske samfund omkring demokrati, ytringsfrihed og retten til at være forskellige fra hinanden må vi nødvendigvis også acceptere, at vi har nogle befolkningsgrupper, som ikke nødvendigvis ligner hverken dig eller mig; befolkningsgrupper, som vi stiller krav til, men som vi selvfølgelig også giver rum til at være inden for vores grundlæggende værdier, til at være, som de nu er kulturelt osv.
Det er meget, meget vigtigt.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Undskyld, det er altså noget udenomssnak.
Det sætter skel imellem mennesker, sagde fru Helle Thorning-Schmidt fuldstændig rigtigt og fornuftigt.
Det sætter skel imellem mennesker.
Når det sætter skel imellem mennesker, så er det ikke bare mellem mand og kvinde, men det er mellem rettroende muslimer og ikke rettroende muslimer, mellem rene og urene.
Der vil jeg så spørge hr. Troels Ravn: Er det at sætte skel imellem mennesker i og for sig ikke det modsatte af det, der ligger i ordet integration?
Altså, det spørgsmål gør, at den her debat påkalder sig et fuldstændig klart og utvetydigt svar fra hr. Troels Ravn.
Er hr. Troels Ravn enig med sin partiformand?
Så tag den, og sig: Er hr. Troels Ravn enig eller uenig?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jamen det er da rigtigt, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe, at det da kan være problematisk at stå heroppe og give de samme svar på de samme spørgsmål.
Det kan da godt være pinligt, og det kan man godt stå og vride sig lidt over.
Men sådan er det jo så.
Jeg skal prøve igen at sige noget om de nuancer, der kan være i den her debat.
Det er helt klart for mig, at hvis tørklædet bliver brugt til kvindeundertrykkelse, hvis det er i forhold til det, at man har underkastet sig manden, så er det et problem for mig i et ligestillingsperspektiv.
Men jeg har også eksempler på og kendskab til unge frisindede kvinder, der også bruger tørklæde, men altså i en anden sammenhæng, og som bestemt ikke er underlagt, bestemt ikke bliver udsat for chauvinisme.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Jeg synes, det er ejendommeligt at opleve, hvordan hr. Troels Ravn vrider sig på talerstolen for at undgå at svare fuldstændig klart på det, der bliver spurgt om, nemlig om fru Helle Thorning-Schmidts udtalelser.
Der er et mærkeligt mantra, man tit oplever i en debat, hvor en for enhver pris vil undgå at sige sin mening.
Det er det, at man henviser til debatten.
Det med tørklædet er til debat, siger hr. Troels Ravn, når han bliver konfronteret med fru Helle Thorning-Schmidts udtalelser, og vi vil gerne tage debatten.
Jamen forudsætningen for at tage debatten er da, at man selv siger noget.
Man skylder kun debattens fortsættelse en eneste ting, og det er selv at sige sin mening.
Så derfor vil jeg sige til hr. Troels Ravn: Sig noget, Pjerrot!
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jamen det er inden for demokratiets rammer, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Det er inden for de rammer, den enkelte har: retten til selv at vælge sin klædedragt, i hvert fald inden for lovgivningens rammer.
Og der er da hverken på den ene eller anden måde noget som helst problem med det at iklæde sig et tørklæde.
Som sagt: Mit frisind rækker sagtens til, at en lærer i eksempelvis den danske folkeskole kan bære et muslimsk tørklæde.
Mit frisind rækker sagtens til, at jeg kan acceptere og leve med, at en lærer i den danske folkeskole eventuelt iklæder sig et muslimsk tørklæde.
Det har jeg slet, slet ikke nogen problemer med.
Det er en afgørelse, som det enkelte menneske selv træffer.
I forbindelse med hr. Martin Henriksens konstatering af, at jeg altså er uenig med min formand her, vil jeg sige, at hr. Martin Henriksen må konstatere, at der er ting, der er til debat, og at jeg ikke nødvendigvis er uenig i min formands udtalelser.
Der er nogle nuancer, som jeg kan være uenig i.
Det er ligesom hr. Peter Skaarup, der tidligere i dag klart har taget afstand fra de udtalelser, som hr. Søren Krarup tilsyneladende ifølge Nyhedsavisen i dag er kommet med, om, at det at være homoseksuel og ikke kunne få børn skulle være at sammenligne med et handicap.
Det har jeg faktisk fundet ganske sympatisk, men må jo da også der konstatere, at der selvfølgelig og tilsyneladende også i Dansk Folkeparti er nuancer og forskelle, og at man altså bryder holdninger, når man debatterer.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Nu har vi jo fået konstateret, at hr. Troels Ravn ikke er enig med sin formand, så det skal jeg sådan set ikke rode mere rundt i, men bare notere, at det er sådan, det hænger sammen.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge hr. Troels Ravn, hvad han mener om nogle meget konkrete situationer i f.eks. uddannelsessystemet, for i går var jeg til en debat med et folketingsmedlem fra Socialdemokraterne, der sagde – og det synes jeg i øvrigt var helt rigtigt – at når små piger får tørklæder på, eksempelvis i folkeskolen, så kan det være udtryk for et direkte eller et indirekte pres.
Det var vi sådan set enige om at vi meget gerne skulle undgå.
Mener hr. Troels Ravn så ikke, at det kan sende nogle dårlige signaler, hvis f.eks. en folkeskolelærer har et tørklæde på i en undervisningssituation og det så at sige er med til at legitimere noget over for de forældre, der direkte eller indirekte påtvinger deres døtre at gå med tørklæde?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jamen det skal være meget nemt for mig at bekræfte, at vores forslag til vedtagelse her naturligvis er kommet til i et fællesskab og er et signal om, at vi står sammen om de her værdier.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Når nu fru Irene Simonsen fremturer med at prøve at så splittelse i oppositionen via fordrejninger af, hvad forskellige medlemmer og kandidater fra Enhedslisten har sagt og gjort, så vil jeg meget gerne bede hr. Troels Ravn bekræfte, at der ikke findes nogen kandidater til eller medlemmer af Enhedslisten, som på noget tidspunkt har sagt, at de gik ind for dødsstraf eller sharialovgivning.
Jeg vil også bede hr. Troels Ravn bekræfte, at utallige tv-, radio- og avisinterviews i den grad har manet enhver skepsis eller eventuel uklarhed i jorden.
Endelig vil jeg gerne bede hr. Troels Ravn bekræfte, at det, at vi laver et forslag til vedtagelse sammen, er et signal om, at vi står sammen om nogle helt grundlæggende fælles værdier i forbindelse med f.eks. emner som dødsstraf.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Vi har i det danske samfund en lovgivning om, at det ikke er tilladt at maskere sig, og sådan med et slag på tasken vil jeg umiddelbart mene, at en burka kunne gå ind under, hvad jeg ikke ville acceptere som værende et klædningsstykke, der er acceptabelt i den sammenhæng.
Men ellers vil jeg i øvrigt med hensyn til det forslag til vedtagelse, som jeg har fremsat på vegne af Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, sige, at det er en opbakning til rapportens anbefaling om, at det bliver overladt til lokale institutioner og arbejdspladser i det lokale at tage bestik af situationen, formulere værdier og normer, som passer til de aktuelle problemstillinger og udfordringer, man kan stå med lokalt.
Det er en del af vores forslag til vedtagelse, og det finder jeg faktisk er meget, meget vigtigt, i og med at det ikke skal være centralt bestemt.
Vi skal ikke her i Folketinget bestemme, hvordan og hvorledes man tackler situationerne ude lokalt.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-26:
Det vil sige, at jeg på det her så kan konkludere, at hr. Troels Ravn dybest set ikke bakker op om det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet er medunderskriver på her, i hvert fald ikke dele af det.
Så må jeg også sige, at jeg gerne vil have at vide af hr. Troels Ravn, om der slet ikke er nogen grænser for, hvilke religiøse kvindeundertrykkende symboler eller andre former for symboler man eventuelt kan bære i det danske Folketing.
Har hr. Troels Ravn slet ingen grænser i den retning?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
De holdninger, som hr. Kim Christiansen giver udtryk for her, dækker spørgerens holdninger, men det er altså ikke mine holdninger.
Der er også højtuddannede frisindede kvinder, som vælger at bære tørklæde, og hvis valg ikke nødvendigvis er bundet op på religiøsitet.
Vi skal altså holde fast i, at det er op til det enkelte menneske, i det her tilfælde den enkelte kvinde, selv at afgøre, hvorvidt man vil bære tørklæde eller ej.
Det finder jeg faktisk er meget vigtigt i et demokrati.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-26:
Det ved både hr. Troels Ravn og alle vi andre.
At man så kan gå ind for i ligestillingsøjemed og acceptere, at det skulle være tilladt at bære det i noget af det mest danske, nemlig det danske Folketing, er vel manglende respekt for værdier og kunne vel nærmest svare til, at jeg som turist marcherede ind i en moské med et par store møgbeskidte gummistøvler på.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg kan ikke garantere, at hr. Peter Skaarup ikke går herfra og er forvirret, men jeg vil fastholde, at man kan have nuancerede synspunkter, og det er faktisk også det, jeg forsøger at eksemplificere.
For vel kan tørklædet være med til at skabe skel mellem mennesker, mellem mænd og kvinder, men tørklædet kan vel også bæres, uden at det overhovedet har noget som helst at gøre med undertrykkelse eller manglende ligestilling.
I al fald har jeg kendskab til unge frisindede kvinder, som også bærer tørklædet.
Den nuance er der jo, og det er vel også i det perspektiv, at vi tager debatten.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Faktisk synes jeg nu, at hr. Troels Ravn erklærer sig uenig med sin formand, fru Helle Thorning-Schmidt.
Fru Helle Thorning-Schmidt sagde til Politiken: »Jeg synes, det sætter skel mellem mennesker, og at det markerer skel mellem mænd og kvinder, som jeg ikke bryder mig om.
Jeg vil kæmpe for et samfund, hvor vi alle er lige, og hvor vi alle har de samme muligheder.«
Så er det bare, jeg nu får konstateret, at fru Helle Thorning-Schmidt her åbenbart ikke taler på Socialdemokraternes vegne og heller ikke på hr. Troels Ravns vegne.
Skal jeg ikke være rimelig forvirret over det svar, hr. Troels Ravn gav?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg mener, det er vigtigt, at vi som politikere også kan udtrykke os nuanceret, og med hensyn til tørklædet er det min mening, at man kan finde eksempler på unge muslimske kvinder, der vel nok har underkastet sig manden, og at man så kan køre den der demagogiske religiøse retorik, men også, at der findes frisindede kvinder, som har taget tørklædet til sig, og som bruger det ud fra en anden forståelse.
Der siger jeg, at det jo er fuldstændig op til den enkelte selv.
Det er ikke noget, jeg skal komme og blande mig i.
Jeg vil gerne tage del i debatten i et ligestillingsperspektiv, men inden for rammerne af ytringsfriheden og frisindet og demokratiet er det op til det enkelte menneske at beslutte, hvorvidt man vil gå med tørklæde eller ej.
Vi har ikke som parti skrevet noget ind om brugen af tørklæder, men vi tager diskussionen.
Det er ikke sådan, at der er én holdning til tørklædet, der gør sig gældende.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg kan konstatere, at hr. Troels Ravn nok nærmest er enig med Socialdemokraternes formand, fru Helle Thorning-Schmidt, i, at tørklæder ikke er af det gode.
Så langt tror jeg jeg kan kloge mig over, hvad hr. Troels Ravn har sagt.
Men betyder det, hr. Troels Ravn sagde, at Socialdemokraterne ikke har nogen holdning til det?
Det virker noget forvirrende, når Socialdemokraterne sætter en ordfører op på talerstolen her i dag, der ikke kan svare på, hvad Socialdemokraternes holdning er til det simple spørgsmål, som fru Helle Thorning-Schmidt har rejst, nemlig at hun ikke bryder sig om de her tørklæder.
Så kan hr. Troels Ravn ikke gøre os alle sammen klogere på, hvad Socialdemokraterne mener?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Naturligvis skal vi hverken finde os i løgn eller bedrag, og derfor gjorde jeg også opmærksom på, at jeg med egne ører, altså i sidste uge, hørte hr. Søren Krarup udtale sig om det muslimske tørklæde og drage den her sammenligning.
Til det må jeg sige, at jeg fra mit politiske ståsted som socialdemokrat stærkt tager afstand fra de kræfter, der altså forsøger at splitte vores samfund op i dem og os.
Og jeg finder, at udtalelser fra hr. Søren Krarup og i øvrigt også den opbakning, der efterfølgende kom fra fru Pia Kjærsgaard, er meget uheldig, fordi udtalelserne er med til at nedværdige en stor befolkningsgruppe, altså muslimerne.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Det glæder mig, så kalder vi det en konstatering.
Det var for så vidt også et andet ord, jeg søgte; jeg talte selv om virkeligheden, men lad os bare sige konstatering.
Men jeg vil med hensyn til hr. Troels Ravns påstand om, at man i politik må finde sig i løgn og bedrag, sige, at det da ikke kan være rigtigt.
Skulle denne sal virkelig være nedværdiget til at være et område, hvor løgn og bedrag er det afgørende?
Derimod har jeg talt om islam, og jeg har gjort opmærksom på, at islam – og der er 1.400 års historie at pege på – med dens dyrkelse af hellig krig er en ideologisk fundamentalisme eller et system af samme art som kommunisme og nazisme, og at de symboler, de hver for sig har, derfor naturligvis er ligestillede.
Er hr. Troels Ravn ikke i stand til at se forskel på at være kritisk over for islam og så i øvrigt selvfølgelig ikke sige noget om muslimerne, for de er ofte lige så forskellige som alle os andre?
Jeg er drillesyg, for jeg kunne så have lyst til at spørge fru Henriette Kjær: Kan to kvinder få et barn sammen?
Det vil jeg nu ikke gøre.
Men jeg vil sige, at jeg som, om man så må sige, udefrakommende i Folketinget føler mig slået af det lave saglige niveau.
Jeg er rystet over, at man skal opleve noget, der svarer til det værste vælgermøde i retning af perfiditet og mistænkeliggørelse, hvor sandheden gang på gang er sagt, og hvor den bare negligeres, og de samme giftige anklager kører videre.
Jeg skal spørge fru Henriette Kjær: Føler hun sig ikke også somme tider hensat til et billigt vælgermøde?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg er naturligvis ked af, hvis jeg skuffer hr. Søren Krarup, men i politik bliver vi altså nødt til at forholde os til de udtalelser og de udsagn, der kommer, og hr. Søren Krarup må også vende sig til at blive taget til indtægt for de udtalelser, hr. Søren Krarup kommer med.
Jeg har med egne ører i sidste uge eksempelvis hørt hr. Søren Krarup her på talerstolen udtrykke sin holdning til det muslimske tørklæde og sammenligne det med det nazistiske hagekors.
Vedrørende homoseksuelle vil jeg sige, at to mennesker af samme køn naturligvis ikke kan få et barn sammen, altså i biologisk forstand.
Men det er vel ikke noget handicap, det er en konstatering.
Jeg mener, at det er en grundlæggende værdi i vores samfund, at vi har debatten, for ellers kan vi jo ikke have demokratiet, og dermed også at man taler autoriteterne imod og sætter spørgsmålstegn ved den gængse holdning og opfattelse.
Det er en helt afgørende værdi, og længere er den sådan set ikke i det svar på hr. Per Clausens spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Jo, men der er vel den forskel, at når vores ledelse siger noget, kan man tage det som udtryk for, at det så er partiets holdning og partiets politik, i modsætning til når den socialdemokratiske formand siger noget, hvor man så ikke kan tage det som udtryk for, at det er Socialdemokraternes politik og Socialdemokraternes holdning til et givet spørgsmål.
Det er vel et eller andet sted forskellen, og det er vel meget ligetil at forholde sig til.
Men jeg kan så forstå det sådan, at hr. Troels Ravn ikke mener, at det er et problem, at en underviser kan stå i en undervisningssituation og undervise nogle små børn iført et tørklæde, vel vidende, og det ved vi jo, at små børn eksempelvis er påvirket direkte eller indirekte til at få det her tørklæde på af det miljø, som de vokser op i.
Noget af det samme gør sig også gældende med ramadanen.
Det må vi så bare konstatere.
Så jeg vil egentlig bare spørge endnu en gang, hvordan hr. Troels Ravn har tænkt sig at håndtere den situation, at der er små piger, døtre, som bliver pålagt det her af deres familie og omgangskreds.
Hvordan vil hr. Troels Ravn håndtere det, i forbindelse med at der så eksempelvis risikerer at stå en lærer, som underviser og er iklædt det samme symbol, som andre er blevet påtvunget?
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Derfor har det glædet mig at høre fru Henriette Kjær nægte at deltage i den der giftige mistænkeliggørelse.
Jeg vil ganske kort lige gentage, hvad det var, sagen drejede sig om med disse bøsser og lesbiske.
Det var i 1995, hvor man diskuterede ægteskabet i forhold til registreret partnerskab, og hvor vi var nogle stykker, der sagde, at der er forskel.
Ægteskabet er forholdet mellem mand og kvinde, som er familiestiftende, og det er ikke af samme karakter som registreret partnerskab mellem to homoseksuelle.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Ja, det kunne man naturligvis også gøre.
Nu er jeg desværre – og det er jo nok derfor, at jeg er i politik – nem at provokere, og derfor får jeg lyst til også at svare.
Men egentlig kunne man jo godt nogle gange afvise nogle af de spørgsmål, man får.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Hele den der hvepsesværm er jo aktiveret af, at en journalist, Knud Brix, ved Nyhedsavisen har lavet en fuldstændig perfid fordrejning af hr. Søren Krarups ord.
Nej, han har sagt, at han er imod.
Har han nogensinde sagt, at bøsser og lesbiske ikke er ligeværdige med heteroseksuelle?
Nej, han har sagt det modsatte.
Det synes jeg også kom frem i det, fru Henriette Kjær svarede.
Er fru Henriette Kjær enig med mig i, at man godt kunne afvise spørgsmål om karaktergivning til andre partier, som man samarbejder med uden nødvendigvis at være enige om alt, og sige: Det gider jeg altså ikke bruge tid på at svare på?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Jo, jeg synes, det er en uskik.
Vi ved jo, vi, der sidder i Folketinget, at vi har forskellige opfattelser af tingene, og vi har også respekt for, at sådan er det.
At sidde og skulle give sine medfolketingsmedlemmer, eller hvad man kalder sådan noget, sine kolleger karakterer synes jeg er usmageligt.
Jeg synes, at det har ødelagt debatten lidt med hensyn til, hvordan vi kommer videre med den her rapports konklusioner, som jo er et meget vigtigt emne, at vi så skal ned på det her mere eller mindre barnagtige plan.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Jeg vil gerne kvittere for den fine og nuancerede måde, som fru Henriette Kjær har besvaret en byge af indholdsløse og perfide spørgsmål på.
Så vil jeg sige, at den tidligere ordfører, hr. Troels Ravn, havde de største vanskeligheder med spørgsmålet om, hvorvidt han var enig med sin partiformand i en udtalelse om tørklæder.
Hvis jeg spørger fru Henriette Kjær, om hun er enig i en udtalelse af hr. Bendt Bendtsen, så vil det også være relevant, og ligesådan hvis fru Henriette Kjær spørger mig om en udtalelse af fru Pia Kjærsgaard – det er vores partiformænd.
Men det, jeg har oplevet, som fru Irene Simonsen og fru Henriette Kjær har været ude for, er en byge af spørgsmål, der forlanger, ordføreren skal give karakterer til et andet parti.
Kan fru Henriette Kjær ærlig talt
ikke blive lidt træt af det?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Jeg sætter altså en ære i at være fair over for mine kolleger herinde i Folketinget, uanset hvilket parti de kommer fra, og jeg tror, vi alle sammen har prøvet at blive fejlciteret i dagblade eller har oplevet en overdrivelse af det, man har sagt eller ment.
Jeg mener bare ikke at høre, at hr. Søren Krarup føler sig dækket ind af den overskrift, der har været i Nyhedsavisen, og det synes jeg da at man må tage hensyn til i debatten.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Ja, nu er hr. Søren Krarup så ikke det første folketingsmedlem fra Dansk Folkeparti, der har været så venlig at bruge sammenligningen.
Det gjorde hr. Jesper Langballe også for et par år siden, og da var der også lidt palaver om det, og så går der lidt tid, så kommer ånden ud af flasken igen, så at sige.
I øvrigt vil jeg sige med hensyn til kunstig befrugtning, at det vel netop er sådan, at nogle får kunstig befrugtning, fordi de er syge, og at andre får det, uden at man ved, om de er syge.
Det, det er pointen i en udtalelse med at sige, at homoseksuelle er handicappede, er jo, at man sender et utrolig uheldigt signal ud til befolkningen, også den del af befolkningen, som rapporten jo handler om, og som man gerne vil have til at dele det fælles danske demokratiske værdifællesskab.
Når man siger, at homoseksuelle er handicappede, så sygeliggør man for det første homoseksualitet, og for det andet synes jeg faktisk, at man på en ganske usmagelig måde bruger begrebet handicappet som et skældsord.
Så jeg synes faktisk, at udtrykket er dobbeltrettet usmageligt, og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at fru Henriette Kjær gav mig ret i i stedet for at prøve at tillægge hr. Søren Krarups søforklaringer nogen som helst værdi.
Fru Henriette Kjær mener ikke, at hr. Søren Krarups udtalelser om, at bøsser – eller homoseksuelle, som der står – er handicappede, har noget med debatten i dag at gøre.
Der må jeg jo så korrigere fru Henriette Kjær, for hvis man læser rapporten om værdier og normer blandt udlændinge og danskere, er et af de områder, der netop nævnes, forskellen i synet på homoseksualitet.
Fru Henriette Kjær sagde, at hun synes, at hr. Søren Krarup havde givet en udmærket forklaring på det, han havde sagt.
Jeg hørte også hr. Søren Krarups forklaring, men jeg synes sådan set ikke, den var udmærket eller forståelig.
Så jeg vil bare bede fru Henriette Kjær med egne ord forklare, hvad det var, der var den geniale pointe, der gør, at nu er det o.k., at hr. Søren Krarup har sagt, at homoseksuelle er handicappede.