runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Jeg synes ærlig talt, at det er et fuldstændig urimeligt spørgsmål implicit at stille til alle de mennesker i det her land, der er arbejdsløse, som hver eneste dag sender ansøgninger, som de ikke får svar på, som skal stå til rådighed for jobcenteret, som skal ind og trykke på den røde knap en gang om ugen, som skal udfylde en masse dokumenter osv.
Jeg tror, at det er meget lang tid siden, hvis nogen sinde, at hr. Preben Bang Henriksen har været arbejdsløs, for havde han været det, så ville han ikke stille så urimeligt et spørgsmål.
Det er ikke for sjov, at man er arbejdsløs i det her land.
Det er vi i gang med at rydde op i.
Den måde, som systemet er skruet sammen på, er simpelt hen urimeligt.
Derfor glæder jeg mig også meget til at se et meget bedre og et meget mere effektivt beskæftigelsessystem, når beskæftigelsesministeren fremlægger sine forslag.
Så jeg er fuldstændig på linje med De Radikales ordfører: De fleste mennesker i det her land vil gerne have et arbejde.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-09-10:
Tak for ordet.
Og det er jo ingen hemmelighed, at forholdet til regeringens parlamentariske grundlag, Enhedslisten, har knirket lidt i den seneste periode.
Mit spørgsmål er derfor: Når vi nu i Venstre har tilbudt regeringen en konstruktiv forhandling om at fremrykke den fælles vækstpakke og på den måde skabe rigtige job til rigtige danskere, er det så vigtigst for SF at indgå i politisk parterapi med sit parlamentariske grundlag, Enhedslisten, eller at følge os i konstruktive forhandlinger og skabe job til rigtige mennesker?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Det er da godt, at den debat om arbejdsløse i det her land kan skabe så meget morskab i højre side af salen.
Men jeg vil sige, at vi har gjort flere forskellige ting, for at man får lidt mere ud af det, når man tager et arbejde, og med skattereformen blev bundfradraget hævet.
De Radikales ordfører foreslog også her i sommer, og det bakkede jeg på vegne af SF op om, at kigge på, om vi på en eller en måde kan lave en model for at nedtrappe nogle af de ydelser, som vil forsvinde, hvis man kommer i job.
Det tror jeg også ordføreren vil vedkende sig.
Men vi skal ikke tage munden for fuld; vi er ikke ude af krisen.
Der er nogle spæde tegn på, at et opsving er på vej.
Først og fremmest har udlandet jo stor betydning for vores eksport, og derfor er det rigtig godt, at det ser ud, som om specielt Sydeuropa er på vej ud af den virkelig, virkelig store krise, de har været i, og ... Der skulle jeg have sluttet.
Det beklager jeg.
Jeg blev lovet et morsomt spørgsmål fra ordføreren.
Tak for det; det løftede stemningen.
Jeg vil sige: Jeg bor på venstrefløjen – på den vej, hvor nogle af mine naboer er Enhedslisten og nogle af mine naboer er de andre regeringspartier.
Nogle gange er man rigtig glad for sin nabo, og man drikker en øl hen over hækken, og andre gange synes man godt, at de kunne tage og klippe den der hæk lidt.
Men man er naboer i tykt og tyndt, og jeg er rigtig glad for Enhedslisten.
Jeg synes, de har lagt stemmer til rigtig mange gode ting, som vi har gjort i fællesskab.
Men det er finansministeren, der inviterer til finanslovsforhandlinger, og hvis man ikke havde sat sig selv i en position, hvor man ikke engang vil vedgå, at det koster 33.000 offentlige arbejdspladser at have nulvækst, så ville det måske glide lidt nemmere ned.
Alle er selvfølgelig velkommen til de forhandlinger, men det er da klart, at vi gerne vil have gennemført regeringens finanslovsudspil, så det i så høj grad som muligt ligner det oprindelige forslag.
Jeg opfattede det som en klar understregning af, at vi bliver nødt til at have et klart fokus på, hvad der gør Danmark stærk i fremtiden.
Og der har vi jo, måske til forskel fra Venstre, en bredere opfattelse af, hvad konkurrenceevne er.
For konkurrenceevne er også, at man har meget lav eller ingen korruption, som vi har i Danmark.
Det er også infrastruktur, og derfor laver vi en togfond til 27 mia. kr. for at få ordentlig infrastruktur i det her land, hvad Venstre ikke vil være med til.
Derfor finansierer vi meroptaget på universiteterne krone for krone.
Derfor bruger vi flere penge på forskning og udvikling.
Derfor vil vi sikre, at flest mulige børn får en god start på livet, for ellers går det ud over dem senere i livet.
Alle de ting er jo det, der samlet set gør et samfund stærkt, og det handler ikke kun om at kunne sætte to streger under facit.
Det handler om et stærkt og godt velfærdssamfund.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-09-10:
Statsministeren har jo flere gange hen over sommeren udtrykt sin store optimisme på vegne af dansk økonomi og den kommende vækst, også selv om regeringen har scoret fem på stribe ved fem gange i træk at nedsætte vækstskønnet for den danske økonomi.
Deler ordføreren den store optimisme for dansk økonomi – især på baggrund af udsigten til en finanslovsaftale med Enhedslisten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Det spørgsmål har finansministeren svaret på utrolig mange gange fra den her stol.
Når hr. Ole Birk Olesen spørger, om man ikke kan have en vækst på 1,4 pct., jamen så er det jo et spørgsmål om politisk prioritering.
Så skulle man finde en anden måde at finansiere det på.
Da vi i de tre regeringspartier skulle finde fælles fodslag, satte vi os ned og sagde: Hvad skal der være af udgifter, hvad skal der være af indtægter?
Og det skulle selvfølgelig hænge sammen.
Så fandt vi ud af, at det skulle være 0,8 pct.; med de prioriteringer, vi nu havde lagt frem og skrevet i regeringsgrundlaget osv., var 0,8 pct. det, der kunne finansiere det.
Jeg kan så oplyse ordføreren om, at det var 1,4 pct., vi gerne ville have.
Men det var SF's position, inden vi kom i regering – det ville vi gerne – men som ordføreren måske også er smerteligt bekendt med, så skal der jo indgås kompromiser og aftaler, når man går sammen med andre partier om at finde en fælles platform, fordi man mener, at det samarbejde er meget bedre for Danmark end det alternativ, der ellers kunne have været.
Og det kompromis blev, at vi sagde, at vi ville have en lidt lavere vækst.
Så er det rigtigt, at frem til 2020 i den 2020-plan, der blev lavet, er der en gennemsnitlig vækst på 0,6 pct., og det er en lille smule lavere end den vækst på 0,8 pct., der blev aftalt mellem de tre regeringspartier.
Det er rigtigt, at der er en forskel mellem de to tal.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
En anden faktor i finansloven er, at gælden stiger dag for dag – den stiger faktisk med 100 mio. kr. om dagen – og det betyder, at der bliver betalt rigtig mange penge i renter.
De kunne jo veksles og bruges til det, som SF eller Det Konservative Folkeparti kunne ønske sig – det må vi så tage et politisk slagsmål om.
Men er det ikke tudetosset at blive ved med at bruge så mange penge på at stifte gæld eller betale den tilbage med høje renter?
Var det så ikke bedre at få etableret en betalingsprofil, hvor vi hurtigt kom af med den statsgæld?
Det er der jo ikke noget af i finansloven.
Vil SF være med til at sætte en dagsorden for det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Det er rigtigt, at gælden er høj, men den er under kontrol, og det er jo det, der er vigtigt: at gælden ikke går op i en spiral og kommer ud af kontrol, som man har set det i tidligere tider.
Men hr. Mike Legarth springer jo let hen over konsekvensen af, hvad vi vælger at bruge det råderum, der ikke er særlig stort, men er det råderum, vi har, på.
Vælger vi at bruge det på at barbere en lille smule af gælden ned, eller vælger vi at prøve at sætte gang i beskæftigelsen og i væksten med de tiltag, vi gør?
Hovedprioriteringen for den her regering er at skabe vækst og beskæftigelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
SF's ordfører siger, at man, da man indtrådte i regeringen, måtte indgå i et kompromis med andre partier, og derfor kunne man så ikke øge det offentlige forbrug hvert år med 1,4 pct., som Socialdemokraterne og SF gik til valg på.
Jeg vil lige høre, om SF's ordfører kan bekræfte, at man også måtte indgå et kompromis med virkeligheden, og at den nuværende finansminister har måttet indrømme, at der i »En Fair Løsning«, som Socialdemokraterne og SF gik til valg på, var et finansieringshul på mellem 22 og 39 mia. kr., og at det således var dette finansieringshul, som kom fra virkeligheden – ikke fra De Radikale – og som var årsag til, at man blev nødt til at neddrosle ambitionerne om at øge det offentlige forbrug med 1,4 pct. om året.
Jeg synes bare, det er vigtigt at pointere, at når regeringen ikke fører den politik, som Socialdemokraterne og SF gik til valg på, så er det ikke primært, fordi man må danne regering med De Radikale, men primært fordi den politik, man gik til valg på, ikke var realistisk.
Den var et blændværk.
Den var et forsøg på at bilde befolkningen ind, at man havde mellem 22 og 39 mia. kr. mere at bruge af, end man i virkeligheden havde.
Det har finansministeren jo erkendt.
Det ville da være rart, hvis også SF's ordfører kunne erkende det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Selvfølgelig erkender jeg det.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Finansministeren har været ude at tale om vigtigheden af at have en konkurrencestat.
Der kan jeg jo forstå på debatten i medierne, at SF synes, det er et forkert udtryk, og at man egentlig er uenig.
Hvad er det, man i SF ikke bryder sig om ved konkurrencestaten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Der er ingen indholdsmæssig forskel.
Nogle hælder mere til at kalde det en konkurrencestat, andre hælder til at bibeholde det begreb, der hedder velfærdsstaten.
Indholdet er det samme.
Vi bliver alle steder nødt til at se på, hvor vi kan gøre det bedst muligt, hvor vi kan være mest effektive, hvor vi kan lave de bedste prioriteringer, hvor vi kan undgå unødigt bureaukrati, hvordan vi kan sikre, at vi får uddannet flere langt bedre, hvordan vi kan skabe holdbare job.
Alt det handler jo netop om at fremtidssikre det danske velfærdssamfund.
Netop på grund af det handler det også om at have en moderat vækst inden for det offentlige forbrug, fordi man ellers ikke ville fremtidssikre det danske velfærdssamfund, som vi kender det i dag, fordi nulvækst kommer til at have store konsekvenser inden for sundhedsområdet, inden for uddannelsesområdet, inden for socialområdet – alle de steder, hvor vi har pædagoger, SOSU-assistenter osv. i dag.
Her kommer der til at være 33.000 færre, hvis Venstre fik sin vilje, hvilket de heldigvis ikke gør.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Vil det sige, at der overhovedet intet nyt var i det, finansministeren var ude at sige?
Anni Matthiesen (V), 2013-09-10:
Men jeg vil gerne spørge ordføreren helt konkret: Hvem er det så, der sikrer, at vi også fremadrettet har et stærkt og godt velfærdssamfund?
Lotte Rod (RV), 2013-09-10:
Liberal Alliance taler meget om, hvad de gerne vil bruge pengene på, men lidt mindre om, hvor pengene skal komme fra.
Når man læser Liberal Alliances udspil, kan man jo se, at Liberal Alliance vil finde 53 mia. kr. i den offentlige sektor ved at motivere medarbejderne og ved stordriftsfordele.
Så kunne ordføreren ikke godt uddybe helt konkret, hvordan man vil finde de her 53 mia. kr.?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Hvem der sikrer det?
Det gør dem, der opdrager deres børn på en god måde vel; det gør skolelærerne vel; det gør lægerne forhåbentlig; det gør iværksætterne; det gør de studerende, som er flittige.
Det gør de fleste mennesker vel på hver deres måde.
Men jeg kan jo godt høre, hvor ordføreren er på vej hen, nemlig at det eneste, der skaber værdi i det her land, er private arbejdspladser.
Der må jeg bare sige, at det er rigtig, rigtig vigtigt med private arbejdspladser, og det er rigtig, rigtig vigtigt med eksporten til udlandet.
Men det er også rigtig vigtigt, at vi har offentligt ansatte, som netop kan sikre, at samfundet giver nogle gode rammer for erhvervslivet: Dem, der underviser vores børn i skolen, dem, der opererer os eller passer os, når vi bliver syge, så vi kan komme tilbage på arbejde igen.
Alle udfylder en rolle i vores samfund, og jeg tror bare, det er der, at vi politisk er uenige.
Altså, har man et helhedssyn, eller har man et meget, meget smalt syn på, hvem der er værdifulde i et samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Jamen vi vil finde dem på samme måde, som regeringen vil finde de 12 mia. kr.
Regeringen har jo et programpunkt om, at der skal findes 12 mia. kr. ved en mere effektiv og moderne offentlig sektor.
Og jeg fornemmer og tror, at regeringen vil gøre det ved simpelt hen at skære i budgetterne rundtomkring.
Man vil sætte budgetterne ned og så forvente, at de forskellige offentlige institutioner og offentlige forvaltninger så kan finde ud af at effektivisere.
Vi vil skære budgetterne med 1½ pct. om året i forventning om, at når man ude i kommunerne, når man ude i regionerne, når man i ministerier og styrelser mærker, at pengene ikke er der, så vil man også sætte effektiviseringsarbejdet i gang.
Og så har vi i øvrigt en masse gode råd til, hvad man skal gøre; men i bund og grund er det jo dem, der sidder på sagen, og ikke os.
Liberal Alliance vil gøre, ligesom regeringen vil med de 12 mia. kr., man ønsker at spare derude.
Desuden har vi en idé om, at man kan sætte et ekspertkontor i gang i Finansministeriet eller Indenrigsministeriet, hvor man har overblik over kommunernes situation, og for hver enkelt kommune skal det komme med gode råd til, hvordan den enkelte kommune kan gøre det bedre, sammenlignet med hvordan andre kommuner gør det.
Det er den palet, vi er ude i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Er det korrekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Det er korrekt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Så vil jeg gerne høre, hvad Liberal Alliances ... [Lydudfald]
... svar, vi har fået fra Skatteministeriet, om, at hr. Lars Løkke Rasmussen i de 2½ år, han sad som statsminister, hævede skatter og afgifter på dansk erhvervsliv 101 gange til i alt 24 mia. kr. om året.
Energiafgifterne blev hævet 52 gange til i alt 15 mia. kr., og der blev lagt øgede afgifter på grænsehandelsrelaterede varer 12 gange svarende til i alt 2,8 mia. kr. årligt.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Frank Aaen (EL), 2013-09-10:
Arh, kunne vi finde en enkelt skat, der tager fra bankerne eller fra alle de rige her i samfundet eller en skat på finansielle transaktioner, så ville vi med glæde indføre det.
Men vi har ikke nogen forslag om en beskatning, der rammer almindelige mennesker, og vi mener jo, at man med en klog anvendelse – f.eks. ved at bruge dagpengene til at skabe arbejde i stedet for at holde folk i arbejdsløshed – kan komme ganske langt.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Så Enhedslisten er altså parat til at lave en finanslovsaftale, hvor man egentlig ikke øger den økonomi, der er til rådighed.
Man accepterer altså den ene milliard, der er sat af i puljer, og ikke noget med nye skatter og afgifter.
Anni Matthiesen (V), 2013-09-10:
Mener SF's ordfører, at der på en eller anden måde må være en øvre grænse for, hvor stor den offentlige sektor kan være?
Med det vil jeg gerne spørge ordføreren om, om der ikke bør være balance i tingene, og om man ikke bør bruge både kræfter og penge på at sikre danske arbejdspladser frem for at gøre den offentlige sektor endnu større?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Jo, selvfølgelig er der en øvre grænse, men det er jo svært at sige, præcis hvor den er.
Altså, jeg går jo ikke ind for planøkonomi, så selvfølgelig kan jeg ikke sige præcis hvor.
Jeg kan se, at der så var nogle, der vågnede op dernede – det var godt, at jeg kunne glæde DF.
Den offentlige sektor skal have en størrelse, så man kan løfte de opgaver, som det politiske flertal har defineret vi gerne vil have løftet.
Men jeg må jo så også sige til fru Anni Matthiesen, at de beregninger, der er lavet i Venstres finanslovsudspil, viser, at der er et minus på mellem 1.500 og 3.000 arbejdspladser, hvor vi jo skaber 15.000 private arbejdspladser med vores forslag.
Erling Bonnesen (V), 2013-09-10:
Tidligere i debatten i dag kom det frem – jeg tror, det var, da den socialdemokratiske ordfører var på talerstolen – at regeringen nu er klar til at sige ja til 9.000 flere offentligt ansatte.
Når Enhedslisten så kommer og siger, at det er de ikke tilfredse med – det har de i hvert meldt ud – så er spørgsmålet, hvor grænsen går.
Er det ved 10.000, 11.000 eller 12.000 flere ansatte?
Hvordan vil SF stille sig til det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Jeg er ikke helt sikker på, om jeg forstod spørgsmålet.
Næste år kommer der med finansloven 15.000 private arbejdspladser.
Alle partier kommer jo til finanslovsforhandlinger med de ting, de ønsker, og så må man jo se, hvad man kan blive enige om.
Der vil jeg sige, at på trods af at Venstre har lagt sig ekstremt langt fra det finanslovsforslag, vi har lagt frem, kan det være, at de kan komme på bedre tanker.
Under alle omstændigheder skal de komme op og drikke en kop kaffe og spise en småkage, og så må vi se, om finansministeren og Venstres udsendinge kan blive enige om noget.
Sådan er det jo for alle partier.
Jeg tror, at grunden til, at jeg er så forvirret, er, at der ikke skal forhandles en 2020-plan.
Der har vi klart lagt frem, at med vores forslag giver det 15.000 private arbejdspladser, og det giver 2.000 offentlige arbejdspladser.
Så vi skal ikke diskutere 2020-planen, men næste års finanslov.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg kunne se, det ikke gjorde væsentlig indtryk på regeringen, men jeg studsede alligevel over det med, at en aftale med Enhedslisten skal øge ligheden.
Hvordan har Enhedslisten så tænkt sig, at man vil kunne skabe øget lighed med en finanslovsaftale?
Frank Aaen (EL), 2013-09-10:
Desværre har hr. Peter Christensen været med til at lave så mange ulykker, der er gået ud over ligheden i samfundet, at det er svært at reparere på det hele.
Men det er ved at gennemgå nogle af de reformer, der er lavet sammen med Venstre, f.eks. kontanthjælpsreformen, og se, om ikke nogen af de grupper, der er allerhårdest ramt der, kan få en forbedring.
Vi kan desværre ikke rette op på det hele, men der skal komme nogle forbedringer på området.
Erling Bonnesen (V), 2013-09-10:
Når Enhedslisten så kommer og siger, at de vil kræve 10.000 eller 11.000 flere offentlige arbejdspladser i 2020, så vil det ikke møde modstand hos SF.
Sådan må jeg forstå det.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Jamen jeg vil gerne spørge ordføreren, om SF kan tage ansvar for den udvikling, der er, i det offentlige forbrug, altså når man tænker på, hvad SF kom fra af ståsted med hensyn til holdning, for det var jo på mindst 1,2 pct., at stigningen skulle være, og nu har vi så haft en periode, hvor der nærmest var et udgiftsstop og en meget lav udvikling i den offentlige gæld.
Det hilser jeg velkommen som konservativ, det synes jeg er helt fremragende – det er et passende ansvar, det er den helt rigtige vej – men SF sagde, dengang VK sad der, at alt under 1,2 pct. var et blodbad, en massakre på familien Danmark, hvor Danmark lignede en nedbrændt landsby, hvor alt var minimeret og sparet ihjel derude?
Hvordan har ordføreren det i dag med det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg vil rigtig gerne diskutere Produktivitetskommissionens rapporter og anbefalinger, men jeg tror, at det bliver svært på 30 sekunder.
Budgetloven sætter jo rammer om hele den offentlige økonomi.
Og det gør den, fordi vi ikke igen vil hen et sted, hvor gælden løber løbsk.
Det skal under ingen omstændigheder ske i Danmark, fordi det bliver til skade for danskerne, for deres økonomi og for tilliden til dansk økonomi.
Det kommer til at skade os; der vil vi ikke hen igen.
Derfor har vi lavet budgetloven.
Den er en ramme om den offentlige økonomi.
Men neden under den er der masser af muligheder for at udvikle og modernisere den offentlige sektor, og tillid er da et af de ord, vi skal gøre mere ud af.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Så vidt jeg husker, var der i det lovforslag, som DF fremsatte, en række problemer, heriblandt at man grundlæggende ville gøre op med nogle af de betingelser, som vi har sagt ja til i det europæiske samarbejde.
Men det europæiske samarbejde betyder jo ikke, at man skal acceptere hvad som helst på danske arbejdspladser; det gør det ikke.
Hvis vi nu tager en østarbejder, der kommer til Danmark, jamen så skal vi sikre, at der er danske løn- og arbejdsvilkår på de danske arbejdspladser.
Det er jo derfor, vi hele tiden holder øje med, om der er løndumping, og om der er urimelige arbejdsvilkår.
Så SF har ikke ændret holdning på det her punkt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Mike Legarth i, at konkurrenceevne er afsindig vigtig, ligesom det har været virkelig vigtigt for den her regering at holde hånden under beskæftigelsen.
Det har været afgørende for, at Danmark og danskerne har kunnet føle sig trygge, at vi kan videreføre en økonomisk politik, som er holdbar, og hvor der er en plan for at afvikle gælden, men hvor vi holder hånden under beskæftigelsen, så folk ikke mister deres job.
Finn Sørensen (EL), 2013-09-10:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg blev nu noget provokeret over ordførerens udtalelse om, at hvis vi giver dem, der har mindst, et løft, så går det godt for os alle sammen.
Det udsagn kan jeg kun være enig i; jeg synes bare ikke rigtig, det passer på regeringens politik, hvor man jo, som jeg ser det, i høj grad har straffet nogle af dem, der har det svært – arbejdsløse, mennesker med handicap, langtidssyge osv.
Jeg vil spørge ind til ordførerens syn på styringen af den økonomiske politik.
Der er jo lige kommet en rapport fra Produktivitetskommissionen, og her er jo en interessant erkendelse af, at styringen af den offentlige økonomi, specielt i forhold til kommuner og regioner, måske ikke er helt hensigtsmæssig.
Hvordan ser ordføreren på det?
Er det noget, ordføreren kunne være interesseret i?
Kunne ordføreren være interesseret i at drøfte, hvordan man kunne lempe de her skrappe sanktioner, der efter vores opfattelse jo fører til, at kommunerne slet ikke tør bruge penge af frygt for at blive ramt af Margrethes hårde hammer?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg er rigtig glad for budgetloven.
Jeg synes også, at det er nogle spændende konklusioner, der er i Produktivitetskommissionens rapport fra i går.
Dem har jeg også studeret med interesse, for jeg tror, at vi alle sammen kan blive enige om, at lidt mere tillid og lidt mindre bureaukrati i den offentlige sektor ville være en rigtig god ting.
Nu har vi efter mange år – der var en tidligere ordfører, der gjorde opmærksom på det – med sprængte kommunale offentlige budgetter fået styr på økonomien.
Det er en rigtig god ting.
Der vil vi ikke hen igen, og det vil vi ikke, fordi det ikke gavner Danmark.
Vi skal have styr på økonomien.
Det er budgetloven en del af.
Men mindre bureaukrati og mere tillid til lederne i den offentlige sektor, så vi kan tage nogle måske overflødige regler væk, kan vi godt blive enige om.
Finn Sørensen (EL), 2013-09-10:
Jeg synes, det er lidt selvmodsigende.
Hvorfor gør man det?
Det gør man, fordi man ikke har tillid til, at kommunerne kan finde ud af at holde budgetterne, hvis de ikke står i fare for at blive straffet – og det er oven i købet igennem kollektiv afstraffelse.
Jeg troede ellers, at det kun var noget, de brugte i militæret, men det har man så også indført over for kommunerne.
Det er lidt selvmodsigende.
Tillid er godt, men kontrol og ikke bare kontrol, men straf er bedre.
Skal jeg forstå ordførerens indlæg på den måde, at ordføreren mener, at kommissionens arbejde er spild af tid, når den kommer med de anbefalinger, og at ordføreren ikke har tænkt sig at diskutere muligheden af nogle mere lempelige sanktioner?