runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg har godt hørt, at man er meget optaget af det her med, at vi har kickstartet grænsehandelen.
Jeg er bare nødt til at svare klart og tydeligt, at før vi kom til, var der en anden regering, og den regering indførte fedtafgift og indførte øgede afgifter på cigaretter og tobak og tobaksvarer og sodavand og chokolade og is.
Det har selvfølgelig en betydning for grænsehandelen, og det er også derfor, at vi er ret optaget af, at de mest grænsehandelsfølsomme varer faktisk undtages fra den afgiftsforhøjelse, vi nu lægger op til.
For selvfølgelig har det en vis betydning.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-30:
Nu har man jo hørt mange spørgsmål om og svar på, hvordan regeringen vil sikre, at lavindkomstgrupperne i Danmark fortsat kan have en købekraft i forhold til dagligvarer.
Man kan forestille sig, hvor travlt ministrene får, når de skal køre i pendulfart med danskere ned over den dansk-tyske grænse for at få dem ned og handle.
Det kan også være, de kan finde en god aftale i forhold til at lease en bil, nu de er der.
Det, jeg egentlig vil stille et spørgsmål om, er udlændingepolitikken.
Statsministeren sagde i sin åbningstale, sin første tale som statsminister i Folketinget, at man skulle stille rimelige krav til udlændinge.
Det var vigtigt, at man stillede krav om arbejde og uddannelse, og det var vigtigt, at man stillede krav om at lære det danske sprog.
Så vil jeg bare høre, om ikke statsministeren kan bekræfte, at regeringen har fremsat et lovforslag, som lemper kravene til udlændinges danskkundskaber, bl.a. i forhold til permanent opholdstilladelse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at vi har fundet en ny balance i udlændingepolitikken, hvor vi bl.a. stiller nogle andre krav til mennesker, der kommer hertil, også i forhold til deres danskkundskaber.
Som vi så det, var kravene blevet for høje.
Dansk 3, som jeg tror det hedder, er et ret højt niveau, og vi vurderede, at dansk 2 sådan set er tilstrækkeligt.
Så det er fuldstændig rigtigt, at vi har skabt en ny balance i udlændingepolitikken.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-30:
Men i forhold til permanent opholdstilladelse sænker man det til et lavere niveau end dansk 2.
I dag er kravet dansk 2 i forhold til permanent opholdstilladelse, men nu sænker regeringen det til dansk 1, som er endnu lavere.
Det betyder jo, at udlændinge, som efter de nye regler kan få permanent opholdstilladelse i Danmark, hvor det næste skridt jo er at blive danske statsborger, vil have vanskeligere ved at komme ind på arbejdsmarkedet, simpelt hen fordi de ikke er så gode til dansk.
På den måde skyder regeringen integrationen fuldstændig i smadder!
Hvordan hænger det sammen med, at statsministeren ved åbningsdebatten sagde, at det handler om at stille rimelige krav, at det handler om at stille krav om, at de kan det danske sprog, når man samtidig fremsætter lovforslag i Folketinget, hvor man sænker kravene til udlændinges danskkundskaber?
Kan statsministeren ikke se, at det ikke hænger helt sammen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Noget af det, vi er meget optaget af, er at stille de krav, der skal til, for at man har lettere adgang til det danske arbejdsmarked og i det hele taget blive en integreret del af det danske samfund.
Det er derfor, vi fra starten har sagt, at vi ikke ønskede det pointsystem, som man havde fået opbygget med VKO.
Vi ville tværtimod indføre en ny regel, som sikrer, at man fra starten, når man kommer til Danmark, lærer dansk, fordi det danske sprog er hele nøglen til at blive integreret på det danske arbejdsmarked.
Så jeg skal ikke kunne føre statistik om det, men jeg vil vove den forsigtige påstand, at vi faktisk får lagt mere vægt på, at man fra starten skal tilegne sig det danske sprog, end man gjorde tidligere.
Vi stiller krav, som er rimelige til de mennesker, som kommer til Danmark, og som ikke frivilligt vælger at bosætte sig i Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
Regeringen har to mål omkring den økonomiske politik i Danmark.
Det vil sige også efter 2020.
Sikrer den 2020-plan, der er lagt frem – efter statsministerens opfattelse – det mål om langsigtet, positiv holdbarhed på de offentlige finanser?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Det er rigtigt, at vi laver vores planer i 5- og 10-års-perspektiver, og vi har netop lagt vores 2020-plan frem, som sikrer, at der er balance på de offentlige budgetter, at der både er holdbarhed og strukturel balance, og det er meget, meget afgørende.
Nu er vi så oven i købet
også i færd med at få vedtaget en budgetlov, som yderligere vil skærpe de balancer, som skal være i vores offentlige økonomi
Det er en god ting, for vi har jo netop set, hvor skadeligt det er, hvis ikke man har styr på de offentlige budgetter.
Det er også rigtigt, at der efter 2020 er nogle nye udfordringer, og det bliver bl.a. beskrevet i den seneste vismandsrapport, og dem skal man jo også på et tidspunkt tage stilling til.
Som jeg forstår vismændene, anbefaler de sådan set, at man ikke går for hårdt til værks i forhold til at løse den udfordring, som ligger efter 2020.
Men ja, der er også udfordringer efter 2020.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
Jeg tror også, at vismændene vil være enige i, at det, hvis man først begynder at møde den udfordring i 2020, er for sent, for det er der, udfordringen rammer Danmark – og det er en kolossal udfordring.
Der er underskud på de offentlige finanser, så langt øjet rækker.
Så en ansvarlig regering vil lave reformer, der møder den udfordring i tide.
Mit spørgsmål er derfor: Vil den her regering, hvis den har et mål om at løse den her udforing, fremlægge yderligere reformer, som øger arbejdsudbuddet yderligere?
DA har lavet en analyse, som siger, at man, hvis man skal løse den her udfordring, skal øge arbejdsudbuddet med 80.000 oven i de 60.000, som regeringen har lagt reformer frem for.
Det er en kolossal udfordring.
Vil der komme yderligere reformforslag, som imødegår den enorme udfordring, Danmark står over for efter 2020?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Vi har koncentreret os om at lægge reformforslag frem, som skal løse de udfordringer, vi står med frem til 2020.
Men der er jo heller ikke nogen tvivl om, at Danmark, hvis vi får gennemført de her reformer, står bedre rustet i 2020, end vi ellers ville have gjort.
Derfor skal man også være varsom med at bruge alle reformpengene i skattelettelser, når det, vi i virkeligheden burde bruge nogle af reformpengene på, var at geare Danmark til fremtidens udfordringer, altså det at blive bedre uddannet, sikre, at børnene kan det, de skal i skolen osv. osv. Så vi lægger et omfattende reformprogram frem.
Jeg skal spare hr. Joachim B. Olsen for at gennemgå det igen, men det er et stort og omfattende reformprogram.
Når ordføreren så spørger, om vi kan forestille os flere reformer end dem, vi har lagt frem, så må jeg svare: Ja, vi er en reformregering, og hvis vi sidder længe nok, kan jeg ikke udelukke, at der også kommer yderligere reformer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-30:
Og det betyder ikke, at statsministeren, hvis statsministeren og regeringen nu vil foreslå, at man øger indkomstskatten, så kan sige: Ahr, men det er jo bare i forlængelse af det, Venstre historisk har gjort.
Det er bare lige, for at vi har den begravet.
Hvor meget må grænsehandelen stige?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg vil sige, som jeg også sagde før, at det er vanskeligt at sætte tal på, men man skal selvfølgelig være meget varsom med, hvad man gør i forhold til grænsehandelen, og der er også nogle varer, som er mere følsomme over for grænsehandel end andre varer.
Det er derfor, vi helt specifikt har undtaget de mest grænsehandelsfølsomme varer fra vores skatteoplæg.
Det gælder spiritus, og det gælder tobaksvarer, som friholdes for regulering, fordi de er meget grænsehandelsfølsomme.
Men det er jo også rigtigt, at vi skal finde en balance mellem at beskatte det, vi vil have mindre af, og få flere indtægter til vores samfund og grænsehandelen.
Den balance går jeg ud fra at den tidligere regering syntes den fandt, da den introducerede nye afgifter, bl.a. fedtafgiften, og den balance mener jeg også at den nuværende regering har fundet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-30:
Nu tager statsministeren så fejl, med hensyn til hvad der er de mest grænsehandelsfølsomme varer.
Det er ikke spiritus eller tobak, det er øl og sodavand, og de er ikke undtaget.
Se, det er jo ret centralt, og det er særlig centralt, når vi forleden kunne læse, at SKAT må indrømme, at mængden af solgte øl og sodavand syd for grænsen nok er dobbelt så stor, som de havde antaget.
Den er endnu større, end de havde antaget.
Det giver åbenbart ikke anledning til, at man så revurderer sine tal.
Vi kan heller ikke få statsministeren til at bekræfte, hvor mange danske arbejdspladser der mistes i detailhandelen, men noget tyder jo på, at udviklingen er meget voldsommere.
Og hvis man ser på omsætningstallene for øl og sodavand i Danmark siden nytår, ja, så er det for øl faldet med 9½ pct. og for læskedrikke med 6,7 pct.
Jeg skal bare høre: Hvor meget skal salget falde, før statsministeren er bekymret for, at det er øl og sodavand, der er det mest grænsehandelsfølsomme, og ikke spiritus og cigaretter?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Vi har forsøgt at friholde nogle af de varegrupper, som er meget følsomme i forhold til grænsehandel, for det er klart, at når man laver afgiftsforhøjelser, må man selvfølgelig også skele til, hvad det betyder for grænsehandelen.
Jeg går ud fra, at det gjorde den tidligere regering også, da de forhøjede adskillige afgifter, på chokolade, is, cigaretter, tobak, sodavand osv.
Jeg går ud fra, at man også i den tidligere regering skelede til grænsehandelen.
Man var i hvert fald god til at forhøje afgifterne, og jeg går ud fra, at man kiggede på grænsehandelen.
Det gør vi også, og det er netop derfor, at vi har taget cigaretter og spiritus ud af reguleringen.
Men jeg er også nødt til at forstå Venstres synspunkt på det her område.
Mener Venstre virkelig, at i forhold til sådan noget som alkoholsodavand, som jo er et marked, der har appel til vores unge i Danmark, skal man lige så langsomt over de næste 10 år bare gøre alkosodavandene billigere og billigere?
For det er jo det, der vil ske, hvis man ikke år for år regulerer afgifterne i takt med prisudviklingen.
Hvad mener Venstre egentlig?
Skal sådan noget som alkosodavand eller cigaretter bare blive billigere og billigere over de næste mange, mange år?
Det må være konsekvensen af ministerens synspunkt.
Jeg må indrømme, at jeg ikke kendte det begreb, men begrebet randzoner kender jeg til gengæld.
Det er rigtig nok, at vi for det fælles bedste gerne vil have mere adgang til naturen i Danmark, og at vi også godt vil sikre rent drikkevand i Danmark.
Derfor har vi lagt en lovgivning frem om randzoner.
Jeg er lidt ærgerlig over, at vi ikke kunne få flere med på det her forslag, for det er jo dybest set et forslag, som sikrer, at der er mere adgang til naturen for flere danskere.
Det er en god ting, og det er selvfølgelig en del af den grønne udvikling, vi også gerne ser for Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Som jeg har noteret mig det, har Enhedslisten vist skruet rimeligt højt op for retorikken.
Det må man jo selv vurdere.
Vi står jo ikke og forhandler her på Folketingets talerstol.
Vi har i dag prøvet at få en afklaring fra regeringen af, hvorvidt regeringen kan se mulighederne for at lave en skattereform, som bringer reformmilliarderne i spil; en skattereform, som ikke bare er isoleret til at være en skatteomlægning, men en skattereform, hvor vi ser på, hvordan vi kan skrue vores skattesystem sammen, sådan at det gør det mere attraktivt at arbejde, sådan at det gør det mere attraktivt for danske virksomheder at investere i produktionsjob i Danmark, fordi det forbedrer konkurrenceevnen.
Hvorvidt den pris er høj eller lav, tror jeg at hr. Clausen må vurdere ud fra det, diskussionen har kørt på i dag, og også om det gør, at Enhedslisten kan hæve retorikken endnu højere op.
Vi ønsker sådan set en bred aftale.
Spørgsmålet er jo, om regeringen vil være med til at lave en perspektivrig aftale.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål: Er det rigtigt forstået, at Venstre som udgangspunkt for gå ind i de her forhandlinger siger, at udgangspunktet skal være skattenedsættelser for 13 mia. kr.?
Det er det, Venstres formand i medierne er citeret for at sige, så det må jo passe.
Men jeg vil da gerne have det bekræftet, for de ønsker, vi har haft til den her skattereform, har indtil nu været af et langt mindre omfang.
Det vil jeg gerne sige.
Så jeg vil da overveje, om vi ikke straks må holde et gruppemøde for at diskutere, om vi ikke skal skrue lidt op, for jeg mener, at Venstre nu ligesom har opmuntret os.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Som sagt må hr. Per Clausen jo selv vurdere, om han kan skrue prisen op, eller hvordan han vurderer det.
Vi har klart og tydeligt sagt, at vi går til de her forhandlinger med et ønske om, at de reformmilliarder, som vi forhåbentlig i fællesskab kan skabe gennem reformer, kan vi bruge til at sænke skattetrykket i Danmark for vores virksomheder, så de kan skabe job, så de mennesker, der har mistet deres arbejde under krisen, kan komme ind på arbejdsmarkedet, og for de mennesker, der i dag står uden for arbejdsmarkedet og ikke har et økonomisk incitament for at gå ind på arbejdsmarkedet, og også for nogle af dem, vi gerne vil have til at gøre en ekstra indsats i det danske samfund.
Det er kemiingeniøren eller sygeplejersken eller nogle af de mange andre danskere, som hver dag gør en stor indsats.
Det er vores indgang til forhandlingerne, og vi venter sådan set på et svar fra regeringen på, om regeringen ønsker at se den her skattereform i en sammenhæng eller bare at se den som en isoleret skatteomlægning.
Benny Engelbrecht (S), 2012-05-30:
Jeg vil godt spørge lidt mere ind til det hul, der er i Venstres skatteplan.
Det er jo slået entydigt fast.
Detektor har bekræftet det.
Men vi er faktisk i tvivl om, hvor stort det her hul er.
Er det på 5 mia. kr., eller er det på 7 mia. kr.?
Grunden til, at jeg synes, det er vigtigt at spørge ind til det, er den udtalelse, som hr. Peter Christensen er kommet med tidligere i dag, hvor han siger, at økonomiog indenrigsministeren må finde nogle flere penge til ekstra skattelettelser.
Det er hans forklaring på, hvordan man finder de her penge.
Så mit spørgsmål er altså relativt simpelt, nemlig: Tilslutter Venstre sig 60-procent-målsætningen, altså den målsætning, der er, om, at 60 pct. skal gennemføre en videregående uddannelse?
Grunden til, at jeg spørger til det, er selvfølgelig, at det er afgørende for, om det er 5 mia. kr., der er som hul i Venstre skatteplan, eller om det er 7 mia. kr. Hvad er Venstres holdning til 60-procent-målsætningen?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Det svarede jeg jo hr. Jonas Dahl meget klart og tydeligt på, men jeg kan så høre, at det kræver en gentagelse.
Vi synes sådan set, det er fornuftigt, at man kan kigge på, om det skal være 60 pct., men det skal jo ikke gå ud over kvaliteten.
Derfor er det jo nødvendigt, at man også diskuterer, hvordan vi så sikrer, at vores uddannelsessystem kan bære det.
Vi skal ikke bare fokusere på et tal.
Så er der jo den her diskussion.
Nu kan jeg forstå, at huldiskussionen i formiddags efter sigende skulle handle om 2020-planen.
Jeg håber da på, at det, når vi nu har en anden huldiskussion her til aften, er, fordi regeringsordførerne nu har læst deres egen 2020-plan, hvori det jo klart og tydeligt fremgår, at der ikke er noget hul.
Hvis vi gik på ferie i dag og holdt ferie frem til 2020, så ville der være 0,6 pct. at bruge, for det er blevet skabt gennem tilbagetrækningsreformen.
Den huldiskussion har vi forhåbentlig fået parkeret.
Så kan jeg forstå, at vi nu har en diskussion, sådan en fiktiv taldiskussion, fordi man ikke vil forholde sig til de politiske forskelle, som handler om, om der er noget, der påvirker det offentlige forbrug og dermed de 0,8 pct., og andet i det offentlige budget, som er transferering, f.eks. et EU-bidrag, f.eks. børnechecken, f.eks. SU, f.eks. udviklingsbistanden, som ikke påvirker de 0,8 pct.
Den diskussion synes jeg egentlig man skal lade finansministeren tage inde bag dørene i forhandlingslokalet, og så må vi forhåbentlig få en politisk diskussion her i dag, hvor det mest interessante jo er: Vil regeringen spille reformmilliarderne ind i den skattereform, vi skal diskutere?
Benny Engelbrecht (S), 2012-05-30:
Det udsædvanlig lange minut, som ordføreren brugte her på at prøve at forklare det, kan jo egentlig koges ned til, at ja, der er et hul på 7 mia. kr., fordi Venstre så altså tilslutter sig 60-procent-målsætningen.
Det er jo i hvert fald et klart og tydeligt svar, som vi får i dag.
Så næste spørgsmål er naturligvis: Tilslutter Venstres politiske ordfører sig den holdning, som der er blevet givet udtryk for af hr. Peter Christensen, nemlig at når der er et hul på 7 mia. kr. i Venstres skatteplan, så er det, som hr. Peter Christensen formulerer det, økonomi- og indenrigsministeren, som må finde nogle flere penge?
Er det sådan, at Venstres krav er, at regeringen skal lukke det hul, som Venstre har?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg prøvede at være pædagogisk.
Det kan godt være, at det tog mere end 1 minut, men jeg kunne høre, at det var forgæves.
Der er ikke noget hul.
Man kan godt finde penge, uden at det påvirker 0,8-procent-målsætningen.
De 13 mia. kr. udgør jo kun knap 1½ pct.
Jeg ved godt, at det her åbenbart forekommer fuldstændig umuligt at forstå, men det dækker jo over, at Socialdemokraternes ordfører, hr. Benny Engelbrecht, også i det her tilfælde ikke ønsker at have en politisk diskussion.
Man ønsker at gøre den her debat til en teknisk afkoblet diskussion.
Det, der er det spændende spørgsmål, er jo, om statsministeren og regeringen vil være med til at lave en perspektivrig og ambitiøs skattereform, hvor man sænker skatten på arbejde; hvor man hæver beskæftigelsesfradraget markant; hvor man sænker skatten på vores erhvervsliv, sådan at de kan konkurrere med udlandet og skabe arbejdspladser; hvor man sikrer, at kemiingeniøren eller den ledende sygeplejerske får en ekstra gevinst ved at gøre en ekstra indsats.
Det er sådan set det, der er det politisk interessante spørgsmål, og jeg må bare sige, at der er rungende tavshed.
I stedet for får vi en teknisk diskussion, som egentlig i høj grad vel mest er udtryk for, at man fra regeringens side ikke ønsker at lave et bredt politisk forlig om det her.
Anderledes må man da ikke kunne forstå alle de negative kommentarer og surheden.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg vil bare spørge fru Ellen Trane Nørby, om det skal forstås sådan bogstaveligt, når Venstres formand gav udtryk for, at Venstres krav til at gå ind i de her forhandlinger er, at der skal forhandles med udgangspunkt i, at der skal skaffes 13 mia. kr. til skattenedsættelser.
Når jeg spørger til det, er det også for at vide en lille smule om, hvad vi er oppe imod, hvad vi skal matche, og hvor store overbudskrav vi kan stille.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Man kan i hvert fald høre, at i de mange år, hvor SF lå i hængekøjen og ikke ville tage ansvar for noget som helst, har man så øvet sig på at lave retoriske begreber og sætte labels på alle mulige andre partier.
Vi beskæftiger os sådan set med seriøs politik og er bekymrede for danskernes hverdag.
Den hverdag, de møder derude, er, at regeringen har afskaffet skattestoppet, det er, at regeringen har sat skatter og afgifter op med 6 mia. kr., at der er skubbet 4.500 mennesker ud af beskæftigelse.
Det bekymrer os.
Det bekymrer os, at konkurrenceevnen er presset, at grænsehandelen vokser.
Det er derfor, vi siger, at når regeringen nu har sagt, at den er en mindretalsregering, og at den gerne vil forhandle om en skattereform, så siger vi: Lad os lave en ambitiøs og perspektivrig skattereform, som virkelig gør noget godt for væksten i Danmark.
Er det den måde, vi skal samarbejde på?
Er det indbegrebet af det nye samarbejdende folkestyre?
Så tror jeg nok, at jeg havde nogle andre forventninger, dengang jeg hørte de flotte højstemte taler før valget.
Jeg synes ærlig talt, at det ville være konstruktivt for den her debat, hvis man prøvede at forholde sig til den politiske substans og ikke gjorde debatten til en diskussion om en teknik, som jo ikke er relevant for det, der jo egentlig er det politiske spørgsmål: Vil eller vil regeringen ikke være med til at kigge på reformmilliarderne som en del af en perspektivrig skattereform?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Jamen jeg synes, det sejler, og når det gør det, vender man tilbage til den samme rille i pladen, hvor hvert eneste svar ender med, at man siger, at vi ikke skal gøre det her til en teknikdiskussion, og man spørger, hvad perspektiverne så er.
Det kan jeg da godt fortælle: Vi har lagt en meget ambitiøs skattereform frem, som skaber flere job, tusindvis af job, giver lettelser til lav- og mellemindkomstgrupperne og løfter de fattigste pensionister – en meget ambitiøs skattereform.
Og så har vi lavet en 2020-plan, og de penge, der kommer ud af de reformer, vi gennemfører, skal ikke bruges til nye skattelettelser.
Man har sikkert alle mulige ideer, som f.eks. hr. Peter Christensens, der blev omtalt før, om, at topskatten skal lempes, og alt muligt, som den gamle regering selv foreslog i sin tid.
Det er måske de forslag, der kommer igen.
Men vores perspektiv er, at de penge, vi kan skaffe – når vi er færdige med at lukke det hul, Venstre efterlod – vil vi bruge på uddannelse, på efteruddannelse, på at sørge for, at de ufaglærte, der ellers bliver tilovers om 10 år, faktisk har mulighed for igen at komme ind på arbejdsmarkedet, på at skabe nye job, på at investere i infrastruktur, i forskning, alt det, der bringer vores samfund fremad.
Venstre er optaget af at bruge de penge, som lønmodtagerne vil lægge i form af mere arbejdstid, på skattelettelser til de rigeste.
Det er perspektivet.
Og lad nu være med at lade pladen gå i hak en gang til, men læg noget frem, som vi kan forholde os til.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg kunne i hvert fald høre, at hr. Jesper Petersen spillede den samme plade en gang til.
Men det, vi er optaget af, er at skabe arbejdspladser, at sørge for, at der er nogle rammevilkår, som gør, at danske virksomheder kan skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Vi er faktisk bekymrede for konkurrenceevnen, hvad enten det gælder de skatteog afgiftsstigninger, som regeringen har lavet i forhold til NOx, en femdobling, eller sukkerafgifterne, afgifter på sodavand, konsumis, øl, en lang række produkter.
Det betyder, at grænsehandelen er steget, og så betyder det, at det koster arbejdspladser herhjemme.
Da jeg gik herned til debatten i dag, vidste jeg, at regeringen havde lagt et skatteudspil frem og havde lagt op til, at nu skulle der være helt nye tider i dansk politik, vi skulle tale sammen, og der skulle være en god tone, og så havde jeg egentlig regnet med, at SF's og S' ordførere ville bruge deres tid i dag på at tale sig ind på oppositionen og prøve at kigge på, hvor mulighederne er.
Men i stedet for har vi jo oplevet, at den ene ordfører efter den anden har gjort alt, hvad de kunne, for at sikre, at der ikke var noget grundlag for, at man overhovedet kunne nå sammen.
For alt det, vi er enige om, f.eks. 0,8-procents-målsætningen, forskningsmålsætningen, målsætningen om, at flere skal i uddannelse, både de unge, som vi gerne vil have tager en uddannelse, og dem, som har behov for efteruddannelse, forsøger man at tale fra hinanden og gøre til sådan nogle stereotype tegneseriebilleder i stedet for at erkende, at der er vi enige.
Men der er en politisk uenighed om, hvad der skal ske med skattereformen.
Skal den være perspektivrig, eller skal det bare være en omlægning?