runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2010-06-01:
Som jeg nævnte tidligere, må jeg fastholde, at regionerne, som har ansvaret for at stille det fornødne antal fagligt forsvarlige sikrede institutionspladser til rådighed, gør gældende, at når vi har fået indfaset de institutionspladser, der er under opførelse, og som vil være det næste år, er kapaciteten dækkende.
I og med at kriminaliteten jo skal begås først og der efterfølgende skal være en retsproces, har jeg fået forklaret, at der så ikke er nogen risiko for, at vi kommer i kapacitetsproblemer på det her område, og for, at der ikke er de pladser i regionernes regi, som er nødvendigt.
Så det problem er altså ikkeeksisterende ifølge sagkyndige, og dem henholder jeg mig til.
Jeg tror, det ville være godt, hvis SF's ordfører i stigende omfang gjorde ligeså.
Så vil jeg gerne sige, at der ikke er tale om, at børn skal ind i fængsler og afsone.
De skal som udgangspunkt have en straf, der passer til den livssituation, de er i, og derfor skal de i sikrede institutioner, der er egnet dertil.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-06-01:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører anerkender den statistiske udvikling, som viser, at der er mindre kriminalitet blandt de 14-årige.
Jeg er også glad for, at Venstres ordfører ikke gentager den vildfarelse, som Venstres ordfører ellers mange gange har gentaget, nemlig at de unge er indblandet i hardcore bandekriminalitet.
Jeg bliver en smule interesseret i, at Venstres ordfører hele tiden nævner hardcore kriminalitet.
Hvad er det for en hardcore kriminalitet blandt de unge på 14 år?
Hvad er det for nogle tal, vi har på den hardcore kriminalitet, som gør, at det er nødvendigt at nedsætte den kriminelle lavalder?
Så synes jeg bare, at det er rigtig, rigtig mærkeligt, når man tidligere har kunnet se hr. Kim Andersen være skeptisk over for at nedsætte den kriminelle lavalder og være citeret for at sige: Vi får ikke noget godt ud af at sætte unge i fængsel, for det gør dem til kriminelle; de skal ikke kunne dømmes, og de skal ikke kunne afsone i fængsler.
Hvorfor kunne Venstre så ikke stemme for oppositionens ændringsforslag om at udsætte lovens ikrafttræden, til vi havde sikrede institutioner og pladser nok?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-01:
Altså, jeg troede, at ordet tro ikke nødvendigvis skal opfattes, som om man tror på en religion.
Det er jo bare et helt almindeligt dansk udsagnsord, som jeg benytter mig af, ikke kun i dag, men ofte – jeg tror flere gange dagligt.
I forhold til hjælp til forældre er der allerede mulighed for at hjælpe forældre i dag.
Hvis f.eks. en mor og far kommer og fortæller, at de altså har Emil derhjemme, og han er fuldstændig uregerlig, og de ved ikke, hvad de skal gøre for at sætte grænser for ham og holde ham hjemme og få ham til at komme hjem til sengetid og spisetid, så kan de netop få nogle kurser i opdragelse af børn.
Og det er da en god mulighed, som jeg synes forældrene skal gøre brug af, hvis det er, at der er nogle forældre, som ikke har styr på deres unge mennesker.
Men heldigvis har langt de fleste forældre altså hånd i hanke med deres unge, men der er desværre en del, som ikke har det, og dem skal vi selvfølgelig have til at leve op til deres ansvar.
Lone Dybkjær (RV), 2010-06-01:
Det er ikke noget nyt, at Dansk Folkeparti interesserer sig for religion, det har vi hørt meget til herinde i Folketinget.
Og i det her tilfælde må man også konstatere, at fru Marlene Harpsøe forholder sig til religion.
Fru Marlene Harpsøe siger: Jeg tror, at det virker forebyggende.
Altså, fakta viser noget helt andet, der er ikke noget som helst, der tyder på, at det at nedsætte strafferammen til 14 år virker forebyggende.
Det, som vi derimod udmærket ved, er, at hvis der sættes ind i tide, hvis der gives hjælp til forældrene, hvis der gives hjælp til de unge mennesker på et tidligt tidspunkt, har man en chance for at dreje en livsbane i en rigtig retning i stedet for at lade den fortsætte den forkerte vej.
Det er jo utroligt.
Det handler ikke om religion, det handler om, at der er nogle faktuelle ting, som man skal tage hensyn til.
Men det undrer mig jo ikke, at Dansk Folkeparti negligerer det, for Dansk Folkeparti er fokuseret på troen og ikke på realiteten.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-01:
Fru Lone Dybkjær tror ikke, at det har en forebyggende effekt, hun tror ikke, at det har en præventiv effekt.
I Dansk Folkeparti tror vi, at det rent faktisk har en præventiv effekt.
Det kan man så diskutere frem og tilbage.
Men vi har det også sådan i Dansk Folkeparti, at hvis man begår en forbrydelse, om man er 14 år, 15 år eller 46 år, skal man have en straf for det.
Men selvfølgelig skal der være nogle andre vilkår, hvis det er, at det handler om et ungt menneske under 18 år.
Og der er det, at vi siger i Dansk Folkeparti, at så skal de ind i en sikret ungdomsinstitution, og der skal de have nogle faste rammer og ikke faste tremmer.
Det kan godt være, at fru Lone Dybkjær ikke mener, at det er forebyggende at sætte den kriminelle lavalder ned.
Men det er vi meget overbeviste om i Dansk Folkeparti at det er.
Det vil jeg gerne sige igen og igen.
Det er vores helt klare opfattelse, at hvis man kan vælge at gå frit rundtomkring og gå til fritidsaktiviteter og bo hjemme osv., vil man da hellere det end at sidde på en sikret ungdomsinstitution med lås på dørene.
Lone Dybkjær (RV), 2010-06-01:
Jeg beklager, hvis det ikke fremgik tydeligt, at jeg ønskede ordet.
Nå, o.k., tak.
Det, jeg vil sige, er selvfølgelig til fru Marlene Harpsøe, som sagde, at der er stor forskel på, om man debatterer dyr, eller om man debatterer mennesker.
Det er jeg sådan set enig i.
Det, vi appellerer til DF’s ordfører om, er, at man udviser den samme kærlighed til mennesker, som man gør til dyr.
Det er sådan set så enkelt.
Ordføreren siger, at man gerne vil skabe faste rammer for de unge mennesker.
Det, som er foreslået her, er jo faste tremmer, det er langt mere end faste rammer, det er faste tremmer.
Det vil sige, at det er rigtigt at sammenligne med en hest eller andet.
Dansk Folkeparti ville jo ikke drømme om at give de samme foranstaltninger over for dyr, som man gør over for mennesker.
Så siger ordføreren, at de meget gerne vil have et klart signal, og at de tror, at det er et klart signal, at man siger til et ungt menneske: Du kommer i fængsel, når du er 14, hvis du begår et eller andet kriminelt.
Vi tror ikke, at det er forebyggende.
Det, der er forebyggende, er, at man prøver at gå ind på et tidligt tidspunkt, når man har set, at der er risiko for en udvikling, der går i en uheldig retning.
Vi har ikke hørt noget som helst fra Dansk Folkeparti om det.
Man hører kun om straf, man hører kun om fængsler, og man hører ikke noget som helst om ærligt, forebyggende arbejde.
Og det er jo det, der skal til, hvis man skal skabe nogle faste rammer og ikke bare faste tremmer.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-01:
Mit svar til fru Line Barfod er: begge dele.
Vi er både optaget af, at personer, som f.eks. overtræder straffeloven ved at begå vold, voldtægt eller lignende, idømmes en sanktion, at de får en dom, og at de får en straf, så ofret ligesom kan få oprejsning og kan føle, at der bliver taget hånd om ens retsfølelse, og samtidig er vi selvfølgelig optaget af at forebygge, at der bliver flere ofre,
selvfølgelig er vi da det.
Vi ser da med stor fortvivlelse på, hver gang vi hører om endnu en, der er blevet overfaldet, endnu en, der er blevet voldtaget, endnu en, der er blevet kvalt af en overfaldsmand.
Det ser vi med meget, meget stor urolighed på.
Derfor er vi også interesserede i at forebygge det.
Vi mener i hvert fald, at hvis det er, at man sender et klart signal til de unge om, at de altså bliver straffet, når de fylder 14 år, hvis de begår en forbrydelse, vil de også afholde sig fra at begå den forbrydelse, fordi de ved, at de kommer ind at sidde på en ungdomsinstitution.
Line Barfod (EL), 2010-06-01:
Det, jeg spurgte fru Marlene Harpsøe om og ikke fik noget svar på, var: Hvad er vigtigst for Dansk Folkeparti?
Er det at forhindre, at der bliver ofre for kriminalitet, altså forhindre, at der er nogle, der bliver slået ned på gaden?
Eller er man mest optaget af at straffe børnene?
Hos Enhedslisten er vi mest optaget af at forebygge, at der er nogle, der bliver ofre.
Vi er meget optaget af, hvad det er, der virker, hvis man skal forhindre, at nogle bliver slået ned.
Hvad enten det er gamle damer eller andre, ønsker vi ikke, at de skal slås ned.
Det er det, vi er mest optaget af, og derfor ser vi på, hvad der rent faktisk virker.
Vi mener, at der skal være en hurtig konsekvens over for både børn og unge, når de begår en lovovertrædelse, fordi det ved vi virker.
Det har vi foreslået flere gange.
Det har Dansk Folkeparti ikke villet støtte.
Vi mener, at der skal være nogle konsekvenser, der faktisk virker.
Det betyder, at man ikke skal sætte dem i fængsel, fordi det værste, vi kan gøre, hvis vi ønsker at forebygge, er at sætte de unge i fængsel.
Det øger i den grad risikoen for, at de kommer ud og slår flere mennesker ned.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at få svar på, hvad der er vigtigst for Dansk Folkeparti – at straffe børnene eller forebygge ofre?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-01:
Jeg synes, at det er lidt underligt at bringe dyrene ind i den her debat.
Nu har vi også haft hele debatten om farlige hunde, man kunne måske kalde dem kriminelle hunde.
Hvis det er sådan, at en hund optræder aggressivt, skulle man helst komme dertil, at man afliver den, hvis den skambider eller lignende.
Men når man taler om en et ungt menneske, som optræder aggressivt, og som endda begår kriminelle handlinger, er det jo en fuldstændig anden debat.
Men altså, i dag får de ingen straf, de bliver ikke idømt nogen sanktion som 14-årige, hvis de f.eks. slår en gammel dame ned på gaden.
Det retter vi så bare op på.
Line Barfod (EL), 2010-06-01:
Hvis nu der var nogle i Folketinget, der fremsatte et forslag om, at man skulle ændre hesteloven, så heste fremover skulle være isoleret 23 timer i døgnet og kun havde lov til at komme ud i en lillebitte gård, hvor de ikke rigtig kunne bevæge sig, er jeg overbevist om, at fru Marlene Harpsøe straks ville råbe meget, meget højt og tale om dyrplageri.
Det er svært at diskutere med en med sådan en holdning, der har vi bare vidt forskellige syn.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
Vi nærmer os jo nok det tidspunkt, hvor vi skal have en afslutning på sagen, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne takke de partier, der har stået ved, hvad de i sin tid mente, og som holder fast i det i dag og ikke bare kommer med slesk tale og billig portvin ligesom dem, der ved festlige lejligheder rykker ud og forklarer, hvor godt det er, hvad de her deltidsbrandmænd laver, men som, når det kommer til stykket og løftet skal indfris, når de står oppe ved kassen og regningen skal betales, løber så stærkt, at man ikke kan se enden for bare skosåler.
Det synes jeg simpelt hen ikke man kan være bekendt.
Det er jo ikke den nye forsvarsminister eller den nye beskæftigelsesminister, men de partier, de repræsenterer, og som de er medlem af, der har lovet det.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Det skal i hvert fald ikke være med garanti – måske den der ok-garanti, over kanten.
Hvis Dansk Folkeparti og Radikale Venstre vil være med til at lave en beretning, behøver vi ikke tage afstemningen i dag.
Men man kunne jo gøre det, at man i stedet for undlader at stemme her om noget, der ligger en så meget på sinde.
De er bundet af grundloven og deres egen overbevisning.
Det er det, de har skrevet under på.
Så hvis Dansk Folkeparti og Radikale Venstre undlader at stemme og Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet stemmer for, er der jo flertal, og så er sagen klar.
Men nu må vi se, hvordan det ender.
Tillid er et godt og stærkt ord, og når jeg lægger øre til, hvad forsvarsministeren siger, nemlig at hun vil komme efter både kommunerne og alle mulige andre, der ikke sørger for, at det her system fungerer, så bliver jeg kun glad.
Men jeg synes, det var bedre, at partierne levede op til de løfter, de har givet deltidsbrandmændene, og jeg ville se frem til, at der kom et forslag, når Folketinget starter igen til oktober.
Men jeg vil love både regeringen og mine gode kollegaer herinde i Folketinget, at det er en sag, jeg vil følge helt til dørs.
Jeg forstår, det er et stort problem, hvis der er et medlem af oppositionen, der foreslår noget, som man tidligere selv har foreslået.
Det er næsten ikke til at bære.
Det er hård kost.
Og det var derfor, jeg gerne ville have ministeren til at tilkendegive: Ja, vi kan tage det tilbage i udvalget, vi kan kigge på det, og så lover jeg som minister at komme med et forslag til regeringen til Folketingets åbning, og så kan vi få klaret sagen der.
Men det er man heller ikke interesseret i.
Det, Dansk Folkeparti hænger sin hat op på, er jo lige nøjagtig, at der snarest kommer et forslag, der løser det her problem.
Derfor står vi altså i en situation, hvor vi er nødt til at tage en afstemning om, hvordan deltidsbrandmændenes vilkår skal være.
De bliver ikke, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har lovet, men de bliver fastholdt på et ringere niveau.
Jeg er glad for, at vi har sådan et system, men jeg synes, det ville have klædt partierne i dag at leve op til de løfter, de har givet deltidsbrandmændene.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-01:
Det bliver forholdsvis kortvarigt.
Den forkortelse af dagpengeperioden fra 4 til 2 år, som er aktuel for øjeblikket, går hårdt ud over mange arbejdsløse og deres sikkerhedsnet, så den er vi imod.
Og det er helt rigtigt, hvad ministeren siger, at vi både var og er imod den forringelse af de supplerende dagpenge, som blev gennemført for et års tid siden af den her regering støttet af Dansk Folkeparti.
Hvorfor var vi imod det?
Jo, fordi der er masser af arbejdsløse, som desværre ikke kan få et fuldtidsjob, men som udviser den store aktivitet, som man må rose dem for, at de er i stand til at skaffe sig et deltidsjob, og derefter kan de så få supplerende dagpenge.
Det skal vi være glade for at de gør, for det kan være vejen til, at de til syvende og sidst opnår et fuldtidsjob hos den samme arbejdsgiver.
De bliver straffet, for efter 30 uger skal de tage stilling til, om de enten vil fortsætte med deres deltidsjob og kun det, eller om de vil være fuldtidsarbejdsløse, altså sige deres deltidsjob op.
Det forekommer os totalt absurd, at man som arbejdsløs, der har skaffet sig et deltidsjob, af systemet bliver tvunget til at forlade den stilling for at bevare en fuldtidsindtægt.
Det er det, der er regeringens politik, og det er vi skarpt imod.
I den her sag drejer det sig ikke om det generelle princip.
Her drejer det sig om den gruppe i vores samfund, som ved siden af deres fuldtidsjob har et arbejde som deltidsbrandmænd.
Der har regeringen jo selv gennem de regler, man lavede om supplerende dagpenge, sørget for, at den her gruppe af deltidsbrandmænd bliver ramt, og det er den gruppes forhold, som vi forsøger at forbedre, af hensyn til at vi kan få slukket de ildebrande, der opstår i vores samfund.
Det så vi helst var i form af en undtagelse i dagpengeloven specielt for deltidsbrandmænd, men det vil regeringen ikke.
Så er der her et forslag, som handler om at lave en vederlagsmodel, og det er som sagt den næstbedste løsning.
Så når ministeren påstår, at det her handler om de supplerende dagpenge i al almindelighed, bliver jeg nødt til at sige, at det gør det ikke.
Det specifikke forslag, der er tale om her, handler om deltidsbrandmænd, og det ville det også gøre, hvis man løste det på den måde, som vi helst så, nemlig at deltidsbrandmænd blev undtaget fra reglerne i dagpengeloven på det her punkt.
Ib Poulsen (DF), 2010-06-01:
Jeg synes måske, vi nærmer os lidt af essensen i, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen er ude i med hensyn til det her beslutningsforslag.
Nu nævner han fiskepigerne osv.
Altså, er det for at åbne den dør, der hedder, at man skal til at kigge på understøttelsen, de supplerende dagpenge?
Det, vi er interesseret i fra vores side, er jo at sikre deltidsbrandmændene de bedste vilkår og sikre, at vi kan have så mange som muligt.
Det er så utrolig vigtigt, at vi har dem, fordi de udfører en utrolig samfundsnyttig opgave til rigtig billige penge.
Det er jo det, vi skal sikre.
Vi skal sikre, at det kan fortsætte, og at der ikke er nogen, der falder ud på grund af det, som ligger nu.
Vi har i dag fået ministerens ord på, at hun vil være med til at kigge på det, så det ser vi frem til.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
Jeg vil sige til hr. Ib Poulsen: Nu blev jeg kaldt prins Bjarne for kort tid siden.
Jeg ved ikke, om man må sige prins Ib, men hør nu lige engang: Det var sådan, at Dansk Folkeparti og dem, der har regeringsmagten nu, ønskede, at brandmændene overhovedet ikke skulle modregnes for de få kroner, de modtog, når de havde været ude at slukke brand.
Socialdemokratiet sagde dengang, nøjagtig som regeringen siger det i dag, at hvis man lavede den vederlagsmodel, var der nogle problemer i det.
Så var der nogle andre ting.
Så gjorde vi det, at vi holdt dem uden for reglerne og fritog dem for timeoverførselsreglerne.
Det var på de to punkter, hvor vi imødekom brandmændene.
Det gik godt, lige indtil arbejdsløsheden steg, og indtil hr. Ib Poulsen modsat det, man havde lovet, i februar 2008 lavede et forlig om et indgreb i de supplerende dagpenge, hvor man tog alle ind under den samme hat, også de her deltidsbrandmænd, som ikke har et reelt opsigelsesvarsel, sammen med fiskepigerne.
Det er forskellen.
Hvorfor vil hr. Ib Poulsen ikke være med til at bakke op om et forslag, som hr. Poul Nødgaard fra Dansk Folkeparti dengang kom med?
Ib Poulsen (DF), 2010-06-01:
Det vil vi ikke, fordi vi ikke ønsker at stille deltidsbrandmændene dårligere, end de er i dag, og det er jo det, der vil ske, hvis vi stemmer for hr. Bjarne Laustsens beslutningsforslag.
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at der ikke var nogen problemer under SR-regeringen i 1998, men så er det jo pudsigt, at overskriften på pressemeddelelsen var: Flertal uden om regeringen sikrer deltidsbrandmænd.
Så må der jo have været nogle problemer, og dem ønskede Socialdemokratiet dengang som i dag ikke at være med til at løse, hvorfor pokker dog ikke det?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
Jamen jeg kan sige, at Socialdemokratiet jo har holdt deltidsbrandmændene ude af reglerne om de supplerende dagpenge, og derfor var der ikke noget problem, mens vi havde regeringsmagten.
Dernæst gjorde vi det, at vi fritog brandmændene, som også forsvarsministeren og beskæftigelsesministeren har redegjort for mange gange, så de ikke er omfattet af overførselsreglerne.
Det er jo den måde, vi har løst det på.
Men jeg vil gerne spørge hr. Ib Poulsen fra Dansk Folkeparti om noget: Er det ikke rigtigt, at det er Dansk Folkeparti, der sammen med en række andre partier har født vederlagsmodellen?
Man skrev dengang, at der er nogle problemer, og at man gerne ville være med til at løse dem, og man foreslog en løsning.
Men hvordan kan det være, at man ikke vil bakke det op, når det er Socialdemokratiet, der fremsætter forslaget i Folketinget, mens man godt vil, når det er ens eget parti sammen med Venstre og Konservative?
Hvorfor vil man ikke, når det er Socialdemokratiet, der foreslår det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Ib Poulsen (DF), 2010-06-01:
Tak for det.
Grunden til, at jeg tager ordet her i anden ombæring, er, at jeg synes, vi kommer langt omkring i debatten.
Når hr. Bjarne Laustsen spørger ministeren, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan stemme for hans vederlagsmodel, synes jeg, vi kommer langt omkring.
Men jeg synes egentlig, at jeg har forsøgt at forklare, hvorfor vi ikke stemmer for beslutningsforslaget.
Vi ønsker ikke at gøre det, fordi man mister alle lønmodtagerrettigheder.
Vi ønsker virkelig at få fundet en løsning, som er holdbar, og det er jo det, vi har fået ministerens ord for her i dag vil blive gjort.
En af grundene til, at jeg tager ordet i anden ombæring, er, at jeg ikke fik svar på det spørgsmål, jeg havde til hr. Bjarne Laustsen i første ombæring.
Jeg tror, han er undskyldt, for han sad måske og småsnakkede lidt med hr. Eigil Andersen.
Hvorfor var Socialdemokratiet dengang i 1998, da alle de borgerlige partier, inklusive SF og Enhedslisten, ville pålægge regeringen at indføre vederlagsmodellen,
ikke indstillet på at gøre det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på nu her.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-06-01:
Jeg synes, at hr. Eigil Andersen meget klart her bekræftede, at det, som SF er optaget af, er, at man er uenig i de supplerende dagpengeregler.
Det er sådan set ikke et spørgsmål om brandmændene.
Det har jeg redegjort for fra talerstolen.
Det har jeg redegjort for i et samråd.
Det mener for faktisk også jeg har redegjort for tidligere i forbindelse med skriftlige svar.
Det er sådan set det, der er tilfældet.
Det er sådan set der, skoen trykker.
Jeg vil bare sige, at jeg egentlig synes, det er uanstændigt, at man bruger brandmændene til at præsentere sin utilfredshed med de supplerende dagpenge.
Jeg tror på, at det her kan løses mindeligt, for jeg tror ikke på, at omfanget af problemet er så stort, som både hr. Eigil Andersen og hr. Bjarne Laustsen giver udtryk for.
Det er sådan set også derfor, jeg tror, at dialogen er vejen frem.
Det er så det, jeg vil arbejde med kommunerne med.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-01:
Det er altså ikke i enhver situation, man kan bruge fortiden til at belyse fremtiden, og det gælder bl.a. i det her tilfælde.
Og de opremsninger af tal om, hvad der er sket, kan ikke bruges, fordi det jo vil være sådan, at flere og flere vil nå den her 30-ugers-grænse for supplerende dagpenge.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen har skabt et problem her gennem sit eget indgreb i supplerende dagpenge.
Regeringen har selv skabt problemet.
Den vil så heller ikke løse det ved at indføre en vederlagsmodel, hvor man selvfølgelig kunne indskrive lønmodtagerrettighederne i de pågældende love, og man ville selvfølgelig også kunne skrive ind, at de så var undtaget fra reglerne om supplerende dagpenge.
Regeringen vil tage en samtale med nogle beredskabschefer.
Det er en meget fattig løsning, efter man har haft et år til at arbejde med det her i.
Jeg må sige, at jeg opfatter det sådan, at regeringen ikke vil eller ikke er i stand til eller ikke har evnerne til at løse det her problem, for så ville man jo have gjort det i løbet af det år, som allerede er gået.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-06-01:
Min vurdering er sådan set, at det også var svært at komme i job i 2009, hvis man blev arbejdsløs.
Det var sådan set også derfor, jeg påpegede, at vi ved, at i 2010 er det 32 deltidsansatte brandmænd, som er stoppet.
Vi ved ikke, hvad årsagen er.
Det kan være andre årsager end de supplerende dagpenge.
Det er ud af 4.192 deltidsansatte brandmænd.
For den enkelte er det selvfølgelig et problem, den dag de supplerende dagpenge løber ud.
Men jeg må bare henvise til de svar, som beskæftigelsesministeren rent faktisk gav ved samrådet, og som var meget, meget klare, med hensyn til at reglerne om de supplerende dagpenge, som vi lavede i 2008 sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, rent faktisk virker.
Og folk kommer i arbejde.
Og fire ud af ti af dem, der blev nyledige i starten af 2009, var sådan set i job eller i gang med uddannelse efter 3 måneder.
Jeg ved ikke, om det er sådan, at hr. Eigil Andersen ligger inde med nogle helt konkrete tal statistisk opgjort, med hensyn til hvor mange deltidsbrandmænd det her så berører.
Mit indtryk er, at det ikke berører så mange, som hr. Eigil Andersen meget gerne vil gøre det til.