Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Tak for det.
Vi har haft økonomisk vækst i Danmark i seks kvartaler i træk.
Beskæftigelsen er steget med over 32.000 personer siden foråret 2013.
Virksomhederne har fået mere at lave, og i sidste uge opjusterede Nationalbanken sit skøn over væksten.
Den forventer en relativt kraftig stigning i beskæftigelsen i de kommende år.
Også familiernes optimisme er høj.
Det er faktisk den højeste, der er blevet målt i 9 år.
Kort sagt er vi godt på vej til at lægge den økonomiske krise bag os.
Nu handler det om, at fremgangen kommer alle til gode.
Vi skal have alle med.
Det skal være attraktivt at bo, arbejde og drive erhverv i alle dele af Danmark.
Derfor vil vi forbedre vilkårene for landbrugs- og fødevaresektoren.
Det er virksomheder, som beskæftiger mange mennesker i de dele af landet, hvor det ellers kan være svært at få et job.
Vi har allerede gjort meget for landbruget.
Og vi har med bred opbakning her i Folketinget vedtaget en ambitiøs vækstplan for fødevarer.
Vi halverer randzonearealet.
Sagsbehandlingen af husdyrgodkendelser bliver mere effektiv.
Vi skal lave bedre adgang til finansiering.
Vi tillader nye ejerformer – det er noget, landmændene har efterspurgt i mange år.
Nu får de muligheden.
Men selv om vi har gjort meget, kan der jo godt gøres mere.
Det vil regeringen gøre.
Vi vil give landmændene nye og bedre muligheder for at investere i moderne staldanlæg og maskiner.
I alt 850 mio. kr. skal målrettes investeringer i nye og moderne kvæg- og svinestalde.
Det er en del af regeringens oplæg til udmøntning af landdistriktsprogrammet for de næste 3 år.
Vi forventer, at det vil understøtte investeringer på op til 3 mia. kr. i dansk landbrug.
Igen vil jeg sige, at det især er i de dele af Danmark, hvor der er hårdest brug for det.
Jeg håber naturligvis, at Folketingets partier vil være med.
Fødevareministeren indkalder meget snart til forhandlinger om landdistriktsprogrammet.
Regeringen har også besluttet at give danske mælkeproducenter en afdragsordning, så de bedre kan investere og skabe nye job.
Baggrunden er den, at mælkeproducenterne får nye muligheder for at øge produktionen, når EU's mælkekvoter ophører.
Vi ved, at danske mælkeproducenter og mejerier allerede er konkurrencedygtige på verdensmarkedet, og derfor er flere gået i gang med at udvide produktionen.
Men det betyder så også, at de får en afgift på omkring 200 mio. kr. i år, fordi de har overskredet kvoterne.
Vi giver nu mulighed for at betale afgifterne tilbage over 3 år i stedet for 1 år.
Vi vil fremme investeringer og arbejdspladser i landbruget, og derfor har vi lagt de her ting frem.
I dag har vi et nyt parti med til spørgetimen.
Jeg vil byde hr. Uffe Elbæk og Alternativet velkommen til debatten.
Så har vi i dag også udvidet spørgetime med de nordatlantiske medlemmer.
I sidste uge underskrev jeg en fælleserklæring sammen med landsstyreformanden og Europa-Kommissionens formand om Grønlands partnerskab med EU.
Det er en vigtig erklæring.
Det sender et stærkt signal om, at vi ønsker at udvide og styrke vores fælles samarbejde, f.eks. inden for råstoffer, klima og energi, forskning og turisme.
Jeg ser frem til igen i dag at kunne drøfte og svare på overordnede spørgsmål om rigsfællesskabet.