runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-01:
Det er utroligt, som teknik en gang imellem kan drille.
Lovforslaget er fremsat for at gennemføre et EU-direktiv, også kaldet forsvarsdirektivet, som har til formål at forenkle vilkårene for overførsel af forsvarsprodukter mellem EU's medlemslande.
Man ønsker fra EU's side at fjerne hindringer for virksomheder, og der foreslås derfor en udvidelse af våbenlovens regler for udførsel af våben og forsvarsmateriel, så der etableres adgang til at udstede globale og generelle udførselstilladelser, når det er til et andet EU-land.
I regeringens forslag er der dog nogle strengere danske krav, der bevares, og som af Justitsministeriet vurderes til at være i overensstemmelse med direktivet.
Her tænker jeg på kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare våben og fremføringsmidler, som er underlagt en strengere kontrolordning i Danmark, hvilket Justitsministeriet altså vurderer at kunne bevare.
Justitsministeriet vurderer endvidere, at den nuværende interne kontrolordning, der bl.a. kræver indførselstilladelse til skydevåben, ammunition, håndgranater, eksplosive stoffer m.v. efter våbenlovens § 1, stk. 1, også fremover skal gælde.
Igen vurderer Justitsministeriet, at strengere danske krav vil være i overensstemmelse med direktivet.
Direktivet fra EU tilsiger, at virksomheder ikke behøver transittilladelser, når forsvarsmateriel transporteres igennem et land.
Her har regeringen fastholdt, at genstande omfattet af våbenlovens § 1, fortsat skal have en transittilladelse, når de transporteres gennem Danmark, hvorimod materiel efter våbenlovens § 6, stk. 1, nr. 3-5 og delvis nr. 6, slipper for transittilladelse.
Undtagelsen drejer sig om materiel til krigsførelse, militært simulations- og træningsudstyr og maskiner og instrumenter og dele, der er specielt konstrueret eller modificeret til de nævnte genstande eller med andre ord noget, der ikke er så sprængfarligt.
Fastholdelsen af transittilladelsen af genstande omfattet af våbenlovens § 1 er ganske fornuftig, da de vurderes at være af en sådan farlighed, at der af sikkerhedsmæssige og ordensmæssige grunde fortsat bør være et højt kontrolniveau.
Man kan undre sig over, at EU ikke ønsker den kontrol.
Så foreslås en frivillig certificeringsordning for virksomheder, der indfører produkter omfattet af forsvarsdirektivet.
Ordningen tilbydes de virksomheder, som i forvejen har en fremstillingstilladelse efter krigsmateriellovens § 2.
Certificeringen kan man kalde for et bevis på, at virksomheden er pålidelig, særlig i forhold til at overholde eventuelle begrænsninger om udførsel til lande uden for EU, og der føres i forvejen tilsyn med disse virksomheder af Statens Våbenkontrol.
Prisen for dette frivillige certifikat vil være 6.000 kr. og reguleres årligt.
Endvidere indeholder forslaget nogle hjemmelsbestemmelser, så forslaget kan gennemføres i dansk ret.
Dansk Folkeparti er skeptisk over for forslaget.
Vi kan se, at regeringen har fjernet de værste torne fra direktivet, må jeg sige, men jeg har dog en del spørgsmål, som jeg håber kan blive afklaret under udvalgsarbejdet, hvorefter vi vil tage stilling.
Kim Andersen (V), 2011-03-01:
Jeg synes, at spørgeren skulle tage i betragtning, at der her er tale om en samlet pakke, hvor der også gøres en række andre tiltag i forhold til at modne de unge mennesker og at uddanne dem til at komme til at færdes i trafikken.
Nu kan jeg se, at ordføreren er kommet.
Jeg vil i øvrigt henstille til, at vi i forretningsordenen finder en mulighed for at give en anden runde, eller hvad det kan blive, så ordføreren kan få lov til at holde sin tale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-03-01:
Det forslag, som vi behandler nu, implementerer et nyt EU-direktiv på investeringsforeningsområdet.
Jeg skal indrømme, at det er et temmelig teknisk forslag, men sådan er det jo ofte, når vi har med lovgivning på det finansielle område at gøre.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at konkurrencen på markedet for investeringsforeninger styrkes.
Det sker ved at skabe mulighed for, at investeringsforeninger lettere kan udbyde deres produkter i andre EU-lande.
Det kan styrke konkurrencen i Danmark til gavn for forbrugerne og investorerne, men vil også give danske investeringsforeninger bedre mulighed for at gøre forretninger i udlandet.
Bedre konkurrence er jo noget, vi i Venstre finder helt centralt, så vi ser naturligvis meget positivt på, at vi også på dette område – som på forhåbentlig mange andre områder – kan fremme konkurrencen til gavn for danskerne, til gavn for investorerne og til gavn for forbrugerne.
Kravet om, at der skal udarbejdes et fuldt prospekt, fastholdes, mens det forenklede prospekt afskaffes, mod at der til gengæld indføres et nyt dokument med central investorinformation.
Ensartede regler på dette område gør det lettere som investor at sammenligne forskellige investeringsforeningers muligheder, karakteristika og profiler og gør det jo dermed også lettere at foretage sine valg på et oplyst grundlag.
Med forslaget bliver det også muligt fremover at foretage grænseoverskridende fusioner mellem investeringsforeninger og udenlandske investeringsinstitutter, som er omfattet af UCITS-direktivet.
Der læggers også op til, at der fremover kan etableres en såkaldt master-feeder-struktur.
Uden at redegøre i detaljen for teknikken i det drejer det sig grundlæggende om at give mulighed for, at man kan drive de her investeringsforeninger med en større grad af stordriftsfordele – igen jo til gavn for investorerne, fordi det betyder lavere omkostninger til at administrere ordningerne, og hvis der er færre administrationsomkostninger, ja, så er der bedre afkast.
Endelige præciseres og justeres en række tilsynsbestemmelser, ligesom der indføres et EU-pas for investeringsforvaltningsselskaber.
Som sagt er det alt i alt et ganske fornuftigt forslag om end noget teknisk.
Det sikrer mere ensartede regler, et bedre sammenligningsgrundlag for investorerne og bedre mulighed for konkurrence på tværs af landegrænserne inden for EU.
Det er jo grundlæggende principper, som vi i Venstre sætter meget stor pris på, og derfor kan vi naturligvis støtte forslaget.
Orla Hav (S), 2011-03-01:
Indledningsvis vil jeg gerne erklære mig enig med Venstres ordfører i, at det er en stor mundfuld, og at det, der skal tages stilling til i dag, er uigennemskueligt.
Det skal jeg vende tilbage til i ordførertalen.
Jeg vil sige, at den lærdom, vi som Socialdemokrater sidder tilbage med efter udbruddet af den finansielle krise, er, at vi i forhold til den finansielle verden skal gå efter at sikre, at gennemsigtighed, åbenhed og informationspligt er i højsædet.
Og hedgefonde må omfattes af samme indberetningspligt og tilsyn som banker i henhold til Basel III. Vi skal respektere, at virksomheder er mere end et finansielt produkt, de er levende organismer og skal behandles herefter.
Det er jo sådan, at bag investeringsselskaberne står der stærke økonomiske kræfter, herunder pensionskasser, og de skal sikres mulighed for at bruge deres indflydelse.
Fremtidens velfærd skal sikres gennem lovgivning og etik.
Vi har som Socialdemokrater med tilfredshed noteret os, at lovforslaget her skaber et lovgrundlag, der er med til at skabe gennemsigtighed, også for samfundet og de interessenter, der er afhængige af, at tingene går rigtigt for sig.
Vi noterer os, at lovforslaget er med til at sikre information til investorer, herunder at der kræves et dokument, hvori der er sikret central investorinformation.
Vi anerkender også behovet for at effektivisere formueforvaltning gennem større enheder, og at samarbejdet mellem myndigheder på tværs af grænserne effektiviseres og forbedres.
Det er helt centralt i opfyldelsen af disse elementer – det står jo i lovforslaget – at det er Finanstilsynet, der skal drage omsorg herfor.
Og jeg skal ikke være tilbageholdende med at sige, at vi er meget interesseret i at få at vide, om Finanstilsynet nu også får de tilstrækkelige muskler til at løse denne vigtige opgave.
Det gælder ikke blot antallet af medarbejdere, som vi har set er en del af lovforslaget – der er en forøgelse af antallet af medarbejdere – det gælder også sikring af den tilstrækkelige autonomi for Finanstilsynet båret af økonomiske og faglige hensyn, der ikke blot tilsidesættes af nogle politiske hensyn.
Derudover har vi noteret os en række kritiske høringssvar, som vi gerne vil have lejlighed til at granske og udbore nærmere i det lovforberedende arbejde.
Men vi er villige til at medvirke til lovens gennemførelse, såfremt vi får fornøden, skal vi sige sikkerhed for, at disse forhold er i orden.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-01:
Igen vil jeg sige, at jeg altid er villig til at kigge nærmere på noget.
Det, vi måske lige skal have øje for, er, at mange gange kender man først gavnen, efter at forsøget er færdigt.
Altså, nogle gange er man så lykkelig, at man opdager ting, man ikke havde opdaget – tilfældighedsfund ville vi kalde det inden for kriminalitetsverdenen.
Men vi er villige til at se på de ting, som ordføreren nævner.
Colette L. Brix (DF), 2011-03-01:
Set ud fra et lovgivningssynspunkt er det ikke rimeligt at fremsætte et teknisk tungt lovforslag på langt over 300 sider og så behandle det her i Folketingssalen, inden der er gået en uge.
Vi vil gerne opfordre til, at der en anden gang afsættes lidt længere tid, så vi folketingspolitikere har bedre tid til at forberede os.
Når man læser de stakkevis af sider igennem, viser det sig, at forslaget er ganske fornuftigt.
Vi får en moderniseret og internationalt tilpasset lovgivning om investeringsforeninger og investeringsforvaltningsselskaber, så det bliver langt lettere at investere på tværs af grænserne i EU og administrere foreninger på tværs af grænserne i EU.
Samtidig bliver det lettere at udarbejde nøgletal for investeringer, som kan bruges på tværs af grænserne.
Med den centrale investorinformation kan der udarbejdes de samlede nøgletal for investeringer i samtlige EU-lande.
Det eneste, som virker uhensigtsmæssigt, er, at der er et nyt direktiv om forvaltning af alternative investeringsfonde undervejs i EU.
Det vil jo betyde, at dette lovforslag inden længe skal ændres.
Hvorfor dog ikke vente med dette lovforslag, til alle relevante direktiver i EU er færdige?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange af alle de andre lande der overhovedet har løftet kuglepennen og forsøgt at få implementeret noget af det her.
Vi skal altid være først.
Vent dog, til vi kan få det samlet.
Det er jo ikke første gang, at vi oplever det her.
I slutningen af januar behandlede vi et lovforslag om ændring af søloven, som også var en implementering af lovgivning fra EU og internationale aftaler, og her skulle vi allerede efter et år ændre lovgivningen, fordi ministeriet ikke kunne vente på, at EU blev færdig.
Så vi håber, at ministeren vil arbejde for, at vi ikke altid skal være forrest med at implementere EU-lovgivning og internationale aftaler.
Det giver simpelt hen for meget arbejde her i Folketinget og for meget stop and go-politik.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at vi støtter lovforslaget.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-01:
Da vores ordfører på området, fru Carina Christensen, ikke kan være her, så skal jeg læse hendes ordførertale op.
Formålet med dette lovforslag er at gennemføre UCITS-direktivet om investeringsforeninger.
Der kommer en ny hurtig notifikationsprocedure for investeringsforeninger, der vil markedsføre sig i en anden medlemsstat.
Det vil gøre det lettere for dem at tiltrække udenlandsk kapital.
Det bliver nu muligt for investeringsforeninger at indgå i grænseoverskridende fusioner med andre investeringsinstitutter, som er omfattet af direktivet, hjemmehørende i andre EU-medlemsstater.
Det bliver muligt at lave master-feeder-strukturer, hvor en investeringsforening skal investere mindst 85 pct. af sine aktiver i en anden investeringsforening eller i et EU-investeringsinstitut.
Endelig indføres regler, der gør det muligt for Finanstilsynet at samarbejde tættere med kompetente myndigheder i andre lande.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-01:
Et andet spørgsmål, som er ganske relevant, er selvfølgelig spørgsmålet om gavnskriteriet.
Altså, i forbindelse med at man anvender forsøgsdyr er vi jo enige om i det her Folketing at det er en positiv ting, at det skal være til samfundsmæssig gavn.
Og der kan jeg godt føle lidt, at der mangler en nærmere specifikation af gavnskriteriet i det foreliggende.
Er ordføreren også interesseret i, at vi kigger nærmere på det i det forestående udvalgsarbejde?
Karsten Nonbo (V), 2011-03-01:
Jeg kan jo sige, at i den retning er jeg meget åben.
Altså, kan man effektivisere osv., er det altid noget, vi er villige til at se på.
Det er jo ikke ensbetydende med, at jeg giver mit tilsagn om, at det skal ske, men jeg er altid villig til at se på noget i den retning.
Det lyder jo fornuftigt, hvad hr. Benny Engelbrecht siger.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-01:
I forhold til høringssvarene har jeg noteret mig, at Dyrenes Beskyttelse har pointeret, at de mener, man kan se på de administrative omkostninger, der er forbundet med en række af de nævn og kommissioner og udvalg, som arbejder med området for forsøgsdyr, og de har så et konkret forslag, som handler om at nedlægge Rådet for Dyreforsøg.
Det er ikke, fordi jeg beder ordføreren om at tage stilling til det, men jeg vil høre, om ordføreren er interesseret i også at kigge på, om vi kan effektivisere den struktur, der er omkring de råd og nævn, som er nedsat på området, altså sådan at vi får mest muligt for pengene.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-01:
Formålet med at finde alternative måder at lave dyreforsøg på er en del af lovforslaget, også at finde alternativer til dyreforsøg med fostre, altså fostre fra dyr.
Det er en betingelse for de forsøg, man skal lave fremover, at nytteværdien skal vejes op imod formålet og selvfølgelig mod dyrets smerte.
Og så skal man dokumentere, at en viden ikke kan opnås på anden vis og ikke er kendt i forvejen.
Forsøget skal samtidig klassificeres i forhold til den smerte og de men, som dyret måtte få i forbindelse med forsøget, og dyret skal selvfølgelig være bedøvet og efterfølgende smertebehandles.
Og så må der ikke bruges lægemidler, som egentlig kunne tilsløre det udtryk for smerte, som dyret jo giver.
Det er sådan, at hvis man er en juridisk person, dvs. f.eks. en institution som Novo Nordisk, skal man kunne navngive de personer, som skal lave disse forsøg.
Man skal udpege en eller flere navngivne, som har ansvaret for udførelsen af forsøget, og personalet skal være uddannet.
Lovforslaget træder i kraft pr. 1. januar 2013, og med disse ord vil jeg sige, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-01:
Jeg vil godt takke for den positive modtagelse, som lovforslaget generelt har fået.
Lovforslaget implementerer jo EU-direktivet om undersøgelse af ulykker til søs.
Opklaring af søulykker er jo desværre ikke noget nyt.
»Desværre« skal forstås på den måde, at søulykker jo finder sted, og vi skal så opklare, hvad der er sket, så vi kan lære af det.
Søfartsstyrelsens Opklaringsenhed har i mange år arbejdet med at klarlægge årsagerne til ulykker til søs, så lignende ulykker kan undgås fremover.
Ulykker har ofte store menneskelige omkostninger eller forårsager skader på miljøet, så det er vigtigt, at vi hele tiden får et bedre kendskab til årsagerne, så de kan bruge denne viden til at mindske de forskellige risici.
Ifølge direktivet er det et krav, at undersøgelsesinstansen er uafhængig af andre parter, hvis interesser kan komme i konflikt med undersøgelsesarbejdet.
Lovforslaget vil i det væsentligste videreføre den nuværende ordning for sikkerhedsundersøgelser til søs.
Det skaber da også som noget nyt fælles retningslinjer for undersøgelsesarbejdet inden for EU, hvilket vil medføre bedre samarbejdsmuligheder på tværs af landegrænser.
Regeringen lægger stor vægt på hele tiden at forbedre sikkerheden til søs, og jeg er også overbevist om, at det her lovforslag vil være endnu et skridt i retning af at mindske risikoen for ulykker.
Så alt, hvad vi kan gøre for at forbedre situationen i forhold til ulykker, skal vi gøre.
Vi er nu blevet færdige med behandlingen af forslaget, og derfor ser jeg frem til udvalgets velvillige behandling af forslaget og glæder mig til at svare på spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-01:
Jeg skal heller ikke trække forhandlingerne i langdrag.
Vi synes, at direktivet her medvirker til en forbedring af vilkårene i forhold til havariundersøgelser med etablering af Den Maritime Havarikommission, og vi håber i sagens natur ikke, at der bliver alt for meget brug for den.
Ikke desto mindre synes vi, at det er en god og nødvendig styrkelse af søfartssikkerheden.
Vi konstaterer også, at det bliver en uvildig og uafhængig instans, og dermed skulle der være grundlag for, at vi på en god og ordentlig måde kan implementere EU-direktivet og samtidig styrke sikkerheden og opklaringsmulighederne i forbindelse med ulykker til søs, som vi selvfølgelig alle sammen håber der bliver så få af som overhovedet muligt.
Vi støtter lovforslaget.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-01:
Da vores ordfører på området, fru Carina Christensen, ikke er her, skal jeg læse følgende op: Med dette lovforslag gennemføres et nyt EU-direktiv om de grundlæggende principper for undersøgelse af ulykker til søs.
Forslaget sikrer, at undersøgelse af ulykker til søs gennemføres hurtigt og korrekt efter en fælleseuropæisk standard.
Med lovforslaget etableres også Den Maritime Havarikommission, som får til opgave at undersøge ulykker til søs og udarbejde anbefalinger til forbedringer af sikkerheden til søs.
Havarikommissionen skal klarlægge årsager til ulykker, så risikoen for lignende fremtidige ulykker kan mindskes.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-01:
SF mener, at det er godt med en uafhængig undersøgelseskommission.
Vi har her at gøre med et erhverv, hvor fejl kan få fatale følger for dem, der arbejder i branchen.
Det giver det her lovforslag en bedre mulighed for, og derfor støtter SF lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2011-03-01:
Dette lovforslag handler stort set om det samme, som vi lige har drøftet; et EU-direktiv erstatter og supplerer eksisterende danske regler vedrørende opklaring af ulykker til søs.
Med ens regler i EU kan det blive lettere at finde årsagerne til de tragiske ulykker, som sker til søs, ikke mindst bliver der større tillid til undersøgelserne, da de i højere grad bliver holdt adskilt fra de retslige konsekvenser.
Dermed kan også personer, som måske er skyldige i en ulykke, kunne afhøres om årsagen til ulykken, uden at det betyder, at oplysningerne bruges imod dem i f.eks. en retssag.
I Danmark følger vi kun delvist disse principper, idet afhøringer i dag kan bruges i forbindelse med, at Søfartsstyrelsen anmelder en ulykke til politiet.
Samtidig bliver der oprettet en database i EU, så ulykker registreres.
På den måde kan landene udveksle erfaringer, som kan gøre det lettere at opklare ulykker.
Så lovforslaget vil styrke grundlaget for at kunne opklare ulykker, der sker til søs, bedre og hurtigere.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-03-01:
Med lovforslaget gennemføres et EU-direktiv om undersøgelse af ulykker på havet.
I dag gennemføres undersøgelser af ulykker på havet af Søfartsstyrelsens opklaringsenhed, der jo, som navnet siger, er en del af Søfartsstyrelsen.
Med forslaget her bliver Søfartsstyrelsens opklaringsenhed erstattet af Den Maritime Havarikommission, der etableres som en uafhængig enhed uden for Søfartsstyrelsen.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-01:
Det her lovforslag gennemfører jo et nyt EU-direktiv på investeringsforeningsområdet.
Flere af ordførerne har også været inde på kompleksiteten i det, og derfor vil jeg allerede nu tilkendegive, også foranlediget af det spørgsmål, der var fra hr. Orla Hav, at vi selvfølgelig stiller os til rådighed for en teknisk gennemgang af forslaget ovre i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Det såkaldte UCITS-direktiv er jo en fælles betegnelse for investeringsinstitutter.
Lovforslaget indeholder ikke nye regler ud over dem, som gennemføres som led i implementeringen af direktivet.
Direktivets bestemmelser implementeres via en nyaffattelse af lov om investeringsforeninger og specialforeninger samt andre kollektive investeringsordninger m.v.
Derudover vil dele af direktivets bestemmelser implementeres i lov om finansiel virksomhed
De regler, der videreføres fra gældende ret, er lempet, hvor det skønnes forsvarligt ud fra et investorbeskyttelseshensyn og hensynet til den danske foreningsmodel.
Lempelserne sker ligeledes med fokus på, at den danske investeringsforvaltningsbranche skal have konkurrencedygtige vilkår at arbejde under.
Lovforslaget indeholder også en generel revision af lovgivningen vedrørende kollektive investeringsordninger.
Den generelle revision indebærer en række ændringer og præciseringer samt kodificering af praksis og en ny struktur af selve loven.
Lovforslagets væsentligste hovedpunkter er for det første indførelse af nye regler om information til investorerne.
Informationer om investeringsprodukterne skal fremover gives på en mere let og overskuelig måde, som skal være ens i hele EU.
Det er til gavn for investorer, som kan være ganske almindelige forbrugere.
Der indføres bedre mulighed for grænseoverskridende markedsføring af investeringsforeninger.
Der introduceres en ny tilsynsprocedure, der vil højne kvaliteten i den anmeldelsesprocedure, der skal gennemføres forud for grænseoverskridende markedsføring og salg.
Det giver danske investeringsforeninger mulighed for at fusionere med forskellige typer udenlandske investeringsinstitutter, som det ikke er muligt at fusionere med i dag.
Fusion af institutter giver mulighed for stordriftsfordele gennem forvaltning af en større samlet kapital.
Stordriften skal gerne kunne komme investorerne til gode.
Så betyder det også indførelse af regler om øget samarbejde mellem tilsynene i medlemslandene.
Det er jo nødvendigt på baggrund af de øgede muligheder for grænseoverskridende aktiviteter og kan sikre et effektivt tilsyn og håndhævelse af regler.
Samlet set vil indførelsen af de nye regler give bedre muligheder for grænseoverskridende aktivitet og dermed bedre mulighed for stordrift.
Begge dele skal i sidste ende komme investorerne til gode.
I lyset af de mange bemærkninger ser jeg frem til en konstruktiv udvalgsdrøftelse.