runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-02-19:
Jeg plejer gerne at deltage i jubilæer, men jeg synes, at den her med tiåret for genfremsættelse af afskaffelse af satspuljen ikke behøver den samme store jubel.
Så som udgangspunkt vil jeg lige starte med at sige, at Venstre altså ikke ønsker at afskaffe satspuljen.
Vi er faktisk meget glade for, at vi har den her mulighed for at give udsatte grupper nogle muligheder, som de jo ellers ikke ville have fået.
Vi har set det før, og vi ser det nu igen: Enhedslisten fremsætter sit forslag om at afskaffe satspuljen.
Men Venstre mener altså til stadighed, at de mange fordele ved satspuljen fuldt ud berettiger dens eksistens.
Vi ser satspuljen som et middel til at nå målet om en større lighed i samfundet.
For det første tages der overordnet højde for de mest udsatte grupper i vores samfund.
For det andet tilgodeser den nuværende satsregulering modtagerne af overførselsindkomster, da reguleringen følger med den almindelige udvikling i samfundet.
Og for det tredje sikrer satspuljen, at de indgåede aftaler sker med et bredt flertal.
Det er jo faktisk i sig selv ret unikt, og det står også i stor kontrast til måden, vi på andre områder arbejder på her i Folketinget.
Ud fra en konsensusorienteret tankegang tilvejebringes midlerne jo til de svageste grupper, og dette brede samarbejde ville jo gå helt tabt uden satspuljen. I forhold til bekymringen om, at indkomsten eventuelt skulle falde i 2009 i forhold til andre grupper, må jeg jo så henlede opmærksomheden på alle de positive konsekvenser, der er af satspuljen.
Det er jo sådan, at der netop hvert år tilføres yderligere en sum penge, og således viser det sig jo, at den akkumulerede pulje vokser hvert eneste år.
Samlet set ser Venstre altså alle disse elementer som helt klare og meget positive argumenter for, at vi har satspuljen, og som argumenter imod en eventuel afskaffelse af satspuljen, som Enhedslisten ellers ønsker.
Så for at gentage det første, jeg sagde, vil jeg sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2009-02-19:
Det gør vi igen og igen, og vi kan jo se, hvordan det også kan få Venstre til f.eks. på miljøområdet at indse, at man har taget fejl og måske bliver nødt til at begynde at genbruge nogle af de forslag, som Enhedslisten tidligere har fremsat.
Så det satser vi på også kommer til at ske på det her område.
Når Venstres ordfører nu ikke kan se nogen problemer eller nogen dårlige sider ved satspuljen, vil jeg bare høre, hvorfor Venstre så ikke har foreslået, at det samme skulle gælde for folketingsmedlemmers løn og for andre højtansattes løn i Danmark.
Hvorfor er det ikke derfra, man tager 0,3 pct. af lønudviklingen og siger, at de penge skal bruges til forskellige gode formål?
Hvorfor er det de mennesker, der har de allerallerlaveste indkomster i samfundet, som man siger skal betale for en bedre psykiatri, for indsats mod menneskehandel og andre gode formål?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-02-19:
Jeg tror, man skal kigge langt tilbage i historien, for ikke nok med, at det er 10 år siden, at Enhedslisten startede med at fremsætte forslag om at afskaffe satspuljen - det er jo endnu flere år siden, at den overhovedet blev oprettet.
Det var jo ud fra et behov for at finde en vej for alle de mange tiltag, man havde ønsker om at lave for specifikke grupper, at man gik ind og sagde: Jamen så er det her, vi finder en logisk finansiering.
Og den opbygning var samtlige partier enige om - med al respekt, bortset fra Enhedslisten.
Men det var den måde, man kunne se man kunne styrke det bedst på.
Og så skal vi jo huske, at det altid reelt er skatteborgerne, der sådan set leverer økonomien, så vi overhovedet kan finde finansiering, når det kommer til stykket.
Line Barfod (EL), 2009-02-19:
Ligesom skatteborgerne nu betaler til bankdirektørernes løn, kunne man også sige, at bankdirektørerne - eller hvilke grupper man nu ellers fandt her i samfundet, som man syntes måske havde lidt bredere skuldre - skulle være med til at betale.
Derfor er det mest logiske at lade det være på finansloven og lade os alle sammen være med til at betale til de forskellige formål, der bliver dækket af satspuljen i dag.
Dagpengene er jo en af de indkomster, der virkelig bliver udhulet af den manglende regulering.
Mener Venstre overhovedet ikke, at det er et problem - særligt i denne tid, hvor vi har finanskrise og arbejdsløsheden eksploderer - at dagpengene er blevet mindre og mindre værd, at dækningen er mindre og mindre i forhold til den løn, folk har, før de bliver fyret, og at vi derfor risikerer, at vi fuldstændig udhuler det flexicuritysystem, som Venstre ellers er så begejstret for?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-02-19:
Altså, grundlæggende er det jo skatteborgerne, der betaler alt, hvad vi beskæftiger os med i salen her.
Der er tale om, at vi har en reguleringsordning, der sikrer, at overførselsindkomstmodtagere har en udvikling af deres overførsler, der på nær en marginal fuldstændig modsvarer lønudviklingen, og at den marginal så reserveres den samme gruppe, kan man i virkeligheden sige, via nogle socialpolitiske initiativer, som finansieres via puljen.
Men jeg forstår, at det, der er SF's synspunkt - selv om SF jo altså er med i det her, men lad nu det stå - er, at vi burde have en fuldstændig millimeterjusteret udvikling, for så vidt angår f.eks. folkepensionister.
Det er jo et interessant synspunkt, for hvis man lægger det til grund, er det jo altså sådan, at vi burde have afstået fra at lave ældrecheck i det omfang, vi har gjort.
For den ældrecheck skulle alene have en størrelse, så den dækkede den her lille marginale forskel, der puttes i satspuljen.
Så stereotyp en tilgang til tilværelsen har regeringen ikke.
Vi er stolte af i modsætning til en række andre lande at have en regulering, der tager afsæt i lønudviklingen, og glade ved, at vi samtidig kan reservere nogle beløb, der kan bruges socialpolitisk offensivt.
Thomas Jensen (S), 2009-02-20:
Da forligspartierne bag kombilinjen blev enige i sommers, var de vidende om, tror jeg, at det var upopulært blandt borgerne i Silkeborg at træffe den beslutning.
Da man så kom ud fra forligslokalet, slog man jo meget på, at man skulle være hurtigt færdig med motorvejen, og nu har vi også her i dag hørt ministeren fortælle, at han forventer, at motorvejen gennem Silkeborg er færdig i 2016.
Men jeg vil bare høre, om jeg kan få ministeren til at garantere, at silkeborgenserne kan køre på motorvejen i år 2016.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-20:
Jeg forstod ellers, at hr. Thomas Jensen er imod det her forslag, men alligevel ser han gerne, at vi bliver hurtigt færdige med det, så man kan køre på vejen.
Der er tale om et omfattende projekt, som det tager flere år at gøre færdigt, og ingen kan jo stå og give en fuldstændig garanti.
Vi kan jo ikke vide, om der sker et eller andet uforudset undervejs, men alt tyder på, at vi er færdige i 2016.
Det er, som der står i lovforslaget,
klart forventningen, og det regner jeg bestemt med.
Men at stå her og give fuldstændige garantier ville nok være letsindigt; uanset hvilket anlægsprojekt i den størrelsesorden, vi taler om, ville det være letsindigt at give fuldstændige garantier for, hvornår man er færdig.
Må jeg ikke for det første sige til det her med, at jeg ikke kan garantere, at man er færdig i 2016, at uanset hvilket projekt vi taler om, er der ingen minister, der vil stå og give fuldstændige garantier for, hvornår man er færdig med så omfattende et projekt.
Alle ved jo, at man kan komme ud for et eller andet.
Vi må give vores bedste skøn, og det gør vi - og vi ville i virkeligheden gerne være endnu hurtigere færdige.
Så det her er vores forventning, og jeg tror bestemt, det bliver sådan, men garantier kan man selvfølgelig aldrig give.
Med hensyn til naturen mener jeg, at vi tager alle de hensyn, der kan tages - stort set.
Det er et meget gennemtænkt projekt; vi har lavet et forbedret kombilinjeprojekt, og vi har derefter hørt på borgerne og forbedret det yderligere.
Så jeg mener faktisk, at vi med hensyn til naturen - også med hensyn til faunapassager osv. - gør os en lang række bestræbelser på, at naturen ikke skal lide skade ved det her projekt.
Thomas Jensen (S), 2009-02-20:
Jeg er glad for at få bekræftet, at transportministeren ikke - desværre - kan garantere, at vi får motorvejen til at stå færdig i 2016.
Så det, der står i forligsteksten, må vi tage med et gran salt.
Det er jo sådan, at statsministerens argument for at fravælge Resendallinjen og tilvælge kombilinjen var, at nu skulle vi passe godt på naturen.
Men nu er det jo sådan, at kombilinjen går tværs gennem Gudenådalen, tværs gennem Silkeborg Langsø og tværs gennem Silkeborg Nordskov, som er bynær natur.
Altså, er der taget alle forbehold, sådan at vi får genoprettet naturen, og sådan at når borgerne skal ud og gå langs Silkeborg Langsø og Gudenåen, støder de ikke ind i en gammeldags ringvejsbro?
Per Clausen (EL), 2009-02-20:
Jeg skal nok lade være med at afkræve ministeren garantier, for dem får man jo ikke, og da der jo også kun er dårlige erfaringer med det, vil jeg til gengæld spørge ministeren, om han, når nu anlæg af den her motorvej kommer til at koste noget mere end de 6,3 mia. kr. - det fremgår af bemærkningerne, og det fremgår også, at man ikke sådan rigtig ved, hvor meget det bliver, men det bliver noget mere - kan bekræfte, at de penge så også skal tages af de penge, der er afsat i trafikaftalen.
Og når jeg spørger på den måde, er det, fordi det er lidt interessant at få at vide, hvor mange ekstraudgifter til motorvej der kan løbe på, inden man kommer dertil, hvor man skal træffe beslutninger om forbedringer af den kollektive trafik.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-20:
Man må vel konstatere, at motorvejen ved Silkeborg nok er et af de vejprojekter, der er brugt mest tid på at diskutere, både her i Folketinget og i det område, som berøres af projektet.
Samtidig er det nok også et af de vejprojekter, der er brugt
mest tid på overhovedet at få vurderet og undersøgt
Lige siden det for knap 20 år siden blev besluttet, at der skulle anlægges en motorvej mellem Herning og Århus, har den største udfordring været at finde frem til en tilfredsstillende løsning for motorvejens passage af Gudenåen.
I efteråret 2006 traf regeringen så en principbeslutning om, at vi ville arbejde for at få gennemført kombilinjen.
Det gjorde vi, fordi det var og er regeringens vurdering, at kombilinjen er den mest skånsomme løsning for naturen, for Gudenåen og for de fredninger og habitatinteresser, der er i området.
Samtidig besluttede vi imidlertid at undersøge mulighederne for at forbedre kombilinjeprojektet, så det i højere grad tager hensyn til mennesker og miljø i Silkeborg.
Det synes jeg i høj grad er lykkedes.
Derfor er jeg også meget tilfreds med den aftale om projektets udformning, som blev indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre kort før jul, og som vi nu udmønter med dette lovforslag.
Som det fremgår af høringssvaret, der er kommet fra Silkeborg Kommune, er kommunen jo også meget tilfreds med lovforslaget.
Kommunen tilslutter sig lovforslaget.
Der er altså tale om et kort og klart svar fra kommunen, som jeg mener i virkeligheden taler for sig selv.
Selv om det har taget lang tid at nå frem til en beslutning, mener jeg, at det har været ventetiden værd.
Til gengæld skylder vi nu både trafikanterne i det midtjyske område og borgerne i Silkeborg, at vi får motorvejen gjort færdig hurtigst muligt.
Fra regeringens side vil vi gøre, hvad vi kan, for at sikre fremdriften i det her projekt.
Vurderingen er, at vi kan have hele strækningen mellem Funder og Låsby færdig i 2016, hvis vi sætter fuld damp under kedlerne, så snart anlægsloven er vedtaget, og i øvrigt ikke støder ind i væsentlige uforudsete problemer.
Det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Her til slut vil jeg endnu en gang gerne takke for opbakningen.
Både jeg selv og mine forgængere har allerede besvaret en lang række spørgsmål om projektet, men skulle det være sådan, at der er flere spørgsmål, vil jeg naturligvis gerne svare på dem, og jeg vil opfordre til, at vi får en hurtig og konstruktiv behandling i Trafikudvalget, så vi kan få projektet i gang.
Det er der et klart udtalt ønske om fra Silkeborg Kommunes side, ikke mindst af hensyn til de borgere og virksomheder, der berøres direkte af projektet.
Men jeg synes som sagt, at vi alle sammen skal glæde os over, hvilket flere ordførere også har været inde på, at der nu er en afklaring.
Nu kan vi komme i gang med arbejdet til glæde for både trafikanter, borgere og virksomheder i området.
Thomas Jensen (S), 2009-02-20:
Hvis hr. Kim Christiansen ellers havde fulgt med i debatten over de sidste 15-20 år, ville hr. Kim Christiansen også vide, at Silkeborg Byråd - det gamle byråd og det nye byråd - indstillede Resendallinjen som linjeføringen.
Og det var inklusive de socialdemokratiske medlemmer af Silkeborg Byråd.
Derfor er jeg helt enig med dem i, at Resendallinjen ville være den bedste løsning for Silkeborg, ingen tvivl om det.
Så kommer hr. Kim Christiansen med en serviceoplysning, som han siger, om kommunale veje, og hvem der skal finansiere dem.
Men jeg kan omvendt spørge hr. Kim Christiansen: Er Østre Ringvej i Silkeborg i dag en kommunal vej?
Nej, det er den ikke.
Det er en vej, som i 2020 bliver såkaldt nedklassificeret til at være en kommunal vej, og det er dér, når den bliver nedklassificeret, at den begynder at koste silkeborgenserne penge.
Hvorfor søren siger man ikke, at når motorvejen i Silkeborg er færdig i 2016, hvad forligspartierne jo håber på at den bliver, kan folk køre på motorvejen, og samtidig kan vi gå i gang med at bygge den nye ringvejsbro, sådan at vi sikrer, at vi har to gode broer, der sikrer naturgenopretning i Silkeborg.
Kim Christiansen (DF), 2009-02-20:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed - jo, muligvis for hr. Thomas Jensen, men ikke for alle os andre - at kommunale veje, og ringvejsbroen vil være en kommunal vej på det tidspunkt, også er et kommunalt anliggende, og dermed er det de kommunale skatteyderes penge, der går til sådan nogle formål.
Det er så bare en serviceoplysning.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er, at jeg synes, at hr. Thomas Jensen udtaler sig på hele Silkeborgs vegne, og alene det synes jeg jo er utilstedeligt: at tage en hel by som gidsel for sine egne holdninger.
Jeg har også talt med folk i Silkeborg, som ikke er enige med hr. Thomas Jensen - så langtfra endda.
Det gælder jo ikke mindst nogle af hans egne partifæller i byrådet.
Er det forkert opfattet?
Thomas Jensen (S), 2009-02-20:
Jeg vil henholde mig til det svar på - og nu skal vi finde nummeret her - spørgsmål nr. 269, som jeg har fået fra transportministeren, og som hr. Kim Christiansen sikkert er bekendt med.
Med andre ord har forligspartierne, inklusive hr. Kim Christiansens eget parti, Dansk Folkeparti, ikke sikret, at borgerne i Silkeborg bliver holdt skadesfri rent økonomisk med den her aftale.
Det er klar tale om, at silkeborgenserne i 2021 kan forvente at få en regning for det forlig, som blev indgået i 2008.
Kim Christiansen (DF), 2009-02-20:
Tak for det.
Jeg vil følge lidt op der, hvor hr. Kristian Pihl Lorentzen slap, for vi fik nemlig aldrig noget svar på, hvad intentionerne for hr. Thomas Jensen har været med alle skriblerierne i det midtjyske - ud over selvfølgelig at vildlede silkeborgenserne fuldstændig.
Hvad angår de 130 mio. kr., så er der jo ikke nogen, der på noget tidspunkt har lagt skjul på, at silkeborgenserne eller Silkeborg Kommune på et tidspunkt, når de ønsker en ny ringvejsbro - når den gamle vil være slidt op om 20 år måske - skal medfinansiere den.
Det står højt og tydeligt i teksten.
Det, der bare er spørgsmålet her, er, om hr. Thomas Jensen er enig med mig i, at de 130 mio. kr., som er afsat i 2007-kroner, er indeksregulerede, indtil man på et eller anden tidspunkt måtte ønske at få udbetalt pengene.
Thomas Jensen (S), 2009-02-20:
Først vil jeg tage fat i det angående pengene og indeksreguleringen.
Det er sådan, at vi her har et svar fra transportministeren, hvor der står, at størrelsen af kommunens egen investering vil afhænge af de samlede anlægsudgifter til projektet på det aktuelle tidspunkt, altså i 2021.
Det er svaret på spørgsmål nr. 275 til transportministeren, og det understreger jo, at det kommer til at koste silkeborgenserne penge at få anlagt den ringvejsbro over Gudenåen.
Så enkelt er det.
Med hensyn til hvornår silkeborgenserne kan køre på motorvejen ved Silkeborg, vil jeg sige, at jeg er meget glad for, at hr. Kristian Pihl Lorentzen tager det emne op.
Hvis jeg kunne stille spørgsmål til hr. Kristian Pihl Lorentzen nu, ville jeg egentlig gerne have svar på, om hr. Kristian Pihl Lorentzen kan garantere, at silkeborgenserne kan køre på motorvejen i 2016.
Det er jeg slet ikke sikker på, og det vil jeg også gerne tale med transportministeren om her bagefter.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-02-20:
Jeg fik desværre ikke svar på mit spørgsmål, men svaret betyder altså, at der er afsat 130 mio. kr.
De penge bliver indeksreguleret, det vil sige at de har den samme værdi, når projektet engang skal gennemføres, og det har hele tiden været meningen, at også Silkeborg Kommune kan vælge at bidrage, hvis man vil have en løsning, der er dyrere end 130 mio. kr.
Det er der ikke noget nyt i, så jeg kan altså konstatere, at hr. Thomas Jensen har misinformeret avisens læsere.
Så har jeg et opfølgende spørgsmål.
Hr. Thomas Jensen har også i den lokale debat skabt tvivl om, hvorvidt motorvejen nu også kan åbnes i 2016.
Det er, som om det har drejet sig om at skabe mest mulig misnøje og mistro til det her.
Hvorfra har hr. Thomas Jensen belæg for at sige til borgerne i Silkeborgområdet, at vejen sandsynligvis ikke er færdig i 2016?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-20:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for et lovforslag, hr. Per Clausen har læst på, men nu holder jeg mig altså til det lovforslag, vi diskuterer her.
Milliard.
Tak, hr. formand, jeg kan høre, at formanden er tidligere finansminister.
Men altså 6,3 mia. kr. man bliver hurtigt talblind som transportminister, det er så store tal, vi arbejder med hele tiden her - så det er det tal, som er budgetteret.
Men så er det da rigtigt, at der f.eks. står, at fysikoverslaget er behæftet med en vis usikkerhed osv. osv., men vi har jo altså også et basisoverslag plus 30 pct.
Per Clausen (EL), 2009-02-20:
Der står jo sådan set, at for en række ting, som har meget stor betydning for budgettet, vil man først finde ud af senere, hvad det koster, men ministeren siger altså, at han regner med, at det holder sig inden for 6,3 mia. kr.
Han har ikke garanteret noget, så det kan ikke gå ham helt galt, men vi skal nok vende tilbage til det, når det viser sig ikke at komme til at passe.
Men det, jeg spurgte om, var: Hvis nu det her kommer til at koste mere, så er det vel rigtigt forstået, at de penge har man allerede nu aftalt i forligskredsen skal tages fra de meget berømte 94 mia. kr., som er blevet afsat til trafikinvesteringer i de kommende år.
Det er ikke sådan, at man forventer, at man så skal hente flere penge for at dække det her hul i kassen.
Magnus Heunicke (S), 2009-02-20:
Da den socialdemokratiske ordfører for vejområdet, hr. Jens Christian Lund, ikke kan være til stede, skal jeg efter bedste evne læse hans tale op. Socialdemokraterne vil under ingen omstændigheder støtte dette forslag fra Enhedslisten.
Vi er generelt tilfredse med forliget om »Danmarks grønne transportpolitik«, hvor vi virkelig fik sat fingeraftryk, så 68 pct. af de fordelte midler går til tog, letbaner, busser, færger og cykler og 32 pct. til veje.
Det viser en markant satsning på kollektiv trafik, så flere rejsende vil tage toget og bussen frem for bilen.
Vi er også godt tilfredse med den kommende grønne omlægning af bilbeskatningen.
Men vi kan og vil imidlertid ikke helt undlade at investere i veje.
Enhedslistens forslag kan derfor medvirke til en skævvridning af Danmark, noget, som vi af alle kræfter vil modvirke.
Danmark er jo et for lille område til, at vi kan acceptere, at store dele af landet ikke udvikles.
Vi er enige med Enhedslisten i, at det specielt er i trængselsområderne, at den kollektive trafik skal udvikles til de største potentialer.
Det skal naturligvis indgå i den samlede planlægning af infrastruktur.
Vi bakker op bag den grønne transportpolitik og forliget om det fra forleden.
Vi er glade for Enhedslistens indspark til debatten her, men vi kan altså ikke bakke dette forslag op.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-02-20:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at vi - og det er også det, der gennemsyrer den aftale og regeringens politik - netop gerne vil gøre den kollektive trafik mere attraktiv.
Det gør vi også med den aftale, der er lavet nu.
Eksempelvis skal vi hurtigt i gang med at lave parker og rejs-anlæg, så folk ikke kører forgæves rundt og leder efter en parkeringsplads ved en jernbanestation.
De må opgive, og så kører de ind midt i København med et togkort i lommen.
Det er jo ikke særlig smart.
Så med den politik, vi nu har lagt frem, vil vi få en opdrift i den kollektive trafik.
Men der vil fortsat være behov for gode veje, også ind til København.
Derfor er det ikke et enten-eller.
Hr. Per Clausen er åbenbart ikke klar over, at rigtig mange familier jo har en virkelighed, hvor de hver morgen skal rundt til forskellige daginstitutioner og andre steder og aflevere deres børn, og så kan det ikke passes ind i, at man i en sådan situation tager den kollektive trafik.
Men der er også tilfælde, hvor andre har mulighed for at tage den kollektive trafik.
Der skal vi så bare sikre, at den kommer til at fungere bedre, at togene kører til tiden, at busser og tog passer bedre sammen, og at vi får noget mere moderne materiel.
Det er det, vi vil se en satsning på fremover.
Per Clausen (EL), 2009-02-20:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen er vel enig med mig i, at hvis det handler om at undgå trængsel, så er det fornuftigt at vælge transportløsninger, hvor flest mulige mennesker kan transporteres, uden at de fylder meget mere, end det er nødvendigt.
Og er pointen ikke netop, at hvis man skal flytte mennesker fra f.eks. Nordsjælland til København ved hjælp af biler, så fylder det meget, meget mere, end hvis de blev transporteret ved hjælp af f.eks. tog?
Derfor vil hr. Kristian Pihl Lorentzens logik, som gør, at hver eneste gang, der bliver en kø, skal der bygges en ekstra bane til biler, føre til, at vi ender som visse amerikanske storbyer, hvor trængslen stadig væk er ekstremt stor, og hvor omkring 40 pct. af arealet er optaget af motorveje.
Og det er vel ikke noget godt ideal at have?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-02-20:
Selvfølgelig skal vi bygge motorveje der, hvor der er meget trafik, det er sund logik i min verden.
Vi har bl.a. i København i forbindelse med Fingerplanen i hver finger brug for en god og hurtig jernbaneforbindelse, og i hver finger har vi brug for en god og hurtig vejforbindelse.
Det gælder på mange strækninger, at det ikke er et enten-eller, det er et både-og, og det er også det, som den store trafikaftale er et udtryk for.
Per Clausen (EL), 2009-02-20:
Nu kan jeg godt forstå, at det ikke undrer hr. Kristian Pihl Lorentzen, at Enhedslisten ikke er med i forliget, for hr. Kristian Pihl Lorentzen har jo med stor omhu deltaget i nogle forhandlinger, hvor Enhedslisten ikke har været inviteret, og så kommer man jo ikke med i nogen forlig.
Derfor har hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke fået anledning til at afprøve Enhedslistens fundamentalisme, men det kan han prøve ved en anden god lejlighed, og så må vi se, hvordan det falder ud.
For efter min opfattelse er trængslen på vejene størst netop der, hvor der er mange mennesker, der skal transporteres nogenlunde det samme sted hen fra det samme sted, så derfor er der god fornuft i netop der at satse på at investere i kollektive løsninger, der gør, at mange flere mennesker kan transporteres meget mere effektivt det samme stykke vej.