runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Når nu ministeren er ude i det her felttog imod dansk landbrug, er det jo værd at erindre om, at der også i landbrugets planteproduktion er noget CO2-optag.
Det vil sige, at landbruget rent faktisk igennem deres planteproduktion er med til, at vi opnår CO2-målene, og er ministeren enig i, at faldende proteinindhold i dansk korn har en negativ klimapåvirkning som følge af en øget proteinimport fra udlandet?
Og er ministeren enig i, at en øget kvælstoftildeling faktisk vil bidrage til at nedbringe de globale drivhusgasudledninger, netop i kraft af at planteproduktionen har et CO2-optag?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Men jeg vil sige, at jeg jo heller ikke kan være sikker på at have flertal for de forslag, jeg fremsætter på vegne af regeringen.
Vi er en mindretalsregering.
Vi kan se lige nu på asylområdet, at det faktisk er svært bl.a. at få partiet Venstre til at stikke og bekende.
Jeg vil igen gerne sige: Der er ikke nogen grund til at tage nogen initiativer som gidsler.
Dem synes jeg vi skal få vedtaget og aftalt, så de kan komme i gang med at virke, og så må det da siges at være en udstrakt hånd, når landets statsminister tilkendegiver over for lederen af oppositionen, at gode ideer er velkomne, og at vi gerne afdækker og undersøger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-14:
Jeg skal gøre mit bedste.
Vi lever i et land, hvor man ikke kan lukke en rockerborg og man ikke kan lukke en moské som rede for terrorister.
Man kan godt lukke en planteskole.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at går så meget partipolitik i den, forstået på den måde, at jeg synes, at ministeren har træneret processen om, at vi sammen kunne have taget nogle initiativer.
Det synes jeg.
De forhandlinger, som der er blevet henvist til, kan man sige er processuelle og bla, bla, bla.
Så det kræver en udstrakt hånd, hvis det, vi siger, skal blive til noget.
Derfor er det ministeren, der er den eneste, der kan blokere for, at det sker, og den eneste, der kan gøre noget aktivt for, at det sker.
Derfor er dette en opfordring til at komme ud af partiskyttegraven og ind i reel dialog om, hvad vi skal gøre.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-14:
Men jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
For jeg hører også lidt på justitsministeren, at hvis man kunne lukke Grimhøjmoskeen, ville man.
Skal det så forstås sådan, at hvis ministeren kunne, ville ministeren gøre det?
Skal det forstås sådan?
Og hvis det skal forstås sådan, hvorfor i alverden vil justitsministeren så ikke undersøge, om man kan?
For hvis justitsministeren gerne vil, så lad os da lige starte med at undersøge, om man kan.
Vi mener, at man kan, og det kan der være mange forskellige vurderinger af, men lad os da undersøge det, justitsminister.
For hvis justitsministeren er enig i, at den skal lukkes, hvis man kan, er det næste logiske skridt at undersøge sagen nærmere.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Min klare instruks er den, jeg netop har sagt: Det siger sig selv, at enhver form for kriminel handling i Danmark skal behandles korrekt af de pågældende myndigheder, og det er ligegyldigt, hvad den kriminelle handling måtte have af karakter og form.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at alle ansvarlige myndigheder er smerteligt bevidste om de problemer, vi har med radikalisering i Danmark.
Det er også en dialog, jeg har med de pågældende myndigheder, selvfølgelig.
Det her handler ikke kun om strafforfølgelse, hvilket er vigtigt, hvis der er begået kriminelle handlinger, det handler selvfølgelig også om at imødegå den indoktrinering og propagandamaskine, som vi eksempelvis kan se på de sociale medier.
Der er ytringer, ifald de måtte være strafbare, det er uhyre vigtigt at imødekomme og håndtere korrekt.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-14:
Tak for det.
Først vil jeg sige, at jeg er enig med hr. Martin Geertsen i, at det altså er absurd at høre på justitsministeren.
Vi kunne have afsluttet og lukket en aftale om yderligere tiltag mod f.eks. syrienskrigere for lang tid siden – for lang tid siden.
Altså, der er partier, der har råbt og skreget på det; det er regeringen, der har siddet på hænderne.
Så hvis regeringen vil komme i gang med det, kan regeringen bare komme i gang.
Der har været mange justitsministre før justitsminister Mette Frederiksen, og en af dem kunne også godt have fået en fiks idé på et eller andet tidspunkt, men det er tungt.
Det må man godt nok sige.
I forlængelse af det, som hr. Søren Espersen var inde på – og i forhold til den her forespørgselsdebat – er det jo fremgået af dagspressen, at der ikke engang er rejst en sag, der er ikke engang indledt en undersøgelse af den imam fra Grimhøjmoskeen, som har opfordret til drab på jøder.
Det er jo helt vildt.
Hvis det er rigtigt, er det jo helt vildt.
Og i sidste ende er det justitsministerens ansvar.
Så må man ruske op i det, så må der komme nogle klare instrukser om, at man skal være oppe på beatet, man skal være efter dem, også sådan at man kan indsamle beviser til et eventuelt forbud mod f.eks. Grimhøjmoskeen.
Det er justitsministerens ansvar at sætte gang i det.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Men det er jo et helt grundlæggende princip, at anklagemyndigheden i Danmark ikke skal føre straffesager ved domstolene, hvis man vurderer, at det ikke vil kunne føre til domfældelse.
Det princip er vigtigt at holde fast i.
Jeg bliver også nødt til sige, at når jeg før sagde, at jeg da i lighed med andre er fristet, er det jo, fordi jeg i lighed med mange andre her i debatten i dag – faktisk alle – tager meget, meget skarpt afstand fra de holdninger og de ytringer, der er.
Jeg tror egentlig, de fleste har det sådan, at de spørger: Hvorfor skal der være sådan et sted i Danmark, hvor man både rekrutterer og ytrer sig på en sådan måde?
Men derfra og så til at gå hen, hvor Dansk Folkeparti vil, er der simpelt hen for langt.
Det er vigtigt også i det, man måtte være fristet af, ikke at tabe hovedet.
Og der er ikke grundlag for at forbyde moskeen på Grimhøjvej af flere forskellige årsager, og det er altså fortsat den faglige vurdering, at der heller ikke er grundlag for, kan man sige, at lave den undersøgelse, som Dansk Folkeparti nu beder om.
Jamen den bemærkning er jo sådan set objektivt korrekt, så det gør ikke noget.
Nu skal vi jo ikke have et retssamfund, der bygger på, at man skal være gift med et folketingsmedlem, der skal kunne sige til justitsministeren, at justitsministeren skal ringe til en politikreds, for at der er en sag, der kører korrekt.
Ligegyldigt hvem man er, ligegyldigt hvor i landet man er, ligegyldigt hvilken baggrund man har, skal det selvfølgelig være sådan, at politi og anklagemyndighed tager de kriminelle handlinger, forbrydelser, der måtte finde sted, alvorligt.
Og det siger sig selv, at i alle henseender er det et myndighedsansvar at rejse de sager ved domstolene, der skal rejses.
Søren Espersen (DF), 2015-01-14:
Jeg tror nu alligevel, at en telefonopringning fra justitsministeren til politiet i Hvidovre vil have en vis effekt.
Det mener jeg.
I justitsministerens egen valgkreds i øvrigt vil det være ganske glimrende lige her kort tid før valget at gå i gang med det.
Det er uanstændigt, at en facebookgruppe med en navngiven person kan opfordre til død over jøderne og så gå grinende rundt i Hvidovre.
Det er sådan noget, folk ikke forstår.
Det er derfor, der kommer sådan nogle forslag fra folk om, at nu skal der lukkes det, og nu skal vi gøre det.
For folk fatter det ikke – i en sag, der er så hamrende nem, skal en, der taler om død over jøderne, selvfølgelig tiltales og straffes.
Det er det, den danske befolkning har vanskeligt ved at forstå.
Og så vil jeg sige undskyld for min bemærkning om valgkredsen – den var upassende.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Men svaret på det spørgsmål er jo ret enkelt, nemlig at det er anklagemyndighedens, det er politiets, det er myndighedernes opgave og ansvar at sørge for at stille eventuelle gerningsmænd til ansvar for de handlinger, der måtte blive begået.
Og det gælder selvfølgelig også, hvis der er tale om krænkelser eller andet, som er strafbart, hvad angår ord.
Og derfor skal der selvfølgelig i den her sag som i alle andre startes de sager op, som skal behandles, og det er et myndighedsansvar.
Søren Espersen (DF), 2015-01-14:
Tak til justitsministeren.
Jeg vil så holde mig til det, som egentlig også er justitsministerens ærinde, og også det, som regeringspartiernes forslag til vedtagelse går på, nemlig at enkeltpersoner, der opfordrer til vold eller terror, skal drages til ansvar.
Jeg vil gerne komme med et eksempel på et sted, hvor jeg mener justitsministeren svigter.
28 jøder, hvoraf jeg kender mange, sendte anmeldelser ind til politiet om den her side.
Man ved præcis, hvad det er for en mand – han bor i øvrigt i Hvidovre – der står bag gruppen.
Det var i juli måned.
Nu er der gået 6 måneder, og der er intet sket.
Det er justitsministerens ansvar at sørge for, at den slags selvfølgelig bliver imødegået med det samme, når så alvorlige trusler fremsættes.
Jeg ved ikke, hvor sådan en sag bliver af.
Min kone er en af anmelderne, der har rykket for et svar og får en sludder for en sladder.
Det er justitsministerens ansvar.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Og det gælder, om man taler som imam, eller man taler i andre sammenhænge og har ytringer, der kan siges at være strafbare.
Jeg vil gerne sige sådan helt stilfærdigt, at det, man selvfølgelig også lige skal have med i sine overvejelser, er, at hvis vi beder Rigsadvokaten om at afdække det her spørgsmål og Rigsadvokaten ifølge den forventning, der i hvert fald er i Justitsministeriet, vender tilbage og siger, at der ikke er grundlag for at opløse en eventuel organisation og forening omkring Grimhøjmoskeen, så bliver vores muligheder jo i virkeligheden endnu færre fremadrettet.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-14:
Da vi f.eks. igangsatte undersøgelser om Hizb ut-Tahrir og rockerborgene, var det på det grundlag, at vi bad Rigsadvokaten om at undersøge det – og det var, selv om der var en betydelig skeptisk holdning til det i Justitsministeriet, en betydelig skeptisk holdning, kan jeg rolig sige.
Og den store forskel fra rockerborgene til f.eks. Grimhøjmoskeen er jo, at her har vi at gøre med en ledelse i moskeen, som helt eksplicit er ude at hylde IS, syrienskrigerne og danske selvmordsbombere.
Selv om der står klart i grundloven, at man ikke må bruge vold, så bidrager retorikken og hele handlingen i moskeen jo til, at der udøves vold mod det danske samfund.
Så derfor er der altså et grundlag for at undersøge det, og jeg forstår stadig væk ikke, når ministeren er så skrap i sin retorik, at der ikke er indhold bag, og at ministeren ikke får Rigsadvokaten til at undersøge, om man ikke kan forbyde foreningen bag Grimhøjmoskeen.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Det, jeg har sagt, er, at på nuværende tidspunkt vurderer Justitsministeriet ikke, at der er et fagligt grundlag for at bede Rigsadvokaten om at undersøge spørgsmålet om opløsning af en forening i forbindelse med Grimhøjmoskeen.
Det betyder ikke, at det grundlag ikke kan være til stede på et andet tidspunkt, og så har jeg intet problem overhovedet, vil jeg gerne sige, med at bede Rigsadvokaten om at igangsætte den undersøgelse – intet problem overhovedet.
Men jeg synes, det er svært som justitsminister at sidde overhørig, at vurderingen er, at der ikke er et fagligt grundlag derfor.
Jeg minder bare om, at der af tidligere justitsministre er blevet igangsat undersøgelser, der kunne minde om det her, og hvor man jo ikke har kunnet nå frem til det resultat, man egentlig gerne ville.
Det er ikke lykkedes os endnu at forbyde rockerborge i Danmark, selv om det jo er tydeligt for enhver, at dem, der er inde i de rockerborge, begår masser af kriminalitet.
Det er heller ikke lykkedes os endnu at opløse Hizb ut-Tahrir, som jo også i forskellige sammenhænge tilkendegiver holdninger, som må siges at være ganske udemokratiske og meget, meget langt væk fra det Danmark, vi ønsker.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-14:
Den er sådan set helt rigtig, men jeg synes, det kniber lidt, når man tester, om den retorik afspejles i ministerens handlinger.
Jeg bliver nødt til at spørge justitsministeren, om det ikke er rigtigt, at Venstre på vegne af de øvrige borgerlige partier på et møde i starten af december præsenterede vores forslag.
Vi gjorde det sågar skriftligt, fordi ministeren ønskede det på skrift.
Det var vores forslag om, at man skal have indrejsetilladelse for at rejse ind i Syrien, og at vi så derved let ville kunne løfte den bevisbyrde, der følger med.
Jeg må bare spørge ministeren, hvorfor ministeren ikke har handlet på det, hvis ministeren sammen med statsministeren er åben over for det forslag.
Hvorfor er der så ikke sket noget?
Hvis ministeren – og det kan godt være et tilbud her i dag – siger, at det vil vi gerne gennemføre, og vi putter det ind i den pakke, regeringen har lavet, ja, så stemmer vi for.
Og så kan ministeren gå til sin ministerkollega, hr. Manu Sareen, og så kan den pågældende minister få 60 mio. kr. til kognitiv terapi, det er fint, for det er det, der ligger i store dele af regeringens antiradikaliseringsplan.
Det er derfor, vi har sat spørgsmålstegn ved den.
Det er midler til de forkerte ting.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Men hvorfor tage den samlede plan som gidsel?
Det giver jo ikke nogen mening.
Altså, nu førstebehandler vi lovforslaget på fredag.
Undskyld mig, det kan godt være, at det er en spændende diskussion for folketingspolitikere, men prøv nu lige at se på, at det handler om at finde løsningerne.
På fredag førstebehandler vi et lovforslag, som går ud på, at vi skal kunne tage passet fra folk, der ønsker at udrejse.
Lad os nu få det vedtaget.
Vi har lagt nogle konkrete ting på bordet.
Dem håber jeg på vi snart kan få vedtaget, så de kan komme i gang med at virke.
Jeg ville gerne have forhindret nogle af dem, der er udrejst som syrienskrigere, i at have udrejst.
Derfor vil jeg gerne have lovforslaget igennem.
Så har statsministeren tilkendegivet – og det synes jeg er klogt – at når Venstre har en idé om et decideret indrejseforbud, vil vi også gerne undersøge og diskutere det.
Det er en fremstrakt hånd.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-14:
Grunden til, at vi har diskuteret antiradikaliseringsplanen på et par møder, har jo været, at regeringen ville ting, der ligner kognitiv terapi.
Det har jo været integrationsministerens store nummer, og det kan findes i samråd, hvor ministeren har præsenteret det.
Det er da rigtigt, at der ligger andre ting i planen, men det er ikke De Radikale og integrationsministeren eller justitsministeren for den sags skyld, der har sagt, at det her skal håndteres af PET.
Det er noget, vi har krævet fra Venstres side, så det må ministeren jo erkende.
Jeg vil godt have ministeren til at svare på spørgsmålet.
Siger ministeren ja til Venstres forslag, så er vi enige, og så kan vi stemme om det.
Hvorfor siger ministeren ikke ja til det forslag, hun blev præsenteret for i starten af december måned?
Så er der enighed om antiradikaliseringsplanen og om, hvad vi skal gøre i forhold til syrienskrigerne.
Ministeren skal bare i dag sige ja.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Hr. Karsten Lauritzen, er det rigtigt, når Venstres ordfører nu påstår, at hovedparten af de 60 mio. kr. skal gå til kognitiv terapi?
Er det virkelig rigtigt?
Nej, det er det selvfølgelig ikke.
Jeg kunne da ikke som landets justitsminister drømme om at bede nogen som helst om at afsætte 60 mio. kr. til kognitiv terapi.
Helt ærligt, det, vi diskuterer, er antiradikalisering.
Det, vi siger fra regeringens side, er, at lige så forhippede vi skal være på med lovgivning at hindre folk i at udrejse og gerne få skabt et bedre grundlag for at kunne retsforfølge de pågældende, lige så optaget skal vi jo være af at forebygge, at det overhovedet finder sted.
Vi kan jo se, at også den forebyggende indsats har en effekt.
Det er lykkedes Politiets Efterretningstjeneste i samarbejde med andre myndigheder at modarbejde nogles udrejse.
Det er da positivt.
Betyder det, at man skal vedtage en masse bløde og sociale initiativer?
Nej, ikke når det handler om antiradikalisering.
Der er ikke plads til at være naiv på det her område, men der er heller ikke i mine øjne plads til ikke at gå efter de redskaber, der er de mest effektive.
Derfor skal vi selvfølgelig have forebyggelsen med, ligesom vi, som det foreslås fra regeringens side, skal kunne tage passet fra folk, hvis de ønsker at udrejse til eksempelvis Syrien.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-14:
Jeg er helt sikker på, at alle dem, som overværer den her debat, kan gennemskue hulheden i den skarpe retorik, for hvad er handlingen bag det?
Altså, vi har at gøre med en moské, som ministeren selv retorisk lægger afstand til, som hylder IS, og som hylder en dansk selvmordsbomber.
Østjyllands Politi har selv konstateret, at 22 ud af 27 syrienskrigerne fra Østjylland kommer fra miljøet omkring moskeen, og alligevel siger ministeren, at man ikke vil undersøge, om moskeen og moskeens ledelse kan nedlægges.
Det her forslag til vedtagelse handler om én ting, nemlig at sørge for, at det bliver undersøgt af Rigsadvokaten, om moskeen kan nedlægges.
Og selvfølgelig er der en mulighed for det.
For selv om grundlovens fædre ikke overhovedet kunne forestille sig den situation, vi er i nu, så er der altså en situation her, hvor der opfordres til, at nogle andre bruger noget vold imod det danske samfund og vores demokrati.
Så der er en reel mulighed for, at vi kunne se, at Rigsadvokaten nåede til den konklusion, at man kunne lukke Grimhøjmoskeen.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-14:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det er jo vores værdisæt i Venstre, og det vil vi selvfølgelig ikke gå på kompromis med.
Men jeg vil så godt sige, at vi jo nok heller ikke er mere enige med Det Radikale Venstre, end at vi ønsker at bruge de paragraffer, der er i straffeloven.
Vi ønsker, at justitsministeren og den regering, som også Det Radikale Venstre er en del af, gør meget mere, end man har gjort.
Jeg vil gerne kvittere for rosen, men også sige, at vi har nogle områder, hvor vi ikke er enige med regeringen, og det må vi jo så tage en debat om.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-01-14:
Det bliver kort, og det bliver faktisk bare en bemærkning.
Det er ikke rigtig et spørgsmål til ordføreren, men faktisk bare en tak eller en ros til Venstre.
Nogle gange, når man bliver rost hernede i salen, tenderer det jo til at være sådan næsten lidt et judaskys, men det er det ikke.
Det er en oprigtig tak for at stå fast på at gøre det saglige, det, der virker, og stå fast på demokratiske rettigheder.
Det vil jeg sådan set bare godt takke Venstres ordfører for.
Jeg synes, det er vigtigt, at landets største parti ikke agerer i affekt, men hele tiden tager højde for demokratiske retsprincipper.
Morten Marinus (DF), 2015-01-14:
Hvad er ministerens holdning til, at flere borgere, som er tilmeldt »Reklamer – Nej Tak«-ordningen, oplyser, at de ikke har modtaget information fra Post Danmark om de nye højere takster for 2015 med posten?
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er ministerens holdning til, at flere borgere, som er tilmeldt »Reklamer – Nej Tak«-ordningen, har oplyst, at de ikke har modtaget information fra Post Danmark om de nye højere takster for 2015 med posten?
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Mange tak for det spørgsmål.
Først skal jeg oplyse, at ordningen »Reklamer – Nej Tak« ikke hører under mit ressort.
Men i postloven, som hører under mit ressort, er omdeling af uadresserede forsendelser som eksempelvis reklame fra dagligvarebutikker alene reguleret i form af bestemmelser om, at omdelingen skal ske på en ordentlig måde.
Muligheden for at sige nej tak til reklamer følger af de retningslinjer, som Forbrugerombudsmanden har udsendt med baggrund i markedsføringsloven.
Det er altså Forbrugerombudsmanden, som har vurderet, at Post Danmarks prisfolder er en reklame og derfor ikke må omdeles til husstande, der har sagt nej tak til reklamer.
Og det er altså her, vi har forklaringen på spørgsmålet om, at borgere, der er tilmeldt »Reklamer – Nej Tak«-ordningen, så heller ikke har modtaget den her prisfolder.
Spørgeren spørger også til min holdning til sagen, og hvad angår den, synes jeg generelt, det er godt, at borgerne har mulighed for at sige nej tak til reklamer.
Men selv om man har sagt nej tak til reklamer og dermed ikke har modtaget Post Danmarks prisfolder med posten, er der dog stadig adgang til prisinformation fra virksomheden.
Den information fremgår så af Post Danmarks hjemmeside, og borgerne kan også få information om priser på Post Danmarks forskellige ydelser ved henvendelse til de mange betjeningsteder, posthuse og andet, landet over.
Morten Marinus (DF), 2015-01-14:
Nu kan man jo sige, hvad man vil om adresseløse forsendelser, og man kan også tolke på mange måder.
I dag er det jo efter ordningen lovligt, at vi som politikere i enhver valgkamp sender adresseløse forsendelser ud og ikke behøver respektere en nej tak-ordning.
På samme måde er tidsskrifter og menighedsrådsblade fra kirker og menigheder også undtaget.
Så forstår jeg godt, hvad ministeren siger om Forbrugerombudsmanden, men det er måske lidt paradoksalt, at netop Post Danmark ikke kan fritages, fordi Post Danmark jo har en forsyningsforpligtelse i hele landet, og fordi der måske netop ikke er den store konkurrence i yderområderne og det er den eneste mulighed, som borgerne har for at foretage brevforsendelse.
Har de nogle gamle frimærker liggende, synes jeg da, det er synd, at de ikke har fået nye takster oplyst, bare fordi de er med i en ordning med nej tak til reklamer fra f.eks. dagligvarebutikker.
De kommer dermed til at få en bøde for underfrankering, og det synes jeg faktisk er ærgerligt.
Så selv om Forbrugerombudsmanden åbenbart siger, at han mener, det er konkurrenceforvridende, så vil jeg gerne spørge ministeren, om han vil være med til at kigge på, om vi kan få Post Danmarks takstblad med ind under de her undtagelser, der altså i forvejen er.
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Der findes netop undtagelser.
Altså, hvis man er tilmeldt nej tak-ordningen, modtager man forsendelser, der ikke indebærer erhvervsmæssig aktivitet.
Det gælder bl.a. information fra stat, region og kommune, valgmateriale fra politiske partier, indsamlings- eller oplysningsmateriale fra velgørende foreninger og sygdomsbekæmpende organisationer samt materiale fra religiøse institutioner såsom kirkeblade.
Det er fuldstændig rigtigt, at disse er undtaget.
Det er altså sådan, at Forbrugerombudsmanden simpelt hen har afgjort, at Post Danmarks prisfolder ikke er en del af informationen fra det offentlige, men et led i Post Danmarks virke som erhvervsvirksomhed.
Og det er altså sådan, det fremgår af loven, nemlig at Forbrugerombudsmanden har ret til at træffe den slags beslutninger.
Morten Marinus (DF), 2015-01-14:
Så skal jeg bare spørge ganske kort: Er ministeren enig i Forbrugerombudsmandens udlægning af det her, eller mener ministeren noget andet?
Magnus Heunicke (S), 2015-01-14:
Der er, så vidt jeg forstår det, et armslængdeprincip her, og det vil sige, at det er Forbrugerombudsmanden, der kan træffe disse afgørelser.
Det synes jeg er et godt princip, og der er måske en grund til, at der er rigtig mange lande, som har kopieret ombudsmandsinstitutionen og indført den forskellige steder.
Det synes jeg sådan set er en styrkelse af forbrugernes rettigheder.
Der kan man jo så være enig eller uenig, men jeg synes ikke, det er på sin plads, at jeg som minister blander mig i den sag.
Jeg sørger bare for, at de virksomheder, jeg har ansvaret for, retter sig efter de afgørelser, som er truffet.
Morten Marinus (DF), 2015-01-14:
Så vil jeg gerne spørge – så kan ministeren jo selv afgøre, om han kan eller vil svare – om noget, der måske ligger inden for ministerens ressort, nemlig DSB: Er det korrekt, at der er debat eller overvejelser om, at DR må sende deres takst- eller prisændringer ud digitaliseret over e-Boks?
Kunne Post Danmark så i givet fald også komme ind under den ordning?
Jeg ved godt, det lidt modsiger det, jeg sagde før, om dem, der har svært ved at gå på nettet, men der er trods alt nogle, der vil få glæde af det.