runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2012-11-23:
FN's generalforsamling er jo lidt det, som hr. Søren Espersen siger: at man er nødt til at lytte til alle, og man er også nødt til at være sammen med dem, man måske ikke altid har lyst til at være sammen med, for at få verden til at køre.
Det er jo sådan en forsamling, hvor man har lov til at sige, hvad man mener, også selv om vi i fællesskab måtte synes, at det er forkert.
Og noget af det, der bliver sagt, er noget, jeg synes er forkert.
Og der er også nogle, der har opført sig på en måde i FN's generalforsamling, som jeg synes er forkert.
Men hele FN-systemets beslutninger i forhold til sikkerhed, og det ved hr. Søren Espersen jo også godt, foregår rent faktisk i Sikkerhedsrådet i et andet rum, som man selvfølgelig også kan have kritik af, for det hele er menneskeskabt.
Men det er det, vi har, og derfor er det helt afgørende, at vi styrker det, og også at vi laver reformer af FN-systemet.
Det er en af de ting, som jeg godt kunne have lyst til at der bliver arbejdet noget mere med, så FN-systemet i fremtiden blev mere rigtigt og fik større legitimitet.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Jeg synes ikke, at der bliver svaret på spørgsmålet.
Hvis FN's generalforsamling er det sted, hvor små lande har en chance, så bliver der ikke givet nogen chance, når det gælder Israel.
FN's Generalforsamling har som sagt igennem årene vedtaget mere end 300 resolutioner vendt mod Israel, bl.a. når det drejer sig om overtrædelse af menneskerettigheder.
Der er måske 200 lande i den her verden, hvor overtrædelse af menneskerettighederne er daglige og konstante.
Det er da ikke at give et lille land en chance.
Så der er måske noget om, at FN's Generalforsamling og den måde, den bliver sammensat på, i virkeligheden kun giver specielle ideologier en chance og blæser på små lande.
Steen Gade (SF), 2012-11-23:
Men FN's Generalforsamling består af de lande, der er i verden.
Den har det synspunkt, som verdens lande har.
Jeg er tilhænger af, at staten Israel eksisterer – det har jeg sådan set altid været – og at dets grænser garanteres.
Og jeg tror, at den bedste løsning for Israel, men selvfølgelig også for Palæstina, er en tostatsløsning, som på sigt skaber en selvstændig palæstinensisk stat.
Det er sikkerhedsgaranti nummer et, også for staten Israel.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Jeg vil først med sorg erkende, at det ikke er alle Danmarks ledere, der igennem historien har vist taktisk forståelse.
Hr. Steen Gade nævner det her med, at det er blevet sagt om FN, at det er de små landes chance.
Det lyder rigtigt, og det lyder pænt, men jeg vil gerne i den anledning spørge
: Hvor er Israels chance i FN's Generalforsamling?
Det er jo et land med 6-7 millioner indbyggere, der arealmæssigt er på størrelse med Jylland, omgivet af 22 millioner kvadratkilometer fjendtlige stater.
Hvor er det lille lands, Israels, chance, når det gælder FN's generalforsamling?
Steen Gade (SF), 2012-11-23:
Jeg tror, at den udfordring, vi har i de kommende år, er meget nøje at gennemtænke, hvor vi kan gå sammen med de nordiske lande i udenrigstjenesten, og hvor vi kan gå sammen med EU-landene og få de samme formål dækket, som vi i dag får dækket fra danske repræsentationer og danskere ansat i Danmark, altså hvor vi kan gøre det i fællesskab og dermed spare.
Det er egentlig en udfordring, vi måske burde have tænkt lidt over også før – i hvert fald har jeg personligt været tilhænger af det længe.
Og det tror jeg faktisk godt at vi kan gøre og så samtidig være sikre på, at vi koncentrerer vores egen indsats de steder, hvor vi ikke kan nøjes med at være sammen med enten Norden eller EU.
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Har hr. Steen Gade nogen holdning til, at de tre regeringspartier ganske kort tid før valget udgav et udenrigspolitisk festskrift, hvori man stillede dansk diplomati guld og grønne skove i udsigt, men nu sådan set skærer intensiveret ned på udenrigstjenesten?
Steen Gade (SF), 2012-11-23:
Jeg ville aldrig hindre hr. Søren Pind i at glæde sig, så det skal hr. Søren Pind have lov til – oven i købet helt for sig selv, for jeg behøver ikke nødvendigvis selv at dele samme glæde. Hvad angår ressourcesituationen, så ved hr. Søren Pind, som jo også har siddet i regering, at når man er nødt til at skære ned, er det jo ikke noget, som nogen er særlig glade for.
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Ja, det vil jeg gerne.
Når vi sender soldater til f.eks. Afghanistan, er det meget, meget svært at komme igennem den form for krig uden skader på sjælen.
Psykiske problemer er voldsomt udbredt hos de soldater, vi har sendt ud.
Der er selvfølgelig også fysiske skader; det er klart nok.
Og der er nogle, der slet ikke overlever en tur til en krig som den i Afghanistan.
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Jeg skal være den sidste til ikke at anerkende, at der er nogle, der kommer rigtig galt af sted, når vi er i krig.
Men en udtalelse om, at man almindeligvis eller generelt bliver bragt i den situation, er i hvert fald i modsætning til, hvad jeg har hørt mængder af soldater udtale.
Der er faktisk mange tegn på, at for rigtig mange af de her unge mennesker styrker det dem mentalt og åndeligt.
Derfor er jeg meget nysgerrig efter at få at vide – vi har jo f.eks. visitationsregler her i Folketinget – hvor hr. Christian Juhl har det fra.
Hvor er dokumentationen for det pågældende udsagn, som strider imod alt det, jeg indtil nu har hørt?
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Punkt 1: Nu kan jeg ikke deltage i en militærteknisk diskussion, da det er ved at være 40 år siden, jeg har været soldat.
Punkt 2: Det var ikke en fredsbevarende indsats i Libyen, det var en aggressiv angrebskrig – eller det blev det i hvert fald – hvor man skulle kappe hovedet af Gaddafi.
Det havde intet med fredsbevarende aktiviteter at gøre, så det er en dårlig sammenligning.
Men de aktiviteter, der i øvrigt foregår rundt omkring i verden, tegner jo meget godt et billede af, hvad en fredsbevarende styrke er, og det vil jeg holde mig til.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Det er jo intet svar.
Det er, som om hr. Christian Juhl ikke ved, at der f.eks. blev brugt fly i stor stil i den fredsbevarende opgave, det var at gå ind i Libyen.
Der var de danske F16-fly jo utrolig aktive og stod for et eller andet sted mellem 15 og 20 pct. af samtlige togter.
Det er også, som om hr. Christian Juhl ikke vil erkende, at der var kampvogne til stede i Bosnien, som ydede en fantastisk indsats.
I de tilfælde har vi altså haft nogle fredsbevarende operationer, hvor vi har brugt kampfly, og hvor vi har brugt kampvogne.
Men jeg forstår, at hr. Christian Juhl vil skrive de to ting ud af ligningen.
Er det bare sådan almindelige økser og håndvåben eller sådan noget, eller skal der nogle barske ting til, der koster en masse penge?
Og er Enhedslisten klar til at betale de penge?
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Alt, hvad der hedder beredskab, stort set, og alt, hvad der hedder fredsbevarende styrker, synes jeg er en fornuftig aktivitet.
Og det er jo ikke et spørgsmål om, hvor mange penge vi sætter af til det, det er et spørgsmål om, hvilket behov der er ude i verden, og så må vi prøve at hjælpe så godt, vi kan, på det område.
For min skyld kan vi godt omsætte samtlige krigsfly og alt det entydigt avancerede krigsmateriel, vi har, til penge til de fredsbevarende styrker, men meget gerne sådan, at vi putter en del af pengene over i udviklingsbistanden, da det jo er en del af vores udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Nu forstod jeg på hr. Christian Juhl, at Danmark skulle satse på fredsbevarende styrker, og at det var FN, der skulle styre det her forløb.
Det er jo sådan noget af den type, der også kan være temmelig krævende militært.
Det, jeg vil spørge hr. Christian Juhl om, er, hvad han forestiller sig at Danmarks forsvarsbudget skal være fremover, hvis vi f.eks. skal deltage i fredsbevarende opgaver som f.eks. dem i Kosovo, Bosnien osv.
Kunne man få et eller andet rammebeløb for, hvad Enhedslisten vil yde til det danske forsvar, hvis vi skal være rede til at løse sådan nogle opgaver?
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Så var det hr. Pind, der var uopmærksom
Jeg fortalte, at vi for nogle år siden først og fremmest sendte unge mennesker ud som ulandsfrivillige, og at vi i de sidste 10 år først og fremmest har sendt unge mennesker ud som soldater.
Det at blive sendt ud som soldat påvirker ekstremt, og det var krige, som det i mine øjne – i hvert fald i de to krige, som jeg nævnte – var ganske overflødigt og uansvarligt at sende unge mennesker ud i.
De skader situationen i de lande, og krig er ikke en løsning på de problemer.
I den sammenhæng er det ti gange bedre, måske 100 gange bedre, at sende dem ud som ulandsfrivillige.
Så er de eftertragtede i erhvervslivet, når de kommer hjem.
Mange af dem, der kommer hjem efter at have været ude som soldat, kan ikke undgå at have fået ret alvorlige skader af den ekstreme påvirkning, det er at arbejde under de forhold, som en krig giver.
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Jeg er jo meget enig med ordføreren i, at det er godt med en kontinuerlig sikkerhedspolitik.
Når SF's ordfører kan få sig selv til at sige det, må vi jo endelig have gravlagt situationen fra 1980'erne.
Det er en stor dag, og den vil jeg godt have lov til at glæde mig over.
Dernæst vil jeg egentlig godt spørge ordføreren, for bemærkningerne om Arktis og optagetheden af det spørgsmål deler jeg: Hvordan ser ordføreren for et af regeringspartierne på Udenrigsministeriets nuværende ressourcesituation, hvor regeringspartierne jo gik til valg på at forøge ressourcerne, men nu i stedet for har intensiveret besparelserne, samtidig med at Venstre har erkendt, at det her ikke kan fortsætte, og i sit finanslovforslag har afsat adskillige millioner kroner for at genoprette situationen i Udenrigsministeriet?
Hans Vestager (RV), 2012-11-23:
Der er blevet sagt meget godt her allerede, så det vil jeg ikke gentage.
Der er det daglige møde hen over kaffen eller middagsbordet.
Der er telefonsamtaler, der er e-mail.
Der er glæden over, at solen atter står op.
Heldigvis er listen over det, som fylder vor tilværelse, uendelig.
Til andre tider er det sådan, at man må acceptere de ydre vilkår for det liv, som man nu har fået.
Det er imidlertid sådan, at barmhjertigheden, tilliden, talens åbenhed, det, der er bærende i tilværelsen, er her, før vi selv lægger mærke til det.
Og det er dette bærende i tilværelsen – barmhjertigheden, tilliden, talens åbenhed – som vi kan bruge, når vi skal kæmpe mod ondskaben både hos os selv og hos andre.
Vi behandler i dag lovforslag nr. L 61 om ændring af lov om tolkning til personer med hørehandicap.
Det for mig afgørende er tolkningen til personer med hørehandicap, og de ændrede regler for udpegning af medlemmer til Tolkerådet anser jeg for en selvfølgelighed, idet det er en smidiggørelse af arbejdsformen.
Der er tale om, at der nu gives hjemmel til, at ministeren kan oprette flere tilbud om tolkning end den ret til ubegrænset tolkning, som fremgår af oversigten i bekendtgørelse nr. 945 af 27. juli 2010, og det er sådan, at der bruges omkring 30 mio. kr. om året, så vidt jeg husker, på ubegrænset tolkning.
Der har i årene 2010, 2011 og 2012 været en forsøgsordning, hvor man har kunnet søge om tolkebistand til større private fester, til deltagelse i begravelseskaffe etc.
Forsøgspuljen har været på 3,7 mio. kr.
Når det fremsatte lovforslag forhåbentlig vedtages, vil der ikke længere være tale om et forsøg.
Fremover vil den enkelte tolkebruger uden videre kunne ansøge om tolkning på de udvalgte aktivitetsområder, idet de samlede udgifter til disse supplerende aktivitetsområder ikke må overstige et af ministeren fastsat loft.
Dette loft skal fastsættes på en sådan måde, at det kan ske inden for den samlede bevillingsmæssige ramme.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget både med hensyn til en smidigere udpegning af medlemmer til Tolkerådet og med hensyn til, at forsøgsordningen ophører og nu bliver en fast del af lovgivningen.
Det betyder, at man altså får ret til tolkning til flere aktiviteter end hidtil.
Det var derfor, jeg begyndte med at sige, at det er det nærværende liv, som optager os.
For med det foreliggende forslags forhåbentlige vedtagelse øger man de muligheder, man har som hørehandicappet, for at kunne deltage i dette nærværende liv med alle de begivenheder, som bliver til minder og erindring i ens sind – det, som kan blive til det, som man kan leve ud af, også når ens dage er besværlige.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-23:
Nu kan jeg jo gentage lidt af det, der er blevet sagt.
Det her handler om lov om ændring af lov om tolkning til personer med hørehandicap, og det er en revision af tidligere lov.
I årene 2010-2012 har der været en række puljer, man kunne søge som supplement til aktiviteter, der ikke har været en del af den tidsubegrænsede tolkning.
Med dette lovforslag handler det om at ændre reglerne på to områder.
Det handler for det første om at give en bemyndigelse til, at social- og integrationsministeren kan fastsætte regler om bevilling af tolkning til supplerende aktiviteter inden for tolkeordningens samlede bevilling, og for det andet ændres reglerne for udpegning af medlemmer til Tolkerådet.
Vi kan godt være lidt skeptiske ved at give ministeren bemyndigelse, så det er ministeren, der fastsætter generelle regler i en bekendtgørelse.
Vi finder det jo altid relevant, at Folketinget samt de relevante organisationer bliver inddraget omkring ændringer.
Det er dog positivt, at forsøgshjælpen bliver indskrevet i loven og dermed gøres permanent.
Dansk Folkeparti mener nemlig, at det er relevant, at alle de organisationer, der varetager interesserne for mennesker med hørehandicap, får indflydelse på, hvilke særlige aktiviteter der skal prioriteres midler til.
Dette står også i høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer, og det kan jeg forstå at Socialdemokraterne også mener.
FDDB foreslår i høringssvarene en forsøgsordning, hvor ledsagelse til og fra aktiviteten er en integreret del af døvblindetolkningen.
Dette mener vi i Dansk Folkeparti skal tages til efterretning.
FDDB mener samtidig, at det vil være en god idé, at man her i Folketinget forpligter sig løbende til at revidere loven, og dette kan vi i Dansk Folkeparti godt bakke op om, da det altid medfører bedre lovgivning, at lovene indimellem bliver revideret.
Så hvis ministeren indkalder eller sender spørgsmål rundt, når hun vil ændre bekendtgørelsen, til de relevante parter og inddrage dem, kan vi også godt bakke op om forslaget.
Maja Panduro (S), 2012-11-23:
Tak for det.
Som den forrige ordfører fint har beskrevet, handler det her jo om en revision af tolkeloven og altså om den service, som vi yder til døve, døvblevne, døvblinde og de svært hørehæmmede, som har et hørehandicap i en grad, så de har brug for en tolk for at kunne kommunikere med andre.
Det er altså en gruppe, som er afhængige af tolkning for at kunne deltage i samfundslivet, og som vi derfor skal behandle med stor omhyggelighed.
Vi har jo i de sidste 3 år haft en ordning, som var en forsøgsordning, hvor ministeren fik mulighed for at fastsætte regler om supplerende tolkeaktiviteter foruden de almindelige tolkerettigheder, man allerede havde.
Det kunne f.eks. være, at man skulle til et bryllup, en rund fødselsdag eller en barnedåb, hvor det jo er ganske rart – nogle vil nok endda mene afgørende – at man kan få tolket både de taler, der måtte være, og samtalerne rundt om bordet og på den måde tage fuld del i begivenheden frem for kun at få en lidt mere begrænset del af det med.
I den forbindelse er der jo også kommet nogle høringssvar, hvor det fra nogle af organisationernes side bliver påpeget, at de synes, det er ret vigtigt, at de mennesker, som det her handler om, selv få indflydelse på, hvad det er for nogle særlige aktiviteter, man skal prioritere midlerne til.
Det er vi selvfølgelig enige i, og derfor er vi også glade for, at ministeren i høringsnotatet siger, at de relevante parter skal inddrages – også når vi udfærdiger bekendtgørelsen – med hensyn til hvilke andre aktiviteter inden for tolkeordningen man skal kan kunne yde tolkning til.
Det andet element handler om udnævnelsen til Tolkerådet.
Det er jo i dag ministeren, der gør det, og det skulle så forestille at være for fire år ad gangen, men det har vist sig at være en lille smule besværligt, bl.a. fordi folk har det med at skifte arbejde.
Derfor vurderes det altså, at det vil være noget mere smidigt, hvis man i stedet for lægger bemyndigelsen over i Tolkemyndigheden, og det kan vi også bakke op om.
Jeg skulle i øvrigt hilse fra SF og deres socialordfører, fru Anne Baastrup, og sige, at de er enige i det, som jeg her har fremført.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Jeg syntes, det ville være passende, når nu ministeren ikke kunne være her, at vi så også sendte en afløser, så jeg holder ordførertalen på vegne af hr. Hans Andersen, der er Venstres ordfører på området.
I dag giver tolkeloven mulighed for, at mennesker med et hørehandicap kan få bevilget en tolk til forskellige aktiviteter, der er nødvendige for at møde op for at deltage i samfundslivet på lige fod med andre borgere.
Det kan f.eks. være et politisk arrangement, en gudstjeneste i en kirke, et besøg hos lægen, rådgivning i banken eller køretimer.
Til denne type aktiviteter er der ingen begrænsning på, hvor mange timers tolkning man som hørehandicappet kan få bevilling til.
Som et forsøg har der så de seneste 3 år været mulighed for i begrænset omfang at få bevilget en tolk til supplerende aktiviteter, altså andre end dem, der var i den oprindelige ordning.
F.eks. har man kunnet ansøge om at få en tolk med til sin mors 70-årsfødselsdag og dermed få en chance for at kunne forstå alle talerne til festen eller kommunikere med sin borddame eller sidemand.
Med L 61 bliver det foreslået at gøre forsøgsordningen permanent, og det sker ved, at social- og integrationsministeren får bemyndigelse til at fastsætte nogle regler for ordningen.
Bevillingerne kan højst vare 1 år ad gangen, og inden for hvert supplerende aktivitetsområde vil der være et udgiftsloft.
Derfor vil en ansøgning kunne blive imødekommet, hvis der er tilstrækkeligt med ubrugte midler tilbage.
Anden del af L 61 drejer sig om at ændre reglerne for, hvem der udpeger medlemmer til Tolkerådet.
Det bliver foreslået, at retten til at udnævne medlemmer flyttes fra social- og integrationsministeren til Tolkemyndigheden.
Og begrundelsen er, at det vil være lettere og en mere hensigtsmæssig måde at gøre det på.
I Venstre ser vi positivt på, at mennesker med et hørehandicap fortsat har mulighed for at ansøge om en tolk til forskellige supplerende aktiviteter, men det er fortsat afgørende for Venstre, at der er midler til de aktiviteter, som i dag er omfattet af tidsubegrænset tolkning.
Det er eksempelvis besøg hos lægen og et møde i banken.
Vi har ikke noget at indvende mod forslaget om den ændrede ret til at udpege Tolkerådets medlemmer.
På den baggrund og med forbehold for en fortsat prioritering af den tidsubegrænsede tolkning støtter vi L 61.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-23:
Da hr. Mike Legarth, som normalt er ordfører på det her område for Det Konservative Folkeparti, ikke kan være til stede, skal jeg kort redegøre for Det Konservative Folkepartis holdning til lovforslaget. Vi er, som jeg forstår mange andre også er, tilhængere af, at man giver kommunerne større frihed på en række områder, og derfor er vi grundlæggende tilhængere af det her lovforslag.
Men der er en stopklods for vores opbakning, og det er, at lovforslaget giver bemyndigelse til, at en kommune kan annullere det frie valg i forhold til hjemmehjælp.
Og det betyder jo så, hvis en kommune benytter sig af det, at borgerne i den pågældende kommune kun kan modtage kommunale ydelser, og at man altså udelukker private virksomheder fra dette forretningsområde.
Den del af lovforslaget er vi imod, og derfor kan vi, som det foreligger, ikke støtte lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-23:
Det her lovforslag ser ud til at have bred opbakning.
Det kunne også lyde sådan på indlæggene, at ideen om frikommuneforsøg har mange fædre.
Nu kan man jo sige, at det sådan set var bedre, at der bare var frihed og ikke kun forsøg, så jeg håber faktisk, at de her frikommuneforsøg leder frem til, at man i lige så stor enighed kan konstatere, at kommunerne godt kan noget mere selv.
Jeg hæfter mig især ved bemærkningerne, som følger lovforslaget her, og jeg vil tillade mig at citere: »Frikommuneforsøget skal bl.a. ses i lyset af regeringens ønske om i samarbejde med kommuner og regioner at iværksætte en reform af den offentlige sektor med fokus på tillid, ledelse, faglighed og afbureaukratisering.
En reform, hvor den offentlige opgaveløsning i højere grad orienteres mod resultater – effektivitet, kvalitet og serviceniveau – og i mindre grad mod opfyldelse af proceskrav.« Det er rigtig godt formuleret.
Det er et godt formål, det er vi sådan set fuldstændig enige i.
I Liberal Alliance har vi understreget gang på gang – og vi forfølger det faktisk også i forbindelse med hvert eneste lovforslag, der er på det her område – at forudsætningen for mindre bureaukrati, mere effektivitet og større personlig frihed faktisk er, at friheden kommer tæt på borgerne.
Det vil sige, at kommunerne får en høj grad af frihed til at lave en opgaveløsning, som kan være forskellig fra kommune til kommune.
Så mit håb er, at regeringen vil forfølge de muligheder her, og at vi så hastigt, som det er muligt, får en evaluering og får udvidet frikommuneforsøgene, sådan at de ting, der afprøves her, kan blive til permanent hverdag for alle kommuner.
Så vi støtter varmt forslaget.
Lars Dohn (EL), 2012-11-23:
Enhedslisten er grundlæggende tilhængere af at slippe kommunerne fri.
Vi har jo lige netop sammen med regeringen været med til at sikre, at kommunerne selv må afgøre, hvor mange opgaver de selv vil løse, og hvor mange opgaver der skal lægges ud.
Så grundlæggende er vi også tilhængere af, at der laves forsøg med frikommuner.
Det, som for os er vigtigt, er indholdet i de enkelte dele, og det her er jo en blandet pose bolsjer med 13 forskellige enkeltelementer.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-11-23:
Da SF's ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg hermed på hendes vegne gøre rede for SF's holdning til forslaget. Formålet med forslaget er at etablere yderligere hjemler til forsøg i de ni frikommuner.
Disse yderligere hjemler bygger navnlig på ansøgninger om nye forsøg, som frikommunernes kommunalbestyrelser har indsendt.
Det gælder eksempelvis forsøg med hyppigheden, formen, indholdet og opfølgningen på integrationskontrakten for visse kontanthjælpsmodtagere, forsøg med friere rammer for dagpengemodtageres udøvelse af frivilligt arbejde uden fradrag i ydelsen, forsøg med indholdet af den pædagogiske læreplan efter dagtilbudsloven og forsøg med organiseringen af individuel handicapkørsel efter lov om trafikselskaber.
Frikommuneforsøget skal bl.a. ses i lyset af regeringens ønske om i samarbejde med kommuner og regioner at iværksætte en reform af den offentlige sektor med fokus på tillid, ledelse, faglighed og afbureaukratisering.
Det er en reform, hvor den offentlige opgaveløsning i højere grad orienteres mod resultater, effektivitet, kvalitet og serviceniveau og i mindre grad mod opfyldelse af proceskrav.
SF støtter fuldt ud lovforslaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-11-23:
Undskyld, at jeg ikke var på min plads.
Dansk Folkeparti blev lidt hurtigere færdig, end jeg havde regnet med.
Men ja, vi er også i Radikale Venstre rigtig glade for det her lovforslag, som vi behandler i dag, og som man kan sige er anden runde i salen om netop frikommuneforsøget.
For når man gerne vil udvikle, og det vil vi jo gerne, for det forudsættes jo, hvis man godt kunne tænke sig fremadrettet at få mere kvalitet og mere effektivitet og de bedste løsninger for borgerne, så er man nødt til netop at prøve noget nyt.
For os Radikale passer det også rigtig godt ind i en tillidsdagsorden, hvor de lokale kræfter får lidt større frihed og lidt større råderum.
Det gælder sådan set også, når frikommuneforsøget faktisk indeholder nogle forsøg, som vi ikke umiddelbart er politisk enige i.
For sådan er det jo.
Enten laver man frikommuneforsøg, eller også gør man det ikke.
Og vi gør det, og jeg glæder mig rigtig meget til at følge det og dets resultater.
Således kan Radikale Venstre også støtte lovforslaget.
Tak for ordet.