runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-10-03:
Nu kunne jeg forstå, at ordføreren er stolt af regeringen.
Jeg ved så ikke, om det også gælder de forskellige løftebrud, som regeringen har begået, eller om det måske kun er de ægte løftebrud, man er specielt stolt af.
Men jeg vil så godt spørge ordføreren, om ikke ordføreren synes, det er et problem, at omkring 330.000 mennesker i det her land ingen tilskyndelse har til at tage et arbejde.
Det er ikke et tal, jeg finder på, det er et tal, som Økonomi- og Indenrigsministeriet er kommet frem til, altså at 330.000 mennesker ingen økonomisk interesse har i at tage et job.
Er det ikke et problem, som den radikale ordfører ser, og hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det?
Jeg har svært ved at se det i finansloven, det kan være, det fremgår andre steder, men jeg har ikke set det endnu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Der gemmer sig skam ikke yderligere besparelser.
De 2 pct., som går i omstillingsreserven, går jo netop til investeringer i uddannelse.
Det er jo netop den omstillingsreserve, der skal gå til at opfylde de krav, vi stiller på de forskellige uddannelser.
Der er ikke nogen besparelse i det.
Det er en omstillingsreserve, som bliver geninvesteret i uddannelsessektoren, og det ved fru Rosa Lund også udmærket godt.
Rosa Lund (EL), 2013-10-03:
Det kan være, at der gemmer sig flere besparelser så i finanslovsforslaget, for den besparelse, som jeg meget gerne vil have svar på, er den 2-procentsbesparelse, som ligger på taxametertilskuddet til alle uddannelserne sådan set i Undervisningsministeriet.
Hvordan skaber det mulighed for skolerne til at levere god undervisning, når man fjerner 2 pct. af deres taxametertilskud?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg er enig med fru Rosa Lund i, at praktikpladser er helt afgørende.
Det er også derfor, regeringen har gjort en stor indsats også for skolepraktikken.
Men der må vi igen opfordre virksomhederne til at tage ansvar, og senest hørte jeg statsministeren komme med en meget klar opfordring til virksomhederne på Dansk Industris årsmøde, og det synes jeg er på sin plads, for det er også her, virksomhederne skal tage et ansvar.
Når det gælder besparelserne, som fru Rosa Lund kalder dem, på taxametertilskuddet, handler det jo om, at der er et mindre antal elever på erhvervsskolerne.
Det er jo det, hele erhvervsskolereformen handler om.
Den handler netop om, at det skal være mere attraktivt, og at der skal kunne komme flere ind på erhvervsuddannelserne, for det har vi behov for.
Rosa Lund (EL), 2013-10-03:
Tak for den fine tale om muligheder.
Jeg glæder mig især over overskriften på erhvervsskolereformen – mulighedernes reform – og jeg synes også, det er meget smukt, at ordføreren taler om de muligheder, man skal have, når man stopper på sin erhvervsuddannelse.
Men hvad med de muligheder, man skal have på sin erhvervsuddannelse?
Lige nu er der over 12.000 unge, som ikke har mulighed for at gøre deres erhvervsuddannelse færdig, fordi de ikke kan få en praktikplads.
Hvordan vil Det Radikale Venstre sikre dem bedre mulighed for at gøre deres uddannelse færdig?
Og hvordan vil Det Radikale Venstre sikre, at skolerne kan levere undervisning af høj kvalitet, når Det Radikale Venstre i regeringens finanslovsforslag er med til at skære ned på skolernes kerneydelse, nemlig undervisningen via taxameteret.
Hvordan vil Det Radikale Venstre skabe de muligheder?
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Forleden dag kunne regeringens ministre fremlægge en plan for digitalisering – det var her den 30. september – og det er jo meget fint, hvis vi i stigende omfang i vores samfund kan bruge digitale muligheder i kontakten med f.eks. kommunen.
Hvad der imidlertid ikke var så mange ord om, var, at der jo hurtigt kan blive tale om en tromle, der tromler hen over den ret store gruppe i befolkningen, som aldrig har været på internettet og aldrig har haft adgang til de muligheder, som nettet og pc'en giver borgerne her i landet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Nej, jeg gør mig ikke nogen illusioner om, at vi kan lukke asylcentrene i morgen, og det tror jeg heller ikke er det, der skal til.
Det er en diskussion, vi har i Radikale Venstre, det er fuldstændig rigtigt, men jeg tror, at det, som er essensen af det, er: Behandler vi folk ordentligt, når de er i Danmark?
Når de er her i lang tid og ikke kan komme tilbage til de lande, de eventuelt skal sendes tilbage til,
hvad gør vi så?
Lader vi dem sidde i asylcentrene, eller giver vi dem faktisk mulighed for at lære noget, at agere som helt almindelige mennesker og få en hverdag til at hænge sammen, så det også bliver lettere for dem at komme tilbage?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Er der et område, hvor De Radikale og Dansk Folkeparti er hinandens modsætninger, så er det jo på udlændingepolitikken, værdipolitikken osv., det tror jeg er velkendt, så vi er selvfølgelig i Dansk Folkeparti lidt interesseret i, i hvilken grad De Radikale lykkes med at komme igennem med deres politik i den regering, som de nu er en del af.
Man kan sige, at det jo er lykkedes på flere felter, tallet for asylansøgere stiger, og der er lavet nogle forskellige ændringer og sådan noget, så på visse felter er det jo lykkedes for De Radikale.
Senest har vi kunnet se, at man på det radikale landsmøde har truffet en beslutning om at arbejde for, at asylcentrene simpelt hen lukkes, og at de mennesker, der ellers skulle opholde sig på asylcentrene, mens de skal have behandlet deres ansøgning om asyl i Danmark, så i stedet for skal ud at bo i lejligheder og huse, og hvor man kan huse dem.
Bare lige for at jeg har forstået det rigtigt: Er Det Radikale Venstres politik at få lukket asylcentrene?
Det er det ene, og det næste er selvfølgelig: I hvilken grad forventer man at kunne få det gennemført i Folketinget?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Sandheden er jo, at Dansk Folkeparti snakker om retninger.
I citater fra Jyllands-Posten står det klart, at Dansk Folkepartis formand siger, at det skal man ikke.
Man skal sige, hvad man vil.
Men i det, Dansk Folkeparti konkret lægger frem her i Folketingssalen i dag, står der, at de vil skattelettelser, og der er ikke et ord om ældre.
Så vil jeg bare gerne vende tilbage til den omtalte artikel, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl også er citeret for at sige: På den måde pålægger vi os selv at kunne måles og vejes.
Det kan godt være, at man som politiker dermed blotter sig lidt mere, men til gengæld har vælgerne bedre mulighed for at vurdere, om vi kæmper for det, vi har sagt.
Kæmper Dansk Folkeparti for ældre, når de fremlægger forslag om skattelettelser – ja eller nej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Før sidste valg sagde vi klart og tydeligt, hvilken økonomisk politik vi ville stå for i den her valgperiode, og den står vi for.
Vi har stået fast på, hvad vi mener der er behov for i forhold til den offentlige sektor, i forhold til vores syge, i forhold til vores ældre.
Andre partier har flyttet sig, det kan vi godt se.
Sådan er det jo – tror jeg en minister ville have sagt.
Men vi har altså ikke flyttet os.
Så på den måde har vi jo gjort det klart før sidste valg, hvad det er for en politik, vi vil føre i den her valgperiode, og vælgerne kan se, at det også er det, vi forfægter.
På tilsvarende vis vil vi jo på det tidspunkt, hvor vi kan fornemme at statsministeren lægger op til, at vælgerne skal spørges igen, for de danske vælgere fremlægge, hvordan vi mener situationen er, og hvad vi vil forfægte med de mandater, som de måtte give os i et nyt Folketing.
Så på den måde er der selvfølgelig sammenhæng mellem, hvad vi siger før et valg, og hvad vi gennemfører efter et valg.
Andre partier har jo i den grad store problemer, for de har slået nogle kolbøtter, i forhold til hvilken økonomisk politik de skulle føre i den her valgperiode.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Tak for det.
Jeg synes, det er interessant, at vi nu kan høre, at DF's politik ikke er politik; det er bare en retning.
Det giver lidt mindelser om den snak om holdninger og standpunkter, som andre borgerlige partier har været ude i her de seneste måneder.
Men det, der er interessant, er også det forslag til vedtagelse, der er fremsat her i dag, og som Dansk Folkeparti er med på.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge og vende tilbage til noget, hr. Kristian Thulesen Dahl sagde til Jyllands-Posten , og jeg citerer: ... at man før et valg i mere klart sprog får at vide, hvad der sker efter et valg.
Hvorfor er det så, hr. Kristian Thulesen Dahl kun står og snakker om retninger og ikke vil fremlægge Dansk Folkepartis politik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Det er jo lige præcis det arbejde, vi nu er gået i gang med, altså at få undersøgt til bunds, hvordan omkostningerne udvikler sig, og også at få undersøgt til bunds, hvad det i virkeligheden betyder, når man baserer sig så meget på vindenergi, som man jo gør med en hastig udbygning af vindenergien.
Hvad betyder det i forhold til de penge, der skal bindes op på at have et alternativt apparat stående klar, når vinden ikke blæser?
Er den omkostning klart belyst?
Nej, det mener vi ikke den er.
For jeg er enig i mange af de betænkeligheder, der rejses.
Altså, vores opfattelse er, at forudsætningerne bag energiforliget er skredet, og at omkostningerne er blevet større end det, der blev forventet.
Det er også udtrykt i det, som der jo helt berettiget bliver sat spot på her, nemlig de her PSO-omkostninger, som jo er den regning, der væltes over på de danske forbrugere.
Det er et kæmpestort problem, og det er klart, at når vi har været med til at tage ansvar for at bygge en havvindmøllepark, som er blevet meget dyrere, end godt var, og så står over for at skulle finde ud af, om vi nu skal udmønte en ny havvindmøllepark med risiko for, at omkostningerne bliver endnu større, så er der grund til at råbe vagt i gevær.
Forsyningssikkerhedsafgiften er jo også rigtig at tage op, for den rummer vældig store problemer.
Og der, hvor politik går over til, at det er svært at forklare med brug af sund fornuft, bør man sætte spørgsmålstegn ved det.
Derfor er der al mulig grund til, at partier – også dem, der indgik i energiforliget – sætter spørgsmålstegn ved, om det er fornuftigt at holde fast i det forlig fremover.
Villum Christensen (LA), 2013-10-03:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor faste i kødet Dansk Folkeparti egentlig er med hensyn til spørgsmålet om nedsættelse af afgifterne.
Her tænker jeg specielt på energi- og varmeområdet, som jo også betyder rigtig meget for pensionisterne.
Dansk Folkepartis ordfører har sagt, at energiforliget godt kan komme i fare nu, hvor man barsler med en forsyningssikkerhedsafgift, der kan give 3.500 kr. ekstra på varmeregningen.
Energiaftalen blev jo solgt på et budskab om, at den ville koste 1.300 kr. mere pr. familie, og nu, da vi ved, at PSO'en er steget med 1,4 mia. kr, at solcelleudbygningen er steget med mere end 1.000 pct., alså også med flere milliarder, at vi i forbindelse med CO2-kvoterne mangler 5-6 mia. kr., fordi de er faldet i pris osv., mener Dansk Folkeparti så stadig væk, at vi er i en situation, hvor vi kan acceptere flere og flere afgifter på det her område?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Man kan i hvert fald sige, at nogle af de ting, f.eks. om ret til et bad om dagen for plejekrævende ældre, som Socialdemokratiet rendte rundt med i 2007, venter de stadig på.
Så man kan sige, at der er nogle partier, der i den grad har været ude at love noget og nu sidder ved magten, men ikke gennemfører det, de har kæmpet for.
Jeg er blevet spurgt om det før i virkeligheden, og jeg sagde jo også på det tidspunkt, at når man lytter til de mennesker, som arbejder på ældreområdet hver eneste dag og er meget, meget tæt på, og spørger dem, hvad det er, der først og fremmest på ældreområdet er behov for nu, siger de, at det er, at der kommer nogle flere mennesker, der kan hjælpe dem med noget pleje.
Det er altså nogle helt basale behov, der er grund til at højne.
Og vi siger bare blankt, at vi da lytter til de mennesker, der har med et område at gøre, og når vi kan skaffe 1 mia. kr. ekstra til at forstærke bl.a. ældreområdet i vores forslag til finanslov for næste år, er det da et af de områder, vi vil prioritere.
Villum Christensen (LA), 2013-10-03:
Netop spørgsmålet om de nye havvindmølleparker og hvad DF vil gøre ved det, synes jeg er rigtig interessant, for vi har meget, meget store problemer med økonomien nu, og vi skal have dobbelt så meget vindenergi fremover.
Det vil altså sige, at det gap, der er mellem produktionsprisen og markedsprisen, som PSO'en jo netop betaler, jo alt andet lige må blive hårdt presset.
Betyder det så, at Dansk Folkeparti vil være indstillet på at sige nej til de nye beslutninger om de her kronjuveler i energiforliget, som de to nye vindmølleparker jo egentlig er, hvis det viser sig, at pengene ikke passer?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Ja, det tror jeg at de fleste, der har overværet den her debat, i den grad er blevet bestyrket i.
Vi har fremlagt konkrete forslag til, hvordan man skaffer penge til en forstærket omsorg for vores ældre, specielt de plejekrævende ældre.
Vi håber, at vi har at gøre med en regering, der, på trods af at man har forladt stort set alle sine valgløfter fra sidste valgkamp, alligevel vil genfinde noget vedrørende ældrepolitikken.
Altså, man har jo tidligere været fremme med meget store løfter til den danske befolkning på ældreområdet.
Jeg går jo altid efter at prøve at få indflydelse, og kan jeg få indflydelse på, at der bliver løftet i forhold til de plejekrævende ældre, vil jeg da se frem til det.
Og det har vi i hvert fald lagt op til med vores finanslovsforslag.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Tak for det.
Ja, vi så jo den her pjece.
Det var jo Jyllands-Posten, som skrev om den i dag, og så har vi været inde at finde den.
Men nu kan jeg så forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl, at det ikke er politikken, men en retning, vi taler om her.
Og vi hørte lige før hr. Jonas Dahl citere samme hr. Thulesen Dahl – jeg fandt også citatet frem her – for at sige: Den slags konkrete løfter foretrækker jeg frem for retninger.
Altså, hr. Thulesen Dahl synes ikke om retninger, det skal være konkrete løfter.
Det går jeg så ud fra at man siger, altså at hr. Thulesen Dahl gør sig umage med at sørge for, at det bliver sagt rundtomkring i Danmark, når man deler den her ud til danskerne: I skal lige vide, at det jo ikke er et løfte, men bare en retning.
Det, der var rigtig bekymrende, synes jeg, var, at da vi spurgte om, hvad det egentlig ville koste, var svaret fra Dansk Folkepartis leder: Det aner jeg ikke.
Svaret var, at prisen på de løfter, der er givet til den danske befolkning, kender vi da sandelig ikke.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Hvis fru Ellen Trane Nørby havde hørt efter under min ordførertale, ville hun vide, at jeg netop gjorde utrolig meget ud af, hvor vigtigt det er, at vi er i arbejde, at vi kan se muligheder, at vi giver folk reelt lige muligheder i Danmark.
Det er den her regering faktisk utrolig optaget af.
Og det gør vi netop ved at investere i uddannelse og give folk de muligheder for at få uddannelse.
Og nej, vi skal ikke have familier med børn, hvor det ikke kan betale sig at arbejde.
Derfor har vi også gennemført den skattereform med Venstres hjælp.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jeg savner jo næsten fru Marianne Jelved, for af hende fik man da i det mindste svar på spørgsmålene.
Men så lad os se på det igen.
Er det god radikal politik og et udtryk for, at man griber mulighederne, som ordføreren sagde, at føre en politik, som betyder, at børn, der vokser op i familier, hvor ingen af deres forældre er på arbejdsmarkedet – begge to er på kontanthjælp – skal se på, at deres forældre skal ud og finde et arbejde med en månedsløn på over 35.000 kr., for at det økonomisk kan betale sig for dem?
Er det god radikal politik at skubbe så mange mennesker ud af arbejdsfællesskabet i Danmark, fordi man er ligeglad med at sikre en økonomisk politik, der giver et incitament til at gå fra passiv forsørgelse og ind på arbejdsmarkedet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg synes faktisk, det er utroligt, at man siger det efter 10 år med en politik, hvor man blev ved med at hælde benzin på bålet og var optaget af, at man brugte flere af vores penge, og hvor man, jeg er lige ved at sige, kastede om sig med dem, samtidig med at man fuldstændig negligerede de mennesker, som ikke havde det samme som de rigeste her; fuldstændig negligerede, hvad der skete med dem.
Ingen reformer blev gennemført.
Og så siger man samtidig, at nu er det os, fordi vi har afskaffet fattigdomsydelserne, fordi vi ikke vil have 2.500 flere fattige børn i Danmark, altså at det er derfor.
Jeg vil gerne svare på spørgsmålet.
Vores skattereform bringer antallet af familier, hvor det ikke i tal kan betale sig at arbejde, ned med 26 pct., og den er Venstre med til, og det er vi rigtig glade for.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Tak til den radikale ordfører for at fokusere på, hvad Det Radikale Venstre vil, og ikke på, hvad alle andre gør.
Det er jo ellers sådan en tendens, der er kommet blandt regeringens ordførere, altså at man skælder ud på alle andre i stedet for at sige, hvor man vil tage fat.
Den radikale ordfører taler meget om børn, der vokser op i fattigdom.
Der er jo en gruppe børn, der i dag vokser op i familier, hvor begge forældre står uden for arbejdsmarkedet, er på kontanthjælp, er langt væk fra arbejdsmarkedet.
De nyeste tal fra regeringen viser, at for sådan et kontanthjælpsægtepar skal man ud og finde et job med en månedsløn på over 35.000 kr., for at det kan betale sig økonomisk set for familien at arbejde.
Er det god radikal politik?
Er det udtryk for, at Det Radikale Venstre mener, at man kan gribe sine muligheder?
Er det udtryk for, at vi stiller de her børn i en god situation og giver dem nogle stærke forældre som rollemodeller, der deltager i samfundet?
Er det den type politik, som De Radikale gerne vil være med til at fremme?
For det er jo det, der er blevet forværret under den nuværende regering, altså at der er mennesker, som har meget, meget svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet, fordi der ikke er et økonomisk incitament.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Vi har anvist, hvor pengene kommer fra.
Jeg skal ikke stille spørgsmål til hr. Magnus Heunicke – der bliver jo tid senere på dagen til at komme tilbage til det her emne –
Jeg tror jo, at de ældre ville synes, at det ville være en god ting.
Jeg forstår godt ønsket om at lave historieskrivning – det begiver jeg mig også gerne ud i – men jeg tror faktisk, at de ældre er mere optaget af, om de næste år får en bedre pleje, end de får i dag.
Vil hr. Magnus Heunicke være med til det – ja eller nej?
Hvis det er et nej, så gør han det desværre ikke.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jo, men helt konkret tror jeg, at det nu er på tide – nu har ordføreren jo chancen – som det sidste, kan jeg forstå, i hvert fald i den her runde, at sige klart til de ældre, hvad de kan regne med.
Hvad kan de ældre regne med?
Her er en liste med 11 konkrete løfter, som så åbenbart ikke er løfter alligevel, og som man overhovedet ikke har overvejet at prøve at vurdere, hvad koster.
Før man går ud og siger det her til danskerne, var det så ikke en idé lige at regne ud, hvad det egentlig koster, og måske også derefter – det er bare et bud – at finde ud af, hvordan pengene skulle findes?
Hvad kan man regne med, når man får sådan en lang liste?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Altså, jeg står her med en liste over socialdemokratiske forslag på ældreområdet, og jeg vil bare sige, at det er en liste med punkter, der går langt videre end det, f.eks. støttepartiet har været ude at kræve i forbindelse med finansloven for 2014.
Og jeg kan forstå på den socialdemokratiske finansordfører, at det, som støttepartiet har foreslået, har man slet ikke råd til.
Så det er jo en prioritering at have.
Man har i den grad fra Socialdemokratiets side været ude at stille de ældre noget i udsigt, som man ikke leverer.
Så kan jeg selvfølgelig godt forstå det her med, at et angreb er det bedste forsvar.
Så det er jo nok det, som det, vi ser her i dag, er udtryk for.
Men jeg synes, det er ærgerligt, og at Socialdemokratiet i stedet for skulle vise noget forhandlingsvilje og skulle tage skeen i den anden hånd og, når vi er partier, der byder os til i forhold til at sikre de ældre bedre vilkår, tage imod det tilbud frem for at gøre det modsatte.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-03:
Det Radikale Venstre mener, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor er fru Sofie Carsten Nielsen glad for, at man har gennemført en skattereform, som gør, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Nye tal fra Økonomiministeriet siger, at før skattereformen – altså i dag, for den er jo ikke trådt i kraft endnu – kan det for 400.000 personer ikke betale sig at arbejde.
Når skattereformen er fuldt ud gennemført, kan det for 250.000 personer ikke betale sig at arbejde.
Så er spørgsmålet bare, som fru Sofie Carsten Nielsen allerede har undslået sig for at svare på nogle gange: Er de 250.000 et tilfredsstillende tal?
Det er jo det tal, som kommer, når Det Radikale Venstres politik og når regeringens politik er gennemført.
Så er der stadig 250.000, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Spørgsmålet er: Er det tilfredsstillende, og hvis det ikke er tilfredsstillende, agter Det Radikale Venstre så at foreslå yderligere, og agter regeringen at foreslå yderligere for at nedbringe tallet fra 250.000 til 0 f.eks.?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg synes helt generelt, at man skal løse problemerne, når man har dem.
Og det har vi også tænkt os at gøre i det her tilfælde.
Det er jo sådan et meget sundt og ordentligt princip.
Og så indretter vi vores system med lidt flere kriterier, sådan at det ikke bliver en udnyttelse på nogen som helst måde af vores system.
Men jeg synes, at vi skal løse problemerne, når vi har dem.
Thomas Danielsen (V), 2013-10-03:
Men det her drejer sig om rigtig mange områder, og jeg kunne jo forstå på Socialdemokraternes fru Mette Reissmann, at det her ikke var noget, man så som et større problem.
Derfor er jeg da i det mindste glad for at høre, at Det Radikale Venstre ser det som et alvorligt problem.
Men kunne ordføreren så ikke komme med nogle af de konkrete forslag, som de vil lancere for at forhindre det her angreb, kan man nærmest kalde det, på vores velfærdssamfund?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg vil først og fremmest godt sige, at i Radikale Venstre er vi meget optaget af at stå værn om det danske velfærdssamfund – det er vi faktisk.
Det er ikke sådan, at vi bare lader stå til og kigger på.
Vi er faktisk optaget af at løse problemerne konkret og der, hvor de er.
Det har Venstre været med til og kommer forhåbentlig til at stemme for, når det bliver fremlagt, for det har Venstre nikket til.
Vi ser med meget stor alvor på det her – lige så stor alvor, som ordføreren selv ser på det med.
Thomas Danielsen (V), 2013-10-03:
I foråret har EU-Domstolen afsagt tre domme om SU, og konsekvensen af dem kan blive, at velfærdsturismen udfolder sig i Danmark.
Den udfordrer kernen af vores velfærdssamfund, og i den forbindelse vil jeg gerne udtrykke, at det undrer mig, at regeringen ikke entydigt støttede de fire lande Tyskland, Østrig, Holland og Storbritannien i foråret, da de sendte et brev til formandskabet i EU.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg synes, der er meget stor forskel, for de her ydelser handler ikke om noget, folk skal parkeres på, de handler om, at når man er under 30, så kan man f.eks. tage en uddannelse.
Det er jo det samme som SU'en.
Og hvis man kan det, så skal man i uddannelse.
Det er det, der er forskellen på den her kontanthjælpsreform og sådan, som det var før.
Eller man bliver taget i hånden til et individuelt forløb, sådan at man kommer ud af kontanthjælpen, sådan at man kan komme i uddannelse eller kan komme i job.