runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-27:
Man må sige, at det offentlige forbrug samlet set, hvoraf en meget stor del finder sted ude i kommunerne, jo er en meget væsentlig ting i en finanslov.
Og Enhedslisten har jo sat sig op på den høje hest og sagt, at det her ikke alene handler om et lavt offentlig forbrug, nulvækst osv., men at det simpelt hen handler om, at der bliver fyret folk ude i kommunerne, at borgerne får mindre velfærd, end de ville have fået, hvis der ellers havde været en vækst, som Enhedslisten gerne ville have, eller at de i det hele taget får mindre velfærd næste år end i dag.
Det er det, der er Enhedslistens påstand.
Så er spørgsmålet bare, om Enhedslisten med deltagelse i et finanslovsforlig vil være med til at stemme for, at borgerne får mindre velfærd i 2014 end i 2013, hvilket det jo er Enhedslistens påstand at der kommer ud af den kommuneaftale, som man blåstempler ved at sige ja til finansloven for 2014.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Der vil være en lang række centrale emner i debatten, vi skal have med regeringen, om den kommende finanslov – grøn beskæftigelse, mere lighed i samfundet, mere velfærd, der skal gøres noget for beskæftigelsen.
Der er masser af temaer, og vi ser, hvordan det går med de forhandlinger, og tager stilling til resultaterne.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-27:
Nu vi også taler om finansloven, vil jeg gerne høre Enhedslistens ordfører: Når nu kommuneaftalen er så frygtelig, som Enhedslisten siger at den er, betyder det så, at når vi senere på året skal vedtage statens samlede budget for 2014, som jo rummer bloktilskuddet til kommunerne, vil Enhedslisten under ingen omstændigheder stemme for det samlede budget, den finanslov, hvis der ikke afsættes flere milliarder til kommunerne, end der ligger i den her kommuneaftale?
Mike Legarth (KF), 2013-06-27:
Jeg er sikker på, at hr. Frank Aaen har den tålmodighed, der skal til.
Enhedslisten har jo fremsat et forslag om at trække aktstykket tilbage, fordi man vil have et højere offentligt forbrug og man vil af med sanktionsreglerne.
Det er jo det, vi i Det Konservative Folkeparti kalder et uansvarligt beslutningsforslag, for vi synes jo, at det, man har gjort, er helt rigtigt, for det har vi jo lagt stemmer til, det har vi appelleret til og selv medvirket til, da vi sad i regering, altså at der er et fast regelsæt omkring den aftale, man laver, og at man har en sikkerhed for, at den bliver opfyldt.
Så derfor bakker vi fuldt op om det element.
Vi synes jo også, der skal være styr på, hvilket forbrug der er, og vi har indgået en aftale om det.
Vi synes jo, at man skal have nulvækst.
Hvis Det Konservative Folkeparti havde 90 mandater, ville vi bruge de 12 mia. kr., som regeringen har peget på der kan findes i moderniseringer i den offentlige sektor, til så at finansiere det, det principielt koster at fastholde en nulvækst fra nu af og frem til 2020, sådan at man kan fortsætte fuldstændig uændret, uden at der var nogen, der kunne mærke det overhovedet, for på den måde at styrke dansk økonomi og tillid til dansk økonomi.
Det er sådan set ordene, og derfor stemmer vi imod begge led i beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-27:
Selvfølgelig er sådan en taktik her jo en balancegang, hvor man på den ene side skal vise sine vælgere, at man dog gør noget, men på den anden side ikke skal gøre så meget, at der ikke er stor forskel på Enhedslisten og regeringen længere.
Så man kan jo gøre noget uden at gøre så meget.
Men Enhedslisten skylder altså at forklare noget.
Hvis man virkelig mener, at denne kommuneaftale er en massakre på kommunerne og vil føre til dårligere service for borgerne i Velfærdsdanmark, hvorfor stemmer Enhedslisten så for det økonomiske grundlag senere på året, som hedder en finanslovsaftale?
Hvorfor gør man det?
Der godkender man jo statens samlede budget, herunder den kommuneaftale og de bloktilskud, som går til kommunerne.
Det burde man ikke gøre, hvis man virkelig mente det, man sagde.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Jeg skal ikke gøre det til en lang diskussion om Enhedslistens politik, jeg vil bare, i forbindelse med at der kom en løsning for nogle af dem, der stod til at falde ud af dagpengesystemet og stod til ikke at have en krone i forsørgelse, sige, at vi i hele forløbet tog et ordentligt slagsmål med regeringen om det og fik det gennemført.
Skulle vi følge den teori, som vi lige har hørt, skulle vi jo have sørget for, at der ikke blev en aftale, der hjalp folk, for så var dagpengespørgsmålet blevet ved med at være stort og stærkt helt frem til næste valg.
Og det havde været kynisk, det havde været usympatisk, og sådan arbejder vi ikke.
Vi arbejdede for at få en løsning og kom så langt, som det overhovedet kunne lade sig gøre.
Hvad angår invitationen til at erstatte den nuværende finansminister med hr. Ole Birk Olesen, eller hvem ved jeg, vil jeg sige: Nej tak, det har vi trods alt ikke lyst til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-27:
Grunden til, at regeringen og regeringspartierne har besluttet sig for at beholde den gamle grænse er jo, at vi føler os mere udsat som land på grund af den model, vi har, med automatiske stabilisatorer, og at vi synes, at det ville blive for usikkert at gå helt til grænsen.
Der mener vismændene at vi skulle gå helt til grænsen.
Det synes vi er for usikkert.
Vi har også haft den her debat før her i salen, da vi havde med budgetloven gøre.
Vi ønsker, at vi kan få fremgang, at vi kan vækste år for år uden at skulle komme i den situation igen.
Det handler ikke om at stille EU op som et skjold foran os.
Det handler om, at vi egentlig er enige om, at vi skal respektere de regler, vi har været med til at indføre, fordi der bliver nødt til at være tryghed om dansk økonomi, om den danske rente.
Det har også betydning for vores arbejdspladser, og det er derfor, at vi ikke igen skal i den situation, som vi har været i.
Det er derfor, vi følger et forsigtighedsprincip.
Men der er en vækst på 0,4 pct., og der er en verden til forskel på det og så nulvækst, som Venstre vil.
René Christensen (DF), 2013-06-27:
Nu var det jo i forhold til beslutningsforslaget, som vi har på her i dag, at jeg er orienterede om at stemme gult.
Det er også sådan i forhold til aktstykket, at man tager noget af væksten fra det offentlige – det har man jo brugt til selskabsskattelettelser – og det har Dansk Folkeparti på ingen måde tænkt sig at støtte.
Så derfor kan jeg godt love ordføreren, at vi kommer ikke til at stemme ja til aktstykket, som netop gør, at en del af den beskæring, man vil opleve ude på daginstitutioner, skoler og ældrecentre nu går til selskabsskattelettelser.
Det bliver ikke med Dansk Folkepartis stemmer.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
To ting: Jeg tror, at man, når man ser på de offentlige budgetter, også skal se dem over en årrække og ikke bare et enkelt år.
Der ved ordføreren udmærket, at væksten i de efterfølgende år ikke er på 0,4 pct., men lidt højere.
Men lad nu det ligge.
Så har jeg ikke tænkt mig her at skulle forklare hverken kommunerne eller regionerne i detaljer og helt nede i – i gåseøjne – småtingsafdelingen, hvordan de skal klare at håndtere deres økonomi.
Det er jo heller ikke en del af aktstykket.
Vi har jo stadig kommunalt og regionalt selvstyre i det her land, så det skal kommunerne og regionerne såmænd nok finde ud af.
Så tilbage til det der med væksten.
Jeg synes egentlig, at det er lidt interessant, at Dansk Folkepartis ordfører nævner, at det er et problem, at vi i år har en vækst på 0,4 pct. i den offentlige sektor, vel vidende at vi i de næste år også får en større vækst, når samme parti støtter Venstre, der har proklameret nulvækst i den offentlige sektor og i øvrigt ikke vil fortælle, hvordan vi får det.
Så det kunne jo være interessant, hvis Dansk Folkeparti også havde spurgt Venstre om, hvordan de vil finde deres nulvækst.
Det spørgsmål hørte jeg ikke, og det synes jeg da er lidt underligt.
René Christensen (DF), 2013-06-27:
Ordføreren sagde til et tidligere spørgsmål, at det her med en nulvækst er noget, der virkelig betyder, at kommunerne skal ud og skære ned.
Nu er der en vækst på 0,4 pct.
Det må så være der, hvor vi kan skumme fløden ude i kommunerne.
Det tror ordføreren formodentlig ikke selv på.
Når jeg ser tilbage på før valget – der var også en anden ordfører, der tidligere nævnte det; jeg var bare lige lidt for sjov inde at kigge på det – kunne jeg se, at i Norddjurs var S og SF ude at sige, at der ville komme 55 mio. kr., i Svendborg var man ude at sige, at der ville komme 85 mio. kr. til det kommunale selvstyre.
Nu, hvor vi får en vækst på de 0,4 pct., er der ingen tvivl om, at det også vil give besparelser på kommunalt og regionalt niveau.
Skal de spare på de patientforløb, der er komplicerede og dyre?
Eller skal de blive ved med at spare på rengøringen?
Det er der faktisk allerede blevet gjort i forvejen, og vi kan nu se, at der er rigtig mange patienter, der faktisk bliver syge af at komme på sygehuset.
Hvor skal vi finde de rationaliseringer?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Ja, det skal jeg gøre, formand.
Det er rigtigt, at det svar har man fået fra finansministeren, men når Venstres ordfører nævner det, er det jo, fordi Venstres ordfører forsøger at tale udenom det, der er Venstres politik lige nu.
Venstres politik lige nu er, at der skal være nulvækst i den offentlige sektor.
Det står så temmelig uklart for de fleste, om der så er nogle enkelte områder, der skal friholdes, og hvad det så gør ved de resterende områder.
Skal de så holde endnu mere for, eller skal de ikke?
Hvad der imidlertid står fuldstændig klart i en artikel i Berlingske i dag
er, at ni ud af ti økonomer siger til Venstre, at det ikke kan lade sig gøre.
Derfor er det lidt underligt, at Venstres ordfører igen stiller sig op og siger, at det her ikke er et udtryk for, at det ikke kan lade sig gøre uden nogen konsekvenser for den offentlige velfærd.
Jeg er enig med ni af de ti økonomer, der siger, at det her ikke kan lade sig gøre, og jeg også enig med det underliggende statement, der er i den artikel med: Kære Venstre, kom nu ud af busken og fortæl, hvordan I vil få det her til at hænge sammen, for det hænger ikke sammen.
Det svar har vi endnu til gode fra Venstre.
Jacob Jensen (V), 2013-06-27:
Så den viden, der var kendt på det tidspunkt, der var Folketingsvalg, hvor man med finansministeren som hovedarkitekt, må jeg forstå, kom med et løfte om, at man skulle øge den offentlige sektors økonomi med 1,4 pct., indkalkulerede man altså ikke i sit løfte til vælgerne, men kom så pludselig på valgdagen eller på valgnatten til at tænke, at hov, der var måske noget her, man skulle have kigget på, og man kunne ikke indfri de 1,4 pct., som man fik mandat til at gennemføre.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Altså, at det er det, der er undskyldningen.
Man kendte godt nok til det, men man ville så alligevel ikke forholde sig til det før dagen efter valget.
Det er det ene spørgsmål.
Så vil jeg gerne igen spørge hr. John Dyrby Paulsen: Er det ikke rigtigt, at vi har fået et svar fra finansministeren i Finansudvalget, der viser, at det demografiske træk på de offentlige udgifter hen imod 2020 er i størrelsesordenen 11-11,5 mia. kr., og at det jo meget godt modsvarer det, som regeringen selv peger på er muligt hen imod 2020, nemlig at modernisere for 12 mia. kr.?
Så med de to tal lagt sammen er der jo mulighed for uden en forringet service at gennemføre et udgiftsstop i den offentlige sektor.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Det er rigtigt, at Danmark har en AAA-vurdering.
Det er også rigtigt, at den tidligere regering ikke nåede fuldstændig at ødelægge det forhold for Danmark.
Danmark havde et par år før det sidste valg et strukturelt underskud på 1,6 pct. af BNP.
Det er meget, meget stort, og det er meget, meget alvorligt, og derfor fik vi også en henstilling.
Det gjorde vi under VK's regeringsperiode.
Den indstilling fra EU var berettiget, og den var udtryk for, at der ikke var styr på balancerne i dansk økonomi.
Så uanset hvordan Venstre forsøger at vende og dreje det her, står det stadig fuldstændig klart for mig, at når finansministeren sagde, at vi overtog et håndværkertilbud, var det endda en mild udgave af det tilbud, som vi overtog fra VK-regeringen.
Jacob Jensen (V), 2013-06-27:
Jeg kan forstå, at man overtog et håndværkertilbud, og mit første spørgsmål er: Hvordan hænger det sammen med, at Danmark på det tidspunkt og heldigvis stadig væk er blandt de under ti lande i verden, tror jeg det er, som er det, der på nudansk hedder AAA-rated?
Man ligger altså simpelt hen i top i forhold til den kreditvurdering, som udenlandske investorer og kreditbureauer vurderer Danmark ud fra.
Vi er blandt de ti lande – jeg tror, det er omkring ti lande, men hæng mig ikke op på det endelige tal – som har den rating, og det havde vi også ved regeringsskiftet.
Hvordan hænger det sammen med, at det skulle være et håndværkertilbud, at The World Economic Forum og andre anerkendte institutter på det tidspunkt igen og igen pegede på – og heldigvis stadig væk peger på – Danmark som et af de lande i verden med det bedste investeringsklima, den bedste konkurrenceevnekraft m.v.?
Som det andet vil jeg spørge: Er det ikke rigtigt, at vi har fået det svar fra finansministeren, at 11 mia. kr. i demografisk træk hen mod 2020 nogenlunde modsvarer de 12 mia. kr., som regeringen selv påpeger kan hentes i modernisering?
Det skulle så kunne gå o p op, og dermed er der jo mulighed for at lave et såkaldt udgiftsstop.
Sophie Løhde (V), 2013-06-27:
Ja, det kan vi jo håbe.
Vi kan bare konstatere, at debatten før var ved at blive afsluttet af formanden, og det var kun, fordi ordføreren for Liberal Alliance meldte sig som ordfører og som taler på talerstolen, at debatten fortsatte og ikke sluttede.
Men sundhedsministeren er tilsyneladende – vi må jo sige tilsyneladende, for debatten er ikke slut endnu, og sundhedsministeren kan jo endnu nå at gå på talerstolen – af den opfattelse, at man på trods af den massive kampagne, man kører mod andre partier, ikke selv ser sig i stand til at gå på talerstolen og redegøre for, hvad det er for nogle argumenter, man har for, at regeringspartierne pludselig vender på en tallerken.
Jeg må igen stille et spørgsmål angående regeringspartierne.
Undrer det ikke ordføreren, at man fra regeringspartiernes side allerede i betænkningsbidraget til lovforslaget tilkendegiver, at man ikke har tænkt sig at kæmpe for den her sag, såfremt Kommissionen måtte anlægge en sag imod Danmark, men at man i stedet allerede forlods bare tilkendegiver, at man vil lægge sig fladt ned for Europa-Kommissionen?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Jo, der har jo i de mellemliggende år været meget store udfordringer med at leve op til de rammer, der var for dansk økonomi.
Men inden for de snævre rammer, der er givet, får de også mulighed for at tage nogle nye initiativer.
Og så skal man jo der oveni lægge, at anlægsbudgetterne ikke er ubetydelige, nærmest tværtimod.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Jamen statens økonomi er jo ikke ringere i dag, end den var tilbage i 2011 og 2012.
Der sker det, at vi er uden for den EU-henstilling, som hele tiden bliver brugt som undskyldning for at gøre det for stramt efter vores opfattelse.
Og derfor undrer det mig, at man i dag kommer og roser en aftale, som giver dårligere økonomi i kommuner og regioner end det, man selv skældte ud over ville betyde nedskæringer og fyringer og forringelser.
Jeg synes, man er nødt til at forholde sig til det, og så må man forklare, hvorfor man synes, det er gået sådan.
Man kan jo ikke henvise til, at økonomien er blevet ringere, for det blev den i 2008 og 2009 og 2010, men ikke sammenlignet med det, man sagde om 2012.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Jeg vil sige det på den måde, at der er rigtig gode elementer i de aftaler, vi har indgået.
Med hensyn til de tidligere aftaler vil jeg bare henvise til, at hr. Frank Aaen jo selv har været med til sammen med den nuværende regering at lave finanslov.
Vi lavede lige efter valget den første finanslov, og derfor kender hr. Frank Aaen udmærket de rammer, der er for den økonomi, vi overtog som regering lige efter valget.
Det sætter altså nogle betydelige begrænsninger for, hvad man kan gøre, og hvad man ikke kan gøre – finanspolitisk og i forhold til det samlede økonomiske råderum.
Det, man skal holde fast i, er, at de aftaler, der nu er lavet, jo har et meget stort sigte – der er mange forskellige sigter, men der er et væsentligt kriterium – nemlig at vi bliver bedre til at styre økonomien i den offentlige sektor i Danmark.
Og det er de aftaler, der nu er lavet, et meget, meget klart udtryk for.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Jeg er sådan set enig i kritikken af Venstre, men det kan vi vende tilbage til.
Men jeg er nødt til at sige, at før regeringsskiftet skrev Socialdemokratiet og SF i fællesskab som bemærkninger til det aktstykke, som vi behandler i dag – dengang vedrørende kommunernes økonomi i 2012 – at det forslag, som regeringen havde aftalt med kommunerne, ikke gav mulighed for et uændret serviceniveau, men at kommunerne og regionerne var nødsaget til at forringe kernevelfærden, og at der ville komme nedskæringer og fyringsrunder i 2012.
Det er fuldstændig korrekt, sådan gik det jo i 2012.
Sådan er det gået i 2013, og det, vi behandler i dag, er en aftale vedrørende 2014, som er mindre end det, S og SF dengang sagde nej til.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Tak for det.
Jeg synes jo, at min gode kollega finansministeren så udmærket gennemgik, hvad aftalerne med kommunerne og regionerne indeholder.
Jeg kan jo kun tilslutte mig det, som finansministeren sagde, nemlig at det her forslag fra Enhedslisten bakker vi Socialdemokrater heller ikke op om.
Jeg føler alligevel trang til at kommentere noget af det, min kollega fra Venstre havde trang til at bemærke, da Venstre var på talerstolen for lidt siden.
Det er jo lidt underligt at skulle høre et parti, der for blot et par år siden adskillige gange aflyste krisen i Danmark.
Jeg tror, at det var i afslutningsdebatten lige før folketingsvalget.
Der fik den daværende statsminister og formand for Venstre, hr. Lars Løkke Rasmussen, sagt, at Danmark var igennem krisen og var ovre krisen.
Det var forkert.
Det var også forkert.
Jeg mindes også, at Venstre før valget lavede et udspil med titlen »Danmark ud af krisen – regningen betalt«.
Det var også forkert.
Danmark var ikke igennem krisen, og regningen var på ingen måde betalt.
Det var altså den situation, som den nuværende regering stod i og stod over for, da vi overtog regeringsmagten.
Jeg husker, at den nuværende finansminister jo kendetegnede det hus, han havde overtaget, som et håndværkertilbud, og det er et udtryk for finansministerens milde og venlige væsen, at han ikke brugte nogle stærkere ord, for det var der bestemt belæg for.
Hvad er det så for en situation, vi har i dag?
Det er, at Venstre har sagt, at det, der skal redde Danmark, er nulvækst i den offentlige sektor.
Når man så spørger Venstre, hvordan i alverden de havde forestillet sig, at det skulle kunne lade sig gøre, altså hvad det er for nogle områder, der skal holde for, fordi det kræver store besparelser, så får vi ikke et eneste svar fra Venstre.
Venstre synes ikke, at de har behov for at fortælle os andre, hvordan det så skulle kunne lade sig gøre.
Det interessante er jo, at når man så spørger økonomer, siger ni ud af ti økonomer: Det her kan ikke lade sig gøre, kære Venstre.
Og svaret fra Venstre er: Jo, det kan det godt.
Der er stadig intet svar på, hvor man vil finde pengene.
Så igen må vi bare konstatere, at Venstre med meget stor sandsynlighed tager fejl endnu en gang.
Det er altså den situation, vi er i.
Men jeg er egentlig lidt indstillet på at give en cadeau til Enhedslisten for at bringe den her sag op i Folketinget.
Jeg synes, det er udmærket, at vi har den her diskussion.
Jacob Jensen (V), 2013-06-27:
Ja, det er netop Enhedslistens påstand.
Det er vi så ikke enige i, fordi vi netop også i øvrigt tror på den frivillighed, der også skal være, til at man ude i kommunerne kan tilrettelægge tingene på den måde, man nu finder mest hensigtsmæssig, inden for den ramme, der så er aftalt her fra huset.
Derfor vil jeg stadig væk holde fast i, at det er for firkantet, når hr. Lars Dohn siger, at der lige præcis er til en halv kursusdag, eller hvad det var, han havde regnet sig frem til, til at opdatere lærernes kompetencer.
Det skal jo ses i sammenhæng med, hvad man ellers kan bruge folkeskolen til og herunder også, hvordan man bruger folkeskolelærernes kompetence.
Og det, jeg nu et par gange har forsøgt at sige, er, at det, at man kan fokusere deres kompetencer der, hvor de er dygtige, og hvor de skal bruges, nemlig på undervisningen, i sig selv vil give et kvalitetsløft, og det er jo det samme princip, vi ønsker at man skal gennemtænke på en lang række områder i den offentlige sektor, i den kommunale verden.
Hvis man kan få fokuseret sine indsatser og kvaliteten derhen, hvor den skal bruges og ikke på alt muligt andet, og så få andre folk til at tage sig af det, så tror jeg sådan set, at man inden for den ramme, som man så lægger ud, kan løfte kvaliteten.
Det er også derfor, at jeg henviste til Produktivitetskommissionen i mit indlæg før.
Regeringen påpeger selv, at der kan moderniseres og effektiviseres for et stort milliardbeløb.
Så det synes jeg også er værd at efterprøve.
Lars Dohn (EL), 2013-06-27:
Det vil så sige, at Venstre har en tro på, at man derude kan opdatere lærerkorpset til en skolereform nu og her på mindre end en kursusdag.
Det er en tro, man har.
Virkeligheden er jo tit konkret.
Ude i skolerne plejer vi at sige, at man ikke kan lave kransekage af bolledej, og jeg tror altså heller ikke, man kan trylle med efteruddannelsestiltag.
Det er rigtig udmærket, at man har fået det sat sammen, sådan at kommunerne skal dokumentere, at de her ting foregår, men når man så ikke vil kunne finansiere det inden for den udmeldte ramme, skal pengene jo hentes et andet sted.
Derfor vil man kunne se frem til andre besparelser på skolebudgettet.
Det er min påstand.
Jacob Jensen (V), 2013-06-27:
Som det første kan jeg bekræfte, at vi er mere fremkommelige end regeringen i al almindelighed, sagt lidt i spøg, men så vil jeg så også sige, at det er for firkantet at se på det sådan, at man gør det op og spørger, hvor mange kroner der lige præcis så netto er tilbage til et eller andet formål.
Man skal jo se på, hvad det er, man kan få ud af den samlede ramme, som er verdens største – nu er vi inde på folkeskoleområdet, jeg kunne også tage den samlede økonomi på kommuneområdet, men så lad os tage folkeskoleområdet, som der bliver spurgt om fra hr. Lars Dohns side – og se på, hvordan man kan få mest ud af de penge, der nu engang er til rådighed og øvrigt også de rent menneskelige ressourcer, der er til rådighed.
Det var det, jeg var inde på i mit svar til fru Rosa Lund før.
Det er jo ikke nødvendigvis sådan, at det er specielt godt, hvis en folkeskolelærer laver andet end det, en folkeskolelærer er uddannet til, selv om det koster penge i lønninger og andre ting.
Men hvis man kan få opdateret og opkvalificeret og målrettet den indsats på de områder, hvor man er dygtig til nogle ting, f.eks. at undervise, så tror jeg sådan set, man inden for den samme ramme kan løfte kvaliteten, herunder også at der bliver afsat ressourcer, tid og rum til, at man også kan efteruddanne folkeskolelærerne, som der selvfølgelig også på sigt er brug for.