runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2007-04-18:
Jeg ville gerne høre den konservative ordførers holdning til det, som arbejdsgruppen har foreslået om, at heste ikke må holdes alene.
Per Clausen (EL), 2007-04-18:
Som flere ordførere også før mig har antydet, er det jo en sag, der er blevet behandlet grundigt, forstået på den måde, at hele processen vel i virkeligheden blev sat i gang helt tilbage i 1998 på baggrund af en udtalelse fra Det Dyreetiske Råd.
Så har der været et langvarigt og grundigt udvalgsarbejde efterfølgende, som jo førte frem til et resultat, som havde opbakning i hvert fald blandt de organisationer, som er involveret i hesteområdet, og som var repræsenteret.
Og det var jo tilsyneladende langt de fleste af dem, som har holdninger og synspunkter på det her område.
Efter at den arbejdsgruppe er barslet, om man så må sige, med en rapport, er der så yderligere blevet brugt ganske meget tid i Justitsministeriet på at få det lavet om til lovtekst.
Og det synes jeg sådan set ikke at man skal kritisere så meget, for det er jo klart, at det har været en stor og vanskelig opgave, når man forsøger at sikre, at der bliver yderligere lovgivning på hesteområdet.
Så det er vores opfattelse, at der er meget god grund til, at man har lavet det her lovforslag, og vi er sådan set også fredsommelige, hvad angår at diskutere det konkrete indhold af lovforslaget, hvis der skulle være enkelte områder, hvor der er nogle grupper af heste og hesteejere, man ikke har fået taget det fornødne hensyn til.
Til gengæld er vi en lille smule overrasket over, at det sted, hvor justitsministeren og regeringen sådan meget entydigt er gået imod den rapport, der kom, er på hele spørgsmålet om, hvorvidt heste skal kunne ejes og leve alene, altså isoleret fra andre heste, for det er vel et af de områder, hvor man må sige at arbejdsgruppens overvejelser er mest entydige.
Og ministeren har jo været så venlig i det lovforslag, der er fremlagt, meget omhyggeligt at sørge for, at vi får redegjort for den lange række af gode argumenter, der er for, at heste er flokdyr.
Heste har altså ikke et nær så godt liv, hvis de tvinges til at leve alene, som hvis de kan leve sammen med andre heste.
Og at man så på den baggrund er nået frem til, at det er et af de elementer, som ikke er medtaget i lovforslaget, synes vi nok i Enhedslisten er overraskende, og det er vi da også indstillet på at være med til at rette op på.
Det betyder altså, at det er noget af det, vi vil fokusere på i udvalgsarbejdet, og vi vil meget gerne støtte op bag SF’s ordførers indsats for at få det ændret.
Og i øvrigt vil vi så bestræbe os på at indgå i de andre dele af det her forslag på en måde, som gerne skulle ende med, at Folketinget i enighed kan vedtage en lov på det her område.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-18:
Heldigvis er det jo sådan, at langt de fleste hesteejere her i landet kun vil deres heste det allerbedste.
Rigtig mange gør det rigtig godt.
De gør det måske forskelligt.
Man har forskellige overvejelser om, hvad der er godt for netop ens egen
Noget af det skyldes selvfølgelig, at vi mennesker tænker forskelligt, men meget af det er jo også, fordi man naturligvis, når man holder hest og jo typisk gør det, fordi man holder af dyrene, holder dem på en måde, som passer til den enkelte hest.
Der er naturligvis stor forskel på heste, ligesom der er på andre dyr.
Desværre oplever vi også brodne kar.
Man kan sige, at hvis vi ikke oplevede de brodne kar, behøvede vi slet ikke den lovgivning, vi står med her i dag.
Lovforslaget om lov om hold af heste, som vi behandler i dag, er naturligvis fremsat for at samle op på netop de brodne kar.
Derfor er man nødt til rimelig detaljeret at beskrive, hvad god hestevelfærd er.
Arbejdsgruppen, som har arbejdet længe med det her, er kommet med nogle rigtig gode bud.
Vi og regeringen har arbejdet længe med lovforslaget – det er vist ikke nogen hemmelighed – og mange venter nu med spænding på snart at få det gennemført.
Noget af det, vi Konservative har lagt vægt på, er, at der f.eks. er indsat noget om veterinærog vejrmæssige hensyn, så man netop kan tilpasse forholdene til den enkelte hest.
Der er også reguleringen af boksstørrelserne, så hesten reelt kan bevæge sig i boksen, og en sikkerhed for, at der alle steder er adgang til fold.
Så er det, at vi igen kommer tilbage til det her med, at der altså er forskel på heste.
Vi håber, at det her kommer til at betyde, at den adgang til fold, der er, også bliver udmøntet i, at man reelt benytter den.
Det forventer vi naturligvis, men en af de ting, det vil være relevant at se på, når forslaget bliver taget op til revision, er at se på, om foldene bliver benyttet til hestens bedste.
Samtidig er vi glade for, at vi har fået nogle undtagelser ind i bemærkningerne til lovforslaget, f.eks. at en ung hingst, der er blevet kønsmoden og forsøger at jage de andre heste, ikke nødvendigvis skal være på fold med andre heste.
Det er sådanne små detaljer, der i det store og hele kan være med til at tage et nødvendigt hensyn til, at heste og hestehold er forskellige.
Samtidig mener vi, det er ganske rimeligt, at der er kommet overgangsordninger ind.
Det er f.eks. forholdsvis dyrt at ombygge stalde og finde de nødvendige markarealer til folde.
Vi ønsker naturligvis, at alle heste hurtigst muligt får det bedst muligt, men altså også inden for den rimelighedsgrænse, der hedder, at de mennesker, der gerne vil have, at deres heste har det godt, også har mulighed for at få lavet ombygningerne inden for rimelige tidsgrænser.
Per Clausen (EL), 2007-04-18:
Det er rigtigt, at det er mig, der er blevet vikarierende ordfører for retspolitikken i dag, og jeg skal bare sige, at det jo er en stor fornøjelse i forhold til det her lovforslag, fordi der, så vidt vi kan vurdere i Enhedslisten, er tale om en styrkelse af retssikkerheden.
Det er der jo al mulig grund til at stemme ja til, så det vil vi gøre uden yderligere kommentarer.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-18:
Derudover er der en ophævelse af revisionsbestemmelsen.
Forslaget har været sendt i høring, og blandt de få svar, der kom tilbage, lyder det fra alle som en, at der intet er at bemærke.
Det Radikale Venstre har heller ikke andet at bemærke, end at det er et fint lille forslag, som vi godt kan støtte.
Tom Behnke (KF), 2007-04-18:
Det her er sådan set ikke et helt uvæsentligt forslag, men teknisk set er det lidt tørt at have med at gøre, og derfor er der jo ikke meget musik i det.
Når der ikke er meget musik i et forslag, er det også svært at stå og synge i alt for lang tid her på talerstolen.
Jeg skal fra konservativ side sige, at vi støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-18:
Det er jo et af de lovforslag, der tilsyneladende ikke kan afføde den helt store debat.
Så jeg skal ganske kort bare lige tilkendegive, at Dansk Folkeparti naturligvis også bakker op bag den ligestilling, der nu sker, når der foretages tvangsindgreb i relation til, hvorvidt der er forudgående retskendelse eller ej.
Vi støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2007-04-18:
Jeg skal ikke forlænge debatten om det her lovforslag væsentligt, men bare sige, at Socialdemokraterne også støtter det.
Det vil sige, at vi selvfølgelig både støtter ophævelsen af revisionsbestemmelsen og udvidelsen af lovens anvendelsesområde.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-18:
Da vores retsordfører desværre ikke kan være her i dag, har jeg lovet at sige følgende på hendes vegne: Vi ser lovforslaget som værende af mere teknisk karakter.
Det laver en opstramning, som bl.a. vil indebære, at Konkurrencestyrelsen vil skulle gå frem efter reglerne, der er i retssikkerhedsloven, når styrelsen foretager kontrolundersøgelser hos virksomheder m.v. efter indhentet retskendelse.
Vi kan fra Venstres side kun gå varmt ind for lovforslaget.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-18:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på fru Anne Baastrups vegne sige, at vi støtter forslaget.
Lene Hansen (S), 2007-04-18:
Det skyldes sikkert det faktum, at skinnesystemet længere nede i landet ikke er gearet til, at man simpelt hen kan føre gods på skinner f.eks. helt til Hamborg.
Så skal der altså investeres i nye skinner, i parallelskinner mange, mange steder i landet, bl.a. ved Hirtshals.
Det må også være en del af visionen for et bedre miljø.
Jeg synes altså, at det er lidt for let at henvise til, at det jo er et privat selskab, der driver systemet oppe omkring Hirtshals.
Der er altså et privat selskab – Nordjyske Jernbaner – som kører deroppe.
Jeg lover fru Lene Hansen for, at enhver form for godstrafik også vil få lov at køre på de samme skinner.
Så jeg kan ikke rigtig se problemet.
De bliver rettet op.
Hvis ikke de er gode nok deroppe, bliver de også rettet op deroppe.
Det gør de over hele landet.
Det er i øvrigt en diskussion, vi meget ofte har haft i spørgetiden, hvor hr. Prehn har været aktiv spørger.
Det har jo hidtil vist sig, at der ikke er det.
Det er derfor, at det er nedlagt.
Jeg skal gøre det lidt kort, for jeg kan høre, at ministeren er ubevægelig.
Men jeg vil da spørge, hvilke visioner transportministeren har på det her område.
Er det ikke en gavnlig miljøinvestering i hvert fald at forsøge at se på, om man kan få flyttet gods fra landevejen over på skinnerne?
Og hvis ministeren mener, at der kunne være noget fornuft i den tankegang, hvordan kunne man så fra statens side understøtte en videre udvikling af den?
Det er en del af EU-visionen, som vi længe har deltaget i og er fuldstændig enige i.
Så spørger fru Lene Hansen, hvordan vi kan gøre det.
Jeg må jo sige, at vi har afsat et endda meget stort milliardbeløb til at genoprette jernbaneskinnenettet over hele Danmark.
Det kommer i allerhøjeste grad også en sådan terminal til gode, for det ville jo ikke hjælpe, at man havde en fin terminal, hvis ikke man kunne få en ordentlig transport derop.
Så det arbejder man altså på.
Men alligevel vil jeg gentage det svar, jeg gav hr. Prehn, men kun en meget lille del af det, det lover jeg.
Der står: Det er vigtigt at nævne, at godstrafikken på strækningen ved Hirtshals Havn er nedlagt, fordi der ikke var et tilstrækkeligt behov for godstrafik på netop den bane.
Lene Hansen (S), 2007-04-18:
De tal, jeg har fra kommunen, siger, at der bliver investeret 45 mio. kr. i et påtænkt vejanlæg, der skal løse de enorme trafikproblemer og ophobninger af biler, der allerede er i selve Hirtshals by: 3 millioner gæster, 132.000 lastvognstog igennem et mindre vejanlæg, som knytter an til statens motorvejsystem.
Det er det, vi skal have udbygget, og det er der, jeg måske synes staten skulle overveje sin rolle som partner i en sådan medfinansiering.
Netop det tekniske er faktisk en ganske betydelig del af løsningen, og resten er så at få opført det og ført det ud i livet.
Der er så mange mennesker, der kommer i byen, og der er så mange trafikanter.
Jeg synes, man skulle løse det problem lokalt, det er en lokal opgave.
Kan vi hjælpe fra Vejdirektoratets side, gentager jeg, så gør vi gerne det.
Lene Espersen (KF), 2007-04-18:
Med frygt for at forlænge denne lange, enerverende debat synes jeg dog alligevel, at der bare skal kastes et par bemærkninger ud om lovforslaget.
Baggrunden for, at vi står i Folketinget i dag og behandler – i fuldstændig positiv enstemmighed, kan jeg høre – revisionsbestemmelsen om retssikkerhedsloven, er jo, at Folketinget i 2004 vedtog en lov om retssikkerhed, når forvaltningen anvender tvangsindgreb, og om oplysningspligter over for borgerne her i landet.
Vi var dengang meget optaget af, at der blev opstillet et regelsæt for, hvordan forvaltningsmyndigheder håndterer situationer uden for strafferetsplejen, når man foretager tvangsindgreb uden forudgående retskendelse.
På samme måde var der ikke en beskyttelse af de borgere og virksomheder, som oplevede, at andre myndigheder kom for at kontrollere dem, og derfor syntes vi, det var rimeligt, at der kom nogle regler og en regulering af retssikkerheden i de pågældende tilfælde.
Der blev i forbindelse med vedtagelse af lovgivning i 2004 indsat en revisionsbestemmelse, og det er grunden til, at Folketinget bl.a. i dag behandler loven på ny.
Det er helt korrekt, som flere ordførere har været inde på, at lovens anvendelse efter de første par år har været ganske positiv.
Den har ikke givet unødig store bureaukratiske byrder, og den har haft den effekt, som den skulle have.
Jeg vil blot lige fylde ud i forhold til bl.a. hr. Simon Emil Ammitzbølls bemærkninger om, at der også her er tale om en skærpelse af lovgivningen.
Det er fuldt ud korrekt, at man kan sige, at den eneste materielle regel, vi ændrer på, er, at vi går ind og siger, at i de tilfælde, hvor Konkurrencestyrelsen udfører kontrolbesøg og der er en mistanke om en strafbar overtrædelse af konkurrenceloven, lægger vi op til, at det fremover er politiet, der skal foretage den ransagning, der måtte skulle foretages, og at Konkurrencestyrelsen derfor må afvente, at politiet møder op.
Det er en yderligere styrkelse af retssikkerheden, og derfor er jeg selvfølgelig også glad for, at der er så enstemmig en opbakning til loven og også til det nye anvendelsesområde.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Lene Hansen (S), 2007-04-18:
Jeg synes, det måske kunne være interessant for staten at overveje, hvilken rolle staten ønsker at spille i problemløsninger af den karat, man står over for i Hirtshals.
Jeg ville ønske, at ministeren var positiv over for et helhedssyn, for det er jo sådan, at trafikmængden i Hirtshals vokser eksplosivt fra og med december i år, hvor man indsætter den første af to superfærger, der skal være med til at bringe ca. 3 millioner gæster igennem Hirtshals på årsplan.
3 millioner er alligevel et temmelig stort og flot tal.
Derudover kan vi regne med 132.000 lastvognstog igennem Hirtshals.
For mig at se må det her være et spørgsmål om, at staten indgår en partnerskabsaftale med kommunen, idet det jo faktisk er statens vejsystem, der skal gøres færdig.
Altså, man bygger en motorvej derop, en meget omdiskuteret motorvej, som vi alle ved.
Jeg synes, det er en pragtfuld motorvej at køre på, der er ikke overvældende meget trafik, og man kan komme frem, og det er da en flot løsning, at man kommer direkte ind i Hirtshals by på en motorvej.
Når man så taler om, at der skal være 3 millioner gæster, og den koster 2-4 mio. kr. at lave, så er det altså en krone pr. gæst.
Jeg synes ikke, at det er et overvældende beløb, hvis man skulle finde det hos kommunen, havnen og eventuelt Color Line tilsammen.
Det vil jeg ikke blande mig i, men jeg synes, at man med det, vi har lavet her – og motorvejen er jo en forudsætning for, at man overhovedet har kunnet få en så stor trafik som 3 millioner, netop fordi den går direkte ned til havnen – har lavet en af de flotteste løsninger.
Jeg synes faktisk, at staten har bidraget på en meget flot måde.
Karsten Nonbo (V), 2007-04-18:
Det sidste lovforslag gik jo lidt hurtigt, og det her tror jeg ikke tager ret meget længere tid.
Skulle der være nogen, der sidder hjemme ved fjernsynet, skal jeg beklage den forringede lydkvalitet.
Det er min stemme, det er galt med.
Billedkvaliteten må en plastikkirurg klare.
Lovforslaget indeholder to punkter.
Punkt et er, at vi skærper straffen for at være i besiddelse af euforiserende stoffer.
Det gør vi, ud fra at vi har for mange af de såkaldte rich kids, altså vi har alt for mange, der tager på diskoteker, dem, der har lommerne fulde af penge.
Det betyder ikke noget, at man er ung og smart, og det er tekno, og man mener, at det at besidde narko, når det er til eget forbrug, overhovedet ikke er farligt.
Intet kan være mere forvrøvlet.
Det er meget, meget farligt at besidde og indtage narkotika.
Man er hooked på det, før man selv regner med det, og alle siger jo, inden de indtager narko: Jeg kan styre det, jeg kan holde op, når det passer mig.
Det viser sig, at det er der altså mange der ikke kan.
Her er det ligesom at springe ud fra Eiffeltårnet.
Lykkes det ikke første gang, får man jo ikke et forsøg mere.
Er man først på narko, så er man uhelbredeligt og uhjælpeligt på narko.
Derfor vil vi sende det klare signal, at det koster kassen at være i besiddelse af narko, og det er bedre, end at det koster helbredet.
Der er så desværre nogle, om hvem vi må sige, at de allerede er håbløse narkomaner.
At vælge at give dem en bøde på 2.000-3.000 kr. hver gang, det er jo at sende dem i fængsel hver gang.
Der må vi lægge den mere pragmatiske indgangsvinkel, at problemet er størst for dem selv, og at vi ikke vil sende dem i fængsel.
Derfor er det stadig væk muligt at få en advarsel.
Men problemet er jo størst for dem, og hvis der er nogen, der tror, at det er dejligt at være håbløs narkoman, fordi man så kan slippe for at få en bøde, ja, så er man allerede hjerneskadet.
Det andet punkt i lovforslaget er vedrørende mobiltelefoner.
Det er sådan i dag i fængsler og i arresthuse, at der, især når man sidder varetægtsfængslet, er noget, der hedder brev- og besøgskontrol, og det er man rimelig striks med.
Men er der nogle, der får smuglet en mobiltelefon ind, så er der rent faktisk ingen sanktioner i forhold til at tale i den mobiltelefon.
Den sanktion vil vi lægge ind nu, så det ved lov bliver forbudt at være i besiddelse af en mobiltelefon inde i fængslerne.
Samtidig skal det også være forbudt at bringe den ind til folk, som sidder inde, og derfor gør vi det også ulovligt at smugle en mobiltelefon ind til en indsat.
Så er der selvfølgelig muligheden, som skal være til stede, for, at kommer der en, man er i tvivl om, og vil han ikke lade sig undersøge, altså kropsvisitere, så man kan se, om han eventuelt er i besiddelse af en mobiltelefon, så kan man kun vende ham 180 grader og sige: Jamen så kommer du ikke ind her.
Den mulighed skal være der, og Venstre støtter lovforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-18:
Allerførst vil jeg starte med at sige, at det er dejligt, at vi får lavet noget lovgivning på det her område.
Der har jo været en arbejdsgruppe, som i et godt stykke tid har siddet og kigget på baggrunden for og er kommet med indstillinger til, at vi i dag kan stå og i hvert fald drøfte starten på indførelse af en lov om hold af heste.
Det er glædeligt, og jeg vil tilføje den bemærkning, at der måske kunne være andre dyrearter, vi også burde tilpasse noget lovgivning til, så vi også fik lovgivning på andre dyrearters områder.
Ministeren lægger op til den her opstramning, der sker omkring spiltove.
Det synes vi er glimrende bliver gennemført også med den passus, der ligger, om de 2 timer i forbindelse med formålet med at lære hesten at stå opbundet uden tilsyn.
Så ligger der nogle andre gode ting.
Det er de her ting omkring boksstørrelse og lofthøjde, som vi synes er godt at man får indført.
Men jeg har også ligesom den tidligere ordfører et spørgsmål, som går lidt på det her omkring pigtrådshegn.
Hvad er der egentlig sket med det siden arbejdsgruppens anbefalinger og det, man er kommet frem til i selve forslaget?
Det kan være, ministeren kan komme ind på det i dag, ellers er det noget, som vi kan tage under den kommende udvalgsbehandling.
Så står der i § 1, stk. 2: »Loven finder ikke anvendelse på heste, som anvendes i forbindelse med tekniske og videnskabelige undersøgelser, der udføres under tilsyn af Dyreforsøgstilsynet.«
Det er måske rimeligt nok, at det står der.
Vi vil bare gerne have en begrundelse for, hvorfor de her regler egentlig ikke bare bliver indført på området, eller hvorfor ministeren ikke lægger op til, at der også på det område kommer regler i den retning.
Det kan være, at ministeren kan svare på det i dag, ellers er det noget, vi kan tage under udvalgsbehandlingen.
Som man kan høre er vi meget fleksible, vi kan faktisk klare det hele – de knaster, der måtte være – under udvalgsbehandlingen.
Så har ministeren, ifølge det som arbejdsgruppen har indstillet om beslagsmeden, ændret det lidt, for der har på et tidspunkt stået i udkastet, at det skulle være den til enhver tid gældende faguddannelse.
Nu er det ændret lidt i det, ministeren er kommet med, og vi vil gerne have en begrundelse for, hvorfor det er ændret.
Det er en af de ting, vi vil vende tilbage til under udvalgsbehandlingen af forslaget.
Men jeg synes egentlig, at vi overordnet skal glæde os over, at der kommer noget lovgivning på det her område.
Arbejdsgruppen har været længe undervejs, og sådan er det jo tit med arbejdsgrupper.
Når de bliver nedsat, går der måske også for lang tid.
Men vi ser frem til, at vi nu får gjort lovforslaget færdigt, og får det vedtaget i Folketinget, således at der bliver en lov på området.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-18:
Vi har jo ikke tradition for at stille spørgsmål til supplerende ordførere, og jeg skal også nok sådan holde mig meget inden for rammerne, men jeg har et spørgsmål, jeg synes er meget, meget væsentligt, og som jeg synes, jeg er nødt til at stille Socialdemokratiet.
Det er om, hvordan Socialdemokratiet vil forholde sig til det, hvis der bliver stillet et ændringsforslag under udvalgsarbejdet, der hedder, at heste ikke må holdes alene.
Jeg mener, det er en af hjørnestenene i det, arbejdsgruppen har fremlagt, så derfor er det meget interessant at høre, hvad Socialdemokratiets holdning til et sådant forslag vil være.
Morten Bødskov (S), 2007-04-18:
Ja, stedfortrædende hesteordfører, for situationen er den, at da vores ordfører, hr. Frode Sørensen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre hans ordførertale heroppefra.
Efter længere tids arbejde har en arbejdsgruppe under Justitsministeriet udarbejdet et forslag til en egentlig hestelov, hvad Socialdemokraterne tager positivt imod.
Vi er enige i, at der er behov for at have en lov om hestehold.
Langt de fleste hesteejere er samvittighedsfulde og kompetente, og de kan godt se pointen i at sikre hestenes velfærd.
Ministeren foreslår regler for stalde, og det kan vi selvfølgelig følge.
Dyr som heste har brug for god plads og gode vilkår i øvrigt.
Ministeren har ikke ønsket at følge arbejdsgruppens forslag om, at hesteejere skal have mindst to heste.
Det bliver forbudt at opstalde heste i båse med et såkaldt spiltov, således at heste i reglen ikke må stå bundet i stalden.
Lovforslaget fastslår, at heste har krav på forsvarligt foder, adgang til vand og faste dyrlægebesøg i tilfælde af sygdom.
Hestene skal også kunne få deres daglige motion i folde, som opfylder nogle bestemte krav.
Særlig hårdføre heste skal fortsat kunne gå ude i løbet af vinteren, men på helt særlige vilkår, som indebærer mulighed for at komme inden døre i læskure eller lignende.
Ministeren synes at have skærpet kravet om uddannelse af personer, der beskæftiger sig med at beskære hove, anlægge beslag og foretage mærkning, samt generelle uddannelseskrav til hesteejere.
Det er særdeles fornuftigt, når vi skal skabe større velfærd for alle hestetyper.
Vi vil ikke gå yderligere i detaljer med de øvrige bestemmelser vedrørende fodring, træning, behandling osv., ligesom vi ikke har særlige kommentarer til den del af forslaget, som vedrører sanktioner over for personer, der ikke optræder ansvarligt efter loven.
Derimod har vi noteret os, at det vil være naturligt at tilbyde hesteejere overgangsordninger, for at de kan bringe deres stalde og øvrige anlæg i overensstemmelse med lovens krav.
Det er indlysende, at hesteejerne skal kunne tilpasse sig de nye krav løbende, så ikke økonomien belastes massivt fra begyndelsen.
Vi vil naturligvis ikke fra dag til dag forringe hesteejernes vilkår, men forholdsvis simple krav som afskaffelse af brug af spiltove behøver efter vores opfattelse ikke nogen særlig overgangsperiode.
Vi er også indstillet på at drøfte, om lange overgangsordninger på 8 og 12 år ikke er for lange.
Det skal dog ikke være nogen hindring for, at Socialdemokraterne ved den endelige behandling kan støtte lovforslaget i dets helhed.
Vi har noteret os, at en del ændringer fra arbejdsgruppens udkast til det her lovforslags tekst ikke er medtaget.
De fleste er blot af redaktionel karakter, men vi har læst, at arbejdsgruppen oprindelig foreslog at afskaffe indhegning med pigtråd.
Det har ministeren ikke taget med, og det vil vi gerne bede om ministerens kommentarer til.
Alt i alt er vi indstillet på at støtte forslaget, og vi ser frem til at drøfte hesteholdsloven i udvalget samt med de repræsentanter for hesteejere, som formodentlig vil have en meget stor interesse i den udvalgsbehandling af lovforslaget, som nu vil finde sted.