runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2010-01-20:
Hvad er ministerens holdning til, at patienter, der har været hos en af de få speciallæger, der har stillet diagnosen ME/CFS og derfor opfordrer patienten til at blive henvist til den rette behandling såsom muskelbiopsi og hjernescanning, oplever, at egen læge ikke vil udstede henvisningen trods speciallægens opfordring, og vil ministeren oplyse, hvilke planer regeringen har for at forske i årsagerne til ME/CFS' eventuelle smitteveje og behandling af XMRV og ME/CFC?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-01-20:
Det skal jeg ikke begive mig ud i.
Jeg er imponeret over, at det lykkedes at få læst spørgsmålet op på en så flot måde.
Spørgsmålet består af to dele, for det første en del, der drejer sig om spørgsmålet om lægers adgang til at henvise patienter til en udredning og behandling på bl.a. sygehuse, og for det andet en del, der drejer sig om spørgsmålet om forskning i – og nu er jeg så på den – ME/CFS, også benævnt kronisk træthedssyndrom.
Der kom jo så oversættelsen: Kronisk træthedssyndrom.
Det vil altså efter min vurdering falde uden for rammerne af en besvarelse af et mundtligt § 20-spørgsmål.
Jeg skal derfor venligst foreslå spørgeren, at anden del af spørgsmålet stilles som et udvalgsspørgsmål til skriftlig besvarelse.
Hvad angår det første om lægers adgang til at henvise patienter med eksempelvis symptomer på kronisk træthedssyndrom, er jeg af den opfattelse, at det er en ren lægefaglig vurdering, hvilke undersøgelser der er nødvendige i et udredningsforløb.
Og det tror jeg siger sig selv at det kan eller vil jeg ikke blande mig i som minister.
Den alment praktiserende læge eller speciallæge, der udreder en patient, kan derfor selv bestille de nødvendige undersøgelser, som den pågældende læge måtte finde behov for, eller videresende patienten til en udredning på et sygehus, hvis han eller hun finder, at der er behov for mere specielle undersøgelser.
Jeg kan tilføje, at regeringen er meget optaget af, at landets patienter, herunder patienter med bl.a. symptomer på eksempelvis kronisk træthedssyndrom, hurtigt bliver udredt og henvist til videre behandling.
Det er også baggrunden for, at det frie udvidede sygehusvalg ved hjælp fra spørgerens parti også omfatter diagnostiske undersøgelser på sygehuse fra den 1. januar 2010, både til brug for den alment praktiserende læge og speciallægens udredning af bl.a. patienter med kronisk træthedssyndrom, for det kan selvfølgelig også være i forbindelse med andre patienter.
Kristian Jensen (V), 2010-01-20:
Allerførst ville jeg være meget ked af det, hvis hr. Klaus Hækkerup ville forlade Folketinget.
En gang imellem kan jeg føle, at hr. Klaus Hækkerups deltagelse i Folketinget er med til at forlænge regeringens liv, og det ville selvfølgelig ærgre mig, hvis det modsatte skete.
Min holdning til det her system er, at jeg ønsker en kørselsafgift for personbilister, der lever op til et meget højt ambitionsniveau med hensyn til at kunne differentiere for forurening, trængsel og alternativer, og som dækker alle vejstrækninger, for ikke at opleve et skifte væk fra de sikre motorveje til de mere usikre sekundære veje.
Hvad angår lastbiler, er det regeringens opfattelse, at vi snarest skal komme med en model til at indføre en afgiftsbelastning på lastbiler – af to årsager: for det første fordi vi mener, at der skal være en højere beskatning af lastbiltransporten, og for det andet fordi vi gerne vil have en mere ligelig beskatning.
Med det nuværende system er det desværre for nemt for udenlandske lastbiler at snyde sig uden om at betale den afgift, de egentlig efter loven og aftalerne omkring eurobilnetsamarbejdet burde betale for at køre i Danmark.
Bertel Haarder (V), 2010-01-20:
Jeg synes egentlig, jeg har svaret to gange på det sidste, nemlig at vi har hævet investeringsrammen dramatisk fra 5 mia. kr. til 9 mia. kr. for dette år, som lige er begyndt.
Og vi har – på min foranledning – udtrykkeligt skrevet, at de penge også kan bruges til it-infrastrukturen.
Eftersom det på mange måder vil være svært at få brugt alle de penge på et enkelt år, tror jeg, at der er gode chancer for, at man så benytter lejligheden til at få it-infrastrukturen i orden.
Det er i hvert fald mit råd.
Jeg er enig i, at lærere skal have it-kompetencer, og dem skal de have, når de går på læreruddannelsen, og eleverne skal have it-kompetencer.
Om man så kalder det et selvstændigt fag eller ej, er jeg mere afslappet over for.
Men it-kompetencer er fuldstændig nødvendige for både elever og lærere i en moderne undervisningssektor.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-20:
Hvis man igen skal tænke lidt i retning af den her fødekæde og i retning af at integrere fra det første stadie til det næste, er det vel vigtigt, at de kommende nye lærere er gearet til det og med på den seneste bølge i forhold til at undervise i it – og det er uanset, om det er 2. klasse eller 9. klasse eller gymnasiale uddannelsesinstitutioner.
Men jeg hører, at ministeren er åben over for den idé at kigge nærmere på det.
Ministeren har selv sagt, at investeringsrammen er der nu, og at der er hele 9 mia. kr. sat af til det, og det er også fint nok.
Men en ting er midlerne, noget andet er igen målsætningen – ministeren vil helst ikke kalde det for en handlingsplan – som jeg gerne vil vende tilbage til.
Nu er det sådan, at ministeren sammen med statsministeren og videnskabsministeren skal deltage i statsministerens møde om et 360-graders-folkeskoleeftersyn på Marienborg.
Der vil ministeren jo møde masser af fagfolk og eksperter, der forhåbentlig vil give ministeren nogle rigtig gode ideer.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren: Har ministeren tænkt sig at tage den her rapport med til mødet og måske sammen med de her fagfolk lave nogle konkrete handlingsplaner allerede nu, sådan at vi har en målsætning, der hedder, at vi skal opnå det og det inden sommeren 2010?
Bertel Haarder (V), 2010-01-20:
Jeg har faktisk haft den rapport med overalt, hvor jeg har været, lige siden den udkom, og jeg konstaterede for lidt siden, at jeg i øjeblikket går rundt med den i tre eksemplarer, for jeg har nemlig den trykte udgave, som jeg har fået, og så har jeg her i hver af mapperne med de besvarelser, jeg står og giver nu, også en.
Så lige i øjeblikket går jeg altså rundt med tre eksempler.
Jeg skal nok blive ved med at gå rundt med dem, og jeg skal nok også tage dem med til Marienborg, for det er helt afgørende, når man drøfter fremtidens skole, at man bruger it, ligesom det er afgørende, at vi bruger it på alle handicapområder, bruger det på ældreområdet, bruger det i sundhedssektoren.
Det er jo ikke kun i undervisningssektoren, vi skal bruge it. Så det er jeg helt med på.
Men udtrykket, at vi skal være med på den seneste bølge, synes jeg lige skal have den tilføjelse, at vi altså også skal være kritiske.
For jeg har været rundt og se brug af it, som har været det rene tidsspilde i klassen, men jeg har også set de mest fremragende eksempler på, hvordan it kan hjælpe eleverne med at opleve, hvad de kan bruge det, de har lært, til i praksis.
Klaus Hækkerup (S), 2010-01-20:
Kan ministeren oplyse, hvornår der foreligger et beslutningsgrundlag for en grøn kørselsafgift, jf. regeringsudspillet »Bæredygtig transport bedre infrastruktur«?
Ja, spørgsmålet lyder: Kan ministeren oplyse, hvornår der foreligger et beslutningsgrundlag for en grøn kørselsafgift, jf. regeringsudspillet »Bæredygtig transport – bedre infrastruktur«?
Jeg kan bekræfte, at ministeren har redegjort ganske grundigt for det hollandske system i svar på spørgsmål 2, for det er nemlig mig, der har stillet spørgsmålet.
Jeg vil godt knytte den kommentar til det, ministeren svarer, at vi faktisk har en aftale med regeringen, nemlig den aftale, vi indgik den 29. januar sidste år om en grøn transportpolitik.
Efter den ville regeringen udarbejde et beslutningsgrundlag, og beslutningsgrundlaget skulle fremlægges, således at der i folketingsåret 2009-10, altså i indeværende folketingsår, skulle kunne fremsættes den nødvendige lovgivning.
Ministeren siger så, at man nu på grund af de hollandske forsinkelser er nødt til at afvente, hvad der sker der.
Man kan ikke tage stilling, før man kender det hollandske system.
Kristian Jensen (V), 2010-01-20:
Hvis man ønsker at slække på ambitionsniveauet og bare have en virtuel bompengemodel, kan man sagtens finde andre systemer, der fungerer.
Det vil være systemer, som vil medføre, at man vil opleve en transportflytning fra motorvejsnettet, de sikre veje, over på det sekundære net, de mere farlige veje.
Det vil være et system, som i hvert fald efter min viden ikke i lige så høj grad kan differentieres efter tid, trængsel, miljøpåvirkning, alternative muligheder som det, vi kan gøre med et GPS-baseret system.
Jeg så gerne, at der var et land i Europa, Holland eller for den sags skyld et andet land, som ville komme frem med en løsning, der var lige så ambitiøs som det forslag om intelligente kørselsafgifter, regeringen har lagt på bordet.
Men indtil det sker, tør jeg ikke risikere endnu en sag, hvor Danmark forsøger at udvikle sit eget system med store udviklingsomkostninger, stort besvær og store udgifter for bilisterne til følge.
Klaus Hækkerup (S), 2010-01-20:
Jeg har lidt svært ved at følge ministeren, når han siger, at Danmark skal i gang med at udvikle sit helt eget system for at kunne lave det her.
Vi har en udmærket organisation, der hedder Movia, som står for meget transport i hovedstadsområdet, herunder sygetransport.
De kan følge deres biler, deres sygetransport via et GPS-system.
Hvad er det så – vil jeg spørge ministeren om – der forhindrer, at vi kan lave et afgiftsopkrævningssystem, når man så nøje kan følge, hvordan bilerne bevæger sig rundt?
Er det i virkeligheden ikke viljen til at tage fat på det her, der mangler?
Kristian Jensen (V), 2010-01-20:
Hvis det var så enkelt, ville jeg foreslå, at hr. Klaus Hækkerup skiftede karriere og nedsatte sig som operatør på et GPS-baseret system.
Det lyder, som om der ville ligge en ganske glimrende forretning i hele Europa lige for næsen af hr. Klaus Hækkerup, hvis det var så nemt.
Sandheden er jo, at det ikke er svært at finde en GPS.
Det er jo ikke svært at finde en GPS, der kan sige, hvor en bil præcis er.
Det er installeret i langt de fleste moderne biler i dag.
Den kan sige helt præcis, hvor bilen befinder sig.
Men med hensyn til at lave en sikring af overvågningsmekanismen, en sikring af differentieringen, en sikring af afregningen, en garanti for opkrævningssystemet og andet må vi bare konstatere, at de lande, der har arbejdet med det her i mange år, alle sammen har sagt, at det kommer til at tage længere tid end som så, og at det er sværere at udvikle, end det er blot at vælge et GPS-system.
Hvis det var så nemt, ville jeg ønske hr. Klaus Hækkerup held og lykke med den nye erhvervskarriere.
Men da jeg forestiller mig, at hr. Klaus Hækkerup fortsætter karrieren herinde i Folketinget, er det nok, fordi det er en anelse sværere end det, hr. Klaus Hækkerup her forsøger at gøre det til.
Klaus Hækkerup (S), 2010-01-20:
Jeg må først beklage mig lidt over, at ministeren så gerne vil af med mig i Folketinget og anbefaler mig at finde andre veje.
Det har jeg nu ikke tænkt mig at kaste mig ud i.
Men jeg kan konstatere, at det tyske system fungerer.
Jeg kan konstatere, at man kan kræve op i Tyskland både via GPS og via de andre registreringssystemer, og at det fungerer udmærket.
Så det, jeg i virkeligheden savner, er en vilje fra regeringens side til at tage fat på det her.
Man kunne f.eks. begynde med at sige: Lad os lave et system for lastbiler i Danmark.
Så kan man senere udvide det til varebiler, til busser og senere igen til andre køretøjstyper.
Det, jeg hører regeringen sige, er, at man ikke rigtig vil gøre noget ved det her.
Nu siger ministeren endda, at han ikke engang er sikker på, at vi kan have en rapport, så vi har et beslutningsgrundlag i andet halvår af 2010.
Kristian Jensen (V), 2010-01-20:
Allerførst vil jeg starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig i de svar, som transportministeren lige har afgivet, og håber, at man kan få afkræftet den fejlagtige opfattelse, der er, af, at der er uenighed i regeringen med hensyn til spørgsmålet om indretningen af en sådan kørselsafgift.
Regeringen har i transportudspillet »Bæredygtig transport – bedre infrastruktur« fra december 2008 tilkendegivet, at indførelsen af en intelligent grøn kørselsafgift skal ske på basis af udenlandske erfaringer, så de teknologiske risici begrænses.
Holland planlægger at indføre kørselsafgifter og er det land, der efter min opfattelse er længst fremme med planerne om intelligente kørselsafgifter.
Imidlertid er de hollandske planer blevet forsinkede.
Som en konsekvens heraf har regeringen måttet revidere den danske tidsplan.
Jeg har tidligere over for Skatteudvalget mere detaljeret redegjort for de hollandske planer, herunder for tidsplanlægningen og forsinkelserne – det er i det endelige svar af 4. januar 2010 på spørgsmål 2 af 7. oktober 2009, alm. del.
Udskydelsen betyder, at regeringen tidligst vil fremlægge et oplæg om omlægning af bilbeskatningen i andet halvår af 2010 og ikke, som tidligere forventet, i begyndelsen af 2010.
Med udskydelsen sikres den nødvendige tid til at forberede et gennemarbejdet beslutningsgrundlag om den komplicerede omlægning.
Samtidig vil forsinkelsen sandsynligvis medføre, at introduktionen af grønne kørselsafgifter for person- og varebiler ikke kan nås til 2015, men først lidt senere, afhængigt af udenlandske erfaringer.
Morten Bødskov (S), 2010-01-20:
Altså, nu var det ikke skattereformen fra sidste forår 2009, jeg talte om.
Jeg forstår godt, at finansministeren har behov for at tage sin skattereform i forsvar, for det må da være svært at forsvare en skattereform, hvor Den Danske Banks direktør får næsten 0,5 mio. kr. i skattelettelse i år, mens regningen ad åre kommer til hovedsageligt at blive betalt af dem med de laveste indkomster og dem – f.eks. børnefamilierne, apropos – som har de største udgifter til eksempelvis grønne afgifter.
Det er jo det, der er virkeligheden, og derfor forstår jeg godt, at man har travlt med at tage det i forsvar.
Men jeg vil bare sige, at man jo ikke skal give krisen skylden for den manglende holdbarhed i dansk økonomi.
Den bidrager til det, men hovedproblemet er regeringens ufinansierede skattelettelser i 2007.
Der er det bare, jeg spørger, om man vil trække det udsagn, man gav i valgkampen, tilbage, undskylde over for børnefamilierne og sige: Ved I hvad, Anders, Pernille og lille Selma, det der, vi lovede jer, om, at I skulle have kvalitet i både den ene og den anden ende, hele den der kvalitetsreform, holder ikke.
Vi kan ikke gøre det.
Vi har taget fejl, vi har givet ufinansierede skattelettelser, det har slået bunden ud af dansk økonomi, nu er vi nødt til at sadle om.
Skylder man ikke børnefamilierne en undskyldning, når man lovede dem højt og flot før valget i 2007, at der både var råd til store skattelettelser og bedre velfærd, og man så nu kommer og beder kommunerne om at stramme livremmen så meget ind, at det ikke kan undgå at gå ud over vilkårene for lille Selma i daginstitutionen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-20:
Udviklingen af kvalitetsreformen kører jo på fuldt tryk landet over, så det behøver hr. Morten Bødskov ikke bekymre sig om.
Men jeg synes, at den ordveksling, vi har her, er meget illustrerende for den politisk-økonomiske opfattelse hos Socialdemokratiet.
Det tager vi i regeringen bestik efter, og det er jo selvfølgelig klart, at når de økonomiske forhold ændrer sig så dramatisk, at vi går fra et overskud i 2008 på 60 mia. kr. til et underskud i 2010 på 95 mia. kr., så får det nogle konsekvenser.
Men jeg har jo lagt mærke til, at Socialdemokraterne ikke har taget bestik af den nye økonomiske situation og derfor fortsætter ufortrødent med bare at kræve ind og vise uansvarlig adfærd.
Der er én ting, som Socialdemokraterne bevidst prøver at skabe myter om, som jeg er nødt til at gøre op med, nemlig at skattereformen ikke var fuldt finansieret.
Jeg vil bare sige, at skattereformen, som vi alle sammen har glæde af, og som blev vedtaget sidste forår, er fuldt finansieret.
Indfasningen sker lidt forskudt på grund af krisen, men reformen medvirker til at styrke holdbarheden af de danske finanser i modsætning til det, Socialdemokraterne foreslår.
Inger Støjberg (V), 2010-01-20:
Nu har vi jo den, kan man næsten sige, kontrakt i Danmark, at hvis man kan stå til rådighed for arbejdsmarkedet, så skal man også stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og gør man så ikke det, jamen så er det jo klart, at samfundet kan trække den forsørgelse, som den pågældende ellers havde ret til, hvis vedkommende nu rent faktisk stod til rådighed for arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg, at hr. Lennart Damsbo-Andersens spørgsmål er helt skævt.
Jeg synes ikke, vi skal ændre på den kontrakt, som vi jo nu engang har i det danske samfund, det, at man, hvis man kan, også skal yde, men til gengæld så også har ret til at få hjælp og også har ret til at få en modydelse, altså f.eks. kontanthjælp.
Jeg synes grundlæggende, at det er helt afgørende, at vi regner med alle mennesker, og at vi vil bruge de ressourcer, der er i alle mennesker.
Hvis man derfor mister sin forsørgelse, så er det jo, fordi man har brudt den kontrakt, som vi har haft i det danske samfund igennem mange, mange år, nemlig at kan man stå til rådighed for arbejdsmarkedet, så skal man.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-20:
Jamen det er jo rigtigt.
Men eftersom ministeren nu siger, at den SFI-rapport, der foreligger, viser, at 300-timers-reglen og 450-timers-reglen virker, og ministeren er glad for og stolt over det og ser positivt på det hele, sådan som jeg opfatter det, så efterspørger jeg, hvad det er for nogle positive effekter, der ligger for dem, der ikke er kommet i arbejde.
For et eller andet sted må det jo være lidt underligt f.eks. at være barn i en familie og vokse op i en familie, som ikke har nogen forsørgelse, altså ikke har nogen penge.
Det kan da ikke være specielt positivt.
Inger Støjberg (V), 2010-01-20:
Jamen igen synes jeg, at hr. Lennart Damsbo-Andersen kommer helt skævt ind på her spørgsmål.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, at 300-timers-reglen, som så senere blev til 450-timers-reglen, giver et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet.
Men det er jo også sådan, at alle, der har behov for hjælp, selvfølgelig skal have hjælp, men det skal man jo så igen kun, hvis man er med i den kontrakt, der siger, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jamen jeg kan sådan set ikke nå at nævne alle dem, der er listet op, men SFI-undersøgelsen viser bl.a., at de personer, der har mistet kontanthjælpen - det er bl.a. dem, hr. Lennart Damsbo-Andersen henviser til - godt nok ikke er kommet i beskæftigelse, men at de i højere grad ønsker at arbejde, føler sig bedre i stand til at arbejde og oftere søger arbejde end dem, som fortsat er på kontanthjælp.
Alle tre ting synes jeg jo er positive effekter af 300-timers-reglen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-20:
Jeg synes, det er meget sjovt, at ministeren bruger det udtryk med de kærlige skub.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på et andet udtryk, der hedder: Den, man elsker, tugter man.
Det er måske lidt det samme, man gør her, men bare på en anden måde.
Men er det så sådan, at de mennesker, vi taler om her, overhovedet er kommet tættere på arbejdsmarkedet, fordi de har mistet deres forsørgelse?
Og er der for at sige det rent ud nogle af dem, som er blevet mere integreret i vores samfund, i hvert fald når vi snakker om folk, der er kommet hertil fra andre lande?
Er de blevet mere integreret, når nu de ikke er ude på arbejdsmarkedet og i øvrigt også har mistet deres forsørgelse?
Inger Støjberg (V), 2010-01-20:
Nu siger hr. Lennart Damsbo-Andersen, at den, man elsker, tugter man. Så må jeg sige, at hr. Lennart Damsbo-Andersen i så fald må elske regeringen meget højt – og måske i særdeleshed mig – i og med at hr. Lennart Damsbo-Andersen er en flittig spørger.
Men det er jo kun godt, det vil jeg tage som noget positivt.
Jeg vil sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen, at jeg ser det som noget positivt for dem, der nu ikke har fået arbejde, at det trods alt har betydet – det siger SFI-undersøgelsen jo – at man i højere grad ønsker arbejde, at man bedre føler sig i stand til at arbejde, og at man oftere søger arbejde, end hvis man fortsat var på kontanthjælp.
Det siger egentlig mig, at der også er noget helt grundlæggende godt ved 300-timers-reglen, nemlig at man netop siger til alle mennesker, at de er noget værd, og at vi forventer noget af alle mennesker.
Det er jo egentlig det, 300-timers-reglen siger, og det er så også det, undersøgelsen siger virker godt.
Og det kan jeg godt forstå.
Eigil Andersen (SF), 2010-01-20:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikler i avisen.dk og Dagens Medicin 4. januar 2010.
Der er mange spørgsmål at holde styr på i dag.
Inger Støjberg (V), 2010-01-20:
Lad mig slå fast med det samme, at ansvaret for, at arbejdsmiljøet er i orden på den enkelte arbejdsplads, entydigt er placeret hos arbejdsgiveren.
Det er altså arbejdsgiverens pligt at sørge for, at arbejdsmiljøet er i orden.
På sygehusene er det sygehusdirektørerne, som er arbejdsgivere, og de er dermed også ansvarlige for arbejdsmiljøet.
I sidste ende er det regionerne, der har ansvaret for at løfte sygehusenes opgaver inden for de rammer, som bliver fastlagt hvert år.
Denne stigning i arbejdsmiljøproblemer er naturligvis ikke tilfredsstillende.
En forklaring er dog, at Arbejdstilsynet i 2009 har gennemført næsten dobbelt så mange tilsynsbesøg på sygehusene i forhold til 2008.
Men jeg er meget tilfreds med, at Arbejdstilsynet finder de problemer, der er på sygehusene, og at Arbejdstilsynet reagerer på dem, så sygehusene kan gøre noget ved problemerne.
Og det forventer jeg at sygehusene gør, for det er deres ansvar, at arbejdsmiljøet er i orden.
Eigil Andersen (SF), 2010-01-20:
Jeg er meget tilfreds med det klare svar, som går ud på, at det er arbejdsgiverne, altså her sygehusregionerne, som har ansvaret for et sikkert og sundt arbejdsmiljø, som det står i arbejdsmiljøloven.
For at give et indtryk af, hvor alvorligt det er, vil jeg nævne, at der er 25 hospitaler, der har fået sure smileys for meget alvorlige brud i den her forbindelse, og det er ikke bagateller, der er tale om, men det er kritisable arbejdsmiljøforhold, f.eks. at man har for travlt og arbejder i et presset arbejdsklima uden de faciliteter, som understøtter en moderne sygehusdrift.
Der er også overtrædelser, hvor personalet arbejder under forhold som kulde, træk, fugt, skimmelsvamp og pladsmangel.
Man skulle ikke tro, det var Danmark anno 2009 og nu 2010.
Flere steder har man konstateret, at der er et grundlæggende misforhold mellem de krav, der bliver stillet, og de voldsomme arbejdsopgaver, der er.
Derfor vil jeg så spørge ministeren uddybende: Hvilke skridt vil beskæftigelsesministeren tage via Arbejdstilsynet for at få det her bragt i orden, og hvilke tidsterminer mener ministeren skal gælde for at få det her fuldstændig skæve forhold bragt på plads?
Inger Støjberg (V), 2010-01-20:
Jeg vil gerne pointere, at der fra Arbejdstilsynets side er meget fokus på, at der bliver fulgt op på de problemer, som Arbejdstilsynet har påpeget, og at sygehusene selvfølgelig overholder deres forpligtelser i forhold til arbejdsmiljøloven.
Jeg er også bekendt med, at Arbejdstilsynet har afholdt et møde med sygehusdirektørerne i Region Syddanmark for at sikre, at begge parter forstår alvoren i situationen og også vigtigheden i at få rettet op på arbejdsmiljøforholdene.
Arbejdstilsynet vil fortsat have fokus på arbejdsmiljøet på sygehusene, så forholdene kan blive forbedret til gavn for alle parter på sygehusene.