runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2015-11-16:
Det er ikke sådan at være blevet det fjerdestørste parti, men det vænner jeg mig til en dag.
Det lovforslag, som vi behandler, rummer – som der også er flere ordførere, der har sagt – en række forskellige forslag til forenklinger af procedurer, hvor nogle af dem sådan set bare er et resultat af den teknologiske udvikling, og det er vi selvfølgelig ikke modstandere af, men det må bare ikke gå ud over retssikkerheden.
Vi vil dog gerne – og det vil vi stille et spørgsmål om – have en præcisering af, hvad det er for nogle personalegrupper, der kan fungere som medhjælp for en læge.
Det kunne jo være sygeplejersker og bioanalytikere, men spørgsmålet er, om det også kunne være andre faggrupper, og det vil vi gerne spørge mere ind til.
Også i de helt særlige situationer, hvor en blodprøve faktisk skal udtages ved hjælp af tvang, så er det rigtig afgørende, at den læge, der skal vurdere, om det er forsvarligt, at blodprøven udtages via en medhjælp, er til stede og ser den person, der så skal afgive blodprøven, umiddelbart inden prøven bliver taget, og det vil vi også gerne spørge lidt mere ind til.
Det var det om blodprøver.
Så er der en anden del af lovforslaget, som handler om, at anklageren ved retsmøder om fristforlængelse kan medvirke via videokommunikation, når den sigtede også medvirker via videokommunikation.
Det ser vi heller ikke nogen problemer i, og det er, som de andre ordførere har sagt det, rimelig tilforladeligt.
Mere problematisk er det dog, at det i det her lovforslag også foreslås, at en eventuel tolk ved sådan nogle retsmøder ikke nødvendigvis skal befinde sig i det samme rum som den sigtede, og Advokatrådet påpeger jo i sit høringssvar, at det her lovforslag kan forringe retssikkerheden for den sigtede.
Advokatrådet understreger jo, at sådan nogle ting som den mimik, som den sigtede anvender til at uddybe, hvad der bliver sagt, er noget, der ofte går tabt, hvis tolken og den sigtede ikke er til stede i det samme rum.
Havde vi ikke de store problemer i forvejen, var det måske en anden snak, men det her handler sådan set desværre om at gøre ondt værre.
Vi kan derfor støtte Advokatrådets anbefaling om, at lovens udgangspunkt bør være, at tolken og den sigtede er i det samme rum, medmindre det er forbundet med nogle helt, helt særlige vanskeligheder, og det stiller vi også nogle spørgsmål om, og vi vil overveje at stille et ændringsforslag.
Vi vil da i hvert fald håbe, at ministeren er åben over for en dialog om den her del af lovforslaget. Så vi synes, der er nogle fine ting i det, som vi sagtens kan støtte, når vi har fået nogle afklaringer på nogle spørgsmål, og det vil vi forsøge at få afklaret i Retsudvalget.
Men vi har altså også en meget dybtgående, reel bekymring om den sigtedes retssikkerhed, når det kommer til tolkebistanden.
Jeg håber, vi alle sammen kan være enige om, at det at kunne forstå, hvad der foregår i en retssag, hvor man selv er tiltalt, er rigtig, rigtig vigtigt.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-16:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få Alternativets ordfører til lige et øjeblik ikke at beskæftige sig med drømmenes EU, men med det virkeliggjorte EU og høre, om hr. Rasmus Nordqvist ikke er enig med Enhedslisten i, at EU's flygtninge- og asylpolitik har kostet tusinder og atter tusinder af mennesker livet gennem de seneste år lige præcis på grund af det transportøransvar, som man har pålagt transportører, og som har tvunget folk til på de mest forfærdelige vilkår at søge asyl i Europa.
Er Alternativet ikke enige i det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-16:
Vi står med så stort et antal flygtninge, at vi bliver nødt til i verdenssamfundet også at stå sammen om at håndtere det.
Et af de fora, som sådan noget skal håndteres i, er i vores optik også EU.
Det her handler ikke bare om en omfordeling; det her handler ikke om, at vi synes, at al politik vedrørende flygtninge- og asylområdet fra EU er rigtig.
Det handler om, at ikke noget land kan stå alene.
Kommissionen forventer, at der kommer 3 millioner flygtninge frem til 2017.
Det er så mange, at det ikke vil kunne håndteres værdigt og ordentligt i noget land, men det er altså ikke flere, end at EU's medlemsstater sammen vil kunne håndtere det.
Fra Alternativets side har vi jo presset på for, at befolkningen blev hørt netop på det her område.
Vi har fremsat et beslutningsforslag om, at det skulle med i afstemningen den 3. december, men det har der desværre ikke været andre partier der støttede op om.
Det beklager vi meget, for i vores optik ville det give mening, at vi deltog i et forpligtende fællesskab.
Jeg har et lille forslag til vedtagelse, jeg vil læse op:
Forslag til vedtagelse »Vi kan konstatere, at forligskredsen, der står bag aftalen, som danner grundlag for den kommende folkeafstemning om omdannelse af retsforbeholdet til en tilvalgsordning, ikke har ønsket, at den danske befolkning skal tage stilling til dansk tilslutning til EU's fælles asyl- og flygtningepolitik.
Christina Egelund (LA), 2015-11-16:
Tak for det, og jeg skal beklage forvirringen om, hvem der repræsenterer Liberal Alliance i den her sag.
Så til spørgsmålet: Der er vist ikke nogen i den her forsamling, som er i tvivl om, at dagens spørgsmål trækker mange tråde i mange retninger.
Spørgsmålet om dansk suverænitet trænger sig på, men det samme gør overvejelser om den aktuelle flygtninge- og migrantkrise, om blodige borgerkrige, om integrationsudfordringer, om europæiske kvoteordninger, om danske regler om alt fra familiesammenføring til studie- og arbejdsophold og ikke mindst om den forfærdelige terrortrussel, hvis aktualitet netop er blevet udpenslet i al dens rædsel og grusomhed.
Liberal Alliance er kommet med en række bud på, hvilke skridt Danmark bør tage, og hvilke skridt det internationale samfund må forpligtes på.
Vi har dog også gjort det klart, at vi mener, at Danmark bør bevare kompetencen til selv at træffe beslutninger vedrørende asyl-, flygtninge- og udlændingespørgsmål.
Det bør hverken parkeres i Bruxelles eller i Strasbourg, men skal fortsat være forankret hos de danske vælgere og i det danske Folketing.
Er det så det samme som at lade Danmark lukke sig om sig selv og være blind for sammenhængen og det store billede?
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Selv om vi insisterer på at bevare suveræniteten på asyl-, flygtninge- og udlændingeområdet, er vi selvfølgelig heller ikke mere firkantede, end at vi altid vil søge gensidige forpligtende ordninger, når det er dem, der giver bedst mening.
Det krav kan der være god mening i at imødekomme, ikke mindst i lyset af at grænseoverskridende udfordringer forudsætter grænseoverskridende løsninger.
Det gælder ikke mindst i forhold til bevogtningen af fælles ydre grænser, der i dag lader meget tilbage at ønske.
I forhold til den aktuelle krise må det stå klart for enhver, at der ikke findes en løsning, hvor Danmark kan stå alene.
Vi må dog med udgangspunkt i det mellemstatslige samarbejde gøre et fælles europæisk forsøg på at lette indvandrertrykket, håndtere humanitære kriser og afvise trusler mod vores sikkerhed og grundlæggende værdier.
Spørger man Liberal Alliance, skal Danmark naturligvis bidrage konstruktivt til fælles løsninger.
Vi har noteret os statsministerens formulerede garanti om, at Danmark ikke kommer til at gå med i EU's fælles asyl- og udlændingepolitik, medmindre danskerne selv har givet mandat til det i en ny folkeafstemning.
Denne politisk bindende, men naturligvis ikke juridisk bindende og forpligtende garanti vil vi gerne nikke anerkendende til.
Vi nærer stadig væk et spinkelt håb om, at Folketingets japartier vil udstrække den ordning til hele området for retslige og indre anliggender.
Gjorde man det, ville man jo i det hele taget feje mange berettigede bekymringer af banen.
Marcus Knuth (V), 2015-11-16:
Det, vi taler om her, er selve udlændingeområdet, og der er det sådan, at det vil komme til en folkeafstemning, og længere er den sådan set ikke.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Det er da højst relevant for borgerne at få at vide, hvorfor der er de her undtagelser.
Marcus Knuth (V), 2015-11-16:
Jeg mener, det vigtigste her sådan set er, at vi får skrevet ind i lovteksten, at vi har tre partier, som garanterer, at der skal komme en folkeafstemning, hvis det er sådan, at spørgsmålet nogen sinde skulle komme op.
Ud over at det virker meget, meget usandsynligt, når man kigger på det politiske landskab, at der nogen sinde skulle være et flertal, der ønsker at sende asylpolitikken til EU, så er der en række partier, der vil stå inde for, at der skal en folkeafstemning til.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Når der nu er den her garanti for en folkeafstemning om asyl- og udlændingeområdet forud for dansk tiltræden, så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge hr. Marcus Knuth, hvorfor det så er, at man i lovbemærkningerne lavede en undtagelse, for så vidt angår Dublinforordningen og Schengen.
Hvad skal den undtagelse gøre godt for?
Marcus Knuth (V), 2015-11-16:
Lad mig først og fremmest sige, at jeg mener, at det spørgsmål, som vi taler om her i dag, er blevet rigeligt belyst allerede.
Det er ikke andet end nogle uger siden, vores statsminister stod her i Folketingssalen og gav sin garanti for, at skulle der nogen sinde opstå et spørgsmål i Folketinget om, hvorvidt vi vil overdrage dansk asylpolitik til EU, så skal der en folkeafstemning til.
Så når Venstre garanterer, at skulle vi komme i den situation, vil Venstre kræve en folkeafstemning, jamen så har vi jo dermed en garanti.
Og andre partier har vel at mærke også meldt sig under samme argument, herunder Socialdemokratiet og De Konservative.
Så jeg kan helt ærligt ikke rigtig se, hvorfor vi bruger så meget tid på det her spørgsmål.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig gik så meget op i det her spørgsmål, ville det jo være noget nemmere for Dansk Folkeparti at komme over i gruppen af japartier, for så ville de også have en vetoret.
Som sagt ser det heldigvis ikke ud til, at det bliver et nej, men såfremt det bliver et nej, står vi i en situation, hvor Dansk Folkeparti garanterer, at vi kan lave en parallelaftale.
Parallelaftaler tager altså op til flere år at lave, og vi har i flere tilfælde set, at det ganske enkelt ikke har kunnet lade sig gøre.
Så den usikkerhed, der virkelig er på det her område, er den, Dansk Folkeparti kommer med ved at risikere at sende dansk politi ud i en situation, hvor vi i lang tid eller i al evighed måske slet ikke er en del af Europol.
Det synes jeg er noget mere bekymrende end de spørgsmål, som Dansk Folkeparti stiller her, om, hvorvidt det er en juridisk eller en politisk aftale.
Vi har masser af aftaler i Folketinget, der går helt tilbage til retsforbeholdet over for EU, som også er politiske, og de holder nu engang i min optik måske bedre end de juridiske aftaler.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Ja, jeg kan bekræfte, vi havde den samme diskussion, og at der heller ikke dér kom nogen klar forklaring på, hvorfor SF siger, at det ikke har noget med asyl- og udlændingepolitikken at gøre, men har hængt en masse plakater op, hvorpå der står, at vi skal stemme ja for at være sammen om flygtningene.
Måske får vi afklaret det i dag – hvem ved?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-16:
Jamen i hvert fald så kører den her grammofon så meget, at hvis man er interesseret i at høre mit svar på det, kan man jo læse mine bemærkninger fra tredjebehandlingen af lovforslaget.
Da havde vi fuldstændig den samme diskussion.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Jamen ordføreren vil gerne svare.
Ordføreren svarer altid gerne, også på spørgsmål, der ikke er spørgsmål.
Jeg vil blot sige til hr. Holger K. Nielsen, at det egentlig er lidt mærkeligt, at Socialistisk Folkeparti står bag det forslag til vedtagelse, al den stund at jeg jo har lagt mærke til, hvad det er for plakater, som Socialistisk Folkeparti har hængt op rundtomkring i landskabet.
Det ville da altid være rart, hvis der var lidt mere stringens i ens måde at udtrykke sig på.
Altså, nu siger hr. Holger K. Nielsen selv, at jeg er en grammofonplade, der lystigt spiller løs, og jeg må sige, at jeg foretrækker at være en grammofonplade frem for at være noget, der ikke rigtig kan finde ud af, om det skal spille i den ene eller den anden retning.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-16:
Ganske kort: Det var jo ikke så meget nyt, vi hørte her fra Dansk Folkeparti.
Det er jo en grammofonplade, der kører i samme rille.
Derfor føler jeg sådan set bare behov for at sige, at vi også er medforslagsstillere på det forslag til vedtagelse, som fru Trine Bramsen fremsatte før.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Det er jo klart, at vi havde en bekymring for, hvad Europol ville udvikle sig til; om Europol ville blive sådan en slags europæisk FBI, eller hvad ved jeg.
Jeg vil sige, at vi nok er nået til den konklusion, at den udvikling tager Europol ikke.
Europol vil være et fornuftigt samarbejde at tage del i også fremadrettet, og det er, som jeg også siger, årsagen til, at vi mener, at det er vigtigt at Danmark fortsætter i Europol, også efter et nej den 3. december – og vi har så anvist de her to farbare veje for at sikre det, uden at muligheden for at afgive suverænitet overlades til et tilfældigt flertal i Europaudvalget.
Marcus Knuth (V), 2015-11-16:
Kan ordføreren uddybe, hvorfor Dansk Folkeparti stemte imod Europol dengang, og hvad det er, der har gjort, at man har skiftet holdning?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Joh, det er jo for så vidt rigtigt.
Og det, man bare skal huske på, er jo, at tingene faktisk kan ændre sig.
Det har de jo gjort, for så vidt angår Europol.
Vi er blevet klar over, at Europol er en vigtig spiller, og derfor har vi også klart meldt ud, i forhold til den folkeafstemning vi skal have, at vi vil have, at Danmark fortsætter i Europol.
Marcus Knuth (V), 2015-11-16:
Det, der bekymrer mig, er sådan set ikke, hvorvidt den danske asylpolitik nogen sinde skulle overgives til EU uden en folkeafstemning, for det har vores statsminister slået fast ikke vil ske.
Det, der bekymrer mig mere, er Dansk Folkepartis hensigt i forhold til Europol.
Og kan ordføreren bekræfte, at i 2009 stemte Dansk Folkeparti imod lov om Europol?
Søren Pind (V), 2015-11-16:
Igen: Man kan godt begynde at drøfte det her ud fra nogle helt andre perspektiver end det, lovforslaget egentlig handler om.
Jeg kan bare sige, at Justitsministeriet har været i forbindelse med landsstyret, som har indvilliget i, at det kunne behandles.
Og hvis fru Aleqa Hammond har problemer med det, foreslår jeg, at man kritiserer den grønlandske regering i den sammenhæng, ikke justitsministeren i Danmark.
Jeg tror, indholdet af det pågældende lovforslag står klart, da det er tre ensartede lovforslag, vi nu har behandlet.
Det blev besluttet at arbejde mod at fremsætte lovforslaget om ændring af både den danske, grønlandske og færøske retsplejelov i begyndelsen af november.
Det vil altså sige, at der var langt over 2 måneder at planlægge og overveje i.
Justitsministeriet bad derfor om at modtage selvstyrets udtalelse senest den 1. november, og da det stod klart, at der ikke ville komme en udtalelse før efter det planlagte fremsættelsestidspunkt, aftalte Justitsministeriet med landsstyret, at lovforslaget kunne fremsættes, selv om der ikke var en udtalelse endnu.
Nu skal jeg ikke gøre mig til talsmand for, at man ikke skal lytte til parlamenter, men det er sådan set de udøvende myndigheder, vi kommunikerer med i den sammenhæng, og hvis der i givet fald er et problem, så må det grønlandske politiske organ rejse den problemstilling over for de udøvende myndigheder i Grønland.
Alternativet, som jeg også har hørt nogen sige, var, at alle tre lovforslag skulle vente.
Det vil så sige, at andre dele af riget så skulle afvente, at beboere i den pågældende del af riget måtte vente med at få den behandling, som der jo ikke er noget grundlag for, og man kan så i øvrigt i den her sammenhæng sige, at den udtalelse fra Grønland vil nå at indgå i lovforslagets behandling.
Så jeg kan ikke afgive et løfte om, at det her ikke vil ske igen, for situationen er den, at hvis dele af riget på den måde skal undgælde for, at andre, hvor den udøvende myndighed i øvrigt tilkendegiver, at man roligt kan fortsætte, så i den situation skulle vente, ville jeg synes, det var uhensigtsmæssigt.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-16:
Nu er det sådan, at det er formanden, der indkalder til møder.
Jeg har været lige så aktivt med i vores e-mailkorrespondance og også udtrykt min meget klare holdning.
Jeg har sagt, at Folketinget skal afvente, at sagen først bliver færdigbehandlet i Grønland.
For jeg synes, at det i forbindelse med så vigtigt et emne ville være på sin plads, at vi i Folketinget i det mindste også har set betænkningen fra Lovudvalget i Grønland, inden vi tager det op her.
Det er meget vigtigt, hvad betænkningen påpeger, når vi skal arbejde videre med det i Grønlandsudvalget.
Jeg synes helt bestemt, at processen her op til i dag er under al kritik, og jeg synes, at det samlede Grønlandsudvalg skal tage emnet op, så vi fremover ikke får den her rodede tilgang til så vigtigt et lovarbejde her i Folketinget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-16:
Mange tak.
Nu er det jo sådan, at vi har behandlet den her sag over e-mail i Grønlandsudvalget og ikke haft et fysisk møde.
Men jeg savnede måske også, at næstformanden blandede sig i debatten i forhold til det her.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre hvad ordføreren mener om som næstformand i Grønlandsudvalget.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-16:
Jeg synes, at den måde, processen har kørt på, er under al kritik.
Jeg synes også, at vi skal tage det op i Grønlandsudvalget, altså tage det op med vores formand, og sikre, at flertallets ønske følges.
Jeg kan ikke se nogen grund til, at vi skal haste et så vigtigt punkt som det her igennem.
Jeg synes, det er yderst vigtigt, at vi hører Inatsisartuts holdning og påpegelser og om andre vigtige emner, de tager op, i forbindelse med så vigtigt et lovforslag.
Når det drejer sig om problemstillinger, der er meget store hos os, og om meget, meget tunge sager, synes jeg, det ville have været på sin plads at vise respekt for flertallet af medlemmer i Grønlandsudvalget, ved at vores holdninger bliver hørt af vores formand.
Jeg synes, det er noget, vi skal tage op i Grønlandsudvalget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-16:
Qujanaq.
Mange tak.
Du nævner, at du er uenig i den praksis, som flere partier også har været inde på.
Jeg tænker, at du sidder som næstformand i Grønlandsudvalget – så hvad kunne du gøre, og hvad burde du måske være med til at gøre i forhold til at sikre, at den her skrivelse, som vi jo selv har lavet i Grønlandsudvalget, også bliver fulgt fremadrettet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-16:
Det kan jeg ikke svare hundrede procent sikkert på, men jeg kan sige, at i Grønland har vi en diskussion om, om det er parlamentet, der er regeringens arbejdsgiver, eller om det er omvendt.
Min holdning er i hvert fald, at parlamentet bør man lytte til, også i Grønland, og særlig med den forhistorie, som vi har haft, bør man udvise den nødvendige respekt i forhold til parlamentet i Grønland.
Så jeg synes, det er en lidt trist udvikling, og jeg håber ikke, det kommer til at ske igen.
Mange tak.
Det giver jo den klare fordel, at man lytter til Grønland og hører, hvad det er, Grønland har sagt i det her spørgsmål.
Nu har det jo ikke været endeligt behandlet i lovudvalget, og lovudvalget har ikke lavet deres betænkning endnu, så det er en proces, der stadig væk kører i Grønland.
Jeg synes som sagt, det er en uskik, og vi har jo selv den 10. oktober i år underskrevet et brev i Grønlandsudvalget, hvor vi siger, at vi venter og hører, hvad det er, Inatsisartut har at sige om sagen, før vi behandler det i Folketinget, og det synes jeg som sagt at vi skal følge.
Christian Juhl (EL), 2015-11-16:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad hun mener der kan være af fordele ved at udskyde det.
Formelt set er det jo, hvad skal man sige, et forskudt forløb, men hvilke fordele ser ordføreren i, at vi venter, til grønlænderne er færdige med at behandle deres del af den her sag?
Karsten Hønge (SF), 2015-11-16:
Som ved de to tidligere lovforslag vil vi også i den her sammenhæng glæde os over, at man gør sig umage for at skåne børn og unge, der i forvejen har oplevet alt for meget, og på den måde være med til at lægge en beskyttelse ned over dem.
Derfor støtter SF forslaget.
Så kan jeg da godt tilføje den bemærkning, vi har været omkring den i udvalgene
, at også SF selvfølgelig helst ser en proces, hvor man i Grønland og i Færøerne har mulighed for at behandle de her forslag, inden de bliver behandlet i Folketinget.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-16:
Det bliver også en gentagelse af det sidste lovforslag.
Vi mener også, at børnene i Grønland har krav på at få de rettigheder, som man nu er i færd med at indføre både i Danmark og på Færøerne.
Det skal selvfølgelig gælde hele rigsfællesskabet, men også her har vi den helt principielle holdning, at det ville være bedst, hvis det blev vedtaget i Grønland, før det blev vedtaget her.
Men det kan være, at justitsministeren har mulighed for at kommentere det den her gang.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-16:
Mange tak.
Alternativet støtter naturligvis også lovforslaget, og så vil jeg gerne sige til ministeren, at det, at man i Grønland og på Færøerne er høflige mennesker og siger, at vi har lov til at parallelbehandle noget her, absolut ikke er nogen undskyldning for at gøre det.
Der er ingen undskyldning for, at vi ikke har afventet færdigbehandlingen i Grønland og på Færøerne, og jeg går ud fra, at det bliver sidste gang, at det her kommer til at ske.
I hvert fald ved jeg, at udvalgets medlemmer ikke vil finde sig i det en anden gang.
Christian Juhl (EL), 2015-11-16:
Så vidt jeg har forstået, er det regeringens embedsfolk, der har svaret på vegne af regeringen i Grønland.
Er det rigtigt forstået?
Nu valgte ministeren at tale om de formelle ting vedrørende det her.
Jeg kan huske, at den tidligere regering, altså den socialdemokratisk ledede regering, også lavede samme fejl, men kun én gang, for så indrømmede de, at det var en fejl.
Jeg tror sågar, at ministerens eget parti var med til at påtale den uskik, der var i at lave det, da det var den socialdemokratisk ledede regering.
Jeg synes, det er en god idé, hvis vi har samme tilgang til, hvordan vi behandler Grønland og Færøerne, uanset hvilken regering vi har, og der vil jeg gerne høre, om det kun er formelle ting.
Der kunne jo være reelle ting, som ministeren så ikke kan nå at få ind i lovgivningen, og så ville det være dumt ikke at have tænkt sig om i tide og givet den tid, der skulle til, ikke mindst i lyset af at ministeren ønsker, at det skal træde i kraft den 1. april, og det vil sige, at vi har rigelig med tid til at behandle det her lovgivningssæt.
Søren Pind (V), 2015-11-16:
Det er jo præcis pointen, altså at der er rigelig med tid, også til at den pågældende udtalelse når at komme inden tredjebehandlingen, og derfor er der ikke noget umiddelbart problem, og derfor skal vi passe på ikke at gøre det her til en diskussion om formalia og i øvrigt noget, som for mig let får karakter af indenrigspolitiske stridigheder, hvor der er en forskel mellem, hvad parlamentet mener, og hvad den udøvende myndighed mener, og det vil jeg ærlig talt som dansk justitsminister ikke tage stilling til.
Det forstår jeg egentlig ikke helt, fordi det lyder for mig, som om det er en meget vigtig principiel sag, hvad jeg så ikke helt kan forstå.
For havde det i givet fald været det, havde vi naturligvis respekteret landsstyrets tilkendegivelse i den her sammenhæng.
For nu at være sådan ærlig må jeg sige, at når der er mange, der har stået og sagt, at det her handler om børnenes tarv, og det her nu lige pludselig bliver til noget politik, så undrer det mig måske lidt.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-16:
Jeg vil så bare sige, at selvfølgelig er man høflig i Grønland.
Hvis man får en henvendelse fra det danske Justitsministerium, som ligesom lægger op til, at man siger, at det kan man da godt give tilladelse til, så gør man det naturligvis.
Grønland ville jo aldrig finde på at stille sig på bagbenene i det her.
Det synes jeg ikke man kan klandre Grønland for.