runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2012-06-11:
Jamen det, jeg egentlig spurgte om, var, om ordføreren ikke troede, at de fængslede, at menneskerettighedsaktivisterne og at fagforeningsfolkene var ligeglade med den akademiske skelnen, der er tale om, og som man nu endnu en gang får gentaget fra talerstolen.
Er det også sådan, at Venstre, hvis vi ikke havde haft formandskabet i EU, ville have syntes, at det havde været ligegyldigt med en boykot?
Eller er det sådan, at Venstre, hvis boykotmønstret i EU havde været anderledes, så det kun var Danmark, der havde syntes, at det var værd at aktionere, havde sagt: Nej, så gider vi ikke aktionere?
Er menneskerettighederne noget, der sådan kan bøjes og drejes, som man har lyst til i Venstre?
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Jeg synes nu, den danske holdning var klar, for udgangspunktet var jo fra start af, at man ønskede at deltage dernede med de begrundelser, jeg lige har givet.
Men det er selvfølgelig klart, at man holdt fast i den mulighed, der kunne være i, hvis der nu ville være en fælles holdning i EU om en eller anden form for reaktion.
Så skulle den danske position selvfølgelig kunne holdes åben, ikke mindst når vi er formandsland.
Men nu var EU-konklusionen jo også den, at man ikke ønskede at boykotte, men netop kom med den opfordring, at hvis landene sendte politikere derned, skulle de sørge for at komme til at tale med menneskerettighedsgrupper og bakke den kamp op, der foregår, for menneskerettigheder i Ukraine, og det er lige præcis det, som jeg mener at den danske regering har gjort.
Pia Adelsteen (DF), 2012-06-11:
Jeg vil lige følge op på svaret til hr. Michael Aastrup Jensen fra Venstre, for jeg skal lige høre, om jeg har forstået ordføreren rigtigt.
Er det sådan at forstå, at når der foregår noget kriminelt i Danmark og aviserne skriver om det, så ønsker hr. Mogens Jensen ikke, at man skriver, at det måske er folk, der kommer fra andre lande end Danmark, der har begået kriminaliteten?
Skal jeg forstå det sådan?
De er overrepræsenteret i fængslerne, og for mig at se er det væsentligt at finde ud af, om der er et reelt problem.
Og netop derfor er det også vigtigt, at aviserne skriver om det.
Men jeg vil lige høre, hvad ordføreren helt reelt mener om det.
Marie Krarup (DF), 2012-06-11:
Nej, der er mange regimer, der opfører sig på forkerte måder, og det kan man kritisere fra sag til sag.
Det kan man gøre, fordi man synes, at det er forkert, fordi man selv har en holdning til det.
Man behøver ikke henvise til en eller anden religiøs retningslinje.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-06-11:
Tak for ordet.
Jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren finder behandlingen af Tymosjenko i orden?
Marie Krarup (DF), 2012-06-11:
Det er korrekt, at der er underskrevet nogle dokumenter, som påstår, at der er tale om universalitet, men den anerkender vi ikke.
Christian Juhl (EL), 2012-06-11:
Det forstod jeg ikke.
Er menneskerettighederne ikke universelle?
Har vi ikke i fællesskab aftalt både i Europarådet, OSCE, FN og en række andre, at vi er enige om, at der er en række minimumsrettigheder, som vi kalder menneskerettigheder?
Marie Krarup (DF), 2012-06-11:
Mange tak for redegørelsen om Europarådets virke.
Efter reformationen i 1536 gjorde Danmark sig som bekendt fri af paven i Rom, og først i 1900-tallet har man igen underlagt sig institutioner, der kan sammenlignes med pavedømmet.
Der er det verdensomspændende pavedømme, FN, og der er det europæiske pavedømme, Europarådet.
De er udrustet med moralkodeks, overvågningsinstitutioner og domstol og for FN's vedkommende endda med mulighed for militære sanktioner.
Religionen, der får det hele til at hænge sammen, er ikke katolicismen, men troen på menneskerettighederne.
I stedet for klart at give udtryk for, hvilke interesser der ligger bag, at man blander sig i andre landes interne forhold, kan man nu henvise til de ophøjede principper som årsagen og dermed skjule de sande hensigter.
Men der er, skal det også siges, mange mennesker, som faktisk er overbevist om menneskerettighedsreligionens sandhed og derfor ikke kan se, at der ud over en utopi også er tale om politik.
Et godt eksempel er den europæiske Kommissionen mod Racisme og Intolerance, ECRI, der er nedsat i medfør af ministerkomiteens resolution nr. 8 fra 2002.
ECRI har til formål at bekæmpe racisme, racediskrimination, antisemitisme, zenofobi og intolerance med udgangspunkt i Europarådets kerneformål om beskyttelse af menneskerettigheder og i lyset af menneskerettighedskonventionen.
ECRI-rapporten om Danmark fra 2012 er et partsindlæg i den danske udlændingedebat, men maskeret af Europarådets beslutninger.
Rapporten fordømmer VKO's udlændingepolitik og anbefaler en række ændringer i ægtefællesammenføringsreglerne og ønsker at give asylansøgerne mulighed for at arbejde.
Desuden kommer rapporten med en række anbefalinger af totalitært tilsnit om at indsnævre ytringsfriheden og genopdrage lærere via multireligiøs træning.
Endelig anbefales det, at der gives flere midler til kampagner imod racisme.
Sjovt nok er det netop institutioner, der kunne få gavn af sådanne midler, som står bag rapporten, nemlig SOS mod Racisme og Dokumentations- og rådgivningscenteret om racediskrimination.
Alt dette gøres naturligvis i menneskerettighedernes navn.
Dansk Folkeparti ser med en meget stor bekymring på Europarådets, Menneskerettighedsdomstolens og andre tilknyttede organers arbejde.
Dansk Folkeparti så det meget gerne gået kritisk efter i sømmene.
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Jo, men altså, vi har jo mediefrihed i det her land, og derfor kan medierne selvfølgelig også skrive, som de vil.
Jeg påpeger bare, at i nogle sammenhænge, og det er der grund til at kritisere, fremhæver man unødigt folks baggrund, hvis de kommer med en anden kulturel baggrund end det at være etnisk dansk.
Det mener jeg er med til at fremme fordomsfuldhed i befolkningen.
Man jeg kan da godt give fru Pia Adelsteen ret i, at i nogle sammenhænge er det også relevant at skrive, hvis det er en bande, der kun består af indvandrere.
Så er det da fornuftigt nok at få at vide, at det er sådan, det hænger sammen, selv om jeg da også har set rockergrupper, hvor der indgår folk med anden etnisk baggrund end dansk.
Jeg anfører sådan set bare heroppefra og forsvarer det synspunkt, at mange gange har det været sådan i medierne, at man fremhæver folk, hvis de har en anden etnisk baggrund end dansk, selv om de er danske statsborgere.
Det synes jeg ikke der er nogen baggrund for at gøre.
Pia Adelsteen (DF), 2012-06-11:
Men det, jeg hører ordføreren sige, er, at når nu vi f.eks. ser, at der er bandekriminalitet – der ved vi, at der er indvandrerbander, og vi ved også, der er rockerbander – så skal aviserne ikke længere skrive det.
De skal ikke skrive, at det kan være et problem, at man møder en rocker på gaden, fordi der er sådan nogle bandeproblemer, for det er jo danske statsborgere.
Er det det, jeg hører ordføreren sige?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi får nogle informationer.
Ved at få informationer, også fra aviserne, kan vi jo netop gøre noget ved de problemer, der er.
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Nu sidder jeg jo også i Retsudvalget, og jeg har det på den måde, at loven – og jeg synes også medierne – må være lige for alle.
Og hvis der ikke er nogen særlig grund til, og det er der ofte ikke, at fremhæve, at folk kommer fra et andet land end Danmark, når de er danske statsborgere, så synes jeg jo, det er et forsøg på at udstille en bestemt befolkningsgruppe, hvis man hele tiden nævner, at de har en anden etnisk baggrund end dansk.
Det, der er afgørende for mig, er, at de er danske statsborgere, og så kan de jo komme fra Mors eller Tønder, eller de kan komme fra Mellemøsten.
Det afgørende er, at de er danske statsborgere, og så skal de behandles som sådan, dvs. lige, både i det danske retssystem og for den sags skyld i medierne.
Der gøres altså forskel en gang imellem, og det er det, jeg synes der kan være grund til at kritisere.
Christian Juhl (EL), 2012-06-11:
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om ikke hun synes, at det er o.k., at andre også kigger os over skulderen, når det angår menneskerettigheder, eller om det kun er sådan, at danske politikere og andre skal have lov til at ytre sig om dette og hint i hele verden, uden at man kan gøre det omvendte her?
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-11:
Der er i forhold til denne problemstilling, som også har været fremme i debatten, flere forskelle, men jeg skal gerne gentage dem.
Det ene er, at vi nu har formandskabet for EU, og det havde vi ikke, dengang OL foregik.
Situationen er nu også den, at der her er tale om et boykotmønster, hvor der er en lang række fremtrædende personligheder fra EU, og hvor der er en lang række fremtrædende lande i EU, der har valgt at boykotte EM i Ukraine.
Når så et formandskabsland som Danmark bryder det mønster, er det noget, der er med til at sørge for, at luften går af det pres, som er blevet bygget op, og der er det nemlig, at det er dybt sørgeligt.
For her er vi ikke bare lille Danmark, som altså nu vælger at gå imod det, som Barroso, som hele Europa-Kommissionen generelt, som Van Rompuy, og som nogle store lande som Tyskland, Frankrig, Storbritannien og endda også vores naboland, Sverige, ellers har valgt at boykotte, men her er vi Danmark, det land, som har formandskabet for EU, der gør det.
Der går vi imod det mønster, vi tropper op, og så bliver man selvfølgelig, lige meget om man kan lide det eller ej, og lige meget om man sidder på den normale tribune, eller om man står nede på den bageste, billigste række, brugt politisk af regimet i Ukraine.
Alt andet ville være naivt at tro.
Marie Krarup (DF), 2012-06-11:
Jeg synes, at det er fornuftigt, at lande kritiserer hinanden, når der er grund til det, men jeg synes ikke, at de skal gøre det i menneskerettighedernes navn, for menneskerettighederne er ikke universelle.
Christian Juhl (EL), 2012-06-11:
Der var to spørgsmål, jeg gerne ville stille.
Er det ikke sådan, at Venstres holdning, siden de afleverede udenrigsministerposten, har ændret sig?
Jeg synes, det virker sådan lidt uklart.
Altså, den ene gang har man stemt for at tage til Kina, og den anden gang stemmer man imod at tage til Ukraine.
Jeg synes, der fra Venstres side er tale om en stor ændring.
Tror ordføreren ikke, at den, der i Kina er politisk fængslet, at den, der er menneskerettighedsforkæmper, eller at den, der er fagforeningsaktivist, og som ikke må lave sin egen fagforening, er fuldstændig ligeglad med det, der er Venstres akademiske skelnen mellem Ukraine og Kina?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-06-11:
Nej, jeg ligger på knæ for formanden.
Der var en stol dér.
Bare for at gøre det helt klart i forhold til de to foregående indlæg, skal der ikke stå et indtryk tilbage af, at regeringen ikke er optaget af at gøre noget over for cabotagekørsel, for det er vi – i øvrigt sammen med et meget bredt flertal i Folketinget, tror jeg.
Der er foretaget en række initiativer, og der vil også blive foretaget initiativer i den kommende tid, og de spørgsmål, vi har drøftet her, bliver også sendt over til det udvalg, der beskæftiger sig med social dumping.
Det er bare helt afgørende, at der er et, tror jeg, bredt flertal i Folketinget, som er optaget af, at de ulovligheder, der begås, skal forhindres, og at vi skal sikre, at ulovlig cabotagekørsel ikke finder sted.
Kim Christiansen (DF), 2012-06-11:
Når jeg tager ordet, er det egentlig for at tilkendegive Dansk Folkepartis støtte til Enhedslistens ændringsforslag.
Jeg deltog selv i det omtalte stormøde med transportbranchen i Danmark, og vi må bare sige, at situationen er ved at være kritisk med hensyn til østeuropæisk arbejdskraft i Danmark, som jo for så vidt kunne være ganske udmærket, hvis det foregik på lovlig vis, men det gør det bare ikke.
Fordi der er for lidt kontrol, og fordi konsekvenserne af at blive stoppet derude på landevejen faktisk er lig nul.
Nu får vi så den her mulighed for, at politiet kan beslaglægge forvognen, men som hr. Henning Hyllested var inde på, så kommer der da bare en ny og henter hele vognlæsset.
Det er jo det, der er problemet: Igen er der så bare ikke nogen respekt for den lovgivning, vi laver herinde, fra de her kriminelle, som ligger og kører ulovligt rundt ude på vejene.
Men vi bakker op om Enhedslistens ændringsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-11:
En af lovforslagets intentioner er, at det skal være nemmere for udlændinge, der kommer til Danmark, at stemme ved lokale valg.
I Dansk Folkeparti har vi den opfattelse, at man som udgangspunkt skal være dansk statsborger for at kunne stemme ved lokale valg i Danmark.
Vi har en regel, der går ud på, at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme ved folketingsvalget.
Denne regel synes vi i Dansk Folkeparti er ganske udmærket og rimelig, hvorfor vi også ønsker, at den skal gøres gældende i forhold til kommunalvalg og regionsvalg.
Vi mener, det er rimeligt, at udlændinge skal gennemgå en integrationsproces, og at de skal leve op til nogle krav, som Folketinget og samfundet stiller, og når de så lever op til de krav, er der også nogle rettigheder og pligter, der følger med, bl.a. at man har mulighed for at stemme ved demokratiske valg i Danmark.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er forkert, at man reducerer det at stemme til valg til en form for integrationsredskab, og derfor har vi stillet ændringsforslag her ved andenbehandlingen om, at alene personer med dansk indfødsret og nordiske statsborgere fremover kan opnå valgret og valgbarhed til kommunale og regionale valg, og vi håber selvfølgelig, at der er andre end Dansk Folkeparti, der kan se det rimelige i, at man selvfølgelig skal være dansk statsborger for at stemme til valg i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-11:
Der er fremsat et lovforslag fra regeringens side, hvis intention angiveligt er at lukke et skattehul i den kommunale ejendomsskattelov, og forslagsstillerne [til ændringsforslag nr. 1-3] er enige i, at dette skattehul skal lukkes.
Vi er derimod uenige i den måde, som regeringen vælger at lukke skattehullet på, fordi det vil medføre, at en række personer, i tusindvis af grundejere, bliver ramt af højere skatter, uden at de har været begunstiget af noget skattehul.
Lovforslaget vil også i sin udformning medføre en forskelsbehandling af grundejere i fuldstændig sammenlignelige situationer, kun afhængigt af hvornår de har fået udstykket deres grund, om det er sket, før eller efter skattestoppet blev indført i sin tid.
Hele processen omkring lovforslagets tilblivelse har været stærkt kritisabel, og det er jo så en kritik, jeg retter imod økonomi- og indenrigsministeren.
Hun har hørt kritikken før, men jeg vil da gerne gentage den i dette forum.
Lovforslaget blev sendt i høring med en frist på under 2 døgn, og det er et ganske kompliceret lovforslag.
Under udvalgsbehandlingen er der blevet stillet en række spørgsmål, og størsteparten af spørgsmålene er blevet besvaret med en oplysning om, hvor mange timer det ville tage at besvare spørgsmålet.
Det var sådan set ikke det, vi spurgte om.
Vi bad om svar på spørgsmålet og spurgte ikke om, hvor lang tid det ville tage at besvare spørgsmålet.
Vi har også udbedt os en juridisk vurdering fra kammeradvokaten.
Det er blankt blevet afvist med henvisning til, at der ikke er tale om jura, men politik.
Endelig har man – som det mest kritisable – i ministeriet sagt, når vi har anmodet om teknisk bistand til at få udarbejdet et ændringsforslag til lovforslaget, at det kunne man ikke kunne nå.
Så man kan altså ikke nå at lave et ændringsforslag til et lovforslag på 10 dage, men man kan godt sende et lovforslag i høring hos en række organisationer med en frist på 2 dage.
Det synes vi er underligt.
Nå, men når ministeriet ikke vil hjælpe, må man jo lave sine ændringsforslag selv, og det har forslagsstillerne gjort.
Det havde vi næsten en halv aften til at gøre, men ikke desto mindre lykkedes det altså, og de ændringsforslag, der er kommet, vil vi selvfølgelig anbefale at man stemmer for.
De vil nemlig lukke det skattehul, som er blevet påpeget, men ikke mere end det.
De vil ikke ramme en række uskyldige grundejere, lejere i almennyttige boligselskaber osv., som ikke har været begunstiget af noget skattehul.
Astrid Krag (S), 2012-06-11:
Og det, som lovforslaget beskriver, er, hvordan politiet i umiddelbar nærhed af disse stofindtagelsesrum skal håndhæve forbuddet mod besiddelse af euforiserende stoffer til andre end medicinske og videnskabelige formål.
Så den forståelse, jeg hørte Liberal Alliances ordfører have, kan jeg kun også her mundtligt i dag bekræfte.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-11:
Jeg tror, at spørgeren glemmer, hvem der er i regering i øjeblikket.
Det er sådan, at der er kommet en ny regering til, der er også en ny udenrigsminister, og det er udenrigsministeren, der håndterer, hvordan og hvorledes man fra regeringens side skal forholde sig til sådan nogle rapporter.
Det vil jeg lade udenrigsministeren afgøre.
Min og Venstres holdning til den pågældende rapport rent politisk er bare, at vi synes, det er dybt sørgeligt, at man vælger at bruge højt betalte folk til at rejse rundt i et land som Danmark, som har så få problemer i forhold til en lang række af Europarådets andre medlemslande, som har en mere vidtgående strukturelle problemer, både med racisme, overgreb på mindretal osv.
I stedet for at bruge tid på det bruger man tid på et land som Danmark.
Der synes jeg ærlig talt man vælger en forkert metode fra Europarådets side.
Jeg er helt enig i, at det er et flerstrenget instrument, som man skal bruge over for et land som Ukraine.
Det, vi desværre også ser, er, at man under det nuværende regime jo har valgt at være lettere ligeglad med, hvad Europarådet har anbefalet med hensyn til ytringsfrihed i forhold til behandlingen af Tymosjenko osv.
Det, der har haft en virkning, er, når man har kunnet se et mønster for boykot, når man har kunnet se et mønster for, hvordan man ville udstille, hvad der foregik i Ukraine.
Det har haft større effekt.
Så jeg er enig i, at det er et flerstrenget instrument, men det ændrer bare ikke ved det billede, at det boykotmønster, der var ved at blive opbygget, altså havde endnu større effekt, end at man bare lavede rapporter i Europarådet.
Lone Loklindt (RV), 2012-06-11:
Det er sådan i forlængelse af Socialdemokraternes ordførertale.
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Venstre, om ikke der trods alt er en vis anerkendelse af, at kritik af styrer, der ikke overholder menneskerettighederne, kan være andet end boykot, og at en dialog for at fremme menneskerettigheder faktisk også er en vigtig pointe, samt at det i Ukraine ikke alene handler om den meget nedværdigende behandling, som Julija Tymosjenko har fået, men også om andre minoritetsgrupper.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-11:
Som spørgeren også udmærket ved, er der en kæmpe forskel i forhold til OL i 2008, da der dengang overhovedet ikke var noget boykotmønster, som der er i den pågældende sag i øjeblikket.
Vi har jo opnået en lang række resultater ved at fastholde presset på Ukraine.
Så bliver Amnesty International nævnt.
Amnesty International har senere meget markant været fremme at sige, at de er neutrale i spørgsmålet om støtte eller ikke støtte af boykot.
Så man kan ikke kaste dem foran sig.
Så alt i alt virker det meget mærkeligt, og derfor har vi også i dag valgt at indkalde kulturministeren til samråd, så vi kan høre om de store politiske resultater, han har fået ud af sin tur.
Dem vil vi se meget frem til at høre om.
Vi skal jo ikke glemme, at efter Tymosjenko blev fængslet – og hun har fået en behandling, som jeg tror alle herinde i salen synes har været fuldstændig uhørt – har den boykot, der er blevet lavet, og den fokus, der er blevet sat af en lang række organisationer og personer, været med til at sikre, at Tymosjenko fik lægehjælp, at der begyndte at komme mere fokus på hendes vilkår.
Ligesom med Tymosjenko er der også en lang række tidligere ministre, der var under Tymosjenko, som også bliver forfulgt, så det siger sparto i øjeblikket.
Der er det bare vigtigt, at vi fastholder presset.
Det er sørgeligt, at den danske regering valgte at tage luften ud af det boykotmønster, og jeg må indrømme, at jeg den dag i dag stadig er skuffet over det.
Mogens Jensen (S), 2012-06-11:
Det kan selvfølgelig ikke undre, at Venstres ordfører lige kommer omkring Ukraine i sin ordførertale, for det er jo rigtigt, at der har været en stærk kritik af menneskerettighedssituationen i Ukraine.
Europarådet har i øvrigt ført an i denne kritik, og Danmark har også gentagne gange protesteret.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om det gør indtryk, når en af menneskerettighedsforkæmperne, den ukrainske eksilforfatter Volodymyr Serhijenko, i Information faktisk siger: »Efter min opfattelser bør politikerne tage til Ukraine for at sende et signal.
Nemlig at de støtter det ukrainske folk og sender et signal om, at det politiske og økonomiske tryk på regeringen ikke baserer sig på en eller anden medieskabt bølge om boykot, men på dialog med oppositionskræfter.«
Tilsvarende udtalelser kommer fra Amnesty International i Ukraine, altså den ukrainske afdeling, der også gerne ser, at man gør, som kulturministeren har gjort, nemlig tager over og mødes med oppositionspolitikere og giver opbakning til deres synspunkter.
Gør det indtryk på ordføreren?
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Jamen det lyder jo alt sammen meget godt, og jeg kan jo også være enig i, at man skal gå så langt, man kan.
Det er sådan en dejlig sætning; det kan man ikke rigtig være uenig i.
Men så er der helt konkret problemstillingen omkring ældre medborgere.
Det er jo sådan, at man heller ikke kan indberette via telefonen.
Man skal gøre det via internettet.
Hvor langt vil man gå?
Vil man stille krav om, at det er alle borgere – også selv om de ikke kan – der skal indberette elektronisk til det offentlige?
Jeg kan godt se, der fremkommer en masse besparelser, men vi har jo også et ansvar her i Folketinget for, at når vi laver lovgivning, så burde alle kunne få fordel af det, vi vedtager, og det er jo også det, der ligger til grund for de beregninger, når vi provenuvurderer forslagene.
Altså, hvor langt vil man gå?
Vil man garantere, at når man laver sådan nogle tiltag i det offentlige, så er der f.eks. et rum for, at når SKAT f.eks. tilbyder et nyt fradrag, så vil der være en mulighed for, at dem, der ikke er i stand til at betjene en computer, skriftligt har en blanket, som de så kan indberette på?
Camilla Hersom (RV), 2012-06-12:
Om det så skal være en blanket med statsgaranti, synes jeg måske er at låse sig lige lovlig meget fast.
Men selvfølgelig skal man kunne komme i kontakt med det offentlige, og det er der jo heller ikke noget som helst i det, som er lagt frem, der ikke viser man skal kunne.
Men man kan jo godt parallelt med det have en målsætning og ligesom tilrettelægge sine systemer på en måde, hvor man hele tiden også forsøger at få borgerne med på den her udvikling, fuldstændig som man får virksomhederne med på udviklingen til gavn for væksten i virksomhederne.