runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2010-01-13:
Det fremgår jo meget tydeligt af høringssvaret fra Det Sydslesvigske Samråd, at mindretallets organisationer og foreninger helt klart og enstemmigt ønsker, at det skal være medlemmer af Folketinget, der sidder i det nye Sydslesvigudvalg.
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Krarup, om det slet ikke gør indtryk på Dansk Folkepartis ordfører, at der så er en så utvetydig tilkendegivelse fra Sydslesvig om dette spørgsmål.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Fru Nanna Westerby bliver nødt til at stille sig tilfreds med det svar, at den situation jo kendes i forvejen i SU-systemet, og at der er en praksis for, hvordan man tackler det problem, og at der er en praksis for, hvem der kan få, og hvem der ikke kan få, og den praksis skal så vidt muligt videreføres.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Nu er vi i den lidt særlige situation lige her, at der bare ikke er nogen job at få.
Vi laver den her ordning til nogle unge mennesker, som er ved at være færdige med deres studier.
Vi tilbyder dem et halvt år ekstra på SU.
Det forventer vi at der er mere end 500 der har tænkt sig at sige ja til, fordi de bare ikke kan finde noget arbejde.
Jeg tror, at de fleste af dem hellere vil ud at tage et arbejde.
De kan ikke finde noget arbejde, der er ikke nogen job at få.
Hvis man heller ikke kan få kontanthjælp, og hvis man ikke kan få SU, hvad forestiller ministeren sig så man skal leve af?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Villum Christensen (LA), 2010-01-13:
Hvis lovforslaget om kompetenceudvidende uddannelse vedtages, skal de studerende selvfølgelig have et forsørgelsesgrundlag, og der synes vi at det her er en udmærket løsning.
Men som jeg nævnte i mit forrige indlæg, finder jeg det uheldigt, at man kan gå fra juni måned til september uden at have et forsørgelsesgrundlag, hvilket let kan betyde, at man vælger dimittendydelsen til i stedet for fra.
Jeg synes, at vi bør huske på, at tager vi taxameteret til den her ordning og SU'en, udgør det et mindre beløb end det, som dimittendydelsen udgør.
Det vil sige, at hver gang man sætter et forløb i gang af den her karakter, inklusive SU-ydelsen, så tjener staten penge.
Jeg ved godt, at der er forskellige kasser og forskellige ministerier, så hvis man synes, at det her med at give SU i sommerferien eller i mellemforløbet er lidt overkill, så skal man altså bare huske på, at jo flere der går ind i det her, desto mere tjener staten i virkeligheden.
Det kan også være, at man skal finde ud af en dagpengemulighed.
Det er bare, så vi ikke får et hul.
For jeg synes, det er smadderærgerligt, at en rigtig god nydannelse og en ny ordning på det her område kan risikere at gå i vasken, fordi incitamenterne ikke er i orden, fordi de unge mennesker altså har brug for nogle helt andre incitamenter.
Vi skal være helt realistiske på de unge menneskers vegne og ikke tro, at de altid gør, som vi kunne tænke os at de gjorde.
Jeg tror faktisk, at økonomien er ret afgørende for de unges valg.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg vil gerne sige tak for den meget brede tilslutning, også til dette forslag, og jeg vil gerne henholde mig til, hvad videnskabsministeren allerede har sagt under det foregående punkt, og hvad ordførerne har sagt under det foregående punkt og under dette punkt.
Først vil jeg svare bekræftende til hr. Jesper Langballe og fru Marlene Harpsøe.
Ja, handicappede, som er berettiget til en højere ydelse i SU-systemet, vil også i et sådant kompetenceudvidende forløb på maksimalt 6 måneder få den højere ydelse.
Det gælder i øvrigt også forsørgere, barslende.
Hvis de i det almindelige system er berettiget til en højere ydelse, er de også berettiget til en højere ydelse her.
Men de er ikke berettiget til den forlængede ydelse, som man kan få i forbindelse med barsel.
Jeg forstår godt fru Marianne Jelveds spørgsmål.
Jeg synes, at hun lige skal tage med i betragtning, at dette altså er en SU-forlængende ordning, og i erhvervsuddannelserne får man jo ikke SU.
Der får man noget andet, som er bestemt af arbejdsmarkedets parter.
Jeg forstår som sagt godt spørgsmålet.
Der er en forklaring på det, og det ville altså være et temmelig omfattende system, hvis man skulle begynde at indføre noget helt nyt og have alle erhvervsskoleelever ind i SU-systemet.
Så siger hr. Villum Christensen, at det er et problem, at denne ydelse er lavere end dimittendsatsen.
Ja, men jeg håber da, at hr. Villum Christensen er enig i, at når man vælger et kompetenceudvidende forløb, er det, fordi man får udvidet sine kompetencer.
Det er altså det, der er gevinsten ved at uddanne sig i stedet for at tage et job.
Det gælder jo hele vejen igennem, at man får mindre, hvis man uddanner sig, end hvis man springer ud i et job.
Til gengæld får man nogle kompetencer, hvis man uddanner sig, og sådan er det altså også her.
Så var der flere ordførere, der spurgte, hvad de nyuddannede skal leve af i venteperiode.
Det var bl.a. fru Johanne Schmidt-Nielsen og vist nok også fru Nanna Westerby.
Der tænker man bl.a. på studerende, som bliver færdige med deres uddannelse i juni og først begynder et særligt forløb i september.
I den periode er det selvfølgelig muligt at have job eller fortsætte i eksisterende studiejob.
Man kan også søge om kontanthjælp, men spørgsmålet om, hvorvidt der kan ydes kontanthjælp eller starthjælp, vil bero på en konkret vurdering af, om der er tale om et ubrudt uddannelsesforløb, og så vidt jeg er orienteret, er det nogle overvejelser, der allerede er i SU-systemet.
Så det korte af det lange er, at hvis man vil have svar på, hvordan det her vil køre, så vil jeg svare, at det vil køre så tæt på det almindelige SU-system som muligt.
Men det vil være begrænset til unge, der har søgt uddannelser med høj ledighedsrisiko, og det vil ikke være åbent for unge, der i forvejen har mulighed for at gå videre, f.eks. bachelorer, der kan gå i gang med en kandidatgrad osv.
Det er den skabelon, hvorover forslaget er udarbejdet.
Tak for den brede støtte.
Jeg håber, at man, hvis jeg ikke kan give tilfredsstillende svar i dag, så vil være tålmodig og spørge i udvalget.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-13:
Altså, regeringen må vel have gjort sig nogle overvejelser over, om man synes, at det ene eller det andet er hensigtsmæssigt.
Da vi jo synes, at det er udmærket, at vi forsøger os med en sådan ordning, er vi optaget af, at man finder et ordentligt forsørgelsesgrundlag.
Det synes jeg også at regeringen burde være, og derfor vil jeg spørge ministeren – ellers må vi spørge skriftligt – om man, inden den her ordning træder i kraft, vil forsøge at få en præcisering af, om der er tale om et afbrudt uddannelsesforløb, og om der dermed kan komme en afklaring på det her med kontanthjælp eller ej.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg kan love, at vi vil forsøge at give en beskrivelse af gældende praksis, for det er jo ikke første gang, at der er nogle, der tager en uddannelse, som de gør færdig, hvorefter de går i gang med en ny.
Det er jo ikke første gang, og der har man en praksis.
Og som jeg sagde, vil det være klogt at lægge sig så tæt som muligt op ad den praksis, der i forvejen er i lignende sager i det eksisterende system.
Den praksis kan jeg selvfølgelig beskrive, ikke bare hvordan den er i almindelighed, men også eksemplificeret ved konkrete eksempler.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-13:
Jeg undrer mig bare over, at regeringen ikke har gjort sig disse overvejelser på forhånd, for regeringen må vel være optaget af, at der er nogle, der har lyst til at søge de her forløb.
Derfor er det vel også afgørende, at der er en ordentlig overgang mellem afslutningen af kandidatuddannelsen, eller hvilken uddannelse der nu er tale om, og så at man går i gang med det her forløb.
Det må regeringen da have gjort sig nogle overvejelser over.
Så vil jeg også lige spørge undervisningsministeren, hvorfor han ikke har fundet det nødvendigt at indkalde SU-forligskredsen i den her sag, for det er jo en ændring af SU-loven, vi er ude i.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg synes, det rigtige svar er, at vi har en praksis i SU-systemet, og den praksis, der er i SU-systemet, vil vi så vidt muligt anvende også på de spørgsmål, der opstår i forbindelse med den nye ordning.
Hvis der er et ønske om, at vi indkalder SU-forligskredsen, kan vi selvfølgelig gøre det, det er jo ethvert forligspartis ret.
Jeg kan jo ikke nå at gøre det med tilbagevirkende kraft, men jeg kan nå at gøre det, før vi hæfter ende på lovforslaget.
Søren Krarup (DF), 2010-01-13:
Hvad ligger der i sydslesvigernes ønske?
Der ligger naturligvis ønsket om at understrege, at det er folket og ikke administrationen, der støtter sydslesvigerne.
Men det vil der da også være tale om, når det er et politisk parti, som sidder i Folketinget, som altså ønsker at sætte en person, som ikke sidder i Folketinget, ind i Sydslesvigudvalget.
Jeg kan ikke se, at der overhovedet sker nogen ændring, bortset fra at forbindelsen altså nu bliver den, at det er det største, det næststørste eller det tredjestørste parti i Folketinget, der beslutter, at man vil sætte en ind, der ikke er medlem af Folketinget, men det er stadig væk partierne i Folketinget, og det vil sige folket, der bestemmer, hvem der sidder i Sydslesvigudvalget.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Hvad angår det første spørgsmål: For de erhvervsskoleelever, som på grund af de nye og gode vilkår for barslende og enlige mødre i SU-systemet får mindre som elever i visse perioder, hvor de er ude i praktik, end de ville have fået, hvis de havde gået på universitetet, har jeg faktisk gjort det, som jeg sagde jeg ville gøre, da vi drøftede det her i Folketinget.
Jeg har bragt det op over for arbejdsmarkedets parter.
De mente, at det var for sent at drøfte i forbindelse med den gældende overenskomstforhandling, der lige er startet.
Det synes jeg egentlig var lidt trist, men det sagde de, og så må vi se, om der er noget andet, vi kan gøre ved problemstillingen.
Men selvfølgelig er der en række argumenter for at overlade det til arbejdsmarkedets parter, frem for at vi kommer ind på det skråplan, at på felter, hvor vi synes, at arbejdsmarkedets parter ikke gør det godt nok, lader vi skatteyderne betale.
Det tror jeg at en tidligere økonomiminister godt kan se.
Og derfor var vi også enige om, at vi skulle gå til parterne.
Men det er lidt utilfredsstillende, at de så sagde, at det må vente i flere år, det skal jeg blankt erkende.
Det er jeg også ked af at de gjorde.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-13:
Ministerens svar her gør, at dagen alligevel bliver en god dag, for jeg har faktisk også været hos arbejdsmarkedets parter, som jeg sagde under behandlingen at jeg ville, og har fået det samme svar, som ministeren refererer er givet til ministeren.
Så jeg synes jo, at vi må vurdere situationen på et givet tidspunkt med hensyn til, hvad vi så gør.
Så får jeg lige lejlighed til at spørge igen, om regeringen og undervisningsministeren har gjort sig nogle overvejelser om, hvad man kan gøre, og hvilke initiativer man kan tage i forhold til den nyuddannede murer, ferskvareassistent, SOSU-assistent og de andre gode folk, der bliver færdige med en erhvervsuddannelse i disse måneder.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Som jeg forsøgte at sige i mit svar, så vil en lignende ordning under SU-styrelsen for denne gruppe betyde, at der kommer en helt ny gruppe ind i SU-systemet.
Man kan i teorien godt gøre det, som fru Jelved beder om, og det kan vi da også afgive svar på.
Der er jo et rammebeløb, der er sat af, og det kan man jo fordele på mange måder, men jeg tror, det er en større sag, og jeg vil i hvert fald rådføre mig grundigt med mine embedsmænd, før jeg går ind i at få hele erhvervsuddannelsesområdet med i en sådan ordning.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Jeg skal bare tage fat i det her, som vi har talt lidt om, nemlig forløbet fra, man afslutter sit studium, indtil man starter på de her kompetenceforløb, for jeg er jo meget bekymret for, hvor attraktiv den her ordning kommer til at være, og om der overhovedet er nogen, der kommer til at få råd til at vælge den.
3 måneder er jo rigtig lang tid uden en indtægt, og jeg er lidt spændt på, hvad det er regeringen egentlig forestiller sig, at folk skal leve af i den her periode.
Det synes jeg måske er et fattigt svar til nogle unge mennesker, som vi netop laver den her ordning for, fordi de ikke kan finde noget arbejde.
Ministeren siger, at man kan fortsætte sit studiejob, men kan man virkelig det, når man plejer at have studiejobbet og en SU ved siden af – studiejob alene gør jo knap en månedsindtægt.
Så jeg vil bare gerne høre, hvad det egentlig er, ministeren forestiller sig, at folk skal leve af i op til 3 måneder fra studieafslutning, til det her forløb begynder?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Som jeg sagde til fru Kirsten Brosbøl, er det jo allerede sådan, at der er nogle, der afslutter en uddannelse, hvorefter de går i gang med en ny, som også er SU-berettigende, og i det tilfælde er der altså regler for, hvornår man får SU hele vejen igennem, og hvornår man ikke gør det, og hvornår man kan få kontanthjælp.
Den lille udbygning på SU-lovgivningen, vi her drøfter, tilsigter altså ikke at lave et helt nyt regime for alle mulige problemstillinger, hvor vi i forvejen har en praksis.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-13:
Undervisningsministeren sagde i sit indlæg her omkring L 95, idet der blev refereret til noget, som jeg havde sagt i mit indlæg, at man jo ikke kan lade alle erhvervsuddannelsesleverne komme ind i SU-systemet.
Det kan godt være, at jeg hørte det forkert, men sådan hørte jeg det altså.
Jeg vil sige nej, det er jeg fuldstændig enig i.
Det, vi talte om under Folketingets behandling af beslutningsforslag nr. B 2 om forsørgere, der har elevløn under et vist niveau på erhvervsuddannelserne, var jo ikke, at de skulle ind under SU, det var, at de skulle have mulighed for at få en ydelse, der supplerede deres elevløn, så de fik de samme økonomiske vilkår som folk på SU.
Men det var ikke noget med, at SU skulle blandes ind i det.
Bare det er helt klart.
Så har jeg et kort spørgsmål: Har regeringen gennem undervisningsministeren gjort sig nogle overvejelser om, hvilke initiativer man i givet fald kunne tage for de unge, der bliver færdige som murere og SOSU-assistenter osv., og som også går ud i en stor arbejdsløshed?
Søren Krarup (DF), 2010-01-13:
I skal ikke blive glemt, sagde statsminister Niels Neergaard i juli 1920 ved genforeningsfesten i Dybbøl Skanser.
Desværre må man jo sige, at ordene ikke helt har holdt deres værdi.
Glemselen vedrørende de danske i Sydslesvig er temmelig udbredt.
Jeg kan ikke lade være med at stille et drillende spørgsmål til ministeren: Er det mon ikke til syvende og sidst et vidnesbyrd om den danske folkeskole?
Er det ikke et vidnesbyrd om, at det til syvende og sidst er skolens opgave at hævde danmarkshistorien og synspunktet og forståelsen af, at Sydslesvig er en gammel del af Danmark, som vi er forpligtet på og forbundet med?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Det kan hr. Søren Krarup have meget ret i.
Da han og jeg var yngre, og især da vi var børn, var der jo fortsat konflikt i grænselandet.
Så sent som i 1949 blev der indsamlet næsten en million underskrifter i Sydslesvig, som anbefalede en ny folkeafstemning om Sydslesvigs status.
I 1947 var der en dansk regering, der gik af på grund af Sydslesvigspørgsmålet.
Statsministeren rejste rundt og fremsatte meninger, som han ikke havde opbakning til i Folketinget, og så blev der valg.
Det vil sige, at der var en masse drama omkring Sydslesvig.
I grænselandet, hvor jeg selv er vokset op, var der jo om ikke konflikt, så i hvert fald en voldsom fokus på grænsepolitiske spørgsmål.
Der var typisk to købmænd, en dansk og en tysk, og man gik ikke til den forkerte købmand.
Der var to læger i Gråsten, og man gik ikke til den forkerte – og sådan var det hele vejen igennem.
Det er klart, at der i det folkelige miljø var meget mere opmærksomhed omkring Sydslesvig, og masser af lærere i folkeskolen tog deres elever derned og holdt lejrskoler på min fars folkehøjskole – eller måske på formandens fars efterskole – og andre steder i grænselandet.
Sådan er vi så mange, der har rødder dernede.
Der var en helt anden opmærksomhed om det, og der var måske også bedre historieundervisning.
Men takket være hr. Søren Krarups og min og andres indsats bliver historieundervisningen jo nu forbedret med flere timer og med en historiekanon, hvori det sønderjyske indgår – og tilmed med eksamen til sidst.
Lise von Seelen (S), 2010-01-13:
Jeg hæftede mig ved, at flere af ordførerne har glædet sig over, at lovforslaget indeholder afsnit om en øget oplysningsaktivitet, og det ligger jo i forlængelse af det, ministeren lige nu kom ind på.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er, om der ikke er mulighed for at imødekomme mit synspunkt om, at det ville være rigtig, rigtig fint at kunne implementere den her lov ved at begunstige netop den del af lovgivningen ved at finde nogle midler, så man kunne løfte den opgave og give den et vitamintilskud.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
I princippet kan bevillingerne blive meget større, end de har været hidtil.
De kan også blive mindre, end de har været hidtil, men det tror jeg dog ikke vil ske.
Hvorvidt bevillingen sættes op, i anledning af at der nu er hjemmel til at støtte oplysning i Danmark, vil blive afgjort i forbindelse med de årlige finanslove.
Lise von Seelen (S), 2010-01-13:
Så vil jeg stille et spørgsmål om udvalgets sammensætning, og jeg bliver næsten lidt betænkelig ved at stille spørgsmålet, for nu bliver det jo næsten udlagt, som om det nu bliver det centrale for hele lovforslaget, at vi har den drøftelse af, hvordan sammensætningen skal se ud.
Det vil sige, at alle har sagt, at de synes, at det her er en rigtig, rigtig god idé, og at det er en anerkendelse af det arbejde, der foregår i mindretallet syd for grænsen.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke kan drøfte enkelte spørgsmål, som vi ser forskelligt på, uden at vi dermed synes, at hele lovforslaget kommer til at handle om det.
Mener når der nu står i teksten: »i ganske særlige tilfælde« , hvordan definerer ministeren så de særlige tilfælde?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Så er der den lille krølle i § 3.
Hr. Søren Krarup har antydet, at man måske skulle sige maks. to, og det synes jeg at udvalget skal drøfte.
Der sker jo ikke de store ulykker, ved at man finder en person, som både har kendskab til Sydslesvig og har kontakt til et parti, i tilfælde hvor man ikke synes at der er et medlem af Folketinget, som har tid eller kræfter til at deltage i udvalgets arbejde.
Men de partier, som synes, det er forkert at vælge en uden for Folketinget, må jo så samtidig have givet et tilsagn om, at de i hvert fald vil vælge en, der sidder i Folketinget, og det vil jo i sig selv være garantien for, at det ikke løber helt af sporet.
Jesper Petersen (SF), 2010-01-13:
Jeg vil først takke for den sidste besvarelse.
Så til spørgsmålet om bevillingen.
Ministeren har jo ret i, at det i sidste ende er finansloven, der afgør, hvor mange penge der vil være i den bevilling.
Men man kan sige, at vi nu har lagt op til, at der skal være en øget sekretariatsbetjening, der skal tages ud af den samme bevilling, og at der skal være mulighed for at give tilskud til oplysningsarbejde i Danmark, som også skal tages ud af den samme bevilling.
Så vi kan sige, at hvis den ikke stiger, næste gang der er finanslovforhandlinger, vil der altså være et mindre tilskud til mindretallets arbejde i Sydslesvig, end der er i dag.
Det er vi nogle der vil ærgre os over, hvis det skulle blive tilfældet.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre en tilkendegivelse fra regeringen her i dag.
Når forholdene nu er sådan, er det så ministerens hensigt at arbejde for, at bevillingen i hvert fald ikke udhules, når der skal være finanslovforhandlinger?
Det er trods alt det største regeringsparti, som ministeren repræsenterer.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Der er tre muligheder: Den ene er, at såvel sekretariatsbistand som eventuelle oplysningsmidler skal findes inden for den samlede bevilling.
Den anden er, at man finder ekstra penge til det.
Og den tredje er, at man ikke gør det.
Hvilken af mulighederne, der vil blive realiteten fra 2011, vil fremgå af de årlige finanslove.
Jesper Petersen (SF), 2010-01-13:
Jeg er med på, at det vil fremgå der, det er klart.
Mit spørgsmål var jo bare, hvad Venstre vil mene om det, hvad ministeren vil sige til sin finansministerkollega, når finanslovforhandlingerne nærmer sig.
Det er vel faktisk i de her måneder, man i regeringen begynder at tage hul på, hvordan finanslovforslaget for 2011 skal se ud.
Der kunne det jo bare være spændende at høre, om det også var ministerens holdning, som det også har været flere af ordførernes holdning, at man som minimum godt kunne sætte et beløb på sekretariatsbetjeningen, når den skal tages inden for bevillingen – det er måske sværere med bevillingen til oplysningsarbejdet, men sekretariatsbetjeningen kan man i hvert fald sætte beløb på – og om det var ministerens hensigt at fremme det synspunkt, at bevillingen ikke skulle udhules, så der ikke bliver færre penge til mindretallets arbejde i Sydslesvig.
Det skulle jo nødig blive udfaldet af en lov, der faktisk skulle cementere opbakningen fra Folketinget, fra Danmark, til mindretallet, at vi ender med at give dem færre penge til deres rigtig flotte og gode arbejde.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg kan forsikre hr. Jesper Petersen, at mit hjerte brænder lige så meget for det danske arbejde i Sydslesvig, som hans hjerte gør.
Men ingen minister er bemyndiget til i utide at udstede løfter på bekostning af andre formål eller på bekostning af statskassen.
Det gør jeg af princip ikke, og det vil jeg heller ikke gøre ved denne lejlighed, så det spørgsmål vil forblive ubesvaret her i aften.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-13:
Da fru Bente Dahl, der er medlem af det nuværende Seksmandsudvalg, ikke kan være til stede, skal jeg sige, hvad Det Radikale Venstre har af indstilling til L 98.
Efter Rigsrevisionens kritiske rapport forrige år skal vi nu lovfæste tilskudsordningen, og der sker en klargøring af formålet med og administrationen af tilskuddene.
Jeg skal ikke gøre mig klog på den diskussion, der har været i udvalget om netop disse forhold, men sige, at jeg som en ny læser af lovforslaget faktisk synes, at § 3 er ganske klar.
Der står, at »Folketinget vælger udvalgets medlemmer efter forholdstal blandt sine medlemmer.«
Det er jo hovedbudskabet.
»Folketinget kan dog i ganske særlige tilfælde vælge et eller flere udvalgsmedlemmer, der ikke er medlem af Folketinget« osv.
Det er forholdstalsvalg, og det er en ny form for besættelse af pladserne i udvalgene, de udvalg, som hidtil har fungeret, og det må man jo forudse foregår i forbindelse med konstitueringen efter et nyvalg, og det vil sige, at de valggrupper, der formes, også er dem, der afgør, hvilke medlemmer der skal sidde.
Og det betyder altså, at det ikke nødvendigvis er de fem største partier, der besætter pladserne i det nye Slesvigudvalg.
Og det er faktisk meget omfattende aktiviteter, som jo er med til at præge livet i Sydslesvig for det danske mindretal og også for det flertal, der i øvrigt er, majoriteten, der i dagligdagen er i tæt samvær med det danske mindretal.
Jeg synes, vi kan være stolte af det eksempel, vi også er for verden omkring os, om hvordan vi i fællesskab og med så bred politisk enighed kan løse den type opgaver.
Det nye er også, at der kan gives midler til folkeoplysende virksomhed i Danmark om mindretallets vilkår og dets samarbejde om disse forhold mellem foreninger syd og nord for grænsen og også til deltagelse i nordisk og europæisk samarbejde.
Alt dette støtter Det Radikale Venstre, og jeg skal hilse fra Enhedslistens ordfører og fra Liberal Alliances ordfører og sige, at disse to partier også støtter L 98.