runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-02-20:
Lad mig starte med at slå fast, at det ikke alene er fuldstændig uacceptabelt, men også ulovligt, hvis ansatte i sundhedsvæsenet udøver vold mod patienterne, og det er jo sådan et tilfælde, spørgsmålet går på.
Patienter har krav på en professionel og respektfuld behandling, og sundhedspersoner har pligt til at være omhyggelige og samvittighedsfulde i deres behandling af patienterne og også i deres omgang med patienterne.
Hvis der findes personale i sundhedssektoren, herunder i psykiatrien, der mener, at ydmygelse af og vold mod patienter har en berettigelse, så kan det kun gå for langsomt med at få dem ud ad døren.
Så hører de ganske enkelt ikke til dér.
I sidste ende er det regionens ledelse, der har det ansvar, altså at sikre, at personalet er kvalificeret og forstår deres rolle og det ansvar, der hviler på dem.
Men lederne og de øvrige medarbejdere på de enkelte afdelinger har i det daglige et ansvar i forhold til at få sådan nogle kolleger stoppet og få luget ud, hvis de støder på den slags personer, for de hører ganske enkelt ikke hjemme på arbejdspladser, hvor man har ansvaret for andre menneskers ve og vel. Jeg ved jo, og det ved spørgeren også, at de ansatte i psykiatrien hver dag gør et kæmpe arbejde i forhold til at behandle, pleje og skabe de bedst mulige rammer for patienterne, så skulle der være enkelte brodne kar imellem, skal de ikke have lov til at tegne et billede af vores psykiatri på den måde, det skete i artiklerne i BT for nylig.
Det gavner ikke den vigtige indsats, som personalet yder hver eneste dag for patienter med psykisk sygdom.
Vold inden for hospitalsmurene er akkurat lige så ulovligt som vold uden for murene.
Region Midtjylland har da også meldt ud, at der den 20. februar 2013 vil blive indledt en tilbundsgående undersøgelse af forholdene på Risskov.
Jeg har bedt regionsformand Bent Hansen om at orientere mig om undersøgelsens resultater.
Og det er, hvad jeg når at svare nu.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-20:
Hvordan vil ministeren sikre, at psykisk syge patienter ikke bliver udsat for vold i regionernes varetægt, som man hører omtalt i forhold til Risskov, og hvordan sikrer ministeren ordentlige forhold her og nu?
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Spørgeren skal forstå mit svar sådan, at udviklingen bliver fulgt endog meget tæt.
Politiets indsats på området har aldrig nogen sinde været højere prioriteret, end den er på nuværende tidspunkt.
Presset på miljøet er intenst.
Det sker meget, meget målrettet.
Det er målrettet bagmændene fra miljøet.
Det er narkomarkedet, som det også handler om.
Det er det, man forsøger at gå målrettet efter.
Resultaterne viser sig jo også.
Vi kan se, at der sidder op mod 300 bandemedlemmer i vores fængsler lige i øjeblikket.
Det vil der temmelig sikkert blive ved med at gøre noget tid fremover.
Hvorfor?
Fordi vi ved, at her er der et miljø, som vi har meget, meget store problemer med, og der er kun et svar, det er grovfilen, det er massivt pres på miljøet.
Så må Kriminalforsorgen med de midler, vi giver dem, og de muligheder, vi giver dem, forsøge at hjælpe os i den samlede indsats.
Det gør de fremragende.
Jeg kunne godt have ønsket, at vi havde lavet en rigtig bred aftale, som Venstre også var med i, det er fair nok.
Men den politimæssige indsats er løftet til et nyt niveau.
Resultaterne er der.
Flere og flere bliver fængslet, fordi vi skal have dem væk fra de unge, vi skal ikke have en situation, hvor de har kløerne i unge.
Unge skal væk fra de her hårde bandemedlemmer.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-20:
Det er jo fint, at ministeren bruger mere taletid end den, der er afsat, og så stiller spørgsmål til oppositionen.
Det skal jeg undlade at svare på.
Jeg kunne godt tilbyde ministeren at bytte plads ved lejlighed, hvis det skulle være.
Hvis ministeren er bedre tjent med at stå herovre på oppositionens side, er jeg sikker på, at det kan arrangeres.
Jeg skal forstå justitsministerens svar sådan, at man ikke har nogle yderligere initiativer under overvejelse.
Man er tilfreds med den indsats, politiet laver.
Man vil ikke allokere flere ressourcer.
Man vil kort sagt fra regeringens og lovgivers side intet gøre.
Man regner med, at den eskalering og den udvikling, som bandepatruljering på Vestegnen er udtryk for, og som vi har set udvikle sig et stykke tid og nok vil udvikle sig yderligere, ikke giver anledning til, at man overvejer nogen som helst nye ressourcemæssige eller lovgivningsmæssige tiltag.
Er det sådan, man skal forstå justitsministerens svar?
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Jeg har al ære og respekt for Venstres deltagelse i forliget, men det er jo ikke kun politiforliget og de initiativer, som ligger der, som danner rammen om, hvad der sker af indsats på bandemiljøområdet i øjeblikket.
Altså, eksempelvis har visitationszoner intet med flerårsaftalen for politiet at gøre.
Den generelle indsats, der er rettet mod bandemiljøet, ligger jo også ved siden af det.
Der er et helt klaviatur af initiativer i gang.
Den politimæssige tilstedeværelse og politimæssige opmærksomhed på det her har ikke været større, end den er nu.
Presset på miljøet er intenst, og det betyder, at det giver resultater.
Er det så noget nyt, det vi ser nu?
Man kan sige, at det nye er, at vi, siden vi havde de store rockerkrige i 1990'erne, hvor vi havde to bander så at sige, Hells Angels og Bandidos, har fået supportergrupper.
Det er det, der er sket de senere år, og det er det, der gør, at politiet selvfølgelig har skærpet indsatsen mod det og hele tiden kigger på, om de værktøjer, vi har, er gode nok, forfinede nok.
Vi følger selvfølgelig hele tiden udviklingen, det er klart.
Lige nu er virkeligheden, at niveauet for indsatsen aldrig nogensinde før har været så højt, som det er nu, og vi kan se, når vi ser på, hvor mange af dem der rent faktisk sidder i vores fængsler, at der sidder omkring 300 personer.
Man kan så ærgre sig over, at Venstre ikke vil være med til at udbygge vores fængselsvæsen ved at bygge en ny særlig afdeling til lige nøjagtig de her typer, men Venstre må selv svare på, hvorfor man ikke vil være med til det.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-20:
Jeg synes, at Københavns Vestegns Politi gør det ganske udmærket, og politiet har jeg sådan set ikke noget at udsætte på.
Men det, spørgsmålet gik på, var, om justitsministeren, om regeringen vil gøre noget yderligere, eller man blot vil læne sig tilbage og sige, at vi har vedtaget nogle initiativer for 1½ år siden, det løser problemerne.
Nu vælger jeg ikke at bruge al min taletid, så ministeren, som har lidt problemer med at holde sig inden for det minut, der er afsat, må gerne få noget af min tid.
Jeg vil gerne spørge ministeren, og svaret kan være ganske kort, om ministeren har planer om eller mener, der er behov for et yderligere initiativ end det, der allerede er fastlagt i forligskredsen bag politiforliget for 1½ år siden.
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg er da selvfølgelig glad for, at ministeren er bekymret, og så beskriver ministeren jo den situation, som jo sådan set er kendt af den store offentlighed, og som der er skrevet en hel del om.
Grunden til, at jeg har stillet spørgsmålet, er, at ministeren sådan set har været ganske fraværende med hensyn til at komme med en politisk reaktion på, hvad der foregår ude på Vestegnen.
Jeg tror, det er en situation, der bekymrer ganske almindelige danskere ganske meget, og hvis ministeren deler den bekymring, kunne man godt have forestillet sig, at ministeren, da det her startede for nogle måneder siden, var gået ud og havde sagt, at man tog det her meget, meget alvorligt.
Men det har ministeren ikke rigtig været ude at sige – ellers tror jeg i hvert fald ikke, at den store offentlighed, inklusive mig selv, har bidt mærke i det.
En forudsætning for, at vi her fra Christiansborg får fortalt de her kriminelle elementer, der foretager bandepatruljering, at det kan man ikke, at det accepterer vi ikke i det danske samfund, er jo, at vi engang imellem politisk giver vores mening til kende, og der er vi nogle, der savner justitsministeren i den pågældende sag.
Det er jo ganske alvorligt.
En borger skrev i Køge Onsdag i mandags, at han havde været ude 10 km syd for Køge by ved 20-tiden og hente sin søn hos en kammerat, der bor i Ellemarken i Køge, og han blev så passet op af en ung mand, som var bandevagt, og som truede ham og sagde, at han ikke måtte holde der, at han skulle tage sin bil og køre videre.
Den pågældende person har selvfølgelig meldt det til politiet, men han har også skrevet et læserbrev i Køge Onsdag, hvor han udtrykker bekymring for den her kedelige udvikling.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Vi kan jo se, at der rundtomkring er forskellige opfattelser at, hvordan man tackler den situation med akutjob.
Nogle steder i jobcentrene rundtomkring er man sådan set lidt ligeglad og siger, at det er den bedst egnede, der skal have jobbet.
Og det er også det, der normalt er udgangspunktet.
Så ser man, at de i Københavns Kommune vil prioritere dem, der virkelig er udfaldstruede, for de skal have fortrinsret til job.
Det er vel i kommunens regi, for man kan jo ikke gøre det på det private arbejdsmarked.
Men alligevel kommer man i en situation, hvor dem, der virkelig er udfaldstruede, kan se, at der er slået masser af akutjob op, men at det jo ikke er de job, de har muligheder for at søge og kunne få.
Så er spørgsmålet stadig væk, om ministeren vil gøre en ekstra indsats for at få både kommuner, regioner og også private til at se lidt mere i gemmerne efter, om der er mulighed for at finde nogle flere akutjob frem, der ikke kræver den lange uddannelse.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-20:
Jeg vil gerne slå fast, at jeg ikke på noget som helst tidspunkt hverken i skrift eller tale har udtrykt, at det er ligegyldigt, hvilke job der bliver opslået.
Jeg har fra starten opfordret arbejdsgiverne til at sikre, at de akutjob, der opslås, kan matches med mennesker, der er i målgruppen af langtidsledige.
Gruppen af langtidsledige er en meget bredt sammensat gruppe.
Det er rigtigt, at der er mange mennesker, der desværre er ufaglærte.
Og så er der også akademikere, både nyuddannede og akademikere med en uddannelse, der ligger år tilbage.
Min opfordring skal være den samme, som den har været hele tiden.
Arbejdsgiverne har lavet en aftale – de offentlige og private arbejdsgivere imellem – og den forventer vi at alle lever op til.
Det går sådan set derudad.
Og selvfølgelig har man som arbejdsgiver et ansvar for at sikre, at de job, der opslås, også matches af nogle af dem, der er i målgruppen.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Det er jo meget godt, at ministeren giver Dansk Folkeparti ansvaret for at have forkortet dagpengeperioden.
Men lad det nu ligge.
Det, det drejer sig om, er følgende: Vil ministeren i det hele taget fremover stadig væk arbejde på at få virksomheder, både offentlige og private, overbevist om, at de måske skal sortere lidt i de opslag, de vil sætte på som akutjob, altså at det skal være mere målrettet mod dem, der virkelig har brug for jobbene?
Bare for at opnå de tal på 12.500 slår man revl og krat op, og hvad det er.
Er det ikke sådan lidt en forkert indstilling: Vi skal nå de 12.500 og så skidt med, hvilken type job der er?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-20:
Det, jeg synes er trist, er, at vi fortsat befinder os i en økonomisk krise, og at der er mennesker, der har mistet deres arbejde og er blevet arbejdsløse.
Jeg synes også som socialdemokrat, det er trist, at der er valgt en indfasning af dagpengereformen, som rammer nogle mennesker rigtig hårdt.
Det er jo et ansvar, som Dansk Folkeparti må tage på sig.
Men det ændrer jo ikke på, at det vigtigste, når man er ramt af ledighed, hvad enten man kun er det kortvarigt eller langvarigt, er, at man kommer i arbejde.
Og der vil akutjobordningen for nogle betyde, at der kommer jobåbninger og dermed en mulighed for at ansøge, som der ikke har været tidligere.
Men det er klart, at akutjobordningen ikke kan løse alle de udfordringer, vi står over for.
Det er bl.a. derfor, at vi jo altså også nu sætter fokus på at få skabt nogle flere arbejdspladser.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Tak, formand.
Det, der fik mig til at spørge, er jo, at der nu er kommet en melding om, at tallet på 12.500 er nået.
Vi kan se listen over de opslåede akutjob, og det har vi set før i Folketingssalen.
Vi har set, at de akutjob, der er opslået, er til folk, der er meget højtuddannede, og vi kan se, at sygeplejerskerne ligger helt i top med rigtig mange opslag, selv om der kun er nogle ganske få ledige sygeplejersker, der står til at falde ud af dagpengesystemet.
Syv ud af ti opslåede akutjob, 70 pct., er møntet på folk med en mellemlang eller videregående uddannelse.
Er det så alligevel ikke lidt trist for beskæftigelsesministeren, for vi ved, at den målgruppe, det her egentlig var møntet på, jo er dem, der er dårligt uddannet, dem, der skulle tage de ufaglærte job?
Det var især 3F's medlemmer, for de udgør en stor del af dem, der er udfaldstruede.
Er det så ikke lidt sørgeligt at se, at der ikke er flere akutjob, der er opslået, som lige nøjagtig den gruppe kan bestride?
For det er meget godt, at der også er opslået akutjob til de få langtidsledige, der har en høj uddannelse, men vi står jo tilbage med et problem.
Succesen med 12.500 akutjob er måske nok nået, men alligevel har vi en stor del, der ikke har mulighed for at søge et akutjob.
Er det ikke sådan lidt trist at måtte erkende, at man på den ene side har fået succes med, at der er 12.500 akutjob, som er opslået, mens det på den anden side måske er de forkerte akutjob, der er blevet opslået?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-20:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi, når vi diskuterer bekæmpelse af langtidsledighed og indsatsen for også vores udfaldstruede dagpengemodtagere, ser tingene i en sammenhæng.
Vi har fra regeringens side valgt at lave en mere nænsom indfasning af dagpengereformen end det, Dansk Folkeparti og den tidligere regering lagde op til.
Vi har valgt at indføre en mulighed for at kunne gå i gang med uddannelse på uddannelsesydelse for mennesker, der står over for, at deres dagpengeret ophører.
Og så har vi lavet en række tiltag bl.a. med et styrket samarbejde mellem jobcentre og a-kasser og også akutjobordningen.
Jeg tror, det er vigtigt at se tingene i deres helhed.
Når der fra hr. Bent Bøgsteds side bliver spurgt, som der bliver gjort i dag, så vil jeg sige: Ja, jeg synes, det er positivt, at der er opslået så mange akutjob, som der er.
Der tikker stadig flere ind.
Og ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, så kan det for den enkelte langtidsledige, der får et arbejde via den her ordning, gøre en rigtig stor forskel i vedkommendes liv.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Mener ministeren, at akutjobpakken har været en succes og fået den virkning, som regeringen havde stillet i udsigt, når målet med 12.500 opslåede akutjob er nået?
Pernille Skipper (EL), 2013-02-20:
Tak for det.
Derfor har vi spurgt ministeren om, hvordan det kan være, populært sagt, specielt i betragtning af at ministeren flere gange har påpeget, at der faktisk er tale om en ændring i forhold til det lovforslag, som tidligere har været fremsat i Folketinget under den tidligere regering.
Det er jo efter vores mening underligt, at man på den ene side i et regeringsgrundlag skriver, at man gerne vil gøre en indsats for god regeringsførelse – man skriver i flotte vendinger, hvor vigtigt høringsprocesser er – og på den anden side så vælger helt at undlade at sende et lovforslag i høring, sådan at interesseorganisationer og eksperter og interessenter og foreninger ikke har mulighed for at give deres besyv med.
Det bliver så endnu mere underligt, ja, nærmest paradoksalt, når der netop er tale om et lovforslag, som handler om åbenhed; som handler om at sikre kontrol med regeringens embedsførelse osv.
Derfor har vi indkaldt til den her hasteforespørgsel og håber på at få en forklaring fra ministeren på, hvorfor lovforslaget ikke er sendt i høring, og hvorfor det ikke er relevant, særlig set i lyset af at ministeren mener, at der indholdsmæssigt er tale om et andet lovforslag end det, der tidligere har været sendt i høring.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-20:
Men det er jo bare at komme i gang, og sådan har det været hele vejen igennem.
Altså, de jobåbninger, der er i Danmark, og som kan bestrides af mennesker, der er langtidsledige, bør komme frem i lyset.
Og det er noget af det, der er lykkedes godt med den her ordning, altså at få jobbene ind på Jobnet, så de bliver tilgængelige for de mennesker, der har behov for at søge job.
Man må aldrig glemme den sunde fornuft, heller ikke når det handler om at bekæmpe langtidsledighed, hvad enten man er privat eller offentlig arbejdsgiver.
Så hvis man har job, der også kan bestrides af ufaglært arbejdskraft, når vi nu har en del langtidsledige, der er ufaglærte, så er min opfordring selvfølgelig: Opret jobbene, få kaldt folk ind til samtale og se, om ikke der er langtidsledige, der skal have muligheden for at komme i arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Har de opslåede akutjob efter ministerens opfattelse gavnet de dagpengemodtagere, der stod til at miste retten til dagpenge?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-20:
Bekymrer det ministeren, at personer, der angiveligt har relationer til bandemiljøet, har foretaget, hvad der minder om afpatruljering af boligområder, og i den forbindelse har kontrolleret forbipasserende og i flere tilfælde overfaldet disse personer?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-20:
Det er jo en helt relevant diskussion, for man kan sige, at hele indsatsen omkring de udfaldstruede dagpengemodtagere jo har afsløret nogle problemer i vores beskæftigelsespolitik.
Det er derfor, at vi har sat et udredningsarbejde af den samlede beskæftigelsespolitik i gang.
En del er også gået ind og ud af forskellige ydelser, og mange mennesker melder tilbage, at de ikke synes, at de ikke er blevet tilbudt den indsats, der har været den rigtige og den nødvendige for dem.
Så den fremadrettede diskussion er: Hvordan satser vi på uddannelse og sikrer kompetence til dem, der har behov for det?
Den store diskussion er aldeles relevant, og det er det arbejde, vi går i gang med nu.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Noget af det, man kan se af de tal, er også, at der kræves højere uddannelser.
Der vil det også på et tidspunkt være rart at vide, hvor mange der er tilbage, som ikke er blevet besat, for det kan have noget at gøre med den indsats, vi skal gøre for at få uddannet folk til at besætte de job, hvis nu jobbene er der og eksisterer.
Det er det, man også skal se på, når det gælder job med højere uddannelser.
Med hensyn til de job, der kræver en lavere uddannelse, er der det problem, at der er flere og flere af dem, der forsvinder.
Jeg ved også godt, at ministeren også kigger på, hvilke krav der skal stilles til de ledige, og også på det, at de skal tage de job, de bliver tilbudt.
Men et af resultaterne her kunne jo være, at man skulle ind og se på lige nøjagtig de her grupper og gøre en lidt mere håndholdt indsats og levere jobbet til den ledige, der er udfaldstruet, og sige: Her er et job, som vi ved at du kan bestride, værsgo.
Det er til det her med, at ministeren siger, at der måske er mange, der ikke søger et job.
Det er måske her, at vi skal ind og kigge lidt mere konkret og direkte på det og henvise et job til dem, der har behov for det.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-20:
Der er opslået en del ufaglærte job.
Jeg vil gerne opfordre arbejdsgiverne til at oprette endnu flere, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Og så kan man sige, at det, den her aftale kan, er at skabe nogle rammer for og en forpligtelse for arbejdsgiverne til at opslå akutjob og i det omfang, de vil det, også ansætte folk.
Men jeg eller vi kan ikke tvinge nogen til at ansætte folk i bestemte stillinger, ligesom jeg og vi i øvrigt ikke kan tvinge folk i målgruppen til at søge jobbene.
Vi har jo eksempler, der peger i forskellige retninger.
Vi har eksempler på arbejdsgivere, der har opslået akutjob, der ikke er blevet søgt af ret mange i målgruppen af langtidsledige, så har vi eksempler på langtidsledige, der har søgt mange forskellige job, og der er eksempler på job, der kun kan bestrides af nogle i målgruppen.
Så tingene er ofte mere nuancerede, end de ser ud.
Vi kan skabe rammerne, og det har vi gjort med aftalen, men vi kan ikke tvinge arbejdsgiverne til at ansætte folk, og vi kan heller ikke tvinge vores langtidsledige til at søge de stillinger, der faktisk er.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Det lyder jo godt, for hvis det er sådan, at det viser sig, at der er mange af de udfaldstruede, der har fået de her akutjob – altså dem, der virkelig havde behov for det – skal jeg være den første til at sige til ministeren, at det her var godt.
Og når man ser på den liste, som Ugebrevet A4 har lavet, var der under de job, der ikke rigtig kræver en uddannelse, opslået et job som lagerarbejder, et som vinduespudser, fem stilladsarbejderjob, 18 stillinger som køkkenassistent osv.
Her ville det jo være rart, hvis man så kunne sige, at succesen skulle måles i, at i hvert fald halvdelen af de 12.500 job var blevet besat af dem, der virkelig havde behov for det.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-20:
Det kan jeg give et tilsagn om.
Det er klart, at når vi begynder at udbetale bonus for, at det er mennesker i målgruppen, der er blevet ansat i et akutjob, har vi også overblik over, hvor mange mennesker der har opnået ansættelse på den her måde.
Så det er et tilsagn.
Det bliver jo lidt en fortsættelse af den diskussion, vi netop har haft.
For de langtidsledige, der via akutjobordningen enten kommer til samtale og efterfølgende bliver ansat, eller som kommer til samtale og dermed kommer ind i loopet for de job, der er opstået, mener jeg, at det her er en god ordning.
Den kan ikke ses isoleret fra de øvrige indsatser, men for de mennesker, hvor den giver adgang til samtale og forhåbentlig efterfølgende ansættelse, er den her ordning selvfølgelig god.
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Tak for ordet, formand.
Vi skal selvfølgelig ikke finde os i det, hvis der er personer, og det gælder også personer med relation til bandemiljøet, som har foretaget, hvad der kan minde om afpatruljering i boligområder, for at forhindre, at almindelig færdsel kan finde sted, og som udviser intimiderende adfærd over for personer.
Det hører selvfølgelig ingen steder hjemme i et retssamfund som vores.
Vi må imidlertid konstatere og også forholde os til, at der under den aktuelle konflikt mellem visse kriminelle grupperinger i hovedstadsområdet er rapporteret om eksempler på, at personer, som må antages at have relationer til bandemiljøet, har antastet andre personer, der ikke er involveret i kriminalitet eller bandevirksomhed.
Københavns Politi har oplyst, at man samlet set kender til 10-15 episoder, som aktuelt er under efterforskning.
Der har navnlig været tale om episoder, hvor nogle har meddelt, at de har observeret, men ikke været udsat for, at typisk unge mænd med et bandeudseende har kontrolleret, stoppet eller undersøgt andre tilsvarende typer.
Det kan dog ikke afvises, at der i de pågældende situationer tillige har været tale om, at personer uden relation til bandemiljøet har været udsat for det samme.
Den intimiderende adfærd har bl.a. bestået i, at man har passet folk op, at man har udspurgt forbipasserende om, hvilket ærinde de havde i det pågældende område, og også at man har kontrolleret adgangen til området.
Derudover har de pågældende personer udvist, hvad man kan kalde ualmindelig truende adfærd og truende opførsel ved bl.a. at køre rundt og se ondt på andre, hvis man kan sige det sådan.
Der har i enkelte tilfælde desværre også været tale om egentlige overfald.
Så det siger sådan set sig selv, at politiet ser på det her med meget, meget stor alvor, og det skal de også.
Så er man i øvrigt selvfølgelig fuldt opmærksom på, at hvis det finder sted, vil der under de konkrete omstændigheder være grundlag for at rejse en sigtelse for ulovlig tvang efter den paragraf i straffeloven, der hedder § 260.
Så jeg er helt enig med politiet i, at der skal sættes hårdt ind over for det her, og jeg er glad for at konstatere, at Københavns Politi på Vestegnen, som har været det sted, hvor man har hørt om det, også nu er i gang med at efterforske de 10-15 episoder.