runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Det er vel ikke forbigået finansministerens opmærksomhed, at Socialdemokraterne netop har bedt om at få aftalen genåbnet, fordi der er brug for nye initiativer efter den krise, som slog igennem den 15. september 2008?
Så bed jeg mærke i, at finansministeren sagde, at han skal gentage igen og igen, og det har finansministeren i øvrigt sagt før.
Det er der sådan set ikke noget sige til, for hvis finansministeren siger de samme ting gang på gang, vover han sig jo heller ikke ud i synspunkter, som han måske ikke står helt bag, og hvor han måske kunne komme til at gå med på de synspunkter, vi har.
Det er altid rart at have et papir med, som man kan læse op af, og så gentage og gentage.
Finansministeren siger, at Vestas oplyser, at man skal transportere vindmøller, men sagen er jo, at hvis nu man skulle producere vindmøller til Danmark, skulle man jo ikke ud og transportere dem.
Det er jo, fordi der ikke er en efterspørgsel i Danmark, og det er jo der, det er gået galt, fordi regeringen fjernede det rammevilkår, der kunne have sikret udbygningen af vindmøller i Danmark, med den beslutning, der blev taget af regeringen i 2002, og som blev udtrykt af den daværende økonomi- og erhvervsminister, som sagde: Det er ikke produktivt at opsætte vindmøller i Danmark, det vil vi undlade.
På den måde tog man et meget, meget stort skridt, der gik imod dansk vindmølleindustri.
Det er jo sagen.
René Skau Björnsson (S), 2009-05-13:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at der er et problem med hensyn til arbejdsmiljø.
Jeg er ikke så glad for den melding, ministeren kommer med, eller det bud, ministeren har på, hvad der skal til, for at vi får løst situationen for vores offentligt ansatte inden for ældreplejen.
Jeg var lige inde på ministerens hjemmeside for at se, hvad man lige havde tænkt sig på det her område, og hvad der ligger i den her pakke.
Og det, der fylder mest, det, der er allerallerflest ord på, i forhold til hvad der skal ske på det her område, er, hvordan man får markedsført de private udbydere af hjemmehjælp noget bedre.
Det fylder mest.
I forhold til de rapporter, der er lavet senest - og ministeren henviser selv til FOA's rapport om forholdene for plejere og dem, der arbejder i sektoren - er der ikke et eneste ord om mere omsorg hos ministeren; der er ikke et eneste ord om det, som alle råber efter, nemlig flere hænder til sektoren; der er ikke et eneste ord om mere nærvær og mere tid.
Kan ministeren ikke gøre det lidt bedre?
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Det er simpelt hen, fordi jeg ikke mener, at løsningen er at sende flere penge til kommunerne.
Det mener jeg sådan set er en indikation af, at det bl.a. er ledelsen og tilrettelæggelsen af arbejdet i den enkelte institution, som kan påvirke arbejdsmiljøet i en positiv eller i en negativ retning.
I artiklen får vi også forklaret, hvordan borgmesteren for sundhed og omsorg i Københavns Kommune f.eks. har haft held til at bryde en ond cirkel ved at investere i loftslifte og efteruddanne personalet – igen med mulighed for at få fokus på kerneopgaven, som handler om omsorgen og kontakten til de ældre.
Det fremgår jo også af FOA's undersøgelse, at der siden 2006 blandt de FOA-medlemmer, som føler sig stressede, faktisk er sket et fald på 10 pct.
Nu må de jo stå inde for undersøgelsens metodiske gyldighed, men jeg mener, det indikerer, at kommunerne rent faktisk arbejder med den udfordring og arbejder meget målrettet med den.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg synes, at det er udmærket at få beskrevet, at der rent faktisk er tilført ekstra ressourcer til ældreområdet.
Det har Dansk Folkeparti jo sammen med regeringen være med til i flere omgange.
Jeg synes, det er fint, at ministeren nævner det og også nævner, at der ifølge FOA's undersøgelse er færre i ældreplejen, der får stress.
Vi skal se fremad og se, hvordan vi kan gøre det endnu bedre, for forudsætningen for, at vi bl.a. kan have en ordentlig ældrepleje, er jo, at dem, der tager sig af de ældre, synes, at det er et godt og givende arbejde, de har.
Der er jo nogle kommuner, som rent faktisk har formået at gøre arbejdsforholdene bedre og også har formået at nedbringe sygefraværet, som sådan set i sidste ende gør, at de så sparer nogle penge på vikarudgifter.
De penge kunne man jo så bruge på andre områder i kommunen eller til at gøre ældreplejen endnu bedre.
Så jeg vil høre, om ministeren ikke vil være behjælpelig med at finde de kommuner, der har gjort det ganske udmærket, og så udbrede deres erfaringer til de kommuner, som har behov for en hjælpende hånd.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Det synes jeg lyder som en meget fornuftig idé, og det synes jeg sådan set også gennemsyrer den måde, vi netop arbejder på med muligheden for at udbrede de gode eksempler og udfolde, hvordan man kan løse opgaverne.
Som jeg tidligere har nævnt, har vi jo netop med tiltag som kvalitetsreform, afbureaukratisering og kommuneøkonomiaftalen for 2009 sat fokus på, at der skal bruges mere tid til omsorg og service og mindre tid på administration.
Jeg må så selvfølgelig slå fast, at det naturligvis er og bliver en kommunal opgave at løse de konkrete udfordringer, som måtte være på de pågældende ældre- og plejecentre.
Men jeg tror og håber på, at de initiativer, vi har sat i værk i samarbejde med parterne, kan understøtte kommunerne i deres arbejde med generelt at få forbedret arbejdsmiljøet og også netop gøre noget for, at man også oplever, at det vil være attraktivt at have ansættelse i ældresektoren.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Jeg tager ministerens svar som udtryk for, at ministeren vil være indstillet på at finde de kommuner, hvor der er gode erfaringer.
Nu er der flere, der har citeret fra det ugebrev, som der ligger fra LO – Ugebrevet A4 – og deri er der sådan set nogle eksempler på, at der er nogle kommuner, der gør det udmærket.
Der kunne man jo godt tage fat på dem og så se, hvordan man kunne bringe det videre ud til andre kommuner.
For hvis der er et argument, som kommunerne kan forstå, så er det jo at sige til dem: Hvis I rent faktisk forbedrer det psykiske miljø for jeres ansatte i ældreplejen, kan I sådan set mindske deres udgifter; I kan sådan set i sidste ende spare penge på vikarudgifter, fordi folkene bliver mindre syge.
Det er jo et væsentligt argument, og det er et argument, som mange kommuner kan forstå – også socialdemokratiske kommuner, ved jeg.
Der synes jeg bare, at det ville være rigtig godt, hvis ministeren her i dag forpligtede sig til at sige: Vi sætter et arbejde i gang med at udbrede de gode erfaringer, der er, så vi udbreder det til flere kommuner, så de kan lære noget af de kommuner, der rent faktisk gør det godt, og så vi hele tiden kan kigge på, hvordan vi kan skabe forbedringer for de ansatte og dermed også forbedringer for de ældre.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Jeg kommer ikke til at stå og love at lave et stort, omfattende udredningsarbejde som sådan nu og her.
Men jeg mener, at vi jo til at starte med har sikret rammerne for, at kommunernes ældrepleje som sådan er på plads.
Når vi så mener, at rammerne er i orden, er det jo klart – når man ser forskellene på, hvordan rammerne rent faktisk udfyldes, hvordan arbejdsglæden opleves, og hvordan brugertilfredsheden også er svingende rundtomkring i kommunerne – at det naturligvis er oplagt, at det kunne være noget, vi kunne drøfte med KL, nemlig hvordan de netop også har fokus på kvalitetsudviklingen og i lige så høj grad kvalitetsudbredelsen.
René Skau Björnsson (S), 2009-05-13:
Det er jo en sjov logik, det her med, at når noget fungerer rundtomkring i kommunerne, når det går godt, så er det regeringens ansvar, men når der er noget, der ikke fungerer, når det går skidt, så er det kommunernes ansvar.
Jeg så, at KL også har udtalt sig i den artikel i Ugebrevet A4.
Der er ingen tvivl om, at kommunerne gør det rigtig godt.
Rigtig mange gør det rigtig godt, de gør i hvert tilfælde, hvad de kan, det er der ingen tvivl om.
Men det er simpelt hen bare ikke nok med en lille erfaringsudvekslingsbrochure sendt rundt mellem kommunerne, der skal fortælle, at her er de gode eksempler, og sådan kan man gøre.
Det er ikke nok.
KL og repræsentanten for KL er meget klare i mælet og siger: »Der er kun en løsning på problemerne, og det er mere personale.
Det er ikke med kommunernes gode vilje, at vi giver medarbejderne dårlige arbejdsvilkår, men økonomien spænder ben.
Antallet af ældre med plejebehov vokser, men pengene følger ikke med.«
Jeg synes, det er meget klart.
KL har brug for opbakning til den her indsats og oplever tilsyneladende ikke at få den.
Så nytter det ikke, at ministeren står her og henviser til gamle forslag og til penge, der jo for længst er brugt, og som ikke kommer ud.
Der skal andet til.
Hvor længe skal der gå?
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Det er jo tankevækkende, så forskelligt man kan læse budskaber fra KL.
En ting er jeg sikker på at vi i hvert fald kan blive enige om, og det er, at der er en række kommuner, som fortsat oplever, at det kan være vanskeligt at rekruttere medarbejdere til ældreplejen.
Og det tror jeg sådan set var det, der var budskabet fra KL.
At kommunernes så også samtidig i de kommende år netop står over for en demografisk udfordring, hvor antallet af ældre stiger, mens arbejdsstyrken falder, skal naturligvis også adresseres, og derfor mener jeg ikke, at det er et spørgsmål om at ændre på nogle aldeles gunstige, velfungerende rammer, men et spørgsmål om et sundt og godt arbejdsmiljø, som netop er med til at tiltrække og i høj grad fastholde medarbejdere i ældreplejen.
Det tror jeg er området, som kommunerne fortsat vil fokusere på, og som flere kommuner bestemt også skal søge at forbedre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Så må jeg jo gentage igen - og jeg håber, at man bærer over med mig, men da man jo hele tiden bliver ved at sige noget forkert, er jeg nødt til at gentage - at det, vi har lavet med energiforliget, er, at afregningspriserne for vindkraft bliver hævet betragteligt.
Dertil kommer så for det første, at der er indgået en aftale med kommunerne om at finde plads til de mange landvindmøller, og for det andet at en havvindmøllepark ved Anholt er sendt i udbud, og for det tredje arbejder vi på hurtigt at finde testpladser, som kan imødekomme industriens behov.
Det betyder, at der bliver stillet vindmøller op i Danmark, ikke mindst til havs, hvor Danmark er nr. 2 i verden.
Det er, hvad vi gør fremadrettet på energiområdet.
Jeg kan jo glæde mig over, at vi har lavet den aftale sammen med Socialdemokratiet, og derfor forstår jeg sådan set ikke Socialdemokratiets behov for at stå og nedgøre, hvad der er blevet gjort på det område her.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Småskænderier?
Det her handler om politik.
Det handler om prioriteringer.
Det er det, det handler om.
Og der er det bare, man må konstatere, at regeringen har taget fejl.
Hvor er det så, de ikke er?
Og hvad er årsagen til, at markedet for eksempelvis vindmøller ikke er i Danmark?
Det er, at VK-regeringen, da den trådte til, startede med at ansætte Bjørn Lomborg og fik smadret Miljøministeriet og fik savet benene væk under det, som har bidraget til, at vi op igennem 1990'erne havde en fremdrift og en beskæftigelsesudvikling inden for alternativ energi og vindmøller, som har været med til at sikre, at Danmark er blevet foregangsland.
Når det handler om direkte vækstinvesteringer, ved finansministeren jo forhåbentlig også godt, at det, som den her regering har sat i gang af direkte vækstinitiativer, direkte vækstinvesteringer, jo ikke engang er nok til at opfange bare de 10.600, som blev ledige i marts måned.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
For regeringen er det jo helt afgørende, at vi tager de udfordringer, som den internationale krise påfører det danske samfund, i den rækkefølge, de dukker op.
Vi har ikke den tro, at man bare ved at udskrive en stor check, som Socialdemokraterne jo hele tiden advokerer for, kan betale os fra den internationale økonomiske krises virkninger i Danmark.
Desværre er virkeligheden jo ikke på den måde, må jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Uanset hvor mange skattelettelser vi måtte gennemføre, uanset hvor mange fremrykninger af offentlige investeringer vi ville tage fat på, ville vi ikke kunne kompensere for amerikanernes mindre køb af danske varer, tyskernes mindre køb af danske varer, svenskernes mindre køb af danske varer.
Derfor optræder regeringen meget ansvarligt, når det gælder de udfordringer, vi står over for, og vi skal gøre vores for at mindske de negative virkninger i Danmark.
Men vi vil ikke hoppe på den socialdemokratiske vogn og foregive, at vi bare kan neutralisere den internationale krises virkninger i Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Det her er selvfølgelig, hvad der er sket, men det er jo konsekvensen af det, der er sket siden 2002, som jeg synes er utrolig vigtig.
Når finansministeren siger, at vi ikke kan løse problemet alene i Danmark, er det jo nok rigtigt, men når man overhovedet ingenting gør, når man gør nul, vil alt ud over nul jo være en forbedring.
Og det, man har gjort siden 2002, og frem til man fik den energiaftale her sidste år, har jo været fuldstændig at gøre ingenting, at gøre nul.
Det er jo det, som bliver kritiseret, ikke bare af Christian Kjær, direktøren for den europæiske vindkraftorganisation, men jo også af Engel, direktøren på Vestas.
Det er jo ikke rigtigt, når ministeren siger, at det er den verdensomspændende finansielle krise, der har slået benene væk under Vestas.
De har haft en betydelig stigning i omsætningen fra 2007 til 2008 og i første kvartal af 2009.
De har haft en betydelig stigning i overskuddet fra 2007 til 2008 og i 2009, så det er ikke der, problemet er.
Problemet er ene og alene, at man ikke har et dansk marked, for det har regeringen slået benene væk under.
Det har været bevidst, det var det, som den tidligere økonomi- og erhvervsminister, hr. Bendt Bendtsen, sagde i 2002: Det går ikke med et dansk marked.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Virksomhederne i brancherne inden for vedvarende energi har efter min opfattelse generelt gode vilkår i Danmark.
Afregningspriserne, øremærkningen af forskningsmidlerne, de forskellige støttepuljer og afgiftsfritagelserne understøtter væksten og jobskabelsen inden for disse sektorer.
Samtidig vil jeg gerne understrege, at de initiativer, vi har taget, jo primært er begrundet af miljøhensyn, og det har været den generelle politik, at vi gerne ville fremme det her.
Så jeg kan ikke anerkende, at vi ikke har givet vindmølleindustrien og de virksomheder, der arbejder inden for vedvarende energi, gode forhold i Danmark.
Sandheden er, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at den nedgang, der er i produktionen, skyldes den internationale krise, den svigtende afsætning, og at virksomhedernes markeder ligger i andre dele af verden.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
I lyset af den meget alvorlige udvikling for vækst og beskæftigelse er ministeren da parat til at ændre ambitionsniveauet for og holdningen til værdien af investeringer i alternativ energi til gavn for væksten og beskæftigelsesmulighederne i Danmark?
Nu har vi jo talt om de forsømmelser, regeringen har gjort siden 2002.
Og derfor vil jeg så oplæse spørgsmål nr. 4: I lyset af den meget alvorlige udvikling for vækst og beskæftigelse er ministeren da parat til at ændre ambitionsniveauet for og holdningen til værdien af investeringer i alternativ energi til gavn for væksten og beskæftigelsesmulighederne i Danmark?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Jeg finder, at regeringen allerede har et højt ambitionsniveau for investeringer i alternativ energi.
Danmark har påtaget sig nogle af de mest ambitiøse reduktionsmål i EU.
Energiaftalen fra 2008 indebærer højere afregningspriser for vindkraft, biomasse og biogas.
Alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten står bag aftalen.
Dertil kommer afgiftsfritagelsen for elbiler frem til 2012, ligesom grønne brændsler til fjernvarmeproduktion i forvejen er fritaget for afgifter.
Energiaftalen indebærer endvidere en fordobling af midlerne til forskning, udvikling og demonstration på energiområdet, således at den samlede indsats øges til 1 mia. kr. i 2010.
Samtidig er der afsat puljer til bl.a. forsøgsordning med elbiler, små vedvarende energiteknologier, varmepumper m.v., som ligeledes gavner vækst og beskæftigelsesmuligheder i Danmark.
Der investeres desuden i underkanten af 100 mio. kr. i konkrete CO2-reducerende initiativer samt 200 mio. kr. i energieffektive forsøgsprojekter inden for transportområdet, og hertil kommer massive investeringer i jernbanenettet.
I »Grøn Vækst«-udspillet lægges desuden op til en igangsætningspulje for biogasanlæg på 85 mio. kr. årligt fra 2010 til 2012 samt mulighed for distribution af biogas gennem naturgasnettet og bedre rammer for dyrkning af energiafgrøder.
Så jeg finder, at vi allerede har et meget højt ambitionsniveau for investeringer i alternativ energi.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
I OECD har man den opfattelse - og den går jeg ud fra finansministeren er enig i - at skæringsdatoen for, hvornår det gik galt, var den 15. september 2008.
Jeg går ud fra, at man ovre i Finansministeriet har præcis de samme oplysninger.
Derfor er spørgsmålet selvfølgelig, og det er også det, vi har rejst: Finder regeringen ikke, at der er brug for yderligere initiativer, sådan at vi kan gå op imod den krise, der er?
Det er jo det, vi har mulighed for, hvis det var sådan, at vi åbnede debatten om vores energiaftale igen, for vi kunne gøre mere på vind, vi kunne gøre mere på bølgeenergi, vi kunne gøre mere på sol, vi kunne gøre mere på elbiler.
Det, man har gjort, er jo sådan set udmøntningen af gamle penge - penge, der var sat i omløb, før den her krise trådte i kraft.
Som sagt var skæringsdatoen 15. september.
Jeg er fuldstændig klar over, at regeringen ikke helt var klar over det på det tidspunkt, for da man havde åbningsdebatten i oktober 2008, var det ikke gået op for regeringen, at der var den skæringsdato, men det er det, som økonomerne uden for Danmark i hvert fald er fuldstændig klar over, altså at det var fra det tidspunkt, det gik galt.
Det er også derfor, vi siger, at der så er brug for yderligere initiativer for vækst og beskæftigelse.
Det, vi er gode til, er netop det her, og derfor er det ikke nok, vi taler om det, vi har aftalt tidligere, men om, hvad vi kan gøre fremadrettet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Der vil jeg gerne sige, at vi jo i regeringen løbende har taget initiativer, og fra det tidspunkt, hr. Jens Peter Vernersen nævner, var der jo så allerede den første bankpakke, hvor vi garanterede indskydernes penge i pengeinstitutterne.
Vi drøftede og vedtog en finanslov for 2009, som er den mest ekspansive, der har været, og som også i europæisk sammenhæng er utrolig ekspansiv.
Vi har gennemført en skattereform, vi har gennemført det, man kaldte bankpakke II, altså en sikring mod kreditklemmen.
Vi har fremrykket offentlige trafikinvesteringer i 2009 og 2010 for 5 mia. kr. Vi har lavet en renoveringspulje, vi har frigivet SP-midlerne, og vi skal nu i den kommende tid diskutere kommunernes økonomi for 2010, og vi skal efter sommerferien drøfte finansloven for 2010.
Så vi har taget en lang række initiativer.
Det, vi ikke har gjort, er - som Socialdemokraterne gør - at foregive for befolkningen, at der findes en trylle- og mirakelkur ud af den her krise, at man ved at udskrive en check på 36 mia. kr. kan friholde Danmark fra alle konsekvenser af den internationale krise …
… og det har vi valgt ikke at gøre, fordi det ville være at føre vælgerne bag lyset.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-13:
Jeg tror, når man spørger ude i en tømrervirksomhed, ude i en snedkervirksomhed, ude alle de steder, hvor arbejdet er gået i stå, at de vil sige, at der kunne komme rigtig meget ud af sådan en vækstpakke.
Man kunne renovere skoler, man kunne lave renoveringsarbejder på sygehusene, man kunne renovere på en række forskellige områder.
Men tilbage til spørgsmålet: Det er jo altså sådan, at det, der ligger af aftaler, er noget, som er vedtaget før den her krise trådte i kraft før den trådte i kraft.
Derfor er det jo afgørende, at man i regeringen ligesom siger: Vi må kunne gøre det bedre; vi må kunne skabe ny beskæftigelse her.
Vi mister altså ufattelig mange arbejdspladser.
Hvis man kunne gøre mere på det her område, var det jo netop medarbejderne på Vestas, netop medarbejderne på Birns jernstøberi, netop medarbejderne ude i Nakskov, der kunne få gavn af det.
Det er jo dem, der ikke ser muligheder, hvis ikke regeringen sadler om og siger: Vi kunne altså nå længere, hvis vi lyttede en lille smule til oppositionen.
Det er jo ikke altid, at regeringen nødvendigvis er de klogeste - og der er meget, der tyder på, at man bestemt ikke er det på det her område.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Vi har valgt en anden strategi, men sammenlagt er der jo tale om en væsentlig lempelse og væsentlige initiativer i Danmark.
Så hvis hr. Jens Peter Vernersen ville gøre sig den ulejlighed at lægge virkningen af de mange initiativer, vi har taget, sammen, ville hr. Jens Peter Vernersen kunne konstatere, at Danmark og Tyskland er de to lande i Europa, der faktisk har gjort mest.
Hvis vi sammenligner og f.eks. siger: Hvem har gjort mest pr. arbejdsløs?
og ser på de tal, så er Danmark suverænt i spidsen.
Det er jo derfor, at det er hokuspokus fra hr. Jens Peter Vernersens side, at hr. Jens Peter Vernersen kan foregive, at man ud over at tage en række velbegrundede initiativer vil kunne friholde det danske samfund ved oveni at udskrive en check.
Jeg mener ikke, det er en fair måde at tackle de her problemer på.
Hr. Jens Peter Vernersen må da vise en vis ansvarsfølelse og sige: Vi kan ikke bare narre den danske befolkning til at tro, at vi kan købe os ud af den her krise.
Det kan vi ikke, for uanset hvilke initiativer vi tager, uanset hvor mange offentlige investeringer vi laver i Danmark, uanset hvor mange skattelettelser vi måtte gennemføre i Danmark, så ville det ikke få tyskerne, svenskerne, amerikanerne til at købe flere danske varer.
Desværre er virkeligheden sådan.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Det er jo det, der er det nye - det er jo det, der er det nye.
Ministeren kan sagtens stå og læse alle mulige puljer op, hvis forudsætninger jo rent faktisk er, at de bygger på nogle brede aftaler her i Folketinget.
Det er jo ikke regeringens egne initiativer.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Hvor er den her regerings ambition for, at vi får vindmølleindustrien tilbage på banen i Danmark, at vi får renere energi, at vi får arbejdspladser, som kommer nu og her, og som kan bidrage til, at de fyrede medarbejdere i Midt- og Vestjylland og i Nakskov igen kan få arbejde og kan komme ind i kampen om fremtidens gode danske arbejdspladser?
Hvor er den strategi?
Det er da ikke for meget forlangt at få at vide af en regering, som er fanget i en historisk international økonomisk krise, når en verdensberømt virksomhed direkte går ud og anklager regeringen for, at den har haft en nølende holdning og nølet med at se de muligheder, som ligger i investeringerne eksempelvis i vindmølleindustrien.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Jeg er ked af, at jeg er nødt til at gentage tingene så mange gange her i spørgetiden: Vestas oplyser jo også selv, at de flytter deres produktion til udlandet, fordi det er der, efterspørgslen er, og transportomkostningerne fra Danmark er for store.
Det er den beslutning, de har truffet som virksomhed.
Det er da dybt beklageligt, at vi ikke har den produktion i Danmark og fortsat vil have den produktion, men det er jo en privat virksomhed, der har truffet den beslutning.
Vi kan så glæde os over, at de medarbejdere, der er i vindmølleindustrien, er meget dygtige medarbejdere, så jeg er meget fortrøstningsfuld over for, at de igen kan komme i arbejde.
Men at en privat virksomhed vælger at flytte produktionen, tror jeg end ikke at Socialdemokraterne kan gøre noget ved.