runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Det her er på nogle måder et lidt underligt forslag.
Der kan sagtens være enighed om, at man har behov for at have barsel.
Men den diskussion, der ligger i det, er, hvor meget man egentlig må passe sin virksomhed, mens man er på barsel.
Kan det deles op, sådan at man må bruge måske 1 eller 2 timer om dagen og så være på barsel resten af tiden, eller er det i en bestemt periode, man skal have barsel og så skal sætte en anden ind?
Det kan jeg ikke lige læse ud af lovforslaget.
Der står også, at dem, der betaler B-skat, ikke skal indbetale til Barselsfonden, men de kan godt få de her barselspenge.
Der er nogle, der får honorar, de skal betale B-skat af, og de skal ikke indbetale de her 328 kr., men de kan godt få tilskud, når de holder barsel.
Jeg synes, at det virker lidt mærkeligt.
Man skulle jo lave det sådan, at alle, der skulle nyde, også skulle være med til at yde, men sådan gør man ikke her.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Jeg vil bare sige, at jeg er glad for, at hr. Bent Bøgsted er enig med regeringen i, at der er al mulig sund fornuft i at skabe nogle bedre barselsforhold for selvstændige erhvervsdrivende.
Så er der to mere tekniske spørgsmål.
I forhold til det første spørgsmål, som handler om, hvorvidt man skal have lov til f.eks. at underskrive et momsregnskab eller gøre de her ting, så er der jo med den nuværende lovgivning mulighed for, at man f.eks. i forhold til momsregnskab kan give en fuldmagt til en, som så får lov til at underskrive momsregnskabet eller udføre andre lignende opgaver.
Der er også mulighed for, at man i perioder kan gå ned i dagpengesats, samtidig med at man går op i arbejde.
Der er nogle procentsatser for det.
Der er altså en vis form for fleksibilitet med hensyn til at underskrive regnskaber, besvare mails, tage telefonen osv.
Der er altså noget fleksibilitet indbygget i det.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Det er bare det med, hvis en iværksætter, der skal have et firma op at køre og måske har været i det i et par år, bliver gravid og skal have barsel.
Det er svært for en selvstændig at sige: Nu skipper jeg lige min virksomhed og lader en anden overtage.
Der er jo ingen garanti for, at virksomheden er den samme, når man kommer tilbage, efter at man har haft barsel.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at få klargjort helt nøjagtigt, hvor meget man må arbejde i sin egen virksomhed.
Må man have tilknytning til virksomheden hver dag, eller er der en bestemt periode, man skal være helt væk fra virksomheden?
Det er det, der er lidt vanskeligt.
Det andet er det her med dem, der indbetaler B-skat og modtager honorarer.
De kan godt få fra fonden her, men de skal ikke selv betale de her 328 kr. til den.
Jeg synes, at det er lidt mærkeligt.
Mener ordføreren, at det på den måde så er andre, der skal betale til dem, der betaler B-skat, hvis disse skal have penge herfra, men at disse ikke selv skal være med til at betale?
Det er rimeligt, at hvis man vil have noget, så skal man også selv indbetale de 328 kr., men det skal man ikke her.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Det mest hensigtsmæssige ville jo være, hvis man kunne udregne det præcist og sige: Dem og dem er dem, der kommer til at gøre brug af det eller vil have en interesse i det, og så kan vi så sende regningen ud til dem.
Det ville jo være det nemmeste og mest praktiske at lade dem betale, der ville have en sandsynlighed for at gøre brug af det.
Der er nogle teknikaliteter i det.
Det kan være, at man er selvstændig erhvervsdrivende og så betaler de her 328 kr. om året, som så vel at mærke er fradragsberettigede.
Det er bare lige for også at sige, at det her ikke er en kæmpe byrde eller belastning for de her virksomheder.
Jeg kan ikke se, hvordan man sådan rent teknisk skulle få det til at passe sammen, sådan at præcis dem, der betaler, også er dem, der gør brug af det.
Der kan også være, at en virksomhed kommer til at gøre brug af det, og så opløses virksomheden nogle år efter.
Altså, der kan være alle mulige ting, som gør, at den kabale ikke kommer til at gå op.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Det her lovforslag er jo regeringens måde at løse et problem for selvstændigt erhvervsdrivende, der skal på barsel, på.
Det, man så gør her, er, at man siger, at alle, der er selvstændige, skal betale 328 kr.
Men man har ikke overblik over, hvordan det vil komme til at fungere for de selvstændige, der så vælger det.
Det er det her med tilknytningen til ens virksomhed.
En, der er nystartet med en virksomhed, vil gerne have kontakt til den hver dag, og hvordan skal man kontrollere det?
Er det en tro og love-erklæring, hvor de så skal skrive under på, at de holder sig væk fra deres virksomhed, eller giver man dem lov til at bruge en time eller to hver eneste dag på deres egen virksomhed?
Jeg tror nok, de fleste selvstændige med respekt for sig selv ikke bare vil overlade en virksomhed til en anden, til en vikar, man får ind i den periode, man er på barsel.
Der vil man gerne have det sådan, at man selv kan følge med i sin virksomhed hver eneste dag, hvordan det går.
Det er det mest naturlige.
Det er det, der ligger i at være selvstændig, nemlig at man har en tilknytning.
Man kan selvfølgelig være så syg i en periode, at man ikke kan deltage i det.
Og det kan man også i forbindelse med barsel, der kan man også være så syg i en periode, at man ikke kan, men når først barnet er født, og hvis det ellers går, som det skal, så vil man i de fleste tilfælde gerne være med i sin egen virksomhed og følge med i, hvad der sker.
Det kan jeg ikke rigtig gennemskue i det her, men det kan vi spørge ind til i forbindelse med udvalgsarbejdet, for jeg kunne forstå, at ordførerne på det heller ikke lige var hundrede procent inde i, hvordan det vil komme til at fungere.
Det forstår jeg også godt, for det fremgår ikke rigtigt af lovforslaget, hvordan det vil fungere.
Noget andet er, at som udøver af selvstændig erhvervsvirksomhed, som der står, er man registreret hos SKAT som værende honorarmodtager med B-indkomst, og lige nøjagtig i forbindelse med B-indkomst er der en hel del af dem, der ikke skal bidrage til ordningen, men som godt kan bruge den.
Det kan jeg heller ikke gennemskue, altså hvad det er for nogle honorarmodtagere, der skal nyde godt af det uden selv at skulle bidrage.
Hvis vi laver en ordning, hvor der er nogle, der skal modtage, må vi også gøre det sådan, at alle, der modtager, også skal være med til at betale.
Og hvis man kan opgøre, at man som honorarmodtager har ret til at modtage derfra, så kan man vel også opgøre, at man skal betale de her 328 kr. om året for at modtage ydelserne derfra.
er også noget af det, som vi i Dansk Folkeparti vil have undersøgt og have en forklaring på.
Vi synes, det er urimeligt, at erhvervsdrivende skal betale til en gruppe, der ikke selv er med til at finansiere den her ordning.
Vi har svært ved at forholde os til forslaget, som det er, og vi vil ikke tage endelig stilling til det, før vi har haft udvalgsarbejdet og fået spurgt ind til, hvor problemerne er, og fået svar på det, som vi synes er kritisabelt i det her forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Det er vigtigt for mange danskere, det er vigtigt for mange kvinder og mænd, og det er vigtigt for Radikale Venstre og regeringen at styrke kvinders incitament til at blive selvstændigt erhvervsdrivende.
I forlængelse heraf er det vigtigt, at vi forbedrer lønkompensationen i forbindelse med barselsorlov for både mænd og kvinder, der er selvstændigt erhvervsdrivende.
Det er netop hensigten med dette lovforslag.
Vi ønsker at indføre en barselsudligningsordning for selvstændige netop for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.
Jeg må konstatere, at vilkårene og forudsætningerne for at tilvejebringe og etablere finansiering til denne ordning er, at den bliver obligatorisk.
Det har der været en del heftig debat om.
Der er et stort og uforløst potentiale i kvinder som vækstskabere.
Altså, kvinder skaber naturligvis vækst og velstand på alle niveauer hver eneste dag, men det kan blive endnu bedre, hvis vi forbedrer rammevilkårene for især kvinder.
Vores tilgang har været, at ordningen så vidt muligt skal stille lønmodtagere og selvstændigt erhvervsdrivende lige med hensyn til den sociale sikring i forbindelse med f.eks. graviditet og fødsel og også adoption.
Derudover skal ordningen i videst muligt omfang matche og flugte med de ordninger, der er etableret på det private arbejdsmarked.
Der kan siges mange ting om denne ordning.
Samlet set er der tale om et godt og nødvendigt forslag, som udmønter ordningen, og som Radikale Venstre naturligvis bakker op om.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Mener Det Radikale Venstre, at vi på det her område har et forlig om barselsordningen, der stammer fra 2005 eller, som ordføreren for De Radikale valgte at sige før, 2006?
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Jeg mener, at den ordning er for vigtig til at blive reduceret til en strid om, hvilke mangfoldigheder og holdninger der har været over tid.
Jeg synes, det vigtige er, at vi forsøger at tale os tættere på en løsning.
Jeg håber også, at Venstre viser ansvar i den her sag og er med til at understøtte ligestillingen på arbejdsmarkedet og for de selvstændigt erhvervsdrivende.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Jeg kan love ordføreren for, at vi gerne vil være med til at udvise ansvar.
Derfor har vi også meldt os til alle de møder, der har været om barselsforliget.
Møderne er så blevet aflyst de sidste mange gange.
Så ja, vi har udvist interesse for at indgå i det her forlig, som vi har haft en forligskreds om siden 2005.
Jeg kan hvert fald notere mig, at da hr. Morten Østergaard var arbejdsmarkedsordfører i 2011, udtalte han, da vi ville have udskudt revisionen: »Vi har ved tidligere lejligheder gjort det klart for regeringen, at vi ønskede, at man levede op til løftet fra forliget i 2006 om en barseludligningsordning for selvstændige som betingelse for, at man udskød lovrevisionen.« Så Det Radikale Venstre mente i hvert fald i 2011, at der var et forlig på det her område, og jeg er da meget overrasket over, hvis man mener, at forligsskikken godt må vige, hvis man synes, at formålet er vigtigt nok.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
For mig bekræfter fru Louise Schack Elholm og hendes udlægning mig i, at Venstre fra et meget tidligt tidspunkt har været imod den her ordning og har brugt det her bidrag på lidt over 300 kr. til at være imod.
Jeg mener, at vi skal passe på med ikke at reducere det her til et spørgsmål om, hvad der blev sagt før og efter valget.
Vi skal fokusere på, at vi faktisk kan række hånden ud til en masse kvinder og mænd for den sags skyld.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-04:
Man kan så diskutere, hvem der har store arme, og hvem der har små arme, men jeg synes bare, at Venstre har meget små sko – for at blive i det kropslige sprog.
Altså, det er 11 mio. kr., vi snakker om, og så hidser man sig op over konkurrenceevne og danske arbejdspladser.
Den 22. juni 2012 indgik Venstre en skatteaftale med regeringen, som medfører øgede indeksregulerede skatter og afgifter på grænsehandelsfølsomme varer på 600 mio. kr. om året, og som koster langt over 1.000 danske job.
Der bjæffede man ikke, der gøede man ikke hos Venstre.
Der accepterede man det, for man skulle bruge pengene.
Der valgte man ikke at hejse fanen.
Nu har man så en sag om 11 mio. kr., og så kommer erhvervsordføreren herned og hejser fanen.
Det er da der, vi har det morsomme, og der vil jeg have lov til at sige: Det grænser lidt til det hykleriske.
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Det må jo stå for Dansk Folkepartis ordførers egen regning at snakke om morsomheder i den her sammenhæng.
Jeg synes ikke, det er morsomt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i store forslag og i mindre forslag forholder os til virkeligheden og til nogle principper, og vi er altså modstandere af, at der væltes flere byrder over på virksomhederne, også virksomheder, der fusionerer.
Vi har en helt speciel situation for danske virksomheder, som vi nok ikke har set tilsvarende i rigtig, rigtig mange år.
Vi er simpelt hen presset.
Virksomhederne er udfordret på konkurrenceevnen, vi mister arbejdspladser, vi mister værditilvækst, og vi mister muligheder for at have et grundlag for at videreføre det velfærdssamfund, som de fleste af os sætter så stor pris på.
Der bliver vi nødt til at starte et sted, vi bliver nødt til at forholde os principielt til det, og det er det, vi gør her.
I forhold til det andet, som ordføreren er inde på, var det jo en del af en større helhed, som også medførte lettelser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-04:
Det er jo tåkrummende og pinligt at høre Venstres ordfører her fra talerstolen.
Det, Venstre kommer med, er jo i virkeligheden et ufinansieret forslag.
Jeg havde da større forventninger til Venstre – et parti, der har været regeringsbærende, og som har plæderet for økonomisk ansvarlighed.
Kom med et svar!
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Der er noget, som SF-ordføreren fuldstændig har misforstået.
Det er ikke os, der kommer med et forslag.
Det er jo regeringen ved erhvervsministeren.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-04:
Men Venstre er jo enig i, at vi skal have en fusionskontrol.
Venstre var selv med til at indføre den.
Ergo skal den finansieres, når nu vi ikke har globaliseringspuljen til det længere, men Venstre vil ikke være med til at finansiere den.
Man vil godt have fusionskontrollen, men man vil ikke pege på, hvor pengene skal komme fra.
Lad os nu få et klart svar.
Jeg har ikke hørt andet, end at ordføreren har talt udenom og holdt meget lange indlæg, men han er ikke kommet med nogen svar på, hvem det er, der skal betale for den her fusionskontrol, hvis det ikke er virksomhederne.
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Fru Dehnhardt bliver nødt til at vænne sig til, at det altså ikke er oppositionen, der skal komme med svar på alle mulige spørgsmål.
Det er regeringen.
Det er ministeren.
Det er jo også sådan, at globaliseringsreserven også var en slags offentlige midler.
Så hvis og når de ikke kan finansieres inden for den længere, kan de nok finansieres af nogle andre offentlige midler, som Erhvervs- og Vækstministeriet jo har et ganske stort budget for, om ikke i sine puljer, men så i sine almindelige driftsbudgetter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-04:
Det lovforslag, som vi her behandler, er jo et relativt lille og ukompliceret lovforslag.
Det omhandler heller ikke særlig mange penge, og alligevel kan vi få en debat ud af det.
Det fortjener da stor ros.
Men jeg vil gerne sige, at den her styrkelse af fusionskontrollen, som blev vedtaget her i Folketinget i 2010, jo var baseret på en aftale, som både Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti stod bag – som en del af det flertal, der var på Christiansborg og havde regeringsmagten dengang.
Derfor siger vi i Dansk Folkeparti: Selvfølgelig skal vi sikre, at der er en finansiering af de ting, som er blevet vedtaget i den periode, hvor vi selv udgjorde en del af flertallet her i Folketinget.
Det manglede da bare.
Derfor er det jo sund fornuft, at vi skal have styr på, hvordan de penge tilvejebringes.
Det er ganske få penge, ganske få millioner kroner, men alligevel er det altså sådan, at vi ikke kan acceptere, at man bliver ved med at bevilge de her ting via midlertidige bevillinger, sådan som det har været i perioden fra 2010 til 2012.
Vi er selvfølgelig nødt til at have sikret, at der er en finansiering af det, og kan vi ikke selv komme med et andet finansieringsforslag, ligesom Venstre heller ikke kunne, ja, så må man jo ligesom lytte til det, der bliver forelagt.
Jeg anerkender, at vi er en del af en opposition på lige fod med Venstre og Konservative og Liberal Alliance, men derfor synes jeg jo ikke, at vi skal vælge enhver festlig lejlighed til at bedrive oppositionstaktik osv.
Det her er et ganske lille, harmløst forslag, som ovenikøbet har sin rod tilbage i en folketingsbeslutning, som blev vedtaget af selv samme flertal i 2010.
Så Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Vi synes, det er en rimelig måde at finansiere de her udgifter på.
Selvfølgelig kan man diskutere, om grænserne skulle være lidt lavere, om det skulle være 40.000 kr. i stedet for 50.000 kr. osv.
Det er altid svært at finde en passende grænse.
Men vi støtter lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Vil ordføreren bekræfte, at da de nye fusionsregler blev strammet op i 2010, sørgede VK-regeringen for, at der var finansiering til, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen kunne gennemføre fusionskontrollen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-04:
Jamen det kan jeg sagtens bekræfte.
Men det er altså sådan, at pengene har været tilvejebragt ved en midlertidig bevilling via globaliseringsreserven.
Og når der står »midlertidig«, må man gå ud fra, at det er med en vis fornemmelse for, at det må ophøre på et eller andet tidspunkt.
Det må jo være det, ordet midlertidig bevilling betyder.
Ellers vil jeg sige: Jamen hvad skal vi så stole på her i Folketinget?
Altså, det er sund fornuft.
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Ordføreren bekræfter altså, at VK-regeringen havde sørget for offentlig finansiering.
Jeg går også ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at det er en regerings opgave at sørge for, at der er finansiering til de myndighedsopgaver, som staten har et ansvar for.
Vil ordføreren bekræfte, at praktisk talt samtlige erhvervsorganisationer i det her land advarer mod indførelsen af det her lovforslag og beder om, at man finder en anden finansiering?
Vil ordføreren bekræfte det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-04:
Det gør vi altså i Dansk Folkeparti, og vi lytter rigtig meget til Dansk Erhverv og alle mulige andre, Håndværksrådet, og hvem der ellers kommer og banker på vores dør, ingen tvivl om det.
Vi har faktisk en stor bekymring for, hvordan det skal gå med det danske erhvervsliv, hvis ikke vi gør mere for at stabilisere området.
Men det ændrer altså ikke ved, at det her er en finansiering, der skal sikres.
Og det ændrer altså ikke ved, at det indtil nu i de år, der har været siden 2010, har været baseret på en midlertidig bevilling.
Når så man stemmer for en finanslov, synes jeg jo også, at Venstre som oppositionsparti selv kunne gå op og sige: Jamen vi kan ikke støtte det her forslag.
Vi anviser f.eks., at pengene skulle tages fra nogle af de mange penge, vi bruger på at bruge eksterne konsulenter i ministerierne.
Men man kan da ikke gå op og stemme imod det og så sige: Vi kan ikke støtte det, vi vil stadig væk håndhæve, at styrkelsen af fusionskontrollen var berettiget tilbage i 2010, men vi vil ikke selv anvise en finansiering.
Det er jo simpelt hen nonsens.
Andreas Steenberg (RV), 2013-04-04:
Som udgangspunkt er det rigtig udmærket, når virksomheder vælger at fusionere.
Men fra samfundets side har vi en interesse i at føre tilsyn og kontrol med fusioner.
Og højere priser for forbrugerne betyder jo, at man ikke kan få så meget for sin løn, og så bliver man fattigere, eller også må man gå til sin virksomhed og bede om mere i løn, og det skader jo så virksomhedens konkurrenceevne.
I princippet kan man jo ende i en situation, hvor der kun er én virksomhed til sidst, som så kan sætte prisen, fuldstændig som den vil.
Der er ikke nogen her i Folketinget, der er uenige i, at der skal være sådan en kontrol af fusioner, og derfor har et bredt flertal givet en midlertidig bevilling til den her kontrol.
Den er så udløbet, og derfor skal vi finde nye penge.
I den forbindelse skal man huske på, at vi som regering overtog et sparekrav for den statslige administration på, så vidt jeg husker, 2 mia. kr.
VK-regeringen havde vedtaget det, men de havde så ikke gennemført eller implementeret, som det hedder, de her 2 mia. kr. i besparelser.
Dem har vi nu gennemført.
Oven i det har vi også fået styr på kommuners og regioners budgetter, så de nu for første gang i mange år i kommunerne og regionerne overholder de budgetter, de har, og faktisk begynder at få overskud.
Så vi har strammet rigtig meget op på det offentlige forbrug – meget mere end i de sidste 10 år – og derfor er det ikke vores vurdering, at de her 11 mio. kr. kan findes inden for statens ramme, som vi altså har beskåret ganske kraftigt.
Derfor foreslår vi, at de her 11 mio. kr. til den her kontrol hentes i form af gebyrer fra de virksomheder, som ønsker at fusionere.
Det er så blevet til en debat i dag om konkurrenceevne, og jeg er rigtig glad for, at Venstre nu går op i konkurrenceevnen efter de 10 år, hvor de havde magten og konkurrenceevnen faldt.
Jeg vil bare benytte lejligheden til at sige, at den her regering jo netop har taget fat i de konkurrenceevneproblemer, danske virksomheder har.
Vi har lige fremlagt en vækstplan med skattelettelser til erhvervslivet for 10 mia. kr. Jeg ved godt, at Venstre påstår, at det bare er deres politik, som vi nu har ført videre, men den her vækstplan blev altså ikke foreslået under en VK-regering.
Det er os, der har lagt den frem for netop at gøre noget ved konkurrenceevnen, og i øvrigt hjælper det også konkurrenceevnen, at vi holder styr på de offentlige finanser.
Der har vi som sagt sparet rigtig meget, og derfor mener vi at vi bliver nødt til at hente de her 11 mio. kr. via gebyrfinansiering.
Vi kan støtte lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2013-04-04:
Der er jo mange, lange historier, hvis vi retter blikket bagud, i forhold til afgifter.
Der er også nogle af disse diskussioner, som for længst er afsluttet.
Men der kommer jo et punkt, hvor man må trække en streg og erkende, at nu er tiden kommet, hvor vi sætter hælene i i forhold til at overføre flere og nye byrder til virksomhederne.
For os er det altså meget, meget vigtigt og principielt at stå vagt om virksomhederne og deres konkurrenceevne.
Det er forudsætningen for, at vi kan opretholde produktion og værdiskabelse i Danmark, og at vi dermed har et grundlag for at fortsætte velfærdssamfundet.
Så synes jeg altså, det er en lidt storladen holdning at snakke om, at 11 mio. kr. er småpenge og peanuts.
Altså, det er et lille beløb, som jeg nævnte til den radikale ordfører, set i forhold til Erhvervs- og Vækstministeriets samlede ramme og i forhold til statens budget.
Der er ingen proportionalitet i det.
Men det er da ikke nødvendigvis et lille beløb i forhold til de enkeltvirksomheder, som det her forslag vil komme til at ramme.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-04:
Jeg synes egentlig, ordføreren gør det ret godt, må man sige.
Ordføreren siger, at det her er småpenge, og at det egentlig ikke er nogen diskussion værdig, og så bruger ordføreren alligevel sin tid på at diskutere de her 11 mio. kr. dybt og inderligt.
Både ordførerens parti og mit parti, Dansk Folkeparti, er jo oppositionspartier, men jeg må nok sige, at jeg synes, Venstre i den her sag måske går i noget små sko, ganske små sko, må jeg sige.
Det er trods alt peanutsafdelingen, det drejer sig om i det lovforslag, som ligger her.
Venstre har jo bl.a. lavet en skatteaftale med regeringen, som bare i år medfører øgede afgifter for forbrugerne på sukkervarer med over 200 mio. kr., til næste år 600 mio. kr. og året efter igen 600 mio. kr.
Det går også ud over konkurrenceevnen og beskæftigelsen, som ordføreren plæderer så meget for.
Det går Venstre med til, selv om det koster 1.000 job.
Her er det 11 mio. kr., og så hejser man fanen.
Skulle Venstre ikke i stedet for have hejst fanen i skatteaftalen?
Benny Engelbrecht (S), 2013-04-04:
Det er bare et simpelt spørgsmål.
Det er jo finanslovsstof, og det er globaliseringsmidler.
Ved globaliseringsmidlernes udløb udløb også muligheden for at kunne finansiere, som man hidtil har gjort.
Så jeg skal bare bede hr. Kim Andersen om at genopfriske Folketingets hukommelse i forhold til, hvor i Venstres finanslovsforslag det var, at man selv foreslog en finansiering af dette område.