runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Men pengene skal jo stadig væk komme et sted fra.
Det er jo ikke et tyveri fra DSB.
Det er jo en aftale, der er lavet med DSB's bestyrelse, om, at de skal aflevere lidt mere til staten.
Det er jo med til at finansiere en række andre ting.
Man kan selvfølgelig godt vælge at lave det om, hvis det er det, man vil, men det er nu engang det, et flertal af partier har aftalt i forbindelse med finansloven, og jeg kan til fulde stå på mål for det.
Vi har ønsket at gøre noget for pendlerne, og det gør vi.
Det er jo i kroner og øre ikke så mange penge, men det betyder trods alt ret meget.
Det her skal jo ses i sammenhæng med, at prisen på bilisternes pendlerkort bliver sænket med næsten 1.000 kr. om måneden.
Det er der nogle mennesker der vil kunne mærke, og det vil øge mobiliteten på tværs af landsdelene.
Jeg er simpelt hen ikke enig med hr. Henning Hyllested i, at man vil kunne aflæse det her i den danske udledning af CO2.
Jeg stiller mig i forvejen tvivlende over for, hvor stor forskel der i virkeligheden er på udledningen fra DSB's ganske dieselforbrugende gamle tog og en ny bil.
Det kunne jo også være en bilist i elbil, som kørte over Storebæltsbroen, som fik glæde af det her.
Jeg tror ikke, at man kan regne på, at det på den måde gør en forskel.
Det gør en forskel for de mennesker, der nu får et højere pendlerfradrag, at de billigere kan køre på tværs af vores landsdele.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-04:
Det er sådan almindelig kendt.
Der er sådan set 2-3 gange mere CO2-udledning ved at køre i bil.
Så vil jeg bare høre: Når der nu bliver talt om balance, er det så en god balance, at man nu vil give et tilskud på op mod 160 kr., hver gang en pendler kører over broen, når det så også skal udløse et større fradrag?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jamen jeg anerkender, at man gør forskellen større.
Men det mener vi til fulde at vi kan stå på mål for.
Og jeg anerkender, at der kan være forskel på CO2-udledningen fra forskellige transportformer.
Der findes lidt forurenende fly, der findes meget forurenende fly, der findes lidt forurenende biler, der findes meget forurenende biler.
Jeg siger blot, at mig bekendt forurener de gamle IC3-tog, der kører på diesel, ganske meget.
Derfor tror jeg ikke, at man egentlig vil kunne opgøre nogen klimaeffekt, positiv eller negativ, af det her forslag.
Det er fair nok at fremføre synspunktet, men jeg synes ikke, at det giver meget mening.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-04:
Arbejdspladser
– det er Socialdemokraternes vigtigste argument for at støtte dette lovforslag, hvor vi ophæver den lov om reklameafgifter, som blev aftalt i forbindelse med finansloven for 2012, men endnu ikke er i virkning, da vi har afventet en godkendelse fra Europa-Kommissionen.
Ifølge høringssvaret fra HK/Privat og arbejdsgiverne i den grafiske branche vil lovforslaget redde flere hundrede arbejdspladser til ufaglærte, der arbejder i distribution, produktion og transport, faglærte trykkere og børn og unge ansat som reklameomdelere.
Ifølge regeringen vil lovforslaget sikre 100 arbejdspladser varigt.
I de oprindelige beregninger fra efteråret 2012 var det forudsat, at grundlaget for afgiften ville udgøre ca. 153.000 ton i 2013.
Med afgiften blev det skønnet, at mængden af husstandsomdelte reklamer ville falde til ca. 145.000 i 2013.
Det har imidlertid vist sig, at mængden af husstandsomdelte reklamer kun udgjorde ca. 128.500 ton i 2013.
Det var på denne baggrund, at den socialdemokratiske og radikale regering tidligere på året foreslog at afvikle reklameafgiften som en del af vores vækstinitiativer, og derfor er vi selvfølgelig ganske godt tilfredse med, at den nuværende Venstreregering fremsætter det her lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-04:
Altså, hvis man i Enhedslisten virkelig var så bekymret for miljøet, som hr. Pelle Dragsted forsøger at give udtryk for, så kunne man jo f.eks. have ladet være med at trykke pjecer til den afstemning, vi lige har været igennem, for det er jo også noget, der belaster miljøet.
Men miljøbelastningen ved papirtryksager er langt, langt mindre, end mange tror.
Det er meget, meget synligt, men for det første bliver papiret genbrugt, langt det meste af det, og for det andet er de træer, der bliver brugt til at producere papiret, jo ikke regnskovstræer, som nogle render rundt og tror, det er træer, der bliver genplantet.
Det er jo ikke værre at bruge et træ, end det er at bruge noget korn på en mark.
Det bliver simpelt hen genplantet.
Og selve belastningen ved trykkeprocessen på danske trykkerier, som for størstedelens vedkommende er svanemærket eller blomstmærket, altså miljømærket, er også ret begrænset.
Selvfølgelig er der en vis miljøpåvirkning ved at trykke reklamer, ligesom der er ved at trykke bøger, men jeg synes, at det er godt med bøger, og jeg synes, det er godt med reklamer, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor man vil lægge afgift på det.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Nu tror jeg, at Venstres oplag af trykt materiale her til folkeafstemningen var betydelig større end Enhedslistens, selv om det så ikke havde den ønskede effekt.
Men en af de ting, som ordføreren jo peger på, er også, at EU har spændt ben på det her område.
Hvorfor skal EU blande sig i, hvordan vi indretter vores regler, og hvilke krav vi stiller, i forhold til at sikre, at hvis vi skal have det her omfang af reklamer, så skal det i hvert fald ske på den miljømæssigt mest bæredygtige måde?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-04:
Nu nævnte jeg tre biler, som bliver væsentlig billigere som følge af det her.
Jeg nævnte en Opel Astra, en Peugeot 3008 og en Volvo V 70.
Når Socialdemokraterne er færdige med deres foretrukne omlægning af registreringsafgiften, vil de tre biler, som ved den her afgiftssænkelse bliver billigere, så blive dyrere igen?
Og jeg minder hr. Jesper Petersen om, at størstedelen af den 1,2 mia. kr. store lettelse af registreringsafgiften, vi har at gøre med her, kommer den slags biler til gode.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Der er ingen tvivl om, at det også berører almindelige biler, fordi de fleste biler jo altså har en værdi over det knæk, som man også berører, når man laver den her afgiftsnedsættelse fra de 180 til 150 pct.
Det er helt sikkert.
Jeg anfægter bare det kloge i at lave den form for ensidig nedsættelse af registreringsafgiften fra toppen, når man kunne have lavet en mere gennemtænkt ændring af bilbeskatningen.
Så hr. Ole Birk Olesen kan godt spare sig en eller anden skræmmekampagne om, at nu skal alle de her biler blive dyrere, men burde da kaste sig ind i kampen for simpelt hen at få et bedre bilbeskatningssystem end det, vi har.
Så er det rigtigt, at man kan nævne nogle biltyper, hvor der er en lille gevinst.
Der, hvor det virkelig boner ud, er jo på de meget dyre biler, og jeg tror også, at det er det segment, hr. Ole Birk Olesen har været interesseret i at gavne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Tak for det.
Man må forstå på Socialdemokratiet, at de synes, det her er utrolig skævt, for når der indføres en procentvis nedsættelse af en afgift, vil den, der køber den dyre vare, jo få forholdsmæssigt mere ud af det end den, der køber den lidt mindre dyre vare.
Altså, dem, der køber en dyrere bil, vil jo automatisk få mere ud af det.
Og når nu det er socialt skævt, vil jeg egentlig bare spørge Socialdemokratiet, hvad man så syntes det var, da man helt fjernede afgiften på elbiler i 2012.
Var det så ikke også socialt skævt, fordi man netop gav en langt større rabat på en Tesla, end man gjorde på en VW e-up!?
Det er jo lidt underligt, at man kritiserer det her med en nedsættelse fra 180 til 150 pct., når man selv tidligere har indført en total afgiftsfjernelse på elbiler.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Jeg ville passe på med at føre en for høj retorik i marken, hvis jeg som Dansk Folkeparti lige havde været med til at forhandle en finanslovsaftale, hvor man bl.a. for at finansiere det her er nødt til at gøre, som man gjorde tidligere i dag, nemlig stemme for, at der skal være minusvækst i kommunerne i de kommende år, selv om det ikke var nødvendigt af nogen økonomisk grund, men alene må til, for at man kan finansiere en række skattelettelser, herunder den her, som for nogle bilers vedkommende vil betyde, at de bliver lidt billigere – dem, der ligger i sådan et mellemklassesegment – hvorimod de rigtig dyre biler jo får en kæmpe rabat.
Man kunne have valgt at forhøje knækket for, hvornår man begynder at pålægge den høje afgift.
Så havde mindre biler også fået gavn af det.
De allermindste biler får jo 0 kr. i gevinst.
Så ikke mindst ældre mennesker, der for sidste gang ejer en bil, bliver jo ramt ret direkte af det her forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-12-04:
Det var en finanslovsaftale for 2016, der blev lavet, hvor der hverken er minusvækst i staten eller i kommunerne, selv om det her forslag er med.
Men når man nu er så meget modstander af det, kunne man jo også svare på: Hvis man har et flertal efter et valg, vil man så ændre det?
Jeg er enig i, at man skal tilstræbe at lave en omlægning af bilafgifterne, men udgangspunktet vil være, at vi har det system, vi har nu, og hvis det ikke lykkes at lave en omlægning, vil man så fjerne den her lempelse igen?
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Som jeg sagde tidligere, er vores valgkampsoplæg ikke udarbejdet, men det har jeg svært ved at forestille mig.
Vi vil gå efter at få en omlægning af beskatningen, sådan at vi får et bedre bilafgiftssystem, som gør, at hvis man køber en mere miljørigtig, klimavenlig bil, vil man have råd til en, som er bedre end den, man har råd til i dag – så det i højere grad er det, det kommer an på.
Hr. Dennis Flydtkjær kan simpelt hen ikke smyge sig uden om, at den her finanslov også på det her punkt jo betyder, at der kommer en mindre indtægt til staten i årene, der kommer, og at det så også betyder, at man må have nogle penge ind for at kunne lave de her lettelser.
Og det er fra den nære velfærd, man må tage de penge.
Det må man stå til regnskab for.
Med hensyn til hvordan vi vil lægge vores politik, når vi nærmer os valgdagen, må man vente med at se indtil da.
Men lige på det her punkt kan jeg jo godt gentage fra min tale, at vi egentlig er interesseret i at lave en omlægning af bilbeskatningen, som gør, at det jo altså bliver mere attraktivt at købe miljøvenlige, klimarigtige, sikre biler, og at det i højere grad bliver en del af måden at udregne afgifterne på, hvilket simpelt hen giver en grønnere bilpark, giver en mindre CO2-belastning.
Det skal i højere grad være den måde, hvorpå vi vurderer, hvad bilerne skal koste.
Så lad os se, om det er lykkedes inden da, så hr. Ole Birk Olesens spørgsmål viser sig at være overflødigt.
Og det er jo noget af det, som man ville kunne gøre noget ved, hvis man foretog en omlægning af bilbeskatningen.
Det er ikke så nemt, bl.a. fordi det giver ret mange penge til staten, og det er man nødt til at tage højde for.
Man skal kunne finansiere det.
Så er der jo også det forhold, at der ligger en ret stor formue derude i bilparken nu, og man er derfor nødt til at tænke sig ret grundigt om, når man foretager sådan nogle omlægninger.
Som jeg svarede hr. Dennis Flydtkjær før, har jeg svært ved at forestille mig, at vi vil sætte afgiften op igen.
Merete Riisager (LA), 2015-12-04:
Mange tak for svaret.
Der var da en lille betryggelse i, at man ikke med det samme vil sætte registreringsafgiften op igen.
Nu nævnte ordføreren i sin tale, at man skærer ned på velfærden for at gennemføre sådan et forslag her, så jeg vil igen gerne spørge til, om ikke ordføreren synes, det er bemærkelsesværdigt, at statskassen på sigt kun mister 300 mio. kr., hvorimod borgerne får 1,2 mia. kr. igen.
Er det ikke også velfærd, at borgerne kan få nogle flere penge igen, som de jo kan bruge til havregryn eller flyverdragter, eller hvad det nu er, de har brug for?
Er det ikke også velfærd?
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Jeg ved godt, der er nogle kræfter på den højre fløj, der prøver at indføre sådan en ny form for velfærdsbegreb, der ligesom skal handle om, at det kan man jo købe sig til.
Og det er bare en form for velfærdssamfund, vi er modstandere af.
Det skal ikke afhænge af ens forsikrings størrelse, eller hvor god ens evne til at købe sig til basale velfærdsydelser er.
Det skal være noget, alle har ret til og kan komme til, uanset hvor mange penge de har.
Det er bare en svækkelse af finansieringen af det.
Man kan ikke bruge de samme penge på daginstitutioner og ældrepleje og sygehuse, hvis man har givet dem væk i lavere bilbeskatning.
Så enkelt er det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-04:
Mange tak.
Jeg vil gerne kvittere for, at ordføreren fremhæver, at vi bliver nødt til via registreringsafgiften at give fordele til de klimarigtige biler, for vi ved jo, at hvis vi skal nå Danmarks både kortsigtede og langsigtede klimamål, skal der ske noget i transportsektoren.
Vi kan forvente allerede næste år at blive pålagt meget ambitiøse reduktionsmålsætninger fra EU på mellem 36 og 40 pct. i den ikkekvotebelagte sektor, men det når vi aldrig, hvis ikke vi gør noget ved transportsektoren.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at vi virkelig bliver nødt til at gøre noget ved registreringsafgiften, der trækker i den stikmodsatte retning i forhold til det her forslag, så vi med registreringsafgiften kan sikre at flytte bilparken over til en bilpark, der baserer sig på el, sådan at vi kan nå de langsigtede klimamål?
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Gerne flere elbiler, men i det hele taget gerne en udvikling også i kraft af ændringer af afgiftssystemet, der gør, at også konventionelle biler, vi har i vores bilpark, simpelt hen bare bliver mere klima- og miljøvenlige end dem, der er der nu.
Så principielt jo.
Det er også det, jeg siger i min tale, og det vil vi stadig søge at lave.
Jeg vil bare godt advare imod at tro, at det er nemt, fordi der er så enormt mange hensyn og indbyggede problemstillinger i at lave om på bilbeskatningen efter så mange år, hvor det har kørt, som det har nu, og som gør, at det ikke er nogen nem øvelse.
Det er også en del af svaret på et tidligere spørgsmål om, hvorfor det ikke lykkedes i de foregående år.
Der er store problemstillinger, når man skal gøre det, men jeg vil ikke lægge skjul på, at det er vores hensigt at lave en bedre bilbeskatning i Danmark, der bringer vores bilpark i en mere klimavenlig og sikker retning, end vores nuværende system gør.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-04:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er meget vigtigt at være meget opmærksom på, hvor stor udfordringen egentlig er med transportsektoren.
Jeg er enig i, at det er svært, men udfordringen er også gigantisk.
CO2-udledningen fra transportsektoren er 11 pct. højere i dag, end den var i 1990.
Det vil sige, det er gået den forkerte vej i rigtig mange år.
Der er sket et lille dyk som følge af den økonomiske krise, men det er jo ikke sikkert, at det varer ved.
Merete Riisager (LA), 2015-12-04:
Hr. Jesper Petersen siger, at man i Socialdemokratiet er interesseret i at foretage en omlægning af registreringsafgiften, men det har man jo lige haft 4 år til, så hvorfor har man ikke benyttet lejligheden til at omlægge afgiften?
Vi fik heller ikke noget svar på, hvorvidt man vil sætte registreringsafgiften op igen, hvis man kommer til magten igen ved næste valg.
Men jeg er faktisk også interesseret i at høre helt specifikt, om hr. Jesper Petersen har bemærket, at med lempelsen får borgerne 1,2 mia. kr. igen, mens statskassen på sigt kun mister omkring 300 mio. kr.
Er det ikke bemærkelsesværdigt, at vi i Danmark har skatter, der er så høje, at det altså koster så lidt for statskassen at give borgerne så meget igen?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-04:
Det med at være socialdemokrat eller venstreorienteret i Folketinget og deltage i den offentlige debat er jo meget ofte ikke noget, hvor man bidrager med noget substans, men mere noget, hvor man bidrager med noget retorik, og det retoriske indslag her er jo noget med, at man letter registreringsafgiften for de dyreste biler – det er sådan et udtryk, man har fundet på – også selv om substansen jo ikke er sådan.
Substansen er jo sådan, at langt den største del af den her lettelse kommer ganske almindelige biler til gavn.
Jeg kan nævne nogle eksempler.
En Opel Astra 1,4 bliver ca. 9.000 kr. billigere, en Peugeot 3008 bliver ca. 18.000 kr. billigere, en Volvo V 70, som er sådan en stationcar, som er den mest solgte bil i Sverige, bliver ca. 28.000 kr. billigere.
Så det er helt almindelige familiebiler, som bliver billigere.
Så er mit spørgsmål nu til Socialdemokraterne: Hvis Socialdemokraterne får flertal i Folketinget efter næste valg, vil Socialdemokraterne så hæve registreringsafgiften fra de nuværende 150 pct. til 180 pct. igen?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-04:
Jo, jo, men nu er det jo ikke mig, der står og hykler en eller anden kæmpe omsorg for miljøet, som jeg så ikke selv er villig til at leve ud i den virkelige verden.
Vi står ikke og siger, at vi er imod tryksager eller reklametryksager for den sags skyld af hensyn til miljøet.
Med hensyn til spørgsmålet om EU: Jamen et af formålene med EU er at sikre, at vi har et frit indre marked med konkurrence på lige vilkår.
Det var en af grundene til, at man ikke kunne komme igennem i EU med reklameafgiften, præcis som den var blevet lagt frem, men at nogle ændringer var nødvendige.
Merete Riisager (LA), 2015-12-04:
Reklameafgiften har altid været en tosset idé, der udspringer af det meget idérige grundlag for skatteudskrivning, vi har i Danmark.
Idérigdommen udspringer af en lige så stor lyst til at inddrive skatter og bruge disse på offentlige anliggender.
Hvis man opkræver meget høje skatter og afgifter, betyder det, at aktiviteter, der ellers ville finde sted, stopper eller flytter et andet sted hen.
Derfor må man opfinde nye skatter, når skattegrundlaget forsvinder, og så fremdeles.
Således også med reklameafgiften: At indkræve reklameafgift i en globaliseret og digitaliseret verden giver ganske enkelt ikke ret meget mening, og Liberal Alliance støtter derfor forslaget.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Igen vil jeg fremhæve, at man selvfølgelig skal kigge de mindre erhvervsdrivende, trykkerierne, som har oplevet, at det her var en hurdle, da det blev gennemført, godt i kortene og så sige: Okay, det var ikke det, der var meningen.
Derfor synes jeg, det er prisværdigt, at regeringen går ind og laver noget om på det her område og ser, hvad man kan gøre.
Omvendt vil jeg også sige, at ordføreren for Venstres tale lige før meget godt beviste, hvorfor vi ikke rigtig kommer til at kunne være positive over for det her alligevel, for det er noget med, at man tænker, at der er en mulighed for at mødes et sted.
Den mulighed tænker jeg er ikkeeksisterende her.
Men at sige ja til det her – der måske ville være fornuftigt, i forhold til at det var en forkert lovgivning, der lå og ventede – fordi vi har en forventning om, at der kommer noget bedre, kan vi ikke, for det er simpelt hen for langt væk, til at Alternativet kan tænke, at der kommer noget bedre på miljøsiden lige p.t.
Derfor bliver vi nødt til at sige nej tak.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-04:
Som den socialdemokratiske ordfører var inde på, ville den daværende SR-regering også selv fjerne de afgifter, bl.a. fordi vi havde nået målet ad anden vej.
På den anden side kan man sige, at det også er et mål for Radikale Venstre sådan set at komme de miljøproblemer, der kan være forbundet med husstandsomdelte reklamer,
til livs
Og så er vi en lille smule usikre på, hvordan regeringen finansierer de penge, som skal betale den her afgiftsfritagelse.
Måske kan skatteministeren gøre os lidt klogere på det, når han kommer op på talerstolen, for det vil i hvert fald også have en betydning for, hvordan vi forholder os til det her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Jeg har også selv besøgt adskillige trykkerier, og som andre ordførere også var inde på, er der jo sket store ting i forhold til genanvendelse af papir, i forhold til miljøcertificering osv.
Det synes jeg egentlig er ret imponerende.
Det er jo stadig væk bare enorme mængder, vi får i postkassen.
Jeg har endda sådan et nej tak til reklamer-mærke, men det er der åbenbart ingen, der respekterer, men det er jo en anden diskussion.
Jeg synes, det ville være fint, hvis vi kunne få en aktiv ja tak-ordning.
Det synes jeg egentlig regeringen burde diskutere med EU, fordi det er store mængder papir.
Jeg synes, det er fint, hvis man rigtig gerne vil modtage dem, men det burde altså være sådan, at man skulle tilvælge det og ikke aktivt fravælge det.
Og på trods af de store fremskridt, der er sket, er det jo stadig væk en miljøbelastning.
Der har vi et afgiftssystem, der på mange måder prøver at kompensere for nogle af de ting i vores samfund, som påvirker vores miljø og vores omgivelser.
Før sommerferien var vi fra SF's side indstillet på at kigge på reklameafgiften, hvis den kunne indgå i en større kabale og vi så at sige kunne få noget andet i en pakke, som kunne have en positiv indvirkning på miljøet.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Kreativiteten har i hvert fald tidligere ikke kendt nogen grænser med hensyn til at lancere groteske, barokke, vanvittige skatteforslag, og reklameafgiftsloven hører klart til i den kategori.
En reklameafgift er jo en afgift på formidling.
En reklameafgift er konkurrenceforvridende, og en reklameafgift vil alt andet lige koste arbejdspladser.
Formålet med den var, at man så ville få en mindre miljøbelastning, ved at de tryksager ikke blev sendt ud.
Men hvad er realiteterne?
Realiteterne er, at antallet af reklametryksager både mængdemæssigt og volumenmæssigt er faldet dramatisk siden.
Og det viser jo, at markedet virker.
Ny teknologi har betydet, at vi får informationen på anderledes måder, specielt via nettet.
Afgiften mødte massiv kritik fra alle aktører i sagen og betød, at man risikerede at miste relativt mange arbejdspladser i den grafiske sektor, og at kunderne risikerede højere priser, fordi der ikke var prissammenlignelighed i forhold til den information, man som kunde fik i sådan en reklametryksag.
Samtidig var det jo konkurrenceforvridende i forhold til de forskellige distributionsformer.
Derfor er Konservative rigtig glade for, at vi med finansloven er med til at fjerne reklameafgiften.
Det sikrer flere danske arbejdspladser, det giver mere konkurrence, og det giver mere oplyste forbrugere.