runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2010-03-15:
Først vil jeg gerne takke for de mange positive tilkendegivelser til lovforslaget, der er kommet.
Det glæder mig selvfølgelig meget, at så mange bakker op om dette vigtige projekt.
Den nye jernbane mellem København og Ringsted vil medføre et markant løft for en stor del af rejsende med tog mellem landsdelene.
Den nye jernbane vil også forbedre betjeningen af de mange pendlere mellem Sjælland og Københavnsområdet, og overordnet set vil den nye bane kunne bidrage til at gøre hele jernbanen til et mere attraktivt alternativ til personbilen bl.a. ved at understøtte målsætningen om, at den kollektive transport skal løfte det meste af fremtidens vækst i trafikken.
Banen rummer også stor betydning for en forbedring af den internationale banegodstrafik mellem Skandinavien og Tyskland samt det øvrige Europa via den kommende forbindelse over Femern Bælt.
Jeg vil også sige, at den nye jernbane jo er et meget vigtigt skridt hen mod realiseringen af timemodellen, som går ud på at sikre en rejsetid på 1 time på hovedstrækningerne København-Odense, Odense-Århus og Århus-Aalborg og på sigt også mellem Odense og Esbjerg henholdsvis Herning.
Den nye jernbane giver endvidere mulighed for at øge antallet af tog fra København mod Fyn og Jylland.
Projektet har været mange år undervejs, og det er en markant milepæl, at der med anlægsloven sættes et punktum for diskussionen.
Nu skal banen bygges, og vi regner med, at den kan stå klar til brug i 2018.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-03-15:
Der er jeg nødt til at korrigere hr. Per Clausen.
Den oprindelige ramme, vi diskuterede, var på 10 mia. kr., og den stod vi ikke urokkeligt fast på.
F.eks. var der et stort borgermøde ude i Valby ved Kulbanevej, hvor vi var mange der var ude.
Det gjorde et stort indtryk, og det gjorde så også, at vi justerede projektet, så rammen blev forøget med godt og vel 300 mio. kr. Så der er ikke noget med, at Venstre har stået urokkeligt fast.
Men vi har sammen med de andre partier, der har taget et ansvar for det her projekt, været nødt til at prioritere.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at man ikke kan få alt med, men sådan er det nu engang i det her projekt.
Til gengæld synes jeg, at vi skal glæde os over, at der er kommet rigtig mange foranstaltninger, også afbødende foranstaltninger, på de strækninger, hvor der bor mennesker forholdsvis tæt på.
Men det er klart, at en ny bane i et nyt terræn, om jeg så må sige, vil have nogle miljømæssige konsekvenser.
Sådan er det nu engang.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-03-15:
Jeg vil sige, at jeg i TV2/Lorry måske udtalte mig lidt firkantet grundet den lange proces, vi har været igennem i forligskredsen.
Der er ingen tvivl om, at vi i forligskredsen har en forståelse af, at det er et rigtig godt projekt, som ligger her, og at det er et projekt, som vi gerne ser gennemført.
For SF er det helt, helt centralt, at det her projekt bliver gennemført, at det ikke lige pludselig bliver skudt til hjørne, fordi det bliver for dyrt.
Det har nok ligget i mit baghoved, at det her forslag altså skulle blive til noget og helst ikke blive trukket i langdrag, fordi det blev for dyrt.
Men vi har det jo sådan i Folketinget, at vi behandler et lovforslag tre gange, og vi skal derfor også igennem en helt almindelig udvalgsbehandling med de her forslag, selv om der er en politisk kreds bag det.
Og hvis vi nu kan blive klogere, og hvis vi nu ser forslag, der ikke koster nogen penge, skal SF i hvert fald ikke være dem, der står i vejen for at gøre noget ved dem.
Per Clausen (EL), 2010-03-15:
Jeg er da glad for, at Venstre påtager sig ansvaret for, at man har valgt at lave en meget, meget skrabet udgave af den oprindelige forbindelse mellem Ringsted og Køge, som man snakkede om tilbage i 1990'erne.
En række af de miljøtiltag, en række af de støjbekæmpelsestiltag, som var med der, er blevet fjernet, og man har også i en række tilfælde undladt at etablere nogle stationer, der kunne gøre, at også den del af lokalbefolkningen, som skal opleve togene køre forbi, kunne have glæde af det.
Men er det så ikke også rigtigt, at når der ikke var råd til det, at når Venstre stod urokkeligt fast på, at der kun måtte afsættes 10 mia. kr. til det, var det, fordi Venstre skulle bruge pengene til motorveje?
Det er det, der er begrundelsen for, at vi står i den situation, at vi mangler penge til at få en rigtig god forbindelse, og derfor må nøjes med en, som dog er en klar forbedring i forhold til den eksisterende tilstand, men som har en række meget uheldige konsekvenser for dem, der skal være nabo til den her jernbaneforbindelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-03-15:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ordførerne for deres indlæg.
Den Østjyske Motorvej er jo omkring Vejlefjordbroen, som det også er sagt af nogle, den mest belastede vejstrækning i Jylland, og ved at udvide motorvejen fra fire til seks spor løser vi op for den flaskehals, som der hidtil har eksisteret på strækningen.
Udvidelsen betyder derfor en væsentlig forbedring i den almindelige pendlers hverdag, og samtidig giver den øgede mobilitet bedre vilkår for det voksende erhvervsliv i området.
Med aftalen om bedre veje m.v. af 2. december 2009 mellem regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance er det jo blevet besluttet at gennemføre projektet som beskrevet i Vejdirektoratets hovedforslag.
Forligspartierne har så også besluttet at forberede til et eventuelt tilslutningsanlæg til en mulig motortrafikvej mellem Ødsted og E45, bedre kendt som Borgmestervejen.
Forberedelsen består i, at der skal etableres et parallelt spor mellem Vejle Syd og der, hvor det nye tilslutningsanlæg eventuelt skal anlægges.
I motorvejsudvidelsen er der også taget hensyn til naturen og landskabet i området.
Udbygningen af motorvejen vil således ikke påvirke nogen af de tre Natura 2000-områder, der ligger i nærheden af Vejle, eller de naturtyper og arter, som områderne er udpeget til at beskytte.
Jeg vil selvsagt gerne takke for den opbakning, som lovforslaget har fået her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2010-03-15:
Jeg vil spørge transportministeren, om han ikke kan bekræfte, at der i hvert fald er to sikre konsekvenser af den beslutning, et flertal i Folketinget træffer her, og det er for det første, at man øger CO2-udslippet, og for det andet, at man øger biltrafikken i området.
Og så er det for det tredje – for bare at tage det med – at der jo hermed skabes et yderligere pres for enten at lave en udvidelse af den eksisterende motorvej nordpå eller at etablere en parallel motorvej, så vi sådan set i dag er i færd med at tage en diskussion af, hvorvidt vi også fremover skal satse på en øget udbygning af motorvejene i Jylland.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-03-15:
Der er jo ingen tvivl om, at eftersom det her er det helt rette valg i forhold til at gøre noget for dem, der har behov for at bruge trafikken og transporten for at komme på arbejde eller bare pendler af andre grunde, er det jo klart, at det her gør vi ikke, fordi vi har en forventning om, at ingen benytter det.
Men det, som jeg synes er meget vigtig at vi gør i den her sammenhæng, er, at vi passer på, at vi ikke får løse ender til at hænge i luften, såsom hvad en stigning i grunden er.
Må jeg ikke minde om, at det jo er en relativt meget beskeden stigning i CO2-udledningen, der svarer til 0,16 pct., i forhold til hvis man ikke udvidede motorvejen.
Det synes jeg faktisk er et rigtig godt valg at træffe.
Per Clausen (EL), 2010-03-15:
Det må jo være sådan, at transportministeren, så vidt jeg ved, er bekendt med, at han har en opgave, der handler om at reducere CO2-udslippet ganske meget inden for transportsektoren.
Om det så er et godt valg at øge CO2-udslippet, kan man jo altid diskutere.
Men det, jeg bare vil spørge transportministeren om, er: Er han ikke enig i, at når man her træffer en beslutning om at skabe bedre fremkommelighed for biltrafikken, samtidig med at der ingen forbedringer sker for den kollektive trafik i det samme område, så fører det til, at man får mere trafik på bilområdet, og at man dermed gør præcis det modsatte af det, man indtil nu har sagt var hensigten, nemlig at væksten i transporten skulle ske inden for den kollektive trafik?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-03-15:
Det, der er det vanskelige ved sådan nogle spørgsmål, er jo, at hele præmissen er forkert.
Altså, det, vi diskuterer her, er jo, om vi skal gøre mobiliteten bedre, om vi skal sikre, at folk i stedet for at sidde og vente kan få lov til at komme frem til det bestemmelsessted, de har besluttet sig for, og som er nødvendigt for dem at komme frem til, og det gør vi på den her måde med den mindst tænkelige stigning i CO2-udledningen.
Så kan vi reducere CO2-udledningen, som det også kan ses i den plan, som blev vedtaget tilbage i januar 2009, på mange andre områder, nemlig ved intelligente løsninger såsom at udvikle en helt ny teknologi og andre ting, f.eks. kollektive trafiksatsninger.
Derfor er det helt forkert at stille det op over for hinanden.
Det her er en god løsning, for man får virkelig mobilitet med den meget, meget lille stigning, en stigning, som vi i øvrigt snildt kan hente ved at lave nogle af de andre tiltag, som er aftalt i forliget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-03-15:
Vi behandler jo i dag anlægslove for rigtig mange milliarder kroner.
De fleste af pengene går rent faktisk til den kollektive transport, og det er det, som dette lovforslag, L 134, handler om.
For lovforslaget giver nemlig bemyndigelse til at anlægge en ny jernbane imellem København og Ringsted via Køge, og det er også en direkte opfølgning på den bredere trafikaftale fra efteråret 2009.
Med denne anlægslov sikrer vi et markant løft af den samlede kollektive transport i Danmark.
Overordnet set vil projektet bidrage til at gøre jernbanen til et mere attraktivt alternativ til bilen.
Den nye bane vil give et stort løft af togtrafikken mellem landsdelene, bl.a. med hensyn til at vi kan realisere målet om 1 times rejsetid mellem Odense og København.
Desuden forbedres den regionale pendlertrafik på Sjælland, og det kommer rigtig mange mennesker til gavn hver eneste dag i form af færre forsinkelser og kortere rejsetid.
Endelig forbedres den internationale godstransport på bane imellem Skandinavien og det europæiske kontinent via den kommende faste forbindelse ved Femern.
Med anlæggelse af den nye jernbane skabes der plads på skinnerne til otte til ni nye passagertog i timen i hver retning, og dermed sker der op mod en fordobling af kapaciteten hele vejen fra København til Ringsted i forhold til den eksisterende strækning.
Banen bygges til hastigheder på passagertog på op til 200 km/t.
Venstre glæder sig over, at banen bliver bygget sådan, at den er forberedt til hastigheder på op til 250 km/t., så vi på lidt længere sigt kan udnytte det fulde potentiale i den nye togforbindelse imellem Tyskland og Skandinavien, herunder som led i den europæiske vision om at reducere rejsetiden med tog mellem Europas storbyer.
Den interne rente i projektet er omkring 6,2 pct., og det er et udtryk for, at samfundet får et godt afkast af denne store investering.
Venstre støtter lovforslaget, og vi ser meget frem til, at banen bliver åbnet og taget i brug i 2018.
Her taler vi virkelig om et løft af den kollektive transport i Danmark.
Magnus Heunicke (S), 2010-03-15:
Jeg lyttede meget nøje, og jeg var rigtig glad for at notere mig de mange gode fordele, som også Venstre er nået frem til at der er ved at anlægge en ny jernbane fra København over Køge til Ringsted.
Det er et stort flertal, måske alle partier i Folketinget, jo fuldstændig enige om.
Men noget, jeg til gengæld står helt uforstående over for, er, hvorfor Venstre som det eneste parti skulle være så langsomme til at se de gode ting, der er i at anlægge en ny jernbane.
Det blev jo udsat gang på gang, og mens vi udsætter sådan noget, sker der det, at togene og dermed folkene i dem holder i kø.
Så mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Er Venstre overhovedet bevidst om, hvor mange penge det har kostet, at man i Venstre har træneret processen og villet have ekstra undersøgelser, og hvor lang tid ektra det har taget i projektet, at man har villet have de her ekstra undersøgelser af forskellige linjeføringer, før man som det sidste parti i Folketinget fandt frem til noget, som man kunne blive enig med sig selv om?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-03-15:
Det er jo let for Enhedslisten at stå på sidelinjen i stedet for at gå ind i en forligskreds og tage et medansvar.
Det er klart, at der i et sådant projekt her har været nogle prioriteringer.
Der er mange ting, vi kunne have taget med i projektet, og derfor har forligskredsen – alle partier undtagen Enhedslisten – taget en grundig drøftelse af, hvad det er, vi må og skal have med i det her projekt.
Der var ting, det også var ønskeligt at få med.
Men vi har altså også en økonomi, der skal holde, og derfor har vi på baggrund af den grundige belysning koncentreret os om at tage de ting med, som er et must, og som vi er nødt til at have med i det her projekt.
Jeg har jo noteret mig, at rigtig mange af hr. Magnus Heunickes partifæller var meget glade for, at Venstre tog sig tid til at få det her grundigt belyst.
Vi taler om et projekt til over 10 mia. kr., og der tror jeg faktisk, at befolkningen forventer, at vi belyser sådan noget grundigt.
Derimod kan jeg selv udtrykke en undren over, at Socialdemokratiet var i stand til at konkludere på det her projekt, længe inden den afsluttende undersøgelse forelå i efteråret 2009.
Det er alligevel fantastisk, man må have en eller anden form for krystalkugle.
Vi andre ventede, til vi havde resultatet af undersøgelsen; så tog vi en politisk stillingtagen, og nu er vi klar til at gennemføre en anlægslov.
Magnus Heunicke (S), 2010-03-15:
Jeg er skam rigtig, rigtig glad for, at vi nu får lavet det her løft i den kollektive trafik.
Der er virkelig behov for – og det får hele Danmark gavn af – at vi får gjort den flaskehals større, så det er rigtig godt.
Men hvad er Venstres svar til de mange trafikeksperter, som, da man i Venstre til alles overraskelse pludselig fandt på, at man skulle have to VVM-undersøgelser til 70 mio. kr. af det her femte spor, sagde: Det der er bare en skinmanøvre, det er bare noget, som trænerer det hele, udsætter det og koster 70 mio. kr., som kunne være brugt til mange gode ting på vores tog og i vores busser, men som man har brugt på en VVM-undersøgelse, fordi Venstre altså ikke kunne blive enig med sig selv?
Hvad er Venstres svar til alle dem, som dengang kritiserede det og sagde: Bare vent, det ender med nybygningsløsningen, det her er kun, som man siger – undskyld ordvalget, men det er et citat – et hold kæft-bolsje til dem, som var modstandere af nybygningsløsningen, til 70 mio. kr.?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-03-15:
Det lyder næsten, som om hr. Magnus Heunicke er ked af, at Venstre støtter det her projekt.
Men vi er glade for, at det nu kan søsættes.
Det, jeg derimod så vil sige, er, at jeg tror, at der er tusindvis af mennesker her på Sjælland, specielt dem, der berøres af dette store anlægsprojekt, som er glade for, at vi tog os tid til en grundig vurdering af de forskellige muligheder.
For der var jo to forskellige hovedløsninger, det er ikke nogen hemmelighed.
Vi tog os tid til en grundig og seriøs vurdering.
Det var lige før, at hver eneste sten på disse strækninger blev vendt med en teske.
Det tror jeg at der er rigtig mange der er glade for at vi tog os tid til.
Jeg er godt klar over, at det havde været ønskeligt, at vi havde sat det i gang noget før, men når vi søsætter så store projekter, der har betydelige konsekvenser for de områder, de berører, er det meget vigtigt, at de er grundigt belyst.
Det har Venstre det rigtig godt med at vi har fået gjort, og nu er vi klar til at komme på banen med det her.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-16:
Det vil jeg meget gerne give et tilsagn om, og jeg finder også, at det er en rigtig god idé, at vi ser, hvad status er, og hvad der er gjort for at imødegå de problemer, som helt åbenlyst har været der, og som man også i ministeriet har anerkendt.
For det er helt klart, at hvis vi sætter noget nyt i gang og der så er alle de her startproblemer og de strækker sig over den ene måned efter den anden, mister man også lidt modet ude på skolerne og i virksomhederne.
Så der er et klart tilsagn om, at vi får drøftet status for det og de tiltag, der er taget, og så må vi se, om det er tilstrækkeligt.
Per Clausen (EL), 2010-03-16:
Jeg deler jo sådan set hr. Preben Rudiengaards opfattelse af, at det her lovforslag er udtryk for et fremskridt på en række områder, så det skal ikke skille os ad.
Men der er i hvert fald en enkelt ting, som jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Preben Rudiengaards kommentar til, og det er det system, der gør, at hvis det er sådan, at man gennemfører en klage i det såkaldte disciplinærudvalg – tror jeg, det hedder – i forbindelse med en konkret person i sundhedssektoren, og når frem til, at denne konkrete person ikke har begået nogen fejl, så kan man ikke efterfølgende gå tilbage og lave en undersøgelse af, om der er sket en systemfejl.
Altså, jeg forstår godt logikken, når man siger, at efter at have undersøgt en systemfejl og ikke har fundet nogen fejl, begynder man ikke at anklage enkeltpersoner efterfølgende.
Men det kunne jo godt tænkes, at man faktisk, når man var i gang med at undersøge en sag, hvor man undersøgte en konkret person eller flere konkrete personer, fandt ud af, at de sådan set ikke havde begået noget forkert på den måde, men at der var en systemfejl, og ville det ikke være en god idé, hvis man havde mulighed for efterfølgende at gå den del af sagen efter i sømmene?
Det er jeg selvfølgelig meget glad for; jeg tror netop, det er vigtigt at få det drøftet ordentligt igennem, for jeg synes umiddelbart, det så lidt mærkeligt ud, men det kan også være, der er fornuftige begrundelser for, at det er, som det er.
Men det må vi i hvert fald prøve at finde ud af.
Så er der anden ting, jeg vil spørge om, og det er spørgsmålet om at gå ind i dialogen som patient – og det er jo en rigtig god idé at man kan løse en del af konflikterne gennem dialog – og der er reglerne så, at man godt kan have en bisidder med.
Men det, som jeg måske også synes var værd at se på, er, om man ikke kunne forestille sig, at der blev etableret et system, der gjorde, at de mennesker, der måske ikke har et socialt netværk og ikke har det, der umiddelbart gør, at de kan finde en bisidder, havde mulighed for at trække på nogle professionelle folk, der fungerede som bisidder i den dialog.
For det er jo afgørende, at sådan en dialog ender med, at i hvert fald patienten, men også gerne systemet ligesom oplever, at her er man blevet klogere.
Og der tror jeg, at det er erfaringen fra det sociale system bl.a., at bisiddere ofte kan spille en meget, meget positiv rolle.
Preben Rudiengaard (V), 2010-03-16:
Jamen jeg vil da gerne sige til hr. Per Clausen, at ét er, at man undersøger sagen og siger, at der ikke er begået systemfejl, men noget andet er, at man så flytter fokus over på den enkelte.
Det var den ene ting, hr. Per Clausen sagde, og det synes jeg vi skal gøre op med – det er ikke den vej.
Men jeg vil da også godt sige, at jeg håber, vi kan få en dialog med ministeren om det, som hr. Per Clausen peger på, den anden vej, for den læge eller sygeplejerske kunne jo godt være viklet ind i en række komplekse ting, hvor man så primært klagede over vedkommende, og så kunne det måske bruges til at rette et system op, som har været lidt skævt.
Og det tror jeg er nogle af de ting, som vi har brug for at få drøftet med ministeren.
Nu er det jo således, at man i dag har mulighed for også at trække en bisidder ind, og der kommer også en orientering om, at man har mulighed for at få en bisidder med, som man selv ønsker osv.
Hvis systemet så skal stille den bisidder til rådighed, kan man begynde at diskutere uvildigheden hos en sådan bisidder osv.
Men jeg vil være meget åben, for jeg tror, det ville klæde os i Danmark, at vi var fuldstændig enige, helt ude fra hr. Per Clausens fløj og helt over til den anden fløj, om, at vi fik så godt et klagesystem som overhovedet muligt.
Det synes jeg vores patienter i Danmark fortjener, så det synes jeg vi skal tage en åben dialog om, også med ministeren.
Carsten Hansen (S), 2010-03-16:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens velvillighed til at gå ind i problemstillingen.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at det her jo er godt, og derfor vil jeg også bare bede ministeren bekræfte, at hun vil afgive en redegørelse om status til forligspartnerne, for det tror jeg vi har brug for.
Et er jo, hvad man hører, når man møder folk ude på gaden eller et anden sted, der har med det her gøre, og noget andet er, hvad ministeren siger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ministeren ligesom gav tilsagn om at give en redegørelse til forligskredsen om, hvor langt vi er nået.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-16:
Det skal og bør selvfølgelig aldrig være for sent at få en uddannelse, og der findes rigtig mange tilbud om uddannelse og efteruddannelse, der er specielt tilrettelagt for voksne.
De tilbud er fleksible, og de tilrettelægges efter arbejdstid, således at man kan have et arbejde, samtidig med at man efteruddanner sig.
Samtidig tager uddannelsestilbuddenes indhold hensyn til ens individuelle arbejds- og livserfaring.
Dansk Folkeparti har sammen med regeringen, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre indgået en aftale om oprettelse af voksen- og efteruddannelsescentre, og med i denne aftale var også, at tilmelding til voksen- og efteruddannelse skulle digitaliseres, ligesom ansøgninger om godtgørelse og tilskud til befordring skulle digitaliseres.
Lovforslaget om oprettelse af voksen- og efteruddannelsescentre og digitalisering af tilmelding er allerede behandlet her i Folketinget, og denne gang behandler vi så lovforslaget om at digitalisere ansøgninger om godtgørelse og tilskud til befordring.
Dette lovforslag får altså den betydning, at det for arbejdsgivere og selvstændige erhvervsdrivende bliver obligatorisk at søge godtgørelse og tilskud til befordring digitalt.
Men i Dansk Folkeparti har vi dog noteret os, at det i første omgang kun gælder de uddannelsessteder, der anvender administrationssystemet, som man kalder EASY-A.
Derudover bliver det muligt for arbejdstagere også at søge tilskud digitalt i de tilfælde, hvor ansøgning ikke foretages af en arbejdsgiver.
I Dansk Folkeparti støtter vi, at virksomheder kan få godtgørelse for den arbejdstid, hvor virksomhedens medarbejdere deltager i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse.
Det skaber incitament til, at virksomhederne lader deres personale efteruddanne, og dette udgør en ressource for det danske samfund som helhed, men selvfølgelig også for den enkelte medarbejder.
Ligeledes er det gavnligt, at medarbejdere, der deltager i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse, kan få tilskud til befordring, så køreturen eller togturen til uddannelsesstedet ikke kun skal betales af egen lomme.
Det skaber også incitament til, at den voksne efteruddanner sig, og det kan vi i Dansk Folkeparti positivt bakke op.
Det er gavnligt, ikke kun for virksomhederne, men også for samfundet, at lønmodtagere bygger oven på den uddannelse, som de har.
Hvis man efteruddanner sig, holder man sine kompetencer ved lige, ligesom man har mulighed for at forblive på arbejdsmarkedet og leve op til de krav, som arbejdsmarkedet stiller til en, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.