runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Nu husker jeg ikke helt min historie, men jeg mener, at der var en tidligere Venstremand, som sagde: Hvis det her er fakta, så benægter jeg fakta.
Det er vel sådan nærmest det, man kommer til at tænke på, når man hører argumentationen i forbindelse med skattelettelserne.
Jeg har forstået, at vi ikke må snakke om, hvad der er sket, og at vi helst ikke må snakke om det, der skal ske, for det vi vender tilbage til, så jeg tror, vi skal snakke om noget, der sker lige nu.
Det drejer sig bl.a. om politi og forsvar.
Det er de to steder, hvor regeringen selv har ansvaret, det er de to steder, hvor økonomien har sejlet lystigt igennem de sidste 8½ år.
Er det der, hvor der ligger forlig, der skal spares?
Er det i bloktilskuddene til Grønland og Færøerne, der skal spares?
Er det i ulandsbistanden, så den nye udviklingsminister ikke har noget at lege med, når han rejser rundt i verden?
Eller er det i overførselsindkomsterne – pensioner, sygedagpenge, arbejdsløshedsdagpenge?
Hvad er De Konservatives indstilling til finansministeren?
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Den konservative indstilling er krystalklar, nemlig at vi skal finde det her beløb på finansloven, men det ville jo ikke være begavet på nuværende tidspunkt at lægge det ud til debat, inden at der mellem regeringspartierne er aftalt, hvordan oplægget skal se ud.
Men det kommer jo allerede i august.
I oplægget til finansloven vil man kunne læse sig til, hvordan vi ser tingene, og vi går så i gang med den proces med at forhandle med partierne om at blive enige.
Det giver mig så lige mulighed for at svare på noget af det, jeg ikke kunne nå at svare fru Margrethe Vestager på, vedrørende kommunerne – det vil jeg tillade mig at bruge den her tid på.
Altså, at vi, på grund af at vi har brugt 95 mia. kr. på at føre Danmark så skånsomt og nænsomt igennem krisen som overhovedet muligt, nu er nødt til at betale regningen – ved ikke at have plads til yderligere vækst, ved at kommunerne skal have nulvækst i 3 år, hvor de altså kan bevare det samme niveau som sidste år – er jo ikke lig med nedskæringer og minimeringer og med at dunke nogen oven i hovedet.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Når den gennemsnitlige vækst i kommunerne under denne regering har været 1,7 pct. og man skal ned på 0, vil hr. Mike Legarth så sige, at det bare er uændret, og at man sagtens kan klare det i kommunerne, uden at der skal afskediges personale?
Det er sådan set lidt vigtigt, for det, der er helt afgørende, er jo, at det kan ske, uden at børnene i folkeskolen og i vuggestuerne bliver ramt, og uden dem på ældreområdet bliver ramt.
Det er to af de store grupper, som har reelle behov.
Vil de blive friholdt, når man skal gå fra en realvækst på 1,7 pct. ned til 0?
Dertil kommer de 4 mia. kr., som kommunerne skal spare yderligere, fordi der skal laves en omprioritering.
Det er sådan set et spørgsmål, om det kan lade sig gøre, uden at der er nogen som helst, der kommer til at mærke noget til det.
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Lad os nu holde det på det rigtige trin.
Selvfølgelig er nulvækst i 3 år en opgave, og selvfølgelig er det vanskeligt.
Det har vi jo også sagt.
Det er jo altså med løn- og prisfremskrivning, og det vil sige, at man kan have det samme personale ansat, som man har i dag, og man kan købe de samme varer og ydelser, fordi de bliver pristalsreguleret.
Så man skal ikke af med noget, man kan bare ikke lægge noget til.
Det er en opgave, der er til at håndtere.
Jeg har den største respekt for det kommunale bagland – jeg kender det indgående fra min tid som borgmester og byrådsmedlem – og jeg ved og har tillid til, at byrådsbestyrelserne nok skal forholde sig til at løse den her opgave.
Men nemt?
Nej, det er det ikke.
Ja, det kan det godt, hvis man prioriterer rundt.
Men vi har jo den kongstanke, at vi ikke skal detailstyre kommunerne.
Frank Aaen (EL), 2010-04-29:
En del af det, der er sket, og som fortsat vil ske i de kommende år, er jo så, at man strammer på velfærden, mens skattelettelserne fortsætter.
Det er jo klar konservativ politik, og det tror jeg ikke Det Konservative Folkeparti er særlig utilfreds med.
Der er en anden ting, som jeg også mener er konservativ politik, men som man ikke praler så meget med.
Det er måske bare, fordi jeg ikke har hørt det.
Men i konvergensprogrammet, som det hedder, altså planen for regeringens økonomiske politik, fremgår det, at arbejdsløsheden efter krisen – nu snakker vi ikke om krisen, men efter krisen – planlægges til at være dobbelt så høj, som den var før krisen.
Man siger også i samme plan, at andelen af værdierne i samfundet, der går til løn, skal reduceres, mens profitterne skal vokse.
Er det ikke også noget, som De Konservative er rigtig godt tilfredse med?
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
I Det Konservative Folkeparti er vi hver dag kede af det, når nogle mister deres arbejde.
Hovedparten af de ressourcer, vi bruger, bruger vi på at skabe beskæftigelse og vækst, fordi det er det, Danmark skal leve af.
Det er det, der skaber dynamikken.
Det er det, der skaber de penge, som vi her i Folketinget sidder og deler ud.
Uden et privat erhvervsliv, uden at der bliver produceret varer og skabt arbejdspladser, var der jo slet ikke nogen penge, som vi politikere kunne dele ud af i forskellige sammenhænge.
Så selvfølgelig er vi optaget af det.
Og vi glæder os jo over, at vi for femte måned i træk rent faktisk ikke har nogen stigning, og at vi i denne måned fik et fald i ledigheden.
Jeg skulle måske minde om, at der var 146.000 arbejdsløse, da vi tog over i 2001, så vi er stadig under det tal, som hr. Frank Aaen nu beskriver som nærmest en katastrofesituation.
Så er der jo ikke nogen sammenhæng i det, når jeg først skal have skældud for, at den skattereform, der er gennemført, er en skatteomlægning, altså en omfordeling.
Frank Aaen (EL), 2010-04-29:
Det sidste forstod jeg ikke en brik af.
Det, der står i konvergensprogrammet, er, at andelen af værdierne, der udbetales som løn, skal falde, og at andelen af værdierne, der går til profit, skal stige.
Når man regner på tallene, vil man se, at det drejer sig om ca. 100 mia. kr.
100 mia. kr. fra løn til profit, er det ikke rigtig god konservativ politik?
Og burde det ikke få den konservative ordfører til at udstråle lidt glæde?
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
At en del af finansieringen kommer fra, at vi lægger afgift på noget af det, vi ikke vil have så meget af, nemlig det, der belaster miljøet, det, der belaster klimaet, det, der er usundt, det, man dør af, osv., er da en begavet måde at skrue en skattereform sammen på.
Det, der er afgørende, er, at vi motiverer til at tage en uddannelse, fordi der er en belønning for det.
Og arbejder man ekstra, er der også en øget belønning for det, i stedet for som det var i gamle dage, hvor man, hvis man tjente 1.000 kr. på at arbejde 4-5 timer ekstra, skulle betale 730 kr. til statskassen og selv kunne beholde sølle 270 kr.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-29:
Man har jo sådan lidt på fornemmelsen, at den der lommeregner, som hr. Ole Sohn omtalte at han ville give til Venstres ordfører, er sådan en lommeregner, som SF normalt bruger, for det her er jo ikke et spørgsmål om, at Venstres pressetjeneste har siddet og lagt nogle tal sammen.
Vi har jo bare systematisk gennemgået de beslutningsforslag, som SF og S er kommet med i den senere tid, også de forslag, der er kommet i pressen.
Derfor vil jeg blot spørge hr. Ole Sohn, om vækstpakken til de 31 mia. kr., som SF senest har holdt fast på i Børsen den 26. april, om hævelsen af ulandsbistanden til 4 mia. kr. og om den nye letbane i Odense til de 600 mio. kr. indgår i det holdbare finansieringsforslag, som SF kommer med.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jamen jeg vil gerne gentage, at den økonomiske plan, som bliver fremlagt inden sommeren, vil løse både holdbarhedsudfordringen og også det hul, der på lang sigt er i statens finanser.
Og de forslag, som SF og Socialdemokraterne fremsætter i en kommende regering, vil være fuldt finansieret.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-29:
Nu bad ordføreren fra SF jo om, at spørgsmålene blev konkrete.
Jeg kan så konstatere, at svarene ikke bliver konkrete.
Men det betyder vel så, at de 51 mia. kr., som SF og S har stillet forslag om at bruge, skal finansieres inden for den finansieringspakke, som SF og S lægger frem.
Det bliver spændende at se, hvordan det kommer til at hænge sammen.
Derfor må jeg bare spørge igen helt konkret angående nogle af de forslag, som SF og S jo har lagt frem, bl.a. senest i dag om ægtefælleafhængigheden på førtidspensionsområdet til over 600 mio. kr. og fru Karen Klints forslag fra talerstolen tidligere i dag om, at psykiatriområdet skal flyttes fra satspuljen over til finansloven – det er 825 mio. kr.
: Er de her to forslag helt konkret nogen, der sammen med de øvrige forslag fra SF og S vil indgå i finansieringsforslaget fra SF?
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Psykiatriområdet er faktisk en del af »Fair Forandring«.
Det er faktisk noget, vi afsætter penge til, og som vi finansierer, fordi der både er det, der hedder sygehuspsykiatri, og den forebyggende socialpsykiatri.
Det er der afsat penge til, så det er jeg meget glad for at svare på.
Det indgår faktisk i »Fair Forandring«, også fordi vi mener, der er behov for et enormt løft på psykiatriområdet.
Til det andet spørgsmål om ægtefælleafhængigheden: Der skal man jo være opmærksom på, at vi har et massivt behov for - måske ikke lige aktuelt her i den store arbejdsløshedsperiode, men når vi kommer på den anden side af arbejdsløshedsperioden – at få udvidet arbejdsstyrken.
Så at mindske ægtefælleafhængigheden er faktisk med til at styrke og udvide arbejdsstyrken.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-29:
Nu er vi blevet indkaldt til møde af Socialistisk Folkeparti i dag, og vi har ikke hørt planen endnu.
Vi ved, at skatten stiger, men ikke med hvor meget.
Så den der hemmelige plan må da komme frem, når vi har fået en dagsorden, hvor vi er blevet bedt om at møde frem til mødet i dag.
Men der er ikke en plan.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg vil godt lige komme med en korrektion.
Vi har stillet en forespørgsel, hvor vi beder finansministeren og økonomi- og erhvervsministeren om at svare på følgende spørgsmål: Hvordan agter regeringen at tilrettelægge den økonomiske politik, således at der både skabes grundlag for fornyet vækst og beskæftigelse, for overholdelse af EU's konvergenskrav og for langsigtet holdbarhed i dansk økonomi?
Det er det, der er temaet for forespørgslen.
Jeg medgiver fru Anne-Mette Winther Christiansen, at vi ikke har fået svarene, men det er jo ikke oppositionens skyld.
Det tror jeg da er noget man skal tage op i Venstres folketingsgruppe, altså hvorfor regeringen ikke svarer på det spørgsmål, som oppositionen har stillet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-29:
Og man har ikke et svar!
Vi er kommet vel langt, jeg synes, det er blevet meget tydeligt, at der ikke er nogen klar argumentation for en finansiering af de 51 mia. kr., som man har fremsat forslag om her i Folketinget i løbet af det sidste års tid.
Der er ikke nogen forklaring, der kan give borgerne et klart svar på, hvor højt de skal regne med deres skatter kommer til at blive, og der er ikke et klart svar på, hvor høje afgifter der vil blive pålagt.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Det er jo fabelagtigt, at hvis man spørger til noget, der skal ske i fremtiden, så må man vente, og hvis man spørger til noget, der er sket i fortiden, så skal man lade være med at kigge i bakspejlet.
Det indskrænker jo selvfølgelig lidt, hvad vi kan debattere.
Fra Det Radikale Venstres synspunkt bliver det at diskutere dagen og vejen, hvad vi skal lave i dag, og hvornår vi er færdige, for fattigt, vil jeg sige til hr. Mike Legarth.
Det, jeg synes er interessant at få vide, er: Når nu man ikke på noget tidspunkt i 2015-planens levetid har kunnet holde de mål, der har været sat op, og man så lægger yderligere bånd på sig selv, fordi man siger, at der skal være nulvækst i de offentlige udgifter, er det så ikke nærliggende at have det som nationalbankdirektør Nils Bernstein, der den 18. marts i Information sagde, at regeringen ikke har kunnet styre de offentlige udgifter i de seneste 9 år, og derfor er der ingen grund til at tro, at den kan de næste 3?
Det er jo derfor, man gambler med sin troværdighed, når man fremlægger og fører en økonomisk politik, der bringer én derhen, hvor man er nødt til – for at få tingene bare nogenlunde til at hænge sammen på papiret – at varsle nulvækst.
Efterlader det ikke regeringen med et gigantisk troværdighedsproblem?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Med hensyn til den debat, der lige var om tobakken, kan man diskutere, om det er klogt, at der kommer mere afgift på tobakken, eller der ikke gør.
Jeg synes, der er noget andet, der også er interessant at få at vide af SF, og det er meget nemt at svare på.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at vi i dag står og snakker så meget om, at vi skal have et klart svar.
Det skulle være første gang i de 12 år, jeg har deltaget herinde, at der ud af en debat virkelig er kommet et klart svar fra nogen, og det er også det, vi ser i dag.
Men her giver jeg i hvert fald en mulighed for at give et klart svar: Går SF ind for differentieret moms på sunde fødevarer?
Nu har SF på et tidspunkt brugt æblet som logo, og så kunne det jo godt være, at SF gik ind for differentieret moms på sunde fødevarer – det gør jeg selv.
Er det noget, der indgår i de planer, der kommer?
Jeg ved godt, at vi ikke må afsløre for meget om de planer, der ligger, men man kan måske løfte sløret lidt for, om det indgår.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg synes principielt, at det en rigtig tankegang at have differentieret moms på sunde fødevarer, men det indgår ikke i »Fair Forandring«.
Det er offentliggjort, og det er kendt, og det indgår ikke.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Jeg står jo i den situation, hvor jeg på et tidspunkt skal finde ud af, hvad det er for nogle planer, jeg skal følge, og det ville derfor være godt bare at vide en lille smule om planerne.
Jeg har jo også planer, og så kunne jeg gå ned og arbejde videre med mine planer i min gruppe.
Jeg bliver også nødt til at afsløre et eller andet på et tidspunkt, men det vil jeg ikke gøre, før nogen af de to blokke har afsløret noget.
Jeg har jo god tid, kan jeg regne ud.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Det, vi laver med hensyn til skatter og afgifter, ligger i det udspil, vi har offentliggjort, som hedder »Fair Forandring«.
Der ligger ikke noget decideret om differentieret moms, men det gør der alligevel indirekte, for vi siger jo, at de usunde varer skal være dyrere.
Det gør forhåbentlig også, at folk i stigende omfang vælger at sige: Jamen skulle vi så ikke købe nogle varer, som er lidt sundere?
Det, der er hele tankegangen, er jo, at de usunde varer bliver en smule dyrere, og de sunde varer bliver lidt billigere, og er der så nogen, der stadig væk vil købe de usunde varer, har man til gengæld garanti for, at det går til en bedre sygehussektor og til forebyggelse af de mange store folkesygdomme, som flere og flere bliver ramt af.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg har lyst til at spørge, om hr. Mike Legarth kunne være så venlig, da han tilsyneladende har besluttet sig for at være meget meddelsom i dag, at redegøre for, præcis hvordan man vil tilvejebringe de 10,5 mia. kr., der mangler, og som skal komme ved overførselsindkomster m.m. frem til 2013.
For det er jo selvfølgelig interessant – og særlig når man mener, at befolkningen har krav på at vide, præcis hvad regeringen og oppositionen vil, er det interessant.
Men jeg tror ikke, at hr. Mike Legarth aner, hvordan regeringen vil ramme de 24 mia. kr., og derfor bliver det lidt omsonst.
Derfor vil jeg bare spørge, når man nu har travlt med at anmelde regeringens politik som værende dybt ansvarlig, om det så ikke er mærkeligt, at overvismand Hans Jørgen Whitta-Jacobsen i Politiken den 29.12. sagde, og jeg citerer: »Den medløbende finanspolitik fra 2005 og frem til 2007 stimulerede den økonomiske vækst, så derfor har man selv bedt om problemerne.
Og videre: »Vi kan kun takke os selv for, at krisen i Danmark blev langt mere dyb end i andre lande.«
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Jeg kan jo høre på hr. Morten Østergaard, at han gerne vil se i bakspejlet.
Det er jo klart, at hvis vi havde vidst, at krisen kom i det omfang, den er kommet, var der helt sikkert nogle ting, vi ville have gjort en smule anderledes.
Men jeg er ganske godt tilfreds med den måde, vi har håndteret krisen på, og jeg er helt sikker på, at når regeringen skal bedømmes på det, vi har gjort, vil vi få stor ros og anerkendelse for det, når vi nu kommer på den anden side af krisen. Vi har jo fremlagt planen.
Vi fører en meget ambitiøs politik.
Vi har et massivt overforbrug for at få os så skånsomt og nænsomt igennem krisen som overhovedet muligt.
Vi bruger 96 mia. kr. på at beskytte befolkningen mod præcis de negative virkninger, vi ellers kunne være blevet udsat for.
Når vi så kommer forbi 2010, og der er jo altså god tid til, at vi er forbi den tid, så er det, at vi med exitstrategier skal begynde at finde ud af, hvordan vi konsoliderer vores gæld.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Jeg medgiver gerne, at dagen har været lang, men jeg mener sådan set, at fru Anne-Mette Winther Christiansen skal kontakte finansministeren, som tre gange har gentaget det samme oplæg og forlænget dagens debat fuldstændig unødigt og uden at give yderligere oplysninger.
Vi har lavet et forslag i »Fair Forandring« vedrørende skattepolitik, og der siger vi – jeg har sagt det tidligere, men jeg gentager det gerne – at en del af den skattelettelse, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har givet til millionærerne, mindsker vi lidt, og så giver vi nogle skattelettelser til folkepensionisterne og et højere beskæftigelsesfradrag.
Sådan er det.
Man kan se det på Socialdemokraternes og SF's hjemmesider under »Fair Forandring«.
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Det, der er vigtigt for Det Konservative Folkeparti, er, at vi som land fører en politik, der gør, at vi får respekt og anerkendelse ude i den internationale verden, sådan at vi kan holde vores renteniveau lavt.
For det er det, der er afgørende for, at vi får skabt vækst, og at vi får skabt beskæftigelse og arbejdspladser, og det giver mulighed for at levere det velfærdssamfund, vi rent faktisk gerne vil have.
Konvergensprogrammet er jo et styringsredskab, så vi kan overholde de aftaler, vi har indgået.
Her må vi altså ikke have for store underskud.
Nu nedbringer vi dem på den måde, som det tydeligt og gang på gang er beskrevet fra talerstolen i dag, nemlig at vi skal finde 24 mia. kr. for at leve op til den målsætning.
Det er det, vi er i gang med ved at sætte tæring efter næring.
Julie Rademacher (S), 2010-04-29:
Det er blevet nævnt en del gange i dag, at regeringens ufinansierede skattelettelser har konsekvenser for velfærden, både for plejehjem, børnehaver og folkeskoler.
Det har konsekvenser for de helt almindelige danskere, også de mange hårdtarbejdende lønmodtagere, som også sparer sammen og fortjener efterløn.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra De Konservatives ordfører, at man ikke ønsker at afskaffe efterlønnen.
Kan vi få en garanti for det?
For der har været en del tvivl med udtalelser fra hr. Rasmus Jarlov og fru Helle Sjelle, og fru Lene Espersen har også haft meldt noget ud, hvorefter hun mere eller mindre blev irettesat af statsministeren.
Er det ved at pille ved efterlønnen, at man ønsker at finansiere en del af skattelettelserne?
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Jeg er sikker på, at hvis nogle seere har hængt på igennem dagen, vil de have noteret sig et af de mest brugte tricks i den politiske retorik, nemlig at tage folk til indtægt for noget, de ikke har sagt, altså at slutte modsætningsvis sådan lidt efter Erasmus Montanus: En sten kan ikke flyve, morlille kan ikke flyve, ergo er morlille en sten.
Uden nogen personlig sammenligning overhovedet hverken med undertegnede eller spørgeren vil jeg bare sige, at det holder ikke at sige, at Det Radikale Venstre på den måde vil medvirke til stigende erhvervsskatter.
Det er ikke på vores program, og vi har ikke tænkt os at gøre det.
Vi har tænkt os at fremlægge det modsatte, nemlig forslag til vækst og innovation.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Man skulle tro, at finansministeren ville have afholdt sig fra den historiske redegørelse, da han tidligere har skoset ordførere for arkæologi, når vi interesserede os for tiden før den 29. april 2010.
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg har forstået finansministeren rigtigt.
Er det det, der er inde i finansministerens hoved som billedet af den økonomiske politik, der bliver ført i Danmark?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Ja, det må jeg bekræfte.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Og det forstyrrer på ingen måde finansministeren, at man overtog ansvaret for dansk økonomi på et tidspunkt, hvor holdbarheden var positiv, hvilket den ikke har været på noget tidspunkt siden, at man nu har et alvorligt holdbarhedsproblem foran sige, og at der – for at sige det mildt – er deciderede advarsler fra vismænd, nationaløkonomer, bankøkonomer, borgmestre og medlemmer af de respektive regeringspartiers bagland, som på det kraftigste anmoder regeringen om at få arbejdstøjet på og begynde at føre en ansvarlig økonomisk politik?
Er det slet ikke noget, der kan forstyrre finansministerens billede af, at regeringens økonomiske politik i en kort periode har været offer for en finanskrise, men nu er tilbage på sporet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
I 2007, da man lavede 2015-redegørelsen, var der en udfordring på 14 mia. kr., og allerede i 2009 havde vi løst halvdelen af den udfordring.
Men krisen slog dansk økonomi ud af kurs, og derfor er der et stort genopretningsarbejde, vi skal gøre nu.
Jeg vil gerne erindre fru Margrethe Vestager om, at vi i 2008 havde nedbragt vores gæld, således at vi havde mere til gode, end vi skyldte væk.
Vi brugte de gode år til at konsolidere dansk økonomi, og det er baggrunden for, at vi kan føre en så ekspansiv finanspolitik, som vi gør i dag.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Finansministeren har jo ladet sit gode hjerte løbe af med sig og givet os adskillige lejligheder til at stille spørgsmål undervejs i dagens debat, og derfor synes jeg, det virker omsonst igen at spørge, om vi kan det komme nærmere, hvordan man vil nå 7 mia. kr. i beskæftigelsesrettede initiativer inden 2015.
Det kan jo ikke lade sig gøre med en førtidspensionsreform og en SU-reform alene.
Det virker også omsonst igen at spørge om, hvor de sidste 10,5 mia. kr. fra overførsler m.m. skal komme fra inden 2013, og om det med rimelighed kan siges, at Dansk Folkeparti bakker op om regeringens plan, når vi har hørt hr. Peter Skaarup sige, at man ikke har skrevet under på noget.
Derfor vil jeg bede finansministeren om at bekræfte, at selv hvis vi lægger til grund, at det er tilfældet, at regeringen når sit mål i 2013 og når sit mål i 2015, hvad der ikke er mange der tror på, vil der være underskud på de offentlige finanser hvert eneste år derefter, og gælden vil alligevel blive opbygget til betaling for fremtidige generationer.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jamen det danske samfund står da over for en række udfordringer, som vi skal tackle.
Der er jo det demografiske problem, der er de svigtende indtægter i Nordsøen, der er de nye målsætninger i klima- og energipolitikken, som skal opfyldes, og som jo svækker finanspolitikken.
Så der er da rigtig mange udfordringer i dansk økonomi.
Det, jeg bare siger har været regeringens linje, er, at vi har tacklet de udfordringer, efterhånden som vi er stillet over for dem, og jeg er ret sikker på, at vi også kan tackle udfordringen med de resterende 7 mia. kr. ved at tage fat på SU, ved at tage fat på førtidspension.
Og så er vi jo nødt til hele tiden at indrette arbejdsmarkedspolitikken efter de konjunkturer, der er, og derfor er det også noget, vi hele tiden må arbejde med.