runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2015-01-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Clausen, hvordan det hænger sammen, at han stemmer for det her forslag til vedtagelse, som SF har fremsat med opbakning fra regeringen, De Konservative og Venstre, og samtidig så tordner han egentlig imod det, som står i det: Det er ikke ambitiøst nok, det er endda tæt på at være umoralsk at kæmpe for.
Sandheden er jo, at det, der står i det her forslag til vedtagelse, sådan set ikke er anderledes end den linje, vi hidtil har haft, hvorfor der så også er så bred opbakning til den.
Men hvordan hænger det sammen, at man synes, det er umoralsk og uambitiøst, og så samtidig stemmer man for det stik modsatte af, hvad man siger, nemlig at det netop er os rige lande, der skal nedbringe det mest.
Her taler vi altså om – det står rent faktisk direkte i teksten – at det særlig skal være de store udledere, altså USA og Kina.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Jeg vil spørge SF's ordfører, om ikke SF anerkender, at den almindelige teknologiske udvikling, vi har i vores samfund – det, at der bliver forsket i ny teknologi, som bliver forbedret, forfinet og alt andet lige bliver billigere med tiden – da i sig selv vil føre til nedbringelse af CO2-udslippet?
Jeg tænker f.eks. på vindmøller.
I hvert fald er nogle typer af vindmøller efterhånden lige så billige i deres produktionsomkostninger som fossil energi.
Man kan faktisk ad den vej, uden at man behøver at påtage sig nogle voldsomme ambitioner eller store målsætninger eller pålægge sig selv nogle store høje krav, få et lavere CO2-udslip i samfundet, altså på grund af den teknologiske udvikling.
Anerkender SF ikke det?
Anerkender SF ikke også, at den danske befolkning er så bevidst om sit energiforbrug, fordi energi koster penge, at alle da prøver at lade være med at bruge mere, end der er nødvendigt?
Man kan se, at den danske bilpark de sidste 10 år har undergået en stor udvikling, hvor man faktisk kører næsten dobbelt så langt på literen, end man gjorde for 10-15 år siden.
Anerkender SF ikke det faktum, og at det derfor faktisk er overflødigt med de her reduktionsmål?
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
Jamen det er jo også lige netop for at fremme den teknologiske udvikling, vi fører den her politik.
For det er da helt rigtigt, at det her i høj grad er et teknologisk spørgsmål.
Altså, vindmøller er ikke kommet af sig selv.
De er kommet, fordi der er nogle, der har lavet en politik for dem, og nogle, der har tænkt, at vi skulle reducere vores CO2-udslip, bl.a. ved at udvikle en ny teknologi.
Det er det ene.
Det andet er: Hvad med bilerne f.eks.?
Hvorfor er det, at så mange danskere heldigvis vælger biler, der kører langt på literen i dag?
Det er da, fordi benzinen koster noget.
Altså, hvis vi lå der på de niveauer, som man ligger på i nogle lande, hvor man giver store, store statssubsidier til fossile brændsler, ville vi jo ikke køre dobbelt så langt på literen.
Det er jo, fordi vi har lavet politik for det.
Det er, fordi du kan købe en A-mærket bil i stedet for en E-mærket bil.
Det samme gælder forhåbentlig også, når man ser på huse.
Det er, fordi vi gør noget, det er, fordi vi tænker i, at vi skal have det her reduceret, for det er vi nødt til af hensyn til kloden, og så skal vi gøre det begavet og sådan, at vi også er med til at skabe både arbejdspladser og en fornuftig levestandard.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Det, jeg prøvede at få SF's ordfører til at anerkende, er, at udviklingen faktisk går i retning af mindre energiforbrug i samfundet, uanset om regeringen fastsætter reduktionsmål og ambitioner om, at fossile brændsler ikke skal være der, simpelt hen fordi vi har en teknologisk udvikling, som gør, at den grønne energi faktisk bliver billigere med tiden.
Vi har også en udvikling, der gør, at man isolerer sine huse bedre i dag og dermed har et lavere varmeforbrug, fordi det er almindelig sund fornuft, fordi folk ikke har lyst til at bruge flere penge end højst nødvendigt på deres varmeregning og på deres elregning.
Så hvorfor have alle de her store forkromede ambitioner, når vi alle sammen godt ved, at Danmarks CO2-udslip er så forsvindende lille, at det ikke påvirker noget som helst, hverken nu, om 50 år eller om 100 år?
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
Jeg siger bare, at den jo ikke kommer af sig selv.
Altså, den kommer jo, fordi der er nogle, der er optaget af, at den skal komme.
Jeg vil da gerne være med til at tage æren for den teknologiske udvikling og de arbejdspladser, der er skabt.
Det synes jeg da at mit parti har en pæn del af æren for.
Det er da ikke sådan, at vi skal stå alene om at tage æren for det, men det er da bl.a., fordi vi har haft for øje, at vi skal have vores CO2-udslip ned og samtidig udvikle de ting og samtidig give os som borgere mulighed for også at få nogle fordele af at vælge rigtigt klimamæssigt.
Thomas Danielsen (V), 2015-01-23:
Tak for det.
Og tak for ordførerens bemærkning om, hvad der er ambitiøst.
Det er en meget spændende diskussion: Hvad er det, der er en ambitiøs politik på området?
Udfordringen er jo, at klima og velfærd går hånd i hånd, og derfor er det en balancegang.
Så hvis man gerne vil have jernstøberier, gartnerier og plastfremstillingsfabrikker m.m. i Danmark, har vi selvfølgelig brug for at tage nogle hensyn til, hvor hårdt vi belaster særlig vores produktionsvirksomheder i Danmark.
Det gør vi til dels også i vores klima- og energipolitik, men jo højere krav vi stiller, desto værre bliver det jo.
Når vi så samtidig har et velfærdssamfund, hvor dem, der skal bidrage til velfærdssamfundet, er i mindretal, så bliver vi nødt til, hvis vi vil opretholde den velfærd, at være varsom med at stille større krav til, hvor langt Danmark skal løbe foran.
Det håber vi, og vi kan så høre, at det også er det, som resten af Folketinget er enige om.
Så er det forskelligt, hvilket forslag til vedtagelse man støtter op om, men i bund og grund er det i hvert fald det, som er det fælles ønske i Folketinget, hvilket jeg glæder mig over.
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
Det er jo rigtigt.
Det står simpelt hen i forslaget til vedtagelse, at de største udledere, også selv om de findes i det, man måske teknisk kan kalde udviklingslande – i hvert fald de lande, som er på vej frem, f.eks. Kina – skal forpligte sig.
Det skal de jo.
Men jeg ved så ikke, om Danmark er foran.
Det er en diskussion.
Altså, når vores CO2-udslip pr. indbygger sådan set er i den høje ende, er vi så så meget foran?
Når EU's gennemsnit pr. indbygger er det samme som Kinas, kan man vel ikke sige, at vi kun er foran.
Men vi er foran på omstilling, og det er jo der, vi er med til at skabe nogle job, bl.a. derovre, hvor hr. Thomas Danielsen er valgt, og hvor jeg også er valgt.
Altså, i hele energisektoren skaber vi i tusindvis af job ved at lave den her omstilling.
Der er jo ingen, der drømmer om, at det er det, det handler om.
Karen J. Klint (S), 2015-01-23:
Det var sådan set ikke det, jeg afviste, jeg afviste beslutningsforslaget.
For bare det, at der kommer 50.000 underskrifter ind, øger ikke dialogen mellem os og vælgerne eller befolkningen i al almindelighed.
Hvis vi skal have øget dialogen, skal vi jo også se hinanden i øjnene, mødes live og diskutere tingene.
Det at få et skriftligt forslag med nogle underskrifter øger jo ikke nødvendigvis dialogen, det øger bare muligheden for at drøfte flere forslag herinde.
Jeg tror, vi skal ud i marken.
Jeg siger ikke, at vi skal have folkemøder a la folkemødet på Bornholm over det hele.
Jeg synes, at vi i vores egne partier har et meget stort ansvar for at komme ud – at have tid til det.
Og det er også derfor, at vi skal italesætte, at vi ikke kan være herinde 7 dage om ugen, for så møder vi heller ikke befolkningen.
Der er faktisk en god grund til, at vores mandag er mødefri; det er netop for at komme ud og møde folk.
Jeg er selv en af dem, der bruger næsten hver eneste weekend på at møde vælgerne i en eller anden udstrækning.
Jeg er ude på mange skoler, ude på mange uddannelsessteder.
Og det kunne jo være fint, hvis arbejdspladserne igen ville begynde at invitere de politiske partier ind til kantinemøder, så vi kan møde befolkningen på flere måder, end vi gør i dag.
Og jeg har set rigtig mange politikere op til den kommende valgkamp annoncere lyttemøder.
Mange gør jo en dyd ud af at sige, at vi politikere har én mund og to ører, og derfor er det meget godt at møde vælgerne, i forhold til at vi skal lytte lidt mere til dem.
Per Clausen (EL), 2015-01-23:
Jeg kan forstå på hr. Mikkel Dencker fra Dansk Folkeparti, at han mener, at andre lande ligesom skal tilstræbe at være ligeså ambitiøse som Danmark.
Så vil jeg bare spørge hr. Mikkel Dencker: Hvad tror hr. Mikkel Dencker der sker med klimaforandringerne på globalt plan, hvis alle nationer i verden satser på at få det samme CO2-udslip pr. indbygger, som vi har i Danmark?
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Det skal jeg ikke gøre mig klog på, men det, som er byrden, man bærer i et samfund, hvis man beslutter sig for at foretage CO2-reduktioner, er netop, at man forbruger mindre, end man har gjort hidtil.
Det er det, der er byrden, man påtager sig.
Der har vi jo i Danmark påtaget os byrder, der indtil videre har ført til 34 pct.s reduktioner i 2020, og regeringen synes jo så, vi skal køre videre.
Det er ikke byrder, som der er andre lande, der har påtaget sig, i hvert fald ikke nogen lande af betydning, og derfor mener vi, at det, der vil være naturligt, er, at der er andre lande, der også går videre ad det spor, før Danmark skal påtage sig noget som helst mere.
Per Clausen (EL), 2015-01-23:
Men det må vel alligevel betyde en lille smule for Dansk Folkepartis position, hvis man mener, at Danmark har ydet, hvad man kan yde.
For hvad skulle argumentet så være for, at andre lande ikke skulle udlede præcis lige så meget CO2 pr. indbygger, som vi gør i Danmark?
Så stiller jeg bare det spørgsmål til hr. Mikkel Dencker: Hvad vil konsekvenserne være, hvis vi kommer op på det CO2-udslip?
Og jeg kan afsløre over for hr. Mikkel Dencker, at det vil føre til en dramatisk stigning i det globale CO2-udslip, hvis alle nationer skulle op på det danske niveau pr. indbygger.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Jeg synes ikke, vi skal bevæge os ud i den slags stræben efter, at alle skal kunne det samme og ville det samme.
Alle lande i verden er forskellige og har forskellige udgangspunkter, men derfor kan man godt fordele byrderne rimeligt og ligeligt, når man laver internationale aftaler.
Danmark har allerede påtaget sig meget store byrder selv, og det har haft økonomiske konsekvenser for Danmark.
Der er bare ikke ret mange andre lande, der har påtaget sig byrder i den størrelse.
Så hvis der skal laves aftaler internationalt om, at Danmark og alle andre lande i verden skal påtage sig at opfylde nogle mål sammen, skal alle lande påtage sig deres del af byrden, og der har vi i Danmark allerede gjort meget mere, end alle andre har.
Jens Joel (S), 2015-01-23:
Jeg er også nødt til at følge op lidt i den samme rille.
Jeg forstår på hr. Mikkel Dencker, at man stadig væk står bag den 34 pct.s reduktion, som er en del af den energiaftale, som DF jo også med i.
Men når hr. Per Clausen bl.a. taler om, at vi udleder ret meget pr. dansker, så er det jo også, fordi de ting, vi forbruger, bliver produceret andre steder i verden.
Og hvis man vil anlægge en meget sådan, kan man sige, national vinkel på det her og spørge, hvad vi vil i Danmark, kan hr. Mikkel Dencker så forestille sig, at Dansk Folkeparti vil foreslå nogle begrænsninger i, hvad danskerne må købe ind, eller et eller andet, hvis der skal være en rimelighed, altså hvis der findes sådan noget, som at danskerne klarer sit, og så må de andre klare deres?
For så skylder vi jo stadig væk en hel del, og hvor skal det komme fra?
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Nej, jeg vil ikke lægge nogen begrænsninger ned over, hvad danskerne skal have lov til at købe af importerede varer.
Jeg ved ikke, om det er den slags moralske måde at angribe klimapolitikken på, som Socialdemokratiet vil indføre – der tænkes måske højt – men det er ikke Dansk Folkepartis ambition.
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti står vi ved, at vi er med i energiaftalen, men Dansk Folkeparti har ikke noget erklæret mål om 34 pct. reduktion.
Der er bare den hage ved det, at energiaftalen fører til en reduktion på 34 pct., men det har ikke været en målsætning for Dansk Folkeparti i sig selv.
Vores målsætning er at være med i en energiaftale for at påvirke, hvad det er, der foregår i energipolitikken.
Jens Joel (S), 2015-01-23:
Nu var det ikke min hensigt at gøre det her til et moralsk spørgsmål – det synes jeg der er mange gode grunde til, men det har jeg faktisk ikke gjort.
Jeg synes, det er hr. Mikkel Dencker, som gør det her til et moralsk spørgsmål, når han som det ene prøver at indikere, eller, om man vil, bilde danskerne ind, at vi har reduceret meget, og at vi er klimavenlige, hvilket notorisk er forkert, og når han så ovenikøbet også siger, og det mener jeg så er en lille smule moralsk, at vi nu har gjort vores.
Altså, jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er jo grebet ud af luften, at vi i Danmark er særlig klimavenlige.
Det er jo ganske enkelt ikke rigtigt, og derfor bliver jeg nødt til at spørge: Hvad er det så, man baserer sin holdning om, at vi har gjort nok, på?
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Nu har vi jo politiske aftaler, der fører frem til en reduktion på 34 pct. af Danmarks CO2-udslip i 2020.
Der er ikke ret mange andre lande, der kan fremvise tilsvarende resultater.
Så det er den måde, jeg mener vi har påtaget os vores del af byrden på.
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
Altså, det ligner da noget af et kursskifte, når man kigger på, hvad Dansk Folkeparti var med til at foreslå og vedtage før COP 15 i København, da man var støtteparti, og det er, som om melodien er blevet noget anderledes, men det er så okay.
Der er så noget, jeg synes det er interessant at se på her.
Når vi nu ikke skal gøre mere end det, vi har gjort, vil det så sige, at vi heller ikke skal være med til det, som er vedtaget på EU-plan, nemlig at EU samlet set skal nå op på 40 pct. CO2-reduktion i 2030?
Skal vi så ikke være med i det?
Skal vi bare sige, at nu er det løst for vores vedkommende?
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Jeg synes, at vi i Danmark skal fastlægge den energi- og klimapolitik, som vi mener er bedst for Danmark, og alle andre lande kan så også tilrettelægge noget.
Nu er miljøspørgsmål jo grænseoverskridende spørgsmål, og det er også derfor, man har de her COP-møder, som FN arrangerer, hvor alle verdens lande taler sammen om de problemstillinger, der måtte være, og det er også der, man vil prøve at finde frem til en international klimaaftale.
For os i Dansk Folkeparti er det naturligt, at Danmark er med i alle de internationale fora og man også er med i de samtaler, der er med andre landes repræsentanter.
Hvis vi skal indgå i en international aftale, skal det være en international aftale, hvor der er en rimelig ligelig fordeling af byrderne mellem alle de deltagende lande.
Det skal ikke være noget med, at vi i Danmark eller i den vestlige verden skal erkende, at det hele er vores skyld, og at det er os, der skal løse alle problemer selv.
Steen Gade (SF), 2015-01-23:
Jeg forstår så, at vi er med i nogle internationale aftaler, men vi er jo også med i nogle af dem, der hedder EU-aftalerne, og der har vi sådan set forpligtet os til at ville melde noget ind i Paris, og der kommer EU til at melde en 40-procentsreduktion ind.
Skal vi så ikke leve op til det, vi melder ind i en EU-sammenhæng?
Så vil jeg bare lige sige noget til hr. Mikkel Dencker: Sagen er jo, at vi som danskere har et kæmpestort CO2-udslip.
Det er da rigtigt, at vi reducerer, og det er jo godt, og det er godt, at vi er enige om nogle ting, men vi er jo nogle af dem, der forurener mest pr. indbygger i verden.
Det er bare sådan, det er.
Vi er ikke helt i top, men vi er da i den forkerte ende.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-23:
Det er jo sådan, at jo mere et land er udviklet, jo højere velstandsniveau man har, jo højere produktion man har, jo mere forbruger man eksempelvis af energi, og det fører til CO2-udledning, ja.
Men jeg synes ikke, vi skal skamme os over, at vi er på det niveau, at vi er et veludviklet samfund.
Jeg ved godt, at der er samfund, som har en langt lavere CO2-udledning end Danmark målt pr. indbygger, men det er ulande, hvor folk lever i fattigdom og ikke har råd til andet end at skaffe sig varme og brændsel ved at gå ud og finde gamle træer, de kan hugge i stykker.
Det synes jeg ikke er noget at stræbe efter.
Det kan godt være, at de udleder mindre CO2, men det er ikke der, Danmark skal hen.
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Må jeg ikke minde om, at vi har at gøre med et meget alvorligt problem.
Terror er ikke for sjov.
Vi ser i stadig større omfang, at kriminaliteten krydser grænser, og derfor er udgangspunktet for det lovforslag her ikke at skade ganske almindelige mennesker, ikke at snage i deres privatliv, men at få et effektivt redskab, så vi kan forebygge og så vi kan bekæmpe de mennesker, der har ondsindede ærinder.
Lad mig gentage, at jeg har fuld tillid til, at den bemyndigelse, som vi i dag diskuterer her i Folketinget, vil blive varetaget med respekt for den balance, og at vi selvfølgelig konstant vil kunne følge med i det arbejde her fra Folketingets side.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-23:
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren ville uddybe svaret på spørgsmålet fra Liberal Alliance.
Altså, der er jo ikke nogen grænser, som lovforslaget ligger lige nu.
Der er en bemyndigelsesbestemmelse, hvor ministeren får lov til at bestemme, hvad for nogle oplysninger der må indsamles, hvor længe de må gemmes, hvad de må bruges til, hvem de må videregives til.
Bekymrer det på ingen måde ordføreren, at oplysninger om, hvor danske borgere befinder sig, bare sådan vil kunne indsamles en masse, og at man ikke engang aner, hvad Datatilsynet siger til det endnu, andet end at de tidligere har udtrykt bekymring, da man prøvede på at gennemføre det bare sådan uden at spørge først?
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Med det her lovforslag forholder det sig som med alle andre lovforslag: Vi forholder os meget nøje til, hvad der står; vi overvejer det naturligvis; vi vejer de fordele og ulemper, der kan være ved et lovforslag.
I det her tilfælde er vi altså nået frem til hos Socialdemokraterne, at vi ikke er bekymrede over den bemyndigelse, som vi giver til ministeren.
Vi har tillid til, at ministeren vil forvalte den med stor ansvarlighed.
Og så må jeg også lige tilføje, at der jo ikke er tale om nye oplysninger.
Der er tale om oplysninger, som flyselskaberne allerede indsamler.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-23:
Nu skal jeg jo ikke sætte spørgsmålstegn ved, hvorfor Socialdemokraternes ordfører stoler på den socialdemokratiske minister.
Det giver god mening, og det er jeg også glad for at høre.
Det lyder, som om det går godt i partiet.
Super!
Har ordføreren måske en overvejelse om, at der kunne være nogle fra den anden side af Folketingssalen, der en dag satte sig på den ministerpost, og som måske var mindre optaget af borgernes datasikkerhed, ret til at holde egne personfølsomme oplysninger fortrolige, ret til privatliv, med hensyn til hvor man befinder sig henne hvornår, når man ikke er mistænkt for noget kriminelt?
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Jamen generelt skal det være sådan i det her Folketing, at vi konstant følger ministrenes gøren og laden.
Men jeg mener faktisk, det er Folketingets opgave at overvåge ministeren, og i det her tilfælde har hverken jeg eller Socialdemokraterne grund til at betvivle, at justitsministeren vil forvalte den her bestemmelse med stor ansvarlighed.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-01-23:
Tak for ordet, formand.
Vi Radikale kan bakke op om, at man benytter skrappere midler til at foretage kontrol i grænseområder og lufthavne, eftersom det ligger inden for Schengenaftalen og allerede praktiseres i Holland.
Der er behov for en vis grad af grænsekontrol baseret på intelligent politiarbejde og ikke baseret på gammeldags grænsekontrol.
Det anerkender vi, og vi kan derfor støtte forslaget her.
Jeg vil dog også være ærlig og sige, at vi har været ret optaget af den automatiske nummerpladegenkendelse, også kendt som ANPG, og det vil vi også være fremadrettet.
Det er uhyre smart, men der er også en risiko for, at det kan være en glidebane, for teknologien kan bruges til mangt og meget.
Men på nuværende tidspunkt kan vi godt bakke op om politiets brug af ANPG.
Så samlet set kan vi fra radikal side støtte dette forslag.
Tak for ordet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-23:
Skal jeg forstå på den måde, at Socialdemokratiet i virkeligheden slet ikke bekymrer sig om almindelige menneskers ret til et privatliv?
Det kaster man bare over til justitsministeren.
Det er jo ikke et svar.
Jeg synes da, det er en grænseløst naiv tiltro til, at den til enhver tid siddende regering bare vil gøre det bedste.
Der er i hvert fald for vores vedkommende en tiltro til, at nogle vil gøre det bedre end andre, men det er jo en politisk vurdering.
Det, der er det interessante, er: Har vi hånd i hanke med, hvad det er for nogle bemyndigelser, vi giver, og er der en bekymring, når Datatilsynet siger, at man faktisk ikke aner, hvad man gør, hverken på det ene eller det andet område?
Nu har vi jo siddet sammen i arbejdsgruppen vedrørende digital sikkerhed og al den slags.
Jeg er lige ved at sige, at det da er utroligt, at man kan ignorere de her høringssvar, samtidig med at man har siddet og lavet det arbejde.
De to ting hænger overhovedet ikke sammen i min verden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-23:
Der er ingen tvivl om, at intelligent grænsekontrol er vejen frem.
Sydog Sønderjyllands Politi havde jo indbudt både Retsudvalget og Udvalget for Udlændinge og Integration til en dag – i mandags – hvor de fortalte om resultaterne med det, som de har afprøvet, og man må jo bare sige, at resultaterne er overbevisende.
Man har fået bedre muligheder for at gå efter omrejsende kriminelle, og i visse tilfælde begynder de nu endda at gå uden om Danmark, fordi de ved, at risikoen for at blive taget er markant.
Hvis man skal tage deres ord for pålydende, er det i hvert fald bedre at bruge kræfterne på den her måde end at stoppe alle på må og få, og det tror jeg på at de ved noget om, for det er dem, der har det politifaglige overblik.
Så vi skal selvfølgelig gå den vej, og vi har også i SF varmt støttet tanken om nummerpladescannere.
Vi synes faktisk, at det giver nogle rigtig gode muligheder.
Vi har set i England, hvordan det faktisk får knaldet kriminelle, og hvordan man meget målrettet kan gå efter lige præcis dem.
Der er også gode erfaringer med det testede udstyr i Danmark, så det kan helt sikkert være værdifuldt i kampen mod cabotage og omrejsende kriminelle.
Det eneste, jeg ikke er helt så glad for, er, at det her lovforslag ikke rigtig pinder ud, hvordan sådan en ordning skal se ud.
Altså, vi ved ikke ret meget om, på hvilken måde data skal indsamles, på hvilke betingelser, og hvor længe de skal opbevares.
Så det vil være rigtig, rigtig godt, at vi får en politisk vurdering af det spørgsmål, når man ved, hvordan ordningen skal indrettes.
Vi er ikke så glade for i SF, at man skal overvåge alt og alle, og derfor er det yderst interessant for os at få nærmere viden om, hvordan det skal indrettes.
I forhold til passagerlister vil jeg sige, at det jo er et redskab, vi allerede har.
Vi er rimelig betrygget ved, at det, ministeren lægger op til, er, at man skal gå efter de kriminelle, man skal ligesom have nogle i kikkerten.
Det er ikke en overvågning af alt og alle og deres rejsemønstre.
Det er lidt anderledes med det, man kigger på på EU-plan på nuværende tidspunkt.
Den model kommer vi til at forholde os til senere, og den virker noget mere aggressiv end det, der lægges op til her.
Det er fint, at der også kommer en eller anden hjemmel til at gøre, som man gør i Frankrig og i Holland, hvor man kan lave ikke systematiske kontroller, men i hvert fald en form for grænsekontrol, når man står med helt særlige udfordringer som f.eks., at der kommer rigtig mange illegale rejsende på et tidspunkt, og man så kan reagere på den udfordring.
Så det synes vi sådan set er fint, men vi må også sige, at der er nogle ting, som skal udbores i udvalgsbehandlingen, inden vi kan tage endelig stilling.
Vi er overordnet positive, men vi har altså bekymringer i forhold til nummerpladescannerne.