Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Ekstremistiske miljøer bidrager til polarisering i samfundet.
De undergraver vores samfundsværdier og den sammenhængskraft, som vi har opbygget igennem generationer, og de udgør en risiko for vores sikkerhed.
Det ikke nogen hemmelighed, at jeg er meget kritisk over for religiøse forkyndere og moskeer, der udbreder et formørket tankesæt, som er helt uforeneligt med vores grundlæggende værdier.
Vi skal forebygge radikalisering og bekæmpe voldelig ekstremisme.
Vi skal sætte en stopper for omrejsende hadprædikanter, der påvirker andre til et opgør med danske værdier og demokratiske principper, og vi skal modvirke negativ social kontrol og tendenser til parallelsamfund.
Derfor er jeg også tilfreds med vores igangværende drøftelser blandt alle partier om indsatsen imod religiøse forkyndere, der forsøger at undergrave danske love og vort demokratiske værdisæt.
Vi må sammen finde en løsning på de her udfordringer, som vi alle er enige om skal konfronteres.
Vi har fra regeringens side foreslået at indføre offentlige nationale sanktionslister over religiøse forkyndere og lignende, som skal udelukkes fra at indrejse i Danmark.
Listen skal omfatte omrejsende religiøse forkyndere og lignende, som ved deres adfærd og udtalelser giver grund til at tro, at de vil udgøre en trussel imod den offentlige orden, hvis de fik lov til at indrejse i landet.
Sanktionslisten suppleres med en opmærksomhedsliste for religiøse forkyndere og lignende, der er omfattet af EU's regler, og som ikke kvalificerer sig til optagelse på sanktionslisten.
Vi skal ikke lægge dansk jord til hadprædikanter, der opfordrer til et opgør med dansk lov og selve det frihedsfundament, som vi har i Danmark.
Vi har opbygget en solid dansk model for forebyggelse af radikalisering og ekstremisme.
En central del af forebyggelsesindsatsen løftes af kommunernes fagpersoner og lokalpoliti.
Det sker som led i det generelle kriminalforebyggende arbejde i regi af SSP-samarbejdet mellem skole, sociale myndigheder og politi.
Udvalgte SSP-medarbejdere er blevet opkvalificeret til at være opmærksomme på og også at kunne håndtere radikalisering på lige fod med andre typer af risikoadfærd.
Det samme gælder for medarbejdere i Kriminalforsorgen og i PSP-samarbejdet mellem politiet, de sociale myndigheder og psykiatrien.
Forebyggelsesindsatsen er altså forankret i eksisterende myndighedssamarbejder.
Sådan har vi arbejdet, siden VK-regeringen kom med den første handlingsplan for radikalisering tilbage i 2009, og det er lige præcis det, som er styrken ved vores forebyggelsesindsats, og som gør Danmarks indsats til en særlig indsats i international sammenhæng.
I landets 12 politikredse er der etableret regionale netværk eller infohuse, hvor lokale myndighedspersoner kan få rådgivning om radikalisering og ekstremisme.
Styrelsen for International Rekruttering og Integration som en ny styrelse under mit ministerium yder rådgivning på strategisk niveau til alle landets kommuner i forhold til tilrettelæggelse og organisering af indsatser til forebyggelse af ekstremisme.
Styrelsen gennemfører også længerevarende rådgivnings- og samarbejdsforløb med udvalgte kommuner, der oplever særlige problemer med ekstremisme.
Styrelsen er ansvarlig for udviklingen af nye tiltag og metoder i forebyggelsesindsatsen.
Derudover understøttes det lokale samarbejde af undervisning og rådgivning, som varetages af Styrelsen for International Rekruttering og Integration i samarbejde med PET.
I januar 2015 indgik vi en bred satspuljeaftale om at styrke indsatsen mod radikalisering over en 4-årig periode.
Der blev afsat 60 mio. kr. til 19 aktiviteter fordelt på 3 indsatsområder: for det første et indsatsområde vedrørende en styrket kommunal indsats og opkvalificering af fagfolk, for det andet en indsats vedrørende nye værktøjer til forebyggelse af radikalisering og for det tredje en indsats vedrørende mobilisering af civilsamfund og lokalmiljøer.
Derudover er der afsat midler til en evaluering af indsatsen, så vi kan blive klogere på, hvad der rent faktisk virker.
Det betyder, at kommunerne nu også kan iværksætte tiltag over for personer, der er over 18 år, der er i risiko for radikalisering eller har brug for hjælp til at forlade ekstremistiske miljøer.
Desuden er ambitionen, at ca. 3.000 fagfolk med tæt borgerkontakt skal opkvalificeres med viden om radikalisering og ekstremisme.
F.eks. lærere, boligsociale medarbejdere og ansatte i jobcentre, klubber og i asylcentre skal kunne vurdere tegn på radikalisering, og de skal vide, hvordan de skal handle, hvis der er en sag.
Sidste år opkvalificerede vi omkring 1.400 medarbejdere, herunder folkeskolelærere og ansatte på sikrede institutioner, så vi er faktisk godt på vej.
Satspuljen indeholder som nævnt også en række nye værktøjer, der skal styrke både forebyggelse og hjælp til exit, og en række initiativer, der sigter mod at involvere civilsamfund og lokalmiljøer mere i indsatsen til forebyggelse af radikalisering og ekstremisme, som det er anbefalet fra flere sider.
Jeg vil nævne nogle af dem her: Vi etablerer et landsdækkende korps for mentorer, forældrecoaches, som kommunerne kan trække på, hvis der er akut behov for en indsats over for en person, der er udsat for risiko for radikalisering, eller over for en person, som allerede er en del af et ekstremistisk miljø, og som ønsker at forlade det.
Mentorkorpset kommer i drift til sommer.
Derudover er vi ved at udvikle en undervisningspakke med fokus på digital dannelse og kritisk tænkning for at tage kampen op mod den online radikalisering og ekstremistiske propagandaspredning, der sker på internettet og på de sociale medier.
Vi har desuden etableret et ngo-drevet center, som kan understøtte personer, der har brug for støtte til at forlade de ekstremistiske miljøer.
Vi har også oprettet en national hotline om radikalisering, hvor forældre og pårørende kan få rådgivning om, hvordan de kan få hjælp, hvis de er bekymrede for et barn eller en pårørende.
Telefonlinjen åbnede den 1. februar i år.
Vi forsøger løbende at indhente ny viden på området og har derfor igangsat et forskningsprojekt om den stigende kontakt mellem ekstremistiske miljøer og banderne.
Endelig vil jeg nævne, at vi er i færd med at etablere et forskernetværk i samarbejde med Dansk Institut for Internationale Studier.
Netværket skal samle danske forskere inden for det her felt og fremme vidensdeling for at underbygge og kvalificere forebyggelsesindsatsen og også selvfølgelig eventuelt tage nye initiativer.
Der er kort sagt rigtig meget i gang på det her område.
Men det her er et vanskeligt område.
Udfordringerne udvikler sig hele tiden, og der er ikke tid til eller mulighed for simple løsninger.
Vi skal hele tiden have et kritisk blik på vores indsats.
Derfor har jeg besluttet at kortlægge kommunernes forebyggelsesindsats for at få et samlet billede af, hvordan kommunerne håndterer konkrete sager, hvilke metoder der bliver brugt osv.
Vi skal bruge kortlægningen til at se, om der er noget, vi kan gøre bedre, og det tror jeg helt sikkert der er.
Og så skal vi ikke mindst også bruge den til at dele de gode erfaringer, der er, på tværs af landet.
Desuden har jeg bedt Styrelsen for International Rekruttering og Integration om at udarbejde et nyt rådgivningstilbud til kommunerne, som i højere grad skal adressere både radikalisering og negativ social kontrol i et samlet tilbud.
Endelig vil justitsministeren og jeg selv som opfølgning på drøftelserne i Kirkeministeriet indkalde partierne til et møde om forebyggelse af radikalisering, hvor vi også kan drøfte, om der skal gøres yderligere. Regeringen tager klart afstand fra alle former for parallelsamfund, hvor der leves efter et normsæt, som fører til isolation fra det omgivende samfund.
Derfor sætter vi også ind over en bred kam for at forebygge og for at modvirke parallelsamfund.
Det gælder vores indsats for at forebygge radikalisering og ekstremisme, indsatsen over for moskeerne og de formørkede religiøse forkyndere og indsatsen for at forebygge social kontrol og æresrelaterede konflikter.
Men det gælder så sandelig også indsatsen på arbejdsmarkedet.
I de nu afsluttede to- og trepartsforhandlinger har vi sikret, at der er en mere jobrettet integration, hvor udlændinge får en tættere kontakt med det danske arbejdsmarked og dermed også kommer meget tættere på de danske værdier, normer og det danske sprog.
Kort sagt: Man får Danmark ind under huden.
I morgen har vi endnu et forhandlingsmøde i Kirkeministeriet om religiøse forkyndere, og jeg ser frem til en fornuftig aftale, som vi kan arbejde videre med.
Med den i hånden har vi givet nogle solide tiltag til at sætte ind over for de radikaliserede miljøer.
Afslutningsvis vil jeg sige, at regeringen har besluttet, at der i regeringens prioriteringsoplæg til satspuljeforhandlingerne nu her for 2017 vil indgå et tema om netop indsats mod parallelsamfund, og det ser jeg meget frem til at diskutere med partierne den 25. maj, hvor der vil blive indkaldt til foreløbig drøftelse af dette.