Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
De skatter og afgifter, som hr. Peter Christensen taler om, er de 5 mia. kr., som vi bruger til at investere for at skabe bedre muligheder for dem, der har det dårligst, og skabe mulighed for, at vi får flere i beskæftigelse i stedet for kun at få flere i ledighed.
Det fører jo til at give nogle bedre muligheder for dem, som har mest brug for det.
Det er en god dag i dag.
Først havde vi et godt valg, der gav et godt grundlag for en ny regering.
Det er jo noget, der har stået rigtig højt på den radikale dagsorden og ønskeseddel.
I dag har vi så første behandling af finanslovforslaget for 2012.
Vi i De Radikale har arbejdet stærkt for at få det skifte, fordi vi var politisk uenige med VKO-flertallet på rigtig mange områder.
Faktisk har vi arbejdet for denne dag siden valget i 2001.
Der er sket rigtig mange ændringer af samfundet i 00'erne.
Bl.a. har skattestoppet udhulet indtægtsgrundlaget og øget uligheden ved økonomisk at favorisere boligejere med de dyreste boliger.
Det har forstørret boligboblen, fordi det har ført til en værdiforøgelse, der ikke holder.
Ejendomsværdibeskatningen er jo en kunstart at forklare, men i praksis udjævner den konjunkturudsvingene og lægger en dæmper på prisudviklingen.
Skattestoppet var udtryk for en letsindig økonomisk politik.
Det er vi heldigvis færdige med nu.
Der er sket en ændring af det, vi kalder det samarbejdende folkestyre, og med det mener jeg det samarbejde, hvor regeringen, Folketinget, kommunalbestyrelserne, arbejdsmarkedets parter, organisationerne, frivilligsektoren og institutionerne har deltaget på kryds og tværs for at løse de problemer, der skulle løses.
Det er også det, vi kalder Foreningsdanmark.
Det er sådan noget, man kalder en magtstrategi, hvor man deler magten ved at inddrage de aktører og interessenter, der er i forbindelse med den enkelte opgave.
Så skabes der innovative løsninger, som der bliver bredt medejerskab til og ansvar for, og tingene løses i fællesskab.
Det brede samarbejde har faktisk fået et skud for boven i 00'erne, for det er blevet afløst af en topstyring af stort set alle opgaver igennem 10 år.
Rigtig mange i samfundet har oplevet vedtagelse af lovgivning hen over hovederne på dem, der rent faktisk vidste noget om det, der skulle lovgives om.
Det har efterhånden ført til magtesløshed over for den mangel på tillid, der opleves ved topstyring som regeringsform.
Så er der samtidig blevet udviklet et massivt måle- og kontrolbureaukrati for at styre måden at gennemføre arbejdet på skolerne, i børnehaverne og rigtig mange andre steder i velfærdssamfundet.
Derfor er der brug for, og nu er der også mulighed for et reelt kulturskifte, hvor vi bygger på tillid, ledelse, faglighed og afbureaukratisering.
Der skal skabes innovative løsninger gennem samarbejde, og vi skal være hurtige og dygtige til at bruge og udnytte digitalisering og ny teknologi.
Vi skal give rum og frihed til at gøre arbejdet bedre.
Der er også noget pænt at sige om den tidligere VK-regering.
For heldigvis er den tidligere regering og den nye regering enige om nogle langsigtede mål for økonomiens udvikling.
Vi arbejder på at opnå balance på den strukturelle saldo i 2020, og »vi« er altså regeringen og regeringspartierne.
Vi arbejder på at øge arbejdsudbuddet, som er nøglen til at nå de andre langsigtede mål, og vi arbejder på at leve op til de henstillinger, Danmark har fået i ECOFIN, EU's ministerråd.
Jeg siger heldigvis, for det er bl.a. den enighed om retningen og målene for økonomien, der skaber tillid til Danmark i udlandet, men der er bare heller ikke så meget andet at gøre end at følge den vej.
Målene skal nås, og de tjener det formål, at der igen bliver styr på økonomien, så vi ikke lever med store, uholdbare underskud, der øger gælden år for år.
Konjunkturerne er imod os, og de er bare i løbet af de seneste måneder blevet mere negative, så vejen ud af krisen kan blive alvorlig og lang.
Derfor har regeringen besluttet at fremrykke en række offentlige investeringer.
De er parate.
Regionerne har budgetteret med næsten 2 mia. kr. mere end planlagt.
Landsbyggefonden fremrykker planlagte renoveringer af almene boliger, og der skal også indgås en ny energiaftale, hvor der er finansiering til grønne investeringer.
Det er værd at erindre, at Valutafonden på sit besøg i Danmark i oktober i år anbefalede os at bruge kickstarten som et bidrag til at afbøde den negative konjunktur.
Flere praktikpladser kan der også komme ud af det og en højere beskæftigelse ikke mindst.
Så derfor kan det også bidrage til at få det lidt sure klima skiftet ud med et mere optimistisk.
Regeringen har en lang række prioriteringer, der bygger på nogle andre værdier end dem, der ligger i finansloven fra Venstre og Konservative.
Vi har investeringer i samfundet og i fremtiden.
Vi investerer i uddannelse og i forskning, men fastholder besparelser på administrationen.
Vi investerer markant på klimaområdet.
Vi afskaffer multimedieskatten, og vi udarbejder en national innovationsstrategi.
Men vi prioriterer også på en lang række andre områder, hvor det er minoriteter, der har lagt ryg til besparelser og har oplevet en marginalisering ud af fællesskabet, hvor de tværtimod havde brug for en hjælpende hånd.
Fattigdomsydelserne afskaffes; gebyr på familiesammenføring afskaffes; asylansøgere skal efter en tid ud af asylcentrene; planerne om nye optjeningskrav for modtagelse af velfærdsydelser gennemføres ikke; brugerbetaling på fertilitetsbehandling afskaffes; psykiatriindsatsen opprioriteres permanent, men bliver sat på finansloven; loft over børnefamilieydelsen afskaffes; kontanthjælpsmodtagere på kanten af jobmarkedet får en jobpræmie, når de kommer i gang med et job; indsatsen for flere praktikpladser øges; en særlig indsats for udsatte børn og unge gennemføres, så der kan gribes hurtigere ind; der ydes bedre hjælp til prostituerede med henblik på at komme ud af prostitution; der ydes bedre hjælp til indsatte i projekt »God Løsladelse«; den kriminelle lavalder hæves fra 14 år til 15 år igen.
Og jeg kunne nævne flere, men det er alle sammen målsætninger, der retter sig mod børn og unge og voksne, som er på kanten af fællesskabet.
Vi ønsker et samfund, hvor der er sammenhæng mellem ord og handling, og hvor vi bygger på fællesskab, og hvor alle skal have mulighed for at være med i fællesskabet; et menneskeligt samfund, der bygger på tillid, ledelse, faglighed og afbureaukratisering; et samfund, hvor vi kan skabe innovative løsninger gennem samarbejde, og hvor vi gennem uddannelse og forskning kan være hurtige og dygtige til at bruge og udnytte ny viden og bruge og udnytte digitaliseringen og ny teknologi.
Det har tidligere udviklet Danmark og danske virksomheder, så vi har klaret os rigtig godt i verden, og det kan vi gøre igen, når der skabes rum og mulighed for det.
Vi taler her om et kulturskift.
Jeg vil gerne slutte med at anerkende den indsats, finansministeren har gjort for, at vi i dag er i stand til at tage de første og markante skridt for et kulturskift, hvor vi målrettet går efter at kunne investere i fremtiden og i at give udsatte og minoriteter en hånd, der ikke giver slip, men hjælper ind i fællesskabet.
Det kulturskift glæder vi os over i Det Radikale Venstre.
Vi kan ikke nå det hele på 1 års finanslov.
Vi skal prioritere for fremtiden og for de udsatte i samfundet, og vi glæder os over, at det sker inden for rammerne af en ansvarlig økonomisk politik, der fører til holdbare offentlige finanser og til balance på den strukturelle saldo i 2020, som er pejlemærket for den økonomiske indsats.
Og vi ser frem til, at det skal ske gennem et godt samarbejde både i Folketinget og i Danmark.