Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Det, der lægges frem i dag, er for Det Konservative Folkeparti et rigtig godt resultat.
Ved slutningen af forhandlingerne sagde vi, at det her er den største og mest omfattende finanslovaftale, vi har været med til siden regeringsskiftet i 2001.
Det er sjette år i træk, og denne gang har vi lavet en aftale, der er både vidtgående og visionær.
Jeg overværede for nylig en prisoverrækkelse, hvor direktør Jørgen Mads Clausen fra Danfoss blev hædret, og i sin takketale fremhævede han dette års visionære finanslovaftale.
For ham var de mange penge, der er afsat til forskning og udvikling, et udtryk for, at Danmark som vidensamfund sikrer sin plads i det globale samfund.
Oppositionen har jo fremstillet finanslovaftalen, som om den kun var et spørgsmål om at sænke afgiften på sodavand.
Det er naturligvis helt forkert, ligesom det er forkert at påstå, at det enten er et spørgsmål om skattelettelser eller velfærd.
Det er jo ikke et enten-eller, men et både-og.
Vi øger indsatsen på næsten alle velfærdsområder, og det er derfor forkert at fremstille det, som om vi sparer op til skattelettelser.
Det er i øvrigt interessant, når Socialdemokratiet i deres eget finanslovforslag arbejder med skattelettelser.
Vismændene advarer mod yderligere stigninger i de offentlige udgifter, men det afholder ikke Socialdemokratiet fra at komme med vidtgående udgiftsforslag.
Det er simpelt hen umuligt for regeringen at foreslå noget, som Socialdemokratiet ikke kan foreslå højere, en overbudspolitik, som ikke er set mage til.
Det er simpelt hen uansvarligt, den måde, det bliver gjort på.
I dag oplever vi så, at Socialdemokratiet tilslutter sig SF’s forslag om yderligere udgifter til kommunerne med 1,3 mia. kr., således at man bare øger det beløb, man har underfinansieret sit finanslovforslag med.
Tværtimod er det jo sådan, at den aftale, der er lavet, øger væksten i den offentlige sektor fra 0,5 pct., hvilket er et led i 2010-planen, til 1,3 pct. i 2007, bl.a. som følge af velfærdsaftalen.
Der bliver tale om et markant ressourceløft i 2007, og ser man tilbage, har der været et ressourceløft på 32,5 mia. kr. Der er brugt 12 mia. kr. mere på sundhedsområdet, 8 mia. kr. mere på social service og 8 mia. mere på undervisningsområdet.
På ældreområdet viser budgetterne, at der næste år bruges 700-800 mio. kr. mere, og det er flere penge end nogen sinde før.
Også på dagin stitutionsområdet bruges der mere, nemlig ca. 300 kr. pr. barn, og det er penge, der gavner den offentlige service og kommer borgerne til gode i deres hverdag.
Det er jo sådan, at dansk økonomi er inde i smult vande.
Udviklingen er meget positiv, og vi oplever det længste og kraftigste opsving i mange år.
Beskæftigelsen er højere end nogen sinde, og ledigheden er faldet med 70.000 personer og forventes næste år at være nede på 112.000 personer, dvs. det laveste niveau i 30 år.
Opsvinget er solidt og drevet af positive forventninger til fremtiden.
Ingen ved naturligvis, hvornår det topper, men den stabile økonomiske situation giver håb om det, man kalder for en blød landing og dermed en fortsat vækstperiode, som mange danskere i de senere år har haft stor gavn af.
Overophedning er en reel risiko, og derfor fører den borgerlige regering også en ansvarlig politik.
Vi er tilbageholdende med at iværksætte nye udgiftskrævende projekter, og det offentlige må ikke vokse ud over alle grænser.
Overskuddet på de offentlige finanser ser meget lovende ud.
Det er på 68,5 mia. kr., og den gunstige konjunktursituation med bl.a. den faldende ledighed og de store ekstraordinære indtægter fra Nordsøen er med til at sikre de offentlige budgetter.
Men det er selvfølgelig ikke penge, som man uden videre kan pumpe ud i samfundet og dermed øge forbruget.
Det ville få uønskede konsekvenser, og derfor udviser vi ansvarlighed.
Pengene skal bruges til gældsnedbringelse, så vi kan fortsætte den positive udvikling, vi har haft i en periode, og fortsætte i den positive spiral, vi er i lige nu.
ØMU-gælden falder til 23,5 pct. i 2007, dermed er vi på forkant af 2010-planen, og i 2008 forventes nettogælden at være vendt til et mindre tilgodehavende.
Ja, man må næsten knibe sig i armen, når man siger det, men i 2008 vil den danske stat have et tilgodehavende.
Hele finanslovforslaget er jo på 557,75 mia. kr., men det har en neutral virkning på den økonomiske aktivitet, og derfor er det fuldt forsvarligt.
Aftalen med Dansk Folkeparti om ændringsforslagene medfører en vækst på 0,75 mia. kr., og samtidig er antallet af beskæftigede i den offentlige sektor vokset med 5.000.
I kommuner og amter har væksten været på 12.000, mens der har været et mindre fald i antallet af ansatte i staten.
Vi anerkender selvfølgelig, at der i en periode er behov for at øge antallet af offentligt ansatte for at sikre, at de mange projekter, der er sat i gang, bliver tilgodeset, men på lang sigt ser vi jo gerne, at det er den private sektor, der vokser hurtigst.
Finanslovaftalen udmønter det historiske forlig i juni om fremtidens velfærd og globalisering.
Med aftalen bevilges der 2 mia. kr. til forskning, udvikling og uddannelse, hvilket er med til at bringe Danmark i front.
Aftalen indeholder også en lang række forbedringer på de centrale velfærdsområder sundhed, ældreomsorg og børnepasning.
Indsatsen over for de ældre bliver som sagt styrket.
Allerede med finansloven for indeværende år er der startet en markant indsats for de ældre, men jeg vil gerne slå fast, at det er afgørende for Det Konservative Folkeparti, at indsatsen for de ældre bliver yderligere styrket.
Vi vil sikre, at de ældre får gode forhold, og det har vi gjort ved at være med i dette finanslovforlig.
Aftalen indeholder også et forlig om politiog retskredse, og her har vi lagt vægt på, at 800 betjente frigøres fra administrativt arbejde og kommer i operativ tjeneste.
Nu får vi endelig tog til tiden, og de uendelige forsinkelser vil ophøre.
På vejområdet igangsættes der også en række projekter, som kan være med til at forkorte køerne, for den tid, der spildes i de lange køer, må jo kunne udnyttes bedre.
Kvaliteten i dagtilbuddene bliver forbedret med initiativer på tilsammen 600 mio. kr. i de kommende 3 år.
Det er afgørende, at børnene får en god start, og at forældrene oplever en god service med tryghed for deres børn.
På miljøområdet er der afsat 1 mia. kr., og i modsætning til hvad der er skrevet i pressen, er hele denne milliard til rådighed.
Der bruges 500 mio. kr. til naturgenopretningsprojekter, og disse projekter er udpeget og vil blive sat i værk, ligesom der også er forslag om nationalparker undervejs.
I 2007 gøres der igen en kæmpeindsats på sundhedsområdet.
Det har jo været diskuteret en del i dag, og der afsættes 1,3 mia. kr. i aftalen med regionerne plus 1 mia. kr. i en lånepulje, så der kan købes flere strålekanoner – alt sammen med henblik på at give borgerne en endnu bedre service.
Personligt er jeg optaget af, at de psykisk syge hjælpes og tilgodeses, og derfor er jeg glad for, at 1,1 mia. kr. i satspuljeforliget netop er målrettet de psykisk syge.
Det er et af de områder, hvor vi virkelig skal gøre en indsats, og hvor der er mange mennesker, som har hjælp behov.
Kommunalreformen træder i kraft den 1. januar, og jeg er naturligvis overbevist om, at reformen bliver en stor succes.
Den medfører en stor fornyelse af den offentlige sektor, fordi opgaverne samles i større og mere bæredygtige enheder i de nye kommuner, og alt, hvad vi efterfølgende måtte beslutte her i Folketinget, bliver baseret på et solidt grundlag, fordi vi har kommuner, som kan gennemføre de enkelte projekter.
Endelig sker der en teknisk regulering af ulandsbistanden, så vi kommer bort fra diskussionen om, hvorvidt vi opfylder løftet om, at den skal være 0,8 pct. af BNI.
Ulandsbistanden bliver præcis 0,8 pct. af BNI, og den øgede danske vækst kommer også ulandene til gode, fordi bistanden stiger i takt med stigningen i den danske indtjening.
Mange af posterne i finansloven er allerede på vej gennem Folketinget som lovforslag.
Det betyder, at alt kan træde i kraft efter jul, og dermed er der taget et vigtigt og solidt skridt i retning af vedligeholdelse af velfærdssamfundet.
Der bliver ikke skåret ned, tværtimod.
Vi borgerlige dokumenterer med dette finanslovforslag, at velfærdsstaten kan vedligeholdes, samtidig med at vi sikrer, at borgerne får den størst mulige frihed.
Det kan Det Konservative Folkeparti støtte, og vi kan dermed også støtte regeringens ændringsforslag.