runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-07:
Først synes jeg, der er brug for ligesom at stoppe den fortælling, som fru Line Barfod også skriftligt har været ude med flere gange, nemlig at jeg i efteråret skulle have sagt, at vi ingenting ville gøre, og at vi bare skulle vænne os til forholdene.
Det, der har været situationens tilstand siden efteråret, og som jeg også gjorde rede for, er, at vi nu er i en situation i Danmark, hvor vi har skruppelløse indvandrerbander og rockere, som bliver ved med at skyde på hinanden og altså har en bandekrig.
Der er det samfundets opgave at stoppe det.
Det vil være samfundets prioritet i mange år frem.
Men vi vil også have en situation om ti år, hvor der vil være indvandrerbander og rockere.
Vi vil prøve at slå konflikten ned og bekæmpe dem med alle de midler, vi nu engang har til rådighed.
Som jeg sagde i efteråret, og som jeg siger i dag, og som jeg vil sige om et halvt år, er vi parat til hver eneste time i døgnet, hver eneste dag i døgnet at foretage det fornødne, og det gør vi løbende.
Siden efteråret har vi gjort mange konkrete tiltag.
I november blev vi i forligskredsen enige om at give politiet nogle flere ressourcer.
Nu har vi så fremlagt bandepakken, og vi vil måske komme med endnu flere tiltag, for vi vil ikke finde os i bandekonflikten.
Flemming Møller (V), 2009-05-07:
Derfor har Venstre også sympati for det formål, forslagsstillerne angiver.
Problemet med forslaget er bare, at det ikke vil have den ønskede effekt.
En sådan afgift vil ikke hjælpe grisene, og den vil heller ikke føre til flere arbejdspladser i Danmark, tværtimod.
Den danske eksport udgør, som ministeren var inde på, 6 millioner grise om året, men da hele 5 millioner af disse grise slet ikke er klar til slagtning, skal der altså findes opstaldningskapacitet til 5 millioner slagtesvin, hvis forslaget overhovedet skal kunne virke rent fysisk, og den kapacitet findes næppe.
Dertil kommer en voldsom udvidelse af gylleopbevaringskapaciteten og håndtering af væsentlig større gyllemængder i det danske landskab - gyllemængder, der formentlig slet ikke kan udbringes lovligt i dag.
Derfor vil smågriseproducenterne ikke have noget valg, de bliver tvunget til fortsat at sende deres grise ud på de lange transporter og så bare betale de 100 kr.
Men det er ret dårlig forretning, det gennemsnitlige dækningsbidrag på slagtesvin ligger i dag under en halvtredser, så en afgift på 100 kr. vil fremtvinge en situation, hvor producenterne kommer til at betale for at gå på arbejde, og det vil naturligvis ikke kunne fortsætte.
Eller sagt på en anden måde: Sådan noget stopper helt af sig selv.
Produktionen af smågrise vil bare blive overtaget af producenter i andre lande, hvor produktionen kan udføres mere rentabelt, men også under ringere krav til dyrevelfærd.
Og når smågriseproduktionen først er flyttet til udlandet, afskærer vi os fra hurtigt at kunne øge slagtesvinproduktionen, når det igen kan betale sig at producere slagtesvin i landet.
Derfor vil forslaget nærmest være en garanti for, at flere grise i fremtiden vil vokse op under ringere krav til dyrevelfærd, og det vil være en garanti for, at tabte arbejdspladser på de danske slagterier aldrig vender tilbage igen.
Nej, hvis vi vil bedre beskæftigelsen på de danske slagterier, skal vi i stedet hjælpe erhvervet med at nedbringe omkostningerne, så dansk slagtesvinproduktion og danske slagterier igen bliver konkurrencedygtige.
Det er jo den manglende konkurrencedygtighed, der gør, at grisene sendes til udlandet.
Derfor konstaterer jeg også med tilfredshed, at regeringen har fokus på erhvervets konkurrencedygtighed.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Der er bare en enkelt ting, jeg godt vil spørge hr. Flemming Møller om, og det er det der med konkurrencedygtigheden.
Jeg forstår, at de danske slagterier skal kunne konkurrere med de tyske, men så er det bare, at jeg stiller mig selv det spørgsmål, som hr. Flemming Møller måske kan opklare for mig: Hvor langt skal lønningerne ned på de danske svineslagterier, for at vi kan konkurrere med de lønninger, men nu har i Tyskland, på omkring - lad os bare være venlige - 50 kr. i timen?
Knud Kristensen (KF), 2009-05-07:
Når vi diskuterer dansk landbrug, dyr osv., har vi dyreværnsloven, og den skal overholdes i alle henseender.
Forslagsstillerne forsøger med forslaget at pålægge dansk landbrug yderligere omkostninger og begrænsninger i deres produktion i form af yderligere begrænsninger af transporttiden for levende svin på ned til 4 timer.
Herudover skal der betales 100 kr. pr. gris, som transporteres ud over de 4 timer.
Det er ganske vist en omkostning, som tilbageføres erhvervet, mere præcist den økologiske svineproduktion.
Det er igen et forslag, der presser erhvervet i en bestemt retning uden nogen form for dialog og samarbejde og forståelse for erhvervets udviklingsmuligheder.
Jeg kan igen henvise til rapporten »Grøn Vækst«, som vi tidligere har hørt omtalt her fra talerstolen.
Alle de udviklingsmuligheder, der er indlagt heri, medvirker til en bæredygtig produktion i samarbejde med erhvervet.
Det er helt fantastisk, at Enhedslisten ikke har bemærket, at transportørerne af danske svin har en meget høj komfort i deres lastvogne, hvor der er lagt vægt på dyrevelfærd under transporten, så svinene rent faktisk ikke mærker den store forandring fra stald til transport.
Forslaget vil også være en hindring og en omkostningsforøgelse for producenter, der har produktion her i Danmark og måske i Tyskland og f.eks. i Polen, i forbindelse med at de kan levere svin til sig selv.
Det kan være i form af smågrise, der skal opfedes i stalde uden for Danmark grænser.
Det kan være avlsdyr, man transporterer ud.
Derfor må jeg også sige, at forslaget kræver en noget mere dybdegående analyse, før vi kan gå ind og støtte forslaget.
Der kan også være producenter, der leverer svin til deres eget slagteri i Tyskland.
Vi har jo åbne grænser, vi har åbne muligheder, og det er vigtigt, at vi netop understøtter det, at vi ikke går ind og begrænser erhvervenes udviklingsmuligheder.
Udviklingsmuligheder er netop det, der gør, at vi får en vækst, at vi får en øget beskatning, og at vi får mulighed for at opretholde den velfærd, som vi har.
Med de bemærkninger kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Bente Dahl (RV), 2009-05-07:
Der bliver transporteret i millionvis af levende grise her i landet hvert år: små grise, grise til opfødning, grise til slagtning.
Beslutningsforslaget omtaler i bemærkningerne slagtning i Tyskland.
Vi taler altid om slagtesvin.
Der er bred enighed om, at transport af levende grise indebærer en del problemer.
Lad mig nævne nogle af dem.
Vi diskuterer båse under transporten, fordi grisene kommer op at slås.
Vi diskuterer forholdene i samlestaldene for at undgå, at grisene skader sig selv og andre.
Vi diskuterer det formålstjenlige i at transportere dyrene over lange afstande til Tyskland og andre steder for at blive slagtet.
Vi har rejsehold, der skal sørge for dyrevelfærden under transporten.
Vi har politianmeldelser, når det går hårdest for sig.
Vi diskuterer muligheden for, at grise kan blive slagtet på det nærmeste slagteri.
Vi diskuterer CO2-udledningen ved de lange transporter.
Der er ingen tvivl om, at der kunne være bedre løsninger end den måde, det går for sig på i dag, f.eks. at det var på nærmeste slagteri.
Dette beslutningsforslag lægger op til en miljøafgift, der skal virke adfærdsregulerende på de landmænd, der transporterer slagtesvin primært til Tyskland.
I Tyskland ser vi de såkaldte kolonnearbejdere, der arbejder for en meget lav timeløn.
Vi må spørge os selv, om det var sådan, at EU’s indre marked var tænkt at skulle fungere ud fra laveste fællesnævner.
Nej, det var det ikke.
Både grise og mennesker skal have det bedre og vil få det bedre, hvis den timeløn blive sat op.
Så længe vi venter på det, og da CO2-udledning altså ikke er til at spøge med, må vi lave en restriktion i form af en miljøafgift pr. gris på et eller andet beløb.
100 kr. er der foreslået her.
Alle indtægter fra denne afgift går til støtte til omlægning til økologisk svineproduktion, så de bliver altså i erhvervet.
I Det Radikale Venstre har vi sympati for B 142, og vi vil i udvalgsarbejdet undersøge de praktiske muligheder for at få det gennemført, altså også med hensyn til EU-samarbejdet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-07:
Jeg skal medgive fødevareministeren, at der har sneget sig en fejl om national medfinansiering ind.
Det beklager jeg.
Men med hensyn til frivillig modulation vil jeg sige, at det simpelt hen ikke er et begreb, jeg har opfundet.
Det er et begreb, som Europa-Kommissionen har opfundet, og som Fødevareministeriet så sandelig også selv skriver i deres egne notater; så det hedder altså stadig væk frivillig modulation.
Når ministeren til et debatmøde i Politikens Hus den 4. november siger til citat i Politiken efterfølgende, at regeringen vil benytte sig af frivillig modulation og benytte sig af det fuldt ud, hvad er der så sket i mellemtiden, som gør, at ministeren ikke kan holde ord?
Jeg skal på vegne af SF's fødevareordfører, hr. Kristen Touborg, fremføre følgende: Forslaget lægger op til, at ingen levende grise transporteres i længere tid end 4 timer eller til nærmeste slagteri.
Der er bestemt god grund til at gøre noget for at undgå de lange dyretransporter både af hensyn til dyrevelfærden og slagteriarbejdspladserne i Danmark.
Forslagsstillerne ønsker, at indtil ovenstående er gennemført, skal der indføres en miljøafgift på transport af levende grise, der transporteres i mere end 4 timer, på minimum 100 kr. pr. gris.
Indtægten fra den afgift skal føres tilbage til erhvervet som støtte til udvikling af en økologisk svineproduktion, som er både miljømæssigt og dyrevelfærdsmæssigt bæredygtig.
Grundlæggende er vi positive over for forslaget, men eftersom forslaget efter al sandsynlighed er EU-stridigt, kan vi ikke støtte forslaget.
I forhandlingerne om »Grøn Vækst« har jeg noteret mig, at vi skal blive inden for den finansielle ramme, medmindre man finder andre midler - det er punkt 3 i regeringens betingelser.
Andre midler kunne jo passende være frivillig modulation, men her har regeringen så sagt nej til at hjemtage 750 mio. kr. fra et landbrug, som vel at mærke får dem tilbage.
Det er jo ikke sådan, at staten tager penge ind og sætter sig på dem og siger: 750 mio. kr. kan vi hygge os med.
Nej, de skal føres tilbage til erhvervet.
Der skal bare stilles nogle natur- og miljøkrav til de her penge, for at landbruget får dem tilbage.
Hvad er det, der gør, at regeringen har så meget imod at tænke landbrug, natur og miljø sammen, at man ikke er villig til at benytte sig af frivillig modulation?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-07:
Men det er jo lige præcis det, vi har gjort i »Grøn Vækst«, og jeg tror oven i købet, at fru Pia Olsen Dyhr flere gange har rost mig for, at vi netop her har sammentænkt landbrug, natur, miljø og også klima.
Så vi har netop leveret et bud på, hvordan vi kan opnå mere synergi, og hvordan vi ved at sammentænke kan opnå bedre effekter end ved at se på områderne enkeltvist.
Det, der ligger helt klart, er, at landbruget befinder sig i en meget vanskelig økonomisk situation, plus at vi har fundet finansiering for de initiativer, der er nødvendige at tage for at beskytte natur og miljø.
Det er simpelt hen regeringens begrundelse for på nuværende tidspunkt ikke at ønske at anvende artikel 68-midlerne.
Jeg synes, det ville være helt forkert, og derfor er det også et krav, der vil gøre sig gældende i »Grøn Vækst«-forhandlingerne.
Henrik Høegh (V), 2009-05-07:
I Venstre mener vi, at Socialistisk Folkeparti som forslagsstiller til det her forslag helt glemmer at tage udgangspunkt i landbrugets aktuelle situation.
Det danske landbrug er lige nu som mange andre erhverv presset af den nuværende økonomiske situation.
Indtjeningen er under pres, og det er vanskeligt for landmændene at få de nødvendige kreditter til den daglige drift.
Med beslutningsforslag B 143 foreslår Socialistisk Folkeparti at pålægge regeringen at inddrage yderligere 10 pct. af den direkte støtte til landmændene.
Formålet er i stedet at anvende midlerne, som det hedder i forslaget, til »særlige fødevarerelaterede eller miljømæssige egenskaber«.
Med andre ord er Socialistisk Folkepartis forslag at tage penge fra landbruget i en tid, hvor erhvervet er under ekstraordinært hårdt pres.
Hertil skal siges, som også ministeren nævnte, at der i øjeblikket tages 7 pct. under den obligatoriske modulation, og det stiger frem til 2013.
Så der er faktisk i dag, hvilket arbejdet med »Grøn Vækst« også viser, ganske mange penge at bruge til de her opgaver.
I den aktuelle økonomiske situation er det, Socialistisk Folkeparti foreslår, for mig at se som en knytnæve i et i forvejen blåt øje.
Jeg skal her meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-07:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om det ikke er korrekt, at landbruget i dag modtager 7,5 mia. kr. i direkte støtte, og om der alligevel ikke i 7,5 mia. kr. er tale om en slat penge.
Det er vel ikke sådan, at landbruget ikke modtager nogen som helst midler fra det offentlige.
Henrik Høegh (V), 2009-05-07:
Det er rigtigt, at ca. 7,5 mia. kr. modtages i støtte i relation til produktionen, noget, som alle øvrige landbrug i Europa får.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-07:
Der er ingen tvivl om, at jeg har arbejdet for, at artikel 68 skulle være operationel, også set fra et dansk synspunkt.
Så jeg har været meget offensiv, i forhold til hvad artikel 68-midler kan bruges til.
Men undervejs er der dels sket det, at vi har fundet mulighed for fuldt ud at finansiere de initiativer, vi gerne vil tage i forbindelse med »Grøn Vækst«, altså for at beskytte natur og miljø, dels er der faktisk sket en udvikling på det finansielle område, som gør, at jeg synes, det vil være forkert på nuværende tidspunkt yderligere at anvende midler via artikel 68, fordi det jo indebærer en reduktion i den direkte støtte til den enkelte landmand.
Flemming Møller (V), 2009-05-07:
Jeg mener faktisk ikke, at det er lønningerne, vi skal være så opmærksomme på, det må arbejdsgiver og arbejdstager selv finde ud af.
Nej, vi skal i stedet for sørge for, at de omkostninger, som der f.eks. ligger i veterinærkontrollen, bliver bragt ned, for det er en væsentlig del af de omkostninger, der er på slagterierne.
Jeg er bare uenig med hr. Per Clausen i, at det er arbejdslønningerne, der betyder den store konkurrenceforskel.
Derimod skal vi være klar over, at hver gang vi pålægger landbruget nogle omkostninger, enten af hensyn til dyrevelfærd eller miljø - og det kan være velbegrundet koster det et eller andet sted i den danske slagtesvinproduktion.
Og med hensyn til kontrol på slagterierne osv. koster det også et eller andet sted.
Det skal vi være opmærksomme på.
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Jeg har sådan set bare et enkelt spørgsmål, og det er, fordi jeg synes, at hr. Bjarne Laustsen er lidt mere upræcis i dag, end han tidligere har været.
Bl.a. udtalte han den 9. april ifølge Fødevareforbundets hjemmeside, at han selv gik og arbejdede med sådan en afgift, som præcis svarer til den afgift, som vi har foreslået her i dag.
Det var godt nok efter, at vi havde fremsat beslutningsforslaget, så det er ikke derfra, vi har kopieret det.
Men hr. Bjarne Laustsen har ret i, at de 100 kr. er inspireret af ham og hans meget, meget berømte pantordning.
Pointen er, at når hr. Bjarne Laustsen til slagteriarbejderne siger, at han selv arbejder med sådan en afgiftsordning,
hvad er så problemet i at støtte det her beslutningsforslag?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Jeg vil også spørge hr. Per Clausen, om det ikke ville være ret godt, hvis vi kunne sikre, at alle de her 6 millioner smågrise, som bliver transporteret ud af landet, kunne sendes til det nærmeste slagteri herhjemme, når de var opvokset.
Ville det ikke medføre mange ekstra arbejdspladser her i Danmark?
Ville det ikke være en glædelig nyhed for de slagteriarbejdere, som vil få det ekstra arbejde, særlig de slagteriarbejdere, som i den sidste tid jo har modtaget en fyreseddel eller en besked om, at deres slagteri er lukningstruet, eller at de står over for en reduktion?
Derfor mener jeg helt tydeligt, at det er et vigtigt signal, at selv hr. Per Clausen er parat til at se på, hvordan vi kan give de miljøgodkendelser, hvordan vi kan lave forhold, der sikrer, at miljøet ikke lider overlast.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-07:
Jeg vil også gerne støtte intentionerne i det, men vi laver ikke noget her i Folketinget, der er i strid med EU's markedsregler.
Jeg siger bare, at det sådan set er det eneste forbehold, jeg tager i forhold til det her.
Sympatien, muligheden for at gøre nogle ting er vi helt med på.
Vi vil gerne være med til disse ting både sammen med Enhedslisten og andre partier - det gør vi jo i vid udstrækning - og her i foråret har vi behandlet en lang række sager, der handler om nøjagtig det samme: enkeltbåsopstaldning, transport osv.
Kan vi skære i de timer, dyrene må transporteres, vil det være meget, meget fint for os.
Det handler sådan set om det samme.
Men det, der er problemet med hensyn til lønnen, er en svær nød at knække.
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Det er da rigtigt nok, at når man nu har valgt at være begejstret EU-tilhænger som hr. Bjarne Laustsen, så er det jo en svær nød at knække.
Det må han jo så tænke over hvad han vil stille op med.
Pointen er, at der tales, som om at det her forslag skulle være i strid med EU-retten.
Det antydede ministeren også, men hun kom ikke nærmere ind på det, for hun mente ikke, det var nødvendigt.
Det er det heller ikke for Venstre, for de er selvfølgelig helt klart imod, at man skulle forsøge at beskytte danske arbejdspladser på den måde.
Men det er Socialdemokraterne så ikke.
Jeg vil bare spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvis det er sådan, at det her faktisk ikke er i strid med EU-retten, kan vi så forvente, at Socialdemokraterne vil støtte forslaget?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-07:
Vi vil støtte alle de forslag, der går i den retning, som både det her forslag og vores eget går på, nemlig at vi slagter vores grise herhjemme.
Vi vil finde ordninger, og vi vil selvfølgelig give tilsagn både til hr. Per Clausen og alle andre ordførere om, at vi vil sørge for, at vi får svar på spørgsmålet, om de er konkurrenceforvridende, og hvori det består.
Så har vi herhjemme brugt - synes jeg rigtig klogt - det flertal, der er i Danmark til at sige, at vi vil have noget bedre dyrevelfærd, også når det drejer sig om transport.
Det fortæller vi vidt og bredt, og vi sørger altid for at sende diverse ministre til Bruxelles for at give det budskab, at her i Danmark vægter vi dyrevelfærd højere, end man måske gør andre steder.
Vi vil jo sådan set det samme, men vi skal bruge det system, vi kender herhjemmefra, til at presse de andre til at lave forbedringer.
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Nu ved hr. Jørn Dohrmann jo godt, at hvis der er mulighed for at få flertal for dele af et forslag, jeg er kommet med, ved at lave nogle ændringer, er jeg altid indstillet på det.
Så det er sådan set ikke det, der er problemet.
Så får hr. Dohrmann og Dansk Folkeparti altid at vide, at det ikke kan lade sig gøre på grund af EU-reglerne, og det skælder vi så ud over i fællesskab.
Men jeg vil bare gerne spørge hr. Jørn Dohrmann om følgende.
Hvis det at lægge en afgift på en transport, der rækker ud over det, der er til det nærmeste slagteri, er en metode, som faktisk godt kan bære igennem i forhold til EU-retten, og hr. Bjarne Laustsen måske endda kan overbevises om, at han skal støtte det, sådan så vi har en mulighed for at få et flertal for det, ville det så ikke være en metode til at komme bare et skridt nærmere det, vi gerne vil i fællesskab?
Og så kunne vi også bevare nogle arbejdspladser i Danmark, og det har vi jo en fælles interesse i.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-07:
Jeg tror, at vi har mange fælles interesser i at sikre arbejdspladser i Danmark, netop som jeg også var inde på med at sikre, at vi har de rigtige miljøgodkendelser, det rigtige antal til, at vi kan sikre, at de her smågrise, som i dag er ude på en lang tur til andre lande, bliver behandlet herhjemme, altså at de både får opvæksten, så vi ikke får miljøproblemerne, og så sandelig også, så vi sikrer arbejdspladserne.
Derfor udtrykte jeg også min meget store tilfredshed med, at vi får den her diskussion om, hvad der kan lade sig gøre.
Hvad er det for nogle tiltag, vi kan få gjort på det her område for at sikre, at grisene kommer til det nærmeste slagteri?
Jeg synes jo ikke, at det er nogen god løsning, at smågrisene skal ud på en lang transport.
Så hvis hr. Per Clausen er parat til, at vi får kigget på miljøgodkendelserne og får givet de rigtige godkendelser, så lad os gå videre også ad den vej.
Per Clausen (EL), 2009-05-07:
Nu er jeg jo selvfølgelig altid villig til at kigge på ting, og jeg er også altid villig til at sikre, at vi får givet de rigtige tilladelser.
Det kan godt være, at hr. Jørn Dohrmann og jeg får en lille smule problemer med at blive helt enige om lige præcis, hvad der altid er de rigtige tilladelser.
Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann, om han ikke er enig med mig i, at vi ikke nødvendigvis behøver at have en produktion af slagtesvin, som svarer til den smågriseproduktion, vi har i dag, for at sikre, at der faktisk er beskæftigelse til de slagteriarbejdere, der er i Danmark.
Der er det faktisk et mindretal, vi skal sikre, som så bliver opfedet i Danmark.
Men det er klart, at vi skal sikre os, at de slagtesvin, der så bliver opfedet i Danmark, rent faktisk bliver transporteret til det nærmeste slagteri og bliver slagtet dér til fordel for dyrevelfærden, til fordel for miljøet og til fordel for beskæftigelsen.
Kristian Jensen (V), 2009-05-07:
For det andet vil jeg sige, at en sådan afgift, der bliver pålagt, jo naturligvis kan være af en sådan karakter, at virksomheden ikke kan øge dens priser for at modtage farligt affald.
Det kunne jo også være, at prisen for at modtage farligt affald blev hævet, sådan at det var dem, der producerede det farlige affald, der fik en større tilskyndelse til at producere mindre farligt affald.
Jeg troede faktisk, det var det, der var en fælles målsætning for de fleste partier i Folketinget, nemlig at vi skulle have en tilskyndelse til at producere så lidt affald som muligt, herunder også så lidt farligt affald som muligt.
En måde at tilskynde yderligere til det er altså at kigge på, om der skal ligge en afgift på farligt affald for derigennem at tilskynde til, at man producerer mindre farligt affald.
Når afgiften bliver ens for alle de steder, man kan aflevere farligt affald, så er det jo med til at indikere, at prisen for affaldshåndteringen så godt kan stige og dermed indtægterne for Kommunekemi.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Det er klart.
Hvis man helt lukker virksomheden, så stopper den jo med at udlede CO2.
Det kan selv jeg forstå.
Det synes jeg bare slet ikke er problemstillingen.
Problemstillingen er, at Kommunekemi modtager en mængde af farligt affald.
Det pålægger man en afgift, og den afgift skal afregnes over den fjernvarme, der sælges.
Sådan må jeg i hvert fald læse bemærkningerne til lovforslaget.
Hvad siger de så i Nyborg Kommune, som er dem, der aftager fjernvarmen?
De siger: Det her var godt nok en stor stigning i fjernvarmeprisen, mon ikke vi skulle prøve at se, om vi kunne købe vores fjernvarme et andet sted?
Det er det, der er problemstillingen.
Det synes jeg stadig vi mangler en forklaring fra skatteministeren på.