runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Som led i finansloven for 2012 har regeringen og Enhedslisten aftalt, at der skal gennemføres en række målrettede stramninger af selskabsbeskatningen.
Stramningerne ligger inden for områder, hvor der udvises en vis kreativitet med det sigte at opnå en nulindkomst.
Målet med stramningerne er at sikre, at erhvervslivet, herunder navnlig de multinationale selskaber, kommer til at bidrage mere til finansieringen af velfærdssamfundet.
En af overskrifterne er også, at internationale virksomheder ikke skal slippe billigere i skat end danske virksomheder.
Et af elementerne i stramningen er en indførelse af en begrænsning i muligheden for fremførsel af underskud.
Der er ikke tale om, at Danmark hermed optræder som pioner.
Ændringen i underskudsreglerne vil betyde, at vi i princippet får samme regler for underskudsfremførsel som dem, de har i Tyskland, og som også Frankrig tilsvarende har bebudet at de vil indføre.
Generelt er der gode rammer for at drive erhverv i Danmark, og dette skal naturligvis ikke undergraves.
Regeringen er meget optaget af, at der i Danmark generelt er gode rammevilkår for virksomhederne.
I lyset af den økonomiske krise er det vigtigt at sikre et incitament til at bevare og skabe arbejdspladser i Danmark.
Regeringens sigtemål er gode og fair rammevilkår, men der skal ikke være særlige og urimeligt fordelagtige vilkår for virksomhederne.
Erhvervslivet skal som nævnt også bidrage til finansieringen af velfærdssamfundet.
Henset til karakteren af de stramninger, der vil blive gennemført inden for selskabsbeskatningen som følge af finansloven, synes jeg nok, at der er tale om et vist overbud, når man på den baggrund truer med at forlade Danmark.
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg ville ønske, at alt var lige så godt, som ministeren beskrev det.
Hvis man læser op af »Fair Forandring«, som ministeren var med til at skrive for et par år siden, kan man se, at der står, at bl.a. cementindustrien har et stort NOx-udslip, og at der for at undgå en stor belastning af industrien er gennemført en særordning for cementindustrien.
I forbindelse med forhøjelsen af afgiften skal denne særordning forbedres.
Det skriver ministeren i sine overvejelser om at hæve den her NOx-afgift.
Gør det så ikke indtryk på ministeren, at Aalborg Portland i dag melder ud, at de vil flytte deres virksomhed, fordi den simpelt hen ikke vil være rentabel i Danmark mere?
Ministeren har lovet, at man vil videreføre en særordning, og det eneste, ministeren gør i det lovforslag, han har fremsat for Folketinget, er at forringe den.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Nu ændrede temaet sig lidt i forhold til spørgsmålet, men jeg synes, at det er rimeligt nok, og at det også er en relevant diskussion at rejse.
Helt kort vil jeg sige, at NOx-afgiften er vigtig, hvis vi vil sikre mindre forurening af den luft, vi alle sammen indånder.
I arbejdet med afgiftsstigningen har det været vigtigt for regeringen at sikre ordentlige vilkår for bl.a. Aalborg Portland.
Det er også derfor, vi ikke kun vil sikre en videreførelse af bundfradraget, men også af den maksimale forøgelse, som er tilladt inden for EU-reglerne.
Det er derfor, regeringen tager til EU og sørger for at få fremmet det synspunkt, at bl.a. Aalborg Portland skal have de bedste vilkår, som nu engang kan tillades inden for EU-reglerne.
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Jeg er uenig med ministeren, når han siger, at det ikke er temaet for spørgsmålet.
Man har lovet noget før et valg, og også efter at man er blevet valgt, og ministeren gentager her, at man vil videreføre det eksisterende bundfradrag.
Altså, det er ikke det, jeg læser ud af det lovforslag, ministeren har fremsat.
Vil ministeren så her bekræfte, at det fradrag, Aalborg Portland har i dag, vil de også have, efter at det lovforslag, ministeren har fremsat, er blevet til lov og er trådt i kraft?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Ja, det er helt klart hensigten, men der er en procedure i forhold til godkendelse i Europa Kommissionen osv., som vi med det samme har iværksat, og det er også vores bestræbelse at sikre, at det kommer til at gælde for Aalborg Portland i fremtiden.
Jamen papirreklamer medfører altså en miljøbelastning, vi er nødt til at forholde os til, og det er den, regeringen sammen med Enhedslisten har aftalt faktisk meget aktivt at gøre ved at indføre en afgift på husstandsomdelte reklametryksager.
Og jeg tror personligt, at det vil have den konsekvens, at vi oplever en større tilskyndelse til at anvende andre reklameformer, f.eks. via internettet og e-mails, således at man kan få den samme forbrugeroplysning, men med et mindre papirforbrug, og det er jo netop hensigten med afgiften.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-23:
Nu prøver jeg at få et ja eller nej-svar igen:
Nick Hækkerup (S), 2011-11-23:
Jeg tegner forsvarsministerens holdning, udenrigsministerens holdning og de øvrige ministres holdning, når jeg siger, at det er regeringens opfattelse, at indsatsen i Afghanistan har nyttet.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-11-23:
Hvordan stiller ministeren sig til den tidligere forsvarsministers tilsagn om at inddrage og give forsvarsforligskredsen mulighed for at stille spørgsmål til forsvarets indstilling, når de tre skibsbaserede helikoptere skal begrænses til to kandidater, jf. processen omkring indkøb af nye skibsbaserede helikoptere?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-23:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringen og Enhedslistens afgift på reklametryksager vil ramme økonomisk dårligt stillede personer relativt hårdere end personer med højere indkomster?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-11-23:
Hvad mener ministeren om, at den nuværende forsvarsforligskreds er blevet lovet, at der ikke kan ske en udskillelsesprocedure om indkøb af skibsbaserede helikoptere uden inddragelse af forsvarsforligskredsen?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Som led i finanslovaftalen for 2012 har regeringen og Enhedslisten aftalt, at der fra 2013 skal indføres en ny afgift på husstandsomdelte reklamer.
Provenuet af afgiften skal finansiere den supplerende grønne check på 280 kr. årligt skattefrit til personer med en indkomst på indtil 212.000 kr.
Det må forventes, at reklameafgiften i et eller andet omfang overvæltes på priserne og derigennem fører til en formindskelse af husholdningernes forbrugsmuligheder.
Men for den del af befolkningen, der har de laveste indkomster, vil indførelsen af den supplerende grønne check dog kompensere for den forventede reduktion i forbrugsmulighederne som følge af reklametryksagsafgiften.
På den måde ønsker regeringen at tilgodese personer med en lavere indkomst.
Jeg har netop igangsat et udviklingsarbejde i Skatteministeriet for at finde en robust model for, hvordan afgiften på reklametryksager kan beregnes.
Overordnet kan jeg sige, at der er et stort ressourceforbrug forbundet med produktion, uddeling og bortskaffelse af reklametryksager.
Det er dette ressourceforbrug, som regeringen og Enhedslisten ønsker at reducere via en afgift på reklametryksager.
Det vil både være til gavn for miljøet og for alle danskere, netop på grund af miljøgevinsterne uanset indkomst.
Regeringen er ikke ude på at begrænse mængden af reklamer og informationer til forbrugerne, men regeringen vil meget gerne begrænse mængden af miljø- og ressourcebelastende papirreklamer og især mængden af dem, der aldrig bliver læst.
Afgiften vil anspore til at finde nye måder at komme i kontakt med forbrugerne på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-23:
Jeg kan nævne, at de tal, jeg bruger, kommer fra analyseinstituttet Copenhagen Economics, som har baseret deres beregninger på de erfaringer, som man har gjort i Østrig, som har haft en tilsvarende afgift.
Det har man så overført på danske forhold.
Så er det rigtigt, at vi ikke kender de endelige tal fra Skatteministeriet, men et godt udgangspunkt er jo, at det ligger et eller andet sted mellem 2.500 kr. og 3.000 kr., og at det bliver dyrere for en børnefamilie.
Ellers vil jeg bevæge mig over i at spørge om den miljømæssige gevinst.
Bliver der ikke en skævvridning?
Nu er jeg jo valgt i et udkantsområde, og de små butikker, der er derude, vælger jo at bruge de her omdelte reklamer.
De giver en god prisgennemskuelighed, folk kan se, om de kan købe den billigste pakke smør i Netto, Kvikly eller Aldi osv.
Den mulighed mister man måske.
Og de her små erhvervsdrivende har jo ikke mulighed for at lave tv-spots, indrykke annoncer i Jyllands-Posten osv. Giver det ikke bare en konkurrenceforvridning, at de små medier for det første ryger væk, og at de små erhvervsdrivende for det andet ikke fremover kan give deres kunder nogle gode tilbud?
Dermed bliver priserne jo højere, og derfor får vi den her anden effekt af det, hvor man med den ene hånd kompenserer med 280 kr., mens man med den anden hånd tager 2.500 kr.
Er det ikke lidt en skævvridning?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-23:
Tak for kommentaren.
Jeg tror, det er lige hurtigt nok at lave beregninger på en konkret afgift, når forslaget endnu ikke er udarbejdet.
Derfor tror jeg også, at man skal tage spørgerens tal med et gran salt.
Det er naturligt, at vi i forbindelse med selve udarbejdelsen af den konkrete afgift på husstandsomdelte reklamer vil analysere, hvilken betydning den vil have for husholdningernes forbrugsmuligheder.
Men når det er sagt, er den grundlæggende hensigt med afgiften jo at reducere det ressourcekrævende ved papirreklamer, der bliver omdelt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-23:
Tak for svaret og tak for redegørelsen.
Jeg synes jo, at det her med de laveste indkomstgrupper, som, hvis jeg har forstået skatteministeren rigtigt, skal kompenseres med 280 kr. om året, og det med den grønne check, der svarer til 23 kr. om måneden, klinger lidt hult, når man samtidig har fået lavet beregninger på Copenhagen Economics, der viser, at for en almindelig børnefamilie vil priserne for almindelige madvarer stige med mellem 2.500 kr. og 3.000 kr.
Derfor er det jo lidt misvisende, at man med den ene hånd kompenserer lavindkomstgrupperne med 280 kr., når man samtidig med den anden hånd gør det 2.500 kr. dyrere for borgerne.
Jeg synes da, det er lidt af en hån, at man før folketingsvalget stod og sagde, at man ville kompensere den ældre medarbejder, børnefamilierne osv., som har en lav indkomst, når det viser sig, at man vil kompensere med 280 kr. om året, altså 23 kr. om måneden, samtidig med at man hæver cigaretafgiften, ølafgiften, slikafgiften osv. og samtidig gør det dyrere med reklameafgiften.
Synes skatteministeren ikke, at det er lidt misvisende?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
I forhold til hvad der er blevet sagt siden den 20. august, hvor såvel den daværende VK-regering som den daværende opposition med S og SF begge foreslog en boligpakke med stort set identisk indhold, er der vel ikke noget at sige til, at der i befolkningen var en berettiget forventning om, at her var der fire partier, der udgjorde et massivt flertal i Folketinget både før og efter valget, og at det, de sagde før valget, ville de stå ved og gennemføre.
Og det er jo nok ikke bare sådan noget, et Venstreøre har opfanget.
Altså, jeg gentager gerne, hvad der stod i Jyllands-Posten den 28. august:
»Ja, vi stemmer for det her, uanset hvem der bringer det i folketingssalen.«
Det sagde den daværende politiske ordfører for Socialdemokratiet, hr. Henrik Sass Larsen.
Så er det da noget af en kovending, at Socialdemokratiet ikke vil støtte det forslag, som V og K nu har lagt frem til behandling i Folketingssalen i dag.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Hvis jeg forstår ordføreren ret, støtter han sådan set regeringens indstilling til beslutningsforslaget, og det kvitterer jeg for, ligesom jeg også deler ordførerens opfattelse af, at beslutningsforslaget ikke vil have nogen gavnlig effekt for boligmarkedet.
Når det er sagt, så har regeringen lagt en helt fast og ansvarlig økonomisk politik, der bl.a. også vil gavne boligmarkedet ved netop at skabe beskæftigelse, ny vækst og optimisme.
Det er den prioritering, regeringen har lagt frem, og også den linje, regeringen mener er mest gavnlig for dansk økonomi.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Jeg kan starte med at sige, at jeg er helt enig.
Jeg synes af principielle grunde heller ikke, det giver mening at give en kompensation for en ordning, man aldrig har fået.
Men jeg vil godt spørge ind til det lidt mere grundlæggende i den her vækstpakke, man ville lave.
Altså, man ville give en skatterabat til boligkøbere på f.eks. 20.000 kr. på et hus til 2 mio. kr.
Jeg står også meget uforstående over for, at man tror, man ville få vildt meget gang i bolighandelen ved at give en huskøber en rabat på 20.000 kr. Er det ikke bare et signal om, at huspriserne måske er sat 20.000 kr. for højt i stedet for?
Altså, kunne vi ikke, hvis ordningen var blevet til noget, have brugt de her penge meget bedre til at skabe vækst på andre områder: udvidelse af boligjobpakken osv. eller satsning på grundforskning, så vi havde et teknologisk forspring, når vi får mere gang i hjulene?
Er det ikke lidt kortsigtet at mene, at ved at sætte gang i hushandelen får vi vækst i Danmark?
Jo, vi får vækst hos ejendomsmæglerne; det er klart, at det måske vil give noget arbejde for dem.
Men er det ikke meget kortsigtet at satse på, at det her er det, der vil give vækst og være det, vi skal leve af?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Det, der ligger i regeringens afvisning af det her forslag, er det, jeg har redegjort for, nemlig at det ikke vil være korrekt at gennemføre en kompensationsordning for en pakke, der aldrig er blevet gennemført og aldrig har været flertal for.
Når det så er sagt, har vi taget initiativ til at gennemføre en økonomisk politik, der vil sætte gang i Danmark, sikre ny vækst og beskæftigelse og på den måde skabe optimisme og gavne boligmarkedet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Nu handler det her forslag jo om en kompensation for en ordning, som borgerne aldrig har haft, altså en kompensation for en ordning, man var stillet i udsigt at man skulle have.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge skatteministeren, om grunden til, at han siger nej til det, måske er af lidt mere principiel karakter, for man kunne godt forestille sig, at det her kunne eskalere fuldstændig vildt.
Altså, det er jo en ordning, man blev stillet i udsigt, men ikke fik.
Hvad nu hvis man forestillede sig, at regeringen skulle til at kompensere for alle de brudte løfter, de har givet.
Er det måske derfor?
Det er jo rent principielt.
Man kan se, at det giver et problem, hvis man skulle ud at kompensere for måske 30 brudte løfter i stedet for kun for et brudt løfte.
Er det det, der ligger i, at man afviser det her forslag?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Jamen jeg har klart forstået det sådan, at Venstre og Konservative ikke vil være med til at finansiere en boligpakke med stigende skatter og afgifter.
Det var også den besked, der stod meget klart både før og efter valget.
Når det er sagt, så mener jeg ikke, at der har været indkaldt til forhandlingsmøder, men der har været indkaldt til sonderinger umiddelbart efter valget i forbindelse med regeringsdannelsen, ligesom det i pressen fra Venstres side er blevet gjort meget klart, hvilken position man har i det her spørgsmål.
Når det er sagt, så vedrører det her beslutningsforslag, hvilket ordføreren også er inde på, spørgsmålet om, hvorvidt der skal laves en kompensationsordning for en pakke, der aldrig er blevet gennemført.
Det mener regeringen ikke er den rigtige tilgang til spørgsmålet.
Vi har prioriteret at gennemføre en finanslov, der på anden vis sætter gang i dansk økonomi og gavner boligmarkedet.
Det mener vi er den rigtige politik, og der er Venstre og Konservative tydeligvis uenige.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-24:
Jeg er faktisk overrasket over, at ministeren mener, der er blevet indkaldt til en forhandling om boligpakken.
Sådan som jeg forstod det, ministeren sagde, skulle der have været indkaldt til et eller flere møder, hvor man skulle diskutere boligpakken.
Så vidt jeg ved, har der ikke været indkaldt til et eneste forhandlingsmøde om boligpakken, og derfor har regeringen heller ikke afklaret, hvad Venstres holdning var på området.
Normalt, når man vil lave en aftale og man er interesseret i at indgå en aftale, indkalder man de andre partier for at forhandle om at nå frem til en aftale.
Det er ikke sket i det her tilfælde.
Og derfor kan man jo ikke bare sige, at Venstre ikke har været interesseret i en aftale, for man har jo overhovedet ikke afsøgt muligheden.
Vi rækker hånden ud her.
Lad os dog i det mindste hjælpe dem, der er kommet i klemme.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-24:
Der tror jeg bare at jeg tager indledningen fra min første bemærkning en gang til.
Jeg vil gerne bede skatteministeren om at forholde sig til virkeligheden, og den virkelighed er, at den nuværende statsminister den 17. september rent faktisk sagde: Der er to ting, der bliver til noget, hjælpepakken til boligejerne og en betalingsring.
Jeg vil gerne bede skatteministeren om at forholde sig til den virkelighed, specielt til, hvor hjælpepakken til boligejerne er.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Der var naturligvis møder mellem Venstres ledelse og Socialdemokratiets ledelse, et enkelt møde, så vidt jeg er orienteret.
Og det blev gjort meget klart i pressen, at Venstre ikke ønskede at finansiere en boligpakke med stigende skatter og afgifter, og så var den uenighed, der bestod før valget, således videreført til også at være gældende efter valget.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-24:
Jeg undrer mig over, at ministeren siger, at Venstre ikke bakkede op om ideen efter valget.
Hvornår var Venstre indkaldt til forhandlinger om boligpakken?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Jamen virkeligheden er jo, at efter valget ville Venstre ikke være med til at gennemføre den boligpakke, fordi man opstillede en præmis, som jo også fremgår af det nuværende beslutningsforslag, om, at skatter og afgifter ikke måtte stige som et led i finansieringen.
Den uenighed var der før valget og efter valget.
Det førte til, at den parlamentariske virkelighed var og er, at der ikke er et flertal bag en boligpakke.
Dermed virker det også omsonst at gennemføre en kompensationsordning for en boligpakke, der aldrig er blevet til virkelighed.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Jeg tror måske, at Socialdemokratiet kommer til at gøre den indrømmelse igen, at den finansiering, som Socialdemokratiet lagde frem, havde to forskellige finansieringsformer.
På det ene tidspunkt sagde man, at det var finansieret inden for »En Fair Løsning«.
Det kan man jo så roligt konstatere i dag ikke var en holdbar finansiering, for det har finansministeren jo bekræftet, altså at »En Fair Løsning« var underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 milliarder, så det duede ikke.
Et andet sted har Socialdemokraterne sagt, at det ville man kigge på efter 5 år.
Jeg skal bare vide, hvad det er for nogle forhandlinger, som Venstre er blevet indkaldt til, og hvor vi har fået forelagt helt konkrete finansieringsforslag for at efterleve det løfte, som S og SF gav i valgkampen.
Hvad er det for nogle finansieringsforslag, vi er blevet præsenteret for i Venstre, og på hvilke møder har det fundet sted?
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Tak til hr. Dennis Flydtkjær.
Jeg vil bare høre, om hr. Dennis Flydtkjær ikke kan bekræfte mig i, at Dansk Folkeparti jo har været Venstre og Konservatives parlamentariske grundlag igennem 10 år under Fogh Rasmussen og under hr. Lars Løkke Rasmussen, men at Dansk Folkeparti lige præcis i den her sag valgte ikke at støtte Venstre og Konservative i at gennemføre en boligpakke.
Dermed stod Venstre og Konservative – også fordi et af de andre højreorienteret partier, Liberal Alliance, heller ikke valgte at støtte regeringen – tilbage uden flertal for sin pakke med kun 64 mandater her i Folketingssalen.
Kan Dansk Folkepartis ordfører bekræfte det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Da debatten om boligpakken startede i august måned, var vi i Dansk Folkeparti meget kritiske over for ordningen, og det kan jeg afsløre at vi stadig væk er.
Boligpakken var jo en del af et udspil, som skulle sætte gang i væksten, men jeg vil stille mig meget tvivlende over for, at den foreslåede skatterabat til boligkøbere overhovedet ville have skabt ret meget vækst.
Hvis målet var at skabe vækst, mener vi jo, at de godt 1,5 mia. kr. ville have været brugt meget bedre på andre initiativer.
Det kunne f.eks. være at udvide boligjobordningen, så man kunne fratrække 25.000 kr. pr. person i stedet for de nuværende 15.000 kr.
Jeg tror ikke på, at man ved at give en boligkøber en rabat på 15.000-20.000 kr. i forhold til køb af et hus til 2 mio. kr. kan rykke ret meget på antallet af bolighandler.
Nu ender det så med, at boligpakken ikke bliver til noget, men hvis det var sket, ville vi som sagt have kunnet få langt mere ud af de penge andre steder.
Tænk, hvis man f.eks. havde tænkt mere langsigtet og havde brugt de godt 1,5 mia. kr. på grundforskning,
så ville vi måske have kunnet få et teknologisk forspring, når vi engang får gang i hjulene og der kommer mere gang i verdenshandelen.
Der er mange gode muligheder, men alligevel vælger de nuværende og de tidligere regeringspartier at fortsætte med at diskutere en ordning, som stort set samtlige økonomer siger er en dårlig idé.
Nu er det så bare kompensationen af ordningen, som folk skal have i stedet for, altså en kompensation af en ordning, man aldrig har haft.
Hvis man kigger på den lange række af løftebrud, som den nuværende regering har gjort sig skyldig i her efter valget, kunne man også godt forestille sig, at det ville blive en ret dyr affære, hvis folk pludselig skulle kompenseres for alle de ting, man har stillet dem i udsigt.
Så rent principielt synes vi ikke, det giver mening.
Jeg håber, det på et tidspunkt går op for de store partier, at de har sat hinanden i skak på det her område, og når det sker, kan vi måske få en realitetsdrøftelse af, hvad der skaber langtidsholdbar vækst i Danmark, i stedet for den her diskussion.
Jeg synes efterhånden, det er ved at være pinligt, at man fortsat holder gang i denne mudderkastning om, hvem der har ansvaret for, at boligpakken ikke bliver til noget – og i dag er det så en debat om kompensation for, at ordningen aldrig bliver til noget.
Dansk Folkeparti kan med disse ord ikke støtte forslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Som jeg svarede på det forrige spørgsmål, var jeg boligpolitisk ordfører på det tidspunkt, og jeg kan garantere, at der ikke var noget copy-paste i det forslag, som S og SF fremsatte.
Hvordan skulle vi også have kunnet gøre det?
Hvis Dansk Folkepartis ordfører mener, at Socialdemokratiet og SF kom før Venstre og Konservative med sådan et forslag, et forslag, vi aldrig havde set, så kunne vi jo ikke copy-paste det.
Og det er jo helt tydeligt, at der var uenighed – og det er der også her i dag – om, hvordan man skulle finansiere sådan en boligpakke: enten ved at skære ned i det offentlige forbrug eller ved at hæve skatter og afgifter.
Det er jo heller ikke noget, der ligefrem er et bevis på, at der har været noget copy-paste i den her proces.
Så vi, Socialdemokratiet og SF, fremlagde vores politik, og det samme gjorde Venstre og Konservative.
Vi strakte hånden frem og sagde: Jamen hvis intentionerne er at sætte gang i boligmarkedet, så er S-SF med under den forudsætning, at vi er ansvarlige og finansierer det selv, ikke ved at skære ned i den offentlige sektor, men ved at hæve skatter og afgifter.
Og det ville Venstre og Konservative ikke være med til – desværre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Tak for svaret, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen.
Det kan så undre, når ordføreren siger, at man havde pakken klar i forvejen, hvorfor statsministeren så ikke var underrettet om det.
Altså, det undrer både mig og sikkert også vælgerne, at man om morgenen står og afviser, at der er en ændring på vej på boligområdet, og så senere på eftermiddagen er man lige nødt til at overhale Venstre indenom ved at komme med et forslag selv.
Var statsministeren ikke underrettet om morgenen?
Eller var det som sagt bare en copy-paste?