runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-05-08:
Dette forslag er jo fremsat som en frustration over, at både Lagtinget og Folketinget har truffet afgørelse om overtagelse af vor lufthavn, og at man også finder den finansiering, der skal til for udbygningen.
Så vidt jeg husker, så var der enighed her i salen, med undtagelse af at hr. Høgni Hoydal var meget imod den her løsning.
Den anden del, om at færøske myndigheder nu skal have fuld ejendomsret samt lovgivnings- og beslutningskompetence over en statsfond på Færøerne, kan jeg ikke være uenig med forslagsstilleren om, men jeg vil ikke stemme for det her forslag.
Det er sådan, at det har været meget vigtigt ud fra et færøsk synspunkt, at man holder fast ved, at vi ikke vil have noget trukket ned over hovedet, vedtaget i det danske Folketing, før efter at Færøernes Lagting og Færøernes landsstyre har vedtaget sådan en beslutning.
Og som det er sagt her før mig, har diskussionen været oppe om overtagelse af investeringsfonden.
Jeg har selv som lagmand på Færøerne rejst dette spørgsmål over for statsministeren, og det er rigtigt, som vicestatsministeren siger, at den danske regering svarede på det spørgsmål – det var også i forbindelse med overtagelse af vores lufthavn – at man ikke ville bruge den løsning.
Hvis vi nu beslutter os for noget her i Folketinget, som ikke er vedtaget på Færøerne, så får vi jo en procedure, som i fremtiden kan bruges i et eller andet forhold over for Færøerne, sådan at man her i Folketinget bestemmer, hvad man skal gøre på Færøerne, og jeg tror ikke engang, hr. Høgni Hoydal er glad for sådan en løsning.
Derfor vil jeg stemme imod dette forslag.
Jeg synes, at den rigtige måde at gøre det på er, at lagmanden tager dette her forslag eller den her sag op i forhandlinger med den danske statsminister.
Jeg er sikker på, at man kan finde en løsning, så det ender med, at der bliver forelagt et forslag for Lagtinget, og jeg er sikker på, at det bliver vedtaget, og jeg er også sikker på, at der bliver enighed her i Folketinget, efter at man har fået sådan en aftale mellem færøske og danske myndigheder.
Dette forslag er absolut den gale vej at gå.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-08:
Det ene formål med beslutningsforslaget er jo blevet forpasset, hvad hr. Høgni Hoydal også meddeler her i dag.
Det har taget lidt lang tid for beslutningsforslaget at nå hertil, og derfor er en del af forslaget ikke så aktuelt, som det har været.
For os betyder det også en hel del, hvad det er, flertallet i det færøske Lagting kommer og forelægger.
Derfor er det også afgørende for os i den debat, der nu har været om forslaget her i dag, hvordan flertallet i Lagtinget vil behandle forslaget, og hvilken indstilling man har til det.
Jeg skal ikke sætte mig til dommer over, hvordan debatten har været i det færøske Lagting, hvad der har været afgørende elementer, men kun sige, at det, at fonden kan overgå til Færøernes egen beslutningsproces eller kompetence, synes jeg er meget relevant at diskutere under udvalgsbehandlingen og for den sags skyld efterfølgende, og for SF er det altså ret afgørende, hvad et flertal fra Færøerne kommer og beder om.
Hvis der kommer et flertal og beder om en ændret procedure, en ændret kompetencefordeling, så vil SF absolut være positiv over for det.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
Jeg bliver nødt til at sige, også fordi jeg ikke føler, jeg totalt kan binde partiet på det her område, at det er klart, at vi altid seriøst vil behandle en henvendelse.
Nu er det jo desværre sådan, at det her med hviskeriet heroppe kan være en smule besværligt, og derfor er jeg ude af stand til at få den totalt fornødne hjælp.
Men det er klart, at vi altid vil være lydhøre over for en henvendelse fra det færøske Lagting, det siger sig selv.
Vi har ingen interesse i en konflikt.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg tør næsten ikke spørge, men når nu fru Lone Dybkjær næsten opfordrer til det, så vil jeg gøre det, og jeg er sikker på, at den ordfører, som det ellers skulle have været, også ville have kunnet svare på spørgsmålet.
Det er jo om det samme, som jeg har spurgt andre ordførere om, at hvis Det Radikale Venstre får en klar indikation om, at der egentlig er fuld opbakning og et dybt ønske i det færøske parlament om at også få overdraget den fulde kompetence over Investeringsfonden i forbindelse med overdragelsen af lufthavnen, vil man så fra Det Radikale Venstres side sige, at man selvfølgelig så støtter det?
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-05-08:
Jeg synes, at den debat her i dag i hvert fald viser, at hvis et forslag bliver rejst på Færøerne og man er enig på Færøerne eller har et flertal på Færøerne, er der bred støtte i Folketinget til at gennemføre sådan en proces.
Og jeg synes virkelig også, med den politiske erfaring, jeg i hvert fald har, at det er den rigtige måde at gøre det på, hvis man vil opnå nogle resultater.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
I hvert fald vil jeg gå så vidt, at jeg vil sige, at vi selvfølgelig vil kigge positivt på det.
Det er klart, at det, der er en forudsætning her, har været, at der var en aftale mellem de to parter, om man så må sige.
Men helt konkret vil vi jo tage stilling til det, når vi ser, hvad det er for en henvendelse, der kommer.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Nu er det ikke for at yppe kiv, men som jeg forstår argumentationen, som blev fremført fra bl.a. fru Lone Dybkjær, kører den hele tiden på, at der jo er enighed om det, og at Lagtinget har tilsluttet sig det.
Derfor spørger jeg igen: Hvis der så er stor tilslutning til det her forslag i Lagtinget, også efter en mulig forhandling mellem regeringen og det færøske landsstyre, vil det næsten give sig selv, at man også næsten automatisk støtter det, for det har været argumentationen for at støtte det andet forslag.
Line Barfod (EL), 2007-05-08:
Jeg kan sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget, men naturligvis under den forudsætning, at der er et flertal i det færøske Lagting, som ønsker denne ordning.
Det ville ikke give mening, hvis vi i det danske Folketing besluttede, at Færøerne skulle overtage noget, der ikke på Færøerne var et flertal for, at man ønskede at overtage.
Det var jo også den melding, vi kom med, da vi behandlede det lovforslag, der er baggrunden for dette beslutningsforslag, nemlig at vi synes, det er noget underligt noget, at man siger, at det er midler fra Færøerne, der skal finansiere udbygningen af den lufthavn, som indtil nu har været dansk ansvar.
Man kan sige, at i forhold til den grønlandske selvstyrekommission, hvor vi sidder og forhandler i øjeblikket, håber jeg, at det der ender med, at vi får fastslået princippet om, at det er Danmark, der har ansvaret for, at de områder, som Danmark stadig væk har, som ikke er overdraget til Grønland endnu, er på et niveau, der svarer til det niveau, vi finder er rimeligt i Danmark.
Det samme mener jeg selvfølgelig må gælde i forhold til Færøerne, nemlig at så længe Danmark har nogle områder, der ikke er overdraget, så skal vi sørge for, at de er på niveau, sådan at det ikke skal være et økonomisk spørgsmål, om Færøerne eller Grønland overtager et område, ud fra at de måske skal indhente et kæmpeefterslæb, fordi Danmark ikke har sørget for, at niveauet er i orden.
Derfor er det ret væsentligt at få afklaret fra den danske regering, at det ikke er det, der ligger til grund for holdningen; at det altså ikke er et spørgsmål om, at Danmark vil til at bestemme i større omfang over de midler, som man giver til Grønland og Færøerne, for det ville jeg mene var et stort problem i forhold til rigsfællesskabet og den måde, vi hidtil har ment at tingene skulle styres på.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Jeg skal bare være sikker på, at hr. Jens Kirk er enig med mig i, at det lovforslag, der ligger her, ikke sikrer, at man bevarer selvejet i forhold til den her del af landbruget.
Det har jo fremgået af et notat, som bl.a. Fødevareministeriet tidligere har været med til at producere, og så vil jeg bare være helt sikker på, at hr. Jens Kirk er villig til at ofre den del for at overholde EF-Domstolens afgørelse.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-08:
Jeg synes ikke rigtigt, at hr. Jens Kirk svarer på det, jeg spørger om.
Jeg ved godt, hvad der står i loven, men jeg ved også, at den på måde, landbrugsloven har været administreret på i årevis, har der været meget langmodighed i jordbrugskommissionerne og jordlodsudvalget med, om man opfyldte bopælspligten.
Hvis det skal overføres på den her lov, vil jeg sige, at så kan der såmænd nemt gå både 5 og 8 år, inden man skrider til sanktioner i forhold til, om man opfylder bopælspligten ved at bo der selv eller ved at leje det ud.
Det er det, der er spørgsmålet.
Hvor stramt vil Venstre administrere det her?
Hvor hurtigt vil man skride ind?
Det betyder noget f.eks. i Vestjylland, om vi skal have affolket store områder, hvor jeg kunne godt forestille mig, at der var nogen, der godt kunne tænke sig at bruge dem som ferieboliger.
Jens Kirk (V), 2007-05-08:
Der skal selvfølgelig være tilsyn med, at disse bebos.
Til den begrundelse, at de ikke kan udlejes: Der kan selvfølgelig være nogen, der siger, at de forlanger så meget i leje, at de ikke kan udlejes.
Men disse udlejningsmål skal selvfølgelig vejes op imod, hvad der er gængs pris for at leje sådan en ejendom ud.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
Det er den sidste argumentation, der er vores begrundelse.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-08:
Jeg vil godt vide, hvad Venstre har tænkt sig at gøre, hvis det nu viser sig, at nye ejere af landbrugsejendomme under 30 ha kommer og siger, at de ikke kan leje stuehuset ud.
Jeg er med på, hvad der står i loven, så det er ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger til, hvordan Venstre vil have, at den her lov skal administreres.
Jeg ved sådan fra den eksisterende lov, at den jo i årevis har været administreret sådan temmelig lemfældigt og langmodigt, også hvad angår bopælspligt.
Derfor interesserer det mig en hel del, hvad der er Venstres opfattelse af, hvordan loven skal administreres.
Jens Kirk (V), 2007-05-08:
Jeg vil gerne sige til hr. Per Clausen, at vi jo ikke er pessimister i Venstre.
Og vi tror ikke, at det kommer så langt.
Dommen omfattede en mindre ejendom på vel 3-5 ha, ikke en på over 30 ha, og det er det, vi retter os efter.
Det andet tror vi ikke man vil gå ind og røre ved, fordi vi er sikre på, at man også ved EF-Domstolen vil acceptere og respektere, at det er meget væsentligt, at der er en driftsleder på ejendomme af en vis størrelse.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Men det, som regeringen og Venstre siger med det her lovforslag, er vel også, at skulle der komme en EF-Domstols-afgørelse, der rammer resten af landbruget, eller i øvrigt nogle indskrænkninger i forhold til vores landbrugslovgivning, vil man også på det område naturligvis bøje nakken og acceptere, at en stor del af vores landdistrikter bliver ødelagt, fordi det afgørende for Venstre altid er at følge EF-Domstolens afgørelser.
Jens Kirk (V), 2007-05-08:
Man kan i hvert fald sige, at vi beholder bopælspligten på det meste, på den største procentdel af jordarealet.
Men jeg indrømmer, at det her ikke er så godt, som det var før.
Men det er det næstbedste, og det er det, vi kan få.
Baggrunden for den lovændring, regeringen foreslår nu, og som Venstre støtter, er jo Festersendommen, som man kan synes er lidt overraskende: først én udmelding og så en anden udmelding.
Og vi beklager selvfølgelig, at det er kommet til det, det blev.
Men vi vil efterleve det, også selv om vi ved, at bopælspligten er en af grundpillerne i landbrugsloven.
Det foreslås, at der sker en ændring, sådan at ejendomme på under 30 ha i fremtiden kan købes af alle, enten ved at køberen tager bopæl på dem, eller ved at han sørger for, at de bliver udlejet – altså en beboelsespligt.
Ved ejendomme på over 30 ha vil vi gerne fastholde – og det foreslås uændret – at der skal der være uddannelseskrav, og der skal være bopælspligt, fordi vi mener, det er meget væsentligt med de ting, der skal tælle i forbindelse med driften af et landbrug, f.eks. miljøområdet og dyrevelfærdsområdet, at der er nogen, der bor på ejendommene og kan holde øje med det.
Ca. 100.000 ejendomme berøres af den ændring her.
Vi har ca. 100.000 ejendomme på under 30 ha, som udgør ca. 30 pct. af jorden.
Og så har vi ca. 30.000 ejendomme på over 30 ha, som så driver ca. 70 pct. af jorden.
På disse ejendomme foregår, skal det også pointeres, ca. 90 pct. af produktionen, og derfor er det ikke uvæsentligt, at der ligesom er et øje på hver finger på disse ejendomme også fremover.
Resten bevares som hidtil i loven.
Skrækscenariet for Venstre har selvfølgelig været, at der uden for disse små ejendomme i fremtiden skulle komme til at stå en fremmed bil, måske med en fremmed nummerplade, kun nogle enkelte uger af året, og resten af tiden ville der ingen bo.
Det vil sige, at de ville stå tomme, og det vil sådan set, kan vi sige, gøre livet på landet fattigere.
Med den foreslåede beboelsespligt mener vi, at vi sådan set opretholder den krævede bopælspligt, og der vil være lige mange mennesker på landet, som der var før.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Det er slet ikke det, sagen drejer sig om.
Sagen drejer sig om, at den aftale, vi har indgået, betyder – hvis vi skal bruge billedsprog – at vi siger ja tak til at gå på pension, men afleverer vores pensionsopsparing hos en anden.
Det er problemet.
Der er mange andre muligheder for at udbygge den end den, som man er kommet frem til mellem den danske regering og landsstyret.
Og jeg kan ikke forstå, at man, når man overdrager et område til Færøerne, så også vil være med til at bestemme, hvordan det udbygges.
Det virker for mig som et levn fra fortiden.
Afstemning
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-08:
Jeg er glad for at få konstateret, at det her er en så væsentlig sag, at hr. Høgni Hoydal har valgt at stemme blankt på Færøerne – også for at undgå den kritik, der kunne komme af, at man stemte nej til en så vigtig aftale som den her.
Og dermed får vi også dokumenteret, at hr. Høgni Hoydal anerkender, at der her er tale om en helt vital og central del af det at udvikle situationen på Færøerne, som jo også den danske regering i samarbejde med Lagtinget tager ansvaret for.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Ja, tak for det.
Jeg vil understrege, at jeg selv har stemt blankt til det her forslag netop af den grund, at jeg ikke vil gå ind og yppe kiv i en så vigtig sag som den her, som vi alle er enige om.
Men vi har samtidig fremført – både i, kan man sige, mine bidrag til debatten i det færøske parlament og i de betænkningsbidrag, der er til hele sagen – disse samme synspunkter.
Men jeg kan så fortælle hr. Christian WedellNeergaard, at i det færøske parlament var argumentationen mod, at man samtidig fik hele kompetencen over investeringsfonden over til Færøerne, at det ville man ikke fra dansk side.
Det, at man har nedkapitaliseret fonden, betyder også, at der er andre vigtige infrastrukturelle investeringer, som ikke kan foretages i de nærmeste år.
En ting er den videre udbygning af sammenbindingen af øerne, og det er én konsekvens af det her.
Vi bruger egentlig de samme penge, som vi havde før, på et nyt område, og det skaber altså ringere investeringsmuligheder for den færøske infrastruktur på længere sigt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-08:
Det er altså uværdigt.
Jeg ville kalde det meget værdigt, men der kan ikke være stemning for hr. Høgni Hoydals synspunkt på Færøerne.
Og var det rigtigt, hvad vi hørte fra ministeren, har ikke engang hr. Høgni Hoydals eget parti stemt imod i Lagtinget.
Så det, hr. Høgni Hoydal gør her, er at fremføre nye ideer, som i princippet ligger helt uden for den aftale, som er indgået.
Line Barfod (EL), 2007-05-08:
Jeg er helt med på den situation, ordføreren står i.
Jeg skal bare høre, om den argumentation, Det Radikale Venstre har for at afvise at støtte forslaget, er den samme argumentation, som ministeren kom med om, nemlig at det er, fordi det er danske skatteyderes penge, og at Danmark derfor skal bestemme, hvordan de penge anvendes, eller om det er den argumentation, som vi har hørt både fra den socialdemokratiske ordfører og fra den konservative ordfører om, at det er, fordi man ønsker, at det skal være et ønske fra det færøske Lagting, før man vil gå ind og lave en sådan ændring.
Jeg har forstået, at regeringen ikke ønsker at ændre holdning, men det var ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte til ministerens argumentation.
Ministeren siger, at det er penge, der er betalt af danske skatteydere, og derfor skal Danmark bestemme.
Så spørger jeg: Gælder det også bloktilskud til Grønland og Færøerne, der jo også er betalt af danske skatteborgere?
Er det også der efter ministerens opfattelse sådan, at det skal Danmark bestemme over, hvordan disse penge anvendes?
Det er at blande æbler og pærer.
Vi står her med en investeringsfond, som skal bruges til udlån til infrastrukturprojekter.
Jeg bliver noget forundret over den argumentation, som ministeren bruger: Fordi det er danske skatteydere, der har været med til at betale nogle penge, kan man ikke overlade det at træffe beslutninger til Færøerne.
Er det en holdning, som regeringen også har i forhold til Grønland?
Og betyder det, at man også i forhold til bloktilskud til Færøerne og Grønland mener, at Danmark skal til at bestemme, hvordan disse penge skal anvendes?
Jeg må blot endnu en gang sige, at vi ikke forventer at træffe andre beslutninger omkring overdragelse af fonden end den beslutning, vi traf i 2002, om, at vi ikke ønskede at overdrage midlerne i fonden.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg må sige, at jeg undres lidt over argumentationen.
Jeg ved ikke, om der er lignende eksempler i verdenshistorien.
Jeg erindrer f.eks. ikke, at Norge, da Norge fik selvstændighed fra Sverige, i den sammenhæng skulle betalte for bygninger eller aktiver.
Det er en helt normal procedure, at når man overtager ansvaret for en sag, så følges den politiske beslutning og det økonomiske ansvar ad.
Den her fond har været færøsk i mange, mange år, hvad er problemet i, at færøske myndigheder får beslutningskompetencen over, hvad den skal bruges til?
Det er egentlig kun det, forslaget handler om.
Det her drejer sig om en fond finansieret af danske skatteydere, og fondens formål er jo netop at udlåne penge, som man har nedkapitaliseret i forbindelse med Vágar Lufthavns overdragelse.
Så jeg er fuldstændig uenig.
Det her er en fond, som også kan bruges til projekter på Færøerne.
Men det er nu engang de danske skatteydere, der finansierer den, og så er det vel også rimeligt nok, at det er herfra, at man bestemmer, hvad fondens penge bl.a. skal bruges til.
Nu var det her forslag jo oprindelig stillet som et ændringsforslag til det lovforslag, som regeringen kom med, og man kan derfor sige, at overdragelsen af lufthavnen er overhalet af virkeligheden.
Men hovedformålet med forslaget er, at samtidig med at ansvaret for lufthavnen overdrages, overgår også den hele og fulde beslutningskompetence over fonden til Færøerne.
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvorfor det egentlig er et problem, at hele kompetencen overgår til Færøerne.
Det ville skabe mulighed for, at man på Færøerne kunne vælge en rigtig løsning, og at der ikke bliver truffet en afgørelse i et lukket rum, som kommer til at få stor betydning for Færøerne mange år fremover.
Så hvad er egentlig problemet i at sige, at fonden overgår til Færøernes beslutningskompetence?
Er man bange for, at den vil blive brugt til noget andet, eller hvad?
Kristen Touborg (SF), 2007-05-08:
Jeg synes, at ministeren svarer udenom eller undlader at svare, da fru Rossen spørger, om Danmark har andre planer end dem, Færøerne har med fondens midler.
Det synes jeg måske at ministeren bør svare direkte på.
Marie Fugl (SF), 2007-05-08:
Da mit partis ordfører ikke er til stede, skal jeg på partiets vegne meddele, at SF ikke kan støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
SF står ved den politiske aftale fra den 2. november 2004 samt vedtagelse nr. 81 fra den 31. maj 2006.
Vi mener derfor fortsat, at det er fornuftigt at tage udgangspunkt i forfatningstraktaten i den kommende forhandling om en ny EU-traktat, og vi mener, at regeringen skal arbejde aktivt herfor.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
Nu hører jeg altså til dem, der tillægger meningsmålinger af den art sådan behersket betydning, vil jeg gerne sige.
Selvfølgelig kigger vi også på dem, men jeg synes ikke, at de er et afgørende bevis for, at man skal have en folkeafstemning, navnlig ikke, når man tænker på, hvor besværligt det er at få folk til at deltage i møder om de her folkeafstemninger, hvis vi i øvrigt går tilbage og kigger på erfaringerne.
Jeg har ikke noget som helst ønske om at gøre den her traktat mere spiselig.
Jeg synes i allerhøjeste grad, at forfatningstraktaten, som den lå, var spiselig, og hvis der er nogle, der ønsker et lidt andet ordvalg, så er det okay for mig.
Altså, vi kan jo heller ikke elske ordet præsident her i Danmark, men det er jo ikke andet end en formand.
Det er jo så også noget, der har generet i forskellige sammenhænge, at man kalder det præsident, fordi det indebærer noget lidt andet i dansk terminologi end ordet formand – eller forkvinde for god ordens skyld.
Jens Kirk (V), 2007-05-08:
Nu nævner hr. Kristen Touborg Vestjylland, og at vi bor langt fra hinanden.
Men vi vil opfordre til, at man gør alt for, at det bliver påtalt meget hurtigt.
Joan Erlandsen (V), 2007-05-08:
Med beslutningsforslag nr. B 121 foreslår hr. Høgni Hoydal, at lufthavnen på Vágar skal overdrages til de færøske myndigheder, og at beslutningskompetencen over Investeringsfonden samtidig skal overgå fuldt og helt til Færøerne.
Beslutningsforslaget er et tidligt udtryk for, at hr. Høgni Hoydal er af den overbevisning, at det tidligere fremsendte lovforslag L 121 vil betyde en fastlåsning af beslutninger om udbygning af lufthavnen og en afskæring af Investeringsfondens muligheder for at finansiere andre infrastrukturelle projekter på Færøerne.
Venstre er ikke enig i den opfattelse og kan derfor ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Danmark er ligesom Færøerne en del af rigsfællesskabet, og vi handler alle i samme interesse.
Når hr. Høgni Hoydal mener, at regeringens lovforslag, L 121, vil betyde, at Investeringsfonden bliver halveret, amputeret og fastlåst til opgradering af en lufthavn, så må der nødvendigvis være tale om en misforståelse fra hr. Høgni Hoydals side.
Nedkapitaliseringen af Investeringsfonden i forbindelse med udbygning af lufthavnen på Vágar er en nødvendig investering, da lufthavnen er et af Færøernes vigtigste trafikale knudepunkter, men det betyder jo ikke, at Investeringsfonden bliver totalt tømt, så Færøerne fremover er afskåret fra at foretage nye infrastrukturelle forbedringer.
Venstre kan således ikke tilslutte sig beslutningsforslaget om fuldstændigt at overflytte beslutningskompetencen for Investeringsfonden til Færøerne, da vi ikke kan se, at den nuværende struktur i fonden giver anledning til konflikt.
Hertil skal jeg så tilføje, da ordføreren fra Dansk Folkeparti desværre heller ikke kan være i Tinget i dag, at Dansk Folkeparti støtter Venstres holdning.
Dansk Folkeparti kan altså heller ikke gå ind for beslutningsforslaget, det skulle jeg herved meddele.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Nu ved jeg ikke, om jeg kan spørge fru Joan Erlandsen om både Dansk Folkepartis og Venstres holdning til det her spørgsmål, men jeg forstår ikke helt argumentationen.
Er det ikke Venstres holdning – det har jeg i hvert fald hørt både statsministeren og andre fremtrædende personer fra Venstre sige igen og igen – at med politisk ansvar følger også det økonomiske ansvar, og at med politisk beslutningsret følger også kompetencen til at beslutte?
Har Venstre og Dansk Folkeparti nogen interesse i at være med til at bestemme, hvad den her fond skal bruges til?
Den er jo beregnet til infrastrukturelle udbygninger på Færøerne, og jeg er fuldstændig enig i, at det er helt nødvendigt, at vi får brugt pengene til lufthavnsudbygninger.
Men vil det ikke være mere i tråd med folkeretlige eller demokratiske principper, om det færøske parlament selv bestemte, hvordan man ville udbygge sin lufthavn, og også hvordan man ville bruge de penge, der er til rådighed?