runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Det er interessant.
Det er, som om hr. Simon Emil Ammitzbøll har sådan en særlig puppe, som han lever indeni, og hvor finansspekulanter, mennesker, som har spekuleret i boligpriser og har pumpet boligboblen op for at tjene til egen lomme, overhovedet ikke har noget som helst med den økonomiske krise at gøre.
Det er bare et spørgsmål om at skære mest muligt ned i kontanthjælpen og velfærdssystemerne rundtomkring i Europa, og så vil sådan noget aldrig ske igen.
Det lyder som en fantastisk verden.
Den må jeg besøge en dag.
Jeg kunne godt tænke mig at holde fast i det, der er emnet her, og det, jeg prøvede at spørge til til at starte med, nemlig hvornår straf har en præventiv effekt.
Det lød lidt, som om hr. Simon Emil Ammitzbøll gav mig og alle de forskere, der har forsket i det her i mange, mange år, ret i, at netop når det kommer til de former for kriminalitet, som hr. Simon Emil Ammitzbøll oplister, såsom mord, vold og voldtægt, så er der faktisk ikke tale om, at der er en præventiv effekt.
Det lyder unægtelig, som om hr. Simon Emil Ammitzbøll kun bruger straffesystemet som en metode til at hævne sig på mennesker, der begår kriminalitet, og slet ikke er interesseret i at forebygge ny kriminalitet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Jeg kan glæde fru Pernille Skipper med at sige, at når vi ønsker at hæve strafferammen for de pågældende kriminalitetstyper, så er det ikke kun med et kriminalpræventivt sigte for øje.
For en lang række af de personer, der begår den form for kriminalitet, herunder især bandemedlemmer, har vi sådan set det formål for øje, at de mennesker skal være i fængsel i stedet for at være på gaden.
Det er sådan set det, der er hensigten.
I forhold til det med strafferammen for det her ved jeg ikke, om der kommer til at blive så stor forskel på omfanget af kriminaliteten, på grund af at man går fra 4 til 6 års fængsel.
Jeg tror, at hvis det endelig skulle have en afskrækkende effekt, og det er ikke noget, vi vil være med til, så skulle man være langt mere ambitiøs i forhold til strafferammerne.
Endelig vil jeg sige, at fru Pernille Skipper begår en fejl, når fru Pernille Skipper mener, at det er det her, der har startet finanskrisen.
Det er det, man ser i Spanien; det er det, man ser i Grækenland; det er det, man ser i Portugal; det er det, man ser i Italien.
Politikerne skal sætte tæring efter næring, og jeg ved, at det er noget, Enhedslisten ikke støtter.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Tak for det.
Jeg kan jo starte med at bekræfte over for Liberal Alliances ordfører, at Enhedslisten er stærkt optaget af at komme efter de mennesker, som godt nok har et jakkesæt, der måske er lige så dyrt, som hr. Simon Emil Ammitzbølls er, men som altså har været med til at starte den økonomiske krise. Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Simon Emil Ammitzbøll om noget.
For det blev sagt fra talerstolen, at Liberal Alliance gerne ville hæve straffen, for så vidt angår mord, voldtægt og vold, tror jeg der blev sagt, men ikke for så vidt angår økonomisk kriminalitet.
Er det ikke korrekt, at netop når det angår organiseret økonomisk kriminalitet, som man sætter sig ned og planlægger og nøje beregner, så har straf faktisk en præventiv effekt i modsætning til ved langt de fleste af de øvrige forbrydelser, hr. Simon Emil Ammitzbøll nævnte, såsom mord og vold, som netop foregår uden at være gennemtænkt?
Jeg kan bekræfte, at hr. Tom Behnke må have misforstået det, men der er ingen grund til at beklage.
Jeg omtalte den samlede finanslovaftale, som jeg tror det er velkendt for enhver at Enhedslisten ikke har været voldsomt stolt af.
Jeg ville gerne berette om, hvad vi havde ønsket der skulle ske for de mange tusinde mennesker, der falder ud af dagpengesystemet i de her måneder som følge af en aftale, som bl.a. Konservatives ordfører har indgået, og som efterlader mennesker uden forsørgelsesgrundlag, fordi de ufrivilligt har mistet deres arbejde, men nu er det jo ikke det, vi taler om i dag.
Men det var det, jeg hentydede til, da jeg omtalte finansloven som en aftale, vi ikke var voldsomt stolte af.
Lige præcis det her element i finanslovaftalen, altså de delelementer i lovforslaget, som er en del af Enhedslisten og regeringens aftale om en styrket indsats mod økonomisk kriminalitet, er vi voldsomt stolte af, og det har været et af de mere gnidningsfri forhandlingsforløb, må man nok sige.
Tom Behnke (KF), 2013-03-19:
Så kan det være, jeg ikke helt hørte, præcis hvad der blev sagt tidligere, for jeg syntes, fru Pernille Skipper talte om en aftale, Enhedslisten ikke var voldsomt stolt af.
Men det er jo fint nok, hvis Enhedslisten på bundlinjen siger: Alt det, der står i lovforslaget her, ligger lige til højrebenet for Enhedslisten.
Det beklager jeg.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Enhedslisten har fået regeringen til at fremsætte lovforslag nr. L 164, som handler om en styrket indsats over for økonomisk kriminalitet.
Det er selvfølgelig altid godt, at man vil gøre noget ved kriminaliteten, og at man vil styrke kriminalitetsbekæmpelsen, men det er sådan set lidt spøjst, at man netop vælger at gøre det, når det gælder den økonomiske kriminalitet.
Det er faktisk sådan, at hvad angår antallet af sigtelser i perioden 2009-2011, så er det steget ret markant.
Det er faktisk steget fra 10.417 sigtelser i 2009 til nær ved det dobbelte, 19.969, i 2011.
Antallet af tiltaler er steget med 85 pct.
Det går altså rigtig godt med at få gjort noget ved det her område.
Men da Enhedslisten var gået til valg på at gøre noget ved området, selv om problemerne faktisk allerede var løst, er man nødt til at foretage yderligere lovgivningsmæssige initiativer.
En af de ting, man gør, er at øge strafmaksimum fra 4 til 6 års fængsel.
Det er vi ikke særlig positive over for i Liberal Alliance.
Det mener vi man bør gøre i forhold til vigtige kriminalitetsområder som mord, vold, voldtægt, børnemishandling og trusler, men andre steder har vi svært ved at se, hvad det skulle gavne. Er der nogen, der forestiller sig, at der er megen af den kriminalitet, vi ser, der ikke ville foregå, hvis vi gik fra 4 til 6 års fængsel på det her område?
Og er der egentlig nogle af de mennesker, det handler om, som er så farlige, at vi ikke kan have dem gående ude på gaden efter 4 års fængselsophold, hvor de forhåbentlig har lært en lektie?
En anden ting er udvidelsen af retsplejelovens muligheder for at anvende hemmelige ransagninger – ikke et klassisk synspunkt for retssikkerhedsbegejstrede partier, men det må de jo selv redegøre for.
Det må have gjort ondt i Det Radikale Venstre og SF, da Enhedslisten øjensynlig tvang disse partier til at gøre op med almindelige retssikkerhedsprincipper.
I Liberal Alliance kan vi i hvert fald ikke støtte den øgede adgang til disse hemmelige ransagninger, som vi generelt er stærkt skeptiske over for.
Endelig indføres der en bestemmelse i retsplejeloven om kortvarig spærring af kontoindeståender, hvor der ikke nødvendigvis skal være de almindelige krav om mistanke med rimelig grund, og det kan man i hvert fald også godt være skeptisk over for.
Måske er der en pointe, vi vil i hvert fald spørge ind til den del af lovforslaget i udvalgsbehandlingen.
Alt i alt er vi skeptiske, for ikke at sige negative over for det her lovforslag.
For her er der tale om et område, hvor man har stor succes, hvor man har løst problemerne, hvor der intet er at komme efter, og der skal der strammes op.
Der må der virkelig skulle tages nogle initiativer, så vi glæder os i Liberal Alliance til at se de straffe, som bandemedlemmerne vil blive stillet over for fremadrettet.
Men måske er det sådan, at vi har en regering og også en Enhedsliste, som er mere optaget af at straffe bankdirektører end af at straffe bandemedlemmer.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Det hele.
Nej, det er en fælles aftale mellem regeringen og Enhedslisten om en styrket indsats mod økonomisk kriminalitet.
Det er en højere strafferamme for insiderhandel og kursmanipulation.
Det var bl.a. også et stort ønske fra Enhedslistens side, at vi fik indført muligheden for konkurskarantæne.
Det er ikke en del af det her lovforslag, men et lovforslag, vi ellers har behandlet.
Det er et område, hvor Enhedslisten og regeringen har haft et af de mere gnidningsfri forhandlingsorløb, hvis man kan sige det sådan.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-19:
Jeg synes jo altid, at man skal være opmærksom på den udvikling, der er i samfundet.
Jeg synes, at det er lige præcis det, vi er her for.
Det er sådan set den afvejning, vi har lavet i SF.
Vi har en gang tidligere været med til at udvide det her område.
Det gjorde vi i forhold til narkokriminalitet, fordi vi faktisk også der synes, at der er et behov for at gøre noget mere i forhold til at sikre, at vi får mindre narko og færre misbrugere i Danmark.
Vi synes sådan set også, at der er god ræson i at gøre noget ved økonomisk kriminalitet.
Det kan vi gøre med de her redskaber.
Så den afvejning synes jeg er foretaget.
Det er klart, at der bliver lavet en politisk afvejning fra sag til sag, men her giver det lige præcis god mening for SF.
Det burde det sådan set også for Liberal Alliance.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Nu er det jo faktisk sådan, at hvis man ser på de glade pressemeddelelser, der f.eks. strømmer ud fra Justitsministeriet, kan man se, at der har været en massiv stigning i antallet, der bliver sigtet og dømt for økonomisk kriminalitet, bare fra 2009 til 2011, altså før det her initiativ er kommet.
Så det er jo noget pjat at sige, at der er et problem.
Tværtimod glider det i olie.
Der er ingen som helst grund til at tage det her initiativ.
Så siger fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at det er et meget afbalanceret forslag.
Altså, er forslaget om udvidet adgang til hemmelige ransagninger et afbalanceret forslag?
Det er da et retssikkerhedsmæssigt interessant spørgsmål, som jeg synes, at SF skulle være mere optaget af.
Men jeg kan forstå på ordføreren, at det er noget, politiet selv ønsker, og jeg går ud fra, at det så vil være et fremtidigt argument, som vi kan bruge imod SF, når vi diskuterer retspolitik: Hvis politiet ønsker det, er SF bare med.
Det tror jeg faktisk ikke på kommer til at blive sådan i virkeligheden.
Tom Behnke (KF), 2013-03-19:
Det er, fordi hr. Ole Hækkerup tidligere i debatten opfordrede mig til at stille et spørgsmål til fru Pernille Skipper: Når nu man har fået lavet den her aftale, hvilke indrømmelser er det så, Enhedslisten har fået?
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Tak for det.
Enhedslisten har indgået en finanslovaftale med regeringen.
Den tror jeg ikke nogen herinde eller andre steder er i tvivl om vi ikke på alle områder er synderlig stolte af, men den indebar bl.a. også en styrket indsats mod økonomisk kriminalitet, og det er et rigtig vigtigt element.
Det er ikke kun krænkende for vores alle sammens retsfølelse
Sådan nogle lovovertrædelser kan føre til bobler, finansbobler, og i sidste ende og samlet set en økonomisk krise, som vi stadig mærker i dag.
Vi gjorde det også, fordi forebyggelse af den her form for meget beregnende, kalkulerende kriminalitet rent faktisk kan ske igennem tilstrækkelig høje strafferammer, fordi det har en afskrækkende effekt, i modsætning til f.eks. højere strafferammer for den mere tilfældige og uigennemtænkte kriminalitet.
Derudover aftalte regeringen og Enhedslisten, at vi også skulle indføre muligheden for såkaldt kendelse på transaktion.
Det lyder kringlet, men det betyder, at det, man i daglig tale kalder bagmandspolitiet, har mulighed for at følge en pengestrøm igennem flere pengeinstitutter med kun en enkelt retskendelse fra domstolene i hånden, og det er et vigtigt redskab imod kædesvig – en form for økonomisk kriminalitet, der ikke kun bliver begået af fine herrer i dyre habitter, men også af rockere med rygmærker på lædervesten, og det er et kæmpe problem for vores samfund.
Ud over de elementer, som indgår i Enhedslisten og regeringens aftale om finansloven for 2013, er der også nogle yderligere elementer i lovforslaget; det gælder bl.a. justeringen af forældelsesfrister, og bl.a. at man kan afbryde forældelsesfristen ved konfiskationskrav.
Det betyder i folkemunde eller i lægmandstermer, at man ikke kan få lov til at beholde de penge, man har tjent på at begå økonomisk kriminalitet, hvis man bare gemmer dem tilstrækkelig længe og tilstrækkelig godt.
Det er selvfølgelig også et element, som Enhedslisten er rigtig positiv over for.
Der er også nogle elementer i lovforslaget, som vi vil stille nogle spørgsmål til i løbet af udvalgsbehandlingen, men overordnet set er vi positive.
Christine Antorini (S), 2013-03-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at lovforslaget om STU, ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, er i høring i øjeblikket.
Og det er rigtigt, at en af de ting, som der er blevet peget på, og som der også er taget højde for i lovforslaget, er at lave en mere præcis målgruppevurdering.
For det er rigtigt, at det ser ud, som om der er nogle af de unge, som måske godt kunne nå videre igennem andre uddannelsestilbud, og det, jeg hører fra alle interessenterne omkring de unge, der anvender STU, er, at alle jo er optaget af, at de får de uddannelsestilbud, der passer til dem.
Så ja, det indgår i arbejdet med lovforslaget, at vi skal have en nærmere analyse af målgruppen, så vi er sikre på, at de unge får det rigtige uddannelsestilbud.
Anni Matthiesen (V), 2013-03-20:
Jeg kan høre, at også ministeren er opmærksom på, at det er noget af det, som vi måske er nødt til at have kigget lidt mere grundigt på, altså hvordan man reelt kan undgå, at pladserne bliver besat af nogle unge mennesker, som måske sagtens kunne klare en almindelig ungdomsuddannelse, måske med hjælp på en eller anden måde.
Jeg kan sige til ministeren, at jeg her for et par uger siden var på besøg i en specialklasse i Esbjerg, hvor der sad nogle unge mennesker, som egentlig rigtig gerne ville have tilbudt en STU-uddannelse, men som faktisk fik nej, fordi pladserne var besat.
Tak for det.
Jeg vil gerne tale lidt STU med ministeren i dag, altså den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse, og jeg kunne godt tænke mig her i starten at spørge ind til, om ministeren er bekendt med, at der i nogle kommuner faktisk bliver visiteret nogle forkerte unge mennesker ind på STU-uddannelserne.
Altså, der tænker jeg i den forbindelse på unge mennesker, som måske godt kunne klare sig på en almindelig ungdomsuddannelse, men som egentlig besætter nogle af pladserne på STU-uddannelserne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-03-20:
Det kan man jo diskutere på det møde lidt senere.
Nu har man sagt, at der bliver læst flere bøger.
Ja, det er en del af udviklingen i Danmark.
Stigningen var i virkeligheden større fra 1993 til 2001, hvor det blev liberaliseret, end fra 2001 til i dag.
Så som udgangspunkt synes jeg, at man skal man kigge enten længere frem eller længere tilbage.
På det møde, vi havde, deltog alle brancheorganisationerne, det var Forlæggerforeningen, det var Boghandlerforeningen, det var forfatternes foreninger.
Og på den anden side var det Konkurrencerådet, som jo er det, der står bag den gamle liberalisering.
Så som udgangspunkt vil jeg gerne høre, om ministeren ikke selv har en mening om, hvorvidt faste bogpriser er bedre end et liberaliseret marked, som kun går ud på at flytte en del fra boghandlere til supermarkeder.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
På det møde, vi havde den 11. marts, hvor hr. Jørgen Arbo-Bæhr deltog, og hvor resten af Kulturudvalgets partier var repræsenteret, fremgik det, at nogle interessenter bruger statistikken på én måde, og andre bruger den på en anden måde.
Det vil sige, at der ikke hos alle dem, der var inviteret, var enighed om, hvad det centrale problem er.
Hvis man går alle de argumenter og tal igennem og den måde, de blev brugt på, må man sige, at det, der slår mig, er, at dem, der egentlig har et problem på hele det her bogmarked, er boghandlerne.
Der bliver solgt flere bøger, der bliver læst flere bøger, der bliver produceret flere titler, end der er blevet i 2001 for at tage et fikspunkt.
Der er flere læsere, end der har været før, der er færre, der læser faglitteratur, det kan man forstå skyldes brugen af nettet.
Men dem, der virkelig har et problem, er boghandlerne.
Og hvordan vi skal håndtere det problem, har jeg ikke nogen færdig løsning på lige nu.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-03-20:
Tak for det svar.
Men som udgangspunkt har ministeren vel en mening.
Jeg synes, at det er nødvendigt at diskutere det, når nu alle brancheorganisationer har slået sig sammen om at lave et stykke papir, som jeg kan forstå ikke nyder fremme blandt forligspartierne.
Som udgangspunkt synes jeg, at ministeren også skal tage stilling til det her i Folketingssalen.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
Der er jo sket meget mere end det, at der er blevet flyttet bøger fra boghandlerne til supermarkederne.
Der er også blevet flyttet andre bøger.
Undervisningsmaterialer bliver nu handlet direkte mellem forlagene og skolerne eller uddannelsesstederne.
Biblioteksbøger bliver heller ikke handlet gennem boghandlere længere, e-bøgerne bliver heller ikke handlet gennem boghandlere, de bliver handlet direkte mellem forlagene og dem, der køber e-bøger, i hvert fald i stor udstrækning.
Derfor er det jo svært at se, at det ikke betyder noget for boghandlerne som forretning, at visse store handler, som før er gået igennem boghandlerne, nu går uden om boghandlerne.
Det kan vi jo ikke rette på i Folketinget.
Vi bestemmer jo ikke, på hvilken måde forlagene skal sælge deres materialer.
Derfor synes jeg også, det er svært at komme med en god idé til, hvordan vi i anførselstegn redder boghandlerne.
Der er jo også lavkonjunktur lige nu, som har berørt hele detailhandelen, og som selvfølgelig også berører boghandlerne.
Så det her er et mere kompliceret billede, og jeg tvivler på, at vi kan løse det ved Kulturudvalgets hjælp.
Lars Dohn (EL), 2013-03-20:
Jeg har tidligere stillet ministeren spørgsmål vedrørende sammenhængen mellem overenskomstforhandlingerne og skolereformen.
Og der har ministeren så i sit svar til mig fortalt, at regeringen vil udvide antallet af undervisningstimer med 1,5 millioner og indføre 6 millioner aktivitetstimer årligt på landsplan, og at det simpelt hen er en forudsætning for, at reformen bliver en realitet, ligesom ministeren skriver: »En normalisering af lærernes arbejdstidsregler vil muliggøre, at lærerne tilbringer mere tid sammen med eleverne, hvorved antallet af timer i folkeskolen kan øges inden for en uændret udgiftsramme.«
I det svar ligger der vel en accept af, at der er en sammenkobling mellem skolereformen og overenskomstforhandlingerne.
Christine Antorini (S), 2013-03-20:
Selvfølgelig er det sådan, at vi diskuterer med forskellige parter, herunder også i det partnerskab, vi har om folkeskolen, hvor bl.a. Danmarks Lærerforening er med.
Der diskuterer vi, hvordan vi ønsker at udvikle indholdet af fremtidens folkeskole.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
Jeg havde jo ikke ventet, at jeg skulle få det spørgsmål fra hr. Jørgen Arbo-Bæhr fra Enhedslisten, som er det eneste parti, der ikke er med i forligskredsen om liberalisering af bogmarkedet.
Da jeg skal have et møde lidt senere her i eftermiddag med forligskredsen og vi i selve forligskredsen har aftalt, at vi tager stilling til, hvordan vi vil håndtere de forslag, som bogmarkedets interessenter fremlagde på et møde i Kulturministeriet den 11. marts, synes jeg, at jeg vil forbeholde mig ret til at vente, til jeg har haft det møde med forligskredsen og forligskredsen har taget stilling til spørgsmålet, inden jeg kategorisk siger et eller andet om det tema her.
Lars Dohn (EL), 2013-03-20:
Når jeg før henviste til, at en ministerkollega, som oven i købet lige har været her i salen, taler om sammenrotning, er det vel et udtryk for, at der godt kan være tale om sådan en.
Professor Henning Jørgensen fra Aalborg Universitetscenter taler om, at den proces, regeringen har kastet sig ud i her, er i strid med den danske model.
Til slut vil jeg gerne stille et helt konkret og præcist spørgsmål: Har ministeren deltaget i møde med KL og andre, hvor der er givet tilsagn om at gå hele vejen?
Jeg er ret sikker på, at ministeren godt ved, hvad udtrykket at gå hele vejen indebærer.
Christine Antorini (S), 2013-03-20:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er et hovedelement i regeringens udspil til et løft af folkeskolen at give en mere sammenhængende dag med flere og bedre timer, bl.a. med den aktivitetstid, vi lægger ind til at understøtte faglige, sociale og andre formål som bevægelse osv.
Det er jo det, som jeg så også svarer på, nemlig hvor meget aktivitetstiden og den længere sammenhængende dag udgør i forhold til den skoletid, som bliver brugt nu.
Så tror jeg heller ikke, at det er nogen hemmelighed, at regeringen lige fra regeringens tiltrædelse – det fremgår af regeringsgrundlaget – har haft et ønske om, om man kunne se på undervisningsandelen, det, der sker i løbet af dagen med underviserne.
Det ikke sådan, at lærerne skal arbejde mere end alle andre på arbejdsmarkedet, men kan man se på selve det, der sker i løbet af arbejdstiden, sådan at lærerne er lidt mere sammen med eleverne?
Så kører der så overenskomstforhandlinger nu.
Det skal de have lov til at gøre.
Vi har jo hørt et meget tydeligt ønske fra KL om at få en bedre mulighed for lokalt at tilrettelægge arbejdstiden.
Det er det, der bliver forhandlet om.
Det, der foregår nu, er overenskomstforhandlinger, sådan som de altid foregår.
Der er to parter, der forhandler.
Det er Kommunernes Landsforening og Danmarks Lærerforening.
De forhandlinger er rykket over i Forligsinstitutionen.
Jeg håber personligt, at man når frem til en løsning.
De forhandlinger foregår der.
Og derfor må jeg sige, at jeg simpelt hen ikke forstår, hvad det er, spørgeren måtte hentyde til med det valg af ord i starten.
Lars Dohn (EL), 2013-03-20:
Mit spørgsmål går ikke så overraskende på skolereformen og den situation, vi er blevet bragt i.
I dag fyldes de større byers pladser jo af protesterende lærere og andre offentligt ansatte, som føler, at der er sket en sammenrotning, sådan som også en ministerkollega udtrykte det her forleden, en sammenrotning mod de ansatte i folkeskolen, især mod lærerne.
Jeg vil gerne spørge: Foregår der stadig væk møder mellem regeringen og KL vedrørende den fælles målsætning om at få mere undervisning ud af ressourcerne?
Man har jo mørkelagt resultatet af forhandlingerne ved at lægge det over i et tredje organ, så det ikke er omfattet af offentlighedsloven.
Et andet spørgsmål er: Hvad var konklusionerne af det?
Og skal offentligheden kende de konklusioner?
Og har regeringen og KL i det her forum planlagt KL's lockoutvarsel for netop at få mere undervisning ud af ressourcerne?
Og har mulighederne for et lovindgreb i en eventuel konflikt på lærerområdet været nævnt på møder med deltagelse af repræsentanter for både KL og Undervisningsministeriet og/eller Finansministeriet, hvor folkeskolereformen har været på dagsordenen?
Christine Antorini (S), 2013-03-20:
Nogle af de elementer, der ligger i lovforslaget, er i forhold til visitering.
Det er også at kigge på mere fleksible muligheder for, hvordan man kan lave nogle uddannelsesforløb, herunder det, som jeg tror er det allervigtigste i lovforslaget, nemlig en mere præcis analyse af de forskellige unge, der er der, og hvad deres uddannelsesmuligheder er.
Der kan vi jo se, og jeg tror også, at spørgeren nævnte det, at der er 18 pct., som faktisk får en uddannelse, og det er rigtig fint.
Men det kunne også godt være, at de kunne have fået den via en af de ordinære uddannelsesveje, eller det er måske nogle unge, som i virkeligheden i højere grad kunne få gavn af den fleksuddannelse, som regeringen har annonceret, og som er en anden måde at få en kompetencegivende ungdomsuddannelse på.
Så det er bare for at sige: Vi er opmærksomme på det, og vi håber, at med den revidering, der sker af STU, bliver der lavet de opstramninger, der skal til, med udgangspunkt i, at de unge får de uddannelsestilbud, der er bedst for dem.
Anni Matthiesen (V), 2013-03-20:
Her til sidst kunne jeg godt tænke mig lige at spørge ind til, om ministeren selv har gjort sig nogle tanker om, hvordan vi kunne løse problemet.
Altså, har ministeren gjort sig nogle tanker om, om det er i visiteringen, man kunne gøre nogle ting for at sikre, at de unge mennesker, som bliver visiteret til STU, også er de rette?