runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Den her aftale, »Retfærdige krav til gavn for integrationen«, som hr. Martin Henriksen har været dygtig nok til sikkert at kunne finde på internettet, og som alle andre interesserede mennesker vil kunne finde på internettet, lægger jo frem, hvordan S og SF ser, at en ny regering laver regler for ægtefællesammenføring, som kan kickstarte integrationen, som kan sørge for, at folk, når de kommer her til Danmark, også er forberedt på at leve et godt liv i Danmark, og som vigtigst af alt sørger for, at folk, der kommer hertil, også er indstillet på at skulle tage del i integrationsarbejdet.
Det er helt afgørende for os, at det system kan det, og det er derfor, at vi afviser regeringens, for det mener vi ikke at regeringens system lever op til.
Jeg er temmelig sikker på, at når vi senere i debatten får ordføreren for Enhedslisten på talerstolen, når vi senere i debatten får ordføreren for Det Radikale Venstre på talerstolen, vil de være fuldstændig enige med mig i, at regeringens forslag til et pointsystem ikke lever op til de krav om, at folk, der kommer her til landet, skal kunne leve op til de krav, man stiller, og det skal være krav, der gavner integrationen.
Derfor er jeg fuldstændig sikker på, at når vi får et nyt flertal i Folketinget – hvis vi får det efter et valg – vil der også være flertal for, at det pointsystem, Socialdemokraterne og SF har lagt frem, er langt bedre end det pointsystem, som regeringen og Dansk Folkeparti har lagt frem.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Skal jeg så forstå det sådan, at Socialistisk Folkeparti er uenig med hr. Henrik Sass Larsen, når han giver udtryk for, at der ikke kan komme ændringer i pointsystemet, der kan ikke komme indrømmelser til f.eks. Det Radikale Venstre?
Så må jeg jo så forstå den udmelding, som fru Astrid Krag kommer med, på den måde, at man har den opfattelse, at der kommer ændringer efter et valg, også i det pointsystem, som man har lagt frem fra S og SF's side, men det endnu ikke er helt sikkert, hvordan det ligger fast.
Naser Khader (KF), 2011-04-12:
Grundlæggende mener vi i Det Konservative Folkeparti, at Danmark skal være og forblive at være et åbent og attraktivt land for folk, som gerne vil bidrage positivt til det danske samfund.
Grundlæggende mener vi også, at integrationspolitikken i udformningen skal gå på to ben.
Det ene ben handler om, at vi skal påskønne dem, der gør en stor indsats hver evig eneste dag i det danske samfund, og som bidrager positivt til det.
Det andet ben handler om, at vi skal være og forblive med at være restriktive over for dem, der ikke rigtig vil Danmark, dem, der ikke vil integreres, og dem, der ikke vil lade deres børn blive integreret eller bidrage til det her samfund.
Sidste år aftalte regeringen og Dansk Folkeparti, at dansk udlændingepolitik fremadrettet skal have et klart og nyt sigte.
Danmark skal som udgangspunkt kun give plads til de udlændinge, som kan vise medborgerskab og vilje til at yde til fællesskabet og bidrage til vækst og velstand i Danmark.
Derfor må reglerne for familiesammenføring fremover bygge på objektive kriterier efter et pointsystem, som centrerer sig om ansøgerens integrationspotentiale.
Det vil gøre den familiesammenførte i stand til hurtigere at integrere sig i det danske samfund.
Bringer man noget med sig til det danske samfund, erhvervsmæssigt, uddannelsesmæssigt, sprogligt, får man også en god start på integrationen.
Hidtil har vi ikke stillet krav til den udefrakommende udlændings kvalifikationer, og det har medført, at vi i dag har en del familiesammenførte og deres børn, som slet ikke er blevet integreret i det danske samfund, hverken økonomisk eller socialt.
Det er noget, som vi oplever i dag i de såkaldte ghettoer, udsatte områder og parallelsamfund.
I denne familiesammenføringsreform foreslås det, at ansøgere uanset alder skal opnå et vist antal point i forhold til en række integrationsrelevante kriterier for at kunne opnå familiesammenføring; det kan være erhvervserfaring, uddannelse og sprogkundskaber.
Ansøgeren kan også få point ved bl.a. at bosætte sig uden for et udsat boligområde, ved at have deltaget aktivt og ulønnet i en global humanitær organisation i mindst 1 år eller ved at være selvforsørgende i hjemlandet.
Hidtil har man kun kunnet familiesammenføre, når begge parter var fyldt 24 år.
Fremover vil det også være muligt at familiesammenføre inden det fyldte 24. år, hvis man har point nok.
Desuden omfatter reformen, at det nuværende tilknytningskrav bliver skærpet, og at sikkerhedsstillelsen forhøjes fra 63.000 kr. til 100.000 kr. Ja, det er mange krav, men jeg mener, at alle har mulighed for at kvalificere sig til at opnå de der point.
Nu ved folk, hvad der kræves, hvis man skal familiesammenføres, og man kan nå at kvalificere sig.
Så alt i alt er det en fornuftig reform, der kan være med til at forebygge, at vi fremover skal slås med de store integrationsproblemer.
Det er en reform, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Selvfølgelig er det ikke udtryk for det, og de pågældende personer kan også få en familiesammenføring.
Jeg forstår slet ikke, hvorfor fru Marianne Jelved stiller det spørgsmål.
De yder jo netop, i stedet for at de nyder.
Og det er jo fair nok at være imod, så skal man bare være åben og ærlig og sige det.
Der er forskel på den politik, som Venstre fører, og den politik, som Det Radikale Venstre fører.
Vi synes, at det er fair at stille krav.
Så må jeg bare minde fru Marianne Jelved om, at forældrene til de børn, som nu forlader folkeskolen uden at kunne læse og skrive, er kommet ind, dengang fru Marianne Jelved var minister.
I øvrigt er det sådan, at der faktisk er sket en forbedring.
Jeg tror, at der er sket en forbedring på 22 pct. i den PISA Etnisk-undersøgelse.
Der er altså flere, der forlader folkeskolen og kan læse og skrive som tosprogede elever.
Det er ikke nok, det er jo rigtigt, som fru Marianne Jelved siger, at der er 38 pct., der forlader den, og som ikke kan læse og skrive.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Jeg noterer mig, at hr. Karsten Lauritzen overhovedet ikke svarer på nogen af de to spørgsmål, jeg stillede.
Og jeg gør opmærksom på, at vi lige har fået PISA Etnisk, som den hedder, der viser, at 38 pct. af de børn og unge, der går ud af folkeskolen, ikke har funktionelle læsefærdigheder.
Er det en sejr for den politik, som hr. Karsten Lauritzen står og berømmer?
Nej, det er det ikke.
Jeg vil gerne spørge igen: Er det, at over halvdelen af de medarbejdere, der er hos ISS, kommer fra ikkevestlige lande og med stort set ingen uddannelse, og som arbejder der og udfylder meget vigtige samfundsfunktioner i Danmark, udtryk for ikke at ville og kunne yde og for kun at komme for at nyde?
Det kan man svare ja eller nej på, og det er tilstrækkeligt med ét ord.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Jeg tror, at en meget, meget stor del af de folk, der kommer til Danmark som familiesammenførte i dag, er nogle, der enten har en form for uddannelse, har noget erhvervserfaring eller kan noget sprog.
Og jeg må indrømme, at hvis man kommer hertil og ikke kan tale et eller andet sprog, aldrig har været ude på arbejdsmarkedet og altså ikke har anden uddannelse end måske 2 år i skole, så tror jeg, at det bliver meget, meget svært at blive integreret i det danske samfund.
Så frygter jeg, at det, der kommer til ske, var det, der skete, da fru Marianne Jelved var en del af regeringen, nemlig at folk får lov til at bosætte sig i parallelsamfund, i ghettoer og opdrage deres børn, så de ikke kan lære dansk og forlader folkeskolen uden at kunne læse og skrive, så de ikke kan gennemføre en ungdomsuddannelse, så de ikke kan bruge det, der er fantastisk ved det danske samfund, nemlig at man kan komme til Danmark, man kan få gratis uddannelse, man kan få gratis ydelser i sundhedsvæsenet, en hel masse velfærdsydelser, og man kan bevæge sig op ad den sociale rangstige og bryde den negative sociale arv.
Men det kan man kun, hvis man har nogle forudsætninger for at integrere sig i det danske samfund, og derfor laver vi en lovgivning, der understøtter det.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Hr. Karsten Lauritzen sagde, at lovforslaget bl.a. skal forhindre, at der kommer folk her til landet, som kun kommer for at nyde.
Hvad er det, de mennesker i givet fald kan nyde, når de kommer til landet?
Jeg troede sådan set, at vi havde et krav om selvforsørgelse, det har vi i hvert fald været enige om før er et krav i den her situation.
Når hr. Karsten Lauritzen udtaler sig på den måde, tænker hr. Karsten Lauritzen så overhovedet på ISS, der har mange tusinde medarbejdere, hvor halvdelen af dem er fra ikkevestlige lande og med næsten ingen uddannelse, når de kommer hertil?
Er det udtryk for, at de ikke vil yde noget, og at de ikke er interesserede i at blive integreret i det danske samfund?
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Der er heller ikke rimelighed i det, fru Astrid Krag siger, for det passer ikke.
Man skal ikke deponere 100.000 kr. på en lukket konto.
Det skal man ikke.
Man skal komme med en bankgaranti.
Hvis den situation skulle opstå, efter at man har fået sin ægtefælle til landet, at man ikke kan leve op til selve forsørgelseskravet længere og det ender med, at det skal være det offentlige, de danske skatteborgere, der skal betale, så skal man kunne få fat på de 100.000 kr.
Det betyder ikke, at de skal spærres inde på en lukket konto.
Det betyder, at man skal gå ned til sin bank og sige: Hvis det nu går galt, kunne jeg så skaffe 100.000 kr.?
Så giver banken et stykke papir på det.
Sådan har det været indtil videre med de 63.000 kr.
Nu er det så forhøjet til 100.000 kr.
Jeg nægter simpelt hen at tro på, at det kommer til at gøre den meget, meget store forskel.
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Det tror jeg nok er en fremstilling af sagerne, som meget få mennesker, der har skullet stille de penge til sikkerhed, kan genkende.
For mig personligt er det ikke et greb i lommen at skulle finde 100.000 kr. og sætte ind på en lukket konto.
Det går jeg ud fra det heller ikke er for særlig mange andre danskere.
Det er altså et krav, der vender den tunge ende nedad.
Alt det her med, som hr. Karsten Lauritzen snakker om, at den danske økonomi er i krise, er måske rigtig nok, men det er noget volapyk i den her sammenhæng, for sikkerhedsstillelsen er jo altså ikke et beløb, der går ind og er noget, som statsminister Lars Løkke Rasmussen kan disponere over.
Det er nogle penge, der skal stå på en lukket konto.
Kommunerne har ikke sagt, at beløbet ikke er tilstrækkeligt.
Der er ingenting ude i virkeligheden, der tyder på, at det beløb, man har som sikkerhedsstillelse i dag, ikke er tilstrækkeligt.
Konsekvensen af det er, at helt almindelige danskere, som udgør 83 pct. af dem, som får ægtefællesammenføring, altså skal have noget på kistebunden eller kunne tage et stort lån i deres hus, hvis de er så heldige at eje et, som der er noget friværdi tilbage i efter krisen, for at kunne blive ægtefællesammenført.
Jeg mangler stadig at høre ordføreren for Venstre forklare over for mig, hvordan der kan være nogen rimelighed i det.
Tak for det.
Jeg vil spørge ind til den anden side af den her ligning, nemlig de stramninger, der er i forhold til de herboende.
Jeg synes sådan set, det er udtryk for snobberi i det hele taget.
En af de ting, der får mig til at sige det, er jo det her element, der handler om at lave en fordobling af den økonomiske sikkerhedsstillelse.
Det er altså et krav, man stiller til dem, der bor her.
Jeg er sikker på, at Venstres ordfører er bekendt med tallene, men hvis man kigger på tallene for 2009, vil man se, at det i over 3.000 af tilfældene var danske eller nordiske statsborgere og lige over 300 indvandrere og lige under 300 flygtninge, der søgte om ægtefællesammenføring.
Så den her vægt, ordføreren lægger på, at det vil ramme folk i forhold til tvangsægteskaber og integration, synes jeg i hvert fald ud fra de tal, der ligger, er lidt svær at forstå.
Derfor vil jeg også bare spørge ordføreren, om han kan forklare mig, hvorfor man laver den her fordobling.
Hvorfor skal man nu komme med en økonomisk sikkerhedsstillelse, der er dobbelt så stor som den, man har skullet hidtil, hvis man er så ufornuftig at forelske sig i en, der ikke bor i Danmark i forvejen?
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Det kan jeg ikke bekræfte, og det ved fru Johanne Schmidt-Nielsen jo udmærket godt.
En håndværksmæssig uddannelse tager kortere tid end en lang videregående uddannelse.
Det er fru Johanne Schmidt-Nielsen, der siger, at en akademiker er mere værd end en håndværker.
Det er jo netop ikke Venstre, der siger det.
Når man så er færdiguddannet som sygeplejerske, kommer man ud på arbejdsmarkedet, så arbejder man, og det vil sige, at man får point for at have arbejdet og for at have taget en uddannelse.
Og det vil sige, at man kan komme til at stå i en situation, hvor man faktisk får flere point end den, der har færdiggjort en medicinuddannelse.
Så vedkommende, der har taget den korte uddannelse og har arbejdet, risikerer at komme til at stå i en situation med at have flere point end den, der har taget en lang videregående uddannelse.
Det har da ikke noget med uddannelsessnobberi at gøre, det er da det modsatte.
Man får point for både arbejde, uddannelse og sprog.
Det handler jo grundlæggende om, at man kan rejse ud, og man skal rejse ud, for at uddanne sig, og hvis man møder en, som man forelsker sig i og gerne vil giftes med, så er man da velkommen til at gøre det, og man er velkommen til at søge om familiesammenføring, og med de her regler vil man også kunne få familiesammenføring, hvis den, man forelsker sig i, bare har en smule sproglige kvalifikationer, en smule arbejdserfaring eller har gennemført en smule uddannelse.
Man vil så kunne leve op til de krav, der stilles her, og det vil sikre en effektiv og hurtig integration i det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jeg har jo svaret på det spørgsmål to gange, og når vi så nu kan konstatere, at fru Johanne Schmidt-Nielsen stadig væk ikke er tilfreds med det svar, som jeg har givet to gange, stiller fru Johanne Schmidt-Nielsen det samme spørgsmål en gang til.
Så kan jeg selvfølgelig give det samme svar, som jeg har givet et par gange før.
Det kan vi jo godt bruge Folketingets tid på.
Jeg appellerer bare til, at man forholder sig til det principielle i lovforslaget, hvad lovforslaget går ud på, og det handler jo dybest set om, at man stiller krav til de udlændinge, der kommer ind i Danmark.
Og vi siger selvfølgelig også til den person, der er i Danmark, og som ønsker at få en person ind i Danmark: Vi ønsker sikkerhed for, at hvis din ægtefælle kommer til at ligge det danske samfund økonomisk til last, er der nogle penge, vi kan trække ud.
Og det er jo det, de 100.000 kr. kan bruges til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Ja, jeg kan godt forstå, ordføreren taler udenom, og nu kom vi da virkelig vidt omkring i det, der måske skulle have været et svar fra hr. Karsten Lauritzen.
Jeg bad sådan set bare ordføreren om noget så simpelt som at bekræfte det, der står i loven, nemlig at Venstre og De Konservative giver flere point til dem, der har gået på universitetet, end til dem, der har uddannet sig til f.eks. tømrer eller murer; altså, at man fra regeringens side mener, at de, der er akademikere, er mere værdige her i Danmark end en tømrer og en murer.
Derfor er overskriften på den artikel, som ligger på Venstres hjemmeside, nemlig »Tømreren er lige så god som økonomen«, også på alle måder misvisende, for man giver jo netop ikke lige så mange point til tømreren, som man giver til økonomen; man siger til de unge mennesker, der f.eks. rejser ud i verden fra Danmark for at læse i andre lande: I må gerne rejse ud, men hvis I forelsker jer, så husk lige, I skal forelske jer i en, der har gået på et universitet, helst et meget, meget fint universitet, ikke i en tømrer eller en murer – fordi en universitetsuddannelse giver væsentlig flere point end det at have taget en uddannelse som tømrer.
Altså, kan ordføreren bekræfte, at pointsystemet giver mange flere point til universitetsuddannede end til f.eks. en tømrer, og dermed, at overskriften »Tømreren er lige så god som økonomen« er forkert?
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Jeg vil spørge hr. Henrik Dam Kristensen om to ting.
Det første er, om det ikke er korrekt, at de folk, der er kronisk syge som følge af et handicap eller andre ting eller er flygtninge eller andet, fortsat med det her lovforslag vil nyde den beskyttelse, der gives i internationale konventioner.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når nu Socialdemokraterne ikke ønsker at bakke op om det her pointsystem, hvorfor har man så ikke fremsat et beslutningsforslag her i Folketingssalen om det pointsystem, som SF og Socialdemokraterne ønsker i stedet for?
Hvis man virkelig ønsker noget andet, hvorfor har man så ikke bragt det ned i salen og taget en parlamentarisk debat?
Det er jo det, folkestyret handler om.
Hvorfor har man blot meldt det ud på forsiden af en formiddagsavis og så i øvrigt gemt det langt væk på hjemmesiden?
Hvorfor ønsker man ikke at sige, hvad man så vil i stedet for?
Det skal man jo, fordi vi er i en situation, hvor vi i den danske stat bruger flere penge, end vi tjener.
Derfor har man så valgt at sige, at vi forlanger noget mere af danskerne.
Vi har afkortet dagpengeperioden.
Regeringen har lige fremlagt et stort reformudspil i dag, som er med til at fremtidssikre det danske samfund, fordi vi har nogle økonomiske problemer.
I den forbindelse er det også fair, synes vi i Venstre.
Det synes man måske ikke i SF, men vi synes i Venstre, det er fair også at stille lidt større krav til folk, der ønsker at komme hertil udefra og blive en del af Danmark og blive danske statsborgere, og at sikre, at de så kommer til at bidrage til det danske samfund, altså yde til det danske samfund i stedet for at nyde.
Det er et fornuftigt princip, og derfor øger man så sikkerhedsstillelsen.
Jeg tror ikke, det kommer til at gøre nogen som helst forskel, for hvis man kunne leve op til den gamle sikkerhedsstillelse – jeg tror, den er oppe på 63.000 kr. – så kan man også leve op til den nye på 100.000 kr.
Man skal bare bevise, at man har dem til sin rådighed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Jeg prøver lige igen.
Det er muligvis naivt, men det er selvfølgelig med sådan et fromt ønske om muligvis at kunne få et svar på spørgsmålet.
Det er et meget simpelt spørgsmål, der er blevet stillet, nemlig: Hvad er årsagen til, at man hæver sikkerhedsstillelsen fra 50.000 kr. til 100.000 kr.?
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Ja, det var en forfærdelig masse ord uden et svar på det, jeg egentlig spurgte om, og det er så måske, fordi der ikke er noget særlig godt svar på, hvorfor det pludselig har været nødvendigt at fordoble sikkerhedsstillelsen, når der nu ikke er nogen eksempler.
Så kan jeg ikke konstatere meget andet, end at det er sådan lidt chikanøst, og det synes jeg da bare er rigtig ærgerligt for de mange mennesker her i Danmark, som ikke har kistebunden fuld, og som ikke har mulighed for at tage lån i deres friværdi.
Men det er jo så bare et meget klart signal, som Dansk Folkeparti og regeringen her sender til dem, nemlig at man ikke alene går ind og anlægger nogle betragtninger om, hvem det er bedst at forelske sig i, man går faktisk også ind og bestemmer, hvilke danskere der har mest ret til at bo sammen med den, de elsker.
Det synes jeg bare taler helt for sig selv.
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Sikke hr. Martin Henriksen skyggebokser i sin tale: Der er da snart ikke det problem, som det her lovforslag ikke kan løse, når det kommer til integration i Danmark.
Det var da helt fantastisk.
Nej, jeg vil spørge lidt ind til det, som jeg også spurgte hr. Karsten Lauritzen fra Venstre om, nemlig om kravene til de herboende.
I 3.043 tilfælde ud af de lidt mere end 3.600 tilsagn, der blev givet om ægtefællesammenføringer i 2009, blev det givet til danske eller nordiske statsborgere, og her laver man en række stramninger, som jeg mener er udtryk for noget værre snobberi, bl.a. det her krav om en fordobling af sikkerhedsstillelsen.
Hr. Karsten Lauritzen kunne ikke give mig noget konkret svar på, hvor vi har set eksempler på at den nuværende sikkerhedsstillelse ikke har været nok.
Det påtaler flere af parterne i høringssvarene også er noget der vist faktisk ikke har afsæt i de udfordringer, som man står med i virkeligheden.
Derfor vil jeg bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, hvordan han vil forklare over for de mange danske og nordiske statsborgere og så den række af indvandrere og flygtninge, som nu bliver ramt af det her, at de skal have fordoblet deres sikkerhedsstillelse.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Jeg gav bare stilfærdigt udtryk for det, som det er, nemlig uddannelsessnobberi, og jeg kan godt høre på hr. Martin Henriksen og øvrigt også på hr. Karsten Lauritzen, at det bryder man sig bestemt ikke om.
Man kæmper ihærdigt for at gendrive det uden i øvrigt at gøre det særligt overbevisende, for det er uddannelsessnobberi, vi taler om her.
Med hensyn til flertal i Folketinget er jeg sådan set lidt i tvivl, om regeringen og Dansk Folkeparti har flertal for deres forslag.
Det, jeg bare kan sige, er, at Socialdemokratiet sammen med SF har været meget præcis med at sige, at det, som der ligger her fra regeringen og Dansk Folkepartis side, bliver en gentagelse af den eklatante fiasko, som pointsystemet for permanent ophold er – det vil vi under ingen omstændigheder gå om bord i.
Vi har været meget præcise med at sige, hvad vores alternativ er.
Efter et folketingsvalg er der et nyt Folketing, og så tror jeg såmænd nok vi skal få flertal for det.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Det glæder jeg mig til at få en debat om.
Det er jo fair nok at være imod det lovforslag, vi behandler her, men jeg synes, at man i den politiske debat, der er, også skylder at sige, hvad der så er alternativet.
Der skal vi måske lidt dybere ned end noget, man sådan kan skrive på to sider.
Der skylder man at tage en parlamentarisk debat.
Så jeg kvitterer for, at hr. Henrik Dam Kristensen siger, at det gør Socialdemokratiet gerne.
Den debat vil jeg glæde mig til at få her i Folketingssalen.
Så vil jeg i forhold til kronikere spørge hr. Henrik Dam Kristensen: Hvad er det så, man vil i stedet for?
Skal man ikke, hvis man er kroniker, så leve op til selvforsørgelseskravet?
Hvorfor er det fuldstændig urimeligt at stille krav om, at når man søger om familiesammenføring, skal man leve op til nogle krav om, at man ikke er på overførselsindkomst eller andet?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jeg synes jo, at det kunne være rigtig befriende, hvis vi kunne få et klart svar på, hvad der er alternativet til det lovforslag, som ligger her i dag, for sandheden er jo den, at Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Det Radikale Venstres er enige om at være imod det, der ligger her, men man er ikke enige om, hvad man vil sætte i stedet.
Det hersker der total forvirring om.
Så hvordan vil man ændre ved det her lovforslag?
Hvordan vil man ændre i reglerne og i de krav, der bliver stillet til folk, der ønsker at blive familiesammenført, hvis Socialdemokratiet f.eks. kommer i regering?