runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Husted (S), 2015-12-17:
Det er altid godt at tage en debat og få udvekslet meninger, men somme tider kan det da også blokere for det fremtidige samarbejde, hvis man på forhånd har truffet en konklusion.
Det fornemmer jeg lidt at Enhedslisten allerede har gjort.
Jeg var så glad for, at ordføreren tidligere i dag sagde, at der var indikationer for, at det ikke kunne laves miljømæssigt forsvarligt, mens en af ordførerens partikammerater faktisk dragede en konklusion om, at det er farligt.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Er det indikationerne, man regner med, eller er det de konklusioner, som allerede er draget, man agerer ud fra?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Nu har jeg stillet spørgsmål til både klimaministeren, miljøministeren og sundhedsministeren i det sidste 1½ år og fået adskillige svar.
Jeg har meget stor forståelse for processer.
Jeg er bare bekymret for, at det her er endnu en ting, der trækker lidt for langt ud.
Eftersom vi ved, at konsekvenserne er ret dramatiske, hvis man ikke har styr på kemikalierne, og hvis man ikke har styr på det radioaktive affald, og eftersom jeg ved, at Socialdemokraterne ligesom SF har oplevet den store udfordring, der har været i forbindelse med placeringen af det radioaktive affald, som vi allerede har i Danmark, så er jeg sikker på, at vi godt kan træffe en principbeslutning i Folketinget i forhold til skifergas. Jeg bliver bekymret over den der tone, der er, af, at nu må vi vente og se, at det også kan være, og at vi måske eventuelt skal give en tilladelse mere.
For jeg indrømmer ærligt, at jeg ikke har tillid til den her borgerlige regering, og jeg kan være bekymret for, at de kan finde på at give endnu en tilladelse til Total.
Det vil jeg hindre gennem en beslutning i Folketinget.
Per Husted (S), 2015-12-17:
Jeg vil gerne takke ordføreren for hans beretning her, og jeg kan bekræfte, at den debat, der var, inden der blev givet tilladelse til boringer i Nordjylland i sin tid, var under al kritik.
Der var ikke nogen tilfredsstillende debat, og det skal vi lære af.
Det virker bedst i længden.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Fra konservativ side ønsker vi også at være uafhængige af fossile brændsler i 2050.
Det er nødvendigt, hvis vi skal have håb om at leve op til den klimaaftale, vi har vedtaget i Paris, og som skal sikre temperaturstigninger på maks. 1½-2 grader ved århundredets udgang.
Derfor har vi også svært ved at forestille os, at skifergas skal spille nogen stor rolle i den danske energiforsyning i årene, der kommer.
Man må dog sige, at der er nogle år, inden vi rammer 2050.
Vi har stadig væk lige omkring 35 år, ahr, snart 34 år at løbe på.
Vi er også godt klar over, at hvis vi skal sikre den her mindre udledning af CO2, skal en meget stor del af de forskellige former for olie og kul og naturgas, vi kender til, altså blive i undergrunden og kan ikke alle sammen komme op.
Vi er dog ikke tilhængere af noget forbud i forhold til skifergas.
Hvis gassen kan erstatte kul, er der jo faktisk en CO2-gevinst at hente ved det.
Sådan kan jeg forstå at markedet ikke ser ud lige nu, det synes jeg i hvert fald at jeg har læst mig til, men jeg skal ærligt indrømme, at det har jeg lidt svært ved at gøre mig til ekspert på.
Men det er jo også svært at sige, hvad fremtiden byder i forhold til markedsmekanismerne, og hvad det vil kunne erstatte.
Derudover er det også svært at vide, hvordan teknologien udvikler sig, om teknologien udvikler sig på en måde, hvor man kan foretage en udvinding, som er mindre forurenende og mindre miljøskadelig.
Jeg har læst op på skifergassen forud for den drøftelse, vi skulle have her til aften, men jeg må indrømme, at jeg faktisk synes, det er svært at få fuldstændig styr på den præcise CO2-udledning, der sker ved udvinding af skifergas.
Jeg synes, jeg har læst rigtig mange forskellige svar på det, så på en eller anden måde mangler der også stadig væk lidt viden, i hvert fald fra mit eget perspektiv.
Vi har et mål for 2050, som vi står fuldstændig ved, men vi anerkender også, at teknologien kan udvikle sig, og at der fortsat er lang tid til 2050.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Altså, ud fra at have lyttet til debatten i dag, ud fra hvad jeg har hørt, at Venstre og Dansk Folkeparti har udtrykt i salen, har jeg lidt svært ved at se, at vi kommer frem til et helt fælles fodslag.
Jeg har lyttet mig til, at Socialdemokratiets ordfører og talspersoner her i debatten har ønsket, at der sådan skulle undersøges lidt mere og samles sammen på erfaringer, og så skal der konkluderes på et senere tidspunkt.
Det kan jo være i forskelligt tempo, at partier tager beslutninger og respekt omkring det.
Så jeg ser selvfølgelig frem til, at vi også kommer frem til en dag, hvor der ligger så mange dokumenter, at man ikke bare skal overlade folk til selv at google på informationer, og at Socialdemokratiet også kan komme til den konklusion, at skifergas i Danmark er en rigtig dårlig idé.
Så jeg ser frem til, at vi kommer dertil.
Så er det også min erfaring, at indimellem skal man tage en debat flere gange, før man vinder.
Derfor synes jeg, at det er godt, at vi har haft debatten i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-17:
Det er helt fair at hævde, at almindelig googling ikke er det mest videnskabelige, man kan få.
Nej, vi henholder os også til beslutninger fra andre europæiske lande.
Vi henholder os til rigtig, rigtig mange forskellige undersøgelsesresultater.
Det er tit sådan herhjemme i Danmark, at vi af en eller anden grund – uanset hvor mange der har undersøgt det, uanset hvor godt det er blevet undersøgt, uanset hvad – skal vente på en eller en undersøgelse, vente på en eller anden kommission, skal i gang med at vente.
For os er det generelle billede – ikke kun de amerikanske ting, du kan google dig frem til – så godt, at vi er klar til at lave et afgørende stop for skifergasindvinding med det samme.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Jeg kan bekræfte, at man vil kunne se det i landskabet, ja, hvis man sætter boretårne op.
Spørgsmålet om, hvor mange boretårne der vil blive sat op, kan jeg ikke svare på, men teknologien udvikler sig jo, hvilket betyder, at man jo altså ikke borer så tæt, som man gjorde tidligere.
Det er jo ikke sådan, at man sætter boretårne op side om side på samme vis, som man gjorde tidligere, nu hvor du ikke kun skal bore lodret, men også skal bore vandret i den samme boring.
Derfor er der ikke behov for det samme antal boretårne, som man har set tidligere.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Vi er vant til i Danmark, når vi taler om efterforskning af olie og gas, at vi både taler om noget, der foregår langt ude i Nordsøen, som man skal flyve et par timer i helikopter eller sejle til for at nå,det er ikke noget, vi ser, og vi er også vant til, at det foregår på store boreplatformene, som producerer samme sted i mange, mange år.
Det, der er sagen her i forhold til det, vi så i Dybvad og i det hele taget skifergasproduktion i Danmark, er jo, at der vil være tale om mange boretårne, og at de vil have en forholdsvis kort levetid, fordi sådan en boring vil blive udtømt i løbet af en måned eller ganske få år, og så skal man hive boret op, og så skal man bore et nyt sted.
Så der vil højst sandsynligt være rigtig mange boretårne i gang hele tiden.
Kan ordføreren bekræfte, at det vil betyde meget for landskabet og for, hvordan borgerne i området vil opleve lokalområdet?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Det bliver i 2016, og det bliver ikke endnu en forhalingsproces.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jeg hørte, at ordføreren nævnte, at det var af ideologiske årsager, Enhedslisten var imod skifergas.
Det er jo sådan set nogle overordnede miljøhensyn, som Enhedslisten tager, hvor vi prøver at kigge på, hvad der er af negative erfaringer andre steder.
Det er det her med, at man har udsigt til en virkelighed, hvor der kommer adskillige boretårne, og hvor der er en usikkerhed omkring vores grundvandsinteresser, og hvordan vi beskytter vores grundvand.
Det er jo umådelig vigtigt, at vi har grundvand i fremtiden.
Så er der et nærmiljø, og der er måske nogle mennesker, der bor i det nærmiljø, og så har vi det her fracking, som jo medfører, at der kan komme sætningsskader.
Det er jo de erfaringer, der er fra andre lande.
Og man kan ikke bare sige, at fordi det er sådan i en bestemt by i Holland, så bliver det sådan i Danmark.
Vi har et forsigtighedsprincip, som er mere bærende her.
Det er af miljøhensyn og som følge af et forsigtighedsprincip og ikke af ideologiske årsager.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Nu er det her jo ikke nogen ny sag; det er faktisk en sag, der har kørt et godt stykke tid, og jeg har stillet adskillige spørgsmål til både miljøministeren, sundhedsministeren og klimaministeren, både før valget og her efter valget.
Og jeg må sige, at på baggrund af de her spørgsmål er jeg stadig væk ikke helt sikker på, at regeringen er opmærksom på, hvor nødvendigt det er hurtigt at få det her på plads.
Det gælder jo både i forhold til vandkvalitet og i forhold til anvendelse af kemikalier i forbindelse med fracking, og det er også et spørgsmål om den efterfølgende radioaktivitet.
Og når ordføreren siger, at det må vi komme tilbage til, må ordføreren meget gerne gøre klart for mig, hvornår vi kommer tilbage til noget, og om det bare bliver endnu en forhalingsproces.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Er det forsvarligt at smide radioaktivt affald på et forbrændingsanlæg?
Nej, det er det ikke.
Hvordan forhindrer vi det?
Vil vi være med til at stille krav?
Ja, det vil vi gerne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Som ordføreren sikkert hørte, spurgte jeg ministeren om det radioaktive affald i forbindelse med boringen efter skifergas i Dybvad.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det er forsvarligt, når man efterfølgende putter radioaktivt affald på en losseplads – og det tror jeg at ordføreren vil sige nej til, eftersom det er ulovligt – og hvordan vi hindrer, at det eventuelt sker ved en fremtidig ny boring, eftersom tilladelsen jo stadig væk er der.
Vil ordføreren være med til at opstille nogle meget klare krav, miljø- og sundhedsmæssigt, også for at sikre vandmiljøet, eftersom Danmark jo er forpligtet af EU's vandrammedirektiv til at reducere udledningen af farlige stoffer til vores vandmiljø og også til at beskytte vores grundvand, vandløb, åer og søer.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Men en grøn omstilling, hvor Danmark inden for 10 år er uafhængig af gas, finder jeg ikke realistisk.
Derfor er spørgsmålet jo nærmere, om Danmark skal være nettoimportør eller nettoeksportør af gas.
Jeg er ikke helt sikker på, hvad spørgsmålet var.
Hvad angår det her fracking, er det noget, som vi har forholdsvis store erfaringer med i Danmark.
Vi har jo f.eks. lavet ca. 130 af de her frackingsprængninger i Danmark, så forureningsrisiciene, som jeg sagde i min min tale, vil jeg sige er forholdsvis små, i forhold til at der selvfølgelig altid er risici ved at udvinde.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Fuldstændig uagtet at vi også i Socialdemokratiet kan være meget nervøse for nogle af de risikoelementer, som der kan være – og jeg har også respekt for, at hr. Torsten Gejl siger, at Alternativet har draget deres konklusion – må jeg sige, at det jo ikke sådan rigtig er værdigt for den her debat, hvis vi skal google os frem til ting, der ligger på nettet, og eksempler fra USA.
Jeg har også set nogle af de forfærdelige eksempler på ting, der er gået galt i USA, men der er vel ikke nogen her, og det tror jeg heller ikke Alternativet forestiller sig, der tænker, at vi skal have de samme godkendelser som dem, man har haft i USA?
Der er jo den helt fundamentale forskel, at i USA ejer man selv undergrunden, og man har haft en masse parcelhusejere til at rende rundt og bore i deres baghaver, fordi der lige pludselig var penge i det.
Det er jo en helt, helt anden situation vi har, når vi i Danmark nationalt styrer og kontrollerer og godkender.
Jeg vil meget gerne tage den bekymring, som Alternativet har, alvorligt, men vi skylder hinanden, at vi så også tager diskussionen så alvorligt, at vi ikke henviser til googlesøgninger om en amerikansk situation, der efter min bedste overbevisning ikke kan sammenlignes.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-17:
Jeg mener, at tingene er undersøgt rigtig, rigtig ordentligt.
Jeg er også nervøs for, at der ikke kommer til at findes en miljøgodkendelse, der er god nok for Alternativet.
Mange, mange af de steder i verden, hvor det er gået galt, har der jo været miljøgodkendelser.
Så det er en principiel modstand mod en ting, som i den grad kan skade klimaet og miljøet og naturen for vores børnebørn.
Og vi er som sagt klar på at handle med det samme.
Per Husted (S), 2015-12-17:
Altså, det, ordføreren taler om, er historie.
Er det ikke vigtigt at kigge på, hvor vi er præcis nu?
Har ordføreren ikke tillid til det system, vi har, nemlig at vi undersøger tingene ordentligt?
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-17:
Tak for et godt spørgsmål.
Hvis man går ind og googler – og jeg ved godt, det er lidt uvidenskabeligt – problemer omkring skifergas på nettet, vil du se endeløse mængder af eksempler fra USA og fra andre lande, hvor utrolig mange ting er gået galt.
Du vil se europæiske lande, f.eks. Holland – et lille land på størrelse med vores land – som har valgt at tage en timeout, mens de finder ud af, hvad andre lande på størrelse med vores land måske kunne finde på at gøre.
Der er så mange erfaringer, og det, vi risikerer at ødelægge, er så vigtigt.
Det er vores børns fremtid natur-, klima- og miljømæssigt.
Så for os kan det kun gå for langsomt.
Per Husted (S), 2015-12-17:
Langt hen ad vejen deler vi jo nok den opfattelse, at det er problematisk med skifergas.
Men der er en ting, der undrer mig: Hvorfor kan man ikke afvente de høringer og det, som der er lagt op til inden for meget kort tid?
Hvorfor har man behov for at profilere sig på det på den her måde?
Hvorfor ikke gå i dialog og finde nogle gode løsninger sammen?
For jeg tror faktisk, at det vil vise, at det ikke kan lade sig gøre.
Men hvorfor har man draget konklusionen, inden man har set de endelige resultater?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Jeg vil ligesom Enhedslistens ordfører meget gerne diskutere det her grundigt, også efter både høringer, og hvad vi ellers kan finde på, og så ud fra et mere oplyst grundlag tage den her drøftelse en gang til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Nu står der 9 sekunder på uret, det kan vel ikke være rigtigt.
Jeg synes, det er hurtigt, at tiden går.
Nå, jeg ser meget frem til, at vi får den her konference, hvor vi får samlet sammen på tingene, for det er det, flere af ordførerne efterspørger, nemlig at vi skal få samlet op på noget.
Ja, så lad os da få samlet op på den enkelte boring i Nordjylland og få samlet op på, hvad der er af udenlandske erfaringer.
Og så håber jeg meget, at vi kommer ind i en proces, hvor man godt kan se, hvad der er mest risikofyldt: At have solceller og vindmøller og geotermi og nogle store solfangere til vores fjernvarmeanlæg, eller at satse på fracking på skifergas.
Og der håber jeg, at ordføreren er åben over for at se på tingene med miljøets briller.
Nu har Enhedslisten formuleret forslaget sådan, at »Folketinget pålægger regeringen at tage de nødvendige initiativer, der sikrer, at der indføres et forbud mod efterforskning og indvinding af skifergas i Danmark«.
Det kan regeringen jo vælge at modtage på den måde, at det er fremadrettet, og at man sådan set ikke rører ved den tilladelse, som Total har frem til juni 2016.
Jeg ved, at ministeren har været meget engageret i, hvilke rettigheder kommuner, som har udsigt til kystnære møller, skulle have, og hvordan de skulle inddrages.
Det har slet ikke været inde i debatten, hvad der er af overvejelser om, hvilke rettigheder kommuner skal have i forbindelse med skifergasboringer.
Der er en række kommuner i det nordjyske, som synes, at de ikke er blevet ordentlig inddraget.
Jeg vil godt høre ministeren, hvilke rettigheder ministeren forestiller sig man kunne give kommuner, hvis det er sådan, at man ønsker at give flere tilladelser til skifergasboringer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Jeg finder, at det er helt relevant, at vi, inden vi træffer beslutning om, hvorvidt vi skal give nye tilladelser, så får set på alle de her forskellige forhold, der har været omkring boringen i Nordjylland.
Det er også min helt klare opfattelse, at ved den boring, der har været gennemført, har alle miljømæssige krav, der har været stillet – og de har været ret markante, både kommunalt og fra statens side – været overholdt.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Klimarådet har indregnet en omkostningseffektivitet, vi ville have, uanset om vi gjorde det ene eller det andet.
Det vil sige, at det ikke har noget at gøre med, om vi hæver ambitionsniveauet eller ej.
Derfor er der mange centrale nuancer, hvis man vil udlægge teksten, som fru Pia Olsen Dyhr gør.
Så jeg siger stadig væk, som jeg sagde før, at der er mange tilgange til det her, men generelt at komme og ville overbevise mig om, at ekstra afgifter i økonomien, som man kanaliserer ned i en bestemt sektor, skal give vækst, stod ikke i den lærebog, jeg læste i sin tid.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Det vil sige, at Liberal Alliance ikke anerkender Klimarådets økonomer, man anerkender heller ikke de økonomiske vismænds måde at regne på, for de siger begge, at det samfundsøkonomisk giver god nytte, at man leverer på vores klimamålsætninger.
Jeg vil bare spørge: Holder ordføreren fast i, at CEPOS har det rigtige beregningsgrundlag, eller kan en overvismand som Peter Birk alligevel gøre en lille smule indtryk?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
CEPOS har barslet med en rapport for et par dage siden, hvori der stod, at hver gang man hæver med ca. 1 grad, koster det 800 mio. kr.
De miljøøkonomiske vismænd, som indtil nu har udgivet rapporter år efter år, har jo gentagne gange oplyst, at hver eneste gang vi bruger en krone på et grønt job, som er understøttet af offentlige midler eller PSO, det kan være det samme, vil vi tilsvarende miste ligeså meget eller op til 1,8 job i det ordinære.
Så man skal passe på med de der samfundsmæssige analyser.
Man må jo have hele regnestykket med.
Jeg tror selvfølgelig, at der er meget forskel på den tilgang, man har, når man beregner nogle af de her ting, når de kan falde forskelligt ud.
Derfor bruger jeg sådan set bare min egen fornuft og siger, at hvis man sætter afgifter på noget og tager folks efterspørgsel ud af økonomien og lægger den ned i en speciel sektor, så tror jeg, man får forvridninger i økonomien, og så får vi en lavere vækst.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Nu taler Liberal Alliances ordfører meget passioneret om, at hvis vi skal gøre noget for klimaet, skal det automatisk være via afgifter.
Det er sådan set ikke nødvendigvis den vej, man behøver at gå.
På den her finanslov har man afskaffet tre klimaelementer, som tilsammen koster 40 mio. kr.
Det er 40 mio. kr.
Det ville have medført en reduktion på ca. 300.000-400.000 t CO2.
I stedet for valgte Liberal Alliance at reducere registreringsafgiften for nogle af de allerdyreste biler og nogle af de miljøtunge biler i Danmark.
Pengene fosser ud.
Så snart man ser på Liberal Alliance, taler man da virkelig om økonomisk uansvarlighed.
Hvis man kigger på, hvad Klimarådet fremlagde for nylig, kan man se, at det giver en god samfundsøkonomisk effekt – samfundsøkonomisk effekt – på 1,1 mia. kr.
Gør det intet indtryk?
Er samfundsberegninger bare sådan noget hokuspokus for Liberal Alliance, eller tager man det indimellem lidt alvorligt?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Jeg skal ikke forholde mig til, hvad man synes er rimeligt eller urimeligt, jeg siger bare, at jeg har respekt for, at man henviser til virkemidlerne og ikke bare taler om tilfældige måltal, for de er ikke særlig interessante.
Hvis jeg spørger ordføreren om, hvad han synes om, at en stor årsag til, at man har opnået en CO2-reduktion i 2020 på 40 pct., hvad det ser ud til, er, at man bruger mere biomasse, hvad siger ordføreren så?
Så vil ordføreren, hvis jeg kender ordføreren ret, nok sige, at det er ordføreren ikke helt så begejstret for.
Men okay, nu har man opnået sine mål, så er alt godt, eller hvad?
Nej, det er det jo selvfølgelig ikke.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Men når vi nu er et af verdens rigeste lande og skal være med i den her verdensomspændende aftale, der lige er indgået, så er 40 pct. i 2020 vel ikke et urimeligt mål.
Tak for det.
Jeg har jo hørt ordføreren nævne under en debat tidligere i dag, at det kunne være relevant f.eks. med en slags CO2-skat .
Det er jo, fordi det, der hedder eksternaliteter, altså de samfundsmæssige ulemper eller omkostninger ved at bruge fossil energi, ikke rigtigt er regnet ind i priserne, og derfor har vi f.eks. et kvotesystem, der desværre ikke rigtig virker på CO2.
Er ordføreren stadig indstillet på, at man kunne sætte en pris på CO2 på en anden måde eller på at arbejde med den slags mekanismer?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Det, jeg har sagt tidligere, er, at jeg sagtens kan forstå, at man kan argumentere for at sætte en pris på miljøet.
Den skal bare være generel, og teknologierne skal konkurrere ligeværdigt.
Det skal ikke være politikere, der kommer og siger: Det koster så meget, og det koster så meget, vice versa hvis det er tilskud, det er sådan set ligegyldigt.
Det kan jeg sagtens forstå.
Men det allerbedste, man kunne gøre, i forhold til det spørgeren er inde på, ville jo i virkeligheden være at købe en stor sæk CO2-kvoter og så destruere dem.
Det er selvfølgelig ikke særlig sexet, men det vil jo reelt virke på klimaet, fordi det er et nulsumsspil.
Så hvis man fjerner nogle, er vi sikre på, at vi gør noget for den globale indsats.
Hvis vi kun diskuterer vores indsatser inden for kvoteområdet, så ved vi jo alle sammen, at så vil nulsumsspillet jo gøre, at man oser et andet sted, hvis der bliver kvoter tilovers.
Så det allerbedste, vi kan gøre, er faktisk næsten at gøre ingenting, altså købe kvoter op og så smide dem i skraldespanden.
Det er bl.a., fordi man sammensætter nogle pakker, hvor omkostningseffektiviteten, som vi ville få, uanset om vi gjorde det eller ej, bliver indregnet.
Det er lidt teknisk, men det drejer sig om, at man sparker en dør ind og så siger man, at nu hæver vi ambitionsniveauet, og de indtægter, der under alle omstændigheder ville være kommet, regner vi med på regnebrættet, for så kan vi samlet ud fra den pakke, vi nu lægger frem, vise, at vi har en gevinst.
Det er den bedste måde, jeg kan forklare det på, tror jeg.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Tak for det.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Det er jeg blot glad for at høre at ordførerne og jeg kan være enige om, og så skal jeg ikke forlænge debatten yderligere.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal have afgifterne ned, og det er da rigtigt, at hvis man nedsætter afgifterne på el, kan vi få et mere hensigtsmæssigt afgiftssystem.
Vi har brug for at få energi over i varmesektoren, når vi nu har besluttet og har givet investeringsstøtte til så mange vindmøller.
Det er klart, at vi ikke skal forære strømmen væk, hvis vi kan få den over i vores varmesektor.
Det er en af de ting, som den høje elafgift på vistnok næsten 80 mia. kr. er med til at forhindre.
Så det er jeg enig i.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Ordføreren anførte, som jeg hørte det, det synspunkt, at man ikke kan begrænse CO2-udledningen på en måde, hvor det foregår under hensyntagen til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse.
Jeg fornemmede i hvert fald, at der var et modsætningsforhold mellem de to ting.
Men jeg vil egentlig blot høre ordføreren, om han har set Klimarådets rapport, hvori der jo bl.a. peges på, at et af de virkemidler, som ville have en meget, meget stor effekt, er at få sænket afgifterne på el.
Det er jo afgifter, som den danske stat i dag kræver ind.
Det ville koste nogle penge, fordi der kommer færre afgiftspenge i statskassen, men det ville have en meget stor klimaeffekt, fordi det ville betyde, at vi bruger ellen i vores fjernvarmesystem.
Så jeg vil blot høre, om ordføreren ikke kan være enig med mig i, at det var en af de metoder, man kunne gøre brug af.