runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-21:
Det, som hr. Frank Aaen står og siger fra talerstolen her i Folketinget, er jo med hr. Frank Aaens egne ord, at bandemedlemmer er af anden oprindelse end dansk.
Det er det, hr. Frank Aaen står og påstår oppe fra talerstolen nu, og det er det, hr. Frank Aaen siger, at hr. Søren Pind har sagt, men det har hr. Søren Pind aldrig sagt.
Bandemedlemmer er et bredt udtryk, alle mulige folkeslag kan være bandemedlemmer.
Så det kan ikke hjælpe noget, at hr. Frank Aaen står og påstår, at hr. Søren Pind har sagt, at bandemedlemmer er af udenlandsk oprindelse.
Vi ved godt, at der er mange danskere, der også er bandemedlemmer.
Og det er det, man siger.
Så det er en påstand uden lige, hr. Frank Aaen kommer med fra talerstolen.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Nu tager jeg bare et andet citat, hvor der siges, at der skal være: »Mulighed for overvågning af unge under den kriminelle lavalder og højere straffe for bandemedlemmer end for »almindelige« danskere, der begår den samme kriminalitet«.
Det siges i en periode, hvor der debatteres med udgangspunkt i, at andengenerations- og tredjegenerationsindvandrere er i gang med at sætte ild i byen - ild i biler, ild i affaldscontainere, daginstitutioner og skoler.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-21:
I det, som hr. Frank Aaen læser op her - at bandemedlemmer skal straffes hårdere - er der jo ikke nogen påstand fra hr. Frank Aaen om, at hr. Søren Pind har sagt, at bandemedlemmerne er af udenlandsk oprindelse.
Så vidt vi ved,
er bandemedlemmer fra alle mulige folkeslag.
Uanset om de er fra Arabien, Danmark eller USA eller Kina, eller hvor de er fra, så findes der bandemedlemmer overalt.
Og almindelige danskere som hr. Frank Aaen kan jo også være bandemedlemmer.
Så er det ikke sådan en overfortolkning - det, hr. Frank Aaen påstår, at hr. Søren Pind har sagt?
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Det er så heldigt, at et venligt menneske lige har givet mig et par citater fra DR Nyheder, hvor hr. Søren Pind er citeret under overskriften »Pind vil ikke have lighed for loven«: »Elektroniske armlænker. Screening for psykiske lidelser.
Og strafferammer, der betyder, at unge bandemedlemmer straffes hårdere end »almindelige« danskere, selv om de begår den samme kriminelle handling.« Så kan man selv oversætte det inde i hovedet.
Det er muligt, at jeg ikke skulle have nævnt ordet farvet, men at bandemedlemmer skal straffes hårdere end almindelige danskere, som begår den samme kriminelle handling, må da vist siges at være dokumentation for, at jeg har en pointe.
Igen må jeg sige til formanden, at selv om det også kræver dispensation fra reglerne, er jeg selvfølgelig helt med på, at hr. Søren Pind får mulighed for at tale.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Næ, det, jeg foreholder hr. Frank Aaen, er, at hr. Frank Aaen ofte vil bruge sådan nogle svulstige udtryk og anklager mod politikerkolleger herinde uden at have sit dokumentationsmateriale i orden.
Vi har lige set et eksempel på det, og det kan hr. Frank Aaen jo ikke snakke sig udenom, nemlig forsøget på at påstå, at en kollega herinde - som jo ikke engang nødvendigvis er i salen, fordi der ikke er tale om en ordfører i debatten, så vedkommende er ikke nødvendigvis til stede her og kan ikke tage til genmæle - deler folk op i farver.
Det er jo en påstand om, at en kollega herinde er racist.
Og det er da noget af en beskyldning at komme med, hvis ikke man har et klart dokumentationsmateriale for den.
Så jeg vil bare lige høre hr. Frank Aaen: Hvis det viser sig, nu når hr. Frank Aaen får tænkt sig om og fundet materiale frem, som viser, at hr. Søren Pind ikke har sagt det, som han er anklaget for, får vi så her i anden runde en hr. Frank Aaen på talerstolen med en uforbeholden beklagelse og en uforbeholden undskyldning?
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Den sidste del her har vi altså lige taget.
Den første del var, at jeg utallige gange skulle være kommet med udokumenterbare påstande.
Der synes jeg hr. Thulesen Dahl skylder at komme med nogle eksempler, for ellers er det meget svært at svare på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Jeg synes selvfølgelig, det vil være fuldstændig rigtigt, at hr. Frank Aaen, hvis han ikke kan dokumentere sine påstande, giver hr. Søren Pind en uforbeholden undskyldning.
Da jeg hørte hr. Frank Aaen sige det, han gjorde fra talerstolen, sad jeg og undrede mig, fordi jeg tænkte: Det der er jo en vanvittig påstand.
Vi ved udmærket godt, at hr. Søren Pind aldrig har sagt det.
Men det, som jeg egentlig kunne bede hr. Frank Aaen reflektere lidt over, er, om det ikke giver anledning til sådan en generel tankevirksomhed hos hr. Frank Aaen om, at man somme tider fra hr. Frank Aaens side bruger nogle svulstige udtryk og nogle anklager mod andre politikere, altså kolleger herinde, som der ikke er basis for, og at man bare hele tiden skal forsøge at overtrumfe med den retorik, man bruger.
Det er faktisk af og til lidt trættende for os andre at skulle tage hr. Frank Aaen i at komme med nogle anklager, som der overhovedet ikke er hold i, og som ikke kan dokumenteres.
Synes hr. Frank Aaen ikke, at det er lidt pinligt at blive udsat for det nu - en afsløring af, at man på den måde skalter og valter med de anklager.
Det er jo noget af en hård påstand bare lige sådan fra talerstolen at slynge ud, at kolleger herinde deler folk op i hvide og brune og siger, at de skal behandles forskelligt.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Jeg skal vende tilbage senere i debatten og give de citater, jeg har.
Søren Pind (V), 2008-02-21:
Jeg kan kun sige til hr. Frank Aaen, at det, jeg har givet udtryk for, har været, at bestemte former for kriminel adfærd kunne straffes hårdere i nogle bestemte sammenhænge, som intet - intet - har med udseende, køn eller race at gøre.
Derfor tror jeg, man må forstå, at jeg føler mig meget berørt af de påstande, som hr. Frank Aaen fremfører fra Folketingets talerstol; ikke mindst set i lyset af den debat, der i øjeblikket foregår i Danmark om de alvorlige kriminelle handlinger, vi ser begået, ikke mindst her i dag i forbindelse med et solcenter.
Derfor - det vil jeg sige til formanden - er jeg glad for, at jeg fik lejlighed til at fremføre den her ekstra bemærkning, og så har jeg ikke yderligere at tilføje.
Forskellen er jo den, at hr. Frank Aaen ikke giver folk lov til at tænke selv.
Tværtimod stempler hr. Frank Aaen en kollega med et ordvalg, som formodentlig er i strid med straffelovens § 266 b, og det synes jeg er en helt andet sag end de citater, hr. Frank Aaen har kunnet fremføre.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-21:
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at der jo faktisk er enighed mellem Danmark og Grønland i den kommission, der er nedsat til at drøfte disse spørgsmål.
Derfor er det lidt omsonst, at vi diskuterer det her, for der er enighed i Kommissionen. Hvad der skal siges til de danske skatteydere eller Dansk Folkepartis vælgere, kan jeg selvfølgelig ikke blande mig i, men man kunne prøve at sige: Kommissionen er enig om, at der skal være en fastfrysning af bloktilskuddet på det nuværende niveau, og at al fremtidig overtagelse af kompetence finansieres af grønlænderne selv. Når bloktilskuddet væk, er det ikke sådan, at vi siger farvel og tak, sådan som hr. Kristian Thulesen Dahl påstår vi gør.
Næ, når bloktilskuddet væk, er der lagt op til, at der skal være en forhandling om yderligere andele af denne undergrund til Danmark.
Vi går ind for frivillighed, vi går ind for demokrati, vi går ind for at overholde indgåede aftaler, og vi går ind for, at vi ordner fremtiden i mindelighed og ikke ved på nuværende tidspunkt at tvinge hinanden til noget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Man bliver selvfølgelig lidt taknemlig, når man får at vide, at hvis der findes olieforekomster på Grønland for, lad os sige en 6-7 mia. kr. årligt, så må vi have lov til at lade være med at sende bloktilskud oven i dem til vores grønlandske venner.
Man kan næsten blive helt ydmyg og taknemlig over, at det er den grønlandske position.
Jeg tror, det handler om, at hr. Lars-Emil Johansen lige bliver nødt til at forklare mig, hvordan jeg skal fortælle de danske skatteydere, at man de næste 20 år skal sende mellem 60 og 70 mia. kr. - altså i nutidskroner - til vores gode venner på Grønland, samtidig med at Grønland om 20 år oplever et olieeventyr, der gør grønlænderne stinkende rige i international sammenhæng.
Det er muligvis de største forekomster i verden af råstoffer, som man henter op, hvorefter man siger til de danske venner: Tak for de 60-70 mia. kr., I har sendt til os de sidste 20 år; nu skal I i øvrigt passe jer selv, for nu har vi råd til at passe os selv.
Det er jo den logik, der er helt fantastisk, og hr. Johansen mener, jeg skal gå ud til mine skatteydere, mine vælgere, og forklare, at det er sådan, vores grønlandske venner gerne vil have det indrettet, og derfor er der et stort flertal i Folketinget, der selvfølgelig siger: Javel, så gør vi det.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-21:
Jeg vil gerne sige, at Selvstyrekommissionen, hvor stort set alle partier i Folketinget og alle grønlandske partier er repræsenteret, jo med undtagelse af Dansk Folkeparti - er enig i en model, der siger, at en nedtrapning af bloktilskuddet skal finde sted i takt med de indtægter, der kommer fra undergrunden, altså indtægter fra olie, således at ud over de 75 mio. kr. vil halvdelen af de indtægter tilgå nedtrapningen af bloktilskuddet.
Så vil jeg godt lige sige, at den model, der er enighed om i Selvstyrekommissionen, også indebærer, at når bloktilskuddet er trappet ned til nul, så bortfalder bloktilskuddet helt.
Det kommer ikke tilbage, hvis der måtte være vigende indtægter fra undergrunden.
Derfor er det meget vigtigt, at det er Grønland, der råder over disse midler til den tid, således at man også kan have penge til de tider, hvor der ikke længere er olie i undergrunden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Tak for det.
Og selvfølgelig også tak til hr. Lars-Emil Johansen for at være fuldt opmærksom på det finanslovbidrag, Dansk Folkeparti kom med i går.
Nu forestillede jeg mig egentlig ikke, at vi var enige om det her.
Lad lige det være sagt.
Men det er jo lige præcis derfor, forslaget er, som det er, nemlig sådan at vi vil sige til vores grønlandske venner, at vi lader bloktilskuddet - som jo er en pose penge, vi sender af sted - konvertere til et rente- og afdragsfrit lån, den dag olierigdommene kommer.
Jeg har i forbindelse med det selvstyrekommissionsarbejde, der pågår, forstået, at det er vigtigt for grønlænderne, at undergrunden skal være rent grønlandsk.
Den skal Danmark ikke have noget med at gøre, eventuelle rigdomme derfra skal alene tilfalde Grønland, og så er det jo for os bare ren logik, at vi tilbyder vores grønlandske venner at kunne opretholde det leveniveau, de nu har, ved at de fremover får bloktilskuddet som rente- og afdragsfrit lån, som de betaler tilbage, når olierigdommene kommer.
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-21:
Jeg er kun glad for den melding, som kommer fra Dansk Folkeparti.
For hvis det er sådan, som nogle kommentatorer peger på, nemlig at det ender med, at det er Dansk Folkeparti, regeringen og Ny Alliance, som sidder tilbage til sidst og skal slå søm i i forhold til finansloven, så er der noget, der tyder på, at vi virkelig kan få løst det her problem med uligheden mellem gymnasierne.
Og da er det helt sikkert, at vi er meget villige til at tage Dansk Folkeparti i hånden og gå så langt ad vejen, som det overhovedet kan lade sig gøre, for at det her skal lykkes.
Fint for os.
Skal vi så ikke se at få løst opgaven?
Nu er vi i hvert fald to partier.
Nu har vi i hvert fald helt sikkert fået understreget den her situation: at regeringen ikke har flertal alene - de skal bruge Dansk Folkeparti - og vi kan oven i købet supplere med hele 3 mandater.
Skulle vi ikke se at få løst det der problem en gang for alle?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-21:
Så skal jeg bare høre, om jeg forstår det rigtigt.
Støtter man det udspil og forslag til finanslov for 2008, som regeringen er kommet med, hvor man foreslår, at handelsgymnasierne skal have 60 mio. kr. ekstra nogle af pengene er godt nok genbrugt - i forhold til 2007?
Støtter man det forslag i den første finanslov for 2008, hvor regeringen oprindelig sagde 60 mio. kr. ekstra?
Eller mener Ny Alliance, at f.eks. Dansk Folkepartis forslag, hvor vi oven i regeringens oprindelige forslag på ekstra 60 mio. kr. til handelsgymnasierne lægger ekstra 65 mio. kr., er en god idé?
Er det det forslag, som Ny Alliance støtter, eller er det regeringens forslag, som Ny Alliance støtter?
Det er der jo en væsentlig forskel på, og det kunne være meget rart for eleverne derude at vide, om Ny Alliance er på det hold, der vil give lidt mindre, eller på det hold, der vil give lidt mere.
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-21:
Jeg er rimelig sikker på, at de gymnasier, vi taler om, og som er betragteligt dårligere økonomisk stillet end de andre typer gymnasier, som vi taler om, synes, at det var en rigtig fin deal, hvis de med den ene hånd blev beskåret med 1 pct. og med den anden hånd til gengæld blev kompenseret, så de kom op på det niveau, som de andre gymnasier er på.
Det vil helt sikkert være et plusregnestykke for dem.
Så det er der ikke noget som helst problem i.
Det, vi har sagt i forhold til det, regeringen har foreslået vedrørende den 1 pct.'s besparelse, er, at vi sådan set er med på at kigge på det.
Vi vil gerne se det i sammenhæng med færre regler og mindre bureaukrati osv., og så tror vi sådan set, at det også kan blive en plusforretning, også for alle de ansatte i den sektor.
Men det at sige, at vi er åbne over for det, er ikke det samme som at sige, at vi bare har blåstemplet regeringens forslag.
Hvis der er andre og bedre forslag til, hvordan vi kan holde styr på samfundsøkonomien, så er vi helt med på det.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-21:
Jeg noterede mig med tilfredshed, at hr. Anders Samuelsen sagde, at man vil gøre noget på uddannelsesområdet, og at man vil sidestille de forskellige gymnasiale uddannelser.
Jeg går ud fra, at man først og fremmest tænker på handelsgymnasiet og det almene gymnasium.
Jeg vil gerne spørge om, hvordan det harmonerer med, at man samtidig, sådan som jeg har forstået det, fra Ny Alliances side støtter regeringens 1-procents-besparelse eller -opsparing, hvis det er en opsparing, af hensyn til konjunktursituationen osv. i 2009.
Er det ikke at stikke de studerende på handelsgymnasierne blår i øjnene, at man på den ene side siger, at man gerne vil være med til at styrke deres økonomiske situation, og på den anden side siger, at man i øvrigt støtter regeringens forslag til 1 pct.'s besparelse på området?
Hvad kommer der så ud af Ny Alliances forslag?
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-21:
Jeg er fuldstændig enig i den principielle indgang til spørgsmålet, nemlig at det drejer sig om at få reformeret vort indkomstskattesystem grundlæggende og at få sænket skatten på arbejde.
Men det er jo ikke dér, vi er.
Der er det, så vi siger: Lad os prøve også at kigge på førtidspensionisterne i stedet for kun at tage en gruppe, som vi i forvejen ved, at en stor del af - eller i hvert fald en del af - under alle omstændigheder ville arbejde videre.
De får så bare en ekstraordinær skattelettelse i forbindelse med det forslag, der kom fra regeringen.
Det kan man i hvert fald sige er unfair i forhold til andre, som bare passer deres arbejde.
Prøv at kigge på en gruppe, som er permanent parkeret uden for arbejdsmarkedet - det er ikke at sammenligne med kontanthjælpsmodtagere, fordi det kan være noget, som man er en kortere periode - og som af samfundet er bedømt til ikke længere at kunne magte et arbejde og har fået bedømt sin arbejdsevne til at være på et sådant niveau, at man får en permanent ydelse fra det offentlige.
Den gruppe synes vi er interessant at tage fat i, fordi der ikke er noget dødvægtstab overhovedet.
Hvis det lykkes, er det fint, og så er der gevinst for samfundet.
Hvis det ikke lykkes, så er man tilbage ved samme situation som før, nemlig førtidspensionen.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Jeg tænker f.eks. på personer på kontanthjælp eller andre, som kunne føle det gevaldig attraktivt, hvis det var sådan, at de i den første tid, de igen var på arbejdsmarkedet, fik en skatterabat eller slet ikke skulle betale skat.
Ville vi så ikke let kunne komme i uføre, fordi der efterhånden var flere og flere grupper, som altså blev omfattet af sådan nogle helt særlige skatteordninger?
Skal vi ikke i virkeligheden sige, at der er en særlig problemstilling for seniorer, som går for tidligt ud af arbejdsmarkedet, men så ellers rette opmærksomheden mod at lette skatten på den sidst tjente krone for alle danskere, så vi ikke har nogen danskere, som får bedre skatteordninger end andre?
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-21:
Det er der faktisk en helt enkel forklaring på.
Vi ved fra undersøgelser, at der er op mod måske 40 pct. af førtidspensionisterne, som siger, at de godt kunne tænke sig at give et bidrag på arbejdsmarkedet.
På den ene side vil de egentlig gerne ud af den situation, hvor det er et enten-eller.
På den anden side adresserer regeringen i de forhandlinger, der foregår i øjeblikket, at der altid er det problem, at hvis man først melder sig ud af førtidspensionssystemet, så risikerer man at være ude af det for evigt.
Og hvis man så ikke kan klare sig på arbejdsmarkedet, mister man altså den ydelse, man havde som udgangspunkt.
Hvis man så supplerer det med tankegangen om en særlig skatterabat for de 64-årige, som regeringen jo går ind for, og siger, at vi ved, at der er et dødvægtstab ved de ældre, fordi der simpelt hen er nogle, der får en rabat, uanset at de havde bestemt sig for at fortsætte på arbejdsmarkedet. Hvis man så synes, at det system kunne vi måske godt bruge i forhold til førtidspensionister, og siger: Du får ikke din førtidspension i f.eks. 1 eller 2 år - eller hvordan man nu vil strikke det sammen - mens du prøver at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Men fordi du ikke skal betale skat, altså får en skatterabat, så kan du klare dig med måske et halvtidsarbejde.
På den måde kan man forhåbentlig arbejde sig op på fuldtid og vise, at man kan klare sig.
Og så er man ude af systemet til gavn for førtidspensionisten, men så sandelig også til gavn for samfundet som helhed.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Tak for en udmærket tale, som jo indeholdt mange konkrete forslag, som jeg tror, vi bestemt kan drøfte under de kommende forhandlinger.
I Det Konservative Folkeparti er vi jo, som hr. Anders Samuelsen sikkert er opmærksom på, ganske optaget af at få nedsat skatten i Danmark, især på den sidst tjente krone.
Men det er sådan set en undtagelse fra den hovedregel, som er, at hvis der er nogle problemer med at skaffe arbejdskraft, så er det roden til problemerne, vi skal have løst.
Det vil sige, at det er generelle skattelettelser, der er brug for i det her land, og ikke undtagelser for visse befolkningsgrupper.
Men jeg har noteret mig, at Ny Alliance overvejer, om man kan lave en skatterabat for førtidspensionister.
Det undrer mig, lidt allerede af den grund at det jo er sådan, at førtidspensionister pr. definition jo er uarbejdsdygtige, siden de får førtidspension.
Hvordan skulle en skatterabat til dem så føre til, at de kommer i arbejde?
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Jeg beklager, hvis jeg brugte et ordvalg, der lå ud over citaterne.
Så har jeg gentaget citaterne flere gange, og jeg kan forstå, at hr. Søren Pind vedstår de citater og ikke har fortrudt dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Man kan sådan set bare se på det, som vi præsenterede i går, da jeg på partiets vegne præsenterede vores finanslovforslag.
Når det bl.a. handler om at prioritere vores økonomisk dårligst stillede ældre, så de får en bedre økonomi, har vi jo fået kæmpet ældrechecken ind som et instrument.
Det er et beskedent bidrag, nemlig 7.600 kr. før skat, men det er alligevel noget, der betyder noget for mennesker, som har meget få penge mellem hænderne.
Vi har helt konkret foreslået, at ældrechecken bliver hævet fra 7.600 kr. til 10.000 kr. for at sikre, at de pensionister, som økonomisk har allermindst i vores land, får en lidt større håndsrækning fra samfundets side, så de også får del i den udvidelse af købekraften, som er sket for mange grupper.
Det er en af metoderne.
Derudover foregår der selvfølgelig også et arbejde i forhold til kvaliteten i den offentlige sektor for at sikre, at de ældre får en langt mere stabil hjælp i hjemmet, når der er behov for det.
Det vil jeg meget gerne komme tilbage til.
Mette Frederiksen (S), 2008-02-21:
Se, noget af det, som jeg synes er det allervigtigste i et velfærdssamfund, er, hvordan vi passer på vores ældre og gamle mennesker.
Det er der, velfærdssamfundet skal stå sin prøve.
Når man ikke længere kan, og når man bliver bragt i en situation, fordi årene er gået, hvor man har brug for andres hjælp, skal der være et stærkt velfærdssamfund.
Jeg møder et stigende antal ældre mennesker, og jeg hører fra et stigende antal ældre mennesker, at de ikke længere oplever et stærkt velfærdssamfund.
De får ikke noget forebyggende hjemmebesøg; der er alt for mange aflysninger af deres ældrepleje; når de er medicinske patienter, får de lov til at ligge for længe og på gangene; de oplever stigende madpriser.
Det, som vi er optaget af, er for det første at sikre, at nogle af vores økonomisk dårligst stillede pensionister får flere penge mellem hænderne, og for det andet, at vi via vores velfærdsrettigheder får sikret vores velfærdssamfund for de ældre.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Hvis meningen havde været, at man ville tage pengene fra de respektive områder, ville det jo have været en besparelse.
Det er netop en opsparing, og det er jo, fordi pengene skal bruges inden for områderne igen allerede i 2009.
Jeg forstår udmærket, og det er jo også en oppositions rolle, at man er bekymret, og helst for alting, men det ændrer ikke ved, at hele uddannelsesområdet er et område, hvor der bliver tilført flere midler, og hvor den ene procent, man skubber fra 2008 til 2009, kommer til udmøntning i 2009.
Det er vores intention.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-21:
Altså, hvis det er ordførerens holdning, at det her med arbejdskraften er en vigtig udfordring, så forstår jeg da slet ikke, at man ikke er interesseret i at have veluddannet arbejdskraft.
Det er jo det, der er den store pointe, nemlig at vi har et kæmpe problem med, at uddannelsesinstitutionerne skal spare så enormt mange penge.
Det er faktisk sådan, at de skal spare de her penge resten af indeværende år, så de har et halvt år til at finde besparelser på over 400 mio. kr.
Det er jo en lidt andet sammenhæng end den, ordføreren prøver at skitsere.
Jeg synes, vi nu skal have et helt klart svar fra ordføreren på: Er det en garanti, at de her penge tilbageføres i næste finansår?
Der står højt og tydeligt i budgetoversigten til finansloven, at de her penge er konjunkturafhængige, men jeg har også hørt ordføreren gøre rede for, at det faktisk er meningen, at pengene skal tilbageføres.
Derfor vil jeg gerne have at vide helt klart fra ordføreren: Er det en garanti, vi her i dag får for, at de her penge tilbageføres?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Nu skal man ikke forvrænge det, jeg sagde i min tale, for det var, at der på grund af den meget, meget lave ledighed og enormt høje beskæftigelse er nogle udfordringer for vores økonomi og for vores samfund.
Det var det, jeg kaldte et luksusproblem, og ikke, at det ikke er en udfordring for institutionerne at skubbe 1 pct. af deres bevilling fra 2008 til 2009.
Jamen selvfølgelig er der da en udfordring i det.
Men jeg mener bare, at det er en overkommelig udfordring.
Det er derfor, jeg appellerer til, at man lige har proportionerne med i den her debat.
Det skal vi da sådan set være glade for.
Det problem havde vi jo ikke, hvis det var sådan, at vi havde en ledighed på 8-10 pct., så var det ikke et problem.
Det kalder jeg da en positiv udfordring, men ikke desto mindre er det meget væsentligt, at vi får det løst, for ellers er det, at vi kan få sat en negativ spiral i gang, som betyder, at i sidste ende vil ledigheden stige igen.
Det er der, jeg ikke forstår hvorfor oppositionen ikke bakker regeringen mere op, for hvem er det, der kommer til at betale prisen i sidste ende?
Det er de udsatte grupper; det er dem, der er kommet sidst ind på arbejdsmarkedet, og vi kan frygte, at det er dem, der ryger først.