Pia Adelsteen (DF), 2008-04-14:
Dette lovforslag er en modernisering af skatteadministrationen og har fire mål.
Det første mål er at få mere smidige sagsgange i skatteadministrationen og nedsat den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i Landsskatteretten.
På nuværende tidspunkt er sagsbehandlingstiden i Landsskatteretten i gennemsnit 13,7 måneder, og målet er at reducere dette til 8 måneder.
Samtidig foreslås det, at klageafgiften tilbagebetales, såfremt klagen afvises, og Landsskatteretten vil også få mulighed for at behandle klager om afslag om fuld omkostningsgodtgørelse i syns- og skønssager.
Alle disse tiltag ser vi positivt på i Dansk Folkeparti.
Jeg vil dog ikke undlade at nævne, at hvor borgeren som regel skal besvare en henvendelse fra SKAT inden typisk 14 dage, gælder den samme tidsfrist ikke for SKAT.
Der sker også en ændring af sproglig formulering fra mundtlig fremstilling til møde.
Her vil jeg nævne, at det er væsentligt for en god dialog og forståelse mellem skatteyderen og skattemyndigheden, at sproget forbliver så enkelt og forståeligt som muligt, dels for at undgå misforståelser, dels for at undgå eksempelvis unødige klager.
Det andet mål er fremrykket ligning.
Her ønskes, at flest mulige tidligt modtager korrekte årsopgørelser.
Samtidig flyttes fokus fra skatteyderen til indberetteren af oplysningerne til årsopgørelsen.
Dette ser vi også positivt på i Dansk Folkeparti, da arbejdsgiveren har ansvaret for, at de tilbageholdte A-skatter og arbejdsmarkedsbidrag også indbetales til staten.
Her går et af forslagene ud på at ophæve underretningspligten for indeholdelsespligtige, altså arbejdsgivere, til ansatte om indeholdelse af A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og SP-bidrag.
En anden lettelse vil være, at virksomhederne ved fusioner eller spaltninger kun skal indsende selskabsretlige dokumenter til Erhvervsog Selskabsstyrelsen, hvor de nuværende regler også påbyder indsendelse af dokumenterne til SKAT.
Den tredje lettelse er for delregistrerede virksomheder, der kan vente med at afregne A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, såfremt dette ikke overstiger henholdsvis 1 mio. kr. og 250.000 kr. årligt.
Med det sidste kan vi kun i Dansk Folkeparti være tilfredse, men for de to øvrige påståede administrative lettelser er vi en smule skeptiske.
Arbejdsgiveren skal stadig væk lave beregningen på lønnen, så korrekt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag kan afregnes til staten.
Ønsker regeringen, at der ikke længere skal udleveres en lønseddel til den ansatte, og er det alene dette, man kalder en administrativ lettelse?
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke at afskaffe lønsedlen.
Den ansatte skal altid kunne se, hvor meget skat m.v., der er indeholdt i lønnen, uden først at skulle på internettet eller ved at rette henvendelse til SKAT.
Hvordan kan det være en administrativ lettelse, at selskabsretlige dokumenter kun skal fremsendes til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og ikke også til SKAT?
Det er naturligvis positivt, at virksomheden slipper for at lægge et sæt dokumenter i en kuvert og frankere den, men jeg vil gerne sætte spørgsmålstegn ved, hvor stor en lettelse det er.
Det fjerde mål i forslaget er justering af skattelovgivningen.
Her ønskes at ophæve ekstraordinær adgang til genoptagelse af kendelse fra Landsskatteretten.
Dette finder vi i Dansk Folkeparti positivt, da den gældende bestemmelse ikke har været brugt siden indførelsen i 2003.
Der ønskes også mulighed for at kunne fritage virksomheder for at indeholde arbejdsmarkedsbidrag over for ansatte, som ikke skal betale dette.
Dette vil givet være en administrativ lettelse, både for disse virksomheder og for SKAT, hvilket vi naturligvis er tilhængere af i Dansk Folkeparti.