runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
I SF deltager vi også altid gerne i politiske forhandlinger, men vi synes, det er en lidt sær fremgangsmåde at tvinge ministeren til at indkalde til forhandlinger, især når beslutningsforslaget kommer fra regeringens største støtteparti.
I SF mener vi faktisk, det er afgørende at få bremset flygtningestrømmene, og det gør vi ikke kun, fordi de massive flygtningestrømme, vi jo ser lige nu, har betydning for vores mulighed for at sikre en god integration.
Og antallet af flygtninge betyder noget; det skal man være helt ærlig om.
Men vi er sådan set også bekymret over flygtningestrømmene og er interesseret i at begrænse dem, fordi sådan nogle strømme jo viser, at folk har noget, de flygter fra.
De flygter fra deres hjem.
Og vores holdning er, at vi skal sikre en verden, hvor folk ikke er nødsaget til at flygte fra deres hjem.
Hvordan gør vi så det?
Hvordan begrænser vi så flygtningestrømmene?
Vi kan starte med at sikre, at alle børn har ret til en skolegang.
Vi kan også sikre, at alle unge har ret til en fremtid, sådan at de, når de vokser op i lejrene eller området omkring lejrene dernede, kan se sig selv få et arbejde, se sig selv få et liv.
Vi kan sikre, at voksne kan få et arbejde, så de kan forsørge sig selv og deres børn.
Vi kan sikre, at der er ret til mad og drikke.
Med den måde, hvorpå man skærer på udviklingsbistanden lige nu, med den måde, hvorpå man reducerer hjælpen til nærområderne – og det er generelt set, det er ikke kun i Danmark – bliver det faktisk rigtig svært at finansiere vand og mad til de mange flygtninge, der er lige nu.
Det har vi jo selv hørt, fordi vi var på tur dernede i Jordan.
Det betyder, at folk flygter.
Folk flygter, når de ikke kan se en fremtid dér, hvor de er, når de ikke kan forsørge sig selv, og når de ikke kan give mad og drikke til deres børn.
Derfor håber jeg også, at Dansk Folkeparti vil være med til at øge den bistand, vi giver til Syrien og Syriens nærområder, for det er klart det mest effektive værktøj til at begrænse flygtningestrømmene mod Danmark.
Men da jeg ikke opfatter Dansk Folkepartis forslag som et forslag, der skal sikre forhandlinger om at øge hjælpen til nærområderne, bakker vi ikke op om det her beslutningsforslag.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
I de første to linjer på side 1 står der: »Folketinget pålægger regeringen at indkalde de politiske partier til forhandling om udlændingepolitikken med henblik på at begrænse den ikkevestlige indvandring til Danmark mest muligt.«
Når man læser det, tænker man, at det jo ikke skader at indkalde til forhandlinger om indvandring.
Men når man læser side 2 og 3, ser man, at det mere handler om Socialdemokratiet og deres gruppeformand.
Som den radikale ordfører også var inde på, at det et drilleforslag over for Socialdemokraterne, og det tager lidt af seriøsiteten i forslaget.
Så det kan vi ikke bakke op om.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi er med på at begrænse den del af indvandringen, der ikke bidrager positivt til det her samfund.
Det er dem, der belaster det danske samfund.
Det er vigtigt, at vi er åbne og imødekommende over for dem, der bidrager, uanset deres baggrund.
Tag nu det eksempel med sushikokken i dag fra Fanø.
Det er helt grotesk, at vedkommende på grund af nogle bureaukratiske regler ikke kan få forlænget sin opholdstilladelse.
Selv om sådan nogle, der bidrager positivt til samfundet, er ikkevestlige, er de velkomne.
Så det, der er vigtigt for os, er, hvem der bidrager, og hvem der vil Danmark.
Dem, der vil, er velkomne, og dem, der ikke vil Danmark, dem, der ikke bidrager, er ikke velkomme.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har siden 2010 haft en politisk målsætning om at begrænse den ikkevestlige indvandring, herunder især den del, der kommer fra muslimske lande.
Da vi foreslog det i 2010, stod vi meget alene med den politik.
Alle andre partier markerede sådan set meget tydeligt, at det var de imod.
Siden hen er der sket det, at andre partier som Socialdemokraterne er kommet med en melding.
Gruppeformanden, hr. Henrik Sass Larsen, har været ude at sige meget klart, at Socialdemokraterne ønsker at begrænse den ikkevestlige indvandring til Danmark.
Det synes vi er rigtig positivt.
Der er flere, der har været inde på – fru Sofie Carsten Nielsen og hr. Naser Khader – at det skulle være et drilleforslag.
Det er faktisk ikke meningen med det, helt oprigtigt.
Det er sådan set det, der er baggrunden for, at forslaget kommer på nuværende tidspunkt.
Så er det jo sådan, som hr. Simon Emil Ammitzbøll også var inde på, at i sidste uge støttede Venstre og Konservative faktisk et forslag til vedtagelse, som handler om at reducere den ikkevestlige indvandring, og Socialdemokraterne havde deres eget forslag, som handlede om at begrænse den ikkevestlige indvandring.
Så havde vi jo den tanke, at når man havde den opfattelse i sidste uge, kunne det også godt være, at man har den opfattelse i den her uge.
Det kan jo være, at man i næste uge vender tilbage til, at man rent faktisk ønsker at vedtage nogle ting i Folketingssalen, som forpligter partierne og regeringen til at arbejde for at reducere den ikkevestlige indvandring til Danmark.
For Dansk Folkeparti handler det her om kultur, det handler om sammenhængskraft, det handler om traditioner.
Der er grænser for, hvor mange mennesker vi kan tage imod i Danmark, fordi vi er et forholdsvis lille land.
Så er der behov for, at man gennemfører nye stramninger, og det er derfor, at vi med beslutningsforslaget i al sin enkelhed, hvis det bliver vedtaget, vil pålægge regeringen at indkalde de politiske partier til forhandlinger om udlændingepolitikken med henblik på at begrænse den ikkevestlige indvandring til Danmark mest muligt.
Hvis det er det, man mener udadtil, bør man også stemme for det her i Folketingssalen.
Men det tager vi igen ved en anden lejlighed.
Det var ordene.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Tak for det.
Det er jo i virkeligheden sådan en lille smule bizart, at Dansk Folkeparti fremsætter sådan et forslag på baggrund af nogle artikler, de har læst om Socialdemokrater, i avisen.
Hvis man skal tro på, hvad hr. Martin Henriksens formand siger, har Dansk Folkeparti jo langt større indflydelse ved at stå uden for regeringen end ved at være med i en regering.
Så hr. Martin Henriksen kunne jo sådan set bare forlange, at de her stramninger, som hr. Martin Henriksen gerne vil have, blev gennemført.
Men kunne hr. Martin Henriksen ikke bare give et enkelt eksempel på noget, som Dansk Folkeparti har fået igennem på udlændingeområdet, som de ikke ville have kunnet få igennem, hvis hr. Martin Henriksen havde haft jobbet som udlændinge- og integrationsminister i stedet for fru Inger Støjberg?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Det er jo altid svært at spå om den slags, men et meget godt eksempel, synes jeg selv, er, at da Venstreregeringen før jul fremlagde – det var i forbindelse med finanslovsforhandlingerne – fem punkter til stramning af udlændingepolitikken, markerede vi meget klart, at det var utilfredsstillende, og efterfølgende kom vi jo op på omkring de ca. 30 stramninger af udlændingepolitikken.
Så det synes jeg selv er et meget godt eksempel.
Så kan man også godt spå om, hvorvidt det så havde været 30 punkter fra starten, hvis det var, at Dansk Folkeparti sad i regering, men en af de grunde, som der var til, at Dansk Folkeparti ikke gik i regering, var jo, at vi ikke mente, at Venstre gik langt nok på udlændingeområdet, og derfor har vi en bedre mulighed for at presse dem, når vi står udenfor.
Det er der også nogle gode eksempler på.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Nu er det jo ikke sådan, at Dansk Folkeparti kan sige, at fordi de har påvirket regeringen til noget, er det et bevis for, at det er rigtigt, at der er mere magt til ved at stå uden for regeringskontorerne.
Man kunne jo selv have fremsat de ting direkte som udgangspunkt eller endda være gået videre, hvis hr. Martin Henriksen havde været udlændinge- og integrationsminister i stedet for fru Inger Støjberg.
Det ønsker Dansk Folkeparti så ikke at han skal være, men det, der er meget, meget underligt, synes jeg, er, at man bruger mit parti og andre partier til at pålægge regeringen noget som helst, når man påstår, at Dansk Folkeparti har større indflydelse på regeringen, end hvis de selv havde siddet i regering.
Hvorfor pålægger hr. Martin Henriksen ikke bare udlændinge- og integrationsministeren at indkalde til de her forhandlinger?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Jo, de fortolker jo på baggrund af den lovgivning, der er, de fortolker også på baggrund af internationale konventioner, og så fortolker de jo på baggrund af domme fra f.eks. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Og når de så kommer med en sådan fortolkning, som er afgørende for, hvor mange mennesker fra f.eks. Somalia eller Syrien der får asyl , så synes vi, at sådan en fortolkning også lige skal godkendes rent politisk, fordi det har betydning for, hvor mange der får opholdstilladelse i Danmark, og vi synes, at det er vigtigt, at det er under demokratisk kontrol.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-18:
Er det forslagsstillernes opfattelse, at Flygtningenævnet ændrer dansk asylpolitik, når de f.eks. vurderer, at en bestemt befolkningsgruppe fra et bestemt land eller fra et bestemt område i et bestemt land skal tildeles asyl efter en bestemt paragraf i udlændingeloven?
Altså: Er det forslagsstillernes opfattelse, at de dermed ændrer dansk asylpolitik, eller fortolker de ikke bare en aktuel situation ind i den lovgivning, vi har i forvejen?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at hr. Mattias Tesfaye og Socialdemokraterne sådan set siger, at de er villige til at diskutere sammensætningen af nævnet – det var også det, ministeren var inde på.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Mener Socialdemokraterne ikke, at der helt principielt er noget forkert i, at en organisation, Dansk Flygtningehjælp, som helt klart og tydeligt arbejder for flygtninges interesser – og det må man godt – er med til at udpege folk til det nævn, der skal sidde og træffe afgørelser på det her område?
Og tilsvarende i forhold til Advokatrådet, som nu gentagne gange i medierne, i høringssvar osv. har tilkendegivet, at den ene eller den anden stramning over for flygtninge svækker deres retssikkerhed.
Det er også okay, det må man gerne mene, men er det ikke principielt forkert, at de sidder i et nævn, som er med til at træffe afgørelse om, hvorvidt de pågældende flygtninge så skal have lov til at være i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-18:
Nu var det under Helle Thorning-Schmidts regering, at Dansk Flygtningehjælp igen fik plads i Flygtningenævnet, så nej, vi har ikke nogen principielle indvendinger imod, at de sidder i Flygtningenævnet.
Med det har jeg ikke sagt, at vi nødvendigvis til hver en tid vil støtte, at de har et sæde deri.
Noget af det, der vil betyde noget for os, er, at sammensætningen af Flygtningenævnet og den rolle, Flygtningenævnet har i dansk asylpolitik, er holdbar, at der kan skabes kontinuitet om nævnets arbejde, og at de beslutninger, der ligger til grund for eventuelle ændringer, er sagligt underbygget.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Så vil jeg spørge til de kompetencer, som Flygtningenævnet har i dag.
Flygtningenævnet træffer afgørelser i konkrete asylsager, men Flygtningenævnet kan jo også ændre på dansk asylpolitik.
De har jo tidligere besluttet, at det skal være nemmere for folk fra Syrien at få asyl i Danmark, og det kan man mene er rigtigt eller forkert, men vi har i Dansk Folkeparti den opfattelse, at det bør være en politisk beslutning, så det ligesom er et demokratisk flertal, der træffer den beslutning.
Mener Socialdemokraterne, at Flygtningenævnet fortsat skal have de kompetencer, de har på nuværende tidspunkt, eller mener Socialdemokraterne, at der er behov for at diskutere om det, hvis man træffer en beslutning om, at personer fra et bestemt land skal have nemmere adgang til at få asyl i Danmark, så også bør komme forbi en minister eller et udvalg, som så kan blåstemple eller forkaste den beslutning, så det er under demokratisk og politisk kontrol?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-18:
Vi er ikke tilhængere af at flytte sagsbehandling over i Folketingssalen, nej.
Vi er tilhængere af, at der her i Folketingssalen vedtages en lovgivning, og at der er myndigheder til at udmønte den lovgivning, og vi er tilhængere af, at Flygtningenævnet er den sidste instans, at der ikke er nogen over Flygtningenævnet, der skal vende tommelfingeren op eller ned til de afgørelser, der er truffet i Flygtningenævnet.
Jeg er enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det ikke er Advokatrådet, der skal definere, hvorvidt de spiller en uvildig rolle i Flygtningenævnet.
Det er en del af en samlet politisk diskussion.
Jeg konstaterer bare, at det, de skriver i deres brev, ikke stemmer overens med det, der står i forslagsstillernes bemærkninger.
Hvad angår Dansk Flygtningehjælp, har de jo i mere end 30 år spillet en stor rolle i dansk asylpolitik, både i fordelingen af flygtninge og i integrationsarbejdet, og jeg tror egentlig også, at de har en høringsret, når det handler om åbenbart grundløse ansøgninger.
Så er de røget ind og ud af Flygtningenævnet.
Vi mener ikke, det er noget problem, at de skal høres i forbindelse med de åbenbart grundløse ansøgninger.
Vi mener, at det var et problem, at de stod for placeringen af flygtninge i kommunerne indtil 1999, tror jeg det var.
Vi vil heller ikke afvise at deltage i en diskussion om, hvorvidt de skal sidde i Flygtningenævnet.
Vi mener bare, at det skal ske på et bedre beslutningsgrundlag.
Som jeg også sagde i min ordførertale, mener vi ikke, at der kan argumenteres for, at der er omstødt flere afgørelser fra Udlændingestyrelsen i den periode, hvor Dansk Flygtningehjælp har siddet i Flygtningenævnet, og derfor mener vi, det er svært at argumentere sagligt for, at deres placering i nævnet i sig selv skulle betyde en ændring af dansk asylpolitik.
Det må trods alt bygge på en eller anden grad af saglighed, før vi træffer sådan nogle beslutninger.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Der var en diskussion med Socialdemokratiets ordfører, som jeg synes var lidt spændende, for der er to ting i det.
Hvis man nu fastholder, at Flygtningenævnet er en domstolslignende myndighed, så vil jeg mene, at det er problematisk, at Dansk Flygtningehjælp er med.
Den anden ting er, at Flygtningenævnet ikke som en domstolslignende myndighed kan definere flygtningepolitikken.
Hvis vi nu fastholder den der principielle sondring, vil jeg mene, at det er fuldstændig oplagt, at det er Folketinget og udelukkende Folketinget, der definerer dansk flygtningepolitik og også, hvilke flygtninge vi skal modtage, og at det aldrig kan blive Flygtningenævnet.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Ordføreren vil jo nok ikke blive overrasket over at høre, at vi fra Venstres side netop har sat spørgsmålstegn ved Dansk Flygtningehjælps rolle i nævnet.
Og for at sige det ligeud er det her jo et af de mange tilfælde, hvor Dansk Folkeparti, med al respekt, har taget et af Venstres forslag, skruet lidt på det og så kastet det tilbage til os.
I forhold til den politiske vinkel er det jo sådan, at vores almindelige domstole også er i en situation, hvor Folketinget ikke går ind og justerer på de enkelte domme.
Politikken bliver udstukket i Folketinget, og selve udøvelsen bliver udført af en myndighed.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Jamen det er jo fint nok.
Venstres ordfører får det nærmest til at lyde, som om vi ikke har udtalt os kritisk om Dansk Flygtningehjælp.
Dertil vil jeg sige, at der turde det modsatte vistnok være sandheden – bare denne kommentar.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Det er jo på ingen måde det, jeg siger.
Jeg kan også vende spørgsmålet om og sige, at vi jo netop har udtalt os kritisk, ligesom Dansk Folkeparti har, men det her er jo altså lidt en kopi af et Venstreforslag, som så har fået en lille drejning.
Venstre har, siden Flygtningenævnet blev udvidet i 2013,
netop sat spørgsmålstegn ved den nuværende sammensætning af Flygtningenævnet.
Dengang blev nævnet udvidet med 1 medlem indstillet af Udenrigsministeriet og 1 medlem indstillet af Dansk Flygtningehjælp, og den ændring foreslår Dansk Folkeparti med dette beslutningsforslag delvis rullet tilbage.
Dansk Folkeparti foreslår således, at Dansk Flygtningehjælp og Advokatrådet fremadrettet skal miste sin rettighed til at indstille medlemmer af Flygtningenævnet.
Det vil således fremover kun være Udenrigsministeriet og Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, der vil kunne udpege medlemmer af nævnet.
Som jeg indledte min tale med at sige, har Venstre langt hen ad vejen de samme betænkeligheder ved sammensætningen af Flygtningenævnet, som forslagsstillerne her har.
Derfor glæder jeg mig også over at kunne konstatere, at regeringen er opmærksom på problemstillingen, og derfor ser jeg naturligvis også frem til, at regeringen i løbet af efteråret vil fremsætte et konkret forslag til en ændring af sammensætningen af Flygtningenævnet.
Ifølge forslaget vil Dansk Folkeparti også gå et skridt videre, og det foreslås, at der skal indføres en vis form for politisk kontrol med nævnets arbejde.
Det kan vi fra Venstres side på ingen måde støtte op om.
Uanset sammensætningen, og den kan vi jo godt diskutere, især på et senere tidspunkt, så skal Flygtningenævnet altid være et uafhængigt og domstolslignende organ, også fremover.
Regeringen arbejder hen imod, at vi kan få en grundigt gennemarbejdet sammensætning af Flygtningenævnet, der stadig skal arbejde uafhængigt.
Det arbejde afventer Venstre gerne, og derfor kan vi ikke støtte det aktuelle forslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Enhedslisten kan ikke støtte Dansk Folkepartis forslag.
Det er vores klare opfattelse, at både Dansk Flygtningehjælp og Advokatrådet bidrager med stor viden om flygtningesituationen i Flygtningenævnet, og at begge parter derved er med til at kvalificere Flygtningenævnets afgørelser.
Hvis man afskaffede Flygtningenævnet helt, således at det udelukkende var styrelsen, der traf afgørelser i asylsager, ville vi jo stå tilbage med et gevaldigt retssikkerhedsmæssigt problem, for i så fald ville der ikke være nogen form for klageinstans.
Flygtningenævnet udfylder jo i dag rollen som et såkaldt uvildigt domstolslignende organ, hvor man kan få prøvet den afgørelse, som Udlændingestyrelsen har truffet.
Der er bestemt ikke brug for mindre retssikkerhed.
Derudover foreslår Dansk Folkeparti, at Flygtningenævnets afgørelser skal godkendes af f.eks. Integrationsudvalget, hvis de er af mere principiel karakter.
Det forslag forstår jeg sådan set ikke rigtig, for Flygtningenævnet tager jo naturligvis udgangspunkt i dansk lov, når de træffer deres afgørelser, og hvis man er uenig i de afgørelser, der træffes, må man derfor arbejde for at ændre loven.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-18:
Igen mener jeg, at hvis man kigger på økonomien i det, ca. 10 mio. kr. årligt, så kan man se på, hvor store bygge- og anlægsprojekter der er i hovedstadsområdet, og det er jo en helt anden økonomisk skala.
10 mio. kr. kan lyde af meget, men det her er jo kæmpestore milliardprojekter.
I forhold til CO2-udledningen, som jeg også nævnte før, kan man jo lave reduktioner andre steder, så man laver en slags byttehandel med det til gengæld for andre ting.
Man kan ikke bytte det her særlige naturområde ud med et andet sted, så det er egentlig min kommentar til det.
Jeg vil stoppe her.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Tak for det, formand, og tak for bemærkningen.
Jeg forstår godt, at spørgeren gør sig overvejelser om de miljømæssige forhold, og det er jo helt rigtigt, at den miljøtilstand, der er i Øresund, ikke bare sådan lige kan flyttes, og at det også er et væsentligt område, hvorfor vi bl.a. har haft forbuddet mod bundskrab siden 1932.
Det er også derfor, at man, når man laver sådan en råstofindvindingsvurdering, så har en miljøvurdering i forbindelse med det, og det er jo et relativt lille og afgrænset område, hvor man kommer til at foretage råstofindvinding, som det er i dag.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Altså, nu kan man så spørge sig selv, om det, at Advokatrådet sender et brev, hvor de bedyrer, at de er uvildige, så er noget særlig godt bevis på, at de er det.
Det synes jeg er et retsmæssigt gyldent og nobelt princip, som vi skal fastholde, også hvad angår afgørelser i Flygtningenævnet.
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Det, jeg kan sige er helt afgørende for mig og for regeringen, er netop, at Flygtningenævnet er uafhængigt, og at det er et domstolslignende organ.
Det må være det, der er det afgørende.
Ud fra det princip vil vi så, som jeg nævnte i min tale, til efteråret komme med et forslag til sammensætningen.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-18:
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Flygtningenævnet spiller en vigtig rolle i dansk asylpolitik.
Vi anser det derfor for problematisk, at der gennem de seneste mange år har været en evindelig politisk diskussion af nævnets sammensætning, og at der jævnligt rejses tvivl om nævnets arbejde og afgørelser.
Det skaber usikkerhed og mistro, og vi har brug for det modsatte.
Der er brug for en bred politisk afklaring, så der kan skabes ro og kontinuitet om nævnets sammensætning og rolle og dermed også i dansk asylpolitik.
Socialdemokratiets afvisning af dette beslutningsforslag skal derfor ikke ses som en generel afvisning af at diskutere Flygtningenævnets sammensætning og rolle.
Vi deltager meget gerne i sådan nogle diskussioner, men vi ønsker, at det skal ske på et lidt bedre beslutningsgrundlag.
Altså, har det haft konsekvenser for antallet af omgørelser, når Dansk Flygtningehjælp har haft udpeget medlemmer til nævnet?
Det mener vi ikke at der kan rejses entydigt bevis for.
Vi har prøvet at grave lidt i tallene, og det kan vi i hvert fald ikke argumentere for.
Hvilken rolle spiller Advokatrådets udpegede medlemmer i nævnet?
Her er der åbenlys uenighed.
I forslagets bemærkninger hævdes det, at de fungerer som en interesseorganisation i nævnet, mens det brev, vi har fået fra Advokatrådet, hævder det modsatte.
Hvilke overvejelser ligger der bag praksisændringer i Flygtningenævnet, som f.eks. da nævnet i oktober 2012 besluttede at tildele kristne konvertitter fra f.eks. Afghanistan og Iran asyl, og ville det være korrekt at forstå sådanne praksisændringer som politisk indblanding, som det insinueres i forslagets bemærkninger?
Hvordan sikrer vi den bedst mulige vurdering i de mange sager, hvor afgørelsen må basere sig på en vurdering af ansøgerens troværdighed, både i Udlændingestyrelsens og Flygtningenævnets vurderinger?
Vi er derfor glade for, at regeringen nu kan fortælle, at de til efteråret vil fremlægge et forslag, og vi vil gerne bede regeringen om, inden det forslag bliver fremlagt, at der bliver indledt politiske drøftelser om sagen.
Med håb om en bred og en langtidsholdbar aftale, der kan skabe ro og kontinuitet om Flygtningenævnets arbejde, håber jeg på en god debat i dag.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Altså, jeg synes jo ikke, der kan være nogen tvivl om, når man ser på Flygtningenævnets sammensætning, at Dansk Flygtningehjælp så afgjort er en interesseorganisation, som har nogle særlige interesser.
Det turde være klart for enhver.
Jeg anerkender Socialdemokratiets vilje til at gå ind i den her debat, men jeg vil godt lige spørge: Betragter ordføreren ikke Dansk Flygtningehjælp som en interesseorganisation og dermed ikke en uvildig instans, der kan dømme i de her sager?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-18:
Hvad jeg sagde i min ordførertale, var, at der var en uoverensstemmelse mellem det, forslagsstillerne har beskrevet om Advokatrådets rolle i Flygtningenævnet, og så det brev, vi har fået fra Advokatrådet.
Det sagde jeg bare for at understøtte, at vi mener, at der er behov for et bedre beslutningsgrundlag, før vi træffer sådan nogle beslutninger.
Er Dansk Flygtningehjælp en interesseorganisation?
Nej, ikke nødvendigvis.