runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Nu har man jo talt meget om besparelser på det her område, men det var vist sådan, at pengene blev flyttet fra et folkeoplysningsområde, altså ikke et ikkekompetencegivende område, til et kompetencegivende uddannelsesområde - så vidt jeg husker - sådan at pengene jo stadig væk går til uddannelse.
Nok om det.
I Dansk Folkeparti har vi med interesse læst De Radikales beslutningsforslag, og vi har ligeledes med interesse noteret os, at ministeren barsler med noget tilsvarende.
Folkeoplysningen kan være et godt redskab i det danske samfund bl.a. i forbindelse med integrationsprocessen, hvor indvandrere og efterkommere kan blive inddraget i det omkringliggende samfund.
Folkeoplysningen har en lang tradition for at skabe forståelse for vort folkestyre.
Vi må derfor kunne bruge ikke mindst højskolernes, men også andre skoleformers erfaringer på en ny og bedre måde, selvfølgelig i overensstemmelse med traditionerne på området.
Dansk Folkeoplysnings Samråd har også over for Dansk Folkeparti tilkendegivet, at i en tid, hvor der kommer større og større fokus på kompetencer, der ikke altid er lette at måle ud fra de standarder, som eksempelvis EU bruger, kan det være vanskeligt at gøre opmærksom på sig selv.
I Dansk Folkeparti synes vi, at der kan være sund fornuft i at måle og udarbejde statistikker, men folkeoplysningen har en lang og god tradition i Danmark, og faktisk går også en del videre til det såkaldte kompetencegivende uddannelsesforløb efterfølgende.
Dansk Folkeparti kan grundlæggende støtte tanken bag forslaget, men vi kan ikke støtte forslaget, og vi afviser det med den samme begrundelse som regeringen.
Baggrunden er, at regeringen i forståelse med Dansk Folkeoplysnings Samråd allerede har besluttet at nedsætte et folkeoplysningsudvalg, der skal fokusere på folkeoplysningsloven.
Tværtimod kan og bør folkeoplysningen bidrage til en dybere forståelse af det nære, nærmiljøet, og det lokale og nationale samfund, både når det handler om danskere, men så sandelig også når vi taler om integration af indvandrere og efterkommere i Danmark.
Med disse ord siger vi nej tak til forslaget, men grundlæggende ja til tankerne bag.
Så vil jeg også, som jeg stillede spørgsmål til ministeren om, understrege, at når vi står her på Folketingets talerstol og netop taler så meget om demokrati, ville det være oplagt, at det her udvalg også fik lejlighed til at kigge på, at man ikke gav tilskud til ikke særlige integrations- og demokratifremmende initiativer som eksempelvis den her forening Lighed og Broderskab, som opfordrede muslimer til ikke at stemme ved demokratiske valg.
Det er nogle af de ting, som vi synes, at man godt kan tage med.
Derudover synes vi selvfølgelig, at det er oplagt at kigge på uddannelse, integration, sundhed, forståelse for demokrati, inddragelse af borgerne.
Udvalget skal kigge på rammerne i den nuværende lovgivning, og vi forstod på ministeren, at det var det, der var lagt op til, og det synes vi lyder meget fornuftigt.
Kim Mortensen (S), 2008-12-02:
Nu skal jeg ikke fortsætte med at tale om, hvem der tager ejerskab af den danske folkeoplysning; så kommer vi nogle år tilbage i tiden, har jeg på fornemmelsen.
Men jeg skal sige, at Det Radikale Venstre har fremsat et beslutningsforslag om at fremme folkeoplysningens vilkår.
Socialdemokraterne er enige med forslagsstillerne i, at det er en både vigtig og nødvendig debat.
Den er nødvendig, fordi folkeoplysningen og folkeoplysningens vilkår er fundamentale for demokrati og den samfundsstruktur, vi har i Danmark, og som vi fortæller om og oven i købet praler af rundt i verden.
Men der er ingen tvivl om, at folkeoplysningen og ikke mindst vilkårene for at bedrive folkeoplysning i Danmark er blevet væsentlig forringet i Danmark gennem de seneste år, i takt med at tilskuddene til folkeoplysningen i kommunerne er mere end halveret, og at daghøjskolerne stort set er nedlagte, og det samme er i øvrigt Udviklingscenter for Folkeoplysning og Voksenuddannelse, som blev nedlagt i 2003. Samtidig er omkring 40 pct. af deltagerne i folkeoplysningsvirksomheden faldet fra den kommunale folkeoplysningsaktivitet.
Og i takt med at efterspørgslen på formelle kompetencer, formelle uddannelser, og at efterspørgslen på uddannet arbejdskraft har været stigende, har den frie folkeoplysende undervisning været under tilsvarende pres.
Groft sagt har den folkeoplysende undervisning mistet anerkendelse, lovgrundlag, økonomi og i særlig grad politisk opmærksomhed.
Et sådant arbejde kan foregå i en kommission, som Det Radikale Venstre peger på, eller det kan foregå ved, at et flertal i Folketinget tvinger undervisningsministeren til at tage denne opgave alvorligt og igangsætte et udredningsarbejde, der har til formål at genplacere folkeoplysningen som en integreret del af det samlede uddannelsesbillede.
Danmark har brug for folkeoplysningen.
Fremtidens efterspørgsel på kvalificeret arbejdskraft er ikke kun en efterspørgsel på formelle kompetencer.
Efterspørgslen gælder også realkompetencer, hvor man lærer gennem livet og også kan omsætte det og bidrage til samfundets vækst og udvikling.
Derfor er det helt uforståeligt, at regeringen siden sin tiltræden har ladet dette område sejle, på trods af at det er åbenbart for enhver, at oplysningsforbundene i kommunerne, daghøjskolerne og højskolerne kæmper en overlevelseskamp - ikke bare på penge, men også på anerkendelse og eksistensberettigelse.
Socialdemokratiet er ikke tilhængere af statsstyret og statskontrolleret folkeoplysning, men vi er tilhængere af rimelige økonomiske rammer og af, at vi tager den folkeoplysende virksomhed alvorligt som en del af det samlede uddannelsesbillede.
Vi kan derfor støtte forslaget fra Det Radikale Venstre.
Og vi synes, at vi skal bruge udvalgsarbejdet til måske at diskutere det mere præcise indhold af kommissionens opgaver og ikke mindst omfanget af disse - og så til i forlængelse af ministerens tilsagn at se, om vi kan nå til en fælles enighed om dette arbejde.
Bertel Haarder (V), 2008-12-02:
Jeg er jo vokset op i et hjem, hvor man afviste alt, der kom fra staten, undtagen penge.
Det er der tradition for i hele den frie folkeoplysnings verden, og den tradition vil jeg godt holde mig til.
Jeg vil helst ikke fortælle hverken folkehøjskoler eller oplysningsforbund, hvad de nu skal gøre i fremtiden.
Men vi skal ikke begynde at indlemme folkeoplysningen i det almindelige undervisningssystem; det ville være artsfremmed for denne sektor.
Det tror jeg i øvrigt at spørgeren er fuldstændig enig med mig i.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-02:
Jeg kan bare ikke forstå, at hr. Troels Christensen ikke kan se, at der er krise;
det undrer mig meget.
Men vil hr. Troels Christensen benægte de tal, der er blevet fremlagt, vil hr. Troels Christensen benægte, at alene i 2006 og 2007 blev der lukket 131 biblioteksfilialer, og at hver femte filial er forsvundet efter strukturreformen?
Hvis det var på alle mulige andre felter her i livet, måske specielt hvis det var inden for landbruget, som hr. Troels Christensens parti jo holder af, tror jeg nok, der ville lyde skrig om krise.
Men nu er det biblioteker, det handler om, og så er det pludselig ligegyldigt, eller hvad?
Vil hr. Troels Christensen bekræfte, at tallene er rigtige?
Troels Christensen (V), 2008-12-02:
Jeg må sige til hr. Mogens Jensen, at vi altså ikke ser det krisebillede - det nævnte jeg også i min ordførertale - som Socialdemokraterne åbenbart ser her.
Det er jo rent faktisk sådan, selv om vi har set, at der er kommet færre biblioteker ude lokalt, at det jo er en trend, der har været igennem de sidste 20-30 år.
Det er ligesom i detailhandelen, man vil have større udbud, man vil have bedre åbningstider, og hvis man går lidt dybere ned i materien her, viser det sig faktisk, at det er sådan, at de steder, hvor man har gjort ingenting, de steder, hvor man har bevaret sine filialer og ikke har omstillet sig til nye udfordringer, er der rent faktisk sket det, at det er dér, man har fået faldende antal besøgende og faldende antal lånere, men de steder, hvor man har lavet bogbusser, og hvor man i det hele taget har tilrettet sig tidens behov, har man fået flere besøgende på bibliotekerne.
Mogens Jensen (S), 2008-12-02:
Nu siger Venstres ordfører, at det handler om, hvordan tingene er ude i virkeligheden.
Tingene ude i virkeligheden er, at der siden 1988 er blevet rørt ved 556 biblioteksbetjeningssteder, at åbningstiderne er blevet reduceret med 8,8 pct., og at der er sket et stort fald i anskaffelse af materiale og bøger, altså, en virkelighed, hvor det ser ud til, at servicen er blevet dårligere gennem de senere år i forhold til tidligere.
Hvorfor er det så, at Venstre ikke vil være med til at lave en samlet national plan for, hvordan vi sikrer, at bibliotekerne kan være det tilbud, de skal være for borgerne i fremtiden?
Jeg har ikke fået svaret på, hvad det er for konkrete ting i beslutningsforslaget, som Venstre ikke kan være med til.
Troels Christensen (V), 2008-12-02:
Det, der er vigtigt for Venstre, er, at bibliotekerne er inde i en kolossal udvikling, at der bliver taget hånd om det ude i kommunerne
det er jo trods alt kommunerne, der har hovedansvaret for bibliotekerne - og at vi får lagt det rigtige spor ud herindefra, sådan at de får skabt de bibliotekspolitikker, der gør dem parate til at kunne tage imod fremtidens udfordringer.
Det er faktisk det, vi er meget optaget af, og jeg tror med hensyn til det med at have meget, meget store planer, at det allervigtigste er, hvordan det foregår ude i det virkelige liv, hvordan servicen er, hvordan betjeningen er, hvordan bibliotekerne bliver brugt, hvordan bibliotekerne går ind i netværk og samarbejde ude lokalt, hvordan man sikrer, at de ildsjæle, der er derude, kommer med og bringer servicesamfundet længere frem også ude lokalt.
Det er det, der er afgørende for os.
Mogens Jensen (S), 2008-12-02:
Jeg ved ikke, hvor mange udredninger Venstres ordfører vil have der skal til, før man kan være klar til at lave en strategi for biblioteksområdet.
Nu har vi jo snart ventet et år på den rapport, der lige er kommet, om bibliotekernes situation, og nu lægger et bredt flertal i Folketinget op til, at vi samlet laver en plan for, hvordan folkebibliotekerne kan udvikle sig i årene fremover.
Altså, hvor mange redegørelser skal der til, før Venstre vil forsvare bibliotekerne og være med til at lave en plan for, hvordan bibliotekerne skal udvikle sig.
Jeg synes, vi har al den information, der skal til, og jeg kunne da godt bede Venstres ordfører om at forklare mig, hvad det præcist er i Socialdemokraternes forslag, som Venstre ikke kan støtte.
Troels Christensen (V), 2008-12-02:
Vi er sandelig ikke defensive, for som sagt er vi allerede i gang med at få gennemført den udredning og det servicetjek fra starten af det nye år.
Så lad os endelig få det på plads.
Som sagt er vi positive over for mange af de elementer, der er i forslaget, og vi er klar til at kigge på det, lige så snart vi har fået det her udredningsarbejde gjort færdigt.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Jeg hører næsten ordføreren sige, at de ting, man gerne vil støtte i forslaget, vil man bare gerne støtte senere i processen, hvor der kommer et andet forslag.
Altså, jeg vil jo nødig forstå det sådan, at det bare er, fordi det er os, der stiller forslaget, at ordføreren så synes, at man ikke vil gå ind og støtte det.
Man kunne jo vende det på hovedet og sige, at netop fordi der fremtidigt er noget arbejde på vej, kunne det her være inspiration.
Det kunne jo lige præcis være de spor, man lagde ud for at sige, hvordan det er, vi gerne vil kigge på det.
Det kunne det her jo være anledningen til.
Så kunne ordføreren ikke genoverveje og alligevel støtte det her, sådan at vi i stedet for at være defensive gik ud og sagde, at vi gerne ville være offensive.
Troels Christensen (V), 2008-12-02:
Som sagt afventer vi jo lige den her rapport fra dem, der nu skal i arbejdstøjet og ligesom tage det servicetjek på biblioteksvæsenet i Danmark.
Når den rapport kommer, vil der jo være mange overskrifter, som man kan få kigget på.
Jeg håber da meget, at mange af de ting, som er med i dette beslutningsforslag, også kommer med og bliver vendt, for vi er enige om, at der er en række udfordringer, som vi skal have set på.
Men som sagt, lad dem nu komme i gang med det her arbejde, og lad os se, hvad de finder frem til, og så er vi klar til at spille med, når først vi skal til at evaluere det.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Jeg må jo endnu en gang glæde mig over, at også Venstre synes, at man gerne vil støtte de initiativer, vi har fået markeret her i vores beslutningsforslag.
Men man vil bare ikke støtte dem formelt i form af at stemme for beslutningsforslaget.
Der blev jo nævnt alle de ting, som man egentlig syntes var gode og positive, og som det ville være godt at få planer for, og det får mig til at spørge ordføreren: Hvis man nu ikke skulle have dem med i sådan et beslutningsforslag, som vi nu fremsætter her, hvordan havde ordføreren så forestillet sig, at man skulle sikre, at de her vitaminer blev tilført bibliotekerne?
Troels Christensen (V), 2008-12-02:
Forslagsstillerne ønsker med dette beslutningsforslag at pålægge regeringen at udarbejde en national biblioteksstrategi, der skal sikre en bred og lige adgang til kulturoplevelser og viden i Danmark.
Forslaget indeholder en række tiltag, som vi i Venstre som sådan ser positivt på.
Vi er helt enige i, at alle jo bør have en lige og bred adgang til bibliotekernes tilbud.
Vi er også enige i, at opfordringen til, at der udarbejdes deciderede bibliotekspolitikker ude i kommunerne for at sikre og udvikle bibliotekerne, så de er klædt godt på til at imødekomme den verden, de eksisterer i, er utrolig vigtig.
Man er i gang mange steder, men der er også nogle steder, det kniber.
Så der skal i hvert fald herfra komme en stor opfordring til at få gjort sig klart lokalt, hvad man vil med sit biblioteksvæsen.
Så alt i alt gode tiltag, som vi dog ikke mener kræver en decideret lovændring.
Vi har jo som bekendt en meget robust lovgivning på biblioteksområdet, der i sin nuværende form sagtens kan rumme nye tiltag.
Som ministeren jo også har været inde på, er der desuden, siden forslaget her blev fremsat - det blev fremsat første gang i oktober måned og blev så udsat - sket en del på området.
Vi har fået rapporten »Folkebibliotekerne efter kommunalreformen«, som vi jo har studeret, og det har man også gjort ovre i ministeriet, og ministeren har nedsat et udvalg i Styrelsen for Bibliotek og Mediers regi, og dette udvalg har meget i forlængelse af det, der blev spurgt ind til vedrørende beslutningsforslaget - som formål at undersøge, hvordan bibliotekerne kan bidrage.
Her bruger de så ordene: Hvordan de kan bidrage til, at den overordnede globaliseringsstrategi føres ud i livet.
Jeg mener, at udvalget skal nedsættes og starte sit arbejde allerede fra starten af det nye år.
Der mener vi i Venstre, at det vil være yderst hensigtsmæssigt at afvente dette, før vi ligesom sætter nye skibe i søen.
Vi er enige om, at branchen står over for helt nye udfordringer som følge af, at forbrugeradfærden jo har ændret sig radikalt.
Vi ved jo, at borgerne på den ene side er blevet meget mere krævende, når det drejer sig om service, hvad det er for bøger, man kan få, hvad det er for service, man kan få, hvordan åbningstiderne er.
På den anden side ved vi også, at mange jo klarer tingene hjemme fra dagligstuen, hjemme fra sofaen, hjemme fra computeren, hvor man via bibliotek.dk selvbetjener sig og finder de ting, man har brug for.
Men det betyder jo ikke, at bibliotekerne er i krise, men blot, at de er inde i en sund og naturlig omstillingsproces.
Carina Christensen (KF), 2008-12-02:
Igen: Jeg synes ikke, det skal være en talkrig.
Overordnet viser rapporten, når vi læser den, at der har været et stabilt bevillingsniveau.
Der er nogle år, der er tvivl om, men det er noget med noget kontering og andet.
Men jeg skal meget gerne sende det over, hvis hr. Per Clausen stiller et spørgsmål, så han kan få den meget præcise forklaring på de udsving, der er i tallene.
Det overordnede billede, når man kigger ud over hele landet, er, at det er rimelig stabile bevillinger.
Igen: Det er en kommunal prioritering, det er kommunerne, der beslutter, hvilket serviceniveau de vil have.
Der, hvor vi skal bidrage, er den overordnede strategi, og der er jeg rigtig tilfreds med, at vi nu har nedsat et udvalg, der vil komme med nogle meget stærke anbefalinger til os, som vi så kan arbejde videre med allerede næste år.
Troels Christensen (V), 2008-12-02:
SF's ordfører var inde på landbruget, og der er jo nok ikke noget område eller nogen branche, der har været mere forandringsvillig end landbruget.
Så blev der spurgt, om det er lige meget.
Nej, det er absolut ikke lige meget, hvordan det går bibliotekerne.
Det er utrolig vigtigt, hvordan det går bibliotekerne, og derfor er jeg også meget glad for, at bevillingsniveauet rent faktisk har været stort set det samme.
Det kan være, den er blevet bedre.
Det kan være, man er blevet bedre til at købe ind, det kan være, man har fået et bedre administrationssystem, fordi man har lagt nogle biblioteker sammen, det kan være, man har fået nogle bedre kørselsordninger, eller det kan være, man har fået en bedre ledelse.
Det har jo intet at gøre med, at det partout er sådan, at fordi der måske er brugt lidt færre penge et år, er det hele ved at kuldsejle og ét stort krisebillede.
Det synes jeg ikke biblioteksvæsenet fortjener.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-02:
Nu sagde ordføreren det ikke direkte, men jeg opfatter kommentaren sådan, at ordføreren anerkender, at de tal, jeg kom med, er gode nok.
Ordføreren mener så bare ikke, de er et tegn på krise, men godt kan være et tegn på, at servicen er blevet bedre.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er det så, der skulle gøre servicen bedre?
Vi har fået færre filialer, og er det det, der gør servicen bedre?
Vi har fået færre bøger til udlån, og er det det, der gør servicen bedre?
Eller gør det servicen bedre, at der er færre biblioteksansatte til at betjene lånerne?
Kan jeg ikke få at vide, hvilken af de fire ting, som vi alle sammen helt klart har fået dokumenteret er sket, der gør servicen bedre?
Karin Nødgaard (DF), 2008-12-02:
Men vi har jo i hvert fald fået at vide, at der kommer nogle ekstra redegørelser, som vi kan forholde os til.
I forhold til det med de nye udfordringer vil jeg sige, at jeg er helt på linje med fru Yildiz Akdogan, hvad angår, at der er nogle udfordringer, og at man selvfølgelig skal have håndteret dem.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-02:
Jeg må indrømme, at de bibliotekarer, jeg har talt med, ikke har tegnet det positive billede, som ordføreren her prøver at tegne.
Det er også et fantastisk integrationsfremmende projekt.
Ordføreren siger, at nu skal vi vente og se, og at vi ikke må undervurdere hele reformudspillet, men det er, som om der ikke rigtig sker noget.
Det er, som om vi hele tiden skal vente på den ene rapport efter den anden.
Så jeg vil egentlig gerne høre helt konkret: Hvilke initiativer mener ordføreren selv der skal til, før ordføreren vil gå med til, at den her nationale handlingsplan skal træde i kraft?
Karin Nødgaard (DF), 2008-12-02:
Jamen jeg synes, at der hele tiden bliver gjort noget.
Nu har vi lige fået den her rapport i november, som jeg synes var meget spændende læsning.
Det kan godt være, at der deri er nogle ting, som nogle vil betegne som lidt for meget et skønmaleri osv., men lad os tage de ting efterfølgende.
Så vil jeg altså også have lov til at minde ordføreren om, at vi også får mange positive tilbagemeldinger fra biblioteksmiljøet om, at der er mange ting, som faktisk er blevet lettere, og at der måske er bedre muligheder for faktisk at gøre dem til de her dannelsessteder, som ordføreren nævnte.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-02:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne med ordførerens tilladelse tilføje, at det også er et dannelsessted og et demokratifremmende sted.
Det håber jeg at ordføreren er enig med mig i.
Grunden til, at netop Socialdemokraterne ønsker en national handlingsplan er, at vi kan se, at det får en konkret påvirkning i forhold til det dannelsesprojekt og det demokratifremmende initiativ, som bibliotekerne jo er.
Det er netop blevet nævnt af tidligere spørgere, at 131 filialer er lukket, at åbningstiderne er blevet begrænset, og at der er færre ansatte.
Der er simpelt hen ikke nok midler og muligheder til at holde fast i princippet om et fælles samlingssted eller dannelsessted.
Så jeg vil gerne høre helt konkret: Hvornår er det ifølge ordføreren tid til, at der skal gøres noget på det her område?
Karin Nødgaard (DF), 2008-12-02:
Jeg synes, at der måske er en tendens til, at man, lidt for hurtigt efter at kommunalreformen trådte i kraft, har haft en idé om, at nu skal vi så ind og ændre en hel masse, fordi det ikke fungerer optimalt.
Når man ved, hvor lang tid det kan tage at implementere ting, også på bibliotekerne, så synes jeg faktisk, at man skylder kommunerne at vise dem, at man tror på, at de kan leve op til deres ansvar, og at de trods alt kan få nogle veldrevne filialer og folkebiblioteker.
Jeg må altså sige, at man også skal passe på, at man ikke maler et meget sort billede af forholdene.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Jeg er helt enig i, at vi ikke kan undvære bøger.
Karin Nødgaard (DF), 2008-12-02:
Jamen, det kan vi faktisk godt blive enige om; jeg synes bare, det er væsentligt at pointere, at det stadig væk er bogen, der er fundamentet og udgangspunktet for bibliotekerne og har været det igennem årtier.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er mange andre områder, som også skal have deres plads, men jeg tror ikke, at de ville kunne få deres plads, hvis ikke vi også havde haft bogen på stedet.
Lise von Seelen (S), 2008-12-02:
Ja tak.
Jeg noterer mig, at ordføreren nævner i sin tale, at et bibliotek skal være et spørgsmål om bøger, og at det også skal være et spørgsmål om andre medier i en moderne verden, hvor tingene drejer sig om begge dele, når vi snakker biblioteksdrift.
Forstår jeg ordføreren rigtigt, når jeg hører det sådan, at det også skal være ambitionen for fremtidens bibliotek, at vi skal lægge spor ud, sådan at vi ser, at der er mulighed for i en dynamisk sammenhæng at udvikle begge områder, både bogen og de øvrige medier, som kommer til at fylde mere og mere i vores hverdag og i alle menneskers hverdag?
Troels Christensen (V), 2008-12-02:
Der er jo mange ting, der kan gøre servicen bedre.
I den kommune, jeg selv kommer fra, nemlig Slagelse, som er lagt sammen med Skælskør, Korsør og Hashøj til én storkommune med ét biblioteksvæsen, har man f.eks. lånerkort til alle bibliotekerne, så man kan gå ind alle steder.
Der er da mange fordele ved, at biblioteksvæsenet er blevet større, for man har jo virkelig mulighed for at bruge servicen på en helt anden måde, og man kan få meget mere af den service, man har behov for.
Der er jo ikke meget ved at have et lille bibliotek, hvis der ikke er nogen af bøgerne, man er interesseret i, og der ikke er nogen bibliotekar, der kan hjælpe en på det niveau, man har brug for.
Mogens Jensen (S), 2008-12-02:
Jeg må sige, efter at have hørt Dansk Folkepartis ordfører, at jeg tror, at folk, der lytter til det her, har meget, meget svært ved at forstå, hvorfor det egentlig er, Dansk Folkeparti ikke vil medvirke til at lave sådan en national biblioteksstrategi.
For sådan som jeg hører ordføreren, siger hun, at det sådan set går godt nok ude på bibliotekerne, selv om der også er nogle steder, hvor der er nogle problemer, og de ting, der står i beslutningsforslaget, principperne her, er man sådan set ikke imod, men det er bare ligesom på en eller anden måde tidspunktet, der ikke passer.
Må jeg spørge direkte: Er det ikke bare sådan, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for det her beslutningsforslag, fordi det er fremsat af Socialdemokraterne, og så ville man jo bryde den blokpolitik, der er blevet ført her i Folketinget, også på kulturområdet, hvor det ligesom er VKO, der hænger sammen?
Kunne man ikke være ærlig og sige, at det er det, det drejer sig om?
For det er lidt mærkeligt at skulle høre, at man sådan set er enig i problemstillingen, man er enig i principperne, man kan bare ikke støtte forslaget.