Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Det kunne være sloganet for lovforslaget, som vi behandler i dag.
Diskussionen i dag har vist, at vi alle ønsker, at arbejde i Danmark skal ske efter de danske spilleregler, så vi sikrer gode løn- og arbejdsvilkår for lønmodtagerne og fair konkurrence for arbejdsgiverne.
Den store udfordring er imidlertid at finde ud af, hvordan udenlandske virksomheder og deres arbejdstagere arbejder i Danmark.
Fra den 1. maj 2008 har udenlandske virksomheder, der udstationerer arbejdstagere i Danmark, haft pligt til at sende en anmeldelse til registeret for udenlandske tjenesteydere, men de hidtidige erfaringer viser, at en række udenlandske virksomheder ikke sender de nødvendige oplysninger til det, der også kaldes for RUT-registeret.
Med det foreliggende lovforslag får vi et endnu stærkere redskab til at identificere udenlandske virksomheder og deres arbejdstagere og dermed sikre danske løn- og arbejdsvilkår.
Lovforslaget er en udmøntning af den politiske aftale af 3. december 2009, som regeringen, Venstre, Konservative, Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgik for at styrke registeret for udenlandske tjenesteydere.
Jeg vil gerne benytte lejligheden her til at takke partierne for det gode og konstruktive samarbejde, vi har haft på det her område, hvor partierne jo netop også har en fælles interesse i at tackle de udfordringer, som er opstået i kølvandet af EU-udvidelsen fra 2004.
Initiativerne er følgende: For det første skal udenlandske virksomheder uden ansatte – det, der også hedder enkeltmandsvirksomheder – nu også anmelde oplysninger til RUT- registreret.
Det vil forbedre Arbejdstilsynets mulighed for at føre tilsyn med arbejdsmiljøet hos disse såkaldte enkeltmandsvirksomheder, og samtidig lukkes der et smuthul, hvor udstationerede ansatte camoufleres som enkeltmandsvirksomheder. For det andet skal den, der har indgået kontrakten med den udenlandske virksomhed, være medansvarlig for, at der sker anmeldelse til RUT-registreret, hvis arbejdet vedrører byggeri, landbrug, skovbrug og gartneri.
For det tredje skærpes oplysningskravene til kontaktpersonen fra den udenlandske tjenesteyder.
Det vil betyde, at myndighederne og parterne lettere kan komme i kontakt med udenlandske tjenesteydere.
For det fjerde gives større offentlig adgang til oplysninger om tjenesteydelsernes arbejdssted.
Det vil forbedre arbejdsmarkedets parters mulighed for at kunne komme i kontakt med tjenesteyderen med henblik på sikring af løn- og arbejdsvilkår.
Særlig fagbevægelsen har længe ønsket adgang til de her oplysninger.
For det femte forhøjes bøden for manglende anmeldelse til RUT-registeret fra 5.000 kr. til 10.000 kr., og endelig for det sjette får Arbejdstilsynet ansvaret for at håndhæve udenlandske tjenesteyderes anmeldepligt til RUT.
Jeg er overbevist om, at forslaget vil bidrage til at sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked.
Det vil også være til gavn for de udenlandske virksomheder, som allerede følger spillereglerne.
Jeg vil afslutningsvis gerne takke de ordførere, der har støttet lovforslaget her i dag, og så er det jo helt klart, at hvis der er uafklarede spørgsmål i forbindelse med lovforslaget, så er jeg helt sikker på, at vi kan få dem løst under udvalgsbehandlingen, og jeg svarer naturligvis også gerne på spørgsmål.
Beslutningsforslaget går ud på, at Folketinget pålægger regeringen at regulere ATP's investeringer ved lov.
Forslagsstillerne, Socialistisk Folkeparti, er af den opfattelse, at ATP ved lov skal forhindres i at investere i virksomheder eller aktiviteter, der medvirker til at udmønte tredjelandes krænkelser af internationale konventioner.
Det er forslagsstillernes opfattelse, at ATP investerer i virksomheder, der bidrager til at videreføre Israels bosættelsespolitik på Vestbredden, og at dette er i strid med Danmarks forpligtelser i forhold til den fjerde Genèvekonvention.
Helt overordnet vil jeg sige, at selv om ATP er en lovbaseret ordning, er ATP netop kendetegnet ved, at det er arbejdsmarkedets parter, der i ATP's bestyrelse bestemmer investeringsstrategien.
I henhold til ATP-loven skal ATP ved valget af investeringsstrategi tage udgangspunkt i medlemmernes interesser, så det sikres, at ATP investerer sådan, at der opnås bedst mulig afkast til medlemmerne.
Det er således ATP's bestyrelse, der bestemmer investeringsstrategien og hermed har ansvaret for, hvilke virksomheder ATP investerer i.
Det er med andre ord bestyrelsens ansvar, at midlerne anbringes med henblik på at sikre medlemmerne det bedst mulige afkast.
Jeg går ud fra, at forslagsstillerne ikke ønsker at lave om på den grundlæggende opbygning af ATP.
ATP's bestyrelse har vedtaget retningslinjer om bl.a. social ansvarlighed for, hvad man kan og bør investere i.
Fra ATP's side har man således taget særlige initiativer for at sikre, at man overholder alle nationale og internationale love og konventioner, som Danmark og EU har tiltrådt.
Fra 2010 udsender ATP hvert år en selvstændig rapport om social ansvarlighed, hvori ATP's aktiviteter og udviklingen på området belyses.
Desuden har ATP en særlig intern komité for social ansvarlighed.
Komiteen er i gang med at undersøge konkrete investeringer.
Når der er tilstrækkelig med fakta på bordet, tager ATP stilling til, om de konkrete investeringer i virksomheder i de besatte palæstinensiske områder er i orden, og ATP forventer at kunne afslutte disse undersøgelser inden for et par måneder.
ATP's direktør og bestyrelsesformand har senest i dagspressen i februar i år udtalt, at ATP vil handle i forhold til de involverede selskaber, når de nødvendige fakta er på plads.
Arbejdsmarkedets parter i ATP's bestyrelse har således etableret de nødvendige procedurer for social ansvarlighed i forbindelse med investeringer.
På den baggrund skal regeringen indstille, at det her beslutningsforslag forkastes.