runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-20:
Tak, formand.
To ting: For det første tror jeg ikke, at det kommer bag på hr. Peter Skaarup, at vi i Socialdemokratiet har den holdning, vi nu har, og det er fremgået meget klart af debatten, dels forud for 2011-aftalen, dels forud for europaparlamentsvalget, som vi jo har på næste søndag.
Jeg synes, at de citater, som hr. Peter Skaarup nævner, er taget ud af en sammenhæng.
Det, der har været pointen for os, er, at den indsats, vi gør, og de ressourcer, vi har, skal anvendes bedst muligt.
Dem tror vi ikke anvendes
Det tror vi ikke er den smarteste måde at anvende de her ressourcer på.
Det er ikke den måde, vi får mest ud af de her ressourcer på. Vi lavede aftalen om en bedre balance på det her område med Liberal Alliance og Enhedslisten, og det var i virkeligheden udtryk for, at vi nu fjernede aftalen om en permanent grænsekontrol og brugte pengene på noget andet.
Hvis man ser på de penge, vi bruger på det her område, vil man se, at det jo med den aftale stiger meget væsentligt, og til næste år i 2015 er vi oppe i nærheden af 120 mio. kr., og det kan vi kun hilse velkommen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Nu har jeg det altså sådan, at jeg stoler på, hvad min partiformand siger.
Men jeg må altså sige, at jeg tror, at det politisk afgørende her er, om man ønsker at styrke indsatsen.
Altså: Ønsker man en mere effektiv bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet?
Jeg tror, at Dansk Folkeparti og Venstre har et fælles syn på det her og mener, at det er meget, meget vigtigt, og jeg er optaget af, at vi gør det på den mest effektive måde.
Det er det, der er årsagen til, at Venstre har lagt det forslag frem, som jeg nævnte i min ordførertale.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-20:
Det opfatter jeg i hvert fald som noget, der ligner en garanti for, at Venstre ikke giver sig på det her punkt.
Men det er jo lidt underligt at sige, at Venstre ikke mente det i 2011 og altså alligevel gav sig meget hurtigt, når Dansk Folkeparti har den holdning, at det er Dansk Folkepartis primære mærkesag på det her område.
Så vil ordføreren fuldstændig afvise, at Venstre vil give sig på det her område, hvis Dansk Folkeparti kommer og presser Venstre?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Jeg tror ikke, at nogen af dem, der følger bare en lille smule med i dansk politik, kunne være det mindste i tvivl om, at det var et udtalt ønske fra Dansk Folkepartis side med den aftale, der blev lavet.
Det var ikke et forslag, som den daværende regering selv lagde på bordet.
Jeg må sige, at vi fra Venstres side jo klart har sagt, hvad der er vores politik på området, og det er også sådan, at Venstres formand har sagt, at han ikke bliver statsminister i et land, hvor vi sætter grænsebomme op igen.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-20:
Tak for det, formand.
Først ros til Venstre for at have ændret holdning med hensyn til at indføre grænsebomme.
Vi har jo altid respekt for folk, som indimellem kan ændre politisk holdning, og specielt når de ændrer holdning til noget, der flugter med min holdning.
Så respekt for det og ros for det.
Men jeg vil bare af nysgerrighed spørge: Kunne ordføreren ikke lige fortælle, hvad det er, der gør forskellen på nu og 2011, hvor Venstre indgik den her aftale med bl.a. Dansk Folkeparti om grænsekontrol, og som har fået Venstre til at ændre holdning?
Det er det ene.
Så bare sådan rent praktisk vil jeg spørge: Kan vi nu forvente, at Venstre står fast på den her nye holdning om ikke at ville indføre grænsebomme – ja, kan ordføreren ligefrem give en garanti for, at Venstre ikke rykker sig på det her felt efter et eventuelt valg?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Nu tror jeg, at man blander politi og SKAT lidt sammen i sine spørgsmål.
Så nettoresultatet af den finanslovsaftale, som Enhedslisten var med til at lave for finansloven 2012, var, at der blev færre ansatte i SKAT end det, der var lagt op til fra den tidligere regerings side.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Nu hører jeg til dem, der har kritiseret nedskæringerne hele vejen, og derfor synes jeg måske, det ville klæde en ordfører fra den tidligere regering at sige, at nedskæringerne i politiet og derunder Told og Skat startede i den gamle regerings tid.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Med den omlægning, der blev lavet som følge af kommunalreformen, fik vi basis for et meget mere effektivt skattesystem, og det har gjort, at der er færre medarbejdere i SKAT.
Det, jeg synes, der er interessant, og grunden til, at jeg nævner det, er, at vi var nogle, der stod fast på og sagde, at det var den optimale måde at bruge ressourcerne på, og så synes jeg bare, at det er lidt påfaldende – det var måske mere udtalt med den tidligere skatteminister end den nuværende – at skatteministeren i et samråd oplyste, at det simpelt hen ville være foragt for borgernes penge, hvis ikke den nuværende regering fortsatte den linje, som den tidligere regering havde lagt i forhold til udnyttelsen af ressourcer i SKAT.
Jeg står såmænd gerne ved, hvad vi har gjort, jeg synes bare, det er lidt påfaldende, hvad andre partier har sagt i den her sag.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Det er bare for at sikre mig, at vi er enige om forudsætningerne for debatten.
Altså, nedskæringerne inden for politi- og toldindsatsen startede i den gamle regerings tid – er vi ikke helt fuldstændig enige om det?
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Nu er der nogle forskellige ordførere, der snakker om rød-hvide grænsebomme, tror jeg nok der er blevet sagt af et par stykker her, og så tænkte jeg bare, at jeg måske syntes, det var meget godt lige at få Venstres ordfører til at fortælle, hvor det i aftalen, der blev indgået mellem den tidligere regering og Dansk Folkeparti, omkring permanent toldkontrol, overhovedet står, at der skulle være installeret nogle rød-hvide grænsebomme – eller for så vidt bare grænsebomme.
Når vi nu kigger på facts, er det i virkeligheden ikke bekymrende, også for Venstre, at udviklingen faktisk er gået i en endnu værre retning end i 2011 med hensyn til antallet af kriminelle handlinger begået af først og fremmest østeuropæere, men også af tilrejsende kriminelle i det hele taget?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Jeg kan sagtens bekræfte, at der ingen steder i den aftale fra 2011 stod noget om rød-hvide grænsebomme, men der var etablering af fysiske anlæg, og der tror vi bare, at det er mere effektivt at gå anderledes målrettet til værks.
Jeg må sige, at jeg er enig i, at udviklingen jo er stærkt bekymrende, altså at vi ser, at de her kriminalitetsområder udvikler sig, og derfor er der behov for en styrket indsats.
Det er vi enige i, og det er derfor, vi fra Venstres side har repræsenteret et udspil med seks konkrete initiativer, som netop har til formål at komme med en mere effektiv indsats over for den grænseoverskridende kriminalitet end det, vi ser i dag.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at Socialdemokraterne ikke vil genindføre den permanente toldkontrol, som der var lavet en aftale om mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, men det vil man åbenbart ikke.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører til det, der skete i forbindelse med det sidste valg til Europa-Parlamentet.
Der skete jo faktisk det, at Socialdemokraternes spidskandidat på det tidspunkt, hr. Dan Jørgensen, som nu er minister, sagde, at han gerne ville have den gode gammeldags grænsekontrol.
Han sagde i øvrigt også, at det var vigtigt, man fik permanent kontrol med vores grænser.
Da Dansk Folkeparti og den tidligere regering indgik den aftale, vi taler om her, sagde hr. Henrik Dam Kristensen: Jeg bor ikke langt fra grænsen, og jeg kan se, at østeuropæiske bander har for let ved at komme ind og ud af landet, så det er godt, at der er kommet en aftale om mere kontrol.
Så hvad er det egentlig, der er sket, siden man fraviger alt det, man har ment tidligere?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-20:
Tak for det, formand.
I dag behandler vi jo så et forslag fra Dansk Folkeparti om en permanent grænsekontrol.
Det er det, nogle af os også kalder grænsebomme, men mere sådan i overført betydning, og så skal vi ikke diskutere, hvad farven på de her – i overført betydning – grænsebomme så kunne være, men rød og hvid er vel ikke så dårlige farver, når det kommer til stykket, trods alt heller ikke på grænsebomme, også selv om det er i overført betydning.
Jeg synes, at det, der egentlig er kernen i det her, hvis man sådan koger det hele ned, er, at vi anvender ressourcerne effektivt.
Og er det en effektiv måde at anvende ressourcerne på at sætte en permanent kontrol op et bestemt sted, nemlig på grænsen i Danmark, eller er det bedre med en baglandsindsats, der gør, at man kan gøre en indsats, hvor som helst det måtte være i Danmark, på baggrund af de efterretninger, man har som tolder eller som politi?
Derfor er det i virkeligheden meget enkelt for os at sige, at det her ikke er en effektiv måde at foretage toldindsats og politiindsats på – det gør man bedre ved at sørge for at indhente og udveksle efterretninger og informationer med andre landes politi- og toldmyndigheder og ud fra de efterretninger og informationer så agere, hvor som helst det måtte være i Danmark.
Nu er det jo ikke, fordi vi ikke anerkender den bekymring, der kan være for, at udlændinge kommer til Danmark med det formål at begå kriminalitet, f.eks. indbrud eller lignende, og jeg synes i virkeligheden, at politiets indsats viser meget klart, at Folketinget har taget den bekymring alvorligt.
Politiets indsats på de her områder er betydeligt styrket, og det kan man også se af de sager, der er blevet rejst i de seneste år.
Også uden at vi nødvendigvis har haft en permanent grænsekontrol, er politiets indsats på det her område blevet betydeligt opgraderet, og dermed kan vi også se, at effekten er blevet betydelig større.
Jeg synes, at skatteministeren på mange måder gennemgik det her forslag, og hvorfor der er grund til at være bekymret over det her forslag, meget grundigt og fornuftigt, og jeg skal sådan set bare tilføje, at det for os også er vigtigt, at man tager effektiviteten i betragtning i det her tilfælde.
Så vi fra Socialdemokraterne støtter ikke dette forslag fra Dansk Folkeparti.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Jeg tror ikke nødvendigvis, at tilgangen til, hvordan opgaven løses mest effektivt, er den, der skiller os ad.
Det, der skiller os ad, er spørgsmålet om, om man vil prioritere opgaven, om man vil tilføre ekstra ressourcer.
Der må jeg bare sige, at der undrer det mig, at i den første finanslov, som regeringen lavede, reducerede man indsatsen med 36 årsværk.
Vi siger fra Venstres side, at vi ønsker at løfte indsatsen, og det ønsker vi at gøre ved at tilføre 55 mio. kr. til toldindsatsen, fordi vi mener, at der er behov for en styrket indsats, fordi der er nogle problemer.
Der er grænseoverskridende kriminalitet, som vi er nødt til at slå hårdere ned på.
Der er smugleri, der er narko, der er masser af udfordringer.
Vi er nødt til at styrke indsatsen.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Det er jeg jo bare rigtig glad for at høre.
Det er jo lige vand på vores mølle.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Det handler for mig om, at vi gør det mest effektivt.
Og der handler det også om at lade sig inspirere af, hvad der sker i andre lande, hvordan andre lande griber opgaven an.
Der må vi bare konstatere, at den måde, hvorpå vi får mest effekt ud af at bruge flere ressourcer, som vi synes er afgørende fra Venstres side, ikke er ved at have en permanent fysisk bemanding på udvalgte steder, det er ved at gøre en målrettet indsats, og den ønsker vi at opjustere ved at tilføre 55 mio. kr. mere til området.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Det kan jo meget hurtigt blive sådan et definitionsspørgsmål om, hvordan en rød-hvid grænsebom ser ud.
Men for mig at se var det her med de fysiske kontrolanlæg i Frøslev, Padborg, Kruså, ved havnene i Rødby og Gedser og Helsingør en klar tilkendegivelse af, at man ønskede fast kontrol på de nævnte steder.
Hvad er det helt præcis, der har fået Venstre til at ændre holdning, så man nu siger, at det er afgørende, at den øgede toldkontrol ikke forringer mobiliteten over de danske grænser, hvorfor Venstre siger klart nej til grænsebomme?
Venstre vil nemlig genere kriminelle udlændinge mest muligt og genere lovlydige danske borgere mindst muligt.
Hvad er det helt præcis, der har fået ordføreren til at blive klogere på det her område?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Det er ud fra nogle af de overvejelser, som hr. Peter Skaarup kommer med, at vi siger, at der er brug for flere ressourcer.
Men jeg tror også, det er vigtigt at understrege, at de ressourcer jo skal bruges på den mest hensigtsmæssige måde.
Jeg tror jo, at en række af de her opgaver i høj grad løses efterretningsbaseret gennem samarbejde med andre lande.
Der har vores situation omkring Europol nogle udfordringer, for at sige det mildt, men problemets omfang og stigende omfang taler statistikken sit tydelige sprog for, og det er også derfor, vi fra Venstres side siger: Det er vi nødt til at opruste på.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Hvis man kigger på tallene, vil man se, at der i 2007 var tale om, at der var 4.323 østeuropæere, der blev sigtet for kriminalitet, og i 2012 var det helt oppe på 10.032.
Chefen for indbrudstaskforcen siger til os, at han forventer, at ca. 50 pct. af alle de indbrud, vi kender, dvs. over 40.000 om året i private hjem, begås af tilrejsende kriminelle.
Derfor synes jeg bare, at det er positivt, at Venstre er med på at styrke den her indsats, og jeg håber, at man vil være med til at sætte de tilstrækkelige ressourcer af både hos politiet og hos tolderne, så vi får et effektivt fungerende værn mod den kriminalitet.
Nick Hækkerup (S), 2014-05-20:
Det er frisk spurgt, men jeg kan jo ikke kommentere på en vejledning, som alene foreligger internt, og som ikke engang er sendt i høring endnu.
Men jeg kan netop derfor berolige fru Stine Brix med, at vejledningen, når den foreligger, vil blive sendt i høring, og at der vil blive lejlighed til at forholde sig til indholdet af den.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge fru Özlem Sara Cekic i forhold til Sexologisk Klinik og specialeplanlægningen.
Der er det jo sådan, at det er ved specialeplanlægningen, det bestemmes, hvor man gør tingene i Danmark, og det her er jo vurderet til at være et højt specialiseret område.
Men er det ikke også rigtigt, at man, hvis man eksempelvis på Aalborg Universitet, på Aalborg Universitetshospital, har kompetencerne, så vil kunne søge om at få den funktion?
Det er sådan, vi har bygget det op, i respekten for det, hvor vi på en eller anden måde politisk har lagt ansvaret fra os og har lagt det over til Sundhedsstyrelsen, til specialeplanlægningsudvalget.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Først vil jeg hamre en pæl igennem en misforståelse.
Jeg er enig i, at der selvfølgelig skal være en vurdering af, om der er nogen kontraindikationer for behandling.
Det, vi skriver om i beslutningsforslaget, er ikke det, men det, at der foregår en psykiatrisering af patienterne, altså at man gør dem psykisk syge – sådan opleves det på klinikken.
Bare så det er slået fast.
Vi har til gengæld hørt en hel del om det i forbindelse med, at vi havde en lukket eksperthøring her i sidste uge.
Noget af det, som vi foreløbig hører, må jeg sige
bekymrer mig temmelig meget.
Det er jo sådan, at man i dag faktisk har flere speciallæger, typisk gynækologer, som udreder og behandler transpersoner.
Men det, vi hører, er altså, at man med vejledningen lukker ned for mulighederne for, at de kan fortsætte, og det vil jeg gerne høre ministerens kommentar til.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Jeg er enig i, at problematikken med diagnoseplacering, diagnosekoder, som vi har diskuteret rigtig meget i den her sammenhæng, skal man forsøge at få ændret.
Vi relaterer jo rigtig meget til WHO, og jeg ved også, at WHO forsøger at lave et helt kapitel for sig selv, sådan at man får det væk fra det, der måtte relatere til psykiske lidelser.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Vi er fuldstændig i tråd med alle de organisationer, der påpeger, at det er urimeligt, at de transkønnede skal diagnosticeres med en psykisk lidelse for at kunne få foretaget en kastration.
Er ordføreren enig med mig i det?
Vi var til et samråd i dag, og der mente sundhedsministeren jo ikke, at det, at man i WHO-regi havde en bestemt diagnose, kunne afholde Danmark fra at have sit eget system.
Men åbenbart er det ikke de samme regler, der gælder for transkønnede; det er, alt efter hvor det er.
Jeg synes, det er fuldstændig urimeligt, at Danmark bliver ved med at fastholde, at de her mennesker skal diagnosticeres som psykisk syge for at kunne få en kastration.
Hvad er det, der hindrer, at de i WHO-regi kan arbejde for at ændre diagnosesystemet, samtidig med at man her – ligesom vi hørte det i den lukkede eksperthøring, som åbenbart ikke er lukket, for alle refererer fra den – kan gøre det, at man simpelt hen flytter diagnosen til en x-liste ligesom mange andre diagnoser, som ikke kan kategoriseres?
Jane Heitmann (V), 2014-05-20:
Så kunne jeg da godt tænke mig at spørge om noget andet.
I det kommenterede høringsnotat står jo, at regeringen ikke ønsker at lave børneloven om.
Hvad er så argumentet for, at man ikke ønsker det, når jeg nu hører ordføreren her sige, at han synes, man skal søge at harmonisere?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det er komplekst at lave lovgivning, og jeg synes, man skal forsøge at lave en harmonisering på tværs.
Jane Heitmann (V), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge ordføreren, om han mener, det er hensigtsmæssigt, at man arbejder med én måde at italesætte tingene på i sundhedsloven, og at man arbejder med en anden måde at italesætte tingene på i børneloven.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det er meget glædeligt for mig at stå her som Socialdemokraternes sundhedsordfører.
Jeg er rigtig glad for, at vi har efterlevet det, der er skrevet i regeringsgrundlaget, nemlig at vi vil komme de transkønnede i Danmark i møde med en vurdering af deres forhold, deres rettigheder, deres muligheder i samfundet for at leve i overensstemmelse med den kønsidentitet, de har.
Jeg har sagt det mange gange i forskellige sammenhænge: Jeg har det billede, at et lands demokratiske dybde kendes på, hvordan man behandler landets minoriteter.
Transkønnede har haltet bagefter, når det gælder rettigheder og vilkår i vores samfund.
Derfor glæder det mig rigtig meget som socialdemokrat, at vi nu kan sikre den her ændring.
Det er en ændring, som opleves som meget markant, gunstig, og den udtrykker værdighed for de transkønnede.
Der er nogle konsekvenser i den her lovgivning i sundhedsloven og med hensyn til reproduktiv sundhed, der skal justeres, som følge af at vi netop har drøftet det lovforslag om cpr-lovgivningen.
Det er jo sådan, at vi bliver nødt til at se i øjnene, at den transmand, som altså har en livmoder, kan have behov for i sundhedsvæsenet at komme ind og få de screeninger, de undersøgelser, der skal til.
Og hvad angår assisteret reproduktion – det var sådan, det hed; det var det begreb, jeg mistede lige før – kan der også være nogle behov for den person.
Der skal selvfølgelig være de tilbud i sundhedsvæsenet, som er helt naturlige for at kunne tilbyde sundhed af højeste kvalitet.
Vi har allerede nu fået nævnt flere gange i fremlæggelsen af det her og de foregående lovforslag, at der bliver udarbejdet og udleveret vejledninger til de transkønnede, og at de selv skal sørge for at få sig tilmeldt eksempelvis screeningsprogrammer, som de ellers er gledet ud af, hvis de ønsker at følge dem.
En anden ændring er ændringen af kriterierne for varig kastration i forbindelse med kønsskifte.
18 år er den almindelige grænse for myndighed.
Det giver rigtig god mening.
Det bliver nu afløst af nogle helt andre kriterier.
Jeg synes, der er høringssvar, som udtrykker meget stor tydelighed af, hvordan man ude i de faglige miljøer oplever den her problemstilling.
Således har både Danske Regioner og Dansk Psykiatrisk Selskab givet udtryk for, at de synes, at den lovgivning her følger den udvikling, man ser både nationalt og internationalt på det her område.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg vil slutte af med at sige det, jeg startede med at sige, med glæde i stemmen.
Jeg synes, det her er et rigtig godt lovforslag, og jeg synes rent faktisk, at den debat, vi haft her i Folketingssalen med baggrund i det foregående lovforslag om ændring af cpr-nummer, gør min glæde endnu større, for jeg troede faktisk, det ville være lettere politisk at få et meget bredt flertal for en lovændring som den her end det, der viser sig, i kraft af at alle de borgerlige partier vægrer sig ved væsentlige elementer i den her lovgivning.
Det er jeg faktisk personligt, men også politisk rigtig ærgerlig over.
Jane Heitmann (V), 2014-05-20:
Jeg synes, at det giver god mening at sige, hvis man aktivt har valgt ens juridiske køn fra, at der jo følger nogle konsekvenser med.
Det er regeringen selv inde på, hvad angår vaccinations- og screeningstilbud, som man selv aktivt skal opsøge.
Jeg har det da sådan, at har man skiftet køn juridisk fra at være kvinde til at være mand, og vil man gerne befrugtes kunstigt, står det jo en frit for at søge hjælp andre steder.
Jeg kan bare ikke se, at det er en opgave for det offentlige.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Jeg mener, at fru Özlem Sara Cekic begår en fejl ved at sige, at det er en psykisk lidelse, for jeg synes lige nøjagtig, at den kompleksitet, der har vist sig både i Danmark, i EU og i WHO, går på, at man rent faktisk ikke anser transkønnethed for at være en sygdom, men at grunden til, at der gives en diagnose, er, at folk kommer ind i et sundhedsvæsen, og der får de behandling.
Jeg har givet udtryk for, at hvis det er det, der stilles spørgsmål til, så synes jeg, at målet er det, som WHO også arbejder på at nå, og det er at lave et kapitel helt for sig selv, hvor man ligesom kommer fri af at pådutte nogen noget, der ikke giver mening i den her sammenhæng, eksempelvis at det skulle være en psykisk lidelse at være transkønnet.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil gøre det forholdsvis kort.
Det her er jo en konsekvens af, at der er et flertal for det foregående forslag, og derfor er man nødt til at lave nogle konsekvensændringer i forhold til sundhedsloven, og det giver jo mening, når man nu vedtager det tidligere forslag.
Noget, vi tidligere har diskuteret, også i forbindelse med det tidligere forslag, og som der også ofte bliver spurgt om, er det her med den psykiske diagnose i forhold til transkønnede eller folk, der føler, at de har et andet køn end det, de lige er født med.
Den synes jeg skal væk.
Altså, der er jeg sådan set enig med de tidligere ordførere i, at det ikke er en psykisk sygdom, og det vil jeg gerne lige pointere, fordi jeg synes, det er vigtigt at sige, at der er nogle elementer i det her forslag, der sagtens skal være gode, som gør, at det er nemmere. Jeg vil godt sige, at det i hvert for mig altså umiddelbart er lidt underligt at læse, at man, hvis man som kvinde ønsker at blive mand og har fået et juridisk kønsskifte, ud over at man stadig væk har lov til at få undersøgt sin livmoder, fordi man stadig væk har den, da der er tale om et juridisk kønsskifte, altså også har lov til at få fertilitetsbehandling.
Og det er måske der, hvor jeg en gang imellem ikke lige forstår inde i mit hoved, at det er noget, man har mulighed for, for mænd føder ikke børn, og hvis man føler sig som mand, er det for mig at se mærkeligt.
Men det har man altså også lov til her i forslaget, sådan som jeg læser det.
Men sådan er det, sådan er forslaget.
Jeg vil blot sige, at i Dansk Folkeparti støtter vi det ikke.