runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-12:
Man er åbenbart klogere i London og Sverige, end man er i Danmark.
Der er det jo politiet, der har besluttet sammen med regeringen at nedsætte sådan en særlig politienhed.
Når man kan gøre det der, hvorfor i alverden kan vi så ikke gøre det i Danmark?
Som kulturordfører lytter jeg bare til, hvad andre gør.
Det her handler ikke om, hvorvidt man er klog eller ej.
Det handler om at lytte til dem, som har forstand på det.
Længere er den vel ikke?
Jeg forstår simpelt hen ikke indlægget.
Ole Sohn (SF), 2013-12-12:
Jamen altså, hvis det skulle give mening, hvis spørgsmålene skulle give mening, skulle det jo være, fordi ministeren og regeringen ikke ønskede at styrke håndhævelsen af ophavsrettighederne.
Men det er jo ikke det, ministeren siger.
Altså, ministeren siger jo ikke det modsatte af det, Venstres ordfører foreslår.
Alle er jo enige om temaet.
Og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor man ligesom begynder at argumentere med, at fordi vi ikke støtter jeres beslutningsforslag, ønsker vi ikke at styrke håndhævelsen af ophavsrettighederne.
Det er jo ikke rigtigt.
Lars Barfoed (KF), 2013-12-12:
Jeg spurgte bare, om hr. Alex Ahrendtsen ikke tror, at politiets ledelse selv har foretaget en grundig vurdering af, hvordan de bedst inden for de rammer, de nu engang har, kan agere i forhold til den her form for kriminalitet?
Mener hr. Alex Ahrendtsen så, at hr. Alex Ahrendtsen som kulturordfører bedre kan vurdere, hvordan politiets midler bruges mest effektivt?
Er hr. Alex Ahrendtsen klogere på at drive politi end politiets egen ledelse?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-12-12:
Jo, men mens den socialdemokratiske ordfører sidder stille og roligt og afventer, mister alle de danske producenter og virksomheder altså millioner og faktisk reelt nok også milliarder af kroner på det her.
Så vi andre har ikke lyst til bare at sidde og vente stille og roligt.
Vi har faktisk lyst til at handle, især når en samlet branche tigger og beder os om at gøre det.
Det her handler om rent tyveri.
Det er jo rent tyveri, som hvis det foregik i den lokale Føtex.
Og derfor er det ikke nok, at man bare laver et eller andet koordinationskontor, der kan snakke lidt om tingene.
Især når vi har den gyldne løsning fra Sverige, forstår jeg slet ikke den her modstand, men ja, det er nok derfor, jeg ikke er socialdemokrat.
Mogens Jensen (S), 2013-12-12:
Jamen jeg føler anledning til at gentage, at det tyveri her har stået på i årevis.
Det stod også på, mens hr. Michael Aastrup Jensens parti var i regering, og hvor der var krav om, at man lavede en særlig indsats, men hvor man jo ikke reagerede, hvor Venstre var ligeglade, for nu sad man i regering.
Nu er man kommet i opposition, ja, så kan man komme med det ene forslag efter det andet.
Men modsat den tidligere regering har den her regering handlet, gjort noget ved sagerne, styrket indsatsen, og jeg er helt sikker på, at det vil have en virkning, som også rettighedshaverne vil være tilfredse med.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-12:
Jeg går ud fra, at ordføreren er klar over, at RettighedsAlliancen har hældt regeringens forslag ned af brættet.
Lad mig lige læse op, hvad den har sagt den 4. december: Organiseret kriminalitet i forbindelse med piratkopiering er ikke et område, man kan gå ind og ud af, mens man skal klare alle mulige andre opgaver i politiet.
Internettet er ikke en statisk størrelse.
Det er et område, hvor man skal have fingeren på pulsen hele tiden, og vi mener, at det vil spare ressourcer at lægge kræfterne til bekæmpelse af piratkopiering ét sted.
Det er jo lige præcis det, vi foreslår i dette beslutningsforslag.
Mogens Jensen (S), 2013-12-12:
Jeg har en meget tæt kontakt til RettighedsAlliancen og rettighedshaverne, og de har til mig konkret og klart sagt, at de synes, det her er et klart fremskridt i forhold til den indsats, der har været imod piratkopiering indtil nu.
De vil gerne have mere, men hvem vil ikke gerne det?
Det vil vi vel alle sammen på alle mulige områder, men der er jo begrænsede ressourcer til rådighed, og jeg tror ikke, Dansk Folkeparti ville være tilhængere af, at man fjerner betjente ude fra gaderne og fra Christiania, og hvor det nu ellers kunne være, for at styrke indsatsen for ophavsret.
Men det er jo virkeligheden, når man skal prioritere politiets ressourcer.
Man har fundet flere ressourcer og har styrket indsatsen, og det er det, der er afgørende for Socialdemokraterne.
Mens den tidligere regering lod sagerne ligge, har den her regering handlet og har lavet en styrket indsats, og det synes jeg også Dansk Folkeparti skulle anerkende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-12:
Det smarte ved beslutningsforslaget og den særlige enhed er jo, at det vil spare ressourcer, og det siger RettighedsAlliancen jo også.
Så den kan vi jo hurtigt sparke til hjørne.
Det er noget værre sludder, når ordføreren står og siger, at det vil koste mere, for det vil koste mindre.
Så vil jeg bare igen, som andre har gjort, henlede opmærksomheden på det svenske eksempel.
Her har man sådan en enhed, og det fungerer.
Så vi har altså RettighedsAlliancen, som hælder regeringens forslag ned af brættet, og så har man Dansk Industri, som også hælder det ned af brættet, og så har vi et eksempel i Sverige, der fungerer.
Er det helt ærligt ikke på tide, at regeringen kommer ud af busken og tager imod det her forslag med kyshånd, fordi det er langt bedre end det, regeringen selv foreslår?
Mogens Jensen (S), 2013-12-12:
Man vil opprioritere den her indsats, men ikke komme med en ekstra pose penge.
Nu ved jeg godt, at Dansk Folkeparti vel har forslag ude for 50 mia. kr., som de ikke har finansieret, så man kan altid finde nogle luftige penge til et eller andet.
Men hvis ikke man vil komme med nye penge, skal de jo findes inden for politiets virksomhed, og der må jeg spørge Dansk Folkeparti – Dansk Folkeparti kan jo svare, når ordføreren kommer herop – hvor de ressourcer så skal tages fra.
Er det fra indsatsen på Christiania, er det på gaderne i Jylland?
Hvor er det, de ressourcer så skal tages fra?
Vi synes, der er fundet en fornuftig løsning inden for rammerne her, og den bakker Socialdemokraterne op.
Mogens Jensen (S), 2013-12-12:
Jeg vil da også sige til hr. Alex Ahrendtsen, at det er helt nye toner, at Dansk Folkeparti er så internationalt orienteret.
Tænk sig, hvad vi nu kan bruge af erfaringer ude fra verden, som slet ikke sidder og spiser rødgrød med fløde og danske kartofler osv., men nu er der lige et område her, og der kan vi godt bruge erfaringer fra andre kulturer og andre lande.
Men jeg er nødt til at spørge hr. Alex Ahrendtsen: Hvis man skal bruge flere ressourcer på at varetage ophavsretten og bekæmpe piratkopiering, kommer de så ud af den blå luft?
Og hvis Dansk Folkeparti gerne vil bruge flere ressourcer på det, må jeg så spørge hr. Alex Ahrendtsen: Da man indgik politiforliget, hvor man besluttede sig for, hvilke ressourcer politiet skulle have, og hvordan de skulle anvendes, stillede Dansk Folkeparti da forslag om, at der skulle laves en særlig enhed til det her område, sættes særlige ressourcer af til det her område – ja eller nej?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-12:
Hvis ordføreren nu havde hørt efter, da han stod og talte med sin kollega, ville han vide, at jeg jo sagde, at Dansk Folkeparti i flere tilfælde har stillet spørgsmål og rejst det her – også før.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, det er lidt morsomt, at ordføreren ikke vil høre, hvad der bliver sagt.
Vi mener, at med den her enhed kommer vi faktisk til at spare ressourcer.
Det bliver billigere, og det bliver bedre, mens regeringens forslag bliver dyrere.
Lars Barfoed (KF), 2013-12-12:
Jeg synes jo også, det er bemærkelsesværdigt, at forslagsstillerne forestiller sig en styrket indsats, men ikke er parat til at give politiet flere midler.
Det er jo det, der udtrykkeligt står her: Politiet må ikke få flere midler.
De skal inden for de bestående økonomiske rammer styrke indsatsen og oprette sådan en enhed.
Der vil forslagsstillerne altså have, at nogle kulturordførere skal gøre sig kloge på, hvordan politiets indsats skal være.
Mener hr. Alex Ahrendtsen virkelig, at hr. Alex Ahrendtsen er bedre i stand til at vurdere, hvordan politiet mest effektivt kan udføre deres indsats, end politiets egen ledelse?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-12:
Det er fuldstændig korrekt.
Ordføreren fra Socialdemokratiet er ikke lystig, og han har desværre også totalt misforstået tingene.
Den tidligere kulturminister troede, at markedet og en lille kampagne kunne løse det hele.
Man hældte brevmodellen ned, og så er det jo korrekt, som hr. Michael Aastrup Jensen siger, at nu er det her forslag så kommet op, efter vi har set, at det fungerer både i Sverige og London.
Jeg takker for indlægget.
Jamen det faktuelle er jo, at man kan spare ressourcer.
Det er jo erfaringerne fra London og Sverige.
Når man kan gøre det i Sverige, hvorfor kan vi så ikke gøre det i Danmark?
Det skylder ordføreren mig et svar på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-12-12:
Nu hører vi jo så, at hr. Mogens Jensen fra Socialdemokraterne prøver at gøre sig lystig, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke er rigtigt, at hele den her debat om en IPR-enhed først begyndte at komme op, efter at brevmodellen var lagt i døden af alle os partier, og at der jo derfor så kom et behov og en dialog med RettighedsAlliancen om, hvad vi så skulle gøre som erstatning for brevmodellen.
Det gjorde vi altså efter politiforliget.
Er ordføreren for Dansk Folkeparti ikke enig i, at hr. Mogens Jensen nu prøver at kaste grus i maskineriet med noget, som han overhovedet ikke engang har gruset med til?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-12:
Jeg er ikke retsordfører.
Jeg er kulturordfører, og jeg vil bare henvise til London og Sverige, hvor man har puljet midlerne, og man har sparet og fået en bedre enhed ud af det med specialister.
Det er helt uforståeligt, at man ikke vil betjene sig af de erfaringer, der er fra vores nabolande.
Det er mig komplet uforståeligt.
De kan både forstå dansk og engelsk de steder.
Mogens Jensen (S), 2013-12-12:
Jeg tror altså kun, at det er inde i hr. Alex Ahrendtsens hoved, at en styrket indsats, hvor der skal bruges flere personressourcer, kan være en billigere løsning for politiet.
Men ordføreren svarede jo ikke på mit spørgsmål.
Da vi forhandlede politiforlig, afsatte ressourcer til politiets virksomhed, stillede Dansk Folkeparti da et konkret forslag om en styrket indsats på det her område og flere personaleressourcer på det her område – ja eller nej?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Nu er ministeren jo kendt for at være polemisk, og det demonstrerer han også til fulde her, og det må han så selv om om han vil være.
Men det kan godt undre mig, at en radikal minister ikke evner at give en kvalitetsdefinition, men skal have et udvalg til at gøre det for sig, og at ministeren ikke meget, meget klart over for udvalget tilkendegiver, hvad en politisk forståelse af kvalitet er, og derunder så får sikret, hvordan det nås.
Men nu har vi jo tilkendegivet både fra de borgerliges og fra Enhedslistens side, at vi vil tage initiativ til en alternativ høring, hvor de reelle uddannelsespersoner kommer i spil.
Og de anbefalinger vil så blive rigtig nyttige at tage med til drøftelsen, så vi kan nå det mål, vi alle er enige om, nemlig at styrke kvaliteten.
Tak for det.
Jeg vil gerne give et point til ministeren for at gribe det med lamineringen.
Men når ministeren nu har det klarsyn, kan det godt undre mig, at man nedsætter en ekspertgruppe, hvor der kun er folk, der kan tælle og tælle.
Det undrer mig, især når man har en radikal minister.
For man har dog, hvis man læser i historiebøgerne, set, at Det Radikale Venstre har haft en åndskultur.
Det er det, der undrer os, og det er naturligvis også derfor, vi gør opmærksom på problemstillingen.
Så kan det godt undre mig, at ministeren refererer til læreruddannelsesforhandlingerne, for vi har jo netop i pædagoguddannelsesforhandlingerne gjort gældende, at der skulle være de samme præmisser for kvalitet, når det gjaldt pædagoger og lærere, men det ville ministeren ikke være med til.
Nej, ministeren ville afvente erfaringerne fra læreruddannelsen, og det undrer mig en anelse.
Men jeg ved ikke rigtig, om problemet var, at Enhedslisten havde siddet lidt for tungt på skødet af ministeren, da pædagoguddannelsen blev forberedt.
Rosa Lund (EL), 2013-12-13:
Det er korrekt, i hvert fald sådan som vi også analyserer det i Enhedslisten, at beslutningen er truffet af den tidligere regering.
Så skulle man jo tro, at fordelen ved at få en ny regering var, at den nye regering kunne lave den tidligere regerings beslutninger om, sådan at finansieringen på universiteterne ville blive anderledes, sådan at man ikke havde en omstillingsreserve.
Men jeg vil ikke bruge mere tid på økonomi.
En sidste kommentar er: Selvfølgelig skal vi stille krav til de studerende, men kravene skal jo passe sammen.
Det er godt at være fuldtidsstuderende, det skal der være plads til, ligesom der skal være plads til, i hvert fald hvis man skal tro uddannelsesministeren, at lave frivilligt arbejde, plads til at lave studenterrådsarbejde, plads til at have et erhvervsarbejde.
Så synes jeg, at det harmonerer rigtig dårligt med, at man så laver en fremdriftsreform, hvor der ikke er plads til de ting.
Ministerens krav harmonerer simpelt hen ikke, og det kunne jeg da godt tænke mig at ministeren redegjorde for.
Vivi Kier (KF), 2013-12-13:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at der for alle dem, der har de forudsætninger, der skal til for at komme ind i vores uddannelsessystem, selvfølgelig skal være lige adgang til at komme ind.
Men vi ser jo også en stor, stor forskel i, hvor hurtigt man kommer igennem.
Vi ved jo, at der er mange, der er bekymrede, fordi vi nu forventer, at man skal være fuldtidsstuderende og blive færdig til normeret tid.
Det er jo sådan lidt underligt, for kigger vi på Aalborg Universitet, kan vi se, at der bliver man stort set færdig på normeret tid.
Så jeg synes, at fru Rosa Lund må sige, at det godt kunne være en del af vores høringsrunde at gå ind at kigge på, hvad det ville betyde, hvis man indførte mere brugerbetaling.
Det er ikke noget ønske, jeg har.
Jeg har bedt om, at det også bliver belyst i sådan en høringsfase.
Rosa Lund (EL), 2013-12-13:
Jeg synes, det lyder meget fornuftigt, hvis uddannelsesministeren vil laminere det citat og tage det frem en gang imellem og huske på, at ikke alt kan og skal måles og vejes.
Jeg skal bare spørge uddannelsesministeren om én ting: Er det ikke korrekt forstået, at den her regering bruger omstillingsreserven på universiteterne til at finansiere det øgede optag, og at omstillingsreserven tidligere blev brugt til at finansiere færdiggørelsesbonussen, som bliver givet til universiteterne?
Det betyder jo, når den her regering så bruger omstillingsreserven til at finansiere det nye optag, at der kommer færre penge i færdiggørelsesbonussen, og at prisen pr. enhed, altså pr. studerende, falder.
Jeg forstår det sådan, at ministeren mener, at man har finansieret det øgede optag, fordi man har givet penge med de nye studerende, men det er jo en lavere pris, og derfor synes vi i Enhedslisten, at vi godt kan diskutere, om det er fuldt finansieret.
Så hvis ministeren lige kunne redegøre for den finansiering, ville det være super.
Jeg kan sådan set være enig med fru Vivi Kier i det meste: at vi er nødt til at kigge på taxametersystemet, at undervisning altid skal være af god kvalitet og skal leveres af en underviser, der er engageret.
Men jeg er også enig i, at vi er nødt til at tale om de ting, der gør ondt, og det er derfor, at jeg så gerne vil finde ud af, om Det Konservative Folkeparti vil gøre op med den lige adgang til uddannelse og indføre mere brugerbetaling.
Det synes jeg sådan set at ordføreren skylder Folketingets partier og især de studerende et meget klart svar på.
Vivi Kier (KF), 2013-12-13:
Det har jeg ikke nogen intention om her og nu.
Jeg synes bare, at hvis vi vil gå ind og kigge på kvalitet i uddannelse, bliver vi også nødt til at tage fat i nogle af de ømme punkter.
Lad os gå ind og kigge på taxametersystemet, lad os gå ind og kigge på, hvordan andre uddannelsessystemer i verden er indrettet.
For mig er det vigtigste, at eleverne, uanset hvilken uddannelse de er på, og at de studerende, uanset hvor de møder op, møder en dybt engageret lærer, som brænder for det fag, vedkommende nu engang skal undervise i.
Og møder man en lærer, der, som vi hørte den radikale ordfører sige før, bare står og kører 43 slides igennem på sådan en skærm, så skal den lærer efter min mening fyres og skal slet ikke være lærer, for det er ikke den type underviser, vi har brug for i vores uddannelsessystem.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-13:
Ligesom de øvrige ordførere, der har stillet spørgsmål, vil jeg også gerne prøve at se, om vi kan lokalisere, hvad det nye er, siden Det Radikale Venstre og dets formand har skiftet holdning her.
stillede følgende spørgsmål til den daværende minister: Er ministeren ikke enig i, at det er et stort problem, at et parti, der har fået under 50 pct. af vælgernes opbakning, får over 50 pct. af mandaterne og dermed kan styre en kommune fuldstændigt? Det samme spørgsmål vil jeg gerne stille til den nuværende minister.
Og så vil jeg også spørge, om der er ændret holdning, hvad det her angår.
For det var jo ikke mindst lige nøjagtig det forhold, der fik Det Radikale Venstre til på det tidspunkt at sige, at den udregningsmetode, man har for nuværende, simpelt hen var udemokratisk.
Margrethe Vestager (RV), 2013-12-13:
Jeg ved faktisk ikke, hvad sandsynlighedsfordelingen er, for det vil givetvis være sådan, uanset hvilken valgmetode man vælger – sådan tror jeg også det er i dag, hvor vi har kommunalvalgsmetoden og regionalvalgsmetoden og folketingsvalgmetoden – at der er vælgere, som ikke bliver repræsenteret.
Det vil der helt givet også være, hvis man valgte største brøks metode.
Og de vælgere bliver så ikke repræsenteret.
Sådan som jeg husker stemmesedlen ved kommunalvalget rundtomkring i kommunerne, var der mange, mange forskellige lister, og det er bestemt ikke alle lister, som får et mandat ind, uanset at vælgere har stemt på den.
I bedste fald går de så ind i et teknisk valgforbund, og i værste fald går de bare tabt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-13:
Jeg skal undlade at gå ind i en diskussion om, hvad der skete på det pågældende gruppemøde, hvor vi måske begge har været repræsenteret.
Men det er så en anden side af sagen.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er, om der ikke med den metode, man har nu – i stedet for at man går over til den største brøks metode – er den ulempe, at der er nogle vælgergrupper, som ikke bliver repræsenteret.
Og i et land som Danmark med et multipartisystem vil der faktisk være en række forskellige vælgergrupperinger, som ikke bliver repræsenteret med den nuværende metode.
Og det vil der være langt større sandsynlighed for, end hvis man havde største brøks metode.
Er det ikke et problem?
Morten Marinus (DF), 2013-12-13:
Det kan ikke overraske, at jeg er uenig.
Vi kan blive enige så langt, at der er fordele og ulemper ved begge metoder.
Men her vil jeg godt holde mig til professor Jørgen Elklit, der forklarer, at den største brøks metode egentlig er lidt mere retfærdig end den d’Hondtske metode.
Hvorfor er det, at ministeren ikke vil høre på den sagkundskab, vi også har på området?
Margrethe Vestager (RV), 2013-12-13:
Jeg er fuldstændig klar over forhistorien til det forslag, som vi behandler i dag.
Det er vel en del af charmen ved, at det er bragt frem igen.
Det, som jeg synes er relevant i debatten, er jo bl.a. at notere sig – som også sagt indledningsvis – at ingen af de to metoder er perfekte eller for den sags skyld fejlfrie.
De har deres fordele og deres ulemper.
Jeg synes egentlig ret beset, at når vi ser ordentligt efter, så opvejes ulemperne ved den metode, vi har, af fordelene, og derfor synes vi, at vi skal lade det blive, som det er.
Morten Marinus (DF), 2013-12-13:
Tak for det.
Jeg kan da starte med at gøre opmærksom på, at uanset hvilken størrelse Dansk Folkeparti vil få i fremtiden, om vi bliver et større parti eller et mindre parti, så vil vi altid bakke op om den største brøks metode til kommunal- og regionsrådsvalg – det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Et lignende forslag blev behandlet her i salen i samlingen 2005-06, og der var Det Radikale Venstre medforslagsstiller; oven i købet var ministeren et af de to navne fra Det Radikale Venstre, der var på forslaget.
Dengang sagde den radikale ordfører: Det er nødvendigt, at vi får rettet op på den urimelige og principielt meget betænkelige og udemokratiske opgørelsesmetode, der bliver brugt til kommunal- og regionsvalg.
Hvad er det, der gør, at Det Radikale Venstre altså ikke mener, at det er nødvendigt i dag, og måske ikke mener, at den metode, man bruger i dag, er betænkelig og udemokratisk?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-13:
Jeg vil gerne takke for talen.
Det er jo rigtigt, at der bliver afvejet fordele og ulemper, sådan som ministeren lige sagde, men jeg synes, at det, der mangler, er: Hvad var det så, der gjorde, at man har skiftet holdning?
For fordelene og ulemperne var vel sådan set de samme, som de var tilbage i 2005-06.
Så hvad er det for et argument, der har gjort, at holdningen så er blevet ændret?
Hvad er det nye, hvad er det, man har set, som man ikke så før?
Rosa Lund (EL), 2013-12-13:
Jeg har et spørgsmål til den konservative ordfører.
Vivi Kier (KF), 2013-12-13:
Jamen jeg siger også tak for det gode samarbejde og håber, at der kommer en rigtig god høring, og så kan jeg måske følge den på fjernsynet derhjemme og sidde og heppe lidt.
Lotte Rod (RV), 2013-12-13:
Derfor er det for mig ikke en diskussion om, om der er for mange, der går på vores universiteter.
Tværtimod synes jeg, at diskussionen bør handle om noget andet.
Når vi nu er så privilegerede, at vi er i gang med at lave en af de største uddannelsessatsninger
Det handler om, at meroptaget er finansieret krone for krone, at vi har dygtige undervisere, og at vores uddannelser bliver endnu mere relevante i forhold til det erhvervsliv, de studerende skal ud til bagefter.
Merete Riisager (LA), 2013-12-13:
Bare fordi mange partier er blevet enige om noget, behøver det ikke nødvendigvis at være en god idé.
Og i Liberal Alliance mener vi ikke, at de kvantitative mål kan bruges til ret meget.
Vi er meget mere optaget af, at man laver nogle uddannelser, som kvalificerer de unge til livet og til erhvervslivet, og at de faktisk kan begå sig.
Derfor vil jeg spørge, om ordføreren ikke er seriøst bekymret, når der bliver lavet en sådan undersøgelse som den her, som viser, at 48 pct. af de adspurgte undervisere mener, at fagligheden er faldet som følge af gymnasiereformen.
Lotte Rod (RV), 2013-12-13:
Nej, det anerkender jeg ikke.
Og jeg undrer mig egentlig også lidt over spørgsmålet fra Liberal Alliance, for vi er jo sådan set ret mange partier herinde, der er enige om, at det er en god idé at have en målsætning om, at 25 pct. skal gennemføre en lang videregående uddannelse.
Derfor handler debatten om kvalitet jo også i høj grad om, hvordan vi sikrer, at vi har nogle attraktive erhvervsakademier og professionsuddannelser.
Jeg er meget enig med Enhedslisten i, at det er vigtigt, at der er lige så høj kvalitet for de nye studerende, som der var for de gamle studerende.
Det er derfor vi i regeringen har gjort os så meget umage med, at meroptaget også bliver finansieret krone til krone.