runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren og jeg har haft nogle diskussioner om de her statsborgerskaber.
Ordføreren har stillet et forslag om, at man skal screene folks holdninger, før de kan få statsborgerskab i Danmark, og så vil jeg bare høre, om ordføreren vil uddybe det forslag.
Hvordan skal det fungere i praksis, og skulle de screeninger så også foregå på de her 2.500 mennesker, der er på det her lovforslag, hvis det stod til ordføreren?
Christian Poll (ALT), 2015-11-05:
Lovforslaget indeholder fire dele:
Første del er en opstramning af reglerne for ecodesign og energimærkning, som skal sikre effektivt tilsyn og derved reelle energibesparelser, bedre forbrugerbeskyttelse og forbedrede konkurrencevilkår.
Næste punkt er en præcisering af forpligtelsen til at få udarbejdet energimærkning i bygninger, der indeholder ejer- og andelslejligheder.
Punkt 3 er nemmere godkendelseskrav for bedre bolig-rådgivning.
Alternativet mener faktisk, at alle fire dele vil fjerne barrierer for en række udmærkede klimaindsatser.
Derfor ser vi positivt på forslaget og agter at støtte det.
Men jeg vil så også sige, at efter Søren Egge Rasmussens bemærkninger glæder jeg mig til i udvalgsarbejdet at dykke lidt ned i de aspekter også.
Villum Christensen (LA), 2015-11-05:
Stort set hver 14. dag bliver vi præsenteret for sådan et kludetæppe af lovforslag inden for energiområdet, fordi der skal foretages justeringer.
Ofte er det, fordi den planøkonomiske tilgang gør, at man har overset en ny teknologi eller en ny prissætning af teknologi, som forvrider hele støttesystemet og dermed de incitamenter, det hele er bygget op omkring.
Jeg har adskillige gange argumenteret for, at de mange milliarder, som vi bruger på at topstyre det økonomiske system, er dødsdømt på forhånd, hvilket vi også ser af energiforligets økonomiske forudsætninger, som allerede er skredet med mange hundrede procent, hvilket fremgår af finansieringsdelen.
Jeg har også argumenteret for, at kan vi få folk til at spare på energien, er det i virkeligheden en gevinst for alle og måske den allerbedste energipolitik, vi kan føre herinde, i stedet for at proppe nogle bestemte teknologier ned i halsen på folk med statsstøtte.
Som jeg læser lovforslaget, giver det her en række forbedringer af energieffektiviteten i bred forstand.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt, så vi bliver bedre til at håndhæve den nødvendige dokumentation for energimærkning, så vi får bedre kommunikation og bedre procedurer på området og måske også nogle bedre godkendelsesprocedurer.
Det er naturligvis svært at have noget imod.
Det må være orden, at man forsøger sig frem og får justeret de steder, hvor ordningen har vist sig ikke at være hensigtsmæssig.
Det er sådan, jeg læser forslaget.
Det kan vi selvfølgelig ikke have noget imod.
Det er jo altså hele fem lovforslag, vi er inde at pille i, som det allerede er blevet nævnt.
Men sådan er det jo inden for det her energiområde, som er rigtig komplekst og uoverskueligt.
Men lovforslaget som helhed kan vi støtte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-05:
Tak for det.
Vi synes, der er lidt uafklarede forhold på to punkter.
Det ene er om energimærkning i ejerforeninger og andelsforeninger med lodrette skel.
Det er uklart, hvilke administrative og økonomiske byrder der påføres de enkelte boligejere eller andelshavere, ved at de hver for sig skal stå for energimærkningen.
I bemærkningerne til lovforslaget er det ikke angivet som en økonomisk og administrativ byrde for borgerne.
Men af Konstruktørforeningens bemærkninger ifølge høringsnotatet, side 2 og 3, fremgår det, at foreningen forventer, at ændringerne vil betyde en meromkostning for de pågældende ejere eller andelshavere.
Vi synes, det vil være relevant at få oplyst, hvor mange boliger der vil mærke konsekvenserne af loven, og hvad den gennemsnitlige energimærkningsomkostning pr. år vil være for de berørte andels- og ejerforeninger. Et andet aspekt er bedre bolig-ordningen, som er en del af vækstplan 2013.
Ændringen vil medføre, at virksomheder, som certificeres til bedre bolig-rådgivning, ikke behøver at have underleverandører, men alene kan henvise til samarbejdspartnere for at kunne levere projektstyring og dermed en totalentreprise på hele energirenoveringsprojektet.
Jeg synes, det er uklart, hvad konsekvenserne er.
Umiddelbart virker det, som om den oprindelige tanke med at kunne få hele pakken hos én virksomhed ryger ud med forslaget.
Den samme anke har Konstruktørforeningen, som det fremgår af høringsnotatet, der fremhæver, at der med stor sandsynlighed sker en ansvarsforflygtigelse, som man bør gardere sig imod, således at de to parter, energirådgiveren og Byggestyrelsen, i fællesskab garanterer for det endelige resultat.
Energistyrelsen bemærker, at den foreslåede ændring i godkendelsesordningen for bedre bolig-rådgivere går ud på at gøre det mere fleksibelt at samarbejde med andre bedre bolig-rådgivningsvirksomheder om levering af tilbudsindhentning og byggestyring.
Energistyrelsen finder derfor ikke, at bemærkningerne giver anledning til ændringer af lovforslaget.
Det vil vi gerne have uddybet inden andenbehandlingen af dette lovforslag.
Thomas Danielsen (V), 2015-11-05:
Tak for det, formand.
Formålet med lovforslaget er at ændre i fem love på energiområdet, der alle handler om energieffektivisering.
Lovforslaget forventes derfor at bidrage til at opnå både energibesparelser og energieffektivisering.
De foregående ordførere på talerstolen har punktligt redegjort for lovforslagets indhold, hvorfor jeg ikke finder det hensigtsmæssigt at gentage.
Jeg vil derfor blot sige, at Venstre støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2015-11-05:
I Dansk Folkeparti er vi glade for initiativer, der handler om at energieffektivisere vores samfund.
Vi synes i høj grad, at meget af energilovgivningen i Danmark handler om, hvordan man skal støtte forskellige former for energiteknologi, hvilket er en dyr måde at ændre energipolitikken på.
Derfor er vi meget gladere, når man i stedet for kan animere til at bruge mindre energi.
Det er sundt for samfundsøkonomien, det er også sundt for den enkelte husstand og for den enkelte virksomhed, at man bruger færre penge på energi, altså at man udnytter energien bedre og dermed har flere penge tilovers til andre og sjovere formål end at betale for el og varme.
Det er det, der er fællesnævneren for alle de mange initiativer, der er i lovforslaget her, og Socialdemokratiets ordfører har allerede været inde på nogle af dem.
Jeg må sige, at jeg ikke er uenig i noget af det, som den foregående ordfører sagde.
Når man har regler om ecodesign og energimærkning, er det selvfølgelig vigtigt, at ordningerne fungerer, og derfor er det også vigtigt, at ministeren har nogle håndhævelsesredskaber til f.eks. at kræve et produkt taget ud af markedet, hvis ikke der er dokumentation for, at energiegenskaberne er, som det påstås.
Vi synes også, det er vigtigt, at man får skabt klarhed over, at når der skal laves energimærkning af en bygning ved salg, når der er tale om rækkehuse eller kædehuse, som juridisk har status som ejerlejligheder, men som reelt er selvstændige bygninger, så er det ejeren, der har ansvaret for at lave energimærkningen, og det er altså ikke ejerforeningen og dermed alle ens naboer i fællesskab, der skal betale for den her energimærkning.
Det er rimeligt nok, at det er den ejer, som vil sælge sin bolig, som står med ansvaret.
Jeg vil også sige, at det er ganske rimeligt, at man får lettet godkendelsesvilkårene for rådgiverne i bedre bolig-ordningen.
Det er helt i orden, at man smidiggør de regler.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er en glimrende ordning, og vi synes bare, det er ærgerligt, at der ikke er flere, der er kommet med i ordningen.
Det håber vi så på vil ske, ved at man smidiggør reglerne.
Et andet element, som også er med i lovforslaget, er, at det bliver præciseret, hvilke dele af energimærkningen der skal slås op i større bygninger, hvor der er offentlig adgang.
Det har været uklart i de nuværende regler, hvor stor en del af energimærkningen der skulle slås op, og derfor kunne det tolkes derhen, at det var hele energimærkningsrapporten, der skulle slås op.
Det bliver så præciseret her, at det faktisk kun er, kan man sige, karakteren på skalaen, der skal vises frem.
Så det er en udmærket forbedring.
Det sidste element i lovforslaget handler jo om at lave regler for fakturering for fjernkølingskunder, og der bliver så lavet regler, der er meget parallelle til de regler, som allerede eksisterer for elkunder, gas- og fjernvarmekunder, så det er ren logik set fra vores synspunkt.
Så i Dansk Folkeparti støtter vi lovforslaget her.
Jens Joel (S), 2015-11-05:
Tak for det, formand.
Det her forslag er jo nært knyttet til den anden lovgivning, vi har om energimærkning og ecodesigndirektivet, som også er europæisk lovgivning.
Det centrale her er selvfølgelig, at man skal have nogle miljøkrav, nogle energikrav til produkter, så de ikke bruger mere strøm end højst nødvendigt, så de faktisk er effektive i ressourceanvendelsen.
Men vi skal også have nogle mærker, så forbrugerne kan finde ud af, hvad der er rigtigt at vælge.
Når man har sådan en ordning, som vi fuldt og helt støtter, er det selvfølgelig også vigtigt at se på, om ministeren har mulighed for at håndhæve det.
Vi støtter i Socialdemokratiet de ting, som ligger i det her forslag, som nemlig handler om at stramme op på muligheden for at håndhæve lovgivningen, altså at sikre, at virksomhederne leverer de informationer, som beviser, at deres produkter faktisk er det, de påstår at være, at de faktisk lever op til de krav, man stiller.
I den nuværende situation, hvor man har mulighed for at give en bøde, kan det nogle gange ikke være nok, og man kan nogle gange ende i en meget, meget lang sagsbehandling, fordi virksomhederne simpelt hen sidder på oplysningerne, og der vil vi gerne give ministeren mulighed for at kunne skride ind og sige: Hvis man ikke vil levere de påkrævede oplysninger, hvis man ikke kan godtgøre, at man har et miljøvenligt produkt, jamen så kan man til sidst ende med ikke at have lov til at markedsføre det eller at få trukket sine produkter tilbage fra markedet.
Så vi støtter generelt kravene til ecodesign, vi støtter energimærkning, og vi synes, at det her forslag er et redskab til at sikre, ikke bare at reglerne findes, men at de faktisk også kan håndhæves i virkeligheden.
Så ligger der også nogle andre ting i forslaget, eksempelvis om bedre bolig-ordningen, der var en sag, som man under vækstpakken aftalte bredt i Folketinget, og som vi gerne vil bruge endnu mere.
Der bliver lagt op til fra regeringens side, at det skal være nemmere at få udbredt den her ordning.
Det støtter vi som udgangspunkt.
Det kan være, der er nogle ting, vi skal have afklaret yderligere i udvalgsarbejdet, men som udgangspunkt vil vi jo gerne skubbe på, så bedre bolig-ordningen bliver udbredt mest muligt.
Ligeledes er der også de ting med ligestilling af fjernkølingkunderne med el-, gas- og varmekunder angående fakturering og andre ting.
Vi støtter generelt det her forslag, som er rimelig teknisk og måske en lille smule nørdet i det, der foreligger her, men som ikke desto mindre handler om et vigtigt område, nemlig det, at man skal stille krav til produkter om, at de skal være miljørigtige, og at forbrugerne skal kunne gennemskue, hvilke produkter der er bedst at købe.
Bertel Haarder (V), 2015-11-05:
Tak, formand.
Og tak til alle ordførerne for de positive bemærkninger, der er faldet.
Det handler jo grundlæggende om, at kulturgoder, der udføres af et EU-land, så vidt muligt skal tilbageleveres, og det har været nødvendigt at ændre direktivet, fordi det tidligere direktiv ikke har været tilstrækkelig effektivt.
Det er et problem, fordi vi skal have regler, som afskrækker tyveknægte fra at foretage ulovlig handel med kulturgoder, og det handler jo ikke kun om, at kulturgoder kan komme i forkerte hænder, men også om, at kulturgoder kan blive ødelagt, som vi jo på smerteligste vis ser det ske uden for EU i øjeblikket.
Den nye udgave af direktivet rummer en række tiltag, som skal gøre direktivet lettere at bruge.
Danmark har jo ratificeret en international konvention om samme emne – konventionen om tilbagelevering af stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande – som jo forhåbentlig kan få en effekt uden for EU.
Jeg bemærkede, hvad Dansk Folkepartis ordfører sagde om krigsbytte fra svenskekrigene.
Det er jo en spændende debat, som jeg også selv har været optaget af en tid, og jeg var stærkt aktiv i forbindelse med udleveringen af halvdelen af de islandske håndskrifter.
Jeg synes på mange måder, at forholdet mellem venligsindede nationer bør være præget af, at man også ser lidt på, om der er kulturgoder, som bør komme tilbage, hvor de hører hjemme.
Men for det første er der jo altså tale om suveræne stater, som helt selv bestemmer – det skal vi respektere – og for det andet er der altså gået temmelig mange år, siden svenskerne røvede noget i Danmark.
I øvrigt er jeg ikke sikker på, at de røvede det; jeg tror, det var et led i fredstraktaten.
I hvert fald må jeg konstatere, at den frist, vi taler om her, udvides fra 1 til 3 år og ikke fra 1 til 300 år, som jo ikke engang ville række, hvis vi skulle have de svenske tyvekoster tilbage.
Skal vi ikke glæde os over, at Jyske Lov jo faktisk lå herude i Vandrehallen i rigtig lang tid?
Så man kan jo tale om tingene mellem venligsindede nationer.
Hr. Søren Søndergaard spørger, om ikke en yderligere forlængelse af fristen kunne lade sig gøre, uden at der var tale om overimplementering.
Det kan vi selvfølgelig tale om.
Regeringens holdning til overimplementering er den, at vi ikke vil have, at EU skal have skylden for regler, som vi selv har skabt.
Deri ligger jo ikke, at vi ikke kan så at sige forbedre EU's regelsæt med en særlig dansk tilføjelse – det kan vi, men så er det altså dansk lovgivning og ikke EU's lovgivning, som eventuelle utilfredse personer vil støde imod.
Det er i øvrigt noget, vi vender tilbage til, når det gælder ophavsret.
Til slut vil jeg endnu en gang takke ordførerne for, at de har taget så venligt imod forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-05:
Jeg kan også gøre dette ganske kort, for jeg kommer som nr. 6 i rækken af ordførere, og mange har jo allerede forklaret, hvad det her ganske gode lovforslag går ud på.
Det, jeg specielt vil hæfte mig ved, er, at vi er rigtig glade for, at man netop har taget noget, der ikke fungerede optimalt, op til overvejelse for at se på, hvordan man kan gøre det bedre.
Og det er jo netop det, man gør med det her nye direktiv, der er kommet fra Parlamentet og Rådet, hvor man skærper en række ting, så vi sikrer, at kulturgoder kommer tilbage til de lande, de hører hjemme i.
Så med de ord vil jeg kort sige, at Alternativet støtter lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Tak for det.
Det drejer sig om det, der ulovligt er udført, og det er klart, at der skal være regler for det, og de fristændringer, der ligger her, er vi helt enige i.
Så hæftede jeg mig ved, at Dansk Folkepartis ordfører pegede på tilbagelevering af krigsbytte.
Det er sikkert meget rimeligt, og det er jo en interessant diskussion.
Jeg ved så ikke, hvor langt vi skal tilbage i tiden i forhold til at tænke tanken til ende, altså tilbage til danske vikinger, der har erobret og røvet i sin tid; om man skal tilbage til, at vi så kommer til at aflevere en del, for der er historiefortællingen jo egentlig, at vi havde ret godt udbytte af det.
Så det kan blive interessant historieforskning – jeg ved ikke, om vi kan finde helt tilbage til det, og det er ikke noget, jeg står og foreslår her at vi skulle gøre, men det er bare en naturlig tanke i forlængelse af diskussionen om, hvor langt tilbage i historien man skal gå, og hvornår vi var banditter, og hvornår de var banditter.
Så det er en interessant diskussion.
Tak for det.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-05:
Jeg tror, jeg kan gøre det relativt kort.
Vi kan støtte forslaget.
Det er et problem – et stort problem faktisk – med kulturgenstande, som ulovligt fjernes fra et land og udføres til et andet.
Udover at der så reelt er tale om tyveri fra det pågældende land, er det også et angreb på landets mulighed for at tage vare på deres egen kulturarv, og derfor er det godt med det her forslag.
De ting, der er gode, er allerede fra flere ordføreres side blevet nævnt, altså bl.a. forlængelse af fristen for at lægge sag an om tilbagelevering, og at definitionen af kulturgoder fremover fastsættes af det enkelte land selv.
Der er nogle spørgsmål, som vi vil botanisere i under udvalgsbehandlingen, f.eks. om det virkelig kan kaldes overimplementering, som ministeren gør, at forlænge fristen yderligere for at lægge sag an om tilbagelevering end det, der står her i direktivet.
Er det virkelig overimplementering, eller er det at gå foran og vise et godt eksempel, som andre eventuelt kunne efterfølge?
F.eks. kunne vi også godt tænke os at botanisere i det faktum, at det her jo er et direktiv, som har sin hjemmel i EU-retten, som omhandler det indre marked.
Som Retspolitisk Forening jo også gør opmærksom på, er det lidt pudsigt, at noget, som absolut ikke skal være markedsrelateret, har en hjemmel i en ret, der gælder det indre marked.
Der kunne vi måske nok tænke os at få undersøgt lidt mere, om det eventuelt kan have nogle konsekvenser i forhold til EU-retten i øvrigt, i forhold til EU-Domstolens muligheder osv.
Britt Bager (V), 2015-11-05:
I Venstre betragter vi kulturarven som en del af nationernes rygrad og dna.
Vi mener, at kulturskatte og kulturgoder er med til at definere os som folk, og vi er interesserede i at beskytte disse betydningsfulde genstande.
Kulturgenstandene skal håndteres på forsvarlig og ansvarlig vis, og vi skal sørge for, at de ikke ender i hænderne på folk, der opererer på det illegale marked.
Dette lovforslag forbedrer muligheden for, at kulturgoder, der er endt i de forkerte hænder, kommer tilbage til rette ejermand.
Lovforslaget forhindrer i større grad, at kulturgoder og kulturskatte ikke ender på det ulovlige marked.
Vi skal have stoppet den ulovlige handel, og vi skal samtidig forbedre mulighederne for, at ulovligt udførte kulturgoder, der er endt i de forkerte hænder, kommer tilbage til rette ejer.
Det hjælper dette direktiv og dermed dette lovforslag til.
Det får vi nu rettet op på.
Med dette forslag forlænger vi to tidsfrister.
Alt i alt er dette en forbedring af det tidligere direktiv.
Venstre står vagt om Danmarks og andre nationers kulturarv.
Vi står vagt om de kulturgoder, der fungerer som symboler herpå.
Derfor støtter Venstre dette lovforslag.
Så skal jeg på vegne af hr. Naser Khader meddele, at Konservative også støtter forslaget.
Carsten Kudsk (DF), 2015-11-05:
Det her beskrevne direktiv fra ministeren og dermed lovforslaget handler grundlæggende om, at kulturgoder, der ulovligt udføres af et EU-land, så vidt muligt skal tilbage, hvor det hører hjemme.
Det lovforslag kan vi i Dansk Folkeparti absolut støtte, men det kunne have været interessant, om loven kunne have virkning for kulturgoder, der er fjernet fra dansk område for rigtig mange år siden.
Jeg tænker her på alt det civile krigsbytte, som svenskerne røvede under krigene imellem vore lande tilbage i 1600-tallet.
Dansk Folkeparti ønsker det civile krigsbytte tilbageleveret og har forfulgt den sag i mange år.
Jeg skal opfordre ministeren til at se på forslaget fra dengang, for det opfordrede regeringen til at indlede forhandlinger med den svenske regering om, at de tilbageleverer de danske kulturskatte, som de frarøvede os under svenskekrigen i 1658 og 1659.
Disse kulturskatte rummer en uvurderlig del af danmarkshistoriens sjæl og identitet, og de hører derfor rettelig til i Danmark.
Danmark har vist den gode vilje og leveret kulturgenstande tilbage til mange andre lande, tilmed kulturgenstande, der ikke er erhvervet ved krigshandlinger, men ved lovligt køb, indsamling og fund.
Et eksempel er de islandske håndskrifter og de mange kulturgenstande fra Grønland.
Hvad er det så for kulturskatte, som svenskerne har uretmæssigt?
Ja, vi kan jo fra Kronborg nævne Frederik II's tronhimmel, fra Frederiksborg Slot Neptumspringvandet med bronzeskulpturerne og fra Roskilde Domkirke dronning Margrethe I's brudekjole og hele kirkens inventar.
Der findes ufattelig mange flere kulturgenstande.
Mon den svenske modstand skyldes, at de svenske museer i realiteten vil blive tømt for kulturgenstande fra tiden før 1700-tallet, da det meste faktisk er røvet i andre lande.
Men til gengæld er det jo ret sørgeligt, at svenskerne bygger deres kulturarvshistorie fra før 1700-tallet på dansk historie.
Derfor håber vi i Dansk Folkeparti, at lovforslaget, som vi behandler lige nu, vil få den virkning, at Danmark får det civile krigsbytte tilbage fra Sverige, som ulovligt blev fjernet i 1600-tallet, og jeg vil opfordre ministeren til, at han interesserer sig for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, B 37, fra 2008.
Mogens Jensen (S), 2015-11-05:
Med det her lovforslag gennemfører Folketinget EU's direktiv om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område.
Der er tale om en omarbejdelse af et eksisterende direktiv, og baggrunden for den her nye udgave er, at Europa-Kommissionen gennem en række evalueringer har konstateret, at det eksisterende direktiv har haft meget begrænset effekt i forhold til rent faktisk at sikre tilbagelevering af ulovligt udførte af genstande.
De væsentligste ændringer i direktivet og dermed også loven er, at en række begrænsninger i forhold til de genstande, som er omfattet af direktivet, bortfalder, og at det nu er de enkelte medlemslande, der definerer, hvad der er et nationalt gode i forhold til tidligere, hvor det var en lang EU-oplistning, som skulle ændres hele tiden.
En anden ændring er, at fristen for at anlægge sag med krav om tilbagelevering udvides fra 1 år til 3 år, efter at den medlemsstat, som gør krav på genstanden, er blevet opmærksom på, hvorhenne den befinder sig; også fristen for at påvise, at en ulovligt indført genstand er et kulturgode, forlænges fra 2 måneder til 6 måneder, og endelig er det sådan, at kravene til det, der i lovforslaget hedder nødvendig agtpågivenhed hos den, som besidder genstanden, også strammes, hvis man vil kunne opnå erstatning.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget, da det jo er helt nødvendigt, at vi gør, hvad vi kan, for at forhindre ulovlig udførsel af nationale kulturgoder.
For det handler jo ikke bare om, at kulturarven på den her måde falder i de forkerte hænder og altså også mange gange gøres til genstand for kriminel kommerciel udnyttelse, men jo også, at genstande og kulturmiljøer ofte ødelægges, f.eks. i forbindelse med ulovlige udgravninger.
Danmark har jo også ratificeret den internationale konvention, som dækker det her område, den såkaldte UNIDROIT-konvention om tilbagelevering af stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande.
Så også af den grund skal Folketinget vedtage lovforslaget og altså med Socialdemokraternes klare støtte.
Jeg skal på vegne af Det Radikale Venstres ordfører, fru Marianne Jelved, meddele, at også Det Radikale Venstre tilslutter sig lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Jeg tænker i virkeligheden, at der, hvor jeg godt vil række hånden ud til jer, er, hvor jeg vil sige, at så lad os da diskutere, om der er nogle regler for at få statsborgerskab, som vi skal kigge på, men så skal de gælde for alle.
Det, der er mit problem i det her, er, at vi har nogle regler for, hvad der skal til for at fremlægge en dispensationssag for Indfødsretsudvalget, og så kommer der alligevel nogle af jer, nogle andre politikere fra Folketinget, og siger: Jamen vi synes alligevel ikke, vedkommende skal have statsborgerskab.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at der ikke er nogen retssikkerhed.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-05:
Der er blevet sagt uhyre mange fornuftige ting her fra talerstolen om det her lovforslag, så det skal jeg ikke gentage.
Jeg vil bare sige, at SF støtter det her lovforslag.