runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2009-01-22:
Det er så den anden taler, der jo nærmest sovser forslaget ind i velvilje og slutter af med at sige, at man alligevel ikke kan støtte det.
Kan vi så ikke vende debatten om og sige, at vi her efter første behandling tager beslutningsforslaget op i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, og at vi laver en beretning i fællesskab, hvor vi siger, hvad det egentlig er, vi gerne vil på det her område?
Så ville jeg være ganske tilfreds, for så havde jeg fået gennemført det, jeg gerne ville.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-01-22:
Ligesom under det forrige beslutningsforslag, hvor jeg roste fru Ida Auken for at komme med nogle input til et meget vigtigt område, nemlig forureningen fra bilerne og påvirkningen af sundheden, vil jeg godt rose hr. Torben Hansen for at komme med et forslag her, som jo også skal tage højde for, at vi ikke bliver påvirket af vores drikkevand i negativ retning, altså med hensyn til sundheden.
Jeg synes, det er fint, at oppositionen viser, at man stadig væk er interesseret i miljøområdet, og hele tiden fremsætter forslag til nogle initiativer, som kan ske på det her område.
Derfor ser det hele jo meget fornuftigt ud, men vi skal ligesom have styr på tingene, inden vi kan gennemføre det her.
Men det er da nogle konstruktive og rimelig gode forslag.
Hvad angår indførelse af Dokumenteret Drikkevands Sikkerhed, er der brug for, at man får et bedre indblik i drikkevandsproblemerne, altså problemerne med forureningen af drikkevandet, men det, som hr. Torben Hansen foreslår her, tager ikke højde for, at der faktisk er et varieret antal større og mindre vandværker i Danmark, som har forskellige måder at gøre det her på afhængigt af, hvor meget vand de leverer.
Man skal jo vide, at der på et eller andet niveau i dag ud fra den overvågning, der finder sted på drikkevandsområdet, på grundvandsområdet, er oplysninger om, hvor der er forureninger, hvor der måles bakterier.
Det, som jeg kan forstå at hr. Torben Hansen foreslår her, er ligesom at få mere struktur på de her oplysninger, og det er jeg sådan set meget enig i.
Vi har jo sat en lang række projekter i gang med ny miljøteknologi på vandområdet, så der er vi sådan set også meget enige, og derfor synes jeg, at det her forslag er meget positivt.
Det tager fat i en række af de ting, som regeringen vil komme med ganske snart, så derfor vil vi ikke stemme for det her forslag nu, men jeg regner med, at Socialdemokraterne, når vi sådan langt hen ad vejen er enige om tingene, støtter regeringen, når vi kommer med nogle forslag, som ikke ligger så langt fra det, som er foreslået her.
Men vi kan ikke støtte forslaget nu, vi venter på, at vi lige får resultatet fra den arbejdsgruppe, der er nedsat på området.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-22:
Jeg vil gerne starte med at vende tilbage til det, jeg sagde, og bare understrege det, nemlig at By- og Landskabsstyrelsen er i fuld gang med at tage hånd om begge disse forhold, så forureninger lettere kan opgøres, og så en årlig systematisk erfaringsopsamling af drikkevandsforurening kan sikres.
Men jeg vil ikke lægge skjul på, at hr. Torben Hansen har fuldstændig ret i, at det, vi snakker om nu, er at løbe en åben dør ind.
Der er en meget stor opmærksomhed også fra de to foreninger på, at man skal gøre det bedre, at vi skal tage endnu flere initiativer, og der har hr. Torben Hansen jo også kun fra min side fået tilsagn om, at vi simpelt hen skal gøre noget mere.
Jeg har så bare på et par områder brug for at have en lidt bedre viden om, hvad der helt præcis skal gøres, om vi skal graduere det i forhold til forsyningsselskabernes størrelse, og hvordan de så er placeret.
Men man må endelig ikke opfatte det, som om vi ikke vil gøre noget, for der er brug for, at der bliver gjort noget mere.
Det er også det, arbejdsgruppen vender tilbage om.
Torben Hansen (S), 2009-01-22:
Tak til ministeren.
Jeg skal vel egentlig forstå det høflige og venlige afslag, kan man sige, på den måde, at man sådan set er enig i intentionerne, og det er jo selvfølgelig altid rart.
Men i forhold til eksempelvis den nationale drikkevandsstatistik vil jeg gøre opmærksom på, at ministeren i sidste samling på spørgsmål 137 og 138 har svaret, at der rent faktisk ikke findes en national oversigt over antallet af forureninger.
Der findes en national oversigt over, hvor mange der er blevet direkte syge, og det er, fordi der skal være en henvendelse til embedslægeinstitutionen i det tilfælde.
I forhold til DDS, Dokumenteret Drikkevandssikkerhed, som er det, der rent faktisk kan fjerne de her forureninger, siger ministeren, at der er lidt forskel på store og små forsyninger.
Det er der selvfølgelig også, men kan ministeren ikke bekræfte, at både DANVA og Foreningen af Vandværker i Danmark, som organiserer praktisk taget alle vandværker, både de store og de små, rent faktisk synes, at det her er en god idé, og at det så skal gennemføres?
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Så vil jeg starte med at sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at hvis han krævede den detaljeringsgrad af alle beslutningsforslag, måtte han stemme nej til alt, der er kommet de sidste to samlinger, hvor jeg har siddet i Folketinget.
Så vil jeg bare slutte med at sige til hr. Per Ørum Jørgensen: 1-2 øre pr. vare er ikke ret mange penge.
Det er rigtig, rigtig dyrt menneskeligt, at vi har 3.400 dødsfald om året, at vi har 160.000 astmatilfælde, og at vi har 2 millioner syge.
Det er menneskeliv, og det kan man ikke altid gøre op i penge, selv om jeg ved, at De Konservative er meget optaget af at gøre det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-01-22:
Jeg kan godt regne ud, når jeg læser forslaget, at det her ikke koster staten en krone.
Men det er egentlig heller ikke det, jeg er mest optaget af.
Det køber de fleste mennesker jo.
Jeg ved godt, at det kommer til at koste nogle få øre pr. vare, man køber, men vi er jo nødt til, hvis vi nu seriøst skulle støtte det her, at have nogle økonomiske beregninger på, hvad det koster for den enkelte borger.
Vi kan vel ikke være fuldstændig ligeglade med borgernes privatøkonomi og sige, at det ikke koster staten noget, men måske nogle få øre pr. vare, man køber.
Det er vel ikke et grundlag, hvor som kan træffe en beslutning på i forhold til det her forslag.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Ja, vi har sagt det ganske klart: Det her kommer ikke til at koste staten en krone.
Det er sådan set det, vi er meget optaget af, nemlig statsbudgetterne.
Når det kommer til at koste befolkningen noget, er det 1-2 øre mere pr. vare
Jeg har svaret hr. Per Ørum Jørgensen på, hvad det her kommer til at koste.
Det er jo fuldstændig afhængigt af, hvor mange vognmænd der skifter deres katalysatorer ud.
Det er jo fuldstændig afhængigt af, hvor mange der sætter partikelfiltre på, og hvor mange der køber nye biler, fordi de alligevel skulle investere.
Så det er jo et umuligt spørgsmål, hr. Per Ørum Jørgensen stiller.
Så derfor siger jeg, at det her kommer til at koste noget, som befolkningen overhovedet ikke kan mærke.
De kan ikke mærke, om deres brød er 1 øre eller 2 øre dyrere, når de går ned og køber det.
Til gengæld kan de mærke, når deres venner bliver syge, de kan mærke, når deres ældre dør for tidligt, de kan mærke, når deres børn ikke kan koncentrere sig i skolen, men den form for menneskelig økonomi kan hr. Per Ørum Jørgensen åbenbart ikke forholde sig til.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-01-22:
Jeg har ikke rigtig fået svar endnu, så jeg vil gøre det meget enkelt: Hvad koster det her forslag?
Det synes jeg at de seere, der følger den her debat ude foran tv-skærmene, har krav på at få at vide.
Hvad koster det at gennemføre de her ting?
For det står meget klart, og fru Ida Auken har sagt det mange gange: Det er borgerne, der kommer til at betale for de her tiltag.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Det kunne jeg jo spørge hr. Jørn Dohrmann om: Er man positiv over for, at det skal gælde mere end de fem største byer, så det skal gælde alle byer i Danmark på over 25.000 indbyggere?
Det vil jeg da gerne vide.
Hvorfor er det, at hr. Jørn Dohrmann, som sidder og kan trykke på den knap, der kunne få det her til at ske lige nu, skal sidde og være så principiel og sige, at han godt ved, at man skal ind og ændre EU-lovgivningen, før man kan lave det her?
Nu skal jeg lige sige, før vi dæmoniserer EU for meget, at det faktisk er EU, der har ført os frem de sidste 7 år med hensyn til at gøre noget ved luftforureningen.
Så er det dér, vi har kunnet komme ud af fjerene.
Så man skal ikke stå og dæmonisere EU, for EU har faktisk været drivkraft for Danmarks miljøpolitik de sidste 7-8 år.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-22:
20 mia. kr. til rengøring ville godt nok gøre en rigtig, rigtig stor forskel derude.
Jeg tror ikke, at der er ret mange af de 20 mia. kr., der er brugt til rengøring.
Nej, de mange penge er brugt, fordi der er et større pres på sundhedsvæsenet, og det ved fru Vivi Kier også godt.
Jeg står med en pressemeddelelse fra den 25. november 2008, som fru Vivi Kier har sendt ud, hvori der også bliver sagt, at regeringen må indskærpe over for regionerne, at det ikke er i orden, for sundhedsvæsenet fortjener bedre osv. osv. Man kunne jo godt få en mistanke om - i kraft af at fru Vivi Kier, fru Vivi Kiers parti og også sundhedsministeren ikke vil handle på det her område - at de tænker: Lad dog patienterne sejle deres egen sø, lad dem dog få infektionerne, lad regionerne stå med det ansvar, som de ikke kan løfte på grund af den ramme, de har.
Lad regionerne dø, og så bliver det centraliseret, og så laver man en national standard.
Lad os dog indføre en national standard nu.
Jeg kan høre, at det er det, fru Vivi Kier vil gøre på sigt alligevel.
Det er jo nedslidning, der er problemet, og derfor svarer fru Birgitte Josefsen i og for sig også selv på, hvad der er problemet.
Og det er dog utroligt, må jeg sige.
I forhold til kateteranlæggelse vil jeg sige, at vi jo godt ved, hvordan et kateter skal anlægges, og det kan kun anlægges på én bestemt måde, når det skal gøres rigtigt, så det er ikke her, problemet ligger.
Det drejer sig om borgerne, det drejer sig om kvalitet, og fru Birgitte Josefsen taler direkte imod det.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-22:
Nu har jeg jo så også en faglig baggrund som sygeplejerske, og derfor ved jeg, at det her er noget, der optager rigtig, rigtig mange, og det optager i hvert fald dem, der går ude på sygehusafdelingerne.
Så jeg er meget, meget skuffet over at høre hr. Flemming Møller Mortensen stå her og faktisk vil fratage de ansatte, der er i sundhedssektoren, at være en del af netop at holde fokus rettet på, at det, der er vigtigt, er de daglige arbejdsgange, de daglige procedurer.
Det hjælper jo ikke, at vi udarbejder 200 standarder, hvis ikke de følges derude, for det, der er kernen i det, er jo, at det her skal gro nedefra.
Det skal simpelt hen ligge på rygraden i det daglige arbejde, man udfører.
Og det er jo et arbejde, der skal være fokus på fra både ledelses- og medarbejderside.
Og jeg ved, at man er optaget af det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-22:
Det er utroligt, at fru Birgitte Josefsen kan fremføre de her argumenter for, at de danske patienter ikke vil få det bedre med det her forslag.
Som sygeplejerske - det har jeg undladt at sige fra talerstolen at jeg er, men jeg taler med nøjagtig den samme faglige indsigt, som både fru Birgitte Josefsen og fru Vivi Kier gør, om det her emne - må jeg sige, at det dog er utroligt, at man taler om centralisme.
Vi taler om kvalitet for de danske borgere.
Her gør V og K ikke spor.
Det gjorde SR-regeringen også i starten, men smertegrænsen er jo for længst overskredet.
Man kan gå ud og tale med personalet og spørge, hvor skoen trykker - om det er i forhold til, om fagligheden kan udvises i hverdagen, eller om det er, fordi Socialdemokraterne vil lægge nogle standarder, som påbyder et højt kvalitetsniveau, og som vil forbedre forholdene radikalt for personalet.
Nej, Venstre er i gang med et liberalistisk korstog, som skal ødelægge det offentlige sundhedsvæsen.
Og jeg vil sige, at det da er den mest klare tale, vi har fået fra fru Birgitte Josefsen længe.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-22:
Da vi havde valgkamp sidste år, bemærkede jeg, at Socialdemokratiet var meget optaget af at give rettigheder til borgerne.
Nu oplever vi så en socialdemokratisk folketingspolitiker stå her og holde en tale, som er klassisk socialdemokratisk beton.
Vi skal blande os i alt inde fra Christiansborg.
Det er jo simpelt hen centralisme af værste skuffe.
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Møller Mortensen, hvordan han vil give større frihed og ansvar til de ansatte, der går ude på de danske sygehuse, som er optaget af at gøre deres arbejde godt, og som er optaget af hver eneste dag at gøre arbejdsgange og procedurer bedre.
Nej, vi skal virkelig tage arbejdsglæden fra dem.
Danske Regioner har igangsat et projekt, og jeg synes, det er flot, for der har de inddraget personalet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-22:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor fru Vivi Kier ikke vil lytte til det, Seruminstituttet siger: Lyt til anbefalingen, lav den til en national plan og lav entydighed derude.
Jeg lagde da godt mærke til, at sundheds- og forebyggelsesministeren sagde, at det her er et område, hvor der kontinuerligt skal gøres noget for at gøre det bedre.
Vi må bare sige, at vi har haft flere landsdækkende undersøgelser, som viser, at det ikke bliver bedre, og det er såmænd derfor, vi forsøger at ruske i regeringen for dog at få den til at gribe til noget andet end det, man har gjort tidligere, og som ikke er noget.
Grib dog til det, der ligger klart i skuffen, lad os få det op!
Så vil jeg bare sige til fru Vivi Kier, at udarbejdelsen af standarderne blev lige nøjagtig initieret, da Socialdemokraterne og De Radikale sad i regering.
Vi nåede ikke at få dem på bordet, for de var ikke færdige endnu, men nu er de færdige, og hvorfor skal de ikke bruges?
Det er dog en skændsel over for de mange patienter, der hver eneste dag får en infektion, for fru Vivi Kier må vel erkende, at det er flere hundrede hver eneste dag.
Vivi Kier (KF), 2009-01-22:
Jamen så må jeg igen sige, at jeg oplever, at ordføreren siger, at der absolut intet er sket.
Målet er vi helt enige i, vi skulle gerne nå frem til, at stort set ingen patienter bliver smittet på sygehusene på grund af dårlig hygiejne.
Så sagde ordføreren i sit svar til mig, at det her vidste man tilbage i 1990'erne.
Hvis nu Socialdemokraterne synes, det her er så vigtigt, hvorfor indførte man det så ikke, dengang man selv sad i regering?
Jeg synes, ministerens tale gav et meget klart svar på, hvad det er, vi gør, og hvad det er, vi er i gang med.
Jeg skal medgive, at det havde været dejligt, hvis vi havde nået at få gennemført den danske kvalitetsmodel, men ministeren forklarede, hvorfor der går lidt længere tid, før den kommer på banen.
Målet er vi enige i, men det er altså regionerne, som er ansvarlige for vores sygehuse og deres drift, og det er dem, der bedst ved, hvordan de vil tilrettelægge deres arbejde.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-22:
Hygiejnestandarden på de danske sygehuse har de sidste år været genstand for en øget opmærksomhed, og derfor har dette forslag også været oppe at vende flere gange.
Dansk Folkeparti har flere gange påpeget problemet med rengøringsstandarden på de danske sygehuse, og vi er enige i, at de danske sygehuse kan gøre det meget bedre, i hvert fald når vi taler om hygiejnen, netop fordi så mange patienter, der er indlagt på sygehuse, får forlænget deres sygehusophold, fordi de bliver ramt af en sygehusinfektion.
Kvalitetsreformen skulle netop tage udgangspunkt i de problemer, som kan opstå på de enkelte afdelinger.
At det kunne være bedre mange steder, kan vi ikke blive uenige om.
Sygehusene har med deres akkreditering gjort et stort stykke arbejde, og vi kan se, at der på mange sygehuse er iværksat arbejdsgange, der skal minimere spredning af smitte.
Flere sygehuse har hygiejnesygeplejersker, der skal være med til at forebygge infektioner, og deres arbejde er at tjekke kvaliteten af hygiejnen i afdelingerne, undervise personalet i hygiejne samt smitteafbrydelse, have specielt fokus på håndhygiejne, da det er den største smittespreder, og at rådgive afdelingerne i forbindelse med smitsomme infektioner.
Et tiltag, som jeg har set mange steder, er opsætning af spritautomater på mange gange og sengeafdelinger, så personalet har let adgang til at spritte deres hænder af.
Der er foretaget en målrettet indsats til forbedring af håndhygiejnen.
Men også patienter og pårørende skal vide, at de er nødt til at gøre sig mere umage med hygiejnen på hospitalet i forhold til mange andre steder.
På et hospital er der flere sygdomsfremkaldende bakterier, fordi de syge mennesker er samlet her, syge, hvis immunforsvar er svækket, og som dermed er mere modtagelige for infektioner.
Derfor skal også patienterne være opmærksomme på, at de skal spritte deres hænder af, når de forlader toilettet, eller før de skal spise.
Så om standarder ville hjælpe på dette arbejde, kan jeg være i tvivl om, da der altid vil være individuelle tiltag på forskellige afdelinger, alt efter om det er en kirurgisk eller en medicinsk afdeling.
Derfor må det være den enkelte afdeling, det enkelte sygehus og ikke mindst regionerne, der har ansvaret på det her område.
Vi kan jo netop se af stjerneordningen, at der er stor forskel på, hvem der sætter dette på dagsordenen.
Det er ikke i orden at spare på rengøring og hygiejne, da det netop, som forslaget beretter, koster mere at lade være.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der fortsat skal være fokus på problemet, og at det skal henstilles til de enkelte regioner, at de sætter fokus på problemet og lever op til deres ansvar.
Med det arbejde, der pågår i øjeblikket, kan vi derfor ikke stemme for forslaget.
Vivi Kier (KF), 2009-01-22:
Det lyder næsten, som om der overhovedet intet sker i det her land på det her område, og jeg får lyst til at sige, at hr. Flemming Møller Mortensen måske i virkeligheden skulle stille op til regionsrådet, for det er jo faktisk derude, ansvaret ligger.
Men nu kan jeg høre, at hr. Flemming Møller Mortensen gerne vil have, at vi her fra Folketingets side skal lave drejebog og detailstyre.
Det bringer mig en lille smule i tvivl, og jeg vil høre, om jeg har forstået det rigtigt, for debatten her ligner jo rigtig meget den forrige debat, og her oplevede vi, at Socialdemokraterne ikke ville være med til, at vi her fra Folketinget skulle detailstyre, men i stedet lade regionerne og kommunerne påtage sig det ansvar, som nu engang er deres.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-22:
Jeg kan i hvert fald sige til hr. Flemming Møller Mortensen: Når man snakker sundhed og sygdom, er vi netop optaget af patienten.
Det kan vi jo så komme tilbage til i forbindelse med andre lov- og beslutningsforslag.
På det her konkrete område er vi også optaget af patienterne.
Derfor er vi meget, meget glade for, at Danske Regioner har taget opgaven alvorligt, at de har taget den på sig, for det er jo en del af deres arbejdsfelt.
Så jeg synes, vi skal glæde os over, at Danske Regioner bl.a. har igangsat »Operation Life«, som netop er det projekt, hvor man nu er gået ind og har sat fokus på procedurer og hygiejne, og hvor man også har bakket op om de regler, der allerede er udarbejdet fra Seruminstituttets side, og som man nu ved at videreudvikle.
Så jeg synes, at det er glædeligt, at man kan styrke det decentrale styre og sørge for, at opgaven løses derude, hvor ansvaret ligger.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-22:
Jeg kunne da let parallelisere og sige: Vi laver da heller ikke regionale færdselslove, vi laver da en lov for hele landet for at give ensartethed i den standard, vi har.
Det skal vi naturligvis også have på hygiejneområdet.
Og en af lederne fra Statens Serum Institut siger, at indførelsen af en national standard, de 12 standarder fra Dansk Standard, er det, der skal til som et af de tre elementer for at minimere antallet af sygehusinfektioner.
Jeg synes, at det er utroligt, at fru Birgitte Josefsen står her og taler om centralisering/decentralisering.
Hvor er patienterne henne?
Fru Birgitte Josefsen har overhovedet ikke fremhævet dem.
Jeg mener, at der er en rigtig god sag i at indføre en national standard her, men Venstre er overhovedet ikke med.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-22:
Men vi er altså også optaget af, at de, der har ansvaret for at løse opgaverne, tager ansvaret på sig, og det har Danske Regioner faktisk gjort.
Jeg synes, at det er et rigtig flot projekt, de kører, det projekt, der hedder »Operation Life«.
Vi kan jo se, som jeg har været inde på, at der er resultater af det projekt.
Statens Serum Institut oplyser, at rigtig mange sygehuse i dag jo frivilligt er gået ind og har anvendt de 12 vejledninger, der ligger, og derfor også arbejder på at udvikle det projekt og de standarder.
Men jeg synes også, at jeg må sige til hr. Flemming Møller Mortensen, at det er underligt at stå hernede den ene gang efter den anden og den ene dag høre Socialdemokratiet sige, at nu skal man decentralisere, nu skal man sørge for, at man håndhæver det kommunale selvstyre, det decentrale styre, og den næste dag lige pludselig høre dette - vi hørte det faktisk i forbindelse med det tidligere beslutningsforslag, hvor Socialdemokratiets ordfører var inde at sige: Nu har vi nok regler.
Nu står man så her og siger, at nu skal vi have endnu flere regler.
Altså, hvor er det Socialdemokratiet vil hen?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-22:
Jeg vil gerne spørge fru Birgitte Josefsen, om det er tilfredsstillende, at vi nu har fået den ene analyse efter den anden, som viser, at antallet af infektioner pådraget på sygehusene ikke falder.
Er det tilfredsstillende?
Kan man som regeringsbærende parti leve med på 7. eller 8. år, at indsatsen ikke er god nok?
Så vil jeg sige til fru Birgitte Josefsen, at der altså har sneget sig en misforståelse ind, hvad angår de 12 standarder, som ligger fra Dansk Standard.
For den eneste årsag til, at vi fra socialdemokratisk side rejser det synspunkt, at de skal gøres til nationale standarder, er, at det er de ikke!
Der er rigtig mange steder, man ikke gør brug af dem, altså hvor de her standarder ikke er implementeret.
Og det er det, der går ud over patienterne.
300 patienter får næsten hver eneste dag en infektion.
Det kan da ikke være rigtigt, at regeringen ikke har et højere ambitionsniveau på det her område og ikke gør noget ved det!
Jeg synes, det er meget uheldigt for de danske patienter, at vi har en borgerlig regering, som på syvende-ottende år ikke foretager sig noget på området, som lukker ørerne for Seruminstituttets anbefalinger, og som lukker ørerne og øjnene for 12 veldefinerede standarder, som er helt unikke, og som Sundhedsstyrelsen har været med til at finansiere udformningen af tilbage i 1990'erne.
Det er fantastisk, at det ikke gør indtryk, hvor mange patienter det drejer sig om hver eneste dag.
Vi er jo mange sundhedsprofessionelle her, og vi ved godt - den påstand vil jeg godt vove - at det ikke er nok, at det enkelte sygehus, den enkelte region forsøger at fastlægge standarder.
Der skal være entydighed, vi er et lillebitte land med 5,5 millioner borgere, så det skulle være helt rimeligt, det skulle være helt nødvendigt, og det skulle være muligt at indføre standarder, som er entydige.
Det er det, patienterne har brug for, det er omtrent det eneste redskab, der skal til for at få reduceret antallet af infektioner, som er 100.000 hvert år.
Tak for det.
Det flytter sig ikke en tøddel.
Måske var der endda sidste gang lidt en tendens til, at det gik den gale vej.
Er det så rimeligt, når det nu er tendensen, at sige, at vi fastholder nøjagtig den samme metode, til trods for at lederne på Statens Serum Institut siger, at lige nøjagtig en implementering af standarderne er et af instrumenterne?
Kan vi dog ikke gøre det bedre for de danske patienter, og har Dansk Folkeparti ikke et højere ambitionsniveau?