runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Jeg er jo også glad for samarbejdet med Det Radikale Venstre, som vi nu haft i flere år, om at styrke indsatsen mod social dumping.
Og så er jeg da også glad for, at ordføreren erkender, at det her er et godt lille skridt, men det ikke er tilstrækkeligt.
Så er det bare, jeg bare gerne vil høre: Hvilke konkrete ideer har ordføreren så til, at vi kan forstærke indsatsen og gøre det endnu bedre?
Nu har Venstre jo misforstået tankerne om et kædeansvar.
Hvis man for det første tror, at det er noget helt specielt, som vi laver i Danmark, men ikke har i andre lande – der er otte EU-lande, der har det i forvejen – må man tro om igen, for så mærkeligt er det altså heller ikke.
For det andet vil det jo ikke på nogen måde begrænse konkurrencen, for det skal selvfølgelig være et kædeansvar, der gælder alle virksomheder og ikke kun de udenlandske.
Sådan en forskelsbehandling kan man jo ikke lave.
Så er det bare, jeg siger: Hvis ikke Venstre vil være med til de tanker, men vi er enige om, at de her bøder skal inddrives – men det jo åbenbart er meget, meget vanskeligt bl.a. af den årsag, som jeg påpeger, nemlig at det er udenlandske virksomheder, der fordufter, inden de får betalt bøden, og som ikke er til at få fat i dernede i Polen, og man ikke har de retsmæssige redskaber og vel heller ikke det nødvendige samarbejde med de andre lande om at få inddrevet pengene – så var det jo naturligt at indføre et system, sådan at vi sikrer os, at en hovedentreprenør, der bruger en hel masse underentreprenører af udenlandsk art, østeuropæiske virksomheder, vil kunne pålægges det økonomiske ansvar for at betale de bøder, den manglende skat, manglende løn osv., som underentreprenørerne ikke sørger for at betale.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Tak, formand.
Det her lovforslag strammer jo lidt op på tilmeldingspligten til RUT-registeret, sådan at man kan få en bøde på 20.000 kr. i stedet for 10.000 kr. ved førstegangsforseelse.
I dag er det sådan, at man får en bøde på 10.000 kr., og at domstolene så ved andengangsforseelse har givet 15.000 kr. og tredje gang 20.000 kr.
Nu laver man det sådan, at man hæver bødetaksten med 100 pct. og siger, at førstegangsforseelse er på 20.000 kr.
Men det er stadig væk domstolene, der skal bedømme, om det så også skal være de 20.000 kr., hvis jeg har forstået det ret.
Men det kan også være, at det er i forbindelse med anden og tredje gang, at der menes, at det stadig væk er domstolene, der skal bedømme det.
Men jeg synes jo altså, at man skulle se, om man kunne stramme det yderligere op.
Nu har vi set en dom i Belgien, hvor man skal tilmelde sig registeret, før man starter.
Det kunne man jo også gøre herhjemme, det er der ikke noget i vejen for.
Hvis udenlandske virksomheder har fået en opgave her, så ved de på forhånd, at de skal til Danmark, og at det skal anmeldes.
De kan godt anmelde sig til registeret, inden de begynder på arbejdet.
Jeg synes også, at man skulle se på, om ikke udenlandske tjenesteydere, når de tilmelder sig RUT-registeret, skulle erlægge et depositum på f.eks. 20.000 kr., det kunne også være på 30.000 kr., og hvis de så overholder alle regler, får de pengene tilbage.
Så vil man jo have lidt hånd i hanke med dem, for så ved de, at der er visse regler, de skal leve op til.
Lever de ikke op til reglerne, kommer de til at betale ved kasse et, for så får de ikke depositummet tilbage, men overholder de alle regler, får de pengene tilbage.
Det er da i hvert fald noget, vi i Dansk Folkeparti vil se på, og så eventuelt komme med et ændringsforslag om, at vi også lige skal have kigget lidt nærmere på, hvordan det kan nås.
Jeg kan ikke se nogen grund til, at virksomheder, der har orden i sagerne, ikke skulle kunne tilmelde sig, før de påbegynder arbejdet.
For dem betyder det ikke noget, og det betyder heller ikke noget, hvis de skal lægge et depositum, når de ved, at de får pengene tilbage.
Men det vil det for de firmaer, der vil svindle, de vil måske tænke sig lidt ekstra om.
Det er i hvert fald noget, vi i Dansk Folkeparti vil arbejde videre med i forbindelse med det her lovforslag.
Det kan de i Belgien.
Hvorfor skulle vi så ikke udnytte den mulighed og sige, at vi også strammer op her i Danmark og undgår social dumping på den måde?
Med de her ord kan Dansk Folkeparti støtte forslaget, men vi vil kigge på ændringsforslag til forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-01-15:
Ja, ja, mere vil have mere.
Jeg tror, at vi er fuldstændig enige.
Jeg deler, som jeg sagde lige før, bekymringen, og vi skulle meget gerne have endnu flere af de bøder, som bliver udstedt, i kassen.
Det er klart, at når jeg taler om, at der skal være en risiko for at blive snuppet, og at det, hvis man bliver snuppet, skal kunne mærkes på pengepungen, er begge dele rigtig vigtige.
Vi har skruet op for myndighedskontrollen, fordi der skal være en reel risiko for at blive snuppet.
Nu skruer vi op på størrelsen på bøden, fordi det så også skal kunne mærkes på pengepungen.
Men det er jo sådan set ligegyldigt, hvis man kan slippe af sted med aldrig at betale.
Derfor er det en rigtig vigtig indsats, som jeg i høj grad synes jeg vi skal fortsætte med at diskutere, også efter at vi har lavet det her.
Det vil være en naturlig forlængelse.
Det vil jeg i hvert fald meget gerne være med til.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Jamen det var jo en masse venlige og imødekommende ord.
Man kunne godt sige, at vi ikke skal tage en stor studiekreds om, hvad vi i øvrigt kan gøre her, men jeg synes faktisk bare, at der er en relevant anledning til det.
Jeg er jo enig med Venstre – i hvert fald på det punkt – i, at vi har et problem, når så mange af de bøder, der bliver udstedt, ikke bliver betalt, for så er også den præventive virkning af det her, som der jo forhåbentlig også er ved at lave sådan noget her, ikke så stærk, som vi gerne vil have.
Det kan da godt være, at vi ikke lige kan nå at få indføjet dem som ændringsforslag i det her lovforslag; det kan vi nok ikke.
Men jeg tror, at fagbevægelsen lytter meget med her, og der opfatter jeg altså ikke, at vi – i hvert fald ikke Enhedslisten – skylder ret meget i forhold til idéudvekslinger.
Vi skylder måske i fællesskab at komme med nogle mere effektive redskaber end dem, vi indtil nu har været i stand til at komme med.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-01-15:
Det her med samtale og politisk idéudvikling er noget af det, jeg sætter rigtig stor pris på i det samarbejde, vi har med både SF og Enhedslisten.
Jeg tror, at det her er et godt forslag.
Jeg tror også, at vi kan blive endnu bedre, og jeg ser også meget, meget gerne, at vi får indkasseret endnu flere bøder.
Jeg synes, at det lovforslag, vi behandler i dag, er et skridt i den rigtige retning, men jeg synes i høj grad, at vi skylder hinanden og ikke mindst det danske arbejdsmarked, den danske arbejdsmarkedsmodel og de medarbejdere, det her handler om, at blive ved med at udvikle og blive ved med at finde på nye initiativer, som vel at mærke kommer det her til livs, samtidig med at vi bevarer balancen mellem det, vi beslutter herinde af lovgivning, og – som jeg også startede med at sige i min ordførertale – og det arbejdsmarked med den model med arbejdsgiver og arbejdstager, som er så stærk, og som giver os så stor styrke i Danmark.
Det oplever jeg sådan set også en forståelse for fra ordførerens og Enhedslistens side.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Tak til ordføreren.
Jeg kan også kvittere for ordførerens glæde over det samarbejde, vi har haft på det her område.
Jeg er enig i, at vi har taget mange små og også nogle enkelte lidt større skridt for at gøre noget ved det her problem, og det lovforslag, vi har her, er jo så et af dem.
Men ordføreren er vel også enig i, at Venstres ordfører har en eller anden pointe?
For når vi kigger på, i hvor høj grad vi faktisk kan sikre at få inddrevet de bøder, der bliver udstedt, er der jo plads til forbedringer.
Der vil jeg gerne høre ordføreren: Hvilke tanker har ordføreren så gjort sig om det?
Og ordføreren sagde også: Vi vil gerne være med til mere vidtgående skridt.
Det vil jeg også gerne høre lidt om.
Jeg har jo nævnt forslaget om kædeansvar.
Det tror jeg ikke at jeg behøver at forklare så meget om.
Så jeg vil da gerne høre ordføreren, om det ikke vil være et af de effektive redskaber, også på det her område.
Der er også spørgsmålet om at gå endnu videre lovgivningsmæssigt og sige, at hvis man gentagne gange laver grove overtrædelser af de her regler, bør man også kunne få besked om, at så er ens serviceydelse her i Danmark ikke velset; at man ikke kan udføre tjenesteydelser her i Danmark, hvis man ikke kan finde ud af at overholde de regler, som vi har sat op.
Jeg vil gerne høre ordførerens tanker om yderligere ideer til at skærpe indsatsen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-01-15:
Tak for det.
Danmark er et land, hvor man kan leve af at gå på arbejde.
Det er jeg rigtig, rigtig glad for.
For mig er det en helt grundlæggende ting i vores samfund, at vi har tryghed omkring løn- og ansættelsesforhold, at man ikke behøver dobbeltjobbe, hvis man er ufaglært og lavtlønnet, men at vi rent faktisk har et grundniveau, der sikrer, at man kan forsørge en familie og har værdige forhold.
Arbejdsgivere og arbejdstagere er mestrene bag det her.
De forhandler, de håndterer, og i videst muligt omfang holder vi politikere os udenfor.
Når de spilleregler, de sætter op i fællesskab, ikke overholdes, så har de også hver især redskaber til at komme det til livs, og det er et rigtig stærkt system.
Sideløbende med det har vi selvfølgelig lovgivning, som myndighederne er ude at kontrollere.
Derfor er Register for Udenlandske Tjenesteydere vigtigt, og derfor var jeg uenig med den daværende beskæftigelsesminister, fru Inger Støjberg, da hun i tidernes morgen sagde, at det ikke var så vigtigt, om man blev registreret i det her register.
Det er rigtig vigtigt, for uden registeret og uden en grundlæggende viden om, hvad det er for nogle udenlandske tjenesteydere, der er her, hvor de er, og hvor mange de er, så er det rigtig svært at opretholde de regler, vi har, den grundlæggende tryghed, vi har på det danske arbejdsmarked, og som er så vigtig en del af det at være i Danmark.
Det skal derfor også være risikabelt at snyde.
Der skal være en reel risiko for at blive snuppet, hvis man snyder.
Det skal kunne mærkes på pengepungen, og da i særlig grad, hvis man er blevet snuppet ikke bare én gang, men flere gange.
Og hvis man er ude i at lave voldsomme overtrædelser på det her felt, skal det kunne mærkes endnu mere.
Derfor er jeg også rigtig glad for det lovforslag, vi behandler i dag.
Regeringen og Socialdemokraterne har i fire gentagne finanslove haft et meget, meget stærkt samarbejde med Enhedslisten og SF.
Vi har nu på fjerde år i træk haft et meget, meget stærkt samarbejde med de to partier.
Det er jeg glad for, for det betyder, at kampen mod social dumping ikke bare er noget, vi står og behandler i forbindelse med det her ene lovforslag, men er en lang perlerække af initiativer, der er taget, og hvor det her kun er det seneste skridt i en retning, hvor vi sikrer ordentlige arbejdsforhold i Danmark.
Jeg tror, det her vil være endnu et skridt i den retning, og derfor er jeg glad for at kunne sige, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2015-01-15:
Jeg synes, at det er en meget lang vej at gå for at sikre, at de bøder, der bliver udstedt i Danmark til virksomheder, som driver deres virksomhed i Danmark, også bliver inddrevet.
Jeg synes sådan set, at vi skulle sikre, at myndighederne i Danmark og i Polen i højere grad samarbejder for at få inddrevet de her bøder, for jeg er ikke enig i, at det her kun er et signal, vi kan sende i dag med at hæve bødeniveauet.
Hvis det, der reelt er sket, er, at virksomheden fortsat undlader at betale bøderne, er vi jo lige vidt, og derfor har vi brug for, at myndighederne i de lande, vi i øvrigt samarbejder med, sikrer, at det er den vej rundt, vi får sikret, at bøderne kommer ind.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Tak for det.
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører egentlig meget godt lagde fundamentet for min tale, nemlig det her med, at vi jo er åbne over for dem, der vil komme til Danmark og arbejde.
Der mener jeg det er vigtigt, at vi sikrer, at kampen mod social dumping er kontinuerlig, og at vi hele tiden finjusterer den.
Når jeg siger finjusterer, handler det om, at der ikke er noget columbusæg, og man kan ikke sige: Okay, så har vi en mirakelkur, hvormed vi kan vinde kampen mod social dumping én gang for alle.
Det handler om hele tiden at sætte fokus på det, handle på det og hele tiden sikre, at der, hvor der bliver snydt, eller der, hvor kampen så at sige ikke er effektiv, skal vi give nye værktøjer.
Således har vi også i regeringen i forbindelse med de seneste tre finanslove været inde at investere i kampen mod social dumping.
Som det også er blevet sagt, er det rigtigt, at det ikke kun handler om at give bøder, udstede bøder og forhøje bøder; det er en del af det, for bøderne skal selvfølgelig også inddrives, og det mener jeg også vi skal have fokus på fremadrettet.
Så det her forslag om at forhøje bødestørrelsen mener jeg er vigtigt.
Men er det også tilstrækkeligt?
Nej, det er det ikke.
Og jeg er sikker på, at det ikke er det sidste forslag, vi har set i kampen mod social dumping.
Så alt i alt kan Det Radikale Venstre bakke op.
Jeg vil bare lige her til sidst sige én ting, og det er, at vi har en utrolig god arbejdsmarkedsmodel i Danmark, og den skal vi værne om.
Vi må ikke tage den danske arbejdsmarkedsmodel for givet, forstået på den måde at den jo hele tiden kommer under pres, og der er det op til os politikere, også sammen med arbejdsmarkedets parter og især arbejdstagersiden, at sikre, at der er ordentlige lønforhold i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-15:
Det er bare for at finde ud af, hvad ordføreren egentlig mener om bøder i det her tilfælde.
Mener ordføreren, at det i det hele taget er forkert at idømme en bøde, hvis de ikke overholder reglerne om registrering i RUT, så det ikke kun er et spørgsmål om, at man ikke vil fordoble dem, men at man i det hele taget synes, det er forkert, at der idømmes en bøde for en sådan forseelse?
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Jeg vil bare sige, at de professionelle, der arbejder med hele plejesektoren, jo netop er hamrende nervøse, fordi der er en tendens til også systematisk at inddrage flere og flere frivillige timer i det arbejde og skubbe flere og flere fastansatte på plejehjem og andre steder ud.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Jo, i sagens natur er der forskel på 4 og 15 timer, det er jo derfor, vi gør det, kan man sige.
Men det er klart, at når vi går fra 4 til 15 timer, er det jo noget, man kan sige minder om deltidsarbejde.
Men det skal jo netop være i en frivillig sektor, og jeg mener ikke, altså ud fra det, jeg kender til arbejdsmarkedet og de nuværende koblinger mellem den frivillige sektor og arbejdsmarkedet, at det skulle give nogen synderlig risiko for at blive misbrugt.
Men det er klart, at dersom der er nogle ting, vi skal have kigget på og gjort mere præcise, er jeg villig til at se på det i udvalgsbehandlingen.
Men jeg mener ikke, at det, der ligger her, burde give nogen større bekymring – det gør det ikke hos mig i hvert fald.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren ikke mener, at der er forskel på at have 4 timers ugentligt ulønnet arbejde og 15 timer.
Mener ordføreren ikke, at det er nødvendigt at kigge vejledningsmaterialet igennem for at være sikker på, at der ikke sker et fortrængningsarbejde?
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Det her lovforslag er ikke blandt de mest tunge målt i forhold til reformer, men ikke desto mindre er det et vigtigt forslag.
Det er vigtigt, fordi det er et knivskarpt eksempel på, hvordan vi i praksis kan koble arbejdsmarkedet i Danmark, som vi er stolte af, med den frivillige sektor.
Der har været mange kritiske røster om, hvorfor man bliver modregnet, når man arbejder i frivillige foreninger og udfører frivilligt arbejde.
Jeg mener faktisk, at det her er et eksempel på, hvordan man finjusterer flexicurity, den danske arbejdsmarkedsmodel, i en moderne kontekst.
Så er det rigtigt, at det er et forsøg, og det mener jeg i sagens natur det bør være, så vi kan evaluere på det og nogle af de her bekymringer, der har været allerede nu, i dag, kan blive adresseret.
Men det er vigtigt for mig at understrege, at det her med, at vi nu lemper på reglerne og udvider fra 4 timer, så det er 15 timer, man kan arbejde ulønnet uden at blive trukket i ydelserne, hvis man er efterlønsmodtager eller dagpengemodtager eller modtager fleksydelse, jo ikke er et carte blanche til, at man så dermed ikke skal stå til rådighed, hvis man nu f.eks. er dagpengemodtager.
Man skal stadig være aktivt jobsøgende.
Kan det her misbruges?
Jamen igen kan man godt tænke sig situationer, hvor nogle vil misbruge det, men jeg mener stadig, at vi er ude i marginalerne, så vi ikke skal forskertse muligheden for at gennemføre det her lovforslag med tanke på teoretiske muligheder for misbrug, eller at der kan være få eksempler på misbrug.
Jeg mener samlet set, det er et rigtig godt lovforslag.
Der ligger nogle rigtig gode principper bag det her, og dem kan vi i Radikale Venstre bakke klart op om.
Og derfor kan vi i sagens natur også bakke op om lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-15:
Det skulle man måske også gå ud fra, men med det kendskab, der er til foreninger og til frivilligt arbejde, så er det nemt lige at få nogle frivillige til at kigge på, om der måske er noget, der skal males, eller noget, der skal vedligeholdes.
Man skal ikke som en selvfølge gå ud fra, at det ikke bliver lavet.
Netop det, at det ikke må fortrænge almindeligt arbejde, er jeg enig med hr. Christian Juhl i, også hvad angår plejeområdet, for det er jo ikke bare det ene område, det er mange områder, hvor man kan sige, at man går ind og fortrænger almindeligt arbejde.
Derfor er det også vigtigt, som jeg sagde til ministeren, at vi skal have en beskrivelse af, hvad man egentlig må.
Jeg tog det som et eksempel, for jeg har hørt om nogle foreninger og frivillige, der siger, at det ordner de da, når de alligevel går som frivillige, men det må man ikke.
Jeg kan hurtigt blive enig med spørgeren om, at man selvfølgelig ikke må gå så lang tid og arbejde med et bestemt område.
Men lad os nu se, hvilken redegørelse ministeren kommer med om det.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Jeg kan ikke forstå ordførerens betænkeligheder vedrørende håndværksarbejde, for det er jo slet ikke nævnt som eksempel på, hvad man kan lave, og det vil sige, at man jo må tage udgangspunkt i, at det kan man slet ikke lave.
Der, hvor jeg er mest nervøs, er, hvor der står egentlig pleje af ældre, syge eller handicappede.
Så er jeg nervøs, fordi hvis nu en frivillig kommer ind i 15 timer og tager alt det, hvad skal man kalde det, hyggelige arbejde med ældre, altså hvor man snakker og går ture og laver kaffe og den slags ting, så fortrænger man for det første noget egentligt arbejde, som i dag laves af andre, for det andet skal de andre lave alt det tunge arbejde, og det vil sige, at det arbejde, som kan være med til at gøre det rigtig spændende at arbejde med ældre, laver den frivillige så.
Jeg kunne forstå, hvis hr. Bøgsted nævnte det.
Men håndværksarbejde er jo slet ikke nævnt som eksempel på, hvad for noget ulønnet arbejde man kan lave, så derfor går jeg ud fra som en selvfølge, at det slet ikke kan komme på tale.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-15:
Der deler jeg ikke det synspunkt om, at det skulle være sådan en slags nulsumsspil, hvor det, man så yder i plejesektoren som frivillig, skulle tages fra nogle andre.
Det kan mere forstås som noget markup, det vil sige, det er sådan, at den ekstra frivillige arbejdskraft, der kommer til, er med til at bidrage til noget, som ikke bliver udført i forvejen.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Når man går fra 4 timer til 15 timer, mener ordføreren så slet ikke, at der er en øget risiko for fortrængning , sådan at vi er nødt til at stramme op i vejledningerne?
Jacob Lund (S), 2015-01-15:
Vi har absolut lyttet efter, hvad de sagde, mener jeg, og jeg mener også, at jeg pointerede i min tale, at der netop ikke er ændringer, i forhold til hvornår det er frivilligt og hvornår det er lønnet arbejde.
Så derfor synes jeg ikke, der er noget at frygte for i det her.
Men det, jeg pointerede i talen, er, at der er frivilligt arbejde, og reglerne for, hvornår det er frivilligt arbejde, fortsætter, som de er.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Tak til ordføreren for et af regeringspartierne.
Jeg vil gerne høre, hvad Socialdemokraterne mener om LO's kommentarer til forslaget.
Jacob Lund (S), 2015-01-15:
Det gjorde vi, fordi der ingen tvivl er om, at frivillige gør en stor og betydningsfuld indsats for Danmark.
Mere end 40 pct. af danskerne er i dag frivillige, og det er en helt særlig ressource, der får hjulene til at dreje rundt i det danske samfund.
Det er en indsats af ildsjæle, som ikke kan gøres op i penge.
Den frivillige indsats er for mange en helt naturlig ting, og det skal vi anerkende og støtte op omkring, for det er ærgerligt, hvis et godhjertet engagement går tabt i besværlige regler og unødigt bureaukrati.
Det er derfor, regeringen har præsenteret udspillet »Lettere at være frivillig«, for vi vil gerne gøre det lettere at yde en frivillig indsats for fællesskabet.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er den første udmøntning af udspillet.
Med L 101 foreslår vi at ændre reglerne for, hvor meget frivilligt arbejde man må udføre, når man modtager dagpenge, efterløn eller fleksydelse.
I dag er reglerne sådan, at man maksimalt må lave 4 timers arbejde om ugen, men med lovforslaget ønsker vi at hæve det til 15 timer om ugen.
Vi ønsker at hæve grænsen, fordi der skal være en fortsat naturlig mulighed for at bidrage med en frivillig, ulønnet indsats, selv om man bliver ledig eller går på efterløn eller fleksydelse.
Derfor skal der ikke være en usikkerhed om, hvornår man bliver trukket i sin ydelse. Når det så er sagt, vil jeg jo gerne først slå det helt klart og tydeligt fast, at det ikke er hensigten med lovforslaget, at frivilligt arbejde skal erstatte lønnet arbejde eller forlænge ledighedsperioder – på ingen måde.
Der går nogle meget klare skillelinjer mellem, hvad der gælder som frivilligt arbejde, og hvad der ikke gør, og de skillelinjer har vi i loven i dag, og de forbliver uændrede med lovforslaget.
Det er afgørende og er med til at sikre, at hensigten med L 101 i sidste ende matcher resultatet, nemlig at så mange som muligt får mulighed for fortsat at gøre en frivillig indsats.
I dag i Danmark har vi en flot kultur for at hjælpe hinanden og gøre en forskel gennem frivilligt arbejde, og med L 101 styrker vi den kultur og gør det klart for personer på dagpenge, efterløn og fleksydelse, at de uden tvivl fortsat kan påtage sig frivilligt arbejde.
Det styrker ikke kun samfundet, men det giver også både mening og noget tilbage til den enkelte, der gør indsatsen, når vi samtidig slår fast, at frivilligt arbejde aldrig må erstatte lønnet arbejde eller forlænge dagpengeperioden.
Derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.