runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2014-04-30:
Det fremgår af tilladelsen til TV 2 Danmark A/S, at de udøver public service-virksomhed af 2. maj 2013 – altså ifølge aftalen af 2. maj 2013 – og deraf fremgår det fuldstændig klart, som hr. Alex Ahrendtsen siger, at TV 2 Danmark A/S har hovedsæde og den centrale nyhedsredaktion i Odense, og at der ikke samlet set må ske yderligere forskydninger af koncernens aktiviteter fra Odense til København i forhold til den 1. januar 2011.
Det er partierne bag medieaftalen, som er enige i det krav, og derfor er der en meget bred politisk opbakning i Folketinget til det synspunkt, som hr. Alex Ahrendtsen giver udtryk for.
Det er radio- og fjernsynsloven, der afgør en hel række ting, bl.a. at det er Radio- og tv-nævnet, der fører tilsyn med, at TV 2 opfylder sin public service-kontrakt.
Det er jo den, vi som partier indgår i fællesskab, når vi indgår en aftale med i det her tilfælde TV 2.
I den seneste udtalelse fra Radio- og tv-nævnet om TV 2 Danmarks public service-redegørelse – den, der er fra 2012 – har nævnet ikke påtalt fordelingen af medarbejderne på de to arbejdssteder.
Nu skal der sendes en ny opgørelse fra TV 2 Danmark inden den 1. maj, dvs. inden i morgen, vedrørende 2013, og så forventes Radio- og tv-nævnet at udtale sig om den.
Året efter, altså i 2012, var der stadig væk 512 i Odense og 499 i København.
I 2013 går det galt.
Der er der 513 i Odense og 514 i København.
Så der har været den trend, kan man kalde det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-30:
Mener ministeren, at vandrende EU-borgere, der arbejder i Danmark, skal betale medielicens, og hvordan vil ministeren sikre, at det sker?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Må jeg gerne sige en ting?
Jeg kom til at nævne et tal på 26 pct., men det er for ægtefællesammenføringer.
Jeg kom til at sige noget, der er forkert – blot så det er afklaret.
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg kan alle tallene på fingerspidserne, men jeg kan fortælle, at sidste år steg antallet af ansøgninger om asyl i Danmark med omkring 22-23 pct.
Tilsvarende steg det med 70 pct. i Tyskland.
Jeg tror, det steg med 24 pct. i Sverige.
Jeg er ikke sikker på det, men det var på det lag; det var lidt mere end i Danmark.
Det gør det vist ikke i Tyskland.
Det siger jeg blot for at understrege endnu en gang, at det ikke er sådan, at Danmark skal opfatte sig selv som en eller anden form for magnet.
Jeg har også hæftet mig ved, at der er mange andre lande, som giver permanent ophold og andre vilkår tidligere, end man gør i Danmark.
Martin Geertsen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Det var det første spørgsmål.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Her vil jeg bare gerne endnu en gang påpege, at den største stigning, vi har haft, skete fra 2008 til 2010, hvor Venstre sad med regeringsansvaret.
Det er ikke sådan, at en regering i Danmark kan sidde alene og bestemme, hvor mange der søger asyl.
Vi har selvfølgelig indflydelse på, hvor mange der får asyl, og der er det sådan – og det er nemlig meget nemt at huske – at der ikke er ændret et komma på de regler, der var under den borgerlige regering, i forhold til de regler, der er under denne regering.
Ikke et komma er ændret i forhold til at få asyl.
Hvis man i øvrigt sammenligner 2013 med 2010, kan man se, at ansøgerantallet er steget med 6 pct., og at antallet af tilladelser er steget med 7 pct.
Det skyldes – og det siger jeg bare igen for at hæfte nogle ord på – at der har været flere syriske statsborgere, som har ansøgt om familiesammenføring, og at der dermed også gives flere tilladelser til ansøgere, hvor referencen er flygtningestatus.
Det er blot for endnu en gang at nævne, at selvfølgelig spiller det en stor rolle, at der er en konflikt i Syrien, og det kan også ses i tallene.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
For hvis man går tallene igennem, viser det sig altså, at regeringen ikke har styr på den asyltilstrømning, der er.
Her er ændringerne større i Danmark end i nogle af de omkringliggende nordiske lande.
Nu lover ministeren så bod og bedring, at alt bliver bedre, og det er jo det samme som ved det tidligere spørgsmål.
Jeg vil godt høre justitsministeren, om vi så om et halvt år kan regne med, at der er et væsentlig lavere antal asylansøgere i Danmark.
Er det sådan, man skal forstå ministerens svar?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Jo, men hvis hr. Martin Geertsen eller hr. Karsten Lauritzen forsvinder, har jeg heller ikke styr på, hvor de er henne.
Sådan er det jo med folk, der forsvinder.
Dem har man ikke altid styr på hvor er henne.
Det, man så kan, er, at man, hvis de dukker op igen, kan have styr på, præcis hvem det er, hvor de har været i systemet, og hvilken status de har.
Vi har åbnet op for at sende folk tilbage, bl.a. til Afghanistan, hvor vi i et stykke tid har sendt enlige mænd af sted, men hvor vi nu også har åbnet op for at tvangshjemsende familier med børn.
Vi har også Somalia, som der blev spurgt til, hvor situationen er forandret, og hvor der nu er nogle områder, som er fredelige, og hvor vi forsøger at få lavet aftaler med de somaliske myndigheder om at få nogle af dem, som har været i Danmark og søgt ophold her, men som ikke er blevet tildelt asyl, til at rejse hjem.
En vigtig del af det med at få folk til at rejse hjem er selvfølgelig, at deres hjemlande skal anerkende dem og modtage dem, og derfor arbejder jeg meget på, at vi skal få lavet nogle af de her modtagecentre, hvor folk kan blive reintegreret, for det nytter ikke noget, at de hober sig op i det danske asylsystem.
Hvis man er afvist, skal man selvfølgelig tilbage til der, hvor man kommer fra, men det skal også ske, hvis der eksempelvis er tale om Afghanistan, på en måde, hvor man ikke kommer til at sidde i Kabul lufthavn, men hvor man kan komme hjem til sin hjemegn og det netværk, som man har, og som skal aktiveres, for at man kan få en god tilværelse der.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Jeg takker selvfølgelig justitsministeren for besvarelsen, men jeg vil anbefale ministeren at kigge lidt nærmere på tallene, for hr. Martin Geertsen illustrerede jo, at ministeren tvister sandheden lidt, når ministeren siger, at det udelukkende skyldes Syrien.
Det er jo en god forklaring på den store stigning, men når man dykker ned i tallene og også i de svar, som ministeren selv har givet, og laver noget simpel procentregning, viser det sig altså, at hvis man trækker Syrien ud, så er der en lang række andre lande, hvor der er en stigning.
Det er f.eks. Afghanistan og Somalia.
Jeg synes, ministeren her i dag i Folketinget skylder at anerkende, at der også har været en væsentlig stigning fra de pågældende lande.
Altså, det sender da et signal til folk, der ønsker at være asylansøgere i Danmark, om, at vilkårene er bedre, end de var under den tidligere regering.
Det synes jeg ministeren skylder at anerkende.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Sidste år var 2.100 ud af 7.500 fra Syrien eller var statsløse.
Men vi havde også en del, som kom fra Serbien og fra andre lande, som ligger i det område, som var åbenlyst grundløse asylansøgere, og som derfor er afvist og udsendt og hjemrejst.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Martin Geertsen har siddet og gjort tallene op, men jeg kan i hvert fald her sige, at der kom mange, som selvfølgelig så vil tælle den anden vej i statistikken.
Omvendt var der 2.100, som enten var fra Syrien eller var statsløse ud af i alt 7.500.
Martin Geertsen (V), 2014-04-30:
Det, jeg så specifikt spurgte ind til her, var, at hvis ministeren trækker Syrien, Afghanistan og Somalia ud af ligningen, får man en stigning i perioden 2011 til 2013 – og det svarer ministeren jo sådan set selv på i udvalgsspørgsmål nr. 435 – på 71 pct.
Når ministeren så ved det samråd, jeg henviste til før, om jeg så må sige, lægger skylden for stigningen i antallet af asylansøgere på Syrienkonflikten og situationen i Somalia og i Afghanistan, er det så korrekt at forklare stigningen i antallet af asylansøgere med situationen i de tre lande?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-30:
Jeg mener helt grundlæggende, at EU-borgere, der arbejder i Danmark, skal være omfattet af de samme regler for licensbetaling, som andre borgere i Danmark er.
Det er også sådan, det er i dag.
Det er et ganske fornuftigt system.
Man har som EU-borger, der er flyttet til Danmark, ifølge cpr-nummerloven ret til at blive tilmeldt folkeregisteret, hvis man skal være i Danmark i mere end 3 måneder, og man har pligt til at tilmelde sig, hvis man skal være her i mere end 6 måneder.
Vandrende arbejdstagere fra andre EU-lande vil altså være omfattet af de gældende regler, senest når de har været i Danmark i 6 måneder.
Så spørger spørgeren dernæst, hvordan jeg vil sikre, at vandrende EU-borgere, som arbejder i Danmark, faktisk betaler den medielicens, som de er forpligtet til ifølge reglerne.
Det er DR, der administrerer licensreglerne og står for opkrævning af licensen, og der laves løbende licenskampagner, der opfordrer til, at man betaler licens, og der bliver udført løbende kontrol af husstande og virksomheder og deres licensbetaling ved licensinspektører, som enten kontakter husstande og virksomheder telefonisk eller aflægger besøg.
Endvidere har virksomheder, som sælger og udlejer apparater, som kan modtage og gengive billedprogrammer og -tjenester, pligt til at give DR oplysninger om navn, adresse og personnummer på personer, der køber eller lejer apparater, så de personer kan tilmeldes licensbetalingen.
Der er over de seneste 20 år sket et betydeligt fald i andelen af sortseere.
Jeg har tillid til, at DR administrerer licensreglerne og opkrævningen på hensigtsmæssig vis.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-30:
Så må jeg se, om jeg har større held denne gang
: Hvad er ministerens holdning til, at TV 2 siden 2007 har flyttet flere og flere medarbejdere fra Odense til København?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-30:
Af helt principielle grunde vil jeg gerne endnu en gang understrege, at hvis jeg skal svare på spørgsmål om børnechecken, vil jeg gerne bede om spørgsmål, der vedrører børnechecken, så jeg kan forberede et svar, og så jeg kan sætte mig ind i de konkrete regler.
Hvis jeg skal sammenligne børnecheckudbetaling med licensbetaling, ønsker jeg gerne formuleret spørgsmål af den karakter, og så kommer jeg gerne igen.
Jeg vil gerne svare på de spørgsmål, som jeg bliver stillet skriftligt her i Folketingssalen – hellere end gerne, og hellere en gang for meget end en gang for lidt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-30:
Jeg tror, at det er ministeren, der har fået det gale ben ud af sengen.
Min medspørger har jo et helt relevant spørgsmål.
Ministeren glider uden om spørgsmålet.
På samme måde glider hun uden om spørgsmålet om rimeligheden i, at man på den ene side bare kan få fra dag et, men ikke skal betale fra dag et.
Så synes ministeren ikke, at det er rimeligt, at der er ens regler for, når man får, og når man betaler?
I det her tilfælde gælder det medielicensen.
Bør den ikke gælder fra dag et, når vandrende EU-borgere kommer til landet?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-30:
Faktisk har jeg fået den opfattelse, at Dansk Folkeparti gik ind for, at der var en optjeningsregel, når man skulle have ydelser.
Så må det vel også gælde, når man skal betale ydelser.
Så er det ikke Dansk Folkeparti, der egentlig har fået det gale ben ud af sengen i dag?
Morten Marinus (DF), 2014-04-30:
Nu er det jo heller ikke altid, at jeg tror på alverdens meningsmålinger, men jeg må indrømme, at jeg ikke deler ministerens opfattelse.
Jeg tror nemlig, at den andel af danskerne – som i forvejen er kritiske over for licenssystemet, altså de 36 pct., der faktisk ønsker slet ikke at betale licens, og 22 pct., der gerne vil have et licenssystem indregnet over skatten – vil stige, når man hører, at der er udlændinge, der ikke skal betale licens de første 6 måneder, de opholder sig i landet.
Mener ministeren seriøst ikke, at vi har et problem her?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-30:
Det tror jeg faktisk ikke, for det er min opfattelse, at borgerne i Danmark er villige til at betale den skat og de afgifter, som de er pålagt via lovgivningen fra Folketinget, fordi de er retskafne og ordentlige mennesker, som gerne vil leve i et samfund, hvor de også er med til at betale for det samfund, de gerne vil have.
Så nej, jeg er ikke bekymret på den måde.
Morten Marinus (DF), 2014-04-30:
Når nu man hører, at EU-borgere først har pligt til at betale licens efter 6 måneder, og når man samtidig i weekendens udgave af Søndagsavisen kan læse om en måling, hvor der står, at hver tredje dansker ikke ønsker at betale licens til DR, har vi jo en udfordring.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-30:
Det spørgsmål bør spørgeren stille til de relevante ressortministre.
Jeg er ikke ressortminister på børnechecken og for EU-politikken som sådan, så der henviser jeg til de relevante ministre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-30:
Jamen det er jo ikke godt nok.
Det her handler jo om vandrende EU-borgere, og EU-borgere kan få børnecheck fra dag et, de er her, med tilbagevirkende kraft, men de skal ikke betale licens før efter 6 måneder.
Der må da være sammenhæng i tingene.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-30:
Efter min opfattelse ligger det spørgsmål fuldstændig uden for det spørgsmål, jeg blev stillet her, så det kan jeg ikke svare på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-30:
Tak for det.
Ministeren har jo forud for dette spørgsmål svaret på et andet spørgsmål i forbindelse med det her, og det stemmer meget godt overens med, hvad ministeren lige har fortalt.
Det, der er interessant for os, er jo, at man, først den dag man bliver tilmeldt folkeregisteret, også skal til at betale licens, og det har man pligt til efter 6 måneder.
Det står der i svaret, og det har ministeren lige sagt, og det er jo glimrende.
Det vil sige, at de første 6 måneder betaler de ikke licens, og de behøver heller ikke at gøre det som vandrende EU-borgere.
Derimod, hvis man er vandrende EU-borger og har et barn i hjemlandet, har man ret til at få børnecheck fra dag et.
Hvad er ministerens holdning til, at der er den forskel?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Jamen jeg synes, at det afgørende her er, at vi skal finde en måde i det europæiske samarbejde at kombinere vores europæiske samarbejde på, som er en kæmpe fordel for os alle sammen, lønmodtagere og virksomheder og dermed samfundet som hele, og så de unikke nationale velfærdssamfund.
Og heldigvis har vi et velfærdssamfund, der bygger på ret og pligt, og det er da et princip, som vi vil gøre, hvad vi kan, for at håndhæve.
Derfor synes jeg også, det er naturligt, at vi i Danmark har et beskæftigelseskrav, sådan at man ikke fra den ene dag til den anden kan være berettiget til danske dagpenge.
Hans Andersen (V), 2014-04-30:
Men så kan det jo undre, at vi så til dato har brugt så lang tid på at finde en løsning på det her problem.
Skatteministeren har jo den 24. februar 2014 sagt til Jyllands-Posten, at de sociale rettigheder er en hjørnesten i det indre marked.
Det er forudsætningen for, at arbejdstagerne kan føle sig trygge ved at søge arbejde i et andet EU-land.
Og så kunne jeg spørge ministeren: Er beskæftigelsesministeren enig med skatteministeren i det?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Mit mål er selvfølgelig, at vi skal få etableret aftaler med så mange lande som muligt, og at den Task Force Hjemsendelse, som er blevet etableret af Justitsministeriet, skal føre til, at det her kommer til at fungere gnidningsfrit.
Men det er en dagsorden, som jeg er optaget af, som Justitsministeriet er optaget af, som regeringen er optaget af, og som selvfølgelig også er en, vi vil forfølge, men jeg har ikke noget tal på noget mål.
Jeg synes bare, det er godt, at det går den rigtige vej, og det vil jeg gerne arbejde for at det kan blive ved med at gøre.
Jeg synes, at 34, som blev udsendt til afsoning sidste år, trods alt var rigtig meget mere end de to, der blev udsendt tilbage i 2011.
Så det går da trods alt, også i forhold til tallene fra sidste år, den rigtige vej.
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Jeg kunne bare godt tænke mig, i forhold til det jeg spurgte til her sidste gang, at få et tilsagn fra ministeren om, at man sikrer sig, at man rundtomkring i politikredsene får et fuldstændigt overblik over, hvorfra de pågældende kriminelle kommer, så man har præcise tal, man kan fremskaffe, når man bliver spurgt til de her ting og har brug for at arbejde videre med det.
Den anden ting er så, at jeg har spurgt nogle gange, synes jeg, både under det første og det andet spørgsmål, og jeg vil bare lige prøve at spørge igen: Har ministeren ikke et mål for, hvor mange man gerne vil hjemsende i 2014?
Det er jo ofte sådan med et skib, at hvis skibet ikke rigtig har noget mål, så sejler det bare sådan lidt rundt, og så kommer man ikke rigtig nogen vegne.
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide af ministeren, for det er jo skønne spildte kræfter, hvis der ingenting sker.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle tal eller en opgørelse, som hr. Peter Skaarup nævner.
For mig virker det lidt mærkeligt, hvis man ikke kan redegøre for, hvem der har begået kriminaliteten; man kender jo folks cpr-numre, hvis man skal rejse en sag.
Hvis man ikke har et dansk cpr-nummer, har man en anden form for identifikation, så selvfølgelig har vi et overblik over, hvem folk, som skal stilles for en dommer i Danmark, er.
Blot for endnu en gang at afrunde debatten om de danske fængsler vil jeg sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi i vores fængsler kan hjælpe folk videre, men jeg synes ikke, det er vigtigt, at vi bruger pengene på at hjælpe folk, som ikke har en fremtid Danmark, videre.
Og det har man ikke, hvis man er statsborger i et andet land og skal have sin tilværelse til at fungere der efterfølgende.
Derfor er jeg fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, at dem, som har modtaget en dom, og som er udvist af Danmark, i så høj grad som overhovedet muligt skal oversendes til eget hjemland, hvor man kan afsone.
Så kan man dernede eller derovre eller deroppe, eller hvor det er henne, bruge ressourcerne på at få folk tilbage til samfundet, og så kan vi i Danmark selvfølgelig også bruge ressourcerne på det samme for de danske fanger.
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Lige til diskussionen om højere straffe vil jeg sige, at det jo faktisk er sådan, at man nogle steder i politikredsene har den vurdering, at det næsten ikke kan betale sig at få folk i fængsel, fordi der ikke går ret lang tid, før de bliver prøveløsladt, med de nye regler, som regeringen så i øvrigt har lavet på det område.
Reglerne gør netop, at fængselsstraffene bliver forkortet.
Selv om de egentlig er på et niveau hos domstolene og afgørelsen er på et niveau, bliver de forkortet efterfølgende.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om noget, efter at jeg har erfaret via Berlingske, at flere politikredse slet ikke opgør, hvorfra de kriminelle, de tager, kommer, altså deres nationalitet.
Det må da være vigtigt for regeringen og i det hele taget debatten, at vi får klarhed på det område.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren vil sikre, at man opgør den nationalitet, så vi får et overblik over problemets omfang.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Vi har samtaler med både Rumænien og Litauen, som også er meget villige til at indgå i et godt samarbejde med Danmark, for lige så ærgerlige, vi i Danmark er over, at der kommer mennesker hertil og begår kriminalitet, lige så ærgerlige er de over det i både Litauen og Rumænien, for de synes ikke, det er særlig skægt at blive mødt med, at mange af deres landsmænd på den måde pletter landets ry.
Det synes jeg er godt, for det er meget, meget trist og synd, hvis det skal være sådan, at man begynder at mistænke hinanden, uanset hvor man kommer fra.
Til det om, at danske fængsler er en feriekoloni, vil jeg sige, at det ikke er mit indtryk.
Men det er korrekt, at man i de danske fængsler kan tjene penge ved at samle tøjklemmer, lave hylder eller montere ting.
Man kan godt tjene et par tusinde kroner.
De penge kan selvfølgelig sendes hjem til der, hvor man kommer fra.
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Tak for det.
Jeg synes da, det er godt, at man forsøger med nogle kontakter til nogle af de lande, det handler om.
Spørgsmålet er jo så bare, om det rent faktisk afføder, at vi får nogle af de kriminelle hjemsendt.
Det er jo det, vi er ude efter i Dansk Folkeparti.
Vi ser det jo som en væsentlig dæmpende effekt, hvis kriminelle kan hjemsendes til afsoning, fordi man på den måde erfarer, hvis man er kriminel og kommer til Danmark, at det altså har nogle ret voldsomme konsekvenser, nemlig at man ender i et fængsel i hjemlandet i stedet for i de her noget blidere – det må jeg indrømme at jeg vil fastholde, uanset hvad ministeren siger – fængselsforhold, som der er i Danmark, hvor de fleste faktisk betragter det som lidt af et ferieophold, og hvor de samtidig i forhold til i hjemlandet kan tjene ret gode penge ved at sidde i fængsel.
Det er i øvrigt penge, som de sender hjem, så de er med til at brødføde familien.
Det er jo også en effekt, vi lige skal huske på.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er så: Ser ministeren det som muligt at lave bilaterale – altså tosidige – aftaler med eksempelvis Rumænien og Litauen, der gør, at de er med på, at man ikke behøver at have 6 måneder tilbage af sin fængselsstraf for at blive hjemsendt?
For en del af de indbrudskriminelle, vi jo netop taler om, som formentlig begik en ret stor del af de her 42.000 indbrud, som vi havde sidste år, er netop karakteriseret ved at få forholdsvis korte straffe – måske også for korte, men det kan vi tage en diskussion om en anden gang – og det betyder, at de i virkeligheden som udgangspunkt ikke kan sendes hjem. Det er derfor, at jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren: Kan vi forvente, at der laves skriftlige tosidige aftaler med Rumænien og Litauen, så vi kommer det her problem til livs og dermed også sparer vores samfund for store ressourcer?
Det er jo samtidig en ret stor udgift, hvis man optager en plads i et dansk fængsel.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Nu kom lidt af svaret, og jeg fik også svaret lidt på det i det sidste svar, jeg selv gav, nemlig at det følger af den EU-rammeafgørelse, der er om overførsel af domfældte, at modtagerstaten kan afslå at overtage en straffedom til fuldbyrdelse, hvis der mangler at blive afsonet mindre end 6 måneder af sanktionen.
Det er jo sådan, at det så betyder, at lande kan vælge at sige nej og sige, at de ikke kan tage imod dem, fordi de ikke har plads eller ikke kan nå at få behandlet sagen, eller hvad det nu kan være.
Derfor kan vi ikke fra dansk side sige, at vi vil kunne komme derhen, hvor alle, der har fået en dom, som skal afsones, vil kunne udsendes.
Det kræver, at man har aftaler med de lande, der er i den anden ende, og som skal tage imod dem.
Ligesom Danmark også skal tage imod de domfældte, som er dømt til afsoning i andre lande. Men når det er sagt, vil jeg gerne sige, at vi har lavet noget, der hedder Task Force Hjemsendelse, som arbejder på at få overført udlændinge til afsoning i deres hjemlande med så korte frister som muligt; altså udvisningsdømte, som afsoner en straf her i landet, vil som udgangspunkt blive prøveløsladt med henblik på udvisning, når de har udstået halvdelen af deres straf.
Og så gælder det om at få dem overført inden den dato, og det er det, der arbejdes på i taskforcen.
I praksis kan taskforcen således anmode om at få overført udlændinge til afsoning i hjemlandet, selv om der reelt kun er 3-4 måneder tilbage til en prøveløsladelse.
Som jeg også allerede har været inde på i min forrige besvarelse, er det imidlertid vores erfaring, at det desværre tager tid og kan være vanskeligt at få en kriminel person overført til afsoning i hjemlandet, og derfor er det ikke så meget fristen på de 6 måneder, der er den store udfordring i dag.
Det er snarere at få sikret et godt samarbejde med modtagerlandet, hvilket jo er en forudsætning for overførslen.
Derfor arbejder vi også løbende på at styrke det konkrete og praktiske samarbejde med modtagerlandene, sådan som jeg allerede var inde på i min forrige besvarelse.
Jeg kan også bare nævne her, at ud over at jeg selv har taget kontakt til forskellige folk, har taskforcen været på besøg i Litauen, Polen, Rumænien og Serbien og på den måde etableret gode bilaterale kontakter for at styrke behandlingen af overførselssager til lande, som har et større antal indsatte i danske fængsler.