runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-05-20:
Jeg tror nu nok, at man i nogle sammenhænge godt kan diskutere, om alle yder en stor indsats for at skabe integration.
Men det, som jeg synes er det interessante spørgsmål i forhold til ministeren,
er: Er konsekvensen af det, ministeren siger, at vi sådan set skal helt væk fra det synspunkt, at det afhænger af kriminalitetens grovhed, om folk skal udvises, men at man sådan laver nogle opdelinger i nogle bestemte former for kriminalitet, som, uanset hvor grove de er, skal føre til udvisning, måske endda kun med udgangspunkt i, at folk står i et af politiets registre som en, man mener har banderelationer?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Jamen som jeg allerede har sagt, står jeg slet ikke her og lovgiver i dag, og mit anliggende er først og fremmest integrationen.
Men jeg synes, det er rimeligt, at vi ser på, om der er nogle, der simpelt hen ødelægger vores samfund, og at vi ser på, om vores vurdering - den samlede vurdering af, hvad de skal have af straf og udvisning - er den rigtige.
Det mener jeg er en helt naturlig udvikling.
Vi lægger i større og større grad vægt på evnen og viljen til at integrere, fordi vi i dag, i modsætning til under tidligere regeringer, simpelt hen har alle redskaberne og masser af økonomiske midler til det, og arbejdsmarkedet står på spring for at få fat i de unge.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Ministeren har selv for lidt siden været inde på, at den her debat befinder sig i en gråzone mellem integrationsministerens og justitsministerens ressort.
Der er én form for udlændingekriminalitet, som er særlig skræmmende, og det er ungdomskriminaliteten, bandekriminaliteten, og der har der jo været nogle rigtig gode takter i det, regeringen har sagt om at ansvarliggøre familierne i forhold til de unges kriminalitet.
Der har både været tale om simpelt hen at lade familierne betale for hærværket, og også - mere præventivt - at politiet tog hjem til de pågældende og lod forældrene forstå, at det her knageme var alvor.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Hvad angår politiets beføjelser, finder det, som hr. Jesper Langballe nævner, jo allerede sted.
Jeg kan huske, at Glostrup Politi for mange år tilbage sendte julekort til tyveknægtene og advarede dem om, at politiet altså kiggede efter dem.
Vi ved også, hvis vi netop tager sådan noget som efterretningsvirksomhed og radikalisering, at PET har de såkaldte præventive samtaler.
Så det er der mulighed for i dag.
Når der så bliver spurgt om ansvarliggørelsen i øvrigt, også af forældrene, vil jeg sige, at der jo også er rige muligheder i dag for kommunerne, det er bare, som om kommunerne ikke altid bruger dem.
Men der har regeringen jo netop nedsat et udvalg om det.
Og det er så ikke for at slippe uden om det, men det er altså rent faktisk velfærdsministeren, der står i spidsen for det.
Så det er vi jo i meget høj grad i gang med, men jeg har altså den opfattelse, at der allerede er flere muligheder i dag, end kommunerne anvender.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jeg vil simpelt hen takke for besvarelsen og så bruge min anden korte bemærkning til et andet spørgsmål.
Ministeren var inde på den betingede udvisning, og det var jo et forslag, som vi var meget glade for, da vi i sin tid blev enige om det, det såkaldte gule kort, som vi var overbevist om dels ville virke præventivt, dels ville gøre det på en fair måde.
Har ministeren dannet sig noget indtryk af det?
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Det Radikale Venstre kan støtte det forslag, vi behandler her.
Det har gennemgået en længere forhandling, og vi synes, det er klogt, at ministeren hermed gives en bemyndigelse til at fastsætte regler, som kan gøre, at de sikkerhedsregler, der er på det danske arbejdsmarked, fortsat kan være opfyldt.
Vi synes, det er godt, vi er glade for anerkendelsesdirektivet i almindelighed, men det er klart, at vi må stå værn om de garantier, der er på det danske arbejdsmarked, i form af godkendte sikkerhedsuddannelser.
Jeg synes også, det er vigtigt i den her sammenhæng at understrege, at uanset anerkendelsesdirektiv og uanset bemyndigelse er det til enhver tid arbejdsgiverens ansvar at sikre, at arbejdsmiljøet er i orden, og at sikkerheden på arbejdspladserne er i orden.
Det ændrer den her lovgivning ikke ved, og det ændrer den nye bemyndigelse til ministeren heller ikke ved.
Men vi støtter forslaget om, at der for en lang række af de her sikkerhedsuddannelser skal være en forhåndsgodkendelse og meddeler derfor vores tilslutning til lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-20:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og tak til partierne for støtten til lovforslaget.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen er tilhænger af arbejdskraftens frie bevægelighed, og vi ser i anerkendelsesdirektivet et positivt bidrag hertil, nemlig at både det nationale arbejdsmarked og det samlede europæiske arbejdsmarked kan åbnes yderligere og gøres mere dynamisk.
Det er vigtigt i en tid, hvor der i Danmark er mangel på arbejdskraft.
Dog er hensynet til sikkerheden på arbejdspladserne vigtigt.
Regeringen lægger vægt på, at vi i Danmark har et godt arbejdsmiljø og fortsat arbejder på at gøre det bedre, hvor vi kan.
Derfor finder vi det nødvendigt at benytte os af undtagelsesmuligheden i anerkendelsesdirektivet om at stille krav om forudgående kontrol af de erhvervsmæssige kvalifikationer, når personer fra andre EU-lande kommer hertil for at arbejde midlertidigt eller lejlighedsvis.
I disse situationer skal Arbejdstilsynet have mulighed for at kontrollere de erhvervsmæssige kvalifikationer på forhånd på særlige områder, hvor vi i Danmark stiller krav om en uddannelse, f.eks. som kranfører eller stilladsarbejder.
Betingelsen for forhåndskontrol skal naturligvis være opfyldt, og det vil sige, at det arbejde, der udføres, skal have betydning for den offentlige sikkerhed og sundhed, og at kontrollen skal være begrundet i hensynet til at undgå alvorlig skade for tjenestemodtagerens sikkerhed og sundhed.
Formålet med lovforslaget er jo at sikre, at personer, der har erhvervet deres erhvervsmæssige kvalifikationer i et andet EU-land, og som ønsker at arbejde midlertidigt eller lejlighedsvis i Danmark, har de nødvendige kvalifikationer til at udføre det pågældende arbejde.
Jeg vil gerne om selve lovforslaget sige, at der jo her er lagt op til en ordning, som er dynamisk.
Således vil området for, hvornår der skal ske forudgående kontrol af de erhvervsmæssige kvalifikationer, kunne udvides og indskrænkes med tiden.
Der vil således fortsat være fokus på det her område.
Med hensyn til spørgsmålet om proceduren vil jeg sige, at Beskæftigelsesministeriet som sædvanlig vil notificere lovændringerne over for Europa-Kommissionen, når lovforslaget er vedtaget.
Og da lovforslaget jo er udarbejdet i overensstemmelse med direktivets bestemmelser om muligheden for forudgående kontrol, forventer vi ikke, at Kommissionen vil have bemærkninger hertil.
Jeg vil gerne slutte med at gentage, at jeg er glad for, at der er et stort og bredt flertal bag lovforslaget og dermed også bag målsætningen om at bevare det høje danske arbejdsmiljøniveau.
Jeg kvitterer hermed for tilslutningen til lovforslaget og ser frem til en god udvalgsbehandling.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-20:
Anerkendelsesdirektivet medfører jo, at arbejdskraftens fri bevægelighed bliver smidiggjort.
Det er helt naturligt, at vi har en fri bevægelighed af arbejdskraften inden for EU, og det har jo i særdeleshed været godt her, hvor vi har oplevet en periode i Danmark, hvor der virkelig har været behov for en øget arbejdsstyrke til at løse de opgaver, som vi netop har stået over for.
Nu hørte jeg, at den tidligere ordfører udtalte, at man har skiftet holdning i regeringen osv.
Jeg synes, at den proces, vi har været igennem, har været en meget givtig proces, hvor vi har haft deputationer inde, hvor fagligheden har været inde i billedet, og hvor man har understreget nogle forskellige synspunkter og holdninger til netop det sikkerhedsmæssige, og det sikkerhedsmæssige kan vi på ingen måde komme til at diskutere; det vil vi ikke på nogen måde nedprioritere.
Vi har en meget høj sikkerhed, og vi har et sundhedsmæssigt godt arbejdsklima her i landet, og det skal vi også værdsætte fremover.
Så Det Konservative Folkeparti støtter dette lovforslag.
Kim Andersen (V), 2008-05-20:
Forslaget her er jo kommet på Folketingets dagsorden som følge af nogle ganske forfærdelige sager om misbrug af mindreårige børn, og i Venstre er vi meget glade for, at regeringen med forslaget lægger an til, at det skal være en strafskærpende omstændighed, at voksne misbruger mindreårige børn seksuelt, enten ved samleje eller ved anden kønslig omgængelse, som det hedder, med børn under 15 år.
Det skal naturligvis være forbundet med en ganske markant straf at foretage den slags forbrydelser.
Det er nogle af de værste forbrydelser, man næsten kan forestille sig, når en voksen misbruger sin autoritet, sin alder og sin psykiske overlegenhed ved uden voldsanvendelse at lokke et barn til samleje eller anden kønslig omgængelse.
Det er modbydeligt, det er ulækkert, og det skal have stærke konsekvenser for dem, der forbryder sig mod disse børn.
De børn vil skulle leve med konsekvenserne af så traumatiske oplevelser resten af livet, og der skal naturligvis stilles alle de faglige ressourcer til rådighed, som vi overhovedet kan opdrive, for at hjælpe disse børn til at komme over de frygtelige hændelser og oplevelser, de har været igennem.
Men for de voksne, som har forbrudt sig mod børnene, skal det have en mærkbar konsekvens.
Der er noget, der hedder retsfølelse, og retsfølelsen i det danske samfund tilsiger, at vi skrider ganske, ganske markant ind over for voksne, der forbryder sig mod mindreårige på denne måde.
I Venstre er vi også glade for, at det i forbindelse med behandlingen af forslaget her forud for fremsættelsen er lykkedes at få flyttet denne forfærdelige forseelse over i en anden paragraf, så der er tale om en skærpende omstændighed, der giver en højere straf for et enkeltstående tilfælde - en straf på op til 12 års fængsel.
Samtidig er det jo sådan, at de straffeangivelser, vi opererer med på området her, tager udgangspunkt i et enkeltstående tilfælde af voldtægt eller anden kønslig omgængelse.
Der har hidtil været taget udgangspunkt i voldtægt, hvor der altså er brugt vold.
hvor en række forhold vil skulle komme til en samlet bedømmelse i forbindelse med en domsafsigelse.
Derved vil udmålingen af straffen til gerningsmanden blive betydelig højere end ved strafudmålingen for et enkelt voldtægtstilfælde.
Det synes vi også er yderst rimeligt, så det hilser vi også med tilfredshed.
Alt i alt tilslutter vi os forslaget fra justitsministeren.
Vi synes, det er rimeligt og konsekvent, og det er samtidig med til at sende et klart signal til befolkningen om, at der er grænser for, hvad vi vil acceptere, og at vi er parat til at skærpe konsekvenserne over for dem, som ikke er klar over, hvordan man opfører sig, og som ikke kan lade være med at misbruge i dette tilfælde mindreårige børn.
Colette L. Brix (DF), 2008-05-20:
Dansk Folkeparti tager skarpt afstand fra seksuelt misbrug af børn.
Seksuelle overgreb på børn er dybt afskyelige og dybt krænkende.
Vi finder det mere end rimeligt, at man med dette lovforslag sidestiller straffen for seksuelt misbrug af børn med voldtægt mod voksne.
Seksuelle overgreb på børn er mindst lige så frygtelige og krænkende som overfaldsvoldtægt begået mod voksne.
Det er afskyvækkende, når personer begår seksuelle overgreb mod børn, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at hindre disse overgreb.
Derfor mener vi også fra Dansk Folkepartis side, at man i højere grad skal benytte medicinsk kastration på gerningsmændene, således at vi hindrer, at de gentager deres afvigende seksuelle tendenser mod de små, uskyldige ofre.
Red Barnet udtrykker i høringssvaret bekymring for, at såkaldt grooming via internettet ikke kan benyttes i forhold til denne strafskærpelse, som lovforslaget lægger op til.
Groomingbegrebet bruges til at beskrive, hvorledes voksne bruger chatrooms, Messenger m.v. på internettet til at opbygge et tillidsfuldt og kærestelignende forhold til mindreårige med henblik på at udnytte dem seksuelt.
Ifølge ministerens svar vil den såkaldte grooming også høre under denne strafskærpelse, som lovforslaget lægger op til.
Dette glæder os meget.
Internettet kan være et farligt sted for børn og unge, og det er derfor vigtigt, at forslaget understreger, at der ingen forskel er på, hvor og under hvilke omstændigheder overgrebet er sket.
Under alle omstændigheder må den voksne have vidst meget bedre og skal derfor straffes for sine onde hensigter.
Det er et vigtigt signal at sende til de mange pædofile, som måtte benytte chatrooms og lignende til deres ublu eskapader.
Dansk Folkeparti tager dybt afstand fra seksuel krænkelse og udnyttelse af børn og unge.
Vi vil gerne i udvalget stille spørgsmål til, hvordan man har kontrollen med medicinsk kastration, og hvordan kommunerne behandler de her ofre.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-20:
Jeg er da utrolig glad for, at det også hos Socialdemokraterne blev modtaget med begejstring, at dette nye parti kom på banen.
Vi var nogle, der blev meget begejstrede - endelig var der noget mod, vi kunne få det samarbejdende folkestyre tilbage efter vores drømme.
Men alle ved jo også, hvordan det gik - at vi ikke har de mandater, vi gerne vil have.
Og der er jo meget, der tyder på, at vi ingen ændringer får i den her fastlåste blokpolitik, uden at Ny Alliance får flere medlemmer og flere mandater.
Magnus Heunicke (S), 2008-05-20:
Man må jo bare konstatere så, at det åbenbart for Ny Alliance er sådan, at den politik, man fører frem, er afhængig af, hvor mange mandater man har.
Men et godt råd fra et af de mere etablerede partier, nemlig Socialdemokratiet, er: Følg dog hjertet, følg dog det, man står for.
Det er derfor, vi er med i politik.
Derfor kan jeg slet ikke forstå den argumentation med, at vi alligevel ikke har så mange mandater, så vi må hellere støtte op om VKO's politik.
Følg dog grunden til, at I sprang ud fra velbetalte job og andre karrierer og satsede på politik.
Følg dog den drøm, som I havde fra starten.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-20:
Jeg kan sige fuldstændig klart, at det, som var så indlysende rigtigt for et år siden, også er indlysende rigtigt i dag.
Og jeg kan også se, at der er mere brug for det end nogen sinde.
Men iblandt må man jo vælge - vi er ikke forlovet med nogen af partierne her i salen, hvad integration angår.
Det har været meget ringe; jeg er faktisk helt træt af det hovsaløb, som har været på det her område.
Jeg kan sagtens forstå, hvis nogen synes, at vi nu igen er ude for at marginalisere en i forvejen meget trængt gruppe i det danske samfund.
Jeg læser det anderledes, jeg går efter de muligheder, der er, og det troede jeg faktisk var politik - at man forsøgte at få flyttet hegnspælene lidt i den rigtige retning, så snart der var en åbning, når man ikke var forlovet med hverken den ene eller den anden.
Det er det, jeg har forsøgt her i dag.
Men lad mig slå fuldstændig fast, at det, som var indlysende rigtigt for et år siden, er blevet endnu mere rigtigt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
Det vil primært blive til forhandlingerne om forslagene til vedtagelse.
Dansk Folkeparti er ikke længere vores hovedmodstander.
Sådan sagde Ny Alliances politiske ordfører, hr. Anders Samuelsen, på partiets 1-års-dag den 7. maj i år, og det må vi i sandhed sige at vi har oplevet i dag.
I dag har Ny Alliance svigtet det grundlag, partiet blev dannet på.
Det er ganske enkelt utroligt, hvad vi er vidne til her i Folketinget.
Hr. Jørgen Poulsen mener, at der er et godt grundlag for at forhandle med regeringen.
Det er klart for enhver dansker, at det ikke var tilfældet.
Selvfølgelig kan blind høne også finde korn, men man skal have utrolig stærke briller på for at se forhandlingsmuligheden og resultatmuligheden mellem Ny Alliance og VKO-partierne.
Det er sjældent, at der har været så stor forskel mellem ordførertale og forslag til vedtagelse fra samme ordfører; jeg tror faktisk, at det er en historisk forskel, vi er vidne til her i dag.
Man må jo sige, at Ny Alliance blev dannet, for at der skulle brydes op med blokpolitikken.
I dag er Ny Alliance trådt ind i den udlændingepolitiske højreblok, der har regeret i Danmark siden valget i 2001.
Der skal lyde et stort tillykke til Dansk Folkeparti, men jeg synes virkelig, det er trist, at vi er i en situation, hvor man tror, at man både kan blæse og have mel i munden - man kan mene ét, når man taler, og noget andet, når man skriver.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-20:
Et godt arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser er et vigtigt og højt prioriteret område.
Dette lovforslag har til formål at sikre arbejdsmiljøet på danske arbejdspladser, så også nye medarbejdere, der har erhvervet deres erhvervsmæssige kvalifikationer i et andet EU-land, i et EØS-land eller i et land, der har aftaler med EU, har de nødvendige kvalifikationer på områder, hvor der i Danmark stilles krav om uddannelse inden for arbejdsmiljøområdet, når de pågældende har til hensigt at arbejde midlertidigt eller lejlighedsvist i Danmark.
I praksis drejer det sig om f.eks. job som kran- og truckfører, stilladsopstillere og ved arbejdet med asbest og epoxy.
Det er positivt, at der bliver taget hånd om arbejdsmiljøet i sådanne situationer - det vil vi ikke gå på kompromis med.
Det er vigtigt at fremme arbejdskraftens frie bevægelighed og samtidig sikre, at arbejdet foregår under betryggende forhold.
Det er også vigtigt i en tid, hvor der er mangel på arbejdskraft i Danmark.
Venstre støtter forslaget.
Lone Møller (S), 2008-05-20:
Derfor er vi også glade for, at det er lykkedes at presse beskæftigelsesministeren til at fremsætte dette lovforslag.
Forslaget er også et godt eksempel på, at hvis viljen er til stede, kan der komme noget fornuftigt ud af det.
Anerkendelsesdirektivet er generelt implementeret i Undervisningsministeriet og handler om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.
Alligevel blev vi i Arbejdsmarkedsudvalget opmærksom på problemer, da bl.a. stilladsarbejderne gjorde os opmærksomme på, at der var en række områder, som ikke fremover skulle gælde udenlandsk arbejdskraft, hvor vi i Danmark har krav om uddannelse for at udføre arbejdet.
Man kunne jo ønske sig, at regeringen og Dansk Folkeparti også i andre sammenhænge lyttede til lønmodtagerne, når de kom på besøg i udvalget.
Jeg tænker bl.a. på forslaget om besparelser på dagpengeområdet.
Med forslaget benytter vi nu muligheden for, at der undtagelsesvis kan ske en forudgående kontrol med henblik på anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer opnået i andre lande, i EU, i EØS eller i lande, der har aftaler med EU, når tjenesteydelsen udføres midlertidigt eller lejlighedsvis.
I disse situationer, hvor vi på særlige områder i Danmark stiller krav om en uddannelse, skal Arbejdstilsynet have mulighed for på forhånd at kontrollere arbejdsmiljøuddannelser og forudsætninger.
Efter forhandling med parterne er der nu sikret hjemmel til forhåndskontrol med kvalifikationer på ni betydningsfulde risikoområder, bl.a. som kranførere eller stilladsarbejdere - uanset arbejdets varighed.
Samtidig indføres øget fokus på kontrol og dokumentation af kvalifikationer på de øvrige arbejdsområder, hvor der er krav til særlige arbejdsmiljøuddannelser.
Som udgangspunkt havde jeg gerne set en forhåndsgodkendelse af kvalifikationer på samtlige arbejdsmiljøområder, hvor der i dag er krav om en arbejdsmiljøuddannelse, uanset om arbejdet måtte være varigt eller midlertidigt.
Det er en løsning, som, når anerkendelsesdirektivet skal implementeres, kan føres ud i livet.
Vi har også noteret os ministerens tilsagn i forbindelse med forhandlingerne, nemlig at vi efter et år sætter os sammen og vurderer, hvordan ordningen fungerer i praksis.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2008-05-20:
Vi kan jo konstatere, at der har været en hel del problemer vedrørende anerkendelsesdirektivet.
At direktivet blev gennemført på uddannelsesområdet, skyldes jo på sin vis, at det i sin tid blev fjernet fra arbejdsmarkedsuddannelserne.
Og derfor er der jo selvfølgelig ikke så meget føling med, hvad der sker på det område.
Man har så opdaget, at arbejdskraft fra udlandet kunne komme til Danmark og sige: Vi har en uddannelse i opstilling af stillads; vi har en uddannelse i at køre truck, eller hvad det nu kan være.
Man har ikke som sådan haft mulighed for at godkende uddannelserne; man har bare været nødt til at acceptere dem ifølge det anerkendelsesdirektiv, der var blevet vedtaget.
Når vi stiller krav til danske arbejdere om, at de skal have en uddannelse for at arbejde med farlige midler, eller for at bruge maskiner, der er en vis risiko ved, eller for at stille stilladser op, der kræver sikkerhed for dem, der skal gå på dem, er det også rimeligt, at de udenlandske arbejdere, der kommer herop, har gennemgået en tilsvarende uddannelse.
Det sker nu som følge af, at der er blevet enighed om anerkendelsesdirektivet.
Vi kan ikke acceptere, at vi skal have udenlandsk arbejdskraft, der undergraver det gode arbejdsmiljøsystem, vi har i Danmark.
Derfor er det også med stor tilfredsstillelse, at Dansk Folkeparti kan se, at der er blevet opnået enighed om at få implementeret anerkendelsesdirektivet på en anden måde.
Vi ser nu frem til, at beskæftigelsesministeren får udfærdiget bemyndigelsen, så den udenlandske arbejdskraft også kommer til at leve op til de krav, vi stiller.
Og så må vi holde øje med, om Arbejdstilsynet overholder godkendelseskravene, så der ikke er arbejdskraft i Danmark, som ikke er omfattet af reglerne, for så skal det jo stoppes.
Men Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-20:
Sexovergreb mod børn er blandt de ækleste og værste forbrydelser, man overhovedet kan tænke sig.
Sådan nogle overgreb er oplevelser, som præger offeret resten af livet, og de mennesker, som begår dem, er styret af sygelige og perverse lyster.
Vi skal derfor gøre alt for at forhindre, at sådanne overgreb finder sted.
Når vi i SF støtter det her forslag og siger ja til at skærpe straffen, sådan at samleje med et barn sidestilles med voldtægt af en voksen, selv om der ikke nødvendigvis er brugt fysisk vold eller trusler, er det, fordi vi ønsker, at de mennesker, som står bag sådanne overgreb skal i behandling.
Vi ved, at det tager ca. 2 år at gennemføre et behandlingsforløb, og det er afgørende for behandlingens succes, at den pædofile fastholdes i den.
Det kan vi kun gøre, hvis straffen er så lang, at hele behandlingsforløbet kan føres til ende.
Og det kan vi altså med det her forslag, når strafferammen bliver 2½ år.
Det er afgørende for SF, at vi ikke kun straffer, men straffer bedre og giver straffe, som virker.
Vi synes, at det er afgørende, at pædofile bliver behandlet, så vi undgår fremtidige ofre og også lærer den pædofile at leve et bedre liv, hvor lysten kan tøjles.
Ofte er det jo også en ulykkelig og uhåndterbar situation for den dømte.
Vi er i SF tilfredse med, at man i forhold til straffen ser på aldersforskellen mellem gerningsmand og offer, om der er familiemæssige bånd, som gør, at offeret har svært ved at sige fra, samt om gerningsmanden selv har taget initiativ til ugerningen eller opsøgt offeret.
Det er vigtigt, at alle væsentlige ting tages i betragtning, ligesom vi synes, at det er o.k. at gøre en undtagelse, når det drejer sig om et kærestelignende forhold mellem en 17-årig og en 14-årig.
SF kan altså støtte forslaget, men gør opmærksom på, at det også er nødvendigt at forebygge de her overgreb på alle andre fronter og se på de situationer, hvor voksne kan udnytte et barns tillid til sex.
Der skal ses på alt lige fra klubmedarbejderes straffeattest og til børns brug af internettet.
Det handler om at oplyse børn og lære dem at sætte grænser og sige fra, når de synes, noget er forkert.
SF kan støtte forslaget.