runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2010-03-16:
Ministeren fremhævede flere gange i sin tale, at de økonomiske fordele skal udnyttes, men at det jo så er forskelligt fra produktion til produktion, hvor stordriftsfordelenes loft ligger.
Det synes jeg jo ikke er særlig konkret, for nu at sige det på jysk.
Jeg vil godt have ministeren til at nævne bare et område, hvor man har behov for at få udvidet de nuværende rammer, sådan at man kan få yderligere stordriftsfordele.
Jeg vil godt gentage, at som jeg har set statistikkerne, er det sådan nu, at jo større gårde, man har, jo større underskud har man.
Så det kan vel næppe være det, ministeren plæderer for at få udbygget.
Så siger ministeren, at vi jo under høringen fik svar på det hele, også det med den størrelsesmæssige økonomi.
Jeg må sige til ministeren, at det synes jeg faktisk ikke vi fik.
Jeg spurgte eksperterne en hel del, og sådan som jeg husker det, fik jeg ikke svar af en eneste.
Så kunne ministeren ikke forklare mig, hvem det var på høringen, der sagde, at her er grænsen for stordriftsfordele.
Henrik Høegh (V), 2010-03-16:
Jeg er ret overbevist om, at den her finansiering er en ny mulighed, det er en ekstra mulighed.
Er den ikke det, er jeg heller ikke et øjeblik i tvivl om, at så vil den ikke blive taget i anvendelse.
Det her er jo ikke noget, vi tvinger ned over nogen bedrifter.
For mig at se er det her en ny mulighed, en mulighed, som jeg synes det er værd at afprøve.
Så er det rigtigt, at der er andre problemer derude end finansiering; der er nogle indtjeningsproblemer på grund af nogle lave fødevarepriser i en række sektorer; det har der været i 2-3 år, og der medgiver jeg, at det klarer det her ikke alene.
Som jeg har sagt før, giver det her mulighed for at give den der størrelsesøkonomiske tilpasning.
Der er en række andre problemer, og derfor har vi bl.a. et forslag undervejs om at give en håndsrækning omkring jordskatten ved en fremskrivning af nogle kompensationer.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-16:
Ministeren skal ikke have utak for, at han kommer herop og fortæller ved tredjebehandlingen, hvad han tror vil være konsekvenserne af det lovforslag, som man er ved at vedtage.
Når ministeren siger, at der har været meget få kommentarer i høringssvarene, vil jeg sige, at det tror da pokker, for det er en af de dårligst beskrevne love, som vi overhovedet har haft til behandling herinde.
Man kan ikke læse, hvad man gerne vil opnå, og hvad resultatet bliver i den sidste ende, og derfor er det jo svært at komme med nogle bemærkninger til det, og sådan var det også ved høringen.
For folk er jo ikke blevet spurgt om, om de synes, at forslaget skal behandles i en kommission; det er noget, vi som politikere har foreslået, fordi der blev rejst mange, mange flere spørgsmål under høringen, end der blev givet svar på.
Jeg tror også, at fødevareministeren har fået indvendingerne fra Økologisk Landsforening, og jeg tror også, at han har set pressemeddelelsen fra Frie Bønder – Levende Land, der advarer stærkt imod at vedtage det her.
For det har fødevareministeren ikke været inde på.
Henrik Høegh (V), 2010-03-16:
Svaret er, som jeg har sagt nogle gange under de her forhandlinger, at det her giver mulighed i begge ender.
Jeg tror, at den udvikling vi ser i produktionerne i den ende, hvor man tilpasser sig et globalt marked, og i den ende, hvor man laver noget lokalt, altså noget produktion, man putter noget merværdi i til lokal afsætning, vil fortsætte.
Og økologerne er med i begge sektorer, hvilket vi også havde oppe under andenbehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-16:
Jeg har et andet spørgsmål til fødevareministeren, og det vedrører, at de to ordførere fra regeringspartierne har været heroppe og sige nogle ting – jeg havde selvfølgelig også gerne set, at Dansk Folkepartis ordfører havde været oppe og sige noget om, hvorfor de synes det er så vigtigt at få vedtaget L 39 – og begge ordførere sagde, at det her ville ændre rammevilkårene for dansk landbrug.
Kan fødevareministeren fortælle noget om, hvad det er?
Altså, det er jo lidt paradoksalt, at landbruget nu har haft sin egen regering i 9 år, og efter at man er kommet ud i noget morads, vil man så til at ændre på vilkårene.
Derfor er det da ret interessant at høre, hvad det er for nogle vilkår, der bliver ændret i fremtiden, ved at man vedtager L 39.
Henrik Høegh (V), 2010-03-16:
Rammevilkår dækker meget andet, mange andre ting end landbrugsloven, men landbrugsloven, som jeg sagde fra starten, giver nu en mulighed for at udnytte de størrelsesøkonomiske fordele, der måtte være, herunder en mulighed for at tilpasse sig.
Rammevilkår i øvrigt kan være miljøregler og meget andet, men det er ikke det, der er til debat under det her lovforslag.
Det her er en del af rammen, og det er en ramme, der nu bliver flere muligheder for at tilpasse sig i fremtiden.
Bente Dahl (RV), 2010-03-16:
Ministeren nævner eksperterne fra høringen, som ikke gav fyldestgørende svar, og hvor vi så politisk kan følge det op og vil have en undersøgelse af hele området.
Der var også et andet svar, vi ikke fik på høringen.
Høringen foranstaltede vi bl.a. for at belyse konsekvenserne for befolkningen i landdistrikterne som sådan, og så vil jeg høre, om ministeren mener, at vi fik svar vedrørende konsekvenserne for vilkårene i landdistrikterne, og hvis ja, vil jeg meget gerne høre svaret, for jeg har ikke selv kunnet udlede noget og har hele tiden efterlyst det.
Jeg vil fortsat være meget glad for at få belyst, hvad vilkårene for befolkningen i landdistrikterne vil være fremover.
Henrik Høegh (V), 2010-03-16:
Jeg vil gerne have lov til at rette fru Bente Dahl.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at eksperterne i høringen ikke gav fyldestgørende svar; jeg har blot omtalt, hvad det var, de ikke sagde, og de sagde netop ikke, at der var behov for at arbejde et år længere, inden de kunne svare.
Jeg synes sådan set, de gav nogle udmærkede svar.
Vi fik bl.a. at vide, at landbruget i landdistrikterne udgør 30.000-35.000 personer ud af de 750.000-800.000 i landdistrikterne, men landbruget fylder meget derude, og landbruget er også i et vist omfang kulturbærer derude.
Vi fik også et bud på, hvordan man fremadrettet kan støtte underskoven af lokale produktioner.
Buddet var, at enten det nu er 35.000, eller det er 25.000 set i forhold til de 750.000-800.000 i landdistrikterne, så er det ikke sikkert, det er det, der får den største betydning derude.
Vi sikrer jo stadig væk, at boligerne er beboede, og vi sikrer stadig væk, at landmanden med uddannelseskravet er derude for at varetage sit image i forhold til naboerne.
Bente Dahl (RV), 2010-03-16:
Jeg vil naturligvis medgive, at det, det drejede sig om, var det, eksperterne ikke sagde.
Vi fik rigtig mange gode svar, det er jeg helt enig med ministeren i, men stadig væk mener jeg ikke, at vi har fået fyldestgørende svar på, hvad vilkårene vil være fremover i landdistrikterne.
Noget andet, jeg ikke har fået svar på i debatten her i dag eller i forløbet omkring lovbehandlingen af L 39, og som jeg meget gerne vil have at ministeren svarer på, er netop det samme, som jeg spurgte ordførerne fra Venstre og Konservative om: Hvorfra ved ministeren, at finansieringen, som er foreslået her, ikke blot gør de nuværende problemstillinger meget større?
Jeg vil gerne høre ministerens vurdering af, om der ikke er andre problemer i landbruget, som man bør tage fat på, og som ikke kan løses med den finansieringsmodel, som foreslås i L 39.
Og så vil jeg gerne høre, om ministeren er enig med mig i, at den her form for finansiering meget vel kan være en del af problemstillingen.
Eigil Andersen (SF), 2010-03-16:
Som Socialdemokraternes ordfører har gjort rede for, så er det en skændsel for det danske samfund, at over 6.000 langtidssyge hvert år mister sygedagpengene, ikke fordi de er blevet raske, ikke fordi de er kommet tilbage på arbejdsmarkedet, ikke fordi de har fået førtidspension, men simpelt hen fordi sygedagpengene stopper på grund af den nuværende varighedsbegrænsning.
Og mellem 1.000 og 2.000 af dem havner oven i købet i det sorte hul, fordi de heller ikke kan få kontanthjælp, og det vil altså sige, at deres månedlige indtægt er siger og skriver nul komma nul kroner.
Det kan vi som samfund selvfølgelig ikke være bekendt.
Den lille forbedring, som der er forslag om her, stemmer vi selvfølgelig for, men den er helt utilstrækkelig.
Den betyder nemlig, at ni tiendedele af de 6.000, der mister sygedagpengene hvert år, ikke bliver hjulpet af det her.
Og så vil jeg tilføje nogle få betragtninger omkring kontrol.
I dag er det sådan, at en selvstændig erhvervsdrivende kan raskmeldes 50 pct., hvis tilstanden bliver bedre.
Men hvis rollen for den pågældende selvstændige, der måske har et lille firma eller en butik, eller hvad man nu kan forestille sig, og som raskmeldes med 50 pct., kun er at tage telefonen, så udgør arbejdet langtfra 50 pct.
Derfor bliver loven nu ændret, så man som selvstændig erhvervsdrivende kan nøjes med at raskmelde sig 25 pct. og så fortsat få 75 pct. sygedagpenge.
Et af svarene fra ministeren viser, at der er meget små muligheder for at kontrollere, om de her procenter bliver overholdt, altså om der bliver arbejdet mere, end det fremgår af sagen, sådan at den pågældende i virkeligheden får for stort et beløb i sygedagpenge.
Det er altså svært at kontrollere det her, og det er selvfølgelig ikke godt, men der siger vi også i SF, at det er o.k. Vi skal have det hele til at fungere, og det skal vi også over for selvstændige erhvervsdrivende.
Men jeg må sige, at hvor ville jeg blive glad, hvis man havde den samme fleksible holdning over for f.eks. arbejdsløse på dagpenge og kontanthjælp.
De er bastet og bundet af et vildtvoksende regelsæt med masser af kontrol og dynger af dybt indviklet bureaukrati.
Og så ville det dog være dejligt, hvis flertallet herinde også havde en mere fleksibel holdning, ligesom man har til selvstændige erhvervsdrivende, til de arbejdsløse på kontanthjælp og på dagpenge, som er tynget af alt for mange firkantede regler, som man ellers kun har set i det kommunistiske Sovjetunionen.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-03-16:
Det er meget opmuntrende at høre Venstres ordfører.
Jeg vil gerne have det skåret helt ud i pap: Har Venstres ordfører, vores delegationsformand, et konkret tilsagn fra den nye udenrigsminister gående på, at den parlamentariske afdeling og sekretariatet i Rådhusstræde bliver inddraget på fuldt niveau i planlægningen af programmet for jubilæumskonferencen afholdt i København i juni dette år?
Peter Juel Jensen (V), 2010-03-16:
Jeg har ikke noget konkret tilsagn om, at PA eller hovedkontoret her i København bliver involveret direkte i processen, men der er en dialog i gang, og jeg håber, at det ender sådan.
Der skal mange gode kræfter til, og jeg er sikker på, at disse gode kræfter også vil kunne gøre deres indflydelse gældende.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-03-16:
Er det sådan, at der på nuværende tidspunkt er etableret en dialog mellem Udenrigsministeriet og sekretariatet i København?
Peter Juel Jensen (V), 2010-03-16:
Det kan jeg ikke bekræfte, men jeg kan sige, at jeg i hvert fald har sat mig i spidsen for, at PA kommer til at spille en rolle her, og så må jeg se, hvor langt min indflydelse rækker.
Men det skulle gerne være således, at PA også får noget at sige og kommer med i den her proces, netop for at fremme dette område.
Pia Adelsteen (DF), 2010-03-16:
Jeg vil også starte med at takke udenrigsministeren for redegørelsen om OSCE, og så vil jeg også fremhæve vigtigheden af at have en organisation som OSCE, der rummer hele 56 medlemslande, og hvor man har mulighed for at drøfte væsentlige spørgsmål om sikkerhed og samarbejde.
Et element i OSCE's arbejde, som jeg gerne vil fremhæve, er OSCE's aktive rolle med hensyn til at fremme grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder ved bogstavelig talt at være ude i felten med valgobservationer osv. og kontrollere, om de demokratiske principper og processer nu også bliver efterlevet i praksis.
Det er utrolig vigtigt, at menneskerettighedsforkæmpere og ngo'er i Østeuropa ved, at vi følger med i, hvad der foregår i de lande.
Og hvad angår valgobservationerne, synes jeg, det er værd at hæfte sig ved, at Rusland og andre SNG-stater ikke har været så kritiske som i de foregående år.
Af udenrigsministerens redegørelse fremgår det, at forholdet mellem de vestlige lande og Rusland spiller en stor rolle i OSCE, og at dette forhold er præget af uenighed om en række vigtige punkter.
Bl.a. er det meget ærgerligt, at modstand fra Ruslands side har betydet, at det ikke har været muligt at sikre en fortsat tilstedeværelse i Georgien; det kunne der ellers nok være brug for.
På samme måde er det problematisk, at Rusland fortsat ikke ønsker at deltage i den såkaldte CFE-traktat, som de suspenderede i 2007, og bekymrende, hvis denne traktat falder.
Hvis man skal sige noget positivt i den sammenhæng, er det naturligvis, at dialogen med Rusland trods alt fortsætter, bl.a. i OSCE.
I et historisk perspektiv er det trods alt ikke så lang tid siden, at vi befandt os i en kold krig.
Udenrigsministeren kom i sin redegørelse ind på nogle af de sikkerhedstrusler, som OSCE vil fokusere mere på i de kommende år.
Det drejer sig bl.a. om terrorisme, menneskehandel, narkotikahandel og energisikkerhed.
Det er svært at være uenig i, at der er behov for at fokusere på disse trusler, og det vil naturligvis være godt, hvis OSCE vil fokusere mere på disse områder og bidrage til konstruktive løsninger.
Alle punkterne er meget vigtige, men jeg vil alligevel benytte lejligheden her til at fremhæve menneskehandel, da det for mig at se er et punkt, som virkelig kræver en kæmpe indsats fra alle, hvis vi skal have det stoppet.
Det kræver samarbejde, og her har OSCE bestemt en rolle at udfylde.
Derfor kan vi kun bakke op om, at dette punkt bliver ved med at være prioriteret.
Et andet meget fornuftigt OSCE-projekt er missionen i Tadsjikistan, der bl.a. har til formål at sikre, at de lokale politi- og grænsemyndigheder bliver bedre rustet til at tage sig af den 1.300 km lange dårligt bevogtede grænse til Afghanistan.
Den indsats kan vi kun støtte op om.
Afslutningsvis vil jeg sige, at selv om der er områder inden for OSCE-samarbejdet, hvor vi kunne ønske os at det gik bedre, er der i det store og hele grund til at glæde sig over det arbejde, der foregår, og over, at dialogen med især Rusland fortsætter i OSCE, også når det er vanskeligt.
Pernille Frahm (SF), 2010-03-16:
Det er så med et meget kort varsel, at jeg har taget tjansen her i dag, fordi vores rigtige ordfører på området, hr. Kamal Qureshi, desværre er ramt af sygdom.
Jeg skal også takke for redegørelsen og understrege, hvor vigtigt det er, at vi har den her organisation, fordi det jo er et af de steder, hvor vi på tværs af Atlanten og også på tværs af Europas grænser kan få diskuteret sikkerhedspolitik med et meget stærkt civilt aspekt i.
Vi har jo NATO til andre former for sikkerhedspolitiske debatter og NATO's parlamentarikerforsamling, men her er der jo centrum omkring hele det civile, omkring menneskerettigheder, omkring demokrati med udspring i den måde, OSCE blev til på i sin tid.
Fordi det er sådan, er det også utrolig vigtigt med den parlamentariske del, og derfor – nu kigger jeg direkte ned på udenrigsministeren – vil jeg meget opfordre til, at man tager det alvorligt også i forbindelse med arbejdet op til det møde, der skal være til sommer.
Jeg kan forstå, at det samarbejde slet ikke er kommet i gang endnu, og jeg er meget glad for, at Venstres ordfører understregede til sidst, at han ville sætte sig i spidsen for at gøre noget, for at parlamentarikerforsamlingen blev inddraget.
Det skal han da have stor tak for.
Så længere skal den her tale ikke være.
Peter Juel Jensen (V), 2010-03-16:
Det var faktisk et samlet krav fra PA's vintermøde i Wien, at parlamentarikerne gerne ville spille en større rolle, og den proces er også iværksat her i Danmark for at sikre, at PA kommer til at spille en rolle, også når det kommer til at højtideliggøre årsdagen for Københavnerdokumentet.
Eigil Andersen (SF), 2010-03-16:
Det er et forholdsvis kort indlæg.
Barseludligningsfonden er en meget vigtig brik i den her sikring mod diskrimination, fordi der lægges et beløb oven i de barseldagpenge til arbejdsgiveren, som arbejdsgiveren kan få fra kommunen, og det er så et beløb oveni til den arbejdsgiver, som betaler fuld løn til den, der har barselorlov.
Nu udskydes revisionen af loven, og derfor vil jeg blot sige, at vi i SF går ud fra, at regeringen hurtigst muligt efter overenskomstforhandlingerne sætter gang i den evaluering af ordningen, som er aftalt, med henblik på at der så kan fremsættes et lovforslag, når Folketinget mødes i oktober, og vi forventer, at det bliver et lovforslag, der også omfatter, at både selvstændige erhvervsdrivende og freelancere, som der bliver flere og flere af, kan få ydelser fra barseludligningsfonden.
Peter Juel Jensen (V), 2010-03-16:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for en fyldestgørende redegørelse.
Sidste år var jeg meget kritisk over for den hårde kritik fra Rusland og andre SNG-stater i forhold til den menneskelige dimension, herunder valgobservationerne.
Man havde fastholdt kravet om mere begrænsende observationer, og derfor betragter jeg det som en positiv udvikling, at valgobservationsområdet i 2009 ikke var genstand for kritik fra Rusland og andre SNG-stater i samme omfang, som det tidligere har været tilfældet.
Trods nedtoningen af kritikken har Rusland dog gjort gældende, at de tidligere fremsatte forslag om reduktion i antallet af udsendte valgobservatører og begrænsninger i observatørernes muligheder for at komme med vurderinger af valgets forløb fortsat er på bordet.
Men OSCE fik fornyet dynamik med dialogen om en bred dialog om europæisk sikkerhed.
På et uformelt OSCE-møde på Korfu i juni 2009 blev der iværksat en bred gennemgang af forpligtelserne inden for OSCE's tre dimensioner: Den politisk-militære, den økonomisk-miljømæssige og den menneskelige.
Denne proces har bl.a. sat fornyet fokus på de frosne konflikter, ligesom der i dialogen også er fremkommet nye forslag til styrkelse af OSCE's rolle i forhold til løsningen og forebyggelsen af konflikter.
Der er også sat fokus på OSCE's rolle i forhold til de såkaldte nye trusler såsom terrorisme, menneskehandel, narkotikasmugling, energisikkerhed og sikkerhedsmæssige følger af klimaforandringerne.
Disse emner er ikke omfattet af Helsingforssluttraktaten fra 1975.
Kasakhstan har i 2010 som den første tidligere sovjetstat overtaget formandskabet for OSCE.
Dette har givet OSCE nye muligheder, men også særlige udfordringer – nye muligheder i forhold til at fremme ejerskabet til organisationen og dens værdisæt blandt landene i Centralasien og udfordringer i forhold til at sikre, at Kasakhstan bl.a. lever op til løftet om at prioritere den menneskelige dimension højt.
Faktisk planlægger Kasakhstan og Danmark i fællesskab en konference i København i juni for at markere det såkaldte Københavnsdokument, der er helt afgørende for OSCE's menneskelige dimension.
Jeg går ud fra, at netop OSCE's parlamentariske forsamling kommer til at spille en væsentlig rolle her, da PA jo i høj grad også bidrager til en styrkelse af OSCE's arbejde på menneskerettighedsområdet ved den interparlamentariske dialog, der i høj grad har disse rettigheder og fundamentale frihedsrettigheder som omdrejningspunkt.
Der har været gennemført et antal valgobservationer i løbet af året.
Desværre har samarbejdet mellem OSCE, PA og ODIHR måske ikke altid lige været det bedste.
Jeg har kunnet forstå, at der har været gnidninger, hvilket jeg har hørt fra PA's side.
På de seneste møder i OSCE PA har dette spørgsmål fyldt en del, og en proces er blevet sat i gang.
Jeg deltog selv i en observation i begyndelsen af dette år.
Her var det min klare overbevisning, at der er skred i sagerne, og at kimen er lagt til et nyt og bedre samarbejde.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-16:
Jeg forstår, at ordføreren faktisk er delegationsleder.
Nu er jeg ikke med i OSCE mere, men det er også ligegyldigt.
Jeg undrede mig over ordførerens ordvalg, da ordføreren sagde: Jeg går ud fra, at den parlamentariske forsamling kommer til at spille en rolle ved Københavnermødet.
Det foregår altså om 3-4 måneder.
Er det sådan, at den parlamentariske forsamling på nuværende tidspunkt overhovedet ikke er inddraget i de her drøftelser eller hvad?
Peter Juel Jensen (V), 2010-03-16:
Jeg er meget glad for spørgsmålet.
Det er således, at det er ministrene, som sætter kursen her, og at den parlamentariske forsamling, som det ser ud i øjeblikket – men der er fortsat en dialog – kommer til at spille en mindre rolle.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-16:
Men så synes jeg jo, at der er basis for at spørge ordføreren, om han synes, det er tilfredsstillende.
Hvis man skal drøfte de emner, der er på dagsordenen her på Københavnsdokumentet – og det er et nøgledokument for OSCE's menneskelige dimension – er det så ikke mærkeligt, at det bare er overladt til regeringerne og ikke til parlamentarikerne?
Man kan have mange ting at sige om OSCE.
Jeg hører til den gruppe – måske også, fordi jeg selv har været med – der er positivt indstillet over for den.
Derfor vil jeg godt spørge – for nu kommer ministeren jo ikke på banen i første omgang, når der er tale om en redegørelse – om Venstre ikke vil prøve at presse sin regering til, at der faktisk kommer et positivt element ind i form af den parlamentariske forsamlings deltagelse.
Per Clausen (EL), 2010-03-16:
Der er for mig ingen tvivl om, at en sådan fond inden for de lovgivningsmæssige rammer, man laver, skal styres så tæt på de mennesker, som den vedrører, som overhovedet muligt.
Det vil sige, at det skal være de landmænd, som, om jeg så må sige, har interesse i den her landbrugsfond, og det skal være repræsentanter for lokalområderne og landdistrikterne, som skal være med til at tage stilling til og bestemme, hvordan udviklingen skal være landdistrikterne.
Det her handler jo ikke om at erstatte den magt, som bankerne, finansinstitutter og kapitalfondene vil få over landbruget, hvis man følger det forslag, der ligger her, med statens magt; det skal vi erstatte med lokalt selvforvaltende enheder, og så skal vi bare sørge for, at der er en økonomi, der kan fungere.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-16:
Jamen ekstra kapital, ny kapital udefra kan man jo da håbe på, og nu er grundlaget for forhåbentlig at få det i fremtiden jo lige præcis, at landbrugserhvervet, primærerhvervet, får muligheden for at udvikle rentable og bæredygtige, også økonomisk bæredygtige, bedrifter, således at det bliver attraktivt at investere i dem i fremtiden.
Og det skulle det da meget gerne blive, for der tegner sig en god fremtid for landbruget sådan på længere sigt.
Der er et stigende befolkningstal i verden og også et stigende velstandsniveau, så der vil på et eller andet tidspunkt blive stigende efterspørgsel efter fødevarer, og derfor er det jo da nu, vi skal handle, sådan at vi får erhvervet sikkert igennem den krise, som vi befinder os i nu, og der er det her jo et af håndtagene på det, og jeg understreger, at det bare er et af håndtagene.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-16:
Venstres ordfører anfører, at det er vigtigt, at der kommer bedre vilkår for et økonomisk bæredygtigt landbrug – underforstået, at man skal kunne gøre landbrugene større.
Derfor er mit spørgsmål: Kan Venstre ikke lige definere, hvor det så lige er, at stordriftsfordelene ophører?
Så vidt jeg kan se, ophører stordriftsfordelene længe før den grænse, der er gældende i den eksisterende lov.
Så vidt jeg kan se, er det i øjeblikket sådan, at jo større brug, man har, jo større underskud har man, og så synes jeg, at Venstre skylder os en forklaring på, hvad der gør den her lov nødvendig for at gøre det mere bæredygtigt, når de store brug har de største underskud.