runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Jamen det gør ikke noget.
Den er jeg ikke indehaver af, altså en liste over, hvilke lande der måtte have NOx-afgifter.
Det, der er interessant ved den slags international lovgivning, er jo lige præcis, at det, der bliver reguleret i direktiver eller i aftaler, internationalt forstås, kan man implementere på den måde, man synes er den mest fornuftige.
Så hvis det er den diskussion, hr. Torsten Schack Pedersen gerne vil have, og hvis Venstre har et bud på, hvordan vi kan leve op til vores forpligtelser på NOx-området på en billigere måde, på en anderledes måde, så sig det.
Regeringen har ikke set det, og Socialdemokraterne har ikke set dokumentation for, at der er en billigere måde at gøre det her på, og så er det jo bare, vi siger, at hvis vi afskaffer den her NOx-afgift og alligevel skal leve op til forpligtelserne, så kommer vi jo til at sende en regning til erhvervslivet, som er større end den, de får på nuværende tidspunkt.
Jeg ved så ikke, om hr. Torsten Schack Pedersen, der jo repræsenterer et parti, der var med til at indføre den her afgift, måske kan afklare, om man på daværende tidspunkt gjorde det, med henvisning til at man faktisk var forpligtet til at gøre noget for at nedbringe NOx-forureningen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Jeg hæfter mig også ved, at det åbenbart nu er internationale forpligtelser, der er afgørende for NOx-afgiften, for som hr. Ole Birk Olesen jo så glimrende har redegjort for, blev det ikke nævnt med et ord, da regeringen valgte at femdoble afgiften.
Det var en tilståelsessag fra Enhedslisten, som sagde, at det her handlede om at få nogle penge i kassen.
Så når det derfor nu bliver til en diskussion omkring internationale forpligtelser, skal jeg bare lige høre, hvilke andre lande, der er med i de her internationale forpligtelser, som også har en NOx-afgift.
Jeg kan jo så forstå, at det er det ikke, al den stund det er et yderst beskedent antal lande, der har en NOx-afgift, og at andre lande har valgt andre veje.
Jeg må så forstå, at alle andre lande, der har valgt at adressere det her på en anden måde, afhængigt af hvordan de måtte have valgt at gøre det, så har misforstået det fuldstændigt og skudt sig selv i foden.
Men det er så selvfølgelig rådet fra Socialdemokratiet, nemlig at hvis der bare er flere lande, som får NOx-afgift, så var det nok bedre.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Jeg skal hverken forklare, hvorfor Per Clausen siger det, han siger, eller hvorfor Ole Birk Olesen ikke har været bekendt med, at der er internationale forpligtelser.
Vi kan blot konstatere, at der er nogle ting, som vi selvfølgelig skal leve op til.
Og det er jo helt fair at diskutere, om man synes, at man vil gøre det på den her måde.
Det er jo også helt fair at diskutere, hvad en forhøjelse af en afgift betyder for produktionen.
Derfor er det jo også glædeligt, at vi for de virksomheder, som har følt sig under pres, herunder jo bl.a. Aalborg Portland, har lavet et fradrag – altså det såkaldte bundfradrag – for at sikre, at der stadig væk kan produceres cement i Danmark, men jo også har hjulpet på andre måder ved en omlægning, så man også kan bruge restproduktet, altså de slagger, der kommer fra cementproduktionen, i vejene, altså genbruge et produkt, som man i gamle dage skulle betale for at komme af med, altså for at få det deponeret.
Det er sådan, regeringen går frem, og jeg tror faktisk, at man godt kan komme ret langt med at forene de hensyn, hvis man gør det på den rigtige måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Det er bare lidt mærkeligt, at vi ikke hørte noget som helst om det her tilbage i 2011, da regeringen ville femdoble NOx-afgiften.
Der hørte vi tværtimod hr. Per Clausen fra Enhedslisten, som har været med til at stemme det her igennem, sige, at han da godt erkendte, at det her ikke havde noget som helst med miljø at gøre, fordi den reduktion på 1 pct. og måske kun på 0,5 pct. af NOx i Danmark, ikke kunne begrunde noget miljøhensyn.
Nej, sagde han, det er, fordi vi skal have de penge i kassen, fordi vi skal bruge dem på noget andet.
Det sagde hr. Per Clausen helt åbenlyst.
Og det troede jeg var det, der var den egentlige bevæggrund, men nu kommer der pludselig nogle internationale forpligtelser, som jeg aldrig har hørt om før.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Hvis det, der bliver spurgt om, er, om de allerede var der i 2011, er svaret ja.
Det er bl.a. det, der hedder NEC-direktivet, som pålægger os at formindske luftforureningen, bl.a. med NOx'er.
Langt størstedelen af det er EU-lovgivning og direktiver derfra.
Hvordan man implementerer det, er jo som så ofte før helt op til medlemslandene.
Der har vi bare lavet en vurdering, som jeg i øvrigt tror er enslydende med den, der var baggrunden for VK-regeringen, da de indførte NOx-afgiften, nemlig at det er den billigste måde at opnå den gevinst, som vi har forpligtet os til internationalt, på.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Nu blev den her afgift jo indført i den tidligere regerings tid, og det gjorde den vel, fordi man mente, at den virkede.
Det er fuldstændig rigtigt, at NOx'en blæser i vinden, men ikke så meget, som de manglende svar fra De Konservative og andre borgerlige partier blæser i vinden.
For vi får faktisk ikke at vide, hvad det er, man vil sætte i stedet for, eller om man alternativt simpelt hen bare vil sige: Vi lever bare ikke op til de forpligtelser, vi har internationalt.
Altså, man må jo bestemme sig for, om det er det ene eller det andet, der gør sig gældende.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Hr. Jens Joel må have mig undskyldt, hvis jeg er unødigt uvidende, men tilbage i 2011, da vi diskuterede den her forhøjelse af NOx-afgiften intenst – og det gjorde jeg også – var der ingen i regeringen, der talte om, at den skulle til for at overholde nogle internationale forpligtelser.
Det er noget, der er kommet til.
Det her er første gang, jeg hører om det.
Jeg beskæftiger mig jo ikke til daglig med miljø- og klimapolitik, men det gør hr. Jens Joel, og hr. Jens Joel taler om de her internationale forpligtelser, så jeg vil høre, om hr. Jens Joel kan oplyse mig om, hvor de kommer fra, og hvornår de er kommet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-04:
Her har vi et forslag fra Venstre, Konservative og Liberal Alliance om afskaffelse af NOx-afgiften.
Den nuværende NOx-afgift blev indført af regeringen, SF og Enhedslisten med finansloven i 2012, hvor man valgte at femdoble afgiften fra 5 kr. til 25 kr. pr. kg. Formålet skulle angiveligt have været miljøhensyn, men vi har jo lige fået bekræftet fra de andre ordførere, at Per Clausen under lovbehandlingen i 2012 sagde, at det ikke var af miljøhensyn, men at det simpelt hen var for at få penge i kassen, så man kunne bruge dem på andre tiltag.
Skulle det handle om miljøeffekten, vil jeg sige, at miljøeffekten er meget lille eller stort set ikkeeksisterende.
Rapporten viser nemlig, at en ensidig, ambitiøs klimapolitik kun vil have en meget begrænset effekt på den forventede temperaturudvikling.
I rapporten nævner de bl.a., at hvis nu man forestillede sig, at alle lande, som har ratificeret Kyotoaftalen, hvilket bl.a. er EU's medlemslande og Canada, som tilsammen står for 30 pct. af den samlede globale drivhusgasudledning, reducerede deres udledning med 98 pct. frem mod år 2100, hvilket er ret urealistisk, ville det kun føre til en begrænsning i temperaturstigningen på 0,18 grader.
Nu troede man så, at ved at femdoble NOx-afgiften i Danmark kunne man løse verdens luftproblemer.
Jeg synes, det er en anelse naivt, og det understreger sådan set bare mit budskab om, at det her mere var af hensyn til at få penge i kassen, for det, det gælder om, hvis man skal gøre noget, er jo globale aftaler.
Grunden til, at det ikke har nogen effekt ifølge de økonomiske vismænd, er jo, at forureningen blot flytter andre steder hen.
Virksomheder vælger at flytte derhen, hvor afgiften ikke er, hvor man har større konkurrencefordele, og derfor har det ingen effekt, når regeringen vælger at femdoble NOx-afgiften.
Det eneste, der er tilbage, er, at Danmark får en dårligere konkurrenceevne og dermed tab af arbejdspladser.
Så vi synes, det er en ret begrænset effekt, man får ud af den her femdobling af NOx-afgiften, som er blevet indført.
Forslagsstillerne henviser til, at det skal løses i finansloven.
Det er jo sådan, at der er indgået en finanslovsaftale med regeringen, SF og Enhedslisten, og jeg går ikke ud fra, at de vælger at åbne den.
Det kunne også sende et signal om, at man er indstillet på at gå ind i nogle fælles drøftelser af, hvordan man eventuelt kunne finde finansiering, hvis det skulle være det.
Men vi er enige i, at en så stor stigning i NOx-afgiften ikke er hensigtsmæssig, så vi synes, at man burde prøve at tage hånd om det i Folketinget og få det sat ned igen.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Det er lidt i forlængelse af det her med, at hr. Ole Birk Olesen mener, at det er for lidt, der kommer ud af den her afgift: Hvad skal vi så gøre for at få noget mere miljøeffekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Ja, hvis vi laver aftaler, så skal vi leve op til dem.
Men der er også forskellige måder, man kan leve op til aftaler på.
Der er nogle aftaler, som bliver lavet internationalt, og så synes det, som om det kun er Danmark, der lever op til dem, mens alle andre bare kører på frihjul.
Den slags aftaler er jeg generelt ikke tilhænger af at vi er dukse i, for det betyder så, at vi gør tingene hårdere for vore hjemlige virksomheder, så de med fordel kan flytte produktionen til udlandet, hvor den så bliver mindre hårdt beskattet.
Hvis Ny Alliance dengang var med i en energiaftale med det her, så er jeg blevet klogere i dag, og så siger jeg tak til hr. Jens Joel.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Nej, det var jo Ny Alliance, som hr. Ole Birk Olesens formand dengang var med i, som indgik en energiaftale.
Det, jeg bare peger på, er, at man her sagde »en delvis opfyldelse af den danske NOx-forpligtelse«, altså at man her tog et første skridt til at implementere noget, som hr. Ole Birk Olesen også anerkender at man kun kan håndtere, hvis man gør det internationalt.
Dermed jo også sagt, at hvis vi skal gøre noget ved den miljøforurening, er vi nødt til at have tyskerne med om bord, så er vi nødt til at have andre med om bord, og så er der jo kun det spørgsmål, om hr. Ole Birk Olesen synes, vi skal leve op til de aftaler, vi faktisk har lavet med de andre europæiske lande, eller om vi ikke skal.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Det har det jo så øjensynligt.
Men der blev ikke talt om den, da vi behandlede femdoblingen i 2011, og den var jeg meget aktiv i forbindelse med.
Der var ingen, der talte om internationale forpligtelser.
Så vil jeg lige rette hr. Jens Joel: Jeg mener ikke, at Liberal Alliance før 2011 har været med til at indføre NOx-afgiften.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Tak for det.
Hr. Ole Birk Olesen siger, at 90 pct. af den NOx, der findes i Danmark, kommer fra udlandet.
Så går jeg ud fra, at hr. Ole Birk Olesen også anerkender, at hvis man skal gøre noget ved NOx-forureningen, kan man kun gøre det, hvis man laver internationale aftaler.
Da jeg var på talerstolen lige før, var hr. Ole Birk Olesen en lille smule undrende over for, hvorfor vi pludselig begyndte at tale om internationale forpligtelser.
Så tjekkede jeg lige op på det, fordi jeg tænkte, at det jo ikke kunne passe, at Venstre og Konservative, dengang de fandt på den her afgift, fuldstændig havde omgået det.
Hr. Ole Birk Olesens partiformand, Anders Samuelsen, der dengang godt nok tilhørte et andet parti, var selv med til at lave en aftale, som gjorde mange ting, men hvor der bl.a. står i fremsættelsestalen: En ny NOx-afgift på 5 kr. fra den 1. januar 2010 til delvis opfyldelse af den danske NOx-forpligtelse.
Kan hr. Ole Birk Olesen antyde, om det måske er en international forpligtelse, der her har været tale om?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Jeg vil godt starte med at tage fru Lisbeth Bech Poulsen og hr. Nadeem Farooq lidt på ordet, når de siger, at forureneren skal betale for den skade, som forureneren belaster samfundet med.
Den NOx, der findes i det danske luftrum, kommer kun for 10 pct.s vedkommende fra Danmark.
NOx-afgiften rammer kun 3 pct. af NOx'en i Danmark, fordi det kun er de stationære anlæg, det gælder.
Det er f.eks. ikke folk, der kører rundt i biler og lignende.
De 3 pct. NOx i Danmark skal altså forårsage skader, der svarer til de 700 mio. kr., som man opkræver i NOx-afgift.
Det tror jeg ikke den gør.
Jeg har ikke tallene på hånden, men jeg tror ikke, at NOx forårsager skader for 23 mia. kr. i Danmark.
Så her tror jeg ikke at regnestykket holder; jeg tror ikke, forureneren her betaler.
Jeg tror, den her NOx-afgift er pålagt nogle folk, som ikke laver så meget skade, som de ellers betaler for.
Det er jo også det interessante her: Hvor meget NOx-reduktion får man ud af, at den her regering femdoblede NOx-afgiften tilbage i 2011?
Der er mange procenter her, men jeg har lært procentregningens mysterier, så jeg kan godt finde ud af det.
1 pct. mindre NOx i Danmark!
Hvem her tror, det fører til, at nogle har mindre skade på deres luftveje f.eks.?
Jeg anerkender, at NOx forretter skade på folks luftveje.
Hvis vi kunne halvere den, ville det være rigtig fint, men det ville godt nok ikke alene kræve en høj NOx-afgift i Danmark, men også, at vi pålagde NOx-afgift i alle mulige andre lande, som vi ikke har hånds- og halsret over.
Så man skal jo passe på med, at tingene ikke bare bliver slag i luften.
Altså, sådan nogle tiltag her skal jo gøre en forskel, de skal gøre gavn.
Vi har kun sikret 1 pct.s nedbringelse af NOx-udledningen i Danmark, men til gengæld får vi måske 1 pct. mere ind fra Tyskland.
Det er da også derfor, hr. Per Clausen fra Enhedslisten på et tidspunkt måtte indrømme, da vi behandlede det her i 2011, at det her jo ikke handlede om den miljøeffekt, der var.
Det var bare noget, man havde sagt.
Næh, det handlede om, at man i finanslovsaftalen, som Enhedslisten indgik med regeringen, havde aftalt, at man skulle bruge nogle penge, og de penge skulle man have ind.
Og så skulle man finde på en eller anden undskyldning for, at det var i orden at opkræve de penge, og så sagde man: Det er NOx, det er forurening.
Og så troede man, at man kunne overbevise alle mennesker om det, men efterhånden blev man jo afsløret af, at tallene godt nok passede, men ikke viste det, som man påstod, nemlig at der var den her miljøeffekt.
Så vil jeg bare glæde mig over, at Venstre og Konservative nu helt vil afskaffe NOx-afgiften.
Det var jo dem, der indførte den oprindelig, og den her regering femdoblede den så.
Men sådan glæder vi os i Liberal Alliance over hver en omvendt synder, og på et tidspunkt kommer de to partier måske i regering igen, så kan de gennemføre, hvad de nu siger.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Nu kommer jeg jo også fra Aalborg, jeg har tilmed arbejdet i Aalborg Portlands datterselskab, Dansk Eternit Fabrik A/S – jeg håber ikke, jeg har taget alt for meget skade af det.
Altså, jeg ved ikke, hvor mange gange jeg hørt, at nu lukker Aalborg Portland.
Aalborg Portland ligger faktisk sådan et rigtig fint sted, hvor der er noget af det bedste kridt i hele verden til at lave cement af, og de kan lave noget rigtig fint cement, f.eks. hvid cement, som man ikke kan lave ret mange andre steder i verden.
Derfor har det hele tiden været min opfattelse, at Aalborg Portland selvfølgelig bliver liggende nogenlunde der, hvor den ligger, fordi kridtet ikke er så nemt at fjerne; altså, det vil kræve ret meget arbejde at få kridtet væk fra Aalborg og et andet sted hen.
Jeg vil sige det på den måde, at der har været masser af trusler – jeg er blevet helt hårdhudet over for trusler, bl.a. ved hjælp af Aalborg Portland – og måske har vi i virkeligheden hjulpet Aalborg Portland og cementfabrikken deroppe ganske meget igennem tiderne ved at stille nogle miljøkrav.
De har fået lov at afvise nogle stykker, desværre, igennem tiderne, men ikke dem alle sammen.
Jeg tror, man kan sige, at de på den måde sammenlignet med andre jo faktisk har genereret en meget god måde at producere cement på.
Og det, der er den langtidsvirkende fordel også for en fabrik som Aalborg Portland, er, at de bliver tvunget til at optimere deres produktionsform, herunder mindske forureningen i forhold til miljøet.
Så jeg vil sige, at det næsten er et argument imod Venstres forslag, at man altså stiller de her skrappe krav til virksomheder.
De kunne være skrappere, men de er dog alligevel relativt skrappe, for det er med til at gøre, at de bliver mere konkurrencedygtige, også rundtomkring i verden.
Det er også derfor, at vi så det, som en af mine forgængere lige sagde, at der jo er igangsat et meget stort investeringsprogram bl.a. i Aalborg, fordi det er et rigtig godt sted at lave cement.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-04:
Jeg synes nærmest, vi har begravelsesstemning her i salen i dag, og det synes jeg overhovedet ikke der er nogen grund til.
For på trods af at vi normalt ikke laver sagsbehandling af individer eller virksomheder her i salen, er det uundgåeligt også at tale om Aalborg Portland, fordi vi løbende har diskuteret Aalborg Portland i sagen om NOx-afgift.
Som jeg også tror min socialdemokratiske kollega var inde på, offentliggjorde Aalborg Portland jo for få dage siden, at man skal til at investere 6 mia. kr. over de kommende år.
Når man kommer fra Aalborg, betyder Aalborg Portland rigtig, rigtig meget.
Der var et medlem af det her Ting, som på et tidspunkt sagde, at cementfabrikker og lignende som Aalborg Portland er solnedgangsindustrier.
Cement er det rigtig godt at vi producerer i Danmark på den bedst mulige måde.
Det er meget bedre, at vi producerer cement i Danmark, end at man gør det i andre lande.
Hvis man går ind på Aalborg Portlands hjemmeside, vil man se nogle rigtig fine brochurer, hvor de viser, hvor meget de har skåret ned på en række parametre, men samtidig siger de, at den NOx-forurening, der er, går ud over miljøet og sundheden.
Som min radikale ordførerkollega var inde på, er der jo samfundsmæssige omkostninger ved en række forureningskilder, herunder NOx.
Vi har et generelt princip om, at forureneren betaler.
Jeg vil gerne slutte min tale af med at sige, at jeg synes, at det er rigtig glædeligt, når den virksomhed, vi har talt rigtig meget om i den her sag, og som betyder meget for mig og min hjemby, i den grad står stærkt, udvider fabrikken, investerer milliarder, klarer sig rigtig godt.
Så jeg synes, det er en rigtig god dag i dag, og derfor vil jeg også bare gerne takke for muligheden for at diskutere NOx-afgiften i det her Ting.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Det burde ikke være nogen hemmelighed, hvordan positionerne om NOx-afgiften står her i salen.
Hvad skyldes det?
Er det en eller anden effekt af hensyn til sundhed og miljø, eller handler det om penge i kassen?
Da vi valgte at forhøje afgiften, efter at en borgerlig minister havde stået fadder til selve afgiften, handlede det selvfølgelig om en bunden opgave, vi havde, som handlede om at få et provenu i kassen, ja.
Men derudover handler det altså også om miljøeffekt.
Så kan man gøre miljøeffekter op på forskellige måder.
Man kan få en miljøeffekt til at se marginal ud ved at sige, at NOx-afgiften blot har bidraget til et fald på 1 pct. Man kan vælge at se på det mere summarisk ved at sige, at det er en reduktion på 15 mio. kg, vi taler om.
Uanset hvad kan man ikke komme uden om, at der i den økonomiske sagkundskab er tale om såkaldte eksternaliteter – det vil sige, at der er negative effekter af forurening, som man prisfastsætter økonomisk.
Her er det legitimt og kan forsvares at have afgifter og sætte afgifter op, og det kan samfundsøkonomisk være bedre end ikke at gøre det.
Jeg vil faktisk mene, at hvis man ser på, hvad de eksterne omkostninger er, ser man, at de faktisk er større end afgiften.
Så jeg mener i høj grad, at man ud over provenuhensyn kan forsvare afgiften ud fra et samfundsøkonomisk mindset så at sige.
Men det er mine ord i første omgang.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Det skal vi nok få taget en debat om.
Det gøres jo altså ikke bare ved at skrue på den afgiftsskrue, som betyder, at man femdobler en afgift, mens der samtidig var gang i et forløb frem til 2012, hvor regeringen, fordi man manglede nogle penge i kassen til at forsøde tilværelsen for Enhedslisten, besluttede sig til at løfte et trecifret millionbeløb ud af erhvervslivet.
Så oplevede man altså, at NOx-udledningen i de danske virksomheder gik ned.
Den gik ned, frem til at man hævede afgifterne, endda ret hurtigt.
Så derfor har man selvfølgelig metoder, hvormed man kan få NOx-udledningen ned, men det vigtigste her er altså, at 90 pct. kommer fra udlandet og meget fra ikkestationære anlæg.
Så derfor er spørgsmålet til skatteministeren igen: Var det her ikke bare et spørgsmål om, at man skulle have nogle penge i kassen for at give nogle penge til Enhedslisten, som vil holde folk ude af aktiv forsørgelse, så de kan komme på noget passiv forsørgelse?
Det var derfor, man skulle bruge nogle penge.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Jeg savner generelt svar i den her sammenhæng på, hvad det egentlig er, man så vil, hvis man ikke vil benytte denne metode, altså benytte sig af NOx-afgiften.
Så kan det godt være, at hr. Brian Mikkelsen fra De Konservative, som jo normalt er kendt som et miljøvenligt parti, vil sige, at man er ligeglad med de internationale forpligtelser.
Jeg går ud fra, at hr. Brian Mikkelsen anerkender, at der er internationale forpligtelser, som Danmark er nødt til at leve op til, også for at være sikre på, at andre lande gør noget tilsvarende.
Men jeg savner simpelt hen et svar på, hvad det så er, man vil stille i stedet for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Nu er vi i Venstre i den lykkelige situation, at vi har taget højde for, at vi ønsker begge dele, og at vi har finansiering til begge dele i vores finanslovsforslag.
Vi er nemlig fuldstændig enige med hr. Ole Birk Olesen i, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor foreslår vi en jobreform, som skal sænke skatten for folk med små arbejdsindkomster og indføre det moderne kontanthjælpsloft.
For det skal bedre kunne betale sig at arbejde.
Så vi har samme ønsker, og vi har penge til begge dele i vores finanslovsforslag.
Det kan hr. Ole Birk Olesen være helt tryg ved.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
At sænke topskatten og hæve beskæftigelsesfradraget har også en række positive elementer i sig.
Det gør, at det bedre kan betale sig at arbejde; det gør, at der er flere penge ude i de arbejdende familier; det gør, at de arbejdende familier kan forsørge sig selv, i stedet for at de skal stå med hatten i hånden over for det offentlige, når de skal bruge nogle penge, osv. osv.
Så det er også positive elementer.
Jeg skal bare helt klart høre, at ved et valg imellem boligjobordningen og beskæftigelsesfradraget ønsker Venstre at prioritere boligjobordningen over beskæftigelsesfradraget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Uden at stå med de præcise tal er jeg helt sikker på, at når hr. Ole Birk Olesen siger det, er det givetvis korrekt.
Men som jeg også gjorde mig stor umage med at forklare, indeholder det her jo en række positive elementer.
Det indeholder beskæftigelseseffekter; det indeholder en effekt på at konvertere sort arbejde til hvidt arbejde; det handler om at give familierne en hjælpende hånd i hverdagen.
Og når vi gør alle de forskellige elementer op, er det, at vi fra Venstres side siger, at det her er så vigtigt, at det vil vi prioritere.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører, om Venstres ordfører vil medgive, at hvis man benytter det, som finansministeren har døbt gængse regnemetoder, og som et bredt flertal i Folketinget gerne benytter, når de skal regne på den slags ting, kommer der større beskæftigelse ud af at bruge 1,1 mia. kr. på enten at sænke topskatten eller hæve beskæftigelsesfradraget, end der gør ved at bruge 1,1 mia. kr. på at videreføre boligjobordningen.