Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Lovforslaget er en del af velfærdsforliget.
Det omhandler den del af velfærdsforliget, der vedrører en forstærket indsats for at nedbringe ledigheden og dermed få endnu flere af de ledige, der har svært ved at få et job, ud i beskæftigelse.
Det er nødvendigt med denne indsats for at hjælpe de svage på arbejdsmarkedet.
Forslaget indeholder fire hovedpunkter: En forstærket indsats for at nedbringe ledigheden.
Målgruppen er dagpenge-, kontant- og starthjælpsmodtagere, der kun er ramt af ledighed, og er der ikke job efter 3 måneder, iværksættes aktiveringstilbud.
Samtidig skal a-kasserne fremover afholde alle cv-samtaler for dagpengemodtagere, og dermed får a-kasserne den første kontakt med dem og sikrer, at de bliver registreret i jobcentrene.
Fremover skal ledige dagpengemodtagere og arbejdsmarkedsparate kontanthjælps- og starthjælpsmodtagere gå på Jobnet mindst en gang om ugen for at øge fokus på ledige job, og der indføres regler for sanktioner, hvis man undlader at gå på Jobnet.
I integrationsloven indføres der tilsvarende bestemmelser over for udlændinge, der kun har ledighed som problem, og der indføres systematisk rådighedsvurdering ved samtaler i a-kassen hver tredje måned.
Med de nye jobcentre bliver der fremover en forenkling af samtalerne.
Ud over cv-samtaler for dagpengemodtagere og rådighedsvurderinger for kontant- og starthjælpsmodtagere bliver der kun én type samtaler, nemlig jobsamtaler, der foregår i jobcentrene.
Andre aktører får på lige fod med stat og kommune i jobcentrene mulighed for at træffe afgørelser og forpligte ledige til at møde til samtaler og deltage i aktivering.
Der bliver en øget indsats mod sort arbejde, der betyder, at en dagpenge-, kontanthjælps- eller starthjælpsmodtager, der træffes på arbejde i forbindelse med en kontrolaktion, sættes i aktivering straks.
Der sker også en fremrykning af aktivering fra ledighed i 12 måneder til ledighed i 9 måneder, og 6 ugers selvvalgt uddannelse målrettes til de første 9 måneder for dagpengemodtageren.
Der vil også ske en intensiv aktivering af forsikrede ledige efter 2½ års ledighed, simpelt hen for at få dem ud på arbejdsmarkedet, i kontakt med arbejdspladserne, så de kan få et job.
Der bliver pligt til at skaffe løntilskudspladser, og sker det ikke inden 4 uger, skal den ledige henvises til et andet aktiveringsforløb, og den myndighed, der ikke skaffer løntilskudspladsen, skal betale.
Det bliver som noget nyt muligt for beskæftigelsesministeren at undtage bestemte persongrupper fra kontaktforløbet.
Lovforslaget skal også medvirke til at få flere indvandrere i job.
Samtidig ændres der på aktiveringstidspunktet, så første aktivering bliver efter 6 måneders modtagelse af kontant- og starthjælp i stedet for efter 12 måneder.
Der bliver tale om nye regler.
For at kommunen kan få den højere refusion, 65 pct., af udgifterne til kontant- og starthjælp, skal der aktiveres i 25 timer, og samtidig skal aktiveringen ske til tiden.
Der skal så vidt muligt tilbydes ungdomsuddannelse til alle, og derfor vil alle unge mellem 25 og 30 år, der ikke har en uddannelse, modtage tilbud om aktivering, når de har modtaget hjælp i 5 sammenhængende uger – og det skal være virksomhedspraktik, vejledning og opkvalificering.
For dagpengemodtagere på 25-30 år bliver det sådan, at de efter 6 måneders ledighed skal have tilbud om 6 måneders ansættelse med løntilskud hos en offentlig arbejdsgiver.
Der bliver altså tale om en styrket voksen- og efteruddannelse og en forenklet og permanent jobrotationsordning.
Det betyder, at offentlige og private arbejdsgivere får ret til jobrotationsydelse, når en beskæftiget, der ikke har en uddannelse, der overstiger en erhvervsuddannelse, deltager i uddannelse og der ansættes en vikar.
Ansatte med højere uddannelse kan komme i betragtning, hvis uddannelsen ikke har været anvendt i 5 år.
Ud over alt det er der tiltag, der ligger uden for velfærdsreformen.
Og der bliver ændret på transportgodtgørelse for dokumenterede udgifter til nødvendig transport ved udførelse af lønnet arbejde og ulønnet og frivilligt arbejde, så det ikke medfører fradrag i kontanthjælpen.
Dansk Folkeparti støtter forslaget, også fordi det er en del af velfærdsforliget.