runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-26:
Tak for det.
Den radikale ordfører, fru Lotte Rod, er forhindret i at være her i dag, og jeg vil læse hendes tale op.
Enhedslisten foreslår i dag to ting, som skal give forsørgere på erhvervsuddannelserne bedre muligheder.
For det første foreslår Enhedslisten, at enlige forsørgere og forsørgere på erhvervsuddannelser, som bor sammen med en anden uddannelsessøgende, og som er på elevløn, skal have samme muligheder som SU-modtagere.
Og som den socialdemokratiske ordfører også har været inde på, sørgede vi for i den her reform, at forsørgerne kan få supplerende børnetilskud i praktik.
Til gengæld har vi ikke planer om at åbne for SU-lån.
For det andet foreslår Enhedslisten, at eleverne skal have ret til en barselsydelse.
Vi har af Undervisningsministeriet fået at vide, at de gældende regler faktisk fungerer.
Der har været et par sager, men generelt kan alle elever, der er på barsel under skolepraktikken, få skolepraktikydelse, medmindre de modtager andre offentlige ydelser, som tilsigter at dække leveomkostningerne.
Efter Undervisningsministeriets opfattelse er det ikke reglerne, det er galt med, og derfor vil vi ikke lave dem om.
Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-26:
Tak, formand.
Jeg beklager ventetiden.
Det her forslag fra SF og Enhedslisten er jo egentlig, kan man sige, sådan et meget sympatisk forslag.
Man tænker på dem, der er under uddannelse, og på, hvordan de skal klare sig, hvis nu det er, de får et barn.
Der er lavet mange tiltag, for at unge kan være på barsel og alligevel skal kunne tage en uddannelse.
Men med hensyn til SU-lån bliver det jo under en anden minister, der skal ses på det.
Der er egentlig også rigtig meget af det her, der er omfattet af forlig, og som så skal løftes i forligskredsen, hvis det er sådan, at man skal finde nogle løsninger.
Desuden er Dansk Folkeparti heller ikke interesseret i at blande sig i de aftaler, der er på arbejdsmarkedet, om bl.a. elevløn.
Det vil man egentlig gøre, hvis man nu går ind og giver mulighed for, at unge på barsel kan låne sig frem til yderligere penge eller lader dem få en decideret barselsydelse.
Vi har jo hidtil hæget om, at det også i den forbindelse skulle være aftalebestemt.
Der er rigtig meget, der ligger i forlig på undervisningsministerens område og hos ministeren, der har med SU at gøre, og noget er omfattet af aftaler med arbejdsmarkedets parter.
Derfor skal man nok være meget forsigtig med at gå ind og begynde at pille ved det her nu.
Jeg synes jo, at Enhedslisten skulle tage det op med regeringen, når de nu skal til at forhandle med regeringen igen.
Man kunne jo også have valgt at blive lidt længere tid ved forhandlingerne om erhvervsuddannelserne fra Enhedslistens side og måske have fået noget igennem der.
Eller SF kunne have fået forhandlet noget igennem, hvis nu de havde lagt pres på ministeren.
Men der havde man jo haft alle muligheder for ligesom at få taget hul på det og så have stået fast på, at det skulle være sådan.
Men det har man så valgt ikke at gøre.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvorfor Enhedslisten så ikke lagde mere pres på, og jeg ved heller ikke, hvorfor SF ikke gjorde det i forhandlingerne.
Men lad det nu være.
Jeg synes jo i hvert fald, at de partier, der har fremsat det her beslutningsforslag, er kommet med et meget sympatisk forslag, og jeg vil anbefale, at de tager det op med de respektive ministre – måske med regeringen – i forbindelse med de kommende finanslovsforhandlinger, hvor man har mulighed for at lægge pres på regeringen, hvis det er det, man ønsker og vil.
Hvilke muligheder der er dér, er heller ikke noget, som Dansk Folkeparti vil gøre sig klog på.
Men det er jo et spørgsmål om at tage det op de rigtige steder og ikke komme med et beslutningsforslag om noget, der er omfattet af forskellige forlig.
Så ved man jo på forhånd, at det ikke har mulighed for at komme igennem.
Men som sagt er det meget sympatisk, men det kan man selvfølgelig ikke bruge til så meget, hvis ikke der sker ændringer.
Men Dansk Folkeparti kan fuldt ud tilslutte sig det, ministeren har fortalt om, hvad der er sket i de forskellige forhandlinger og forlig, og hvad der er blevet gjort, da vi også er en del af det – eller i hvert fald har været med i meget af det.
Men Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2014-05-26:
Tak for det.
Når man bliver forældre, kommer der jo en lang række nye udgifter: bleer, børneinstitution, mad, tøj og andre udgifter.
Ja, det løber hurtigt op.
Det er derfor vigtigt, at vi som samfund holder hånden under de unge forældre, som er blevet forsørgere, mens de er i gang med en erhvervsuddannelse.
Det gør vi også.
Vi har forbedret vilkårene så sent som den 1. januar i år, altså for mindre end 6 måneder siden.
SF og Enhedslisten har med deres beslutningsforslag så foreslået yderligere at forbedre forholdene for studerende på to punkter.
Lad mig starte med det første punkt om lånemuligheder for forsørgere, der studerer på en erhvervsuddannelse.
I vores uddannelsessystem har vi det fundamentale princip, at man kun får SU, hvis uddannelsen er ulønnet.
Får man elevløn, har man jo allerede et forsørgelsesgrundlag.
De studerende, som får elevløn, får flere penge udbetalt end dem, der er på SU.
Til gengæld kompenserer vi som samfund de studerende, som får SU, med forskellige lånemuligheder og tillæg.
Det synes jeg sådan set er et udmærket princip, som jeg ikke mener vi skal bryde med.
Der er også en anden vigtig pointe i forhold til de studerende, som får elevløn, for elevløn er noget, som arbejdsmarkedets parter forhandler om, ikke noget, som politikere skal detailstyre.
Så hvis vi politikere går ind og giver nye lånemuligheder til dem, som i forvejen får elevløn, tror jeg, der kan være en risiko for, at arbejdsgiverne vil indregne det i deres forhandlingsstrategi, og det vil næppe være til fordel for elevernes fremtidige lønniveau.
Desuden vil jeg påpege, at regeringen allerede har styrket hjælpen til forsørgere på erhvervsuddannelserne.
Her tænker jeg på det supplerende børnetilskud til forældre i praktik, der blev indført i år.
Resultatet er, at forældre i praktik kan kompenseres op til det beløb, en SU-modtager med forsørgertillæg får.
Så er der beslutningsforslagets andet punkt om ret til barselsydelse for studerende, der er i praktik.
Skal man have barsel under skolepraktik, er der mulighed for at få skolepraktikydelse, hvis man ikke i forvejen får dækket sine omkostninger af andre offentlige ydelser.
Har man en uddannelsesaftale, har man ret til at tage barsel efter den almindelige lovgivning, og andre elever er dækket af den kollektive overenskomst på deres uddannelsesområde.
Så da regeringen allerede har forbedret mulighederne for forsørgere på erhvervsuddannelserne, og da jeg ikke er bekendt med, at der er problemer med den gældende ordning for barselsydelse, kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-26:
Tak for det.
Da vores børne- og undervisningsordfører, hr. Peter Juel Jensen, er på valgobservation i Ukraine, har jeg lovet at læse ordførertalen op: Enhedslisten og SF vil med dette forslag pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag og foretage administrative ændringer, der sikrer, at enlige forsørgere og forsørgere på erhvervsuddannelser, der er samboende, skal have de samme muligheder som SU-modtagere, herunder også adgangen til SU-lån og forsørgertillæg.
Men forslagsstillerne overser, at SU gives til ulønnede i uddannelse, hvilket også gælder muligheden for at optage et SU-lån.
Er man på elevløn, er disse forhold reguleret via en kollektiv overenskomst, der er tiltrådt af parterne på arbejdsmarkedet.
Venstre hylder den danske model og agter ikke at ændre ved dette grundlæggende princip på det danske arbejdsmarked, og hvis forslaget vedtages, vil der være tale om et lovindgreb i de kollektive overenskomster.
Yderligere ligger det i beslutningsforslaget, at der skal være ret til barselsydelse, men efter gældende regler er det således, at alle elever, der har barsel under skolepraktik, har ret til skolepraktikydelse, medmindre de modtager andre offentlige ydelser.
Og vi er vidende om, at ministeriet har udstedt en vejledning til erhvervsskolerne om, at skolepraktikelever bør gives frihed fra skolen i forbindelse med barsel i samme omfang, som elever med uddannelsesaftaler har ret til barselsorlov.
Venstre afviser forslaget.
Christine Antorini (S), 2014-05-26:
For vi kan lige så godt få det på skrift, hvordan regelsættet præcis er i de forskellige lovgivninger, der er, og hvad der gælder på arbejdsmarkedet.
Rosa Lund (EL), 2014-05-26:
Jeg kan sagtens forstå og er sådan set enig i, at man skal have respekt for den måde, vi forhandler løn på i Danmark, men mig bekendt er skolepraktikelever, som jo også er nævnt i det her beslutningsforslag, ikke dækket af overenskomsten, uanset hvor meget jeg kunne ønske mig, at skolepraktikelever fik overenskomstmæssig løn, havde ret til ferie og alle de her ting og også havde ret til barsel.
Men fordi skolepraktikelever, som også er en del af det her beslutningsforslag, ikke er dækket af overenskomsten og ligesom er med i det her, har jeg stadig væk lidt svært ved at se, hvorfor regeringen afviser det.
I hvert fald tror jeg, at jeg skal spørge: Afviser regeringen også den del af det, der handler specifikt om skolepraktikelever, som jo altså ikke er dækket af overenskomsten?
Karin Gaardsted (S), 2014-05-26:
Jeg kan godt mærke på ordføreren for Dansk Folkeparti, at alting helst skulle være sket i går.
Det kan vi altid ønske, men sådan er det ikke.
Jeg tænker, at vi skal gøre det ordentligt.
Vi skal gøre det af hensyn til dyrene, og vi skal også gøre det af hensyn til de mennesker, som har med dem at gøre.
Og det med bødestørrelsen ændrer vi ikke ved.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-26:
Det lyder jo meget godt, at man nu vil begynde at indhente noget dokumentation, men jeg synes, det er lidt sølle, at der skal gå så lang tid, for det er 2 år siden, man har svaret Folketinget, at man gerne ville finde en løsning.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at vi er nødt til at få sådan en sag ned i Folketingssalen for at nedsætte en arbejdsgruppe, der bare skal undersøge, om der er et problem.
Jeg synes, at det ligger lige til højrebenet, at vi får lavet det her om.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man ikke går lidt videre end bare at sige, at nu undersøger vi, om der er et problem.
Dan Jørgensen (S), 2014-05-26:
Jeg kan jo vanskeligt gisne om bevæggrunde og motiver og forretningsgange i ministeriet, før jeg selv blev minister, så det spørgsmål kan jeg selvfølgelig ikke svare på.
Det tror jeg også godt at spørgeren både ved og forstår.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-26:
Først vil jeg sige, at det da glæder mig, at ministeren er enig i problemstillingen, og at det er noget, vi skal have løst.
Det er ganske konstruktivt.
Men det undrer mig bare, hvorfor det først er nu i en tale til en førstebehandling, at man melder ud, at der nu skal nedsættes en arbejdsgruppe.
Der skete ikke noget.
Hvorfor har man ventet i 2 år?
Altså, hvorfor er det nødvendigt, at vi skal helt herned i Folketingssalen for at få regeringen til faktisk reelt at gøre noget?
Jeg synes jo, det er lidt ærgerligt, når det egentlig burde være noget, som man bredt her i Folketingssalen kunne blive enige om skulle laves om.
Merete Riisager (LA), 2014-05-26:
Liberal Alliance anerkender, at rigtig mange husejere ude i det åbne land og i mange landsbyer står over for meget store udfordringer, når de bliver præsenteret for påbud om rensning af spildevand.
Mange er i realiteten teknisk insolvente og helt ude af stand til at optage lån til investeringen.
I disse situationer har vi set eksempler på, at svaret herpå fra det bureaukratiske Danmark er rykkere, dagbøder og politianmeldelser.
Så er det, man spørger sig selv: Hvordan er det lige, man bliver rigere af at blive politianmeldt?
Vi er lige blevet præsenteret for en stor videnskabelig analyse, der fortæller, at vandløbene er markant forbedret på stort set alle parametre.
I alt for mange tilfælde ser vi, at man blot samkører BBR-registeret med nogle forældede vanddata, som betyder, at der hverken er hjemmel eller proportionalitet i afgørelsen om påbud.
Det er helt afgørende for Liberal Alliance, at disse enormt dyre investeringer på miljøområdet ikke igangsættes, uden at vi har sikkerhed for en effekt.
Som beslutningsforslaget er formuleret, har vi ikke noget at indvende mod, at man ud fra nogle sociale kriterier får mulighed for henstand, særlige afdragsordninger eller andre lempelser, når blot ikke udgiften eftergives med deraf følgende omkostninger for det offentlige.
Med den åbenlyse manglende vækst og beskæftigelse på landet er vi nødt til at sikre, at vi ikke som samfund sender folk fra hus og hjem på baggrund af vores egne krav.
Derfor vil vi være positive over for at finde en model, der tager hånd om disse problemer.
Rosa Lund (EL), 2014-05-26:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Per Clausen, ikke kunne være til stede i dag, har jeg lovet at læse denne tale op: Mange vandløb og søer i Danmark lever ikke op til de miljømål, som er fastsat efter vandrammedirektivet.
Forurening fra ejendomme beliggende i landområder giver et betydeligt bidrag til forureningen af disse vandområder.
I lighed med resten af indsatsen for at sikre vandmiljøet er der opstået et stort efterslæb.
Indsatsen for at rense dette spildevand har reelt været meget begrænset.
Der er alt for mange eksempler på ejendomme, som ikke er tilsluttet kloaknettet, og hvor der heller ikke er gennemført andre tiltag, som renser spildevandet.
Separering af spildevand og regnvand er vi derfor heller ikke kommet langt med.
Regeringen har derfor helt berettiget besluttet, at der skal sættes mere fart i indsatsen.
Denne beslutning har imidlertid betydet, at en del husejere er kommet i en meget vanskelig situation.
De har simpelt hen ikke nogen mulighed for at finde penge til de nødvendige investeringer.
Enhedslisten er enig i, at der skal findes en løsning på det her problem.
Vi har flere gange forsøgt at finde en løsning i forhandlinger med regeringen, men uden held.
Derfor er vi også positivt indstillet over for intentionerne i dette beslutningsforslag, og vi ser frem til at finde en løsning på problemet sammen med Folketingets øvrige partier i det kommende udvalgsarbejde om dette beslutningsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-26:
Kloakering er en vigtig del af vores infrastruktur og er vigtig i forhold til vores vandmiljøindsats.
Nogle mennesker er, som det jo også er blevet nævnt flere gange her i salen, sat i en helt urimelig situation, hvor de ikke har kunnet finde de penge, de skulle bruge, på den tid, der var til det.
Og som ministeren siger: Ingen skal i fængsel, fordi vi ønsker at have en god miljøindsats og få kloakering i hele landet.
Fra SF's side har vi længe været optaget af at finde en løsning for de trængte mennesker, der simpelt hen ikke har pengene her og nu.
Som det også tidligere er blevet nævnt, har de andre grundejere betalt, og de skal selvfølgelig ikke betale to gange.
Ligesom ministeren ser SF også nogle problemstillinger i beslutningsforslaget, og da vi er fuldstændig enige i intentionen med beslutningsforslaget, vil vi holde ministeren op på hendes løfte om at finde en ordentlig løsning for de berørte mennesker.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-26:
Tak for det.
Da den radikale ordfører, fru Lone Loklindt, ikke kunne være til stede, har jeg lovet at læse ordførertalen op for hende.
Lad mig starte med at sige, at vi deler De Konservatives bekymring for de grundejere, som er fanget i store økonomiske trængsler på grund af et sammenfald af krisen og den manglende kloakeringsindsats.
Som det også anføres i bemærkningerne, har Folketinget helt tilbage i 1997 besluttet at reducere forureningen fra spildevand i det åbne land, så vi kan leve op til miljømålene i vandrammedirektivet.
Den nødvendige indsats har længe savnet handling bag ordene, og denne regering har lavet en plan, for at kommunerne kan komme i mål med indsatsen, som drejer sig om ca. 40.000 ejendomme på landsplan, som er ret ulige fordelt.
Miljøministeriet har tidligere vurderet, at op mod 5 pct. af de berørte ikke vil kunne betale den regning, som let løber op i mange tusinde kroner – kroner, som dog har været sparet hidtil, og som resten af befolkningen betaler gennem tilslutningsbidrag til spildevandsselskabet.
Vi har desværre allerede set tilfælde i pressen, hvor kommuner har anmeldt borgere til politiet, fordi de ikke kunne leve op til påbuddet og betale hverken tilslutningsbidrag eller anlægsudgifter.
Det er ulykkelige situationer, og vi skal ikke have borgere i fængsel for den slags forseelser.
Derfor er der allerede etableret forskellige ordninger for at afhjælpe problemet, dels ved henstand i forhold til spildevandsselskabet, dels ved, at kommunen kan yde lån og indefryse lån til økonomisk svagt set stillede boligejere, men jeg forstår også, at det ikke slår til, hvis alle skal hjælpes.
Og det er rent faktisk en udfordring, som vi har været optaget af længe, men vi er også optaget af ikke at skubbe rensningsindsatsen yderligere.
Men som ministeren allerede har været inde på, er der nogle juridiske knaster i forhold til statsstøtte og ekspropriationslignende tab i spildevandsselskaberne, ligesom der jo også er hensynet til de grundejere, som selv har betalt alle spildevandsudgifter.
Fra Radikale Venstres side er vi optaget af at finde løsninger for de trængte borgere, også fordi vi ønsker at få renset mere spildevand af hensyn til vandmiljøet, som angår os alle.
Vi afviser således de konkrete forslag, men lægger også vægt på, at regeringen arbejder på at finde en løsning på problemet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-26:
Nej, det er for tyndt et svar.
Som minister står man altså på mål for regeringens politik, og regeringen meldte ud den 25. juni 2012, at man var enig i den problemstilling, og at man ville finde en løsning.
Nu er der så gået 2 år, og der er ikke sket noget som helst.
Så hjælper det jo ikke noget, at der kommer en ny minister og siger: Jeg står ikke på mål for noget som helst af det, der er meldt ud tidligere.
Det er altså regeringens politik, at man vil gøre noget, og man har så ikke gjort det i 2 år.
Det er lidt tyndt, synes jeg, at man bare prøver på at stikke af fra det.
Dan Jørgensen (S), 2014-05-26:
Jeg kan sige, at der nok ikke var mange politikere, der ville overleve, hvis de, hver gang de foretog sig noget fornuftigt, så blev kritiseret for, hvorfor man ikke havde gjort det før.
Altså, i sagens natur er det jo altid sådan, at når man gør noget, er det ikke noget, der er gjort før, for så ville der jo ikke være nogen grund til at gøre det.
Karin Gaardsted (S), 2014-05-26:
Til det sidste kan jeg svare nej.
Det ville være det samme som at give lov, og det er ikke den måde, vi skal lave lovgivning i Danmark på, altså at vi sætter bødestørrelsen ned
Tværtimod skal vi forsøge at få fat om ondets rod og så få det ordnet på den rigtige måde.
Det er faktisk det, jeg hører ministeren lægge op til nu.
Jeg vil også godt sige, at den her sag lidt kan være som at vælge mellem pest og kolera, for hvis vi gør det, som vi gør i dag, så tager vi hensyn til, at hundyrene ikke bliver unødigt belastet – det er jo også dyrevelfærd i allerhøjeste grad – og på den anden side set kan vi opleve, at der kan være nogle af chaufførerne, som ikke har det så godt med at skulle flytte dyr, som ikke kan lide at komme væk fra deres flok.
Det er selvfølgelig også derfor, vi har bedt om at få lidt dokumentation.
Men jeg tror, at det løser sig, når nu ministerens arbejdsgruppe kommer til at arbejde hurtigt, så vi kan imødekomme i hvert fald de situationer, hvor det ville være fornuftigt at gøre det.
Og det er også det, jeg hører ministeren sige.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-26:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Jeg er helt enig med den socialdemokratiske ordfører i, at vi skal have høje standarder for dyrevelfærd og -transporter, men det er netop det, der er udfordringen i loven i dag, nemlig at man stresser dyrene unødvendigt, når man tvinger folk til at opdele tyre og kvier.
Det er derfor, vi gerne vil have lavet det om, for der er jo ingen grund til at have en regel, der egentlig er der på grund af dyrevelfærd, men faktisk gør det modsatte.
Det er jo det, der egentlig er pointen i det her.
Og hvis man så samtidig kan se, at der kan være livsfarlige situationer for transportørerne, så er der faktisk ikke nogen, der vinder på at have de her regler.
Derfor synes jeg, at man burde gå med på, at man så i hvert fald i det mindste – jeg kunne høre, at der er lidt opbakning til, at man får kigget på reglerne – også får sat bødestraffen ned.
For hvis alle er enige om, at der er et problem, er det jo heller ikke rimeligt, at man giver transportørerne bøder op til 12.000 kr. for at overskride nogle regler, som vi alle sammen er enige om faktiske er urimelige.
Så jeg vil bare høre, om den socialdemokratiske ordfører ikke godt kan se, at det er rimeligt, at vi også får sat bødestraffen ned, indtil vi finder en løsning.
Karin Gaardsted (S), 2014-05-26:
Jeg er helt enig i, at det bedste er at få lavet bestemmelserne, så de virker i de situationer, hvor der er behov for at de skal virke.
Men jeg vil dog også godt sige, at det da er rart at vide, om det overhovedet sker derude, og det er jo egentlig derfor, spørgsmålet er blevet stillet.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-26:
Jamen det, jeg hentyder lidt til, er, at det væsentlige her vel ikke er at nå frem til at finde ud af, hvor tit det sker, at man transporterer dyr, som er vant til at være sammen og derfor f.eks. bliver aggressive af at blive adskilt, men at det væsentlige i stedet er, at det bliver dokumenteret, at det er en problemstilling.
Og det skulle være forholdsvis nemt at dokumentere, at kønsmodne dyr, der plejer at gå sammen, nok ikke har det særlig rart med at blive skilt ad, hvis ikke de er vant til blive håndteret.
Og det handler vel alene om, at det er nødvendigt at dokumentere, at det er sådan, det er, og at det egentlig ikke er så væsentligt, hvor mange gange det foregår i løbet af et år.
Og så er der lige det her med, at det jo faktisk står i præamblen, at vi skal fortolke det her ud fra den videnskab, der er tilgængelig.
Karin Gaardsted (S), 2014-05-26:
Men det er jo lige præcis det, som ministeren nu er gået i gang med.
Når jeg nævner det med, at det har været svært at få at vide af transportørerne, hvor mange gange der har været farlige situationer, så er det, fordi de faktisk er blevet spurgt, om de kunne give noget dokumentation.
Men hver gang der er blevet spurgt, er der ikke kommet noget svar tilbage, og der skal bare lyde en opfordring til transportørerne om, at vi får den dokumentation.
Men i øvrigt er det vel også det, som arbejdsgruppen skal arbejde med fremover, og derfor er det jo rigtig glædeligt, at ministeren nu nedsætter den arbejdsgruppe.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-26:
Jeg vil bare høre, om den socialdemokratiske ordfører ikke kan bekræfte, at det faktisk er sådan, at de detaljerede bestemmelser skal fortolkes og anvendes inden for nogle principper, der gør, at man hele tiden kan ajourføre fortolkningen, når der nu viser sig at være nye videnskabelige udtalelser, og at man dermed inden for forordningen faktisk kan ændre på de her ting og lave de her undtagelser, hvis det viser sig, at der er grund til at gøre det, og at det jo vel ikke er så afgørende, i hvor mange situationer det er hensigtsmæssigt ikke at transportere dyrene hver for sig, men at det afgørende er, at det gøres i de rigtige situationer.