runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Jeg er glad for, at hr. Morten Østergaard i hvert fald gjorde forsøget.
Jeg er i hvert fald ikke blevet så meget klogere på, hvad Socialdemokratiet og SF mener.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet og SF mener, at forslaget her er usympatisk, og jeg kan også forstå, at De Radikale ønsker at blive en del af et nyt flertal, hvis der eventuelt skulle komme et andet flertal efter et folketingsvalg, og hvordan har hr. Morten Østergaard det så med at være partner med S og SF, der synes, at hr. Morten Østergaard er usympatisk?
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jeg føler mig overbevist om, at jeg kan hjælpe hr. Mads Rørvig med masser af ting, men måske ikke nødvendigvis lige med svaret på det spørgsmål.
Men jeg har i hvert fald forstået det sådan, at man vil lade det indgå i den trepartsaftale, man har besluttet sig for at lave efter et valg, og det er vel så der, den står.
Men jeg må sige, at det jo ikke er den radikale ordførers opgave at stå på talerstolen og redegøre for, hvad S og SF mener.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Tak for det.
Jeg vil spørge hr. Morten Østergaard, om han kan hjælpe mig lidt, for tidligere i debatten fik vi jo vævende svar fra Socialdemokratiet og SF.
Vi fik at vide, at man ønskede en dagpengeperiode på mellem 2 og 20 år.
Blev hr. Morten Østergaard klogere på, hvor S og SF står i den her sag om, hvor lang dagpengeperioden skal være?
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jeg tror ikke, jeg kan sige det meget klarere, og min partileder har også sagt det meget klart: Vi ønsker ikke at stemme for, at dagpengeperioden sættes op igen, fordi det har været et årelangt radikalt ønske, at den kom ned på 2 år, og det er der jo noget, der tyder på at den kommer, når vi har behandlet det her lovforslag 3 gange.
Altså, jeg må jo sige, at der er sket et mentalitetsskifte på bænkene ovre hos Venstre og De Konservative, for det eneste, man synes at være optaget af, er, hvad der skal ske efter et valg, hvor man har tabt flertallet.
Jeg forstår godt interessen, og det kan være, at det tidspunkt kommer nærmere for hver dag, der går.
Men til spørgsmålet kan jeg sige helt klart, at vi ikke ønsker, at dagpengeperioden skal sættes op igen og har derfor ingen planer om at stemme for det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-31:
Der var jo rigtig mange gode takter i den radikale ordførers tale, så tak for det.
Det står i skærende kontrast til det, vi har hørt fra Socialdemokratiet og SF her i dag, hvor det har været meget, meget svævende svar og meget, meget svævende udmeldinger, der er kommet.
Visse steder er der udtryk for, at man godt vil rulle det hele tilbage igen, hvis man skulle få regeringsmagten, og i andre situationer er det det modsatte indtryk, man giver.
Det giver mig så anledning til at spørge den radikale ordfører: Hvis Det Radikale Venstre bliver støtteparti for en S-SF-regering efter næste valg – hvis altså der bliver flertal for sådan en regering, hvad der nok ikke gør, men hvis det skulle ske, rent teoretisk – vil Det Radikale Venstre så være garant for, at der ikke sker en tilbagerulning af det lovforslag, vi her kan se effekten af i dag?
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jeg tror, at alle, der har fulgt debatten i dag, har hørt, hvordan hr. Anders Samuelsen er gået i flæsket på regeringspartiernes ordførere, og Dansk Folkeparti vil på baggrund af det sidste spørgsmål kunne spørge hr. Anders Samuelsen om det samme: Er det hr. Anders Samuelsen, der går i overvejelser om, hvem han skal støtte?
Vi har ikke nogen problemer med at stå ved, at vi har uenigheder på en række områder med S og SF.
Men det, vi bl.a. har konstateret, er, at de partier har bundet sig op på et løfte om, at der skal laves arbejdsmarkedsreformer til 15 mia. kr., og det er jo slet ikke noget, som den nuværende regering har ambitioner om; den har et langt, langt lavere ambitionsniveau frem mod 2015.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Der blev det klart og tydeligt meldt ud, at det her støttede Det Radikale Venstre – uden at man vidste, hvad det forlig om de langtidsledige kom til at indeholde.
Mit andet spørgsmål går egentlig på, om det ikke giver stof til eftertanke for Det Radikale Venstre, at man render rundt og bakker op om, at der skal være en S-SF-regering, når man har hørt den ene ordfører efter den anden tale om, at det her forslag nærmest er noget, der er opfundet på ondskabens hotel, og nu stemmer Det Radikale Venstre så for forslaget og kan stå og se på, at det trods alt er borgerlige partier, der fremsætter et forslag, som flugter meget fint med Det Radikale Venstres partiprogram.
Altså, skal Det Radikale Venstre ikke snart genoverveje, hvem det egentlig er, man ønsker som statsminister?
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Det fremgik jo af det betænkningsbidrag, hvor vi skrev, at en dagpengereform ikke kunne stå alene.
Det var også derfor, jeg i min tale brugte tid på at redegøre for de 0,5 mia. kr., som nu er bevilget til en indsats for de langtidsledige i samme periode.
Vi tror, man kan nå endnu bedre resultater, hvis man samtidig tuner beskæftigelsessystemet.
Det er der rigtig gode beviser for i de forsøg, der er lavet, og som vismændene altså også refererer til.
Men vi er glade for, at vi fik landet aftalen om de langtidsledige, fordi det betyder, at der nu bliver gjort en ekstraordinær indsats, og dermed er et af vore krav for at stemme for også opfyldt.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Fremragende tale, supergode argumenter.
Det eneste spørgsmål, der står tilbage, er, hvordan det kan være, at Det Radikale Venstre ikke kunne stemme for det tilsvarende forslag for så sent som 3 uger siden, men undlod at stemme for forslaget?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jamen der er jo ikke nogen tvivl om, at vi i de kommende år helt generelt kommer til at se, at der vil være arbejdspladser, som flytter fra Danmark, som flytter til andre lande, fordi det simpelt hen er billigere at have en produktion i andre lande, end det er i Danmark.
Men det har altså ikke i særlig grad noget at gøre med, at man nu halverer dagpengeperioden.
Det er altså ikke sådan, at det her forslag kommer til – det tyder det i hvert fald ikke på – at ramme særlig skævt; det kommer til at ramme stort set ligeligt fordelt overalt.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Vi ved, at Udkantsdanmark domineres meget af nogle lidt gammeldags industriarbejdspladser, som er i stor risiko for at forsvinde inden for de kommende år, og derfor må vi sige, at det er sårbare områder.
Det er derfor meget relevant at stille det her spørgsmål: Hvordan flugter en nedsættelse af dagpengeperioden med et område med mange industriarbejdspladser og et generelt lavt uddannelsesniveau?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jamen så vidt jeg kan forstå, er det faktisk således, at det ikke er noget, der i særlig grad rammer Udkantsdanmark, at vi nu nedsætter dagpengeperioden.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Sådan hørte jeg det ikke formuleret, og det ville også overraske mig, hvis det var formuleret sådan.
Men det er jo oplagt, at der her er et punkt, hvor vi er uenige, og at vi sådan set har været det længe.
Jeg vil også sige, at det i den bedste af alle verdener da kunne være dejligt, hvis man havde råd til, at folk kunne gå på understøttelse for tid og evighed, men det, der er pointen, er, at vi ønsker, at folk kommer i arbejde, og vi kan se, at de formentlig vil komme hurtigere i arbejde, hvis vi har en kortere dagpengeperiode.
Derfor er det det afgørende for os, og så lever vi med, at der er nogle, der synes, at det ikke er så sympatisk.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-31:
Nu bed jeg mærke i, at den radikale ordfører svarede, at man fra radikal side ikke har noget ønske om at medvirke til at forlænge dagpengeperioden igen fra de 2 år og så opefter.
Nu har vi allerede hørt tidligere i debatten fra venstrefløjen, at hvis man nu får regeringsmagten, som man selvfølgelig ønsker sig, skal man nok få banket De Radikale på plads.
Sådan tror jeg faktisk det blev sagt, i hvert fald klart og tydeligt ment.
Så spørgsmålet er: Vil De Radikale lade sig banke på plads, hvis den situation opstår, og så begynde at give sig?
Det kan godt være, at man ikke ønsker det, men at man er nødt til det.
Vil man lade sig banke på plads og sige: O.k., vi giver os, vi må have periodens længde op igen?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Altså, når jeg har valgt at afbryde debatten flere gange i løbet af i dag – jeg kunne såmænd have afbrudt debatten mange gange – er det jo simpelt hen, fordi jeg synes, vi flere gange oplevede, at debatten var ved at køre af sporet.
Med hensyn til flexicuritymodellen vil jeg gerne gentage, at jeg på ingen måde mener, at vi forringer flexicuritymodellen, eller at vi på nogen måde angriber flexicuritymodellen, for der står jo ikke nogen steder i flexicuritymodellen, at man skal have ret til at kunne gå på dagpenge i 4 år eller et andet antal år.
Det, det helt grundlæggende handler om, er netop, at man skal have hjælp også til at komme hurtigst muligt tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Og det er jo der, den aktive arbejdsmarkedspolitik spiller ind, og det er derfor, at vi bl.a. vil gennemføre en langtidsledighedspakke, som er forhandlet på plads med et bredt flertal her i Folketinget.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Nu er ministeren jo adskillige gange i dag gået ind i debatten og har brugt sin grundlovssikrede ret til det.
Jeg fik den mistanke, at det var, fordi regeringen var ved at lave ændringsforslag, så ministeren var nødt til at lave sådan en filibuster hernede i Folketingssalen.
For ændringsforslagene vælter jo ned over den her sparepakke, som regeringen er kommet med.
Men det, der egentlig får mig til at stille spørgsmål til ministeren, er: Er det ikke bekymrende, at ganske mange forskere, hele den ene side af arbejdsmarkedet og også arbejdsgiverne, når vi taler med dem uden for mediernes søgelys, er dybt bekymrede over, at man så ensidigt og uden forhandlinger forringer flexicuritymodellen?
Man skal stadig væk betale det samme i kontingent til sin a-kasse, man forringer fradragsmulighederne, man forringer dagpengemodellen, og man gør det ensidigt uden overhovedet at tage parterne med.
Vi er vel enige om, at når man kopierer modellen i Frankrig og alle mulige andre steder, er det, fordi det er en unik model, og er det ikke bekymrende for ministeren, når regeringen så ensidigt forandrer den, at man ikke har opbakning fra parterne på arbejdsmarkedet – at man som en tyv om natten bare kommer og ændrer det alene, uden at det har været diskuteret?
Det er jo Foghdoktrinen, man fuldstændig har forladt.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jeg vil da opfordre hr. Simon Emil Ammitzbøll til også at gemme lidt krudt til afslutningsdebatten.
Nu er det jo en dagpengereform, vi behandler her i dag.
Jeg vil blot sige, at vores ambition er at skabe et bredt samarbejde i Folketinget.
Det er vi klar over at man fra Liberal Alliances side har opgivet for længst, og man har låst sig fuldstændig fast.
Det, der undrer mig, er, at det er, som om man er vred på verden i Liberal Alliance.
Altså, der er jo ikke nogen, der gør det godt.
Alle skal altså have skældud, mand for mand.
Der er det bare
jeg tror, at selv om man har høje ambitioner og ser fremad mod nye, solbeskinnede højder, skal man måske overveje, om man ikke på en måde skulle prøve at bygge bro i stedet for altid bare at sidde og skælde ud på de andre.
I hvert fald vil jeg sige, at jeg da håber, at man er i arbejdstøjet fra Liberal Alliances side, når der kommer et valg og der forhåbentlig kommer et andet flertal, så man står til rådighed, hvis man kommer ind i Folketinget, og bidrager med sine synspunkter og vil slippe den fastlåste blokpolitik, som har præget debatten i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Jeg bliver lidt forvirret, for det lød, som om hr. Morten Østergaard kom til at sige nogle fejl i forbindelse med nogle af ordene.
For hvis der er nogle, der har klistret sig op ad eller låst sig fast til nogle bestemte, er det da Det Radikale Venstre, som har lovet, at hr. Villy Søvndal og hr. Ole Sohn skal være ministre, til gengæld for at man ikke kan få gennemført en efterlønsreform, en skattereform, en arbejdsmarkedsreform – alle de ting, der er vigtige for Det Radikale Venstre.
Man har fuldstændig låst sig fast i en rød blok, som vil det modsatte på den mest afgørende af alle dagsordener.
Jeg har været inde på Det Radikale Venstres hjemmeside af gammel vane.
Der kunne man se et eller andet med, at det er økonomien, det handler om – sådan en Bill Clinton-omskrivning tror jeg det er.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Der var vel engang, hvor både hr. Simon Emil Ammitzbøll og hr. Anders Samuelsen også netop slog sig op som midterpolitikere, der ønskede et bredt samarbejde i Folketinget.
Jeg synes, at det klart er at foretrække – det har jeg jo også sagt ved mange forskellige lejligheder, herunder også, da vi behandlede Liberal Alliances beslutningsforslag – at den her type reformer laves i et bredt samarbejde i Folketinget, og når det drejer sig om arbejdsmarkedsreformer, at parterne i øvrigt også er involveret i det.
Det er helt klart den mest fornuftige måde at bedrive regeringsførelse på.
Det er ikke Det Radikale Venstres ambition.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Jeg vil gerne starte med at rydde enhver misforståelse af bordet.
I Liberal Alliance er vi utrolig glade for, at Det Radikale Venstre nu støtter deres egen politik.
Vi er faktisk glade for, at man nu er kommet tilbage til de grønne taster.
Men det viser jo faktisk også, at hvis man skal gennemføre strukturelle reformer, er man nødt til at gøre det sammen med dem, der vil, og nu viser det sig jo faktisk, at når der virkelig er pres på, kan man få regeringen, ja selv Dansk Folkeparti, til at lave væsentlige strukturreformer som den, vi vedtager her.
Appellerer det ikke til hr. Morten Østergaards realpolitiske nerve, at man måske skulle overveje at samarbejde med de partier, som gerne vil gøre noget for den reformdagsorden, som jeg har forstået er altafgørende for Det Radikale Venstre?
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jeg hørte godt, at de ord faldt.
Jeg mener nu, at det var en spørger og ikke en af ordførerne fra S eller SF, der brugte præcis det udtryk fra talerstolen.
Men jeg kan jo bare svare helt klart, at vi ikke ønsker, at dagpengeperioden sættes op igen.
Vi har i mange år arbejdet for, at den skulle sættes ned, og mere præcist kan det jo ikke siges.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-31:
Jo, det kan netop siges meget mere præcist.
For det svar, vi har fået indtil nu, er jo et godt radikalt svar.
Det er sådan elastik i metermål, så lang som den kan være.
Man har ikke et ønske om at medvirke til det.
Det kan man jo godt svare på.
Det er sådan set bare at svare på, om man skal vende tommelfingeren op eller ned til det.
Hvad er svaret på det?
Det må vi have for en dag.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jeg kan ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet over, at man nu har brugt lang tid i dag på fra Venstres side at sige, at man ikke kunne få et klart svar.
Men det virker, som om hr. Erling Bonnesen er helt overbevist om, at dagpengeperioden vil blive sat op igen, hvis S og SF får deres vilje, og så kan man jo sige, at man tilsyneladende alligevel har fået et svar.
Men jeg kan sige, at det ikke er noget, som vi vil stemme for.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Jeg kan forstå, at vi kan berolige folk med, at ingen kommer til at gå fra hus og hjem hen over natten, men hvad på lidt længere sigt?
Og her vil jeg gerne køre spørgsmålet over i retning af den udkantsdiskussion, der har kørt gennem den seneste tid, og som vil fortsætte et langt stykke tid endnu.
Det er jo sådan, at i den yderste del af Danmark er man domineret af industriarbejdspladser, og hvis vi tager udkantskommunerne, hvor der bor ca. 800.000 mennesker, er 450.000 af dem i den aldersgruppe, hvor man er på arbejdsmarkedet, og heraf er 145.000 ufaglærte.
Det er en meget sårbar gruppe, som er i stor risiko for ledighed, og som måske har vanskeligt ved at hægte sig på de nye højteknologiske job, der kommer.
Hvordan flugter en nedsættelse af dagpengeperioden til 2 år med den udvikling, man kan forudsige der vil være i Yderdanmark?
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Det synes jeg egentlig også at jeg berørte i min ordførertale.
Altså, de dagpengereformer, der blev lavet i 1990'erne, blev jo ikke lavet imod, men med arbejdsmarkedets parter.
Hvis S og SF kan levere fagbevægelsens opbakning til markante arbejdsmarkedsreformer til et omfang af 15 mia. kr., ja, så synes jeg, det er klart at foretrække frem for den situation, vi ser nu, hvor der ikke er nogen opbakning.
Men det må tiden jo vise.
De partier har bundet deres økonomiske politik op på det, og derfor må man jo håbe, at det lykkes; ellers må de jo finde på andre ting.
Det korte af det lange er, at vores økonomiske politik jo står krystalklart.
Det er et reformprogram, der også indebærer en afvikling af efterlønnen, og det arbejder vi for at modne tiden til, ligesom vi har gjort med dagpengene.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Men vi må jo antage, at såfremt det skulle komme dertil, at man påbegynder trepartsdrøftelser, sådan som vi har hørt fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti i løbet af dagen, så må Det Radikale Venstre jo også have nogle krav til, hvad de trepartsdrøftelser så skal munde ud i.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jamen som jeg var inde på i min ordførertale, kan man vel nogenlunde regne med, at dagpengereformen her giver omkring 4,5 mia. kr. i effekt i 2015.
Jeg har forstået på S og SF, at de skal have meget mere ud af deres trepartsaftale, så det ville jeg da synes var fint at få lagt til.
Og jeg må altså bare sige, at jeg kan redegøre for, hvad Det Radikale Venstres synspunkter er, og vi har fremlagt, også til de forhandlinger, der var, et helt konkret forslag, der ikke bare skaber balance i dansk økonomi i 2015, men også skaber råd til, at man ikke behøver at have nulvækst i den offentlige sektor, som man skal have i de kommende år på baggrund af regeringens og Dansk Folkepartis plan.
Det betyder, at man kan udvikle velfærdsområderne – og det er jo det, jeg står på mål for – det kan man opnå med de reformer, som vi har lagt frem.
Og derfor synes jeg sådan set, at man skal gemme krudtet til spørgsmål, der vedrører S' og SF's politik, til man har lejlighed til at drøfte det med dem igen.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for en fremragende ordførertale fra Det Radikale Venstre, og jeg vil også gerne kvittere for opbakningen til lovforslaget her.
I det hele taget vil jeg gerne kvittere for, hvad jeg betragter som klar tale fra Det Radikale Venstre om holdningen til, hvilket dagpengesystem Det Radikale Venstre ønsker vi skal have.
Hr. Morten Østergaard har klart understreget, at man ikke ønsker at vende tilbage til den nuværende situation med en 4-årig dagpengeperiode.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men det fører mig så til at spørge hr. Morten Østergaard om noget af det, som vi tidligere i dag har brugt meget tid på, nemlig Socialdemokraterne og Socialistisk Folkepartis pantsætning af deres handlefrihed hos fagbevægelsen.
Hvad mener hr. Morten Østergaard egentlig om at skulle være en del af det selskab?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jeg synes, at det, der er tilfredsstillende ved det her, er, at vi har fundet de 24 mia. kr., som der var et krav om skulle findes for at sikre dansk økonomi.
Det har været den allerstørste udfordring i forhold til det her.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi kæmper for skattelettelser, det synes vi normalt er en god idé, men det har vi så også været nødt til at give lidt køb på i den her sammenhæng.
Men vi håber da bestemt, at der fremover vil være mulighed for at give skattelettelser – og også topskattelettelser.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg er da helt sikker på, at den familie, som kommer til at miste 110.000 kr. om året, hvis den ene part af familien bliver ledig og mister retten til dagpenge og i øvrigt ikke er berettiget til kontanthjælp, fordi man f.eks. har noget friværdi i huset eller den anden har en indtægt af en vis størrelse, også vil føle, at det, som de nu får fra regeringen, er en meget stor hjælp.
Jeg tog i virkeligheden ordet for at ønske tillykke til De Konservative, for i modsætning til regeringspartneren Venstre og det parlamentariske grundlag, DF, har De Konservative jo hele vejen åbent og ærligt sagt, at det her var konservativ politik, og at det var det, man gerne ville.
Selv om jeg så kan være uenig i det, synes jeg stadig væk, at man godt kan lykønske.
Jeg vil også gerne spørge den konservative ordfører, om det her giver håb for udsigterne til at indfri de forhåbninger, som man også har i Det Konservative Folkeparti, om at få afskaffet efterlønnen.
Giver det håb, at både Venstre og Dansk Folkeparti nu løber fra deres dagpengeløfter?
Kunne man så håbe, at de vil gøre det samme med efterlønnen?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Nu opfatter jeg det ikke på den måde, at vi straffer nogen mennesker.
Jeg opfatter det som en hjælp.
Jeg opfatter det faktisk på den måde, at vi sørger for, at vi er med til at sikre, at mennesker her i landet får et job og også har mulighed for at forsørge sig selv fremover.
Det synes jeg faktisk er ganske god, fornuftig politik.
Det her handler jo i høj grad om, at vi også fremover, som jeg har sagt rigtig mange gange efterhånden, sørger for at fremtidssikre Danmark, således at der er råd til velfærden.
Det vil vi meget gerne være med til at sikre, og det er i høj grad konservativ politik.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Nu er jeg heller ikke sikker på, at jeg vil vide alt om, hvad fru Helle Sjelle drømmer – det var kun i forhold til det politiske.
Men når det så er sagt, er det jo sådan, at det altså er helt bibelsk, det der med, at dem, der har, skal mere gives.
Peter Straarup skal have en skattelettelse på 465.000 kr., udenrigsministeren skal have en på godt og vel 70.000 kr., statsministeren en på 66.000 kr. osv.
Når alt det er sagt, er det nemlig børnefamilierne og de arbejdsløse, der skal betale.
Men lad mig høre: Giver det her et ekstra arbejdsudbud?
Det er sådan, at hverken finansministeren, den tidligere beskæftigelsesminister, eller den tidligere finansminister og nuværende statsminister har ment det.
Hvad var det, der var galt, dengang vi havde en arbejdsløshedsprocent på 1,8 og en dagpengeperiode på 4 år?
Da ville danskerne gerne arbejde.
Hvad er det, der ligger bag den konservative tankegang om, at nu skal man straffe de ledige?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Nu ved hr. Carsten Hansen jo af gode grunde ikke, hvad jeg drømmer om, men en af de ting, som jeg synes det er værd at drømme om, er i hvert fald, at vi får den her dagpengereform, og den får vi på nuværende tidspunkt.
Den er vi superglade for i Det Konservative Folkeparti, fordi vi mener, at den også kan være med til at sikre vores velfærd fremover.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at De Konservative har meldt så rent ud, som de har.
De har fået opfyldt deres ønsker om skattelettelser – jeg tror, det var 34 mia. kr. inden den sidste skattereform – og det var det, fru Helle Sjelle og fru Lene Espersen og andre mente var den rigtige medicin.
Jeg vil gerne sige, at det jo er fantastisk.
Men nu er det sådan, at Dansk Folkeparti jo har foreslået noget, som De Konservative kun turde drømme om i deres inderste, nemlig en halvering af dagpengeperioden.
Det var dog fantastisk, og det var sådan, at fru Lene Espersen kom ud med armene op over hovedet og sagde: Det her er bedre end det, vi kunne have foreslået selv.
Det er et direkte citat.
Så er det, jeg spørger mig selv, om det er sådan, at der i den der helhedsplan, man nu er ved at lave, og som kommer efter årsskiftet, forstår jeg, står, at vi nu også skal fjerne efterlønnen.
Lad os nu få det på det rene.
De Konservative har imod alle odds – det mindste parti i regeringen – fået opfyldt alle ønskerne.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Det synes jeg simpelt hen ikke passer, for vi har jo bl.a. også i den her forbindelse udskudt nogle skattelettelser, fordi vi er nødt til at sørge for, at vi fremover også har en sund, stærk, robust økonomi, og vi er nødt til at sørge for, at vi finder de 24 mia. kr.
Og der har man altså valgt, at alle skulle bære deres del af det.
Så køber jeg i øvrigt ikke det med, at man er svag, fordi man ikke har et job.