Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-13:
Jeg vil da også gerne kvittere for det beslutningsforslag, som de tre partier har valgt at fremsætte til behandling her i Folketinget i dag.
Som ordførere før mig har sagt, er det jo helt på sin plads, at vi også her i Folketinget tager nogle principielle diskussioner om den måde, som der ageres på i øjeblikket med hensyn til de meget store bidragssatsstigninger og de kursskæringsudgifter, som man har pålagt danske realkreditkunder, både virksomheder og i særdeleshed også private, set i forhold til den måde, som det gået på de senere år. De samlede bidragssatsudgifter i 2003 udgjorde omkring 6 mia. kr., men frem mod 2013 var beløbet steget til 12 mia. kr. I 2014 var beløbet steget til 18,4 mia. kr., og det nyeste tal for 2015 viser et godt stykke over 20 mia.
De relaterede tab på de her udlån er på under 2 mia. kr., ergo er der et pænt overskud til realkreditinstitutterne, og tabet har i hvert fald ikke gjort sig gældende.
Og oven i de 20 mia. kr. kan man så lægge omkring 2 mia. kr. i form af kursskæringsbidrag, som jo også er en indtægtsgivende foranstaltning for de danske realkreditinstitutter.
På den baggrund fremsatte Dansk Folkeparti faktisk et forslag tilbage i maj måned 2014 om, at vi skulle have en realkreditkommission i Danmark.
Det var vigtigt, at vi ikke bare på den korte bane fik undersøgt, hvad det var for nogle ting, der skete på det danske realkreditmarked – hvad det var for en konkurrence, der var der, og hvad det var for en konkurrence, der ikke var der – men også hvad det var for nogle ting, vi kunne se på den lange bane, i forhold til hvad der kunne ske i Danmark fremadrettet med en ny konjunkturudvikling osv., og hvad det ville kunne få af indflydelse på de her meget divergerende opfattelser af, hvad det var for en god og robust realkredit, vi havde i Danmark.
Derfor var vi selvfølgelig også overraskede over, at der ikke var nogen partier overhovedet, som støttede forslaget om en realkreditkommission, som vi anbefalede i 2014.
Det var der ingen der ville – heller ikke nogen af de partier, som har fremsat det her beslutningsforslag.
Og det har vi selvfølgelig erkendt – det er der ikke noget at gøre ved, for når man ikke har et flertal, har man jo ikke et flertal, og så må man agere ud fra det.
Men det ændrer jo bare ikke på, at vi havde den politik også dengang, for flere år siden, og inden den her megen debat, der lige pludselig kom, i forhold til at det, der foregår, er en skævvridning, set i forhold til de bidragssatsstigninger, der har været.
Vi kan også se, at de store bidragssatsstigninger, der har været, faktisk har udhulet over 75 pct. af den rentegevinst, som boligejere har fået, ved at de har kunnet få en billigere rente på deres lån i stedet for.
Og så kan man jo spørge, om det er godt eller skidt.
Ja, det er da godt, at man får en lavere renteudgift, men hvad nytter det, hvis man så får en udgift et andet sted?
Det er de berømte gynger og karruseller, og det betyder jo, at folk egentlig ikke har fået flere midler til rådighed.
Derfor er vi selvfølgelig glade for, at der nu endelig er blevet nedsat et ekspertudvalg – det var da det næstbedste, vi kunne få.
Det kom så et par år for sent, kan man sige, men bedre sent end aldrig.
Nu skal vi selvfølgelig også afvente den kulegravning, som er i gang, og vi skal selvfølgelig også forholde os til alle de anbefalinger og forslag, som der måtte komme fra ekspertudvalget, i forhold til hvad der er af transparens på området – er der noget, vi kan gøre bedre, for at skabe større gennemsigtighed og konkurrence mellem de enkelte realkreditinstitutter?
Og hvad kan vi gøre for at gøre det bedre for folk at flytte deres lån fra det ene realkreditinstitut til det andet med færre udgifter end det, der er forbundet med det i dag?
Der er flere forskellige ting, som man kan gøre, og jeg anerkender, at der ikke er taletid til at forklare det hele, men nogle af de ting, som vi i hvert fald gerne vil have belyst fra Dansk Folkepartis side, er f.eks., at man jo kan indføre nogle regler om, at der kun kan være afdragsfrihed på en mindre del af lånesummen end det, der er tilfældet i dag.
Og det er jo bl.a., hvis folk vælger afdragsfrihed.
Så det kan give god mening at få undersøgt de elementer.
Så vil vi også gerne have sat et stop for bidragssatsstigningerne og de øgede kursskæringsudgifter, eksempelvis i de første 5 år af et låns løbetid.
Og det vil vi ud fra den betragtning, at det gennemsnitlige realkreditlån, sådan som vi har fået det oplyst, løber i 7 år, så refinansierer folk, eller også skal de ud at købe en større ejendom eller en mindre ejendom, eller også skal de flytte i lejebolig eller andet.
Derfor vil der være god ræson i, at man indfører en form for sikkerhed for de låntagere, hvor der er en åremålsbestemt passus på de låneaftaler, der måtte komme.
Vi vil også gerne være med til at kigge på de god skik- regler, som der ligger inden for realkreditsektoren.
Vi synes faktisk, det vil give god mening, at man går ind og kigger på god skik-reglerne.
Og så vil vi også kigge på konditionerne omkring omlægning af lån.
Så der er nok at se til.