runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-24:
Det er jeg enig med spørgeren i.
Jeg kan oplyse, at det allerede efter de gældende regler i byggelovgivningen er sådan, at en kommune har pligt til at reagere, hvis den bliver opmærksom på, at der er ulovlige forhold.
Kommunen har hjemmel til så at undersøge forholdene nærmere, eventuelt ved at forlange adgang til ejendommen, og det kan ske uden forudgående retskendelse.
Så kan kommunen påbyde ejeren eller lejeren at bringe den ulovlige beboelse til ophør, ligesom der er mulighed for efterfølgende at idømme bøde.
Så der er altså allerede ifølge de gældende regler gode muligheder for at gribe ind for at stoppe den ulovlige udlejning af kælderværelser.
Jeg vil også undersøge nærmere, om der eventuelt som opfølgning på, at det her ikke bliver overholdt, kan indføres mulighed for, at der kan ske en frakendelse af retten til at udleje ejendom.
Der er allerede nogle muligheder i byggelovsbestemmelserne om dette, og jeg vil se på, om det kan følges op med en egentlig frakendelsesmulighed, hvis det gentager sig.
René Skau Björnsson (S), 2007-01-24:
Vi var mange, tror jeg, der blev oprørte i onsdags, da vi så udsendelsen Kontant på DR 1, hvor det jo fremgik, at der stadig væk udlejes elendige kælderværelser som boliger, selv om det er ulovligt.
Det er ikke acceptabelt efter Socialdemokraternes mening, og derfor vil jeg også gerne have et bud på, hvad ministeren har tænkt sig at gøre for at stoppe den ulovlige udlejning.
»Vil ministeren foretage sig noget for at stoppe den ulovlige udlejning af kælderværelser til beboelse?«
Lene Espersen (KF), 2007-01-24:
Det er et helt, helt grundlæggende princip.
I den her sag har Udlændingestyrelsen meget klart udtalt, at der ikke er tale om nogen overtrædelse af udlændingeloven.
Det har jeg meget, meget svært ved at se.
Men jeg vil foreslå hr. Bjarne Laustsen, at han, hvis han ligger inde med ny viden om kriminelle forhold, kan lade de informationer tilgå politiet, så der kan foretages en juridisk vurdering af oplysningerne.
Jeg kan med fuldstændig ren samvittighed sige, at politiet ikke lægger de her sager fra sig eller flytter rundt på nogen aber.
Politiet tager alle anmeldelser seriøst og behandler dem ordentligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Det Konservative Folkeparti har foreslået østaftalen ophævet, og det passer som fod i hose med det, ministeren siger, og det passer også meget godt med, at man prøver at flytte aben fra den ene til den anden.
De andre har flyttet rundt på aben fra den ene skulder til den anden, og det skyldes selvfølgelig, hvad jeg helst ikke vil tro, at man ikke vil gå videre med den her sag, for når Skov- og Naturstyrelsen er involveret, ser det jo ikke godt ud, at den ene myndighed anmelder den anden myndighed.
Jeg tror ikke og håber ikke, at det er sådan, men ministeren sagde klart og tydeligt, at de her folk skal være fastansat i et firma, ellers kan man ikke bruge udstationeringsaftalen.
Så er det da underligt, og det svarer fuldt ud til alt det, vi har set politiet oplyse.
De skriver endda også: Vi er vel parate til at tage til Polen, hvis der er behov for det.
Hvor er svaret henne?
Det har vi ikke set nogen steder.
Lene Espersen (KF), 2007-01-24:
Jeg vil sige nogle helt generelle ting til hr. Ole Vagn Christensen.
Hvis ikke vi i dag havde folk, der kom til Danmark fra udlandet og arbejdede, så var det danske samfund for længst ved at gå i stå.
Vi har en udtalt mangel på arbejdskraft, og der bliver indgået masser af lovlige kontrakter i dette land, der er med til at få det her samfund til at fungere.
Ellers var der endnu længere ventetider på at få lavet utrolig mange ting, der betyder noget for danskerne i deres hverdag.
Det må jeg altså tage skarp afstand fra.
Der er plattenslagere i både Danmark og udlandet, og dem skal vi slå hårdt ned på.
Men at antyde, at det skulle være et generelt problem, mener jeg er forkert.
Så vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, at der er noget, der hedder jurisdiktion.
Dansk politi kan ikke rende rundt og efterforske sager i Polen, og polsk politi kan under ingen omstændigheder få lov at efterforske sager i Danmark.
Man anmoder politiet i det pågældende land om at samarbejde, hvis man mener, at der er tale om et strafbart forhold og kan dokumentere det.
I den her sag har politiet meget klart redegjort for, hvorfor det ikke var nødvendigt at tage kontakt til de polske myndigheder.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-24:
Jeg har ikke mulighed for her i dag at oplyse noget om antal af kælderværelser, der måtte blive udlejet.
Jeg har simpelt hen ikke kendskab til de tal, men oplysninger om, hvordan det egentlig ser ud på området, kan jeg jo i givet fald indhente fra Erhvervs- og Byggestyrelsen.
Jeg har simpelt hen ikke kendskab til tallet.
Men jeg kan bekræfte, at der allerede i dag er mulighed for at gribe ind fra kommunens side, lave undersøgelser, og altså kan der også vanke en bøde, hvis man benytter kælderlokaler til ulovlig udlejning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Der skal være det tilstrækkelige antal til at sikre god kvalitet i den offentlige service og pleje og omsorg af dem, der har brug for det, og der er mange midler til at nå det mål.
Der er stadig ledige, og dem skal vi have i arbejde, og vi skal føre en fornuftig seniorpolitik, der betyder, at de, der er på arbejdsmarkedet, får lyst til at være der noget længere tid.
Jeg tror også, det bliver nødvendigt at sikre, at der kan komme arbejdskraft til Danmark fra udlandet i de kommende år, så vi kan opretholde den produktion i Danmark, der er nødvendig, og endelig lytter jeg meget til, hvad mange offentligt ansatte selv fortæller om, hvordan arbejdet kan tilrettelægges på en anden måde, så man bruger mindre tid på administration og mere tid på omsorg og pleje.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Ja, men statsministeren svarer bare ikke på det efter min mening fuldstændig afgørende spørgsmål, nemlig om der skal være flere eller færre ansatte i den offentlige sektor.
Er meningen med det, at der skal være 200.000 færre ansatte, eller hvor mange færre ansatte skal der være til at tage sig af vore gamle, vore børn, vore unge og vore syge?
Det må da være rimelig nemt at svare på.
Mener statsministeren, at der skal være flere eller færre offentligt ansatte i fremtiden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Der er jo ingen, der kan sige noget om, hvordan tallet vil udvikle sig, men det, jeg siger, er, at der skal være det antal, som er nødvendigt for at sikre, at vore ældre kan få ordentlig omsorg og den pleje, de har brug for, at børnene kan blive passet på en god måde, at børn og unge mennesker kan blive undervist på en god måde, og at vi har de læger og sygeplejersker, der skal til for at sikre, at sygehusene kan køre på en god måde.
Svaret er, at der skal være dem, der er brug for, men vi ved, at det bliver en stor udfordring, og jeg har angivet fem redskaber, som kan være med til at sikre, at vi kan nå målet.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Nu har regeringen siddet godt 5 år, og så er det jo lidt svært at blive ved at sige, at man har lavet planer, og at man har truffet beslutninger om at løse nogle problemer.
Vi ved, at der f.eks. mangler langt over 1.000 sygeplejersker og har gjort det gennem flere år.
Regeringen har haft regeringsmagten i 5 år, det er en flertalsregering, som har kunnet gennemføre alt, hvad den har haft politisk vilje til, så hvorfor har man så ikke sørget for at sætte gang i uddannelsen af sygeplejersker, så man havde løst det problem?
Regeringen har haft magten i 5 år, og der er en stigende mangel på sygeplejersker.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Det er ikke kun et spørgsmål om, hvor mange der kommer igennem uddannelsessystemet, men også om, hvor mange der overhovedet er til rådighed på arbejdsmarkedet.
Sagen er den, at i de kommende år vil der simpelt hen være færre hænder til rådighed på arbejdsmarkedet, fordi de store årgange går på pension i de kommende år og de små årgange kommer ind på arbejdsmarkedet.
Selv om man fastholder, at den samme andel af en årgang tager en uddannelse som sygeplejerske eller læge eller social- og sundhedsassistent, eller hvad det nu er, vil antallet falde, alene fordi det er små årgange, og det er derfor, jeg siger, at vi er nødt til at bruge en række dynamiske redskaber for at sikre, at vi alligevel har arbejdskraft nok.
Der er stadig ledige, og dem må vi have i arbejde; vi må føre en positiv seniorpolitik, så de ældre, der er på arbejdsmarkedet, får lyst til at blive lidt længere, måske på nedsat arbejdstid, og der er en række andre elementer, som jeg også har skitseret her i dag.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Ja, men nu har regeringen siddet i godt 5 år, og så er det jo ikke tilstrækkeligt, at statsministeren siger noget om, hvordan man vil løse nogle problemer i fremtiden.
Hvorfor har man ikke løst det problem, at vi i de sidste 5 år har haft en stigende mangel på sygeplejersker, og at vi har haft en stigende mangel på social- og sundhedsassistenter i ældreomsorgen?
Det er jo problemer, som har eksisteret gennem flere år, og hvis regeringen havde taget sig sammen og havde sat uddannelser i gang, kunne det måske have afhjulpet en del af problemet.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad er grunden til, at man ikke har handlet, mens man har haft 5 år med et absolut flertal i Folketinget?
Man snakker stadig væk om, at man vil lave planer for fremtiden, men hvorfor har man ikke løst de udfordringer, som man har haft politisk mulighed for at løse de sidste 5 år?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Jeg vil gerne slå fast, at jeg har stor tillid til det lokale selvstyre og til de kommunale folkevalgtes evne til at administrere pengene lokalt.
Det er netop et lokalt ansvar, mens det, regeringen har ansvaret for, er at sikre, at der overordnet set er de penge til rådighed, der skal være, og der har altså været tale om en vækst i det offentlige forbrug på 35 mia. kr. fra 2001 til 2007.
Lad mig i øvrigt sige, at her forleden kunne vi jo konstatere, at samtidig med at en række kommuner under efterårets budgetlægning klagede over mangel på penge, har der altså været penge nok til at opføre kulturhuse og rådhuse og forskellige andre ting, og det skal vi ikke blande os i fra regeringens side.
Det er en lokal beslutning, om man vil bruge penge på rådhuse og kulturhuse og andre anlæg, eller man vil bruge penge på børnepasning og ældreomsorg osv., så hr. Ole Stavad skal altså ikke komme og anklage regeringen for at foretage nedskæringer, når det er lokalt, man har ansvaret for at disponere pengene.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-25:
Det var vist et meget fornemt eksempel på hundrede meters udenomssnak, vi fik her fra statsministeren, for sagen er jo, at vi kan se, at der har været markante stigninger i brugerbetaling.
Bare sådan noget som buspriserne er steget med 26 pct. fra 2001 til 2006.
Statsministeren kan undre sig, men det siger tallene jo, så når statsministeren siger, at danskerne rolig kan regne med, at brugerbetalingen ikke vil stige, er det jo hule ord, for sagen er, at imens vi har haft en borgerlig regering, er den steget ret voldsomt, og der er altså noget, der tyder på, at den fortsat vil gøre det.
Så det er altså det, danskerne kan regne med, eller hvad?
Når man hører statsministerens seneste svar, kan man jo undre sig over, at det netop er nu, vi oplever de allerstørste problemer på det område.
Regeringen har simpelt hen forsømt at gribe ind i tide.
Men jeg vil gerne stille spørgsmål til noget andet.
Det er jo en kendt sag, at statsministeren ved tidligere lejligheder har haft svært ved at skelne imellem, hvornår opgaven som statsminister og hvornår opgaven som formand for partiet Venstre skal varetages; det oplevede vi senest med Marienborgsagen.
Men når det handler om brugerbetaling, er det jo helt klart, at her er statsministeren virkelig nødt til at skelne, for på den ene side er statsministeren formand for et parti, der har vedtaget at gå ind for stigende brugerbetaling, og på den anden side har statsministeren sagt offentligt, at brugerbetaling på offentlige serviceydelser ikke skal stige synderligt, og det er jo lidt interessant.
Hvad er egentlig holdningen, og hvad kan danskerne regne med?
Vi har jo set, at fra 2001 til 2006 har der været en stigning på hele 23 pct. af brugerbetaling på offentlige serviceydelser, mens den almindelige prisstigning kun har været på 10 pct., så hvad kan danskerne regne med?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Det, som jeg har sagt i dag, er: Regeringen har ingen planer om at foretage en generel forhøjelse af brugerbetalingen, og lad mig i øvrigt minde om, at regeringen har sat brugerbetalingen for pasning af børn i vuggestue og børnehave meget kraftigt ned.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Rasmus Prehn, at han er meget dårligt orienteret om, hvad Venstres landsmøde har vedtaget.
Dertil har jeg svaret: Den frihed ønsker vi ikke at benytte os af, for det er ikke, og det bliver ikke regeringens politik at indføre brugerbetaling.
Jeg afviser fuldstændig påstanden om, at der skulle være tale om en meget voldsom stigning i brugerbetalingen.
I alt væsentligt er brugerbetalingen steget i takt med priser og lønninger på de områder, hvor der er brugerbetaling, men regeringen har nedsat brugerbetalingen for pasning af børn i vuggestue og børnehave, og regeringen har i forbindelse med kommunalreformen indført et loft for taksterne i den kollektive trafik, så det står altså fast, hvad jeg har sagt her i dag: Regeringen vil ikke bruge brugerbetaling som et redskab i kvalitetsreformen.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Jeg har dagen igennem lyttet meget til debatten og ikke mindst til borgerlige spørgsmål angående det forslag til vedtagelse, som er fremsat af den samlede opposition.
Kritikken har jo samlet sig om den første pind, og jeg har egentlig haft svært ved at se regeringens, regeringspartiernes og Dansk Folkepartis begrundelse for at stemme imod den.
Derfor har jeg lidt svært ved at forstå begrundelsen for, at man vil stemme imod, og at man fremsætter et alternativ, der er indholdsløst.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Jeg tror, at hr. Ole Stavad ganske har misforstået, hvad de pågældende ordførere i øvrigt ret dygtigt har fremført hele dagen.
Problemet er jo ikke, at der står noget om at sikre kommunerne og regionerne tilstrækkelige midler, for det gør regeringen, og det vil regeringen fortsat gøre.
I perioden fra 2001 til 2007 er det offentlige forbrug altså øget med 35 mia. kr., og der har aldrig nogen sinde været brugt så mange penge på velfærd som nu, så derfor er det klart, at regeringen ikke kan være enig i det, som forslaget til vedtagelse bliver indledt med.
Det er grunden til, at vi ikke kan støtte forslaget.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Kan vi konstatere, at statsministeren mener, at når kommunerne tvinges til at foretage generelle besparelser med fyring af lærere, beskæring af ældreomsorg, biblioteker, børnepasning osv. som følge, skyldes det simpelt hen udygtighed hos de lokale politikere, herunder Venstrefolk?
Kan vi konstatere, at statsministeren mener, at de problemer, som kan dokumenteres, og som opleves af befolkningen, er netop det serviceniveau og de forventninger, statsministeren har ønsket sig, så man har misforstået det, jeg også lyttede mig til i statsministerens indledende besvarelse, så alt det gode, han vil med den offentlige sektor, kun er ord, men ikke noget, som man skal forvente statsministeren vil lægge vægt på kan realiseres?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Man kan jo sige, at det er lidt pudsigt, at landets regeringsleder fordyber sig meget i, hvad forskellige oppositionspartier mener i modsætning til andre, og stadig ikke giver noget svar på det fuldstændig afgørende spørgsmål om, hvad vi skal gøre, hvis vi virkelig vil sikre udbygning af velfærden i fremtiden.
Regeringen har selv stillet spørgsmålet: Hvad gør vi, når 200.000 offentligt ansatte forlader arbejdsmarkedet inden for de næste 10 år?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Jamen regeringen har udvidet uddannelseskapaciteten, også inden for sundhedsområdet.
Der er i dag ansat flere læger og flere sygeplejersker i sundhedssektoren, end der var, da denne regering tiltrådte, så regeringen har sørget for at udvide kapaciteten.
Men det, vi som politikere har et ansvar for, er jo også at kigge fremad.
Det er derfor, regeringen har sat sin kvalitetsreform i gang.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Det er for meget at forlange, at SF skulle præsentere et økonomisk forslag, som indebærer, at vi vil have skattestoppet fjernet hurtigst muligt.
Vores politik er, at hver gang vi stiller et krav om, at vi skal have nogle bedre daginstitutioner, en bedre folkeskole, flere varme hænder i ældreomsorgen, så er det fuldt finansieret.
Vi ønsker at finansiere velfærdsreformerne.
Det er da det helt afgørende.
Vælgerne skal da vide, at vi ikke gennemfører beslutninger, hvor man sender regningen videre til kommende generationer.
Det er da noget af det mest asociale, man kan gøre.
Derfor er det helt afgørende, at hvis man stemmer på SF, så ved man, at man får nogle bedre daginstitutioner, man får en bedre folkeskole, man får en bedre ældreomsorg, og man får også foretaget de investeringer, som vi lægger an til.
Morten Bødskov (S), 2007-01-25:
Jeg er faktisk meget enig med statsministeren i, at bag de tal, som ikke mindst de borgerlige spørgere har forsøgt at få dagen til at handle om, handler det jo også om mennesker og deres velfærd og om den konflikt, som er blevet stadig mere klar efter dagens debat.
Vi har jo set meget klart, at De Konservative virkelig kæmper ihærdigt for det.
Den konservative skatteordfører, den konservative finansordfører osv. benytter enhver lejlighed til det, mens Dansk Folkeparti mere eller mindre klart afviser, at de vil være med til at lette selskabsbeskatningen.
Nu er statsministeren jo kendt for at kunne skære igennem en gang imellem og minde De Konservative om, at det jo er Dansk Folkeparti, der er med til at sikre dem ministerbilerne, så kunne vi så få et klart svar fra statsministeren: Betyder de hentydninger, der er kommet om, at selskabsbeskatningen kan blive lettet, at det er et forslag, vi vil se fra regeringen inden et folketingsvalg?
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Jamen SF har stillet et basalt krav.
Derudover har vi et andet basalt krav, hvilket vi har sagt gentagne gange, nemlig at det, vi vil måles på, når vi får indflydelse, er, at uligheden i samfundet bliver mindre.
Det er jo en målestok, som hr. Jens Hald Madsen og hans parti ikke kan bidrage til.
Så der er et meget klart alternativ.
Vi ønsker at mindske uligheden i samfundet, og vi ønsker at sikre, at vi har en god, tryg og tidssvarende offentlig sektor, som kan matche de forventninger, borgerne berettiget har.
Jacob Jensen (V), 2007-01-25:
Nu har vi prøvet her igennem dagens debat at få nogle svar fra de forskellige ordførere, som står bag det forslag til vedtagelse, der er blevet fremsat af Enhedslisten, Socialdemokraterne, De Radikale og SF, måske med lidt blandet held, kan man vel sige.
Jeg tror, vi med Enhedslisten kom tættest på et klart svar om, hvad der lå i indholdet set med Enhedslistens briller.
De andre partier var lidt mere valne i det, og vi må jo så fra vores side forsøge at sjusse os frem til, hvad der mon ligger i det, så vi kan lægge det sammen, dele det med fire og så få et gennemsnit, som måske er det, der nærmer sig det indholdsmæssige i forslaget til vedtagelse.
Jeg vil godt høre fra SF's ordførers side, hvad der ligger i forslaget til vedtagelse.
Når man siger, at der ikke er tilstrækkeligt med midler til den offentlige sektor, hvad er det så for nogen midler, der skal til ifølge SF?
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Når vi siger, der ikke er tilstrækkelige midler i den offentlige sektor i dag, så behøver man såmænd blot at vende blikket ud fra Christiansborg.
Hvis hr. Jacob Jensen gjorde sig den ulejlighed at gå ud i en daginstitution, gå ud i en folkeskole, gå ud i en kommune og snakke med personale, som arbejder med ældreomsorgen, ville det stå tindrende klart, selv for hr. Jacob Jensen, at der er for få ressourcer i den offentlige sektor til at give børnene en tryg opvækst, give folkeskoleeleverne mulighed for at udvikle sig kreativt, innovativt og engageret og give vores ældre medborgere en ordentlig omsorg.
Så alene her er det jo helt åbenlyst, at der er behov for flere midler, flere ressourcer, bedre uddannet arbejdskraft for at sikre de forventninger, som borgerne berettiget kan stille til en regering.
Jacob Jensen (V), 2007-01-25:
Det står jo i skærende kontrast til det, vi hørte fra fru Marianne Jelved for et øjeblik siden, hvor vi hørte, at der var for mange penge, at der simpelt hen blev ødslet, at 1,3 pct.s vækst var alt for meget, det var uanstændigt, var vist ordvalget.
Hvordan hænger det så sammen med, at man kan fremsætte et fælles forslag til vedtagelse, når vi nu hører fra SF, at der skal bruges endnu flere penge?
Er man enig om det indhold, der ligger i forslaget til vedtagelse, at der ikke er tilstrækkeligt med penge, eller er man ikke?
Har man overhovedet sat sig sammen blandt de fire partier og diskuteret, hvad man egentlig mener, inden man har fremsat sådan et forslag til vedtagelse?
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Nu vil jeg være meget elskværdig, for det mest enkle svar vil være ja.
Men det vil jo være at kortslutte det engagement, som spørgeren har om at komme lidt tættere på.
Det står klart, at der er et behov for at få flere ressourcer til den offentlige sektor.
Det tror jeg sådan set kun det er Venstre og De Konservative som er imod, Dansk Folkeparti tror det ikke engang selv, men de støtter det indtil videre, og derfor er det sådan set ikke så interessant at diskutere med hr. Jacob Jensen om det behov, for det oplever vælgerne i stigende omfang, og det ser man jo også i det skred, der sker i vælgernes forventninger til den offentlige velfærd.
Vi er et af verdens rigeste samfund, og så er vi i en situation, hvor vi har en regering, som presser den offentlige sektor i den grad.
Det er slet ikke nødvendigt.
Det synes jeg da er et godt sundhedstegn.
Og så vil jeg godt, nej, det vil jeg ikke, tror jeg, før næste gang.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-25:
Jeg er næsten sikker på, at det, jeg spørger om, giver hr. Ole Sohn lejlighed til at slutte sit svar.
For jeg synes jo sådan set, at hr. Ole Sohn i højere grad burde tage diskussionen med fru Marianne Jelved, som stod på talerstolen og sagde, at det måske var helt uansvarligt, at der blev brugt så mange penge i øjeblikket.
Så det kunne være, at hr. Ole Sohn og fru Marianne Jelved skulle få diskuteret af internt, hvad det er, de egentlig mener, for det står da i hvert fald lysende klart, at det stritter i hver sin retning.
Og hr. Ole Sohn talte om at skue ud i fremtiden.
Jeg er sikker på, at vi i Venstre gerne lægger lokale til, så hr. Ole Sohn, hr. Jan Petersen og fru Marianne Jelved allerede inden valget kan få en afklaring omkring skattestoppet.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Det er der.
Der er meget mere, der samler Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF og for den sags skyld også Enhedslisten end det, der skiller.
Så jeg kan berolige spørgeren, det er intet problem, vi finder løsninger på at sikre en bedre offentlig velfærd.
Og det er det, der er helt afgørende.
Så er det op til vælgerne at sammensætte Folketinget på en sådan måde, at vores holdning om, at nødvendigheden af at få lavet en skattereform, som sænker beskatningen af arbejdsindkomst, som også matcher med Det Radikale Venstres – vi kan så have nogle diskussioner om fordelingsprofilen, men at vi får sænket beskatning af arbejdsindkomst er da helt afgørende – fremmes.
Og det er ikke gået op for spørgerne i nogen af regeringspartierne overhovedet, hvordan økonomien sejler.
Man siger et og gør noget andet.