runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2012-05-30:
Tak for det.
Jeg tror i virkeligheden, at jeg kender hr. Per Clausen så godt, at jeg ved, at et af hr. Per Clausens stærkeste våben er hans gode humør.
Det kan man jo også mærke i dag, og jeg synes, at når man har været mange år i Folketinget, så har Enhedslisten også brug for at have et godt humør.
For når man sådan bliver taget fusen på i tide og utide, så skal man alligevel kunne smile af det, og det kræver sin mand eller sin kvinde.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Per Clausen om noget, for nu har vi jo lejlighed til at spørge Enhedslisten, ellers kan der jo ikke sådan spørges om det, men det kan vi i dag.
Hvis det nu er sådan, at man har skældt meget ud på regeringen – og det har det jo ikke skortet på i weekenden, altså tænk, hvis der kom noget ud af al den skældud, som regeringen har fået, men det er jo, som om det overhovedet ikke rører regeringen – hvorfor tror hr. Per Clausen så i grunden, at regeringen har valgt at behandle en så dårligt, når man er parlamentarisk grundlag for regeringen?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg er enig med hr. Hans Christian Schmidt i, at mit humør nok er bedre end gennemsnittet i Venstres folketingsgruppe.
Måske endda også bedre, end det var før valget.
Det kræver ikke nogen stor humoristisk sans at overgå det.
En finanslov, som er den første finanslov i rigtig, rigtig mange år, der øger ligheden.
En finanslov, der – og det kunne vi jo forstå på Dansk Folkepartis indlæg her i dag – indeholder en række aftaler om, hvordan man skal føre en mere fornuftig og anstændig udlændingepolitik, som giver flere penge til uddannelsesområdet, som gør noget ved aktiveringen, så man på en række områder har fået bedre forhold.
Altså vi har faktisk opnået en række resultater, og så har vi hørt meget om, at regeringen meget gerne vil lave nogle aftaler med Venstre om at lave nogle ulykker.
Det går bare enormt langsomt, og det må jo enten være, fordi de udspil, regeringen kommer med, ikke er helt så dårlige, som vi selv tror, eller det bare er, fordi Venstre slet ikke har evnen til at indgå aftaler mere.
Men det skal man bare blive ved med.
Det er vi glade og taknemmelige for, og derfor har dagen i dag været rigtig, rigtig god set fra Enhedslistens synspunkt.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-05-30:
Jamen jeg bliver jo glad, når hr. Per Clausen taler om Venstre, for jeg er fuldstændig enig i, at det navn kan man ikke nævne for tit fra talerstolen.
Det er fuldstændig rigtigt.
Nu var det bare noget helt andet, vi i grunden snakkede om.
Men jeg tillader mig at forstå det sådan, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at når hr. Per Clausen ikke kan forstå eller har vurderet eller har overvejet, hvorfor regeringen mon behandler Enhedslisten, som den gør, så er det dybest set, fordi Enhedslisten skylder regeringen noget.
Det er sådan pay back time, hvilket man har lov til, når man har givet så meget ved en finanslovaftale.
Så har man lov til at behandle partiet på den her måde.
Anderledes kan jeg jo ikke forstå det, for hr. Per Clausen siger, at hans parti har fået så mange gode ting ved finanslovaftalen, og så må man også lide lidt.
Jamen der er ikke mere i mit spørgsmål.
Jeg har fået konstateringen.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Igen må jeg sige, at oppositionen måske skulle have en studiekreds om, hvad der er galt med forholdet mellem Enhedslisten og regeringen, for vi kunne forstå på fru Pia Kjærsgaard, at nu måtte regeringen tage sig sammen og sætte os på plads.
Det er sådan set fint nok for mig, det klarer vi nok.
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at hvis regeringen har den idé, at de vil ydmyge mig, så er det helt i orden med mig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Jeg bad om ordet, da hr. Peter Skaarup ikke fik svar – nu skulle jeg lige have ham til at hjælpe mig her på iPhonen – i forhold til politiet og militæret.
Jeg bliver lige nødt til at læse det hele op, for jeg synes, det er helt uhyrligt, og jeg synes, at den danske befolkning skal vide meget mere om, hvad Enhedslisten i virkeligheden står for – at det ikke bare er en kamp for at bevare økonomien for folk på overførselsindkomster osv.
»Frem for alt opløsning af politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste, alt for effektive allierede. Et socialistisk samfund kan ikke bare »overtage« den nuværende stat, som fundamentalt set er indrettet til at organisere og forsvare netop et kapitalistisk samfund«.
Det var dog utroligt, og jeg vil sige til hr. Per Clausen, at med den rolle, som Enhedslisten har nu, bliver vi bare nødt til at have...
... jo, det gælder stadig væk, det står i partiprogrammet, og man vil ikke ændre det, altså en opløsning af politiet og militæret i Danmark, og ikke bare en reducering af militæret, men en opløsning af politiet og militæret.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg tror, at det siger noget om hr. Flemming Damgaard Larsens forhold til de økonomiske realiteter i rigtig mange familier i det her land, at han mener, at det der med, om man har 1.000-2.000 kr. ekstra om måneden, ingenting betyder.
Jeg kan forsikre hr. Flemming Damgaard Larsen, at jeg kender rigtig mange mennesker i Danmark, som det betyder rigtig meget for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Det var mange forskellige synspunkter og spørgsmål.
Først vil jeg gerne oplyse spørgeren om den seneste udvikling i tysk politik.
Det gik jo meget bedre for FDP i Slesvig-Holsten end forventet; målingerne sagde, de ville ryge ud, og de endte på over 8 procentpoint, så vidt jeg husker.
I Nordrhein-Westfalen, hvor der senest har været valg, endte de endda med at få en fremgang og ikke en tilbagegang, og derfor er Nordrhein-Westfalen nu den tredjebedste landdag for FDP.
Så der er altid fremgang efter tilbagegang.
Men det er nu indholdet, vi går op i, og ikke meningsmålinger.
Det skulle Socialdemokraterne måske skrive sig bag øret.
Der vil jeg bare sige, at det jo er de økonomer, som regeringen læner sig op ad efter valget.
Jeg ved godt, man ikke troede på dem før valget, da fagbevægelsen bestemte, men efter valget, hvor man er blevet mere seriøs, bruger man de økonomer, som Liberal Alliance brugte før valget.
Jens Joel (S), 2012-05-30:
Jeg skal så afholde mig fra at gå ind i drøftelserne af de to landdagsvalg, da det åbenbart leder til, at ordføreren ikke svarer på det egentlige spørgsmål: Præcis hvad er det, man betragter som useriøst og utilstrækkeligt i Venstres skattepolitik?
Det var faktisk det, jeg spurgte om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-05-30:
Man har jo rigtig god tid til at dykke ned i hinandens politik, når man sidder her i så mange timer, og det har jeg så også gjort med De Konservative.
For jeg kan jo forstå, at De Konservative på 1 år har skiftet holdning fra at ville have 0,8 pct. vækst i den offentlige sektor og øremærke 1,5 til 2 mia. kr. til sundhedsvæsenet.
Nu går man så ind for nulvækst i stedet for.
Så tænkte jeg: Nå, o.k., det betyder jo så, at de der 1,5 til 2 mia. kr. til sundhedssektoren er røget, så lad mig da gå ind og se, hvad Konservative så har gjort ved deres sundhedspolitik, for det må jo betyde, at man så på en eller anden måde enten har fundet noget ny finansiering eller i hvert fald har skåret ned på ambitionsniveauet i forhold til, hvad vi skal gøre med sundhed.
Men nej, på den konservative side står der så: Etablering af sundhedshotlines, bedre hygiejne på hospitalerne, flere opsøgende mobile psykoseteam, lighed i sundhed, kræftbehandling, genoptræning og rehabilitering, fokus på idræt, mere undervisning i forebyggelse, forebyggelse målrettet de svageste grupper, øget forskning, øget anvendelse af teknologi, pulje til aktiv byplanlægning og forebyggelsespris.
Jeg ved ikke, om det er ordføreren bekendt, at den slags koster penge.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg synes, det er ærgerligt, at spørgeren ikke var med tidligere på dagen, hvor jeg fik et noget lignende spørgsmål om, hvad det er, der har ændret sig, siden VK-regeringen kom med 2020-planen for omkring et års tid siden.
Jamen der er sket rigtig meget.
Vi har bl.a. fået en ny regering, vi har oplevet øgede skatter og afgifter, og vi står også i en situation, hvor der virkelig er behov for, at der bliver taget fat.
Noget af det, som jeg også fremhævede, var, at vi er et land, som har et kæmpe offentligt forbrug – faktisk har vi verdens højeste offentlige forbrug.
Det mener vi ikke.
Vi mener faktisk, at der er brug for at holde de offentlige udgifter i ro nogle år og så sørge for, at der bliver mere plads til det private initiativ og dermed også til at give flere skattelettelser og få sat gang i væksten.
På den måde bliver vi alle sammen rigere, og så vil der ad den vej være mere til velfærd, fordi samfundskagen bliver større.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-05-30:
Jo, det er jo meget fint, at alle de der ting så har forandret sig, men så er det bare mærkværdigt, at De Konservative stadig væk har de her ting liggende på sin hjemmeside.
Altså, hvorfor er det så, at man ikke går ind og fjerner de her ting?
På mig virker det jo, som om De Konservative har alle mulige fine forslag til en sundhedspolitik – man har bare lige fjernet finansieringen til dem.
Så er det jo, at det undrer mig meget, når man oppe i toppen af De Konservatives hjemmeside ser, at der står, at en af De Konservatives stærke værdier er sund økonomi.
Altså, det er jo bare at slå et hul i statskassen, det er jo seriøst bare at slå et hul i statskassen.
Jeg kan godt lave hele remsen igen.
Hvis det eneste, der har forandret sig, er, at der er kommet ny regering, så må det, at man går fra 0,8 pct. til nulvækst og man stadig væk har så meget liggende herinde, jo betyde, at De Konservative ikke går ind for, at der skal være en sund økonomi, for man har jo tydeligvis lagt op til en meget ambitiøs stribe af forslag, men uden skyggen af finansiering til dem.
Det synes jeg måske alligevel er lige flot nok på et tidspunkt, hvor vi har krise, og hvor den tidligere VK-regering jo efterlod et ret stort hul i statskassen.
Der er vel ikke nogen grund til at slå det hul endnu større?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg kan høre, at spørgeren egentlig ikke har fulgt ordentligt med, for hver gang, vi kommer med et konkret forslag, kommer vi også med finansieringen.
Det vil vi også gøre fremadrettet, det kan jeg fuldstændig berolige spørgeren om.
Det er der overhovedet ikke ændret noget ved.
Så når vi kommer med nogle forslag, når vi kommer med nogle udspil, kommer vi også med finansieringen til dem.
Derudover har vi nogle holdninger, vi har nogle mål, og vi har nogle principper – og ja, de står på vores hjemmeside, ligesom det står på alle mulige andre partiers hjemmesider, at man har nogle holdninger og principper og nogle veje, man gerne vil gå, uden at man behøver direkte at skrive, hvad hver enkelt ting koster.
Det har jeg altså ikke set på nogle af de andre af Folketingets partiers hjemmeside.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-05-30:
Nu sad jeg og lyttede til ordførerens tale både her i anden og også første omgang, og det, jeg kan forstå på det hele, er, at De Konservative er meget optaget af børnechecken og af den måde, den indgår i det nye skatteforslag på.
Jeg er helt sikker på, at der er mange her i salen og også mange ude blandt den almindelige befolkning, der interesserer sig for det her forslag.
Det, som jeg bare synes ville være interessant at få ordføreren til at forklare mig, er, at for mindre end et halvt år siden – faktisk den 31. december – udtalte De Konservatives formand, som er til stede her i aften, i BT, at han var parat til at fjerne børnechecken fra de mest velhavende familier.
Ordføreren har så i går udtalt til Ritzau og har også i dag fra talerstolen sagt, at De Konservative – eller i hvert fald ordføreren – åbenbart har en anden holdning og har talt imod regeringens forslag om at fjerne børnechecken fra de mest velhavende familier.
Hvad mener De Konservative egentlig?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg kan tydeligt høre, at spørgeren ikke var til stede, da jeg svarede på spørgsmålet tidligere i dag.
For det første har vi altid sagt, at vi altså ikke går ind for, at marginalskatten stiger.
Så hvis man fjerner noget, som betyder, at marginalskatten stiger, så skal man gå ind at kompensere for det.
Så kan jeg fortælle spørgeren, at vi faktisk har været ude den 10. januar i Berlingske Tidende og fortælle, hvad vi egentlig mener der skal ske med børnechecken stedet for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Det fornøjelige ved de her debatter er ikke alene, at der ikke kommer noget nyt frem i løbet af 14½ time, det er også, at det er de samme spørgsmål, man får til åbningsdebatten, som man får til afslutningsdebatten, ligemeget hvad man i øvrigt måtte svare.
Det er jo et eller andet sted ret morsomt.
Der er jo ingen tvivl om – det har jeg i øvrigt også svaret til spørgsmål til min første ordførertale i dag – at de 40.000 færre offentligt ansatte bl.a. skal findes ude i kommunerne; de skal bl.a. findes ved, at kommunerne selv finder ud af, hvordan man kan klare sig bedre, også ude i institutionerne, med færre hænder, hvis vi alle sammen arbejder lidt længere.
Vi ved, at modellen allerede bliver praktiseret i Horsens Kommune ved en socialdemokratisk borgmester; vi ved, at modellen allerede bliver praktiseret i Ringsted Kommune ved en Venstreborgmester.
Og kan det lade sig gøre både i borgerlige og socialdemokratiske kommuner i dag, kan man nok også godt skalere det op og gøre det i hele den offentlige sektor.
Det handler om at lade være med at slukke for drømmene om et bedre Danmark, men i stedet for tænde for drømmene om, hvad det er for et samfund, man gerne vil have.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-05-30:
Nu hørte jeg faktisk ordførerens svar i første omgang; det var nøjagtig det samme, som ordføreren sagde nu, og det er sådan set godt nok.
Da sagde ordføreren så ikke noget om den anden del af forslaget om at ændre på rentefradraget, men det kunne vi jo så have haft taget lidt tidligere.
Uanset hvad kunne jeg alligevel godt tænke mig at få ordføreren til at definere for mig: Hvad er en velhavende familie?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Det er et skattefradrag, vi vil lave det om til.
Vi vil lave det om til, at det er et fradrag.
Men med hensyn til den velhavende familie er det, vi lægger mærke til i det her skatteudspil, at marginalskatten stiger for nogle grupper, og der er faktisk flere økonomer, der er ude at sige, at det er en rigtig dårlig idé, at marginalskatten stiger, for det betyder, at det for nogle mennesker faktisk kan betale sig, at de sidder og tæller på knapper.
Det, som jeg også har fremhævet ved det her forslag, er, at det er absurd, at der er forskel på, om man er samlevende eller om man er gift.
Det må spørgeren da også være enig i er fuldstændig absurd, altså at man har to familier, hvor den ene består af samlevende og den anden af gifte, som tjener nøjagtig det samme beløb og ryger over den grænse, som regeringen nu har sat.
Den ene familie oplever at blive beskåret i børnechecken – det er dem, der har giftet sig – mens den anden familie, de samlevende, ikke oplever det.
Prøv så også lige at tænke på den næste øvelse: Man har sammenbragte familier i dag, og så vil man jo opleve, at børn lige pludselig flytter adresse på kryds og tværs, alt efter hvad der bedst kan betale sig, i forhold til hvem af de nye familier der består af samlevende eller af gifte.
Det bliver jo noget værre rod.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-30:
Jeg synes, det er lidt interessant at høre den konservative ordfører, når man tænker et års tid tilbage, for da lancerede den daværende VK-regering sin 2020-plan, som hed »To streger under facit«.
Det gjorde det så ikke helt.
Hullet var større, og udfordringen var endnu større, og det viser sig så med al tydelighed nu.
Men jeg har lidt svært ved i dag så egentlig at blive helt klar over, hvad der sker, for der er jo lidt splittelse ovre på højrefløjen – det kan man jo godt forstå.
Fru Pia Kjærsgaard har konsekvent ikke villet svare på noget som helst i dag, og hr. Lars Løkke Rasmussen har slet ikke taget ordet.
Det har fru Ellen Trane Nørby, men der kan vi ikke helt finde ud af, hvor mange skattelettelser, man egentlig vil have – om det 8 eller 13 milliarder, eller hvad man egentlig har tænkt sig?
Jeg vil egentlig gerne give kredit til Liberal Alliance, som så siger, at vi bare skal have en flad skat, og at skatten bare skal meget, meget længere ned.
Så er det også, man hører, at der er sådan et partnerskab på vej – det er også så populært i de her tider – mellem De Konservative og Liberal Alliance.
Jeg vil bare høre: Er De Konservative mest enig med Dansk Folkeparti, Venstre eller Liberal Alliance?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Spørgeren ved jo udmærket godt, at underskuddet sidste år blev endnu mindre, end det var for et halvt år siden, netop på grund af pensionsafkastet, så spørgeren skal jo ikke begynde at sige, at det så meget, meget slemt ud.
Faktisk er vi stadig væk meget fint krediteret, fordi vi har en god og sund og stabil økonomi.
Det er jo nok også derfor, at vi har så lav rente, som vi har i Danmark.
Med hensyn til hvem vi er mest enige med, kan jeg sige, at vi faktisk er mest enige med os selv.
Vi har vores egen selvstændige politik, vi har vores egne forslag, og vi kommer også med vores forslag til, hvad vi synes der skal luges ud, og hvad vi har af ønsker til de her skatteforhandlinger, som er begyndt.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-30:
Det svar vil jeg egentlig gerne kvittere for, for det illustrerer meget godt den splittelse, der er på højrefløjen.
Der er ingen, der er enig med nogen som helst, og man er heller ikke enig med hinanden.
Dansk Folkeparti vil én ting, Venstre vil sænke skatten nu – det har man pludselig fundet ud af, men man har så glemt finde ud af, hvor man skal hente pengene – og Liberal Alliance vil bare sænke skatten og fyre nogle offentligt ansatte, og De Konservative mener så det, de selv mener.
Det er jo meget tydeligt, at det alternativ, der er på højrefløjen, er ikkeeksisterende.
Det er jeg glad for, at vi nu får bekræftet, også af den konservative ordfører.
Så bare til det underskud, der nu var.
Jeg medgiver gerne, at det er blevet mindre, end det så ud til at blive, men det er stadig væk et underskud, som ligger på den forkerte side af 70 mia. kr. Synes De Konservative nu ikke, at det er et problem?
Synes De Konservative, at det er helt fint?
Altså, betyder det bare, at vi sejler skuden videre med underskud hele vejen?
Hvornår rammer vi så isbjerget?
Hvad er De Konservatives forslag?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Nu er det jo ligesom de partier, der sidder på regeringsmagten, der, hvis vi rammer isbjerget, i høj grad har ansvaret for det.
Med hensyn til at det er fire partier med hver deres politik, er jeg meget overrasket over, at spørgeren først har opdaget det nu.
Det er fire forskellige borgerlige partier, som har ting, vi er enige om, og ting, vi er fælles om, og nogle ting, hvor der er forskelle og hvor der er nuancer.
Det er da meget naturligt – vi er ikke et stort parti.
Men vi skal nok finde ud af det sammen – det kan jeg berolige spørgeren fuldstændig om.
Med hensyn til underskuddet vil jeg blot sige, at det i 2011 var på 35 mia. kr., og at det i år er højere.
Det er bl.a. på grund af efterlønsreformen – efterlønsudbetalinger – og tilbagetrækningsreformen plus nogle af de ting, som regeringen har foretaget sig gennem de sidste 8 måneder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-30:
For en måned siden udtalte ordføreren, at nu ville Konservative igen – det sker jo med jævne mellemrum – foreslå at fjerne topskatten helt, altså nærme sig en flad skat, som Liberal Alliance har foreslået.
Det er noget, som fru Lene Espersen ellers tilbage i 2010 kaldte den ultraliberalistiske vej at gå.
Og på den måde ville vi også få en lavere skat end bl.a. i USA.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren fortælle lidt om, hvor de her besparelser skulle findes henne.
For tidligere på dagen spurgte min kollega om lidt det samme og fik at vide, at der skulle effektiviseres i kommunerne, altså for åbenbart 16 mia. kr. Så jeg er meget interesseret i at høre nogle konkrete områder, hvor man i dag efter at have sammenlagt skoler og sparet på ældrepleje osv. kan effektivisere i kommunerne for 16 mia. kr.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Det, at Det Konservative Folkeparti gerne vil have sat topskatteprocenten ned og egentlig gerne vil have fjernet topskatten, er sådan set en gammel nyhed.
Det var Det Konservative Folkeparti også ude at sige i 2008.
Det er sådan set ikke noget nyskabende i Det Konservative Folkeparti, at vi gerne vil have marginalskatten sænket.
Jeg synes ikke, det er så farligt, at vi holder det offentlige forbrug i ro nogle år og måske kommer hen på det niveau, der faktisk var i Nyruptiden.
Jeg mener faktisk ikke, at det var så slemt dengang.
Der er der også et forslag til, at man faktisk kan gå ind med effektiviseringer og modernisering og finde 5 mia. kr. Og vi har en lang række andre måder, hvorpå man også kan sørge for at finde det.
F.eks. kunne man jo bruge udbud mere effektivt.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-30:
Vi er jo efterhånden ude på en ø, hvor hr. Simon Emil Ammitzbøll og kompagni må befinde sig, og jeg vil da sådan set gerne kvittere for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll indrømmer, at det er en drømmeverden, man befinder sig i.
Men i sidste uge kunne man klare at bruge 25 mia. kr., og i dag er svaret så, at vi bare skal arbejde noget længere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor lang tid ekstra vi skal blive på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, vi er nogenlunde jævnaldrende, så det kunne egentlig være rart at vide, hvad vi skal regne med.
Det kunne da også være meget godt at vide for en dansker i starten af 30'erne, om vi skal arbejde, til vi er 75 eller 80 år.
Hvor længe påtænker man at det skal være?
Hvad angår de her 40.000 i den offentlige sektor, der nu skal finde et andet arbejde, kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll så ikke anvise, om det er folkeskolelærere eller social- og sundhedsassistenter, der er tale om?
Når man skal af med 40.000, må man da trods alt have et svar på, hvem det er, der i givet fald ikke skal løfte nogle opgaver.
Er det på plejehjemmene, er det på vores folkeskoler?
Hvor skal de her 40.000 mennesker forsvinde fra?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg er glad for, at der denne gang kun var et spørgsmål, for hvis der først er en masse faktuelle fejl, er man jo nødt til at rette dem.
Det er sådan, at vi mener, at Venstre burde være mere ambitiøse.
Det er der sådan set ikke nogen hemmelighed i.
Det er jo lidt sådan, det politiske spektrum er bygget op.
Jeg er sikker på, at Enhedslisten også ønsker, at Socialdemokratiet skulle gå endnu mere amok i afgifter og statsstørrelse, og sådan er det jo med forskellige partier.
Hvis Liberal Alliance var helt enig med Venstre, havde vi meldt os ind i Venstre i stedet for at have vores eget parti.
Men vi mener jo, at man skal afskaffe topskatten, halvere selskabsskatten, fjerne en række af de tåbelige afgifter og afgiftsstigninger, som både denne og den tidligere regering har gennemført.
Det er der ikke nogen hemmelighed i, fordi vi forklarer vores politik; vi forsvarer vores politik, fordi vi er stolte af det, vi mener.
Trine Bramsen (S), 2012-05-30:
Nu roste jeg jo hr. Simon Emil Ammitzbøll tidligere på dagen for vores glimrende samarbejde om udlændinge- og integrationspolitikken.
Og der skal virkelig ikke herske tvivl om, at det er noget, vi i regeringspartierne værdsætter rigtig meget.
Men jeg bliver lidt bekymret, når hr. Simon Emil Ammitzbøll bliver ved med at erklære sin store kærlighed til partiet Venstre, der efter min klare overbevisning lige nu dyster med Dansk Folkeparti om at være det mest højreorienterede parti her i Folketinget.
Jeg skal holde mig til et spørgsmål, for jeg kan forstå, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kun kan håndtere et ad gangen.
Derfor vil jeg rigtig gerne høre hr. Simon Emil Ammitzbøll, der lige har talt om at være i opposition til virkeligheden, hvordan hans kærlighedsforhold til Venstre ser ud, når det kommer til dansk udlændingepolitik.