Bent Bøgsted (DF), 2016-04-21:
Tak, formand.
Med hensyn til beslutningsforslaget tror jeg, at jeg vil begynde med det, som vi i Dansk Folkeparti kan være enige med Enhedslisten i, for der er trods alt noget, vi kan være enige i, og det er netop det her med, at en arbejdsgiver vil ansætte udenlandsk arbejdskraft med den begrundelse, at man ikke kan få arbejdskraft i Danmark.
Så i Dansk Folkeparti synes vi, at man selvfølgelig skal sikre sig, at der vitterlig ikke er noget dansk arbejdskraft til rådighed.
Og det er i de tilfælde, at vi synes, at det er rimeligt nok at sige, at jobbet skal slås op, for hvis arbejdsgiveren ikke har slået jobbet op, har man heller ikke nogen begrundelse for, at man er nødt til at hente arbejdskraft i udlandet.
Så langt kan vi sagtens være enige, fordi det er det, Dansk Folkeparti har sagt tidligere, og det står vi selvfølgelig ved.
Der er ikke noget der.
Det første punkt er om det her med opslag af job på Jobnet og i de faglige portaler.
Jeg ved ikke, hvad hr. Finn Sørensen har tænkt sig, for der er vel omkring 700.000 jobåbninger om året, og nogle af de job er blevet besat med meget kort varsel.
Hvis jobbet så er blevet slået op og der er ledige, der søger jobbet, vel vidende at det job egentlig er besat på forhånd, fordi arbejdsgiveren har en ansøgning i bunken fra en, man gerne vil ansætte, synes jeg ikke, det er fair over for de ledige, at de så skal ind og kontrollere de her job.
Som sagt er der tilfælde, hvor arbejdsgiverne siger: Vi kan ikke finde kvalificeret arbejdskraft, vi kan ikke finde de medarbejdere, vi skal have, så vi er nødt til at hente dem i udlandet.
Men hvis de ikke har kontaktet jobcenteret, hvis de ikke har kontaktet a-kasserne, og hvis de ikke har slået jobbene op på Jobnet, kan de heller ikke begrunde det med, at de er nødt til at hente arbejdskraft fra udlandet.
Det kan vi sagtens blive enige om.
Men jeg har svært ved at forestille mig, hvordan man kan styre Jobnet, hvis der er 700.000 job om året, der bliver slået op på Jobnet, når arbejdsgiverne måske slår et job op, lad os sige kl. 10.00 om formiddagen, og igen skal ind kl. 10.15 og fjerne opslaget, fordi jobbet er besat.
Altså, det er den type job, jeg har svært ved at se der.
Det kan godt være, at hr. Finn Sørensen ikke har i tankerne, at det er den måde, man skal gøre det på.
Men i den private sektor er det mange gange sådan, at når man ansætter folk, er det her og nu, man ansætter, fordi man ikke har haft tid til at vente den måned, der kan være den ansøgningsfrist, som der skal være på et job – det kan også godt være, det kun er 14 dage eller 1 uge, jeg ved ikke, hvad det er i den forbindelse; der kan selvfølgelig være forskel, alt efter hvad slags job det er.
Vi kan altså ikke støtte forslaget som sådan, men det, vi har sagt i forbindelse med punkt 2 om udenlandsk arbejdskraft, står vi selvfølgelig ved, altså at det er rimeligt, at man så kontakter jobcenteret eller de faglige jobportaler eller a-kasserne.
Det er der, hvor man så skal ind og kigge på, hvordan det sikres, at virksomhederne kan få kvalificeret arbejdskraft.
Det gøres, ved at vi får sat et ordentligt system i gang med opkvalificering af de ledige, så de kan tilbyde arbejdsgiverne det, som arbejdsgiverne mangler, og som jeg har forstået ministeren, er det det, der ligger i trepartsforhandlingerne.
Det er noget, jeg har sagt i lang tid, og jeg kan forstå på det hele, at stort set alt, hvad jeg har nævnt om opkvalificering af de ledige, har de taget med ind i trepartsforhandlingerne.
Så vi kan i Dansk Folkeparti selvfølgelig kun være glade for det og takke ministeren for, at det er kommet den vej ind; så er man forhåbentlig sikker på, at det bliver til noget.
Men vi er nødt til at se på, hvordan vi kan sikre, at de ledige har de rigtige kvalifikationer, og det gør man ved at give dem den opkvalificering, som arbejdsgiverne efterspørger.
Det tror jeg nok at hr. Finn Sørensen enig med mig i.
Så skal vi se på, hvordan vi får samspillet mellem jobcentre og virksomheder til at fungere.
Det fungerer ikke i alle kommuner.
Nogle kommuner har et godt samarbejde.
De har virksomhedernes fortrolighed, så de henvender sig til jobkonsulenter i jobcenteret, og det er den vej, som vi mener vi først og fremmest skal gå.
Men vi er enige i, at det her med arbejdsgivere, der siger, at de ikke kan få kvalificeret arbejdskraft, uden at de har gjort noget for at søge efter den, uden at de har kontaktet jobcenteret, uden at de har kontaktet a-kasserne, uden at de har slået jobbet op på Jobnet, er forkert.
Overordnet kan vi ikke sådan lige støtte forslaget.
Jeg har ikke overblik over, hvor lang tid sådan et job, som de private slår op, ligger på Jobnet, men jeg har i hvert fald erfaring med, at mange virksomheder har ansat en, så i det øjeblik de siger, at de mangler arbejdskraft, har de ansat en, de havde på hånden.