runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Igen vil jeg gerne kvittere for et meget positivt svar i forhold til, hvordan man kan udvikle helhedsskolen.
Jeg vil også lige nævne – det glemte jeg før – at ordføreren selv var inde på, at der er brug for evalueringer af og erfaringer med helhedsskoler.
Det har der jo faktisk været, for bl.a. i Vejle Kommune og Esbjerg Kommune har man haft helhedsskoler tidligere.
De forsøg blev evalueret, både forældre, elever og lærere var meget positive, og hvad der måske var særlig interessant, var, at efterfølgende lavede evalueringsinstituttet også en evaluering af det, pædagogerne på SFO'erne sagde de steder, hvor man havde haft samarbejder.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Er der egentlig noget, som Venstres ordfører ikke bryder sig om i det forslag til vedtagelse, der ligger fra oppositionens side, eller er det i virkeligheden en god ramme for det videre arbejde med at udvikle helhedsskolen?
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Jeg er helt med på venstrefløjens indfaldsvinkel med, at jo længere tid man er på en offentlig institution, jo bedre.
Det er selvfølgelig et reelt synspunkt, men det er lidt ærgerligt, at det også er ved at udvikle sig til at være regeringens synspunkt.
Sagen er jo den, at der i dag er masser af skoler, der opererer med begreber som eksempelvis helhedsskole osv., hvor der jo er mulighed for, at f.eks. en pædagog, eller hvad det nu kan være, kan komme ind og assistere i undervisningen, og man kan tilrettelægge undervisningen på forskellig vis.
Man kan også indføre nogle ting, som ikke er så undervisningsrelaterede, og skolerne kan også have forskellige profiler.
Alt det kan man jo gøre i dag.
Det betyder jo så, at man kan gøre mere end det, som venstrefløjen efterlyser, og det må jo så betyde, at de begrænsninger, man sætter i lovgivningen for 1.-3. klasse, er et problem, når der f.eks. maks. må være 6 timers skolegang.
Venstrefløjen vil jo have, for det er jo det, man taler om, at man i realiteten ude i kommunerne kan beslutte, at alle en kommunes folkeskoler skal være skoler, hvor man eksempelvis i 2. klasse går i skole fra kl. 8 til kl. 16 eller kl. 17 eller kl. 18 for den sags skyld.
Der skal ikke være nogen begrænsninger, for der er jo frihed.
Mit spørgsmål til Socialistisk Folkepartis ordfører er bare: Ville det som offentlig instans, som kommunal- eller folketingspolitiker, ikke være at lægge lige lovlig meget beslag på den tid, som familierne egentlig selv burde disponere over?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-12-04:
Det er jo også en kendt sag, at Dansk Folkeparti gerne så, at vi levede i 1950'erne, hvor næsten alle kvinder gik hjemme og det kun var de færreste, der var på arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, det har vi drøftet tidligere her fra Folketingets talerstol med andre af Dansk Folkepartis medlemmer.
Jeg er nødt til at give hr. Martin Henriksen et realitetstjek.
De 0-6-årige børn i Danmark går i daginstitution, fordi begge forældre er på arbejdsmarkedet, og daginstitutionerne har åbent til mellem kl. 16 og kl. 18, fordi der er behov for det.
De daginstitutioner fungerer optimalt, fordi der er dygtige pædagoger, dog har regeringens økonomiske politik nødvendiggjort nedskæringer i normeringerne.
På folkeskoleområdet er det sådan, at langt de fleste børn i 1., 2. og 3. klasse går i skolefritidsordning.
Nu har den økonomiske politik, som regeringen og Dansk Folkeparti fører over for kommunerne, så medført, at rigtig mange børn er nødt til at blive hevet ud af SFO'erne, fordi forældrene ikke har råd til at betale SFO-pladsen, og derfor sidder børn alene hjemme fra kl. 12 og kl. 13 om eftermiddagen.
Det er det, Dansk Folkeparti lægger op til med deres meget, meget unuancerede modstand mod helhedsskoler.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Det Radikale Venstre er i hele vores historie gået ind for et stærkt decentraliseret styre med stor frihed til kommunerne.
Det gør vi stadig væk, og vi har endda markedsført det igennem de senere år under overskriften »Tillidsreform«, fordi vi faktisk har tillid til kommunerne.
Vi er blevet opmærksomme på, at regeringen også er begyndt at slå ind på den kurs, og det er vi meget tilfredse med, er glade for det og hilser det velkommen.
Det, jeg sagde forleden dag, var, at jeg meget gerne så, at vi herinde begyndte også at bygge de beslutninger, der træffes om skolerne, universiteterne og uddannelserne som helhed, på de forskningsresultater, vi har.
Det skal netop ses i forbindelse med den publikation, som jeg nævnte før, hvor en række foreninger er gået sammen om at samle den viden, der findes, f.eks. om, hvad der fremmer læringen i folkeskolen.
Det skulle da være mærkeligt, om man ikke interesserede sig for de forskningsresultater på den slags områder.
I den gruppe af foreninger er også Kommunernes Landsforening, og jeg er helt tryg ved, at kommunerne også interesserer sig for de forskningsresultater, der er på områder som undervisning.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-04:
Vi er meget enige om at give stor frihed til kommunerne, men det undrer mig lidt, at Det Radikale Venstre lige pludselig vil give den store frihed til kommunerne, for den anden dag var det meget vigtigt, at det hele var forskningsbaseret, og at det ikke skulle være op til den enkelte kommune, hvordan og hvorledes man tilrettelagde sin undervisning.
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre en kommentar til.
Skal det være forskningsorienteret undervisning, eller skal det være praktisk undervisning i en helhedsskole?
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Dagen er jo under alle omstændigheder lang for børnene, for langt de fleste børn er i en skolefritidsordning, på et fritidshjem eller i en anden pasningsordning.
Hvis de er under en vis alder, f.eks. under 11 år, er det jo normalt, at de bliver passet.
Det vil sige, at de i forvejen har en lang dag.
Jeg ville da også være meget betænkelig, hvis alle skoler lige pludselig blev en 8.00-16.00-skole.
Det ser jeg slet ikke for mig.
Det er heller ikke det billede, vi har af de helhedsskoler og heldagsskoler, der er etableret i dag.
De har jo helt forskellige timetal og forskellige begrundelser for de valg, de har truffet.
Vi er rolige, for vi tror, at kommunalbestyrelserne kan tænke fornuftigt og være i god samklang med forældrene.
Så vil jeg gøre opmærksom på, at vi jo i forvejen bestemmer over forældrenes fritid, fordi skoleferien ligger på bestemte tidspunkter af året.
Når forældrene er i bekneb med tid, er skolerne også fleksible nok til at give børnene fri, hvis det er et ønske fra forældrene.
Skal vi ikke lade den sunde fornuft råde hen over land og rige?
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Det sker, at jeg føler mig truffet af Det Radikale Venstres politik.
Men der vil også være mange familier, der vil føle sig truffet af Det Radikale Venstre og andre partiers politik på det her område, for det er et meget principielt spørgsmål: Hvor meget skal vi regulere herinde fra Folketinget?
Er det ikke vores opgave at give nogle overordnede rammer for det, der skal foregå ude i folkeskolen?
Det er da væsentligt at høre, om Det Radikale Venstre på Christiansborg mener, at det ville være et problem, hvis man i højere og højere grad gav kommunerne mulighed for at regulere familiernes fritid.
Det er jo det, der er tale om.
Der er tale om, at man tager SFO-delen og propper den ind i folkeskoledelen.
Det er sådan set det, debatten handler om, for man kan jo i dag gøre rigtig mange ting med hensyn til helhedsskoler.
Der er nogle, der har helhedsskoler.
Det er der jo nogle der ønsker.
Og spørgsmålet er, om de skal have lov til at gøre det i store dele af en kommune eller for den sags skyld i en hel kommune, for det er jo det, som mange argumenterer for at der skal være mulighed for.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Det er kedeligt, hvis hr. Martin Henriksen føler sig truffet af mit indlæg.
Det med folkehøjskolerne, andelsbevægelsen og fællesskabet må have ramt et eller andet sted.
Det var ikke meningen.
Så vil jeg sige, at kommunerne efter vores opfattelse skal have en meget stor frihed til selv at organisere undervisningen.
Det er også derfor, at vi via lovgivningen har givet frihed til, at kommunerne selv kan bestemme, om timetallet skal ligge på det vejledende timetal eller over det vejledende timetal.
Det er jo også en frihed, som kommunerne har, og som gør skolerne og kommunerne forskellige indbyrdes.
Det er den tradition, vi har.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Man får næsten den opfattelse, at hvis ikke man går ind for Det Radikale Venstres og venstrefløjens linje og regeringens nye linje i det her, er man imod foreningsfriheden, den danske højskoletradition, iværksætteri, innovation osv., selv om man kunne mene, at det måske er at sætte det lige lovlig skarpt op.
Det, som det her i dag sådan set handler om, og det er jo det væsentligste, er, om kommunerne i højere grad end i dag skal have lov til at sammenblande fritiden og skoletiden.
Jeg vil bare høre, om Det Radikale Venstre ikke kan se nogen problemer i, at man gør det fuldstændig frit for kommunerne, så eleverne i f.eks. 1. klasse, 2. klasse eller 3. klasse kan gå i skole fra eksempelvis kl. 8.00 til kl. 16.00 eller fra kl. 8.00 til kl. 15.00.
Det er fuldstændig frit for kommunerne selv at kunne beslutte det uden noget øvre loft.
Ser fru Marianne Jelved ikke nogen principielle problemer i, at man på den måde faktisk lægger beslag på familiernes muligheder for selv at disponere over fritiden?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-04:
Jeg har et andet spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Marianne Jelved om, hvad pædagogernes fremtidige rolle er i en helhedsskole.
Nu har jeg haft lejlighed til at høre det forslag, der ligger fra Dansk Folkeparti, tre gange, fordi Dansk Folkeparti har været så venlig at repetere det for mig tre gange.
Tak for det.
Jeg vil sige, at forslaget jo ikke ligefrem skærper udviklingen for kommunerne
, så jo flere gange det læses op, desto mere overbevist bliver jeg rent faktisk om, at jeg ikke kan være med til det – jeg beklager meget.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Jeg hørte ellers tidligere i et svar til hr. Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti, at man kunne drøfte de her forslag til vedtagelse, men lad det nu være ved det.
Når jeg hører, at det er for snævert, og jeg ellers gentagne gange har hørt konservative ordførere være ude i medierne at sige måske ikke lige ordret det, der står her, men meget tæt på, må jeg sige, at så undrer det mig nu at høre den konservative ordfører her i salen sige, at det her er for snævert.
Er det ikke konservativ politik, at familierne skal kunne afslå såkaldte fritidsaktiviteter, som er indblandet i skolen, således at familierne rent faktisk selv kan bestemme over deres fritid, selv kan bestemme, om de vil gå til fodbold, eller hvad de vil gøre?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-04:
Det kan fru Marlene Harpsøe jo mene det er, men det er for snævert.
Det kan man godt mene på et enkelt punkt, men det ikke vores generelle politik, og derfor kan vi heller ikke støtte det forslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Hr. Henrik Rasmussen er jo fra Det Konservative Folkeparti, og når jeg gentagne gange har hørt De Konservative udtale sig i medierne om helheds- og heldagsskoler, må jeg sige, at så har det faktisk være sød musik i Dansk Folkepartis ører, for vi har kunnet være enige om rigtig mange ting, når det handler om de her helheds- og heldagsskoler.
Når vi i Dansk Folkeparti skriver i vores forslag til vedtagelse, at Folketinget opfordrer regeringen til at holde fast i familiernes ret til at afslå de aktiviteter, der ikke er direkte skolerelaterede, så eleverne kan vælge andre fritidsaktiviteter eller gå tidligt hjem, så vil jeg gerne høre: Er det ikke ægte konservativ politik?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-04:
Det forstår jeg slet ikke.
Vi siger meget præcist, at vi ikke ønsker helheds- eller heldagsskoler generelt for de velfungerende elever.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-04:
Jeg vil bare gerne høre, hvornår De Konservative har skiftet holdning, for da statsministeren var ude at sige, at han gerne vil sætte turbo på udviklingen hen imod flere helhedsskoler, var den konservative politiske ordfører ude at sige, at det var en rigtig dårlig idé.
Den konservative uddannelsesordfører sagde, at et andet problem ville være, at det kunne gøre de fagligt svage elever stressede med lange dage, hvor skole og fritid flød sammen.
Det er jo stik imod det, som ordføreren står og siger på talerstolen nu.
Så jeg vil bare gerne høre, hvornår De Konservative har skiftet holdning på det her punkt.
Flemming Møller (V), 2009-12-04:
Dette forslag til ændring af ligningsloven er et led i aftalen om »Grøn vækst«.
Det skal tjene til at fremme produktionen og anvendelsen af grøn energi.
Forslaget gør det muligt at trække udgifterne til etablering af flerårige energiafgrøder fra i skat.
For landbruget betyder det, at udgifterne til etablering af energiafgrøder kan trækkes fra som andre driftsudgifter samme år, udgifterne er afholdt – på samme måde som ved en almindelig kornmark.
Men det gælder ikke kun for landbruget.
Forslaget symboliserer i høj grad filosofien bag aftalen om »Grøn vækst«.
Det vil medvirke til at skabe vækst i landbruget og samtidig bidrage til entydige forbedringer for miljøet og energibalancen.
Atmosfæren spares for såvel CO2 som lattergas.
Pesticidforbruget reduceres, og lagringen af kulstof i jorden forøges.
Det er alt sammen klare forbedringer for klima og miljø og dermed en medvirkende faktor i bestræbelserne på at reducere udledningen af drivhusgasser i de ikkekvotebelagte sektorer med 20 pct. i 2020.
Behøver jeg at sige, at Venstre støtter forslaget?
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Jeg kan forstå, at det lyder rigtig, rigtig grimt i Dansk Folkepartis ører, hvis børn skal gøres til hele mennesker.
Jeg synes, det lyder godt, at børn bliver til hele mennesker, at der er sammenhæng i deres liv, men her er vi så åbenbart også helt uenige med hensyn til menneskesyn og børn.
Se, virkeligheden er jo den, at i den folkeskole, vi har i dag, bliver skoletiden kortere og kortere.
Nogle steder er man helt nede på minimumstimetallet og nogle enkelte steder endda under minimumstimetallet for kernefagene.
Det er en folkeskole, som igennem 8 år er blevet finansieret af regeringen støttet af Dansk Folkeparti i samtlige finanslove, og det er blevet en folkeskole, som har færre og færre timer til at løfte kernefagligheden.
Vi er helt enige med Dansk Folkeparti om, at det skal der gøres noget ved.
Det er urimeligt, at det er den vej, det går.
Der er brug for flere timer også i kernefagene.
Derudover ser vi, at der kan være en meget spændende måde, som børnene kan lære mere på, ved at fritidshjemstiden bliver en del af det samlede læringsforløb, og at det skulle forhindre fagligheden, kan vi overhovedet ikke se.
Tværtimod, det er det modsatte, der kommer til at ske.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-04:
Nu vil jeg lade ligge, at regeringens holdning i det her spørgsmål har været lidt uforståelig og lidt ynkelig.
Statsministeren har været ude at sige noget mærkeligt noget, og det har undervisningsministeren så åbenbart haft sit hyr med at skulle prøve at redde i land, og så er der overhovedet ikke kommet nogen synspunkter ud af det.
Det er fuldstændig rigtigt, at fru Christine Antorini og vi har to diametralt forskellige skolesyn, og det kan være, at regeringen en dag også får et.
Altså, kan fru Christine Antorini ikke se, at det der med, at man styrker fagligheden ved at nedtone det faglige ved at gøre skolen til en heldagsskole, hvor barnet så at sige skal leve hele sit liv, er meningsløst?
Enten sætter man faget i centrum, eller også siger man, at skolen er sådan en lille Vorherre, der skal gøre børnene til hele mennesker – enten-eller.
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Jeg vil meget gerne erkende, at Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti har to vidt forskellige skolesyn.
Jeg begynder selvfølgelig også at forstå lidt bedre, hvorfor Dansk Folkeparti har været nødt til at fremsætte sit eget forslag til vedtagelse til den her debat og ikke har kunnet skabe enighed med regeringspartierne, som man ellers plejer at være enig med.
Ja, vi har to vidt forskellige skolesyn, og vores vision for helhedsskolen er, at når man kombinerer skoletiden med fritidshjemstiden og arbejder med læring på helt nye måder, løfter det faktisk fagligheden.
Jeg vil sende en mail til hr. Jesper Langballe, hvis han er interesseret, og medsende de forskellige evalueringer af de eksisterende helhedsskoleforløb, der har været, bl.a. i Vejle Kommune og i Esbjerg Kommune.
De viser entydigt, at børnene faktisk får løftet deres faglighed.
Forældrene er glade for det, børnene er glade for det, og lærerne er glade for det, fordi man kan arbejde med faglighed på andre måder.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-04:
Undskyld, at jeg tog ordførerens og formandens og alle andres tid.
Jeg hørte i tv-apparatet oppe på mit kontor, at fru Christine Antorini sagde, at der er undersøgelser, der viser, at helhedsskoler eller heldagsskoler, eller hvad man nu vil kalde det, styrker fagligheden.
Kan fru Christine Antorini ikke høre, at det er en fuldkommen meningsløs udtalelse?
Og hvor skulle en sådan undersøgelse stamme fra?
Fagligheden er det, at man sætter faget i centrum, at man siger, at skolen er et lærested og ikke bare et værested.
Skolen er et sted, hvor man har et konkret stykke arbejde med at tilegne sig en viden, og ikke et sted, der skal gøre børnene til hele mennesker og al den slags abstrakt opbyggelighed.
Hvorfor vil fru Christine Antorini ikke blankt erkende, at der her er tale om to diametralt modsatte skolesyn, der støder sammen: et, hvor børnene skal leve deres eget liv, og et, hvor de skal være på en kaserne fra morgen til aften, og hvor skolen skal leve livet for dem?
Hvorfor ikke bare erkende det?
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Vores principielle overvejelse er, at børns dag kan se meget forskellig ud.
Vores principielle overvejelse er, at det er noget underligt noget, at vi herinde fra Christiansborg skal bestemme gennem en dispensation fra undervisningsministeren, hvor lang børns dag skal være.
Vores principielle overvejelser er, at man kan lave en meget mere spændende dag for børnene, hvis man kan tænke tiden på tværs af skoletid og fritidshjemstid.
Det har vi sagt mange, mange gange her fra talerstolen i forbindelse med det beslutningsforslag, vi tidligere har fremsat, og det er også det, som ligger i det forslag til vedtagelse, som er fremsat af den samlede opposition.
Vi har faktisk tillid til, at man kan lave en god børnedag, selv om den skulle række ud over 8-14.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
For det første vil jeg sige, at det er noget vrøvl, at vi ikke har tillid til det lokale niveau.
For det andet er fru Christine Antorinis svar her jo et kerneeksempel på, hvorfor der er nogle borgere i det danske samfund, der nogle gange bliver trætte af at høre på politikere, for der bliver gang på gang talt udenom.
Det bliver der også gjort i det her tilfælde, og det synes jeg er smadderærgerligt.
Socialdemokraternes ordfører står deroppe på talerstolen og siger, at Socialdemokraterne har gjort sig principielle overvejelser om det, jamen hvorfor så ikke fortælle nu – hvor vi spørger fra Dansk Folkepartis side, hvad det er for nogle principielle overvejelser – hvad det er, de principielle overvejelser går ud på, i forbindelse med at man beslaglægger familiernes fritid?
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Ja, vi har nemlig gjort os nogle principielle overvejelser, og det, der er forskellen på os og Dansk Folkeparti, er, at vi simpelt hen bare er uenige om, hvordan skoletiden skal kunne indrettes.
Vores holdning til tiden er, at den diskussion synes vi man skal tage lokalt.
Vi har faktisk tillid til de kommunale politikere.
Vi har tillid til, at de kommunale politikere tager en dialog med de enkelte skoler, de skolebestyrelser, som forældrene har valgt, de folkevalgte politikere, der sidder i kommunalbestyrelsen, og tager en drøftelse af, om man kan gøre det på en smartere måde.
Og de skal ikke hæmmes af den barriere, der er i dag, nemlig at man ikke har mulighed for at lave en dag, der er længere end fra kl. 8.00 til kl. 14.00, medmindre man søger dispensation.
Dermed skal også være sagt, at det vil være meget forskelligt.
Nogle vil bruge den mulighed for en længere dag, andre vil ikke bruge den, og vi har helt tillid til, at de kan gøre det.
Forskellen på Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er, at Dansk Folkeparti ikke har tillid til det lokale niveau, og det har vi.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
For at komme uden om al den her udenomssnak, som den socialdemokratiske ordfører har gang i, vil vi gerne fra Dansk Folkepartis side høre helt ærligt: Har man fra Socialdemokraternes side gjort sig nogen principielle overvejelser med hensyn til at beslaglægge familiernes fritid?
Vær sød at give os et helt ærligt svar.
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Det viser jo, at Dansk Folkepartis holdning til helhedsskoler de steder, hvor der er givet dispensation, ligger milevidt fra det, som al evalueringen viser hvorfor blev etableret.
Det har ikke noget at gøre med, at de børn render rundt og laver ballade, som Dansk Folkeparti siger.
Grunden til, man etablerer helhedsskoler nogle steder, er, at det giver en mulighed for at kunne løfte fagligheden på en langt bedre måde, man kan lave nogle sammenhængende forløb mellem skoletid og fritidshjemtid, og det har vist sig at virke.
Det er hele ideen med helhedsskolen, og derfor er det fint, at det er der.
Det, jeg ikke kan forstå, er, at Dansk Folkeparti siger, at de ikke vil ændre den nuværende lovgivning, og det vil sige, at det for Dansk Folkeparti er i orden, at man må tvinge – for at bruge Dansk Folkepartis retorik – eleverne til at gå i skole fra kl. 8 til kl. 14.
Sådan er den nugældende lovgivning, og den vil Dansk Folkeparti ikke lave om.
Men hvis det lokalt besluttes, at en skole skal have en skoledag fra kl. 8 til kl. 15, er der tale om tvang af nogle dimensioner, så man skulle tro, at børnene fik frataget alt, hvad der minder om et anstændigt liv.
Kl. 8 til kl. 14 er i orden, men fra kl. 8 til kl. 15 er helt forfærdeligt.
Vi forstår simpelt hen ikke Dansk Folkepartis argumentation.
Hvis hr. Martin Henriksen havde gidet gøre sig den anstrengelse at være med i debatten fra starten, ville hr. Martin Henriksen også have kunnet høre Socialdemokratiets synspunkter, herunder om sammenhængen mellem skoletid og fritidshjemtid.
Vi kan bare konstatere, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at fjerne dispensationen.
Men det betyder jo så, at man inden for de gældende regler, hvis man får dispensation, kan – og det har hr. Martin Henriksen jo fuldstændig ret i – etablere en helhedsskole, herunder også lægge beslag på børnenes tid, hvilket åbenbart er noget meget væmmeligt for Dansk Folkeparti, medmindre det drejer sig om ghettoskoler, hvorpå der går børn af anden etnisk baggrund.
Vi har slet ikke det syn på børnenes tid.
Vi konstaterer, at børnene går i skole, de går i fritidshjem eller SFO, og det, vi vil, er at eksperimentere med at kunne få en meget bedre dag, der sætter fagligheden i centrum på nogle sjovere måder, ved at skoletiden og fritidshjemtiden ses i en sammenhæng: Leg og læring på kryds og tværs.