runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Jeg synes jo, det er dejligt at høre, at hr. Lars Christian Lilleholt og Venstre nærer tillid til regeringen, når det handler om energipolitikken og klimapolitikken internationalt set – det er jo dog trods alt rart.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål.
Når hr. Lars Christian Lilleholt baserer det på en forventning, om at der skulle opnås resultater, hvad baserer han så det på?
Altså, hvor kommer tiltroen til, at vi er i en position, hvor det ser ud til at der kommer gode resultater, og at den danske regering er i færd med at sikre det, fra?
Og hvis der godt kunne være en risiko for, at vi faktisk ikke er ved at få resultater, hvad kunne hr. Lars Christian Lilleholt så tænke sig at man kunne gøre fra Danmarks side for at øge mulighederne for at få et resultat?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-10:
Tak for det, og også tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag, så vi også får anledning til at diskutere, hvordan vi placerer os i de internationale fora med hensyn til at nå målsætningen om, at man i verden sikrer, at der ikke sker en forøgelse af temperaturen med mere end 2 grader.
Vi er også enige i, at der sker for lidt, og vi er også enige i, at der i allerhøjeste grad er brug for politisk handling.
Og der er måske i virkeligheden mere brug for politisk handling, end der er brug for nye internationale fora til at diskutere den her problemstilling i.
Derfor er vi helt enige med klima-, energi- og bygningsministeren i, at der ikke er brug for yderligere internationale fora.
Den store opgave er nu at sikre, at der kommer til at ske noget på klimatopmødet i Paris næste år, i 2015, og at vi der gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at det ikke bare er EU-landene med Danmark i spidsen, som løfter den her opgave, men at der også kommer andre lande med.
Og der har vi tillid til, at den danske regering sikrer, at Danmark er stærkt placeret i de internationale fora og ikke mindst i EU i forhold til at sikre, at der bliver en aftale – det har vi i allerhøjeste grad brug for – og jeg vil også godt tilføje, at Venstre bakker op om det.
Derfor afviser vi det her beslutningsforslag.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-04-10:
Jamen jeg finder hensigterne i forslaget noble, men jeg tvivler på, at det kan lade sig gøre.
Jeg vil gerne, i takt med at jeg får snakket med vores bilaterale samarbejdspartnere, på bilateralt niveau høre, hvordan disse stiller sig til tanken om at koble forskellige bilaterale samarbejdspartnere sammen.
Jeg skal dog sige, at de samme lande sidder omkring borde i forskellige konstellationer, og det er jo ikke, fordi vi aldrig møder de lande, vi samarbejder med bilateralt, ved andre forhandlingsborde.
Mange af dem, jeg listede op her, har en variation af deltagerlande, men dog sådan, at man kender hinanden fra forskellige samarbejdsfora.
Men jeg vil gerne tage sagen op bilateralt, i takt med at jeg møder de lande, vi har bilaterale aftaler med.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Jeg vil godt spørge klima- og energiministeren, om det ikke på et tidspunkt, hvor klimaforandringerne eller temperaturforandringerne måske nærmere nærmer sig 4-5 grader i stedet for de 2 grader, der er målsætningen, er værd at overveje, om der ikke, når vi nu har en række bilaterale samarbejder, kunne være et perspektiv i at forsøge at koble nogle af dem sammen og skabe nogle forbindelser på kryds og tværs mellem dem, man har bilaterale samarbejder med.
Jeg er faktisk enig med klima- og energiministeren i, at der, når man tager de bilaterale samarbejder, faktisk er nogle, der er noget pondus og pointe i, og hvor der kommer noget udbytte af det.
Der vil jeg så bare spørge klima- og energiministeren, om vi ikke i den videre debat om det her beslutningsforslag kunne drøfte, om man kunne lave en sammenkobling af nogle af de initiativer og på den måde måske alligevel opnå en ekstra gevinst.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-04-10:
Jeg er, som jeg håber at det også fremgik, ganske enig med hr. Per Clausen i analysen af, at fremdriften er utilstrækkelig i FN's klimaforhandlinger.
Vi mener også, at der skal foregå aktiviteter uden for FN-sporet, og derfor har vi forskellige former – og ganske mange af dem – for aktiviteter, som jeg har redegjort for her, og de holder os travlt engageret.
Det er som sagt min vurdering, at vi bør sørge for at få værdi ud af de samarbejder, vi er involveret i, snarere end at starte nye.
Og i forhold til Enhedslistens forslag så mener jeg ikke, at vi kan være sikre på at få store udledere med om bord i et forpligtende samarbejde uden for FN-samarbejdet, desværre.
Det er simpelt hen en forskel i vores vurderinger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-10:
I forhold til de internationale klimaforhandlinger fortsætter den nuværende regering jo den linje, som den tidligere regering også førte på det her område.
Vi ønsker en markant holdning på det her område, og vi håber og tror på, at det kan lade sig gøre at nå en aftale til næste år i Paris.
Senest har vi jo set, at FN-eksperterne i klimapanelet har været ude med stærke advarsler om fødevaresikkerheden, og sådan nogle advarsler håber og tror vi da på også kan medvirke til, at verdens lande vil samles om at nå en aftale.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Jeg er glad for, at klimaministeren i det mindste er enig i, at vi har en nogenlunde rigtig opfattelse af virkeligheden, nemlig at det går skidt.
Jeg kan så konstatere, at regeringen og Danmark deltager i en række internationale samarbejder, og det går så stadig skidt, og det er så argumentet for, at man ikke skal gøre noget nyt.
Det må jeg indrømme; det sidste forstår jeg bare ikke.
Jeg synes, at et samarbejde, der består af såvel industrialiserede lande som ikkeindustrialiserede lande, som sammen viser, hvordan man er i stand til at gennemføre en grøn omstilling, måske lige præcis er det, man har brug for på internationalt plan for at rykke ved forhandlingerne.
Og jeg vil sige, det er jo ikke, fordi der ikke findes lande ud over Danmark i den industrialiserede del af verden, og det er heller ikke, fordi der ikke findes lande blandt de mindre industrialiserede og ikkeindustrialiserede lande, som er interesserede i den slags, plus – og jeg tør næsten ikke sige det – at de erhvervsmæssige interesser set fra et dansk synspunkt heller ikke ville være ubetydelige ved at etablere et sådant samarbejde.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-10:
Jeg håber da, at hr. Ole Birk Olesen vil regne de mennesker, som sidder og omsætter energibeskatningsdirektivet til lov i Danmark, med blandt dem, der har forstand på det.
Det er jo sådan på det her område som på mange andre, at når organisationer afgiver høringssvar, er de ikke altid enige med centraladministrationen og regeringen om, hvordan ting skal fortolkes.
Men jeg henviser til høringsnotatet, hvori jeg synes, at vi giver meget klare svar på de indvendinger, der er rejst.
Det kan selvfølgelig uddybes yderligere, men når vi gør det her, er det, fordi vi mener, at det er nødvendigt for at overholde direktivet.
Men jeg kan da se, at også nogle af dem, der er nævnt her, har en sund og naturlig interesse i, at der ikke kommer afgift på det, kan man sige.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-10:
Nu er jeg jo ikke ekspert i EU-jura og har ærlig talt lidt svært ved at finde ud af EU-juraen.
Så derfor lytter jeg til folk, der har mere forstand på det, end jeg har.
Og det er underligt, synes jeg, at hvis det er så utvivlsomt rigtigt, at EU ved energibeskatningsdirektivet pålægger Danmark at indføre en afgift på biogas, hvorfor der så er tre organisationer, der i høringssvarene sætter spørgsmålstegn ved det.
De tre organisationer er vel ikke helt tabt bag en vogn.
Hvordan forklarer skatteministeren den diskrepans mellem Skatteministeriet og de organisationer på området, som har forstand på området?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-10:
Nu vil jeg jo nødig komme imellem i et godt slagsmål mellem venner, men tak alligevel for bemærkningerne til forslaget og også for den brede opbakning.
Forslaget indeholder en række ændringer i afgifts- og skattereglerne.
Elafgiften for krydstogtskibe og andre større erhvervsmæssige skibe i havnen nedsættes til EU's minimumsafgift på 0,4 øre pr. kWh, og det fjerner en barriere for, at skibene får leveret elektricitet fra land.
Skibenes forbrug af elektricitet fra land giver miljømæssige fordele i forhold til, hvis elektriciteten produceres af skibets egen generator.
Biogas, som i dag er afgiftsfri, pålægges EU's minimumsafgifter på gas.
Det sker af hensyn til overholdelse af energibeskatningsdirektivet, og for nu at afklare enhver tvivl, kan jeg sige, at det er artikel 2, nr. 1, litra b, eller position 2.711 i EU's kombinerede nomenklatur.
Så har vi i hvert fald en klar kildeanvisning på, hvor i direktivet det er, vi henter berettigelsen til det her.
Men for nu at foregribe debatten, vil jeg også sige, at vi jo har læst høringssvarene, som vi kan høre at hr. Ole Birk Olesen også har, og efter Skatteministeriet klare opfattelse kan den undtagelse, som der henvises til, ikke bruges.
Det er en undtagelse i form af en lempelse for afgiftspligtig brændsel til anvendelse i pilotprojekter vedrørende brændsel fra vedvarende energikilder.
Desuden indføres der en valgmulighed for kraft-varme-værker, så de kan anvende timebaseret opgørelse ved fordelingen af afgiftspligtige brændsler mellem produktion af elektricitet og af varme, og det fremmer omlægningen til biomassebrændsel på de centrale kraft-varme-værker, og forslaget er i overensstemmelse med energiaftalen fra 2012.
Så til noget helt andet, nemlig en objektiv regel for udvidet brug af registreringsafgiftfri plejehjemsbusser i en forsøgsordning i frikommuner til erstatning af den gældende ministerbemyndigelse i lov om frikommuner.
Der skal jeg til SF's ordfører sige, at det skal være en anvendelse, der er i institutionens egen interesse, eksempelvis indkøb eller uddannelsesformål eller affaldstransport.
Så er jeg også glad for, at pendlere, der er bosat i visse yderkommuner, og som pendler over 120 km dagligt mellem deres sædvanlige bopæl og arbejdsplads, sikres mulighed for at kunne anvende det forhøjede befordringsfradrag frem til og med 2018 eller i mindst 7 år fra det tidspunkt, hvor de blev omfattet af ordningen.
Vi retter op på en teknisk fejl i den oprindelige lovgivning på området, og det er også derfor, gruppen af kommuner, der er omfattet, er den samme.
Det her er en fejlretning.
Jeg ser frem til at svare på det spørgsmål, der er blevet rejst i løbet af debatten, i udvalgsbehandlingen og håber også at kunne udvide kredsen af partier, der vil stemme for, når vi når frem til tredje behandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-10:
Det er jo noget forkvaklet sludder at stå her i Folketingssalen og sige, at fordi man ikke vil give offentlig støtte til et bestemt produkt, er man imod, at det bliver produceret.
Hr. Thomas Danielsen sagde, at vi stemmer imod produktionen af biogas.
Gu' gør vi da ej!
Vi stemmer imod offentlig støtte til biogas.
Det er da ikke det samme, som at vi stemmer imod produktionen af biogas.
Til gengæld er vi villige til modsat Venstre at stemme imod, at man indfører en afgift på biogas, for vi kan ikke se begrundelsen for det.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Et eller andet sted synes jeg måske, at det at bruge FN's klimaeksperters meget alvorlige advarsel som et argument for, at vi nok er på rette vej, og at den indsats, vi gør internationalt, er tilstrækkelig, er et rigtig dårligt argument.
Det, som man siger, er jo, at vi snarere får en temperaturstigning på 4-5 grader i stedet for de 2 grader, og det kalder vel på en ekstra indsats.
Jeg ved, at Venstre meget nødig vil gøre en ekstra indsats i Danmark – man vil gerne gøre det globalt – men tror Venstre ikke, at vi kunne skubbe lidt mere på i forhold til at gøre en ekstra indsats globalt, hvis vi gjorde det sammen med andre i et organiseret samarbejde?
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-10:
Så det mener jeg ikke at der umiddelbart er noget behov for at fremme, ved at vi stifter en ekstra klimaorganisation, som skal holde flere møder.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om ikke han tror, at en investering i klimaindsatser i tredjeverdenslande også kan gavne Danmark, og at det rent faktisk måske kunne være en af de billige investeringer netop at hjælpe de her lande over en udvikling, der ikke først skulle igennem en svinende periode af deres historie for at komme til et sted, hvor de kan klare sig med mindre forurenende teknologier.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-10:
Jeg tror ikke, jeg overrasker så mange ved med det samme at sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter beslutningsforslaget.
Jeg har efterhånden mange gange her fra talerstolen gjort opmærksom på, at vi i Dansk Folkeparti synes, at man i Danmark allerede er gået meget langt ud ad den klimapolitiske vej og følger et bestemt spor, som et flertal her i Folketinget i hvert fald tror er det rigtige, men som vi i Dansk Folkeparti er skeptiske over for, i forhold til om det virkelig også er ad den vej, vi skal gå, eller om vi skal gå så stærkt, som man går.
Med beslutningsforslaget her forsøger Enhedslisten – som jeg læser det – at speede væsentligt op for den fart, som Danmark har på ud ad klimapolitikkens vej, og i og med at Dansk Folkeparti allerede synes, at det går for stærkt, vil vi selvfølgelig ikke være med til et beslutningsforslag, som lægger op til, at det hele skal køre endnu hurtigere.
Jeg vil gerne sige, at i Dansk Folkeparti har vi det sådan, at hvis vi skal fortsætte ad den vej, der hedder nedbringelse af CO2-udslip og indføring af mere vedvarende energi, mener vi, at det skal ske som følge af en international klimaaftale, som alle lande er med i, og hvor alle lande bærer deres del af byrden, sådan at der ikke er enkelte lande, som får store byrder, og andre lande, der slet ikke får nogen.
Sådan er det i dag, hvor vi i Danmark har pålagt os selv meget, meget store byrder økonomisk på grund af den førte klimapolitik og derfor sakker bagud i konkurrenceevne over for udlandet og taber arbejdspladser.
Det synes vi ikke er en fair måde at gøre tingene på.
Hvis vi skal køre videre ad det her spor, er det med en international klimaaftale, hvor alle lande bærer deres del af byrden, sådan at Danmark ikke stilles ringere over for udlandet.
Det er også det spor, som FN's COP-møder – der foregik jo et i Danmark for nogle år siden – arbejder sig frem mod.
Det må jo så nu engang gå i det tempo, som det kan, når der er så mange og så forskellige lande med i det, som det er tilfældet.
Det mener Dansk Folkeparti ikke at vi i Danmark skal bruge mere energi på at få til at køre hurtigere eller bruge mere energi på at engagere os i for den sags skyld, for i Danmark behøver vi ikke gøre mere i klimapolitikkens navn; vi har allerede gjort mere end rigeligt i første omgang.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Jens Joel (S), 2014-04-10:
Altså, et af de helt store problemer i FN-systemet er jo, at den store gruppe, G77, som omfatter udviklingslandene, har været ret domineret af nogle enkelte meget store og meget markante udviklingslande med en meget høj vækst, som har modsat sig at sætte nogle ambitiøse målsætninger.
Og det var jo lige præcis det, der var baggrunden for, at Danmark var en af dem, der i EU, mens vi havde formandskabet, sørgede for, at vi fik lavet en alliance, så man ikke kun taler med de mest højtråbende og de mest toneangivende af udviklingslandene, men faktisk også taler med nogle af dem, der bliver ramt allerhårdest, hvad enten det gælder ørkenspredning eller de øer, der bliver oversvømmet, eller noget andet.
Det er et godt eksempel på, at man faktisk kan finde interessefællesskaber på tværs, og det er det, der kan flytte FN-systemet, ikke at man laver en klub, som sidder et andet sted eller med et andet sekretariat eller arbejder på en helt anden klinge.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Nu handler det her jo om et samarbejde mellem ulande og ilande eller, hvad skal man sige, de fattige lande og de lidt mere rige lande.
Da jeg kan forstå, at afvisningen er ret markant fra ordførerens side, vil jeg spørge: Synes ordføreren, at GGGI f.eks. opfylder den rolle?
Er ordføreren tilfreds med den slags arbejde?
Der fyrer vi jo en masse penge af, som måske kunne have været brugt til det her projekt.
Jeg forstår nu ikke ordføreren, når han siger, at det er godt nok, som det er, og at det nok er bedst, at det kører videre, sådan som det altid har kørt.
Virkeligheden burde jo sige ordføreren noget andet.
Jeg tænkte på, at regeringen jo også har prøvet noget andet, som jeg slet ikke har nævnt i den her sammenhæng, nemlig at købe et konsulentfirma fra Det Fjerne Østen og så prøve at se, om det kunne hjælpe os på vej med klima og miljø.
Og det er jo ikke gået rigtig, rigtig godt.
Jeg tænker på GGGI.
Jeg kan godt forstå, hvis det er det, ordføreren mener; sådan nogle ting skal vi ikke eksperimentere med.
Men simpelt hen tage og samarbejde med flest mulige lande på kryds og tværs for at få en mangfoldighed af initiativer i gang er vel ikke så dårligt endda.
Jens Joel (S), 2014-04-10:
Jeg synes, at når vi f.eks. i Danmark siger, at vi tror, vi kan få omstilling og vækst til at gå hånd i hånd, og derfor sætter nogle ambitioner, som både er over EU's niveau, og som er meget markant højere, end de er i rigtig mange andre lande i verden, så siger vi jo, at vi faktisk tror, der er god logik i det her, ikke kun for klimaet skyld, men også for arbejdspladserne og for den vækst, som vi gerne vil skabe.
Og de lande, som tror på det, er dem, vi ringer til, og dem, vi prøver på at få med på vognen.
Men de lande får vi jo ikke til at tro mere eller mindre på, at det er en god idé, ved at vi har lavet et nyt initiativ, hvor de kan melde sig under fanerne, i stedet for at vi finder sammen med dem i FN's klimaforhandlinger og bruger de forhandlinger til at lægge pres på, hvad enten det så er i EU internt, eller det er i den alliance, vi lavede mellem udviklingslandene og EU ved nogle af de sidste COP'er for ligesom at sikre, at dem, der bliver hårdest ramt af klimaforandringerne, og dem, der har haft det største ansvar for dem, tager teten i forhold til at bringe forhandlingerne fremad.
Der tror jeg ikke vi kommer ret meget videre end ved at vise det gode eksempel, som jeg faktisk synes vi gør i Danmark, og så lægge pres på i alle de fora, vi er i.
Hvis man så tror på det, hopper man jo med på vognen, hvis man vil gøre noget.
Hvis man tager den her udfordring alvorligt og er ansvarligt politisk handlende, hopper man jo med på vognen.
Det gør man, uanset om der er en koalition af de villige, hvilket jo efter Bush i hvert fald er blevet et lidt anstrengt begreb, eller om der ikke er en koalition af villige, men bare et samarbejde mellem dem, der faktisk kan og vil noget på det her område.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Nu er jeg sådan set heller ikke pr. definition særlig optimistisk i den her sag, men jeg vil alligevel spørge hr. Jens Joel, om han ikke selv synes, det er en lille smule svagt af en regering, som gerne vil fremstå som en offensiv regering, der virkelig gør en indsats, at man, når der kommer et forslag om at gøre noget andet og mere, så siger: I har ret i, at der sker alt for lidt, men vi har ingen sikkerhed for, at det bliver bedre af, at vi gør noget andet og mere, så derfor lader vi være.
Synes hr. Jens Joel ikke selv, at det lyder mere som lidt fodslæbende Venstresnak end som en ambitiøs socialdemokratisk ledet regering?
Jens Joel (S), 2014-04-10:
Jeg er i hvert fald enig med hr. Per Clausen så langt, at det ikke går ret godt.
Jeg er også skeptisk, i forhold til hvor langt vi kan komme med forhandlingerne og den næste klimaaftale.
Men det, som vi siger fra socialdemokratisk side, er, at når vi skal lægge det pres, som vi skal lægge, når Danmark skal gå forrest med de gode eksempler og alle de der ting, så skal vi gøre det på de spillebaner, vi allerede har, fordi jeg måske modsat hr. Per Clausen ikke tror, at det ville gøre en afgørende forskel, om man etablerede et nyt forum ved siden af dem, vi allerede har.
Jeg er enig i udfordringens størrelse, og jeg er også enig i, at man kan være skeptisk på sine dage, med hensyn til om det kan lykkes, men jeg tror ikke, at chancerne for, at det lykkes, ville blive forbedret markant eller væsentligt eller afgørende af, at man lavede et nyt forum ved siden af dem, vi allerede arbejder i.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Jeg kan forstå, at jeg er enig med hr. Jens Joel i, at det ikke går ret godt.
Men hr. Jens Joel mener, at nu vil det nok gå bedre.
Jeg vil bare spørge hr. Jens Joel: Hvad er det i de tiltag, som ministeren ridsede op, som får hr. Jens Joel til at tro, at det skulle forbedre mulighederne for at lave en god klimaaftale i FN, når man mødes næste gang?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-10:
Jo, helt sikkert, og det er også sådan, at vi i EU presser på, for at EU skal have høje målsætninger på det her område.
Men vi tror i Venstre ikke på national enegang, og det er jo det, som den nuværende regering i allerhøjeste grad ønsker, hvor man nationalt synes det er en god idé, at Danmark skal ligge meget, meget langt foran den øvrige del af verden.
Vi tror på, at det er fornuftigt, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, i de internationale fora, vi deltager i, for at man i verden løfter sig på det her område, og der må man også sige at der er en stor opgave at løse.
Thomas Danielsen (V), 2014-04-10:
Tak for det.
Og tak for bekræftelsen af, at man stemmer imod produktion af biogas.
Ordføreren er sådan set også inde på, at man er imod energiforliget.
Vi var nogle, der fik sænket energibyrden for danskerne med 2 mia. kr. ved at indgå et energiforlig med resten af Folketinget undtagen Liberal Alliance.
Det kan der være masser af fordele og ulemper ved, men hvis vi alene skal forholde os til dette lovforslag og ikke energiaftalen, kunne jeg godt tænke mig, hvis ordføreren, når nu hjertet banker så meget for biogas, ville redegøre for, ikke hvad man har gjort for at støtte biogas, men hvad man gør for at fremme biogas, når nu biogas åbenbart ligger ordføreren så meget på hjerte?
Jens Joel (S), 2014-04-10:
Nej, det er bestemt ikke dårligt, men jeg forstår ikke, hvordan det markant adskiller sig fra det, som vi allerede gør i de forskellige fora, hvor vi handler, hvor vi diskuterer, og hvor vi prøver på at sikre, at alle dem, som mener det samme som os, kommer med på vores hold.
Og det gælder jo også internt i EU; det gælder, når vi er på COP'erne, i forhold til at lave alliancer med udviklingslandene; det gælder jo alle steder, at man prøver at finde så mange venner som muligt.
Det er almindelig politisk logik, kan man sige, at når det gælder den sag, vi kæmper for, det, som vi gerne vil have sat igennem, så prøver vi på at finde alle dem, som abonnerer på den samme overbevisning, som tager problemerne lige så alvorligt, og som ved, at man kan lave både klimaforbedringer og erhvervsudvikling på samme tid.
Alle de folk skal med vores hold, og jeg tror, de kommer med på vores hold, fordi vores eksempel er stærkt, og ikke fordi vi har lavet en pledge eller et nyt samarbejde med dem eller et eller andet, som vi har kaldt et mini-COP-samarbejde, eller hvad vi nu har kaldt det.
De kommer med, hvis de tror på det, og hvis vi faktisk er enige om, hvordan vi skal gøre tingene.
Vi skal selvfølgelig presse på alle de steder, hvor vi kan, men vi skal ikke opfinde en eller anden særlig ny sekretariatsfunktion eller et eller andet nyt samarbejde til at ligge ved siden af de ting, vi gør i forvejen, og som i øvrigt, kan man sige, overhovedet ikke har leveret det ønskede resultat, men som heller ikke mangler at levere det resultat, fordi forsøget ikke er gjort.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-10:
Jeg synes, at Venstres ordfører springer lidt hurtigt hen over eller faktisk slet ikke nævner, at alle disse fine bolsjer om lempelser betales af, at der indføres en afgift på biogas, og at berørte organisationer på området sådan set ikke er enige i, at den her afgift følger naturligt af energibeskatningsdirektivet fra EU.
Men hvad siger Venstre til det?