runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-04-16:
Jamen så kan jeg da oplyse finanslovordføreren for Dansk Folkeparti om, at det ganske enkelt ikke er korrekt.
Lad os tage erhvervsakademierne.
Erhvervsakademierne giver unge mennesker nogle meget vigtige erhvervsrettede uddannelser rettet mod det private erhvervsliv.
Der blev med globaliseringspuljen øremærket midler, så de fik den saltvandsindsprøjtning, der gjorde, at man kunne udvikle nye tekniske og merkantile uddannelser overalt i Danmark inden for det her område.
Hvad betyder det så, at Dansk Folkeparti nu stemmer for, at man fjerner kvalitetspuljen fra erhvervsakademierne?
Det betyder, at den reform, der skulle løfte dem, starter i minus.
Er det det, som hr. Kristian Thulesen Dahl mener er Dansk Folkepartis bidrag til uddannelsesløftet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Nej, der ligger faktisk også i aftalen et afsnit om lige præcis erhvervsakademierne, som jeg håber at fru Antorini er opmærksom på, for i forhold til det, regeringen oprindelig foreslog, har vi jo diskuteret det og også skaffet forbedringer.
Jeg har også set den henvendelse, S og R har lavet i forhold til en vurdering af, om der er forligsbrud eller ej.
Jeg er ikke enig i den fremstilling, fru Antorini kommer med, og jeg må sige, at jeg i virkeligheden mener, det er SR, der lægger op til et forligsbrud.
Jeg er også bekendt med, at der har været møder, hvor man har drøftet det.
Man har ikke kunnet blive enig.
Vi må jo håbe, at man kan blive enig om det, så man ser ens på det.
I hvert fald på de områder, hvor vi har fælles forlig, er det kun vores ønske, at vi prøver at finde en god løsning på det.
Men vi er ikke enige i den tilgang, SR har haft om, at det, der sker her, på nogen måde er forligsbrud.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-16:
Man lægger meget vægt på den her tryghedspakke, man vælger at bruge penge på videoovervågning, nyt udstyr osv. osv., men jeg mener i virkeligheden, at Dansk Folkeparti er en værre gi'ta'r - man gi'r og ta'r.
Man giver lidt til ét område, og så sørger man for at tage ½ pct. på et andet område.
Jeg er ret sikker på, at krisen begynder at kradse ude hos politiet, og at der kommer færre betjente på gaden som følge af Dansk Folkepartis finanslovforslag.
Hr. Peter Skaarup har selv været ude med en melding om, at man gerne vil have 2.000 flere betjente på gaden.
Jeg kunne godt tænke mig vide, hvordan Dansk Folkeparti har tænkt sig at leve op til den målsætning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Det er helt rigtigt, som fru Lorentzen siger, at det er utrolig vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi sikrer et bedre politi, et mere synligt politi, og at vi sikrer mere tryghed.
Derfor har det været et hovedpunkt for os i finanslovforhandlingerne, og jeg tror egentlig også, at mange inden for politiets rækker både anerkender og værdsætter den indsats, Dansk Folkeparti gør for at skabe bedre muligheder for dem til at bekæmpe kriminalitet.
Jeg ved, at borgerne værdsætter, at vi hele tiden sætter deres tryghed på dagsordenen.
Vi vil skaffe flere synlige betjente.
Vi har jo bl.a. gjort det ved, at vi har lavet forlig tidligere - for få år tilbage – om, at der skal optages flere på politiskolen, altså at der skal uddannes flere betjente.
Det er én vej.
En anden vej, vi har betrådt i forbindelse med den seneste politireform, har jo været at sige: Kan vi sørge for, at de politifolk, der så er uddannede og er i uniform, i højere grad kommer ud på gaden frem for at være inde bag skrivebordene, sådan at de bliver mere synlige?
Vi synes ikke, at politireformen er udmøntet i den ånd, aftalen er lavet i.
Det har vi jo stillet et hav af spørgsmål om og har hele tiden konfronteret regeringen med, og det vil vi blive ved med, fordi det er magtpåliggende for os at få et mere synligt politi.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-16:
Men Dansk Folkeparti må dog anerkende, at der er noget modstridende i, at man vælger at bruge pengene på noget udstyr frem for at bruge dem på politiet; det er jo på den måde, man kan få det synlige politi.
Af driftsomkostningerne til politiet er lønnen jo den største del, så det her vil jo betyde færre politibetjente til patruljer.
Det harmonerer også ret dårligt med den forestilling, man har, om, at man gerne vil have flere til at søge optagelse på politiskolen, for arbejdsmiljøet er så ringe ude på politistationerne som følge af arbejdspresset, at det bliver meget, meget svært.
Man har nogle opgørelser, der viser, at omkring halvdelen af alle politibetjente overvejer at forlade faget, specielt de nye.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Nu har fru Lorentzen jo helt givet læst aftalerne om finansloven, og jeg kan bare henvise til side 36 i den bog, vi har om aftalen om finansloven, hvor der jo står, at der også er afsat en reserve til indsatser for politiet, i lyset af at der desværre har været en masse ekstraordinære kriminalitetssituationer rundtomkring - som jeg nævnte i mit ordførerindlæg - med bilafafbrændinger, containerafbrændinger og jo også store problemer på Nørrebro i forbindelse med Ungdomshuset og alle de problemer, der har været i København.
Så vi har altså lige præcis gjort det, som fru Lorentzen står her og taler for er vigtigt, og det har vi gjort, fordi det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi har et mere synligt og mere effektivt politi, der kan bekæmpe kriminaliteten.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Vi har ikke nogen planer om at indgå i et regeringssamarbejde.
Jeg tror, det var Nyhedsavisen, som lavede en simpel regnefejl på 30 mia. kr. Det vil i øvrigt også fremgå, når man nu ser på det forslag til ligelønskommission, som SF konkret har fremsat i dag, hvor vi har afsat 2 mia. kr. til et begyndende forsøg på at rette op på de ulige lønninger, der er i den offentlige sektor.
Det var dog trods alt en lille fejl, men nu er der jo kommet syn for sagen, fordi forslaget er stillet.
Hvordan Det Radikale Venstre og SF udvikler en fælles økonomisk politik, tror jeg bedst egner sig til at blive drøftet mellem SF og Det Radikale Venstre.
I den henseende tror jeg ikke vi har behov for at hr. Kristen Thulesen Dahl skal gøre sig klog.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Tak for det.
Jeg synes jo, der er kommet en række spændende skattepolitiske betragtninger fra Socialistisk Folkeparti på det seneste.
Først har jeg noteret mig, at man i SF's finanslovforslag vil finansiere en del af de nye udgifter ved at rulle regeringens skattelettelser tilbage, dvs. folk ikke skal have de penge mellem hænderne, som de har fået.
Hvordan kan det være, at man kan finansiere en del af nogle udgifter med en skattelettelse, som man ruller tilbage, når man samtidig har sagt, at den skattelettelse ikke er finansieret?
Man kan vel ikke finansiere udgifter med en ikkefinansieret skattelettelse.
Ligger der deri en erkendelse af, at regeringens skattelettelser alligevel er finansieret?
Så vil jeg også gerne spørge, hvad der nærmere er SF's skattepolitik, for på den ene side vil man altså ikke gennemføre skattelettelserne, på den anden side siger SF's skattepolitiske ordfører, hr. Jesper Petersen, at man vil sænke topskatten.
Skal det forstås sådan, at man hellere vil sænke topskatten end at gennemføre de skattelettelser i bunden af skatteskalaen og i mellemskatten, som regeringen har gennemført?
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-16:
Jeg forstår det stadig væk ikke helt, og det skyldes som sagt, at jeg er ny, så derfor må jeg jo stille et yderligere spørgsmål.
Nu kan jeg forstå på hr. Morten Bødskov, at han bekræfter, at Socialdemokratiet ønsker at sænke topskatten, og det, jeg ikke rigtig forstår, er, hvordan det hænger sammen med det, som fru Helle Thorning-Schmidt som leder af Socialdemokratiet sagde i Politiken den 12. april, nemlig at prisen for en ny og bedre offentlig sektor er, at vi ikke sænker skatten.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan ville sænke topskatten og så ikke ville sænke skatten i to forskellige aviser.
Vil man afskaffe topskatten, eller vil man ikke afskaffe topskatten?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Jeg har da ligesom hr. Ole Sohn meget respekt for SF's skattepolitiske ordfører, og jeg forstår udmærket godt, at hvis det er sådan, og det er det, når hr. Ole Sohns siger det, at hr. Jesper Petersen efter formentlig, må man tro, ganske grundige studier har fundet frem til, hvad det egentlig er, SF har sagt om skattepolitik, så kan jeg godt forstå, at hr. Ole Sohn betegner ham som et geni, for det er ganske godt gået.
Men stadig væk synes jeg, at vi skal holde lidt fast i, at Socialistisk Folkeparti vil sænke topskatten, men at man vil annullere skattelettelser, som vi har gennemført, i bunden af skatteskalaen og i mellemskatten.
Er det korrekt forstået?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Nu skal hr. Lars Barfoed passe på ikke at blande æbler og pærer sammen.
Vi har sagt, at vi ønsker en samlet skattereform.
Vi mener faktisk ikke, at skattepolitik egner sig til at tage enkeltelementer ud og begynde og jonglere med dem, for hver eneste gang man rører ved en skatteskrue, så har det også konsekvenser for en anden skatteskrue.
Vi har så ønsket, at den skulle få helt frie hænder til at kunne agere.
Jeg vil sige, at det, der er overskriften i vores skattereform - vi har faktisk ikke lavet et samlet nyt skattereformudspil, fordi vi i starten gerne vil give input til skattekommissionen - er, at vi får en socialt retfærdig og grøn skattereform; man kan sige, at det simpelt hen er hele overliggeren.
Samtidig skal vi heri finde muligheder for at nedsætte beskatningen af indkomsten.
Så skal vi selvfølgelig finde andre skattekilder, men det er skattekommissionen, der i første omgang kommer med sine bud, og så må vi selvfølgelig politisk tage en prioriteringsdiskussion.
Men skattepolitik egner sig bedst til at lave en samlet skattereform, sådan at borgerne kan føle sig trygge og ved, hvad de skal betale skal i dag, og hvordan det samlede skattebillede vil komme til at se ud efter en skattereform.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Jeg kunne forstå på svarene fra hr. Ole Sohn, at der var en vis irritation over at bore i, at Det Radikale Venstre i et omfattende notat slår fast, at den økonomiske ansvarlighed hos SF kan ligge på et meget lille sted, og at der mangler minimum 15 mia. kr. i det finanlovsudspil, der er fremlagt her i 2008 - og at SF hellere vil snakke skat.
Men om det skriver Det Radikale Venstre så, at der mangler en rød tråd i SF's skattepolitik, der er kendetegnet ved forskellige og modsatrettede meldinger om boligskatten.
Det får mig egentlig til at tænke på det tidligere svar, hvor hr. Ole Sohn kritiserer Skattekommissionen for ikke at have frie hænder.
Hvad er det for en frihed, som kommissionen skulle have haft?
Er det boligskatten, som skulle have været ind over?
Kunne vi ikke få et svar på det?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Når man har meget stor lyst til at interessere sig for SF's finanslovforslag - hvad jeg er meget glad for - vil jeg anbefale dem, der lytter eller måske ser med, at de går ind på hjemmesiden www.sf.dk, hvor SF's finanslovforslag ligger fra A til Z.
Så vil man kunne se, hvad vi foreslår af indtægter og udgifter, og at der er et overskud i vores finanslovforslag på godt 4 mia. kr.
Det er netop, fordi vi ønsker en finanspolitisk stramning i forlængelse af den kritik af regeringens finanslovudspil, vi er kommet med.
Og det synes jeg er mest fair, frem for at lade Nyhedsavisen eller andre partier eller ordførere fortolke, hvad SF's finanspolitiske udspil går ud på.
Gå ind på www.sf.dk og se det sort på hvidt; så kan man danne sig et indtryk og se bundlinjen.
Der inddrages 4 mia. kr. mere, end der gives ud, og det mener vi er udtryk for den ansvarlige let bremsen på økonomien, som er nødvendig i den nuværende situation.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Er det ikke meget vanskeligt at skulle samarbejde med Det Radikale Venstre, når de påstår, at der er 15 mia. kr., som er helt ufinansierede?
Hvad bygger man det på?
Altså, jeg er tilbøjelig til at være meget enig med Det Radikale Venstre, skal jeg skynde mig at sige.
Når jeg gennemgår SF's finanslovudspil, er der et kæmpe hul i regnestykket.
Og det er naturligt nok, for når SF'ere og hr. Villy Søvndal tager rundt og leger julemænd og deler gaver ud og vil være populære blandt alle de grupper, de møder, kommer der jo en regning på et eller andet tidspunkt.
Blandt ansvarlige partier finansierer man den regning; det gør man ikke i SF.
Men er det ikke et problem for SF, at selv Det Radikale Venstre mener, at det, SF fremsætter, er komplet uansvarligt?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Nu må man jo ikke svare med et modspørgsmål, men jeg vil gerne gentage, hvad jeg har sagt.
Et eller andet sted synes jeg faktisk, at det er hamrende uansvarligt både socialt og økonomisk at lempe milliarder af kroner ud i skattelettelser til de mest velstillede i det her samfund, alt imens at uddannelserne må bløde og ældre ikke kan få tilstrækkelig med pleje, fordi der er mangel på social- og sundhedshjælpere, fordi der mangler 2.500 sygeplejersker, og regeringen og Dansk Folkeparti ikke gør noget.
Det synes vi er meget, meget uansvarligt, også over for den økonomiske situation, landet står i, og de muligheder, vi har.
Det spiller jo også ind, når man diskuterer ansvarlighed, og jeg tror sådan set også, at Det Radikale Venstre er enig med SF i, at regeringens økonomiske politik er hamrende uansvarlig.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Jamen hører det ikke med i et samlet billede af at være økonomisk ansvarlig, at man stemmer for finansloven?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Derfor er det lidt spændende.
Det er rigtigt, at det var Nyhedsavisen, der så havde spurgt SF's ligestillingsordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, hvad det der med kommissionens arbejde om at sikre ligeløn betød.
Så siger hun: Det er at sikre, at ansatte skal have det samme i løn i det offentlige som i det private.
Så havde de vurderet, hvad prisen ville være for det, og det var så 35 mia. kr.
Da hr. Villy Søvndal så skal forholde sig til det, siger han: Men vi har aldrig nogen sinde foreslået, at offentligt ansatte skal have lige løn med privatansatte.
Det er to citater, der viser sværhedsgraden i at finde ud af, hvad SF helt præcis mener på det økonomiske område.
Og det var måske også det, der kom frem her i starten af ordførerindlægget, hvor hr. Villy Søvndal ikke kunne finde ud af, om det var betalingsbalancen eller statsoverskuddet, der ville blive påvirket af nordsøpengene.
Nå, spøg til side.
Men med hensyn til fru Margrethe Vestager og Det Radikale Venstre er det jo gjort krystalklart, at der er et parti, SF skal indgå et samarbejde med, hvis det, man drømmer om, skal blive virkelighed.
Det er altså at bygge bro over en kløft, der hedder: Total økonomisk uansvarlighed - set fra nogle af de partiers side - man skal samarbejde med.
Hvordan vil SF overkomme det?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg vil da svare på den måde, som hr. Kristian Thulesen Dahl forsøgte, da hr. Kristian Thulesen Dahl stod her som ordfører, og sige, at det, det drejer sig om, er at finde nogle konkrete løsninger for borgerne.
Det har jeg faktisk peget på her i min ordførertale, nøjagtig på samme måde som vi har gjort i vores finanslovforslag, som er tilgængeligt på SF's hjemmeside, og som hr. Kristian Thulesen Dahl givetvis også har kigget i.
Der vil man se, at vi faktisk finder, at det er komplet uansvarligt, at Dansk Folkeparti har lagt stemmer til at lempe med 4,2 mia. kr. på skatterne i år og 9,5 mia. kr. på skatterne næste år i en tid, hvor der er mangel på social- og sundhedshjælpere, hvor der er mangel på sygeplejersker, hvor der er nedslidte skoler, og hvor ældre ikke får den pleje, som de burde kunne forvente i et af verdens rigeste samfund.
Det synes vi er uansvarligt.
Men alligevel har Dansk Folkeparti fundet det betimeligt at lempe milliarder af kroner ud i det private forbrug.
Det er komplet uansvarligt.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-16:
Der var en dialog mellem SF's uddannelsesordfører, fru Nanna Westerby, og hr. Kristian Thulesen Dahl før pausen, hvor fru Nanna Westerby spurgte ind til, hvordan det kunne være, at Dansk Folkeparti ikke havde haft held til at få afsat flere penge til handelsskolerne, når nu Dansk Folkeparti havde sagt, at det ville man arbejde for.
Jeg vil gerne høre, om hr. Ole Sohn vil rette SF's uddannelsesordfører, fru Nanna Westerby, og gøre det klart, at på finanslovaftalen for 2008 er der rent faktisk afsat flere penge til handelsskolerne.
Og vil hr. Ole Sohn bekræfte det svar, som hr. Kristian Thulesen Dahl gav fra talerstolen, og afkræfte det, som fru Nanna Westerby tidligere sagde?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg vil meget gerne bekræfte det, som jeg sagde i min ordførertale, nemlig at på ungdomsuddannelserne har Dansk Folkeparti og regeringen aftalt en pulje på 62,5 mio. kr., samtidig med at man har skåret 137,1 mio. kr.
Det er altså netto en nedgang.
Christine Antorini (S), 2008-04-16:
Forbedringer, der er sket på uddannelsesområdet, skyldes ene og alene en ting, nemlig at der blev indgået et velfærdsforlig, som blev udmøntet i en globaliseringspulje, og en del af de penge var øremærket til investering i uddannelse og forskning.
Men det, vi kan konstatere med det her finanslovforslag, er, at Dansk Folkeparti uden skam i livet fjerner underlaget for de videregående uddannelser - for lærer-, pædagog- og sygeplejerskeuddannelserne, alle velfærdsuddannelserne - fordi man med et pennestrøg bare stryger de kvalitetsmidler, som de her uddannelser hele tiden har haft.
Vi taler om, at Dansk Folkeparti med den her finanslov stemmer for nedskæringer på over 200 mio. kr. på alle professionsuddannelserne.
Er det det, som Dansk Folkeparti forstår ved at lave en markant indsats for uddannelserne?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg beklager, at jeg ikke har læst de pågældende blogindlæg, men jeg har fuld tillid til hr. Martin Henriksen.
Jeg tror på hvert et ord, der er blevet sagt både af hr. Martin Henriksen og dem, han har blogget med, så ingen tvivl om det. Jeg kan blot bekræfte det, jeg sagde i mit ordførerindlæg, og det kan også ses i referatet, at jeg står fuldt inde for, at Dansk Folkeparti har et medansvar for, at man har lavet nogle puljer, der samlet set giver 62,5 mio. kr. til ungdomsuddannelserne, men samtidig har man skåret bunden væk med 137 mio. kr.
Altså, der er netto sket en markant nedskæring
samlet set på uddannelsesområdet.
Det fremgår af finansloven, og jeg går ud fra, at det er den, vi stemmer om her om lidt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Det var jo en fornøjelse at høre.
At vi så kan have lidt svært ved sådan at genfinde det i praksis i de konkrete forslag, som SF stiller, og som koster mange milliarder kroner, er så en lidt anden diskussion.
Det plejer jo at være en gylden regel herinde, at man kun skal spørge om noget, som man kender svaret på.
Og nu spørger jeg faktisk i forlængelse af det her med SF's ansvarlighed om noget, som jeg ikke kender svaret på: Stemmer SF for eller imod den samlede finanslov?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Vi stemmer imod.
Undskyld.
Jeg gentager: Vi stemmer imod finansloven.
Vi stemmer for en række af de konkrete ændringsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-16:
Det var jo ikke et svar.
Det kan jeg godt forstå at hr. Ole Sohn ikke er i stand til at svare på.
Nej, det kan jeg sådan set ikke forstå, men jeg kan godt forstå, at hr. Ole Sohn ikke giver det svar, som er det rigtige svar, for det ville sådan set udstille SF's uvidenhed på det her område.
Det forholder sig sådan, at bl.a. Christian Müller, næstformand i Landssammenslutningen af Handelsskoleelever, inde på Facebook - den her internetside, der er offentligt tilgængelig, så det kan jeg jo godt sige - skriver til mig, og jeg citerer: Rigtig mange tak, fordi du og Dansk Folkeparti har været med til at kæmpe for handelsskolernes sag i forbindelse med finansloven 2008.
Vi er rigtig glade for, at I har fået jeres krav igennem om flere penge til handelsskoleeleverne.
Med venlig hilsen Christian Müller, næstformand for handelsskoleelevernes sammenslutning.
Så siger Søren Hoppe Christensen, som er formand for handelsskolelærernes forening: Tak, Dansk Folkeparti.
Bertel Haarder har ret, det er en stor sejr for handelsskolerne, men det er primært Dansk Folkeparti, som handelsskolerne skal takke for det gode resultat.
Kan hr. Ole Sohn ikke bekræfte, at der kommer et løft til handelsskolerne med den her finanslov, og dermed bekræfte, at det, som hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, var fuldstændig korrekt, og det, som fru Nanna Westerby sagde, var forkert, eller lever man i en eller anden fantasiverden, hvor man ikke anerkender, hvad der rent faktisk er virkelighed?
Hvis det er det, man gør, giver den her diskussion jo overhovedet ikke nogen mening.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg vil sige, at nu har vi altså en hamrende god skattepolitisk ordfører, som sådan set har været så genial, at han har fundet frem til, hvad det egentlig er, at SF tidligere har sagt omkring skattepolitik.
Jeg tror også, at man i folketingsreferaterne vil kunne finde frem og vil kunne høre, at SF's finanspolitiske ordfører faktisk gang på gang har sagt i den her sal: Vi er nødt til at få lavet en samlet skattereform, som samlet set nedsætter beskatningen af indkomsterne.
Det er nærmest en bunden opgave i lyset af den globaliserede verden, vi lever i.
Jeg tror nok, uenigheden mellem De Konservative og SF er om den fordelingspolitiske profil, om man skal lave skattelettelser, som bare går ud på at sænke skatten eller man også skal sørge for at få et provenu ind på en anden måde.
Når vi siger, at vi gerne vil være med til også at hæve grænsen for, hvornår man betaler topskat, så er det bl.a., fordi vi siger, at der sådan set er mange håndværkere i det her land, som betaler meget i skat.
Det kan man regulere ved at hæve grænsen for, hvornår der skal betales topskat, men det er ikke ensbetydende med, at vi have et mindre provenu ind i statskassen.
Det tror jeg sådan set at jeg rimelig klart har redegjort for her i min ordførertale.
Vi mener, at de udfordringer, vi står med i velfærdssamfundet, kræver nogle investeringer, også i det offentlige forbrug.
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Op til valget kom Dansk Folkeparti med ganske klare løfter til de lavtlønnede offentligt ansatte om, at der skulle penge til, sådan at de kunne få et lønløft.
Og Dansk Folkepartis formand udtalte i august i Ekstra Bladet: Vores forslag om at give 4-5 mia. kr. over de næste 4-5 år til de lavestlønnede i den offentlige sektor skyldes, at vi politikere bliver nødt til at gribe ind, hvis vi fortsat skal have ansatte i dag- og hjemmeplejen.
Se, hvad blev der af det klare udsagn om at komme med 4-5 mia. kr. til et lønløft til de offentligt ansatte?
Hvorfor er det forsvundet ud i den blå luft?
Det er jo Dansk Folkeparti, der har indgået forlig med regeringen om finansloven, hvor det her jo kunne have været vedtaget.
Har Dansk Folkeparti skiftet mening om, at der er nogle, der har brug for at få det lønløft, man lovede, eller var det bare valgflæsk, sådan at man lige kunne score nogle vælgere op til valget og så straks efter valget glemme løfterne?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Og så kunne jeg godt tænke mig at få at vide, om vi kan være sikre på, at Dansk Folkeparti ikke vil gribe ind i den konflikt, der er i gang.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Det pudsige, når man hører hr. Frank Aaens spørgsmål, er, at han i det samme spørgsmål på den ene side når at appellere til, at vi skal gribe ind i det, der foregår netop nu, ved at gøre noget bestemt med nogle penge til nogle bestemte grupper, og på den anden side appellerer han til, at vi skal garantere, at vi ikke vil gribe ind.
Det er vel det problem, venstrefløjen har netop nu med den her konflikt.
Man kan ikke rigtig finde ud af, om man skal lytte til fagforeningslederne, når de beder os om at blande os uden om, eller om man skal appellere til, at vi skal blande os, bare vi blander os på en bestemt måde.
Det, vi har valgt i Dansk Folkeparti, er at respektere, at parterne på den del af arbejdsmarkedet, det her handler om, det offentlige arbejdsmarked, siger til os politikere, at vi skal blande os uden om.
Der er tale om en lovlig konflikt, der er varslet efter gældende regler.
Den er trådt i kraft i dag.
Det ville være helt utidigt, hvis vi bruger en finanslovdebat herinde, en tredjebehandling af finansloven, til at blande os i den konflikt.