Carsten Hansen (S), 2013-01-11:
Jeg vil godt starte med at takke Dansk Folkeparti og fru Mette Hjermind Dencker for denne mulighed for at redegøre for regeringens politik for landets øer og de såkaldte yderområder.
Det er en god lejlighed til at gennemgå nogle af de mange regeringsinitiativer, der er med til at sikre fremgang i de dele af Danmark, der i dag har et faldende eller stagnerende befolkningstal.
Da jeg på regeringens vegne påtog mig opgaven som landdistriktsminister, var noget af det første, jeg ønskede at gøre op med, den meget negative omtale, der både er urimelig og uklog.
Det er efter min mening både urimeligt og uklogt at tale bestemte egne af landet fuldstændig ned.
Det hæmmer lysten til bosætning, og det ringeagter store dele af befolkningen – det har betydning, hvordan vi omtaler vores yderområder.
Når man kigger på, hvordan det så er gået, kan man sige, at den rådne banan som udtryk – og jeg bryder mig ikke om det – f.eks. kun blev brugt 32 gange i 2012 mod 102 gange i 2010.
Udkantsdanmark blev brugt 658 gange i 2012 mod 1.055 i 2010.
Så der er ingen tvivl om, at det, at vi i fællesskab – Folketinget, ministeriet og visionsgruppen – har gjort en forskel i forhold til omtalen af det, er vigtigt, og jeg synes også, at det, at medierne er begyndt at behandle det på en anden måde, er vigtigt.
Det skal selvfølgelig ikke få os til at lukke øjnene for de problemer, som findes.
Men det er langtfra hele billedet.
Vi har i alle egne af landet gode og velfungerende bæredygtige landsbyer og landområder med kvaliteter, som vi ikke finder i byerne, kvaliteter, som vi skal værne om og bygge videre på.
Jeg medvirker ikke til aktiv landsbydødshjælp, som en forsker fra Aalborg har foreslået, men jeg vil heller ikke være med til at stavnsbinde vores borgere.
I årtier har befolkningen bevæget sig fra land til by i hele den vestlige verden, og urbaniseringen fortsætter jo – også i Danmark.
Jeg kan ikke love, at vi om tre generationer har de samme landsbyer, som vi har i dag.
Det kan heller ikke være et mål i sig selv, men det er regeringens politik, at landdistrikterne generelt skal være levedygtige og attraktive.
Det skal være muligt både at bo, leve og arbejde i landdistrikterne, og borgerne skal nyde det samme gode fællesskab fra velfærdssamfundet som i andre dele af landet.
Det betyder ikke, at der skal være en biograf, en døgnkiosk og et kommunekontor ved hvert et gadekær, men det betyder, at basale velfærdstilbud skal opretholdes på et rimeligt niveau.
Det ved de borgere, som flytter på landet, dem, som vælger skov, strand eller højt til himlen til, for de vælger nemlig også byernes tilbud og tempo fra, og sådan skal det blive ved med at være.
Med nedsættelsen af visionsgruppen lagde jeg op til en åben diskussion om de mere langsigtede visioner for udviklingen i landdistrikterne.
Det var med to mål for øje: Først ville jeg gøre op med den negative omtale og ændre debatten ved at sætte fokus på de muligheder, der også er i vores landdistrikter.
Samtidig ønskede jeg et uafhængigt bud på, hvordan landdistrikterne kunne tegne sig i 2030.
Jeg ville også godt samle nogle mennesker, som havde noget på hjerte, og som havde et særligt kendskab til livet på landet, og så skulle det være mennesker, der kunne tænke sådan uden for de vante politiske rammer – nogle gange er det altså godt, at vi politikere bliver inspireret af andre end politikere.
Visionsgruppen afleverede midt i december deres bidrag til landdistriktsdebatten.
Her understregede de bl.a., at fællesskab og ildsjæle er et helt centralt grundlag for at opretholde liv på landet.
De beskrev også nødvendigheden af og mulighederne for en øget digitalisering, og så understregede de, at stedets betydning er helt afgørende for udgangspunktet for en udvikling af vore landdistrikter.
Jeg er rigtig godt tilfreds med visionsgruppens store indsats, og deres bidrag er en nyttig inspirationskilde.
De stedbundne potentialer, som visionsgruppen nævner, er salt for livet for landdistrikterne, ja, og på Læsø kan man jo ligefrem se, hvordan saltproduktion er et lysende eksempel på, hvordan lokalområdet finder en unik kvalitet og udnytter den til en erhvervsindtægt, og det kan vi forvente os mere af.
Vi ved fra forskning på Københavns Universitet, at der er en ny og mere innovativ iværksættertype, som nu bosætter sig i landdistrikterne og driver erhverv derfra.
Som man ved, arbejder regeringen med en offensiv erhvervs- og vækstpolitik.
I forbindelse med dette arbejde har principperne for vækstindsatsen i landdistrikterne også været drøftet, f.eks. er det relevant, at indsatsen i landdistrikterne bygger på de lokale ressourcer og de lokale muligheder.
Endvidere indgik vi sammen med V, K og DF i november en aftale om en kreditpakke, der styrker især små og mellemstore virksomheders finansieringsmuligheder med over 12 mia. kr. i de næste 3 år.
Det understøtter virksomhedernes udvikling, vækst og jobskabelse i hele Danmark og kommer således også de små og mellemstore virksomheder i landdistrikterne til gode.
Så omtaler visionsgruppen fællesskab og ildsjæle, og her tror jeg personligt, at vi har at gøre med de mest afgørende komponenter.
Jeg overtog ved min tiltrædelse det overordnede ansvar for administrationen af de lokale aktionsgrupper, og de gør en stor indsats i rigtig mange af vores lokalområder, men det blev også ret hurtigt tydeligt, at vi godt kunne gøre det lidt bedre.
Det afgørende for ildsjælenes virkelyst er, at de ordninger, som skal støtte dem, opleves som en hjælpende hånd og ikke som et unødvendigt bureaukrati.
Jeg har derfor forenklet bekendtgørelserne og de vejledninger, der hører til, så vi kan få en mere smidig sagsbehandling af LAG-midlerne og få pengene ud at virke i lokalsamfundene.
Et tredje punkt, som visionsgruppen særlig fremhæver, er øget digitalisering.
Selv om det kan lyde lidt teknisk, skal vi ikke undervurdere, hvor stor betydning kommunikation, infrastruktur og internet har for muligheden for at virke i et moderne samfund og især som et gode i vores landdistrikter.
Det er regeringens målsætning, at alle virksomheder og borgere skal have adgang til 100 Mb bredbånd senest i 2020.
Det mål når vi igennem erhvervstiltag, der kan fremme bredbåndsudviklingen i hele landet, eksempelvis ved at stille dækningskrav, når staten udbyder frekvenser til trådløs kommunikation.
Senest stillede regeringen i forbindelse med 800 MHz-auktionen krav om, at 207 postnumre senest i 2015 skulle have adgang til mobilt bredbånd med mindst 10 Mb.
Endvidere har regeringen nedsat et vækstteam for det, der hedder IKT og digital vækst, og endelig vil vi primo 2013 lancere et udspil, der skal bidrage til at skabe bedre mobil- og bredbåndsdækning i hele Danmark.
Lad mig så fortsætte med listen over initiativer, vi har taget, som styrker landdistrikterne.
Det er jo ingen hemmelighed, at vi overtog Danmark med et stort hul i kassen og en negativ udvikling på arbejdsmarkedet fra en regering, der mente, at regningen var betalt.
Vi kunne imidlertid hurtigt konstatere, at regningen nærmest kun var udskrevet.
Derfor stimulerede regeringen beskæftigelsen ved at fremrykke offentlige investeringer.
Alene på mit område har vi fremrykket offentlige investeringer for 5,5 mia. kr., og vi har derudover sikret for over 4 mia. kr. i ekstra renovering af de almene boliger.
Samtidig indgik vi et bredt energiforlig om et grønnere Danmark, som forventes at give tusindvis af job frem mod 2020.
Og så satte vi kikkerten, ikke for det blinde øje, men for det seende øje og ændrede i kriterierne for den kommunale udligning – der manglede nogle af de partier, som ellers sådan synes, at det skal være så godt i forhold til landdistrikterne – og det betyder, at land- og yderkommunernes forhold afspejles bedre.
Udligningsaftalen omfordeler ca. 400 mio. kr. fra de større byer til kommuner med landdistriktsudfordringer.
Ordningerne med redningshelikoptere videreføres, og akutberedskabet styrkes med endnu en lægehelikopter.
På mit eget område har jeg målrettet tilskudspuljer og forskningsmidler mod mere effektive og jobskabende initiativer.
Ændringerne betyder bl.a., at der fremover afsættes en bevilling på 35 mio. kr. til områdefornyelse i byer med under 10.000 indbyggere og 40 mio. kr. til bygningsfornyelsen i de pågældende byområder, altså 75 mio. kr. om året til landsbyer og mindre byer.
Der er endvidere lovforslag på vej, som skal bevirke, at helårshuse kan fungere som fritidshuse uden bopælspligt, de såkaldte fleksboliger.
Vi er ved at behandle det lovforslag, som jeg fremsatte inden jul, om ændring af lejeloven, som giver kommunerne mulighed for at indbringe vedligeholdelsesmangler, dårlige lejeboliger – ja, jeg har lige haft det på før denne forespørgsel – og reducere boligspekulanters muligheder for at leje faldefærdige ruiner ud til svage familier.
Jeg har etableret et rejsehold, som tilbyder aktiviteter for frivillige og professionelle, der arbejder aktivt på at skabe udvikling i landdistrikterne.
Det drejer sig bl.a. om kurser, processtøtte og regionale erfanetværker.
For tiden kigger rejseholdet på konkrete barrierer i kommunerne.
Endelig vil miljøministeren og jeg fremsætte et forslag, der ændrer planloven, så kommunerne får bedre mulighed for på lige vilkår at tage hånd om landdistrikternes særlige udfordringer, ja, man får lov til at have andre erhverv end landbrug, fiskeri og gartneri i trængte landdistrikter, og derudover bliver der også mulighed for at bygge til, hvis man skulle ønske det, i de særlig trængte landdistrikter.
Et andet vigtigt spørgsmål, som regeringen har haft fokus på, er de statslige arbejdspladsers betydning for landdistrikterne.
De seneste ændringer i forbindelse med justeringen i statsforvaltningens organisation rammer først og fremmest hovedstadsområdet, men det rammer selvfølgelig også det øvrige land.
Under Nyrupregeringerne blev det besluttet, at der skulle gennemføres en analyse af udflytningen af statslige arbejdspladser.
Der er jo siden begyndelsen af 00'erne sket en rivende teknologisk udvikling, som betyder, at nogle af de forudsætninger, der er for at drive virksomhed i alle egne af landet, har ændret sig.
Derfor kan der være rigtig god grund til at opdatere vores viden på det her område.
Jeg vil derfor tage initiativ til at få gennemført en opdatering af de relevante dele af analysen om udflytning af de statslige arbejdspladser fra 2002.
Arbejdet vil blive gennemført inden udgangen af 2013 og vil fokusere på de dele af den tidligere rapport, hvor forudsætningerne synes at have ændret sig.
Inden jeg runder af, tror jeg lige, at jeg vil foregribe debatten.
Der er tradition for, at oppositionen siger, at jeg ikke fremsætter lovgivning, der styrker landdistrikterne.
Traditionen tro svarer jeg oppositionen, at det ikke er tilfældet.
Så lad os da bare tage den med det samme.
Nu er nye love og regler jo ikke et mål i sig selv, det tror jeg ikke, det er for flertallet af partier, og mere regulering skaber ikke nødvendigvis mere landdistriktsudvikling.
Jeg fremsætter derfor den lovgivning, som vi i regeringen og jeg føler er nødvendig – hverken mere eller mindre.
Senest har Udvalget for Landdistrikter og Øer behandlet et lovforslag, hvor byfornyelsesloven i højere grad prioriterer landdistrikterne, og i denne samling vil udvalget behandle et lovforslag, der gør det sværere for de her skruppelløse boligspekulanter at leje faldefærdige boliger ud i landdistrikterne.
På samme måde er det med de øvrige initiativer, som jeg selv og mine kollegaer i regeringen gennemfører. Vi har altså fra mange forskellige retninger styrket grundlaget for landdistrikterne: Vi har stimuleret økonomien for at skabe job og beskæftigelse, vi har opprioriteret økonomisk støtte til landdistriktskommunerne med den nye byfornyelseslov, som jeg allerede har omtalt, og så har vi gennemført en målrettet erhvervs- og vækstpolitik, bl.a. indgået en aftale om bredbånd med adgang til finansiering, og vi har indgået en aftale om kreditpakken med adgang til finansiering, som særlig kommer de små og mellemstore virksomheder til gode.
Vi har altså både i mit ministerium og på tværs af regeringen gennemført en lang række tiltag, som vil styrke udviklingen i landdistrikterne.
Derfor vil jeg godt takke DF igen for muligheden for lidt forbrugeroplysning, og jeg ser frem til en rigtig god debat.