runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Så fik vi endnu en gang bevist, at hr. Villy Søvndal kun synes, at noget er sjovt, når det er noget, han selv siger.
Altså, Finansministeriet har jo offentliggjort, at S-SF-planen er underfinansieret med minimum 22 mia. kr. – sandsynligvis med op mod 39 mia. kr.
Det er rigtig, rigtig mange penge.
Et af elementerne i planen er jo den berømte idé om, at vi alle sammen skal arbejde 1 uge mere om året, og det skal skaffe 15 mia. kr.
Fru Helle Thorning-Schmidt har jo sagt ude hos BUPL, at hvis ikke fagbevægelsen er med på det, så ønsker fru Helle Thorning-Schmidt at afskaffe efterlønnen.
Det, der kunne være det relevante spørgsmål til hr. Villy Søvndal, nu, hvor vi ved, at det bliver endog meget svært at få danskerne til at arbejde 1 uge mere om året, så det giver 15 mia. kr. mere i kassen, er: Hvis ikke det lykkes, og hvis man sidder ved magten, er hr. Villy Søvndal så villig til at afskaffe efterlønnen, ligesom fru Helle Thorning-Schmidt sagde til mødet med BUPL?
Når hr. Villy Søvndal taler, har han det med somme tider nærmest at blive beruset af sin egen tale.
Han kan blive helt euforisk.
der sammenlignede han situationen med situationen efter anden verdenskrig.
Han sagde, og jeg citerer: »Der er øjeblikke i historien, hvor man træffer afgørende valg.
Vi prøvede det først efter Anden Verdenskrig, hvor Danmark blev omstillet til moderne industrination og velfærdsstat.«
Man kom nærmest også til at tænke på Marshallhjælpen i forbindelse med S og SF's reviderede plan.
Da jeg læste den, fik jeg en helt anden association.
Jeg tænkte, det var mere nærliggende at sammenligne den med en anden historisk begivenhed.
Altså, i dag for 100 år siden, den 31. maj 1911, blev verdens jo dengang største skib, »Titanic«, søsat i Belfast.
Som bekendt forliste »Titanic« jo senere på sin jomfrurejse til USA.
Der er netop blevet lavet en undersøgelse, der blev offentliggjort i 2008, og den dokumenterede, at »Titanic«s konstruktion ikke levede op til de kvalitetskrav, som konstruktørerne havde opstillet.
Nu bliver jeg nødt til at spørge hr. Villy Søvndal, om ikke han egentlig godt ved, at det også er situationen med S og SF's reviderede 2020-plan – at den i virkeligheden har en konstruktion, der gør, at den ikke lever op til de kvalitetskrav, man har opstillet.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg tror, jeg må henvise den meget interesserede spørger til måske ikke alene at tale med fru Helle Thorning-Schmidt, men også at tale med hr. Nick Hækkerup.
Jeg er rigtig glad for spørgsmålet.
Står vi med et stærkere samfund?
Står vi med en konkurrencemæssigt stærkere nation?
Vi er rutsjet bagud med hensyn til konkurrenceevne, vi er rutsjet bagud med hensyn til rigdom, vi er rutsjet bagud på uddannelsesområdet, vi har tabt store dele af den grønne dagsorden, Danmark var helt i front med.
Derfor står vi ved et afgørende valg: Skal den baglæns rutsjetur, som hr. Thulesen Dahl sammen med VK har været bannerfører for, fortsætte?
Men der er også et par andre afgørende og grundlæggende valg: Skal vi fortsat have et land, hvor vi har lige og fri adgang til sundhed, eller skal det være sådan, som man har været med til at sikre, at mennesker, der har en sundhedsforsikring, kommer før dem, der ikke har?
Det er nogle afgørende valg, der kommer til at bestemme vores fremtid.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Hvis ikke hr. Villy Søvndal er bekendt med det, kan jeg henvise til dagens udgave af Ekstra Bladet.
Her udtaler bl.a. den socialdemokratiske skatteordfører, hr. Nick Hækkerup, sig om cirkusset her.
Jeg citerer: »Langt de fleste almindelige, hårdtarbejdende mennesker betaler deres skat og leaser deres biler som tilsigtet.
Men der er også en lille del, der har meget, meget ondt og gør alt, hvad de kan for at smyge sig udenom.
Er hr. Villy Søvndal enig i den udlægning af fru Helle Thorning-Schmidts momskarrusel?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-06-01:
Hvis nu Dansk Folkepartis medlem her havde lyttet efter, hvad jeg sagde før, havde han hørt, at jeg jo faktisk sagde, at vi ønsker at bekæmpe socialt bedrageri med alle de lovlige midler, der er til rådighed.
Og det er netop det, der er årsagen til, at vi har stillet ændringsforslag og også har valgt ikke at ville stemme for, men stemme gult til forslaget.
Det er ganske rigtigt, at der i vores oplæg til 2020-planen på side 51 rent faktisk står, at vi endog ønsker at stramme yderligere op, men det skal være med lovlige midler.
Vi kan se ud af den behandling, der har været af forslaget, at det kan vi ikke være sikre på.
Der er ikke sikkerhed for, og ministeren kan ikke stille sikkerhed for, at vi hverken overtræder datatilsynsloven eller den europæiske menneskerettighedskonvention.
Derfor kan vi ikke stemme andet end gult til det her forslag.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-01:
Nu har vi jo haft debatten ved flere forskellige lejligheder, så jeg skal blot benytte lejligheden til på Dansk Folkepartis vegne at udtrykke min forundring over, at Socialdemokratiet, men sådan set også Socialistisk Folkeparti ikke kan bakke op om lovforslaget.
Da vi havde førstebehandlingen, havde man mange betænkeligheder, og så lige pludselig kom man med sin >>En Fair Løsning«
– der er også nogle, der siger fair leasing, det skal vi så gemme til en anden gang – hvor man jo faktisk har et afsnit, der handler om, at man skal bekæmpe socialt bedrageri.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man så lader en chance for rent faktisk at bekæmpe socialt bedrageri gå sin næse forbi.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-06-01:
Socialdemokratiet er imod socialt bedrageri og for, at det skal bekæmpes med alle til rådighed værende lovlige midler.
Derfor er vi positive og bakker op om intentionerne i det her lovforslag, men vi er bekymrede for, om de midler, der tages i anvendelse for at håndhæve loven, er i overensstemmelse med datatilsynsloven og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-06-01:
Ja, man kan sige tingene på mange måder, og man kan også spørge på mange måder, men man vil få det samme svar.
Det afgørende er, at vi i Socialdemokratiet ikke vil acceptere socialbedrageri, heller ikke, hvis man rejser til udlandet, og derfor har vi også skrevet i vores 2020-plan, at vi skal skærpe indsatsen der, men det skal ske på lovlig grund.
Det, som vi ikke har sikkerhed for, og nu må jeg jo sige det en gang til, er, at den lovtekst, som der formentlig om lidt bliver besluttet her, ikke strider imod den europæiske menneskerettighedskonvention og Datatilsynsloven her i Danmark.
Jeg siger: Vi har bare ikke fået sikkerhed for, at det ikke strider imod.
Derfor er vi nødt til at stemme gult.
Hvis det er sådan, at jeg kom til at sige ulovligt – det kan jeg ikke huske – så er det en fortalelse.
, er, hvorvidt den lovgivning, vi laver, overholder datatilsynsloven og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det har vi ikke sikkerhed for.
I sagsbehandlingen af det her lovforslag er der stillet en række spørgsmål, og der er ikke på noget tidspunkt kommet vished for, at vi overholder de nævnte ting.
Derfor er vi nødt til at stemme gult.
Det siger jo ikke noget om, at vi ikke støtter og ikke arbejder ihærdigt for, at vi skal modvirke socialt bedrageri.
Det vil vi gøre til det yderste.
Det er også derfor, vi har skrevet det ind i vores 2020-plan.
Men det skal foregå på en ordentlig måde.
Hvis ministeren og de partier, der bakker op om regeringen, ville have sørget for, at vi havde haft mulighed for at stemme vores ændringsforslag igennem, så havde situationen set væsentligt anderledes ud.
Men sådan er det ikke.
Derfor er vi nødt til at stemme gult.
Ulla Tørnæs (V), 2011-06-01:
Jeg har det nøjagtig ligesom hr. Martin Henriksen med det her og må tilstå, at jeg synes, at Socialdemokraternes ordførers argumentation er noget tynd, og at det klinger noget hult, når ordføreren står her og siger, at man sådan set er enig i indholdet, men alligevel undlader at stemme.
Og med den argumentation, som ordføreren har fremført her, bør konsekvensen jo rent faktisk være den, at man stemmer imod lovforslaget, hvis man mener, at det, der nu vedtages af Folketinget, rent faktisk er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention og Datatilsynets bestemmelser.
Det, der bringer mig på talerstolen, og som jeg vil spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen om, handler sådan set bare i al sin enkelhed om, hvordan det, der står på side 51 i »Fair Løsning«, skal udmøntes; der står lige præcis, at lufthavnstilsynet skal skærpes, og jeg synes egentlig, at vi i den her sammenhæng har krav på at få et svar på, hvad det så er, Socialdemokraterne vil.
Hvordan vil man skærpe lufthavnstilsynet, al den stund at man altså ikke kan stemme for den skærpelse af lufthavnstilsynet, som netop bliver indført med det her lovforslag?
Så der er jo sådan set ikke noget overraskende i, at hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, at Socialdemokraterne er imod socialbedrageri.
Samtidig siger hr. Lennart Damsbo-Andersen, at man vil bekæmpe socialbedrageri, og at man vil gøre det lovligt.
Det vil jeg gerne bede hr. Lennart Damsbo-Andersen om at redegøre for, al den stund, at der er givet adskillige svar i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalget, som netop understreger, at det her lovforslag, som nu om lidt bliver vedtaget af et flertal i Folketinget, men hvor Socialdemokraterne altså kryber i skjul og undlader at stemme, ikke er ulovligt.
Så mit spørgsmål er: Med hvilken argumentation finder hr. Lennart Damsbo-Andersen, at lovforslaget her ikke er på lovlig grund?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-06-01:
Jeg må så sige det en gang til.
Jeg siger ikke, at vi ikke er på lovlig grund, at Folketinget ikke er på lovlig grund.
Og det vil jeg blive ved med at sige, uanset hvor mange gange jeg bliver spurgt.
Socialdemokratiet ønsker at bekæmpe socialbedrageri med alle midler, med alle lovlige midler, og derfor er det vigtigt for os, at de lovforslag, som bliver vedtaget her i Folketinget, overholder konventionerne.
Det gælder i alle mulige andre sammenhænge, og også når vi snakker om bekæmpelse af socialbedrageri.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-01:
Jeg synes, at det, som hr. Morten Østergaard her er inde på, er vildt overdrevet.
Man glemmer fuldstændig at forklare på en nuanceret måde, hvad det er, lovgivningen går ud på, og hvad der ligger til grund for de tiltag, som er taget.
om, at en række førtidspensionister med irakisk baggrund, samtidig med at de har fået udbetalt førtidspension fra den danske statskasse, har haft job i Irak, hvor de har modtaget store lønninger, og slet ikke har været i Danmark.
De har simpelt hen snydt det danske fællesskab.
Det er selvfølgelig fuldstændig klart for enhver, at det må Folketinget reagere på.
Der er jo ikke tale om, at man f.eks. rejser til Spanien og holder lidt ferie og så skal opgive det, hvis man rejser derned.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Der er ikke tale om, at man begrænser nogens frie bevægelighed.
Med det her lovforslag er der tale
om, at hvis der kommer nogle fra, lad os sige Saudi-Arabien eller Libanon eksempelvis, og lander i lufthavnen og Pensionsstyrelsen har en formodet mistanke om, at det er nogle, der modtager kontanthjælp og burde stå til rådighed for det danske arbejdsmarked, men ikke gør det, jamen så kan man gå hen til vedkommende personer og sige: Har du noget mod at udlevere dine rejsedokumenter, så vi lige kan tjekke, om du modtager offentlige ydelser, samtidig med at du rejser rundt ude i den store verden og besøger, hvem ved jeg?
Det er det, som lovforslaget handler om, så lad være med at fremture med at fremstille det, som om det skulle være et lovforslag, som er ulovligt, for det er jo også lidt det, som hr. Morten Østergaard er inde på, og det er hen i vejret.
Jeg synes, det taler for sig selv, at Socialdemokratiets dårlige undskyldning for ikke at stemme for det her forslag er, at det er ulovligt.
Så det er Socialdemokratiets påstand, at Folketinget i dag ved tredjebehandlingen behandler et lovforslag, som er ulovligt.
Det er da noget af en påstand.
Vi laver lovene, og det er sådan set det, vi er i gang med nu.
Og i deres eget udspil til »En Fair Løsning« står der: stop for misbrug af ydelser ved ophold i udlandet, bedre udveksling af informationer mellem myndigheder, bedre registersamkørsel osv.
Det er jo rent faktisk noget af det, som man ikke bakker op om, når man nægter at stemme ja til det her lovforslag.
Man kommer med sin egen »En Fair Løsning 2020«, hvor man har nogle bud på, hvordan vi skal løse fremtidens udfordringer.
Og så er der rent faktisk et lovforslag, som omhandler det, som man har med i sin egen »En Fair Løsning«, og så stemmer man ikke for det, fordi det er ulovligt.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-01:
Så må det være sådan, at det er en kort bemærkning til hr. Kamal Qureshi.
Jeg meldte mig til en kort bemærkning, fordi jeg blev nævnt.
Derfor går jeg selvfølgelig på talerstolen for at sige, at Socialdemokraterne mener, at man må mene, hvad man vil, man må tænke, hvad man vil, man må tro, hvad man vil, men der er grænser for, hvad man kan sige.
Jeg synes i øvrigt også, det er bemærkelsesværdigt, og det tror jeg at hr. Kamal Qureshi er enig med mig i, at vi nu i en time har haft en debat om ytringsfriheden og om racismeparagraffen.
Jeg kan da godt forstå, at Dansk Folkeparti synes, at det er herligt med en afledningsmanøvre, men jeg vil bare spørge hr. Kamal Qureshi: Tror hr. Kamal Qureshi ikke, at de vælgere, der sidder og følger med, godt har gennemskuet, hvorfor Dansk Folkeparti hellere vil tale om, at muslimer voldtager deres døtre, end tale om, at de har forrådt de danske vælgere ved at fjerne efterlønnen, på trods af at de havde lovet, at de ikke ville, og at Dansk Folkepartis vælgere har gennemskuet, hvad de to fætre og Dansk Folkeparti er ude på?
Morten Østergaard (RV), 2011-06-01:
Jeg betragter hr. Martin Henriksens indlæg som en bekræftelse af det, jeg sagde.
Det er klart, at borgerne kan rejse frit, men de skal bare lige lade sig registrere hos øvrigheden.
Jeg har ikke nogen problemer med, at Dansk Folkeparti har et synspunkt, men jeg undrer mig bare over, at en regering på et område, hvor man har en såkaldt liberal minister, synes, at systemet på den måde lige skal ind over alle borgernes bevægelser, uanset om det er deres rejser eller deres kontobevægelser.
Det er bare det, der er pointen her.
Men nu, hvor jeg har lejlighed til det, vil jeg sige, at et af Datatilsynets kritikpunkter jo er, at man her går ind på områder, hvor der er tale om reelt strafbare forhold, og giver en forvaltningsmyndighed og nogle kompetencer, som politiet ikke har.
Det er jo det, der er så besynderligt.
Hvis man får en konkret mistanke om, at der er foregået noget strafbart, hvorfor skal der så ikke gælde de samme retssikkerhedsmæssige garantier, som hvis det var politiet, der fik det indtryk?
Det er jo det, der er besynderligt.
Det er det, der kritiseres, og det er det, der giver anledning til, at man rejser proportionalitetsspørgsmålet og siger: Står de indgreb, der gøres i den personlige frihed her, mål med det, man opnår, når man i forvejen altså kunne gennemføres succesfulde kontrolaktioner?
Kamal Qureshi (SF), 2011-06-01:
Jeg synes i hvert fald, at det er vores opgave at tage diskussionen heroppefra, når der bliver fremsat lovforslag, som har nogle konkrete konsekvenser for en række mennesker.
Jeg synes, det er afgørende, at vi som folkevalgte gør os det klart, at vores ytringer og vores handlinger helt konkret har nogle konsekvenser for mange almindelige mennesker, uanset om det gælder en afskaffelse af efterlønnen, eller om det gælder en hetz mod folk på grund af deres religiøse baggrund, eller om det gælder nogle andre lignende ting.
Det, som jeg synes at hr. Søren Krarup prøver at gøre de her debatter til, er sådan nogle diskussioner, som handler om filosofiske overvejelser om personers eksistensbetingelser, eller er nogle religiøse, teologiske diskussioner.
Men det er de ikke.
Det har nogle konkrete konsekvenser for en række mennesker, og det bliver vi nødt til at forholde os til.
Lars Barfoed (KF), 2011-06-01:
Det er jo en debat her, som er løbet ad mange forskellige spor, og jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet og deltage i en længerevarende debat, for vi har jo haft debat om racismeparagraffen et par gange i den senere tid, grundige debatter, filosofiske debatter, historiske debatter, en forespørgselsdebat og under førstebehandlingen af det her beslutningsforslag, men jeg synes alligevel, efter alt, hvad der er sagt, at jeg gerne vil slå fast, at vi har ytringsfrihed her i landet og vi skal have ytringsfrihed her i landet, og det ændrer racismeparagraffen ikke ved.
Vi har en paragraf, der siger, at man ikke må fremsætte udtalelser, ved hvilke en gruppe af personer bliver truet, forhånet eller nedværdiget på grund af deres race, hudfarve, nationale eller etniske tilhørsforhold eller seksuelle orientering.
Det ændrer ikke på, at vi har ytringsfrihed her i landet, men det tilsiger en vis ordentlighed, kan man sige, i den debat.
Vi har også internationale forpligtelser, og regeringen står fast på vores internationale forpligtelser.
Der er FN’s racediskriminationskonvention, som vi støtter, og som vi havde forhandlinger om, da den i sin tid blev vedtaget, men efter at Danmark, de nordiske lande og andre lande fik formuleringer ind i præamblen, der sikrer ytringsfriheden, har vi støttet bestemmelsen, støttet konventionen.
Vi har også været aktive med hensyn til at udforme den rammeafgørelse i EU, som også omhandler disse spørgsmål, og som vi også er forpligtede på, og som regeringen agter at stå fast på.
Så både fordi det principielt er helt fornuftigt at have en racismeparagraf, og fordi vi har internationale forpligtelser, både i forhold til FN og i forhold til EU, som gør, at vi skal have sådan en bestemmelse, og fordi vi altså i øvrigt så ikke kan se, at den bestemmelse på nogen måde tilsidesætter, at vi har ytringsfrihed her i landet, så støtter regeringen den bestemmelse, og vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2011-06-01:
Jeg takker ministeren for at have taget ordet, og jeg takker ministeren for også at slå fast, at det sådan set er et resultat af et dansk engagement, at lovgivningen ser ud, som den gør, det er ikke noget, vi bare har fået pålagt af nogle andre.
Det takker jeg for.
Jeg vil faktisk gerne bede ministeren om bare for historieskrivningens skyld endnu en gang at bekræfte heroppefra i forbindelse med den diskussion, vi havde under førstebehandlingen, at racismeparagraffen faktisk er en naturlig forlængelse af de paragraffer, der blev vedtaget i Danmark i 1939, og at den er en konsekvens af det, der foregik lige syd for grænsen.
Det ved jeg ministeren gjorde under førstebehandlingen, og der er selvfølgelig gået lidt lang tid mellem førstebehandlingen og det, at vi står her i dag, og det virker, som om der er nogle af folketingsmedlemmerne, der har glemt, hvad der blev sagt fra ministerens side under førstebehandlingen.
Så kan ministeren gentage det, så vi ligesom kan få det på plads?
Søren Krarup (DF), 2011-06-01:
Jeg vil blot sige, at jeg er skuffet over, at ministeren ikke vil erkende det, der jo er grundforholdet, nemlig at der er en principiel forskel på holdning og handling, og forudsætningen for åndsfrihed og ytringsfrihed er, at holdningen er fri, og at handlingen kan tøjles.
Så vil jeg lige sige to ting til hr. Kamal Qureshi, der jo altså på alle måder er overfladisk og letbenet.
1939-lovgivningen har stadig væk intet med 1971-lovgivningen at gøre, og hvis han ikke vil tro på det, kan han læse CEPOS-juristen Jacob Mchangamas essay, der kommer nu i Ugeskrift for Retsvæsen.
Så vil jeg lige sige, at det er meget karakteristisk, at hr. Kamal Qureshi så nævner den franske revolution som sin åndelige forgænger.
Ja, den franske revolution endte i guillotinen, og det er jo også der, det had og den hetz, som hr. Kamal Qureshi udtrykker, kan komme til at ende.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-06-01:
Der er blevet sagt af to medlemmer fra Dansk Folkeparti, at det er en sandhed, hvad der er blevet sagt.
Jeg synes, at de, der sidder og lytter med her, selvfølgelig skal vide, at det på ingen måde har noget at gøre med sandheden, men at det er lodret løgn, når man påstår, at muslimske fætre eller onkler voldtager eller dræber børnene.
Jeg synes, det er et ansvar, der påhviler de andre medlemmer af Folketinget, at sige det fra Folketingssalen eller fra Folketingets talerstol, så man ikke pludselig får et indtryk af, at sådan er forholdene derude.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige undskyld til de muslimer, der står og lytter.
Den form for generalisering, den form for stigmatisering er enormt kedelig og sørgelig, men det er også meget smertefuldt, at det kan ske i et demokratisk land som Danmark.
Jesper Langballe (DF), 2011-06-01:
Det er en underlig diskussion, hvor der bliver bragt sådan et ord i spil, og så pingponger ordet rundt i vidt forskellige sammenhænge, ordet sandhed.
Det, vi har talt for, er, at man i lovgivning som den her skal skelne mellem sandhed og løgn.
Kan man føre sandhedsbevis for en påstand, kan man selvfølgelig ikke straffes for den.
Det bliver så til, at fru Özlem Sara Cekic og andre siger, at vi andre argumenterer fuldstændig urørligt, fordi vi repræsenterer sandheden.
Det er det, som Karen Blixen engang kaldte en midtpunktflydende diskussion, hvor den ene ordassociation griber den anden, og sådan kan man blive ved.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-01:
Vi havde en halvanden time lang debat om det her forslag i mandags, så det er ikke den, jeg vil forsøge at genoplive.
Der redegjorde jeg jo for, hvordan Socialdemokraterne ser på det her lovforslag, VKO’s endelige retspolitiske ophørsudsalg, hvor man prædiker længere straffe, men giver halve domme, fordi fængslerne er overfyldte.
Det er ikke, fordi jeg vil genoplive debatten, men jeg vil gerne rejse et kritikpunkt, og det er, at vi nu skal tredjebehandle lovforslaget, selv om faktum er, at det ikke er alle spørgsmål i Retsudvalget, der er besvaret.
Det synes jeg er en uskik, og jeg synes, jeg bliver nødt til at nævne det her, nemlig at når nu alle politikere skal hjem og skrive grundlovstaler og besynge vores demokrati, vores folkestyre, vores retssikkerhed og vores inddragelse i Folketinget, så skal man huske, at den her regering udøver lovsjusk.
Man sætter forslag til tredje behandling uden at have afleveret svar på alle de spørgsmål, der er stillet.
Det vil jeg gerne gøre opmærksom på, og jeg vil gerne udtrykke min kritik af, at det er sådan, det forholder sig.
Det ændrer ikke ved vores stemme, vi stemmer gult, hverken for eller imod.
Vi er sådan set for intentionen om, at der skal være mulighed for en gulerod, sådan at folk, hvis de gerne vil forbedre sig, kan blive hjulpet ud af kriminalitet.
Grunden til, at vi så ikke stemmer for, er, at der ikke tilføres ressourcer til kriminalforsorgen, at man siger, at nu skal det være det normale, at folk skal komme ud efter halv tid, uden at der er kvalitet i den indsats, der bliver stillet op som modkrav for, at den dømte skal ud efter halv tid.
Det kan såmænd være, at man bare skal lave selvstudier i cellen eller noget andet godt, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Så vi stemmer gult, og det havde ikke ændret ved det, om de svar var kommet, men jeg vil gerne sige, at det er for dårligt, at vi i Folketinget sætter lovforslag til tredje behandling, uden at samtlige spørgsmål er besvaret.