runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-04:
Det er et godt forslag, erhvervs- og vækstministeren har fremsat her.
Forudsætningen for vækst i det danske samfund er en øget brug af digitalisering, at det bliver implementeret hurtigere, og at man har den størst mulige penetration ud til flest mulige danskere.
De tre hovedelementer i forslaget her vil være til gavn for borgerne.
Der er den ene del, som sikrer en ordentlig behandling af brugerne, af borgerne, i tilfælde af konkurs; Skylineeksemplet er jo også blevet nævnt fra andre ordføreres side.
Det viser, at markedet jo selv også kunne være med til at løse det, men i det tilfælde, hvor markedet ikke vil løse det, er det vigtigt, at der er en konstruktion, en struktur, som træder til, hvis det ikke bliver løst.
Det kan vi støtte.
Vi synes også, det er vigtigt, at der er klare regler for kommuners salg og udlejning, i forhold til mastelovgivning, i forhold til fysisk infrastruktur.
Alle vil gerne have en bedre dækning, og det er til gavn for det danske samfund – jo bedre dækning jo mere vækst får vi i hele Danmark – men det er også vigtigt, at kommunerne ikke bruger det som en malkeko i forhold til at få nogle ekstra indtægter ind fra en privat industri, som står med ryggen mod muren, og som ikke har andre muligheder, f.eks. for at vælge strukturen for masten på lige netop det sted i den kommune.
Så den del af forslaget kan vi også støtte.
Så er der Bornholmerdelen.
Ja, i den bedste af alle verdener, det vil jeg ikke lægge skjul på, var vi ikke enige i, at der skulle afsættes 2 x 30 mio. kr. til et bestemt område i Danmark, for hvorfor f.eks. lige Bornholm?
Der er også mange andre områder i Danmark, som har brug for det.
Men i det her tilfælde er det en speciel situation, Bornholm er en ø, hvor it-penetrationen og bredbåndsudviklingen ikke er rullet helt ud i forhold til andre dele af Danmark, og derfor synes vi, det er fornuftigt.
Vi er også med i vækstaftalen, som sikrer det.
Vi har også lavet en aftale med regeringen om, at man i forligskredsen aftaler den endelige udmøntning i forhold til udbuddet.
Men vi er enige i, at det bliver sat i gang nu, og så vil man i forligspartierne sætte sig ned og se på, at man sikrer, at det er teknologineutralt, og at det ikke kun er et selskab, som får lov til at byde på de 60 mio. kr. til gavn for bornholmerne. Så alt i alt kan Det Konservative Folkeparti støtte alle elementer i forslaget.
Mette Bock (LA), 2013-06-04:
Tak for det.
En stor del af det fremsatte lovforslag er jo en del af vækstplanen, som Liberal Alliance støtter, og det står vi selvfølgelig inde for.
Forslagenes dele er blevet gennemgået op til flere gange her fra talerstolen, så det skal jeg undlade.
Jeg vil dog påpege en ting, og det er, at den del af forslaget, som vedrører nøddrift, er vi skeptiske over for.
Store dele af branchen, Dansk Erhverv, teleindustrien, it-branchen og Dansk Industri fremfører en række gode argumenter for, at det er et overflødigt forslag, og påpeger, at det er en opgave, som branchen kan løse selv.
Vi synes jo, at der, hvor markedet selv kan finde løsninger på problemerne, skal markedet gøre det.
Vi ved jo godt, at baggrunden for den her del af forslaget formentlig har været Skylines konkurs.
Der er ikke noget, der tyder på, at sådan noget sker umiddelbart igen, men det viser sig jo i den slags situationer, at markedet faktisk er villig til meget hurtigt at træde til.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Det støtter vi fuldt ud, og som jeg var inde på i en kort bemærkning til Venstres ordfører, støtter vi selvfølgelig også muligheden for, at kommuner kan oprette selskaber, der løser den opgave.
Jeg synes imidlertid, at der i forslaget, hvad angår det sidste, er to lidt besynderlige begrænsninger.
Den ene er, at det kun gælder kommuner, som ejer et elforsyningsselskab.
Jeg er helt enig i, at man skal kunne samarbejde med andre; det er i hvert fald lidt grænseoverskridende, hvis en kommune lige pludselig skal til at oprette et stort selskab, der er i stand til at grave ledninger ned, og hvad ved jeg.
Men man kunne jo godt forestille sig, at en kommune, der ikke ejer sit eget elforsyningsselskab, ville være i stand til at samarbejde med et andet elforsyningsselskab og på den måde dække løsningen af opgaven.
Jeg forstår heller ikke begrænsningen i, at sådanne kommunale selskaber ikke må indgå i koncerner.
Altså, som vi lige hørte før fra Venstres ordfører, kan det jo lige præcis være det, at man ikke er i stand til at samarbejde med andre, der gør, at man kommer ud i problemer.
Jeg kunne forstå på Venstres ordfører, at det at samarbejde med andre kunne være et problem, men det kan jo lige så vel give store problemer, at man ikke kan samarbejde ordentligt med andre.
Derfor synes jeg også, at den begrænsning bør fjernes, og jeg vil i udvalgsarbejdet arbejde for, at de to problemer, jeg her har nævnt, bliver løst på en fornuftig måde.
Mette Boye (SF), 2013-06-04:
Tak for ordet.
Adgangen til internettet er en del af den moderne infrastruktur.
I dag kræver det at være borger og virksomhed daglig adgang til højhastighedsbredbånd.
I Danmark har vi valgt at lave en markedsdrevet udvikling af bredbånd, og det har været med til at sikre Danmark en førende position som bredbåndsnation.
Men der er huller i den markedsdrevne infrastruktur.
For det første er der jo det hul, at der er relativt store regionale og lokale forskelle i infrastrukturen, og at der fortsat er områder, hvor virksomheder og forbrugere ikke kan få den mobilforbindelse eller bredbåndshastighed, som de måtte ønske.
For det andet er der huller i forbindelse med udbydere, der går konkurs.
Lovforslaget skaber rammer for, at der kan etableres nøddrift i tilfælde af konkurs i op til 30 dage.
Og det synes vi er en god idé, for som reglerne er i dag, kan der lukkes for forbindelsen, hvis en udbyder går konkurs.
At stå uden netforbindelse kan være fatalt for små erhvervsdrivende, for landmænd, der er afhængige af internettet for at kunne få mælken til mejeriet, for borgere, der skal på netbank, have svar fra lægen på en test eller andet.
Derudover giver lovforslaget kommuner i områder, hvor højhastighedsbredbånd ligger under gennemsnittet, mulighed for at etablere et selvstændigt bredbåndsselskab, og det vil konkret betyde, at det kan ske på Bornholm og på Læsø.
Andreas Steenberg (RV), 2013-06-04:
I Danmark anno 2013 er internet og mobildækning helt og aldeles afgørende for borgerne.
Som vi alle ved, foregår mere og mere på nettet, og mange har ikke fastnettelefon i dag, men har i stedet udelukkende en mobiltelefon.
Et bredt flertal i Folketinget har siden slut-1990'erne valgt en markedsbaseret udrulning af mobil- og bredbåndsnet.
Hvert år investerer forskellige selskaber milliarder af kroner i bredbånd og mobilmaster og udrulning af kabler.
Det betyder, at Danmark har en meget god dækning, hvis vi sammenligner med andre lande i verden.
Den lovændring, vi diskuterer i dag, skal løse nogle af de problemer.
Sidste år gik selskabet Skyline konkurs.
Det betød, at mange borgere og virksomheder pludselig ikke havde internet mere.
Derfor laver vi nu for det første en garantiordning, som vi også kender det fra rejseområdet, hvor kunderne er dækket ind ved konkurs.
Når et selskab fremover går konkurs, vil der blive etableret nøddrift i 30 dage, som betales af de andre selskaber.
I løbet af de 30 dage kan kunden finde alternative løsninger, andre selskaber kan overtage konkursboet, eller kunderne kan købe bredbånd fra et andet selskab.
Branchen har været kritisk over for nødvendigheden af det her lovforslag.
Derfor har det været vigtigt for regeringen at lave det her så lidt byrdefuldt som muligt for branchen.
For det andet skal den her lov sætte rammen for, hvordan vi udnytter de 60 mio. kr., som et bredt flertal i Folketinget har afsat til at udrulle bredbånd på Bornholm.
Erhvervs- og Vækstministeriets bredbåndskortlægning viser, at Bornholm har meget dårlig dækning i forhold til resten af landet.
Loven her giver Bornholms Kommunes elselskab mulighed for at byde ind på den ekstra udrulning til 60 mio. kr., når staten i løbet af sommeren sender opgaven i udbud.
Radikale Venstre er glade for, at vi med vækstplanen fandt penge til at rulle internet ud på Bornholm, som simpelthen har alt, alt for dårlig dækning, som det er i dag.
Sidste del af lovforslaget er at give kommunerne mulighed for at trække investeringer til kommunens tyndt befolkede områder.
Selskaberne investerer som sagt milliarder af kroner i mobilnet og muligheder for mobilt bredbånd, men ofte går investeringerne forbi landdistrikterne, fordi der er færre kunder og dermed færre penge at tjene.
Derfor giver lovforslaget kommuner og regioner mulighed for at udleje offentlige arealer billigere, så det bliver mindre dyrt at opsætte en mast eller en antenne.
Radikale Venstre mener at kommunerne kan bruge denne mulighed til at sikre dækning i deres landdistrikter.
Det vil selvfølgelig kun ske, hvis kommunerne gør brug af den her mulighed.
Derfor vil jeg benytte lejligheden til at opfordre alle kommuner til at lave en strategi på det her område.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2013-06-04:
Tak for det.
Digital infrastruktur er blevet en nødvendighed på lige fod med el, vand og varme.
For danske familier og virksomheder er internettet meget mere end underholdning.
Skoleintra, borger.dk, virk.dk og NemID er helt centrale redskaber i nutidens samfund, men ens for dem alle er, at de kun fungerer, når der er megabit til og fra computeren eller tabletten.
Ordentlig internetforbindelse til alle er og bliver en socialdemokratisk hjertesag.
Vi har altid kæmpet for at bevæge vores samfund, og i de her år spiller digitaliseringen en central rolle for udviklingen af såvel vores velfærdssamfund som vores virksomheder.
Sidste år oplevede tusindvis af danske borgere og virksomheder den uvished, det er, når ens internet ikke er der mere; når ens internetudbyder truer med at gå ned.
Det førte til frustration og til frygt for både borgere og virksomheder.
Det skal vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for ikke sker igen, og det er jo derfor, at vi står her i dag.
Vi drøfter et lovforslag, der skal sikre, at borgere og virksomheder ikke lades i stikken, når en internetudbyder går konkurs.
Vi sikrer samtidig langt bedre vilkår for de internetudbydere, der skal sikre, at de alt for mange danskere, der i dag ikke har en ordentlig internetdækning, får ordentlige vilkår.
Med forslaget gives bemyndigelse til i bekendtgørelsen at fastsætte nærmere regler om 30 dages nøddrift af bredbåndsforbindelser i tilfælde af internetudbyderens konkurs.
Samtidig gives der mulighed for, at de kommuner, der ejer et elforsyningsselskab, som forsyner landdistrikter og mindre byer i et forsyningsområde, hvor bredbåndshastighederne ligger væsentligt under landsgennemsnittet, kan etablere bredbåndsinfrastruktur gennem selvstændige kommunalt ejede kapitalselskaber.
Ikke mindst skaber vi med lovforslaget klare rammer for kommuners og regioners udlejning af bygninger og arealer til mobilmaster og antenner, så det ikke længere kan bruges som en undskyldning for ikke at sikre ordentlig internetdækning til danskerne.
Vi Socialdemokrater vil ikke bare se til, mens danske familier og virksomheder afskæres fra digitaliseringen.
Digitaliseringen er kommet for at blive, og derfor skal vi sikre ordentlig internetdækning.
Derfor holder vi også skarpt øje med udviklingen på området, og vi Socialdemokrater tager gerne de nødvendige lovgivningsmæssige initiativer til at betale den dansk digitale infrastruktur, hvor markedet ikke kan klare det.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater kan støtte forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-04:
Nu kan man jo roligt sige, at der er tale om et lovforslag, der indeholder mange elementer, og det her udspringer jo af de vækstforhandlinger, der har været.
Det udgangspunkt, der jo ellers er, og som er det, vi ser udrulle sig rundtomkring i landet, er jo, at det er elselskaber, som er privatiseret, som går ind på fibermarkedet, og det tror jeg egentlig som udgangspunkt også er en rigtig, rigtig god idé.
Jeg husker en sag fra for en del år siden, hvor elselskabet – jeg mener, det var i Viborg kommune – ønskede at komme med i MidtVest Bredbånd.
Det kunne de ikke, og historien viste jo desværre, at MidtVest Bredbånd ikke kunne klare sig på markedet og gik konkurs.
Så derfor er der nogle beskyttelser, i forhold til hvad kommuner kan engagere sig i.
Det tror jeg nu er et ganske fornuftigt princip, som vi støtter os til.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Nej, men der står altså ikke Østkraft i lovforslaget.
Det er en generel mulighed, og for at der ikke skal være nogen tvivl, så hilser vi det velkommen.
Det er en af de rigtig gode ting i det her lovforslag, nemlig at kommuner i almindelighed må have lov til at oprette selskaber og udbyde bredbåndsløsninger i områder, hvor man har dårlige forbindelser.
Så det er sådan set bare en ros, men det undrer mig bare alligevel, at Venstre er gået med til et forslag af den fornuftige karakter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-04:
Det nævnte jeg såmænd også.
Jeg nævnte jo helt specifikt det, der er tilfældet, nemlig at Østkraft får en mulighed for at byde på opgaven.
Det er rigtigt, at den model, det sker efter, er, at Østkraft så skal oprette et kapitalselskab for at holde økonomien adskilt, og det synes jeg er en fornuftig måde at gøre det på, så der ikke er risiko for, at der sker en sammenblanding af forskellige pengekasser.
Så det er ikke gået ubemærket hen, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Der var et enkelt element i lovforslaget, som Venstres ordfører ikke omtalte, nemlig at kommunerne har lov til at oprette aktieselskaber, der kan udbyde bredbåndsforbindelser.
Det er jo den rene socialisme.
Er det, fordi Venstre ikke har opdaget det, eller fordi man er lidt flov over, at man på den måde er med til at lave noget, som man normalt vil kalde socialisme?
Eller hvorfor nævnte man ikke lige den del af lovforslaget?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-04:
Så udtrykte jeg mig ikke klart nok.
Det, jeg taler om, er, om det ikke er et godt princip at overholde det, hvis man aftaler, at man f.eks. skal have – lad os tage et eller andet højt tal – 5 pct. vækst om året ude i kommunerne?
Så jeg taler mere om princippet end om, hvorvidt vi har en stram eller ikkestram økonomisk politik.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Nu stemte vi altså imod budgetloven, som jo er en del af euroen, som Danmark ikke er med i.
Men så er man gået ind i budgetloven, som fastlægger et niveau, som dengang var dikteret af EU til 0,5 pct.
Det har EU så senere ændret til 0,75 pct.
Så har vi sagt, at så kan vi da i det mindste udnytte den ramme, som EU har givet os ret til inden for EU-aftalen.
Altså, vi ville jo gerne sprænge EU-samarbejdet, men vi har sagt, at når nu EU siger, at man gerne må have lov til at have et lidt større underskud, hvis det gavner beskæftigelsen, så synes jeg, man skal tage imod det i stedet for bare at stadfæste det, som det sker med det her lovforslag.
Peter Christensen (V), 2013-06-04:
Jeg vil bare spørge Socialdemokratiet, om man er enig i, at det, der er hovedkravet fra Enhedslisten til regeringen ved de næste finanslovsforhandlinger, ikke vil kunne imødekommes, uden at der er enighed med bl.a. Venstre, fordi der er et forlig i forhold til budgetloven.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-04:
Det er, fordi tingene hænger sammen.
Man skal ikke bare se på det strukturelle underskud alene, man er nødt til at tage selve holdbarhedsindikatoren med ind i det, og man er også nødt til at tage det løbende krav, der er til et underskud på under 3 pct. af BNP, med ind i det.
Hvis man tager alle de ting med ind i det, vil man opleve, hvis man går længere ned i forhold til det strukturelle underskud – det vil være specielt for dansk økonomi, som har nogle meget store stabilisatorer indbygget – at det betyder, at man så risikerer at komme i karambolage med nogle af de andre mål.
Det er derfor, vi holder fast i den struktur, der er lagt for udgiftsmålsætningerne i dansk økonomi.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Man kan snakke meget om det, men det ændrer jo ikke ved, at EU har lempet på de krav, der tidligere var til Danmarks økonomi i 2014, og at vismænd og økonomer i stribevis har sagt, at der med den nye linje, der er kommet fra EU, er rum til at kunne sætte gang i mere beskæftigelse i 2014.
Det kan man så kalde for noget beregningsteknisk – det må man gerne – men det har alligevel det indhold i sig, at der er rum til det.
Hvorfor tager man her i dag så bare og vedtager et lovforslag, der bygger på et gammelt EU-krav til dansk økonomi, i stedet for at se på de muligheder, der er, for at kunne gøre noget for beskæftigelsen?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-04:
Jo, jeg synes altid, at de her lidt fagøkonomisk prægede diskussioner gør indtryk, og jeg synes, de er spændende at deltage i, men jeg må korrigere hr. Frank Aaen: Det er jo ikke sådan, at EU har sat det op med henblik på at give plads til en eller anden finanspolitisk lempelse, det er ikke det, der er baggrunden for, at EU har ændret sin vurdering af det strukturelle underskud i Danmark, men det er jo noget rent beregningsteknisk i forhold til det strukturelle underskud.
Men jo, jeg synes, det er en væsentlig diskussion, og jeg deltager med glæde i den.
Jeg vil bare holde fast i, at de beregninger, vi har set fra Finansministeriet, jo ikke indikerer, at der umiddelbart er plads inden for de målsætninger, vi har for den økonomiske politik.
Og det er ikke, fordi der er en meget stor uvilje mod det her; tværtimod, det er de største investeringer, vi har haft i over 30 år i den offentlige sektor.
Men det er, fordi vi er bundet i forhold til at holde styr på de offentlige finanser, og det indebærer altså, at vi holder de måltal, vi har sat os.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Nu bygger det lovforslag, vi behandler her, jo på budgetloven, hvor der står, at det strukturelle underskud maksimalt skal være 0,5 pct.
Siden da er der sket det, at EU har sagt, at man for Danmarks vedkommende gerne må have et strukturelt underskud, der er større, altså på 0,75 pct., fordi man på den måde jo så kan sætte gang i beskæftigelsen.
Det er et synspunkt, som vismændene har bakket op om, som tidligere finansministre i Socialdemokratiet har bakket op om, som vi kan se at en stribe økonomer har bakket op om, og som fagbevægelsen bakker op om.
Gør det ikke indtryk på Socialdemokratiet, at der er et relativt stort pres for, at man skal lempe den økonomiske politik for at sikre mere beskæftigelse, og at det er i modstrid med det lovforslag, vi behandler i dag?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-04:
L 230, som vi nu behandler her, vedrører jo udgiftslofter i de offentlige budgetter.
Man skal huske på, at baggrunden for det her lovforslag selvfølgelig er aftalen om budgetloven, som vi vedtog i dette Folketing for 1 år siden, men baggrunden for den budgetlov var jo de store underskud på de offentlige finanser, den europæiske gældskrise og vores tilslutning til EU's finanspagt, men først og fremmest vel de krav, der var til en sund finanspolitik og en bedre udgiftsstyring generelt.
Det har jo i mange år været svært for skiftende regeringer at styre væksten i de offentlige udgifter.
Det gør budgetloven noget ved, og her sætter udgiftslofterne, som vi nu er ved at behandle, prikken over i'et.
For de skal jo bidrage til, at der føres en ansvarlig, troværdig økonomisk politik, og at de offentlige finanser udvikler sig i overensstemmelse med målene.
Men i målene ligger jo også, at man kan fortsætte med at udvikle den offentlige sektor, og den aftalte forbrugsvækst, altså det, der er indeholdt i udgiftslofterne, indebærer isoleret set en stigning i de samlede udgifter på over 10 mia. kr. frem til 2017.
Det er jo sådan, at udgiftslofterne fastsættes med afsæt i den udgiftsudvikling, der er forudsat i fremskrivningen af dansk økonomi, hvor de årlige strukturelle offentlige underskud højst må udgøre ½ pct. af BNP og der mindst skal være strukturel balance i de offentlige saldi i 2020.
Det tjener alt sammen det formål, der står og må stå, hvad angår både budgetloven og udgiftslofterne, nemlig at få styr på de offentlige udgifter.
Der er en lille teknisk finurlighed i lovforslaget.
Det skyldes udelukkende, at fordelingen mellem stat, kommuner og regioner jo fastlægges ved de årlige økonomiforhandlinger og dermed formelt i forbindelse med det, vi kalder det årlige bloktilskudsaktstykke – og det er altså finansministeren, der varetager de forhandlinger med regionerne og kommunerne.
Det er rigtigt, som min kollega fra Venstre sagde, at forslaget har været sendt i høring, og jeg har også med interesse læst høringssvaret fra Det Økonomiske Råd, det, vi i daglig tale kalder vismændene, og som har bedt om yderligere konkretisering af de overvejelser eller beregninger, der ligger til grund for de endelige udgiftslofter.
Det synes jeg der er meget sund fornuft i set fra Det Økonomiske Råds side, og Finansministeriet har jo også i deres kommentar til høringssvarene sagt, at de finder det rimeligt, og at de vil gå i gang med det.
Så alt i alt kan Socialdemokraterne naturligvis støtte lovforslaget.
Peter Christensen (V), 2013-06-04:
Lovforslaget er forudsætningen for, at vi har kunnet sænke bl.a. selskabsskatten.
Det var det, regeringen spillede ud med, og grunden til, at det er en forudsætning, er, at noget af finansieringen til vækstpakken simpelt hen kommer ved netop at sætte et loft for udviklingen af den offentlige økonomi.
Det er vigtigt for os, at vi tager det skridt.
Jeg konstaterer, at regeringen også siger, at man vil tilvejebringe den bagvedliggende beregning for, hvordan man er nået frem til de her lofter.
Det manglede jo også bare, og min opfordring til regeringen er, at det selvfølgelig sker inden tredjebehandlingen, så vi alle sammen har den gennemsigtighed.
Men hvis hr. Frank Aaen og Enhedslisten har et lille håb om, at en teknikalitet i sidste ende skal afgøre, om man kan føre det, jeg kalder en god borgerlig politik, så er svaret nej.
Det, der er afgørende for os, er sådan set, at man får sat et loft.
Det er i sidste ende jo et politisk valg, hvor man vil sætte det pågældende loft.
Hvordan vi så sikrer, at man ikke overskrider det loft under udmøntningen af statens økonomi, regionernes økonomi og kommunernes økonomi, er jo ligesom det, vi skal have dokumentation for.
Men det ændrer ikke ved den del af det, der er den politiske beslutning, nemlig hvor meget man egentlig vil have at den offentlige økonomi samlet set vokser i årene fremover, og det er der en aftale om her.
Det er fuldstændig korrekt, at vi gerne havde set, at det var lavere, fordi vi mener, at der er behov for at gøre endnu mere for arbejdspladserne i Danmark, for virksomhedernes konkurrenceevne, og det ville vi kunne have gjort, hvis vi havde holdt endnu mere igen med det offentlige forbrug.
Men det er et skridt i den rigtige retning.
Frank Aaen (EL), 2013-06-04:
Det er jo særlig de store, der får gavn af det, dem, der tjener penge, for det er i sagens natur kun dem, der får gavn af en skattelettelse.
Så det er at tage fra velfærden og give til dem, der tjener penge.
Det har jeg forstået.
Og hvis man kunne komme igennem med det, ville man i virkeligheden helst have en vækst på 0,0 i den offentlige sektor, så man kunne give endnu flere penge til selskaberne.
Det er ikke overraskende, det er bare fint at få det illustreret.
Men der er noget, der undrer mig, og ordføreren var selv inde på det: Hvordan kan Venstre stemme for et lovforslag, som man ikke ved hvad går ud på, fordi man ikke ved, hvordan loftet er sammensat, som de økonomiske vismænd f.eks. peger på?