runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Nu vil jeg gerne her ved debattens start slå helt fast, at de skattelettelser, som vi lægger op til, jo er fuldt finansieret.
Jeg må blot konstatere, når jeg læser det socialdemokratiske udspil til finanslov, at det udspil, som Socialdemokraterne er kommet med, indeholder meget få bud på, hvordan man så kan skaffe hænder.
Jeg erkender, at man lægger op til, at man vil skaffe hænder på den måde, jeg beskrev det på i min tale, netop at hver femte medarbejder, som beskæftiger sig med offentlig administration, skal fyres.
Men det er jo ikke måden at gøre det på, for selvfølgelig kan man også finde ekstra hænder i det offentlige, men det, som vi lægger op til, er jo en lang række initiativer.
I går præsenterede regeringen en omfattende plan for, hvordan vi kan skaffe flere hænder ved en indsats i Danmark og også ved en indsats for at tiltrække mere kvalificeret arbejdskraft.
Derudover har vi jo også igangsat arbejdet med en kvalitetsreform.
Jeg håber, at Socialdemokraterne og den socialdemokratiske formand vil bidrage i den proces, for det kan også være med til at sikre, at vi får en bedre velfærd, som jeg beskrev, hvor man kan udnytte ressourcerne på en anderledes måde, og også at vi skaffer nogle hænder til den offentlige velfærd.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg er glad for, at hr. Troels Lund Poulsen nu tager fat i hele kvalitetsreformen.
Kunne vi så ikke få nogle svar her?
Der lægges op til en række såkaldte kvalitetsstandarder i regeringens kvalitetsreform, men der er ikke noget bud på, hvad de her kvalitetsstandarder egentlig koster.
Noget, der slås fast meget tidligt, når regeringen beskriver sin kvalitetsreform, er jo, at det i hvert fald ikke kommer til at kræve flere hænder i den offentlige sektor.
Kan hr. Troels Lund Poulsen også fortælle mig, hvad kvalitetsstandarderne egentlig koster, f.eks. bare for lukkedage, for at tage en af dem?
Hvad koster sådan en kvalitetsstandard egentlig?
Hvad vil man allerede næste år bruge på den kvalitetsstandard?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg vil starte med lige at mane en myte i jorden; det var noget, jeg ikke fik svaret fru Helle Thorning-Schmidt på.
Jeg kan bekræfte, at aldrig har kommunerne haft så mange penge, som de har i 2008.
Også i 2008 formår vi at sætte danmarksrekord, i forhold til hvor mange penge kommunerne bruger på offentlig velfærd.
Det betyder, at vi også over de kommende år vil afsætte penge.
Vi har allerede afsat penge i finansloven for 2008.
Vi har sagt, at vi over de kommende år vil afsætte ca. 10 mia. kr. til indførelsen af kvalitetsreformen.
Det er jo, fordi vi prioriterer at gøre en særlig indsats over for den offentlige sektor.
Lad mig så også slå fast her til sidst, at det jo ikke er, fordi der sker en udsultning af den offentlige sektor, som fru Helle Thorning-Schmidt lægger op til.
Der er kommet 10.000 flere ansatte i kommuner og regioner siden 2001.
Hvorfor er der så det?
Det er der jo, fordi vi massivt og fornuftigt har investeret i at ville styrke nogle af de områder, som vi overtog fra den socialdemokratiske regering, og som havde brug for en opprioritering.
Det er bl.a. sundhedsområdet, og det er socialområdet, hvor vi markant har styrket indsatsen.
Det har vi gjort, fordi vi synes det er det rigtige.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Der var en gennemgående sætning i hr. Troels Lund Poulsens tale, hvor han flere gange undervejs sagde: Vi kan gøre det bedre.
Og det, tror jeg, kan samle hele Folketinget.
Jeg tror oven i købet, at det kan samle store dele af befolkningen rundtomkring i landet.
Jeg tror, at det vil kunne samle de mange kommuner, der i øjeblikket er i gang med at spare.
Nu ved jeg, at hr. Troels Lund Poulsen nogle gange også er rundt i virkeligheden og ved, hvad der er i gang derude.
Jeg tror også, at det ville kunne samle de 100.000 mennesker, der var samlet i tirsdags rundt om i landet for at protestere mod, at et så rigt samfund som vores ødsler pengene væk på skattelettelser til velhavende folk i stedet for at sørge for en ordentlig velfærd.
Jeg vil derfor spørge: Hvilket indtryk gør det i Venstres top, at 100.000 mennesker ikke har forstået budskabet?
Og hvorfor kan de ikke forstå det?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Villy Søvndal, at jeg er rejsende i virkeligheden.
Det betyder, at når jeg rejser rundt i landet, så kan jeg også se, hvilke forbedringer der er sket siden 2001.
Med hensyn til den offentlige velfærd, som jeg ved optager hr. Villy Søvndal meget, så har jeg netop svaret fru Helle Thorning-Schmidt, hvad det er for nogle områder, som vi markant og klart har forstærket.
Derudover må jeg sige, at når man laver en kampagne, som har afsæt i, at der bliver brugt mindre på velfærd, så er det ikke rigtigt.
Det er også derfor, at jeg i dag i min åbningstale har gennemgået alle parolerne for at sige, at vi deler de budskaber, der var på pladserne rundtom i Danmark og uden for på Christiansborg Slotsplads.
Det tror jeg også er gået op for hr. Villy Søvndal.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Nu ved jeg ikke, om hr. Troels Lund Poulsen var derude, men de sagde ude på pladsen, at de synes, at det går baglæns med velfærden.
De synes i øvrigt ikke, at de kunne genkende finansministerens tale om, hvad de fik i løn.
De kunne slet ikke genkende de tal, som finansministeren var ude med.
Men jeg gentager mit spørgsmål: Hvad er det, de folk ikke har forstået?
Det er jo ikke grupper, vi normalt ser derude.
Det var politibetjentene, og de kunne slet ikke genkende finansministerens tal.
Det var plejemedarbejderne, som for første gang, tror jeg, nedlagde arbejdet i 78 kommuner i Danmark, fordi de vil have en ordentlig løn og ordentlig tid til deres arbejde, og fordi de vil have større frihed i deres job.
Det var sygehuspersonalet, der slet ikke kan genkende den rosenrøde beretning, som hr. Troels Lund Poulsen kommer med.
De kan se, at deres patienter ligger og venter på de langtidsmedicinske gange.
Det var lærerne, der synes, at de er bundet ind i regler i et omfang, de aldrig har prøvet før.
Og det var pædagogerne, der kan se, at der bliver skåret på deres daginstitutioner.
Jeg gentager spørgsmålet: Hvad er det, disse store grupper af ansatte ikke har forstået af det, som hr. Troels Lund Poulsen siger?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg kan i hvert fald slå fast, at jeg på tætteste hold fulgte demonstration den anden dag.
Og det kan jeg sige, fordi jeg har et kontor, der ligger på Mellemetagen, direkte ud mod Christiansborg Slotsplads.
Så allerede fra kl. 12.00, hvor der var, om man så må sige, opvarmning til demonstrationen, og frem til kl. 7.00 var der rig lejlighed til at høre de forskellige paroler.
Og hvorfor har jeg det, kan man så spørge.
For den offentlige velfærd er styrket.
Jeg vil blot bede hr. Villy Søvndal om, at han, nu hvor han har fået en ny bil, tager en tur i Pandaen, tager ud i virkeligheden og ser på, hvordan virkeligheden er derude.
Det vil både hr. Villy Søvndal og Pandaen have godt af.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Jeg kører også rundt i Pandaen, og man ser i øvrigt udmærket ud ad vinduet fra en Panda, så der kan man få et meget tydeligt indtryk af virkeligheden.
Men nu siger hr. Troels Lund Poulsen - som hellere vil snakke biler end velfærd, og det kan man jo godt forstå: Vi er meget enige i det, de siger.
Problemet er, at de ikke er enige i det, regeringen siger.
Derfor vil jeg bare spørge igen: Hvad er det, som alle de 100.000 ikke har forstået af det, som hr. Troels Lund Poulsen siger er rigtigt?
Og er det ikke et problem for regeringen, at folk ikke kan forstå det?
Det er jo meget dagligdagserfaringer, vi har; vi har alle sammen en mor på plejehjem eller en mor, der modtager hjemmehjælp, eller et barn i en folkeskole, og derfor kan vi jo se, hvad der sker.
Vi kan se, når der bliver skåret ned.
Er det ikke det, der i virkeligheden er regeringens problem i øjeblikket?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Må jeg ikke for at afslutte debatten om biler sige til hr. Villy Søvndal, at det, der måske er udfordringen for hr. Villy Søvndal, er, at når man kører i bil og skal have et indtryk af, hvordan virkeligheden er, kan det nogle gange være en god idé at rulle vinduerne ned.
Hr. Villy Søvndal skal have den ros, at det sortsyn, hr. Villy Søvndal altid lægger for dagen, præger hr. Villy Søvndals opfattelse af virkeligheden.
Hr. Villy Søvndal skulle måske også tage en dialog med hr. Bo Asmus Kjeldgaard, som er SF's borgmester her i København.
Det er jo ikke mere end et par dage siden, at et ritzautelegram kunne berette, at der var en meget høj brugertilfredshed med de daginstitutioner, der er i København.
Det siger jeg også for at anerkende, at selv SF’ere måske nogle gange kan ramme rigtigt og lave en god service.
Der var 87 pct., der var tilfredse med daginstitutionerne i København, og det står jo i skærende kontrast til det billede, som hr. Villy Søvndal vil male, af, at alt er nedslidt, alt er forfærdeligt.
Lad mig til sidst sige, at otte ud af ti danskere er tilfredse med den offentlige service, de får.
Det betyder ikke, at vi ikke kan gøre det bedre, men hr. Villy Søvndals sortsyn er ikke korrekt.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg tror, at hvis hr. Troels Lund Poulsen gik ud og snakkede med mange af de forældre, der har udfyldt de her brugertilfredshedsundersøgelser, og de ældre, der har udfyldt dem om deres hjemmehjælpere osv., vil han opdage, at de fleste skriver, at de er godt tilfredse, fordi de er tilfredse med de mennesker, der udfører arbejdet på trods af de elendige vilkår - de, der løber enormt stærkt, men som formår at give omsorg, på trods af at de bliver presset til at løbe så enormt stærkt.
Det har ikke noget at gøre med, at man synes, det er i orden, at der er skåret ned, så ens barn ikke kan komme på lejrskole; at der er skåret ned, så der ikke er råd til at komme på tur; at der er skåret ned, så man ikke har råd til, at hjemmehjælperen kan holde i hånd osv. Det, jeg egentlig ville spørge hr. Troels Lund Poulsen om, var om den værdikamp, som jeg er meget glad for at regeringen nu lægger op til, for vi står jo midt i en værdikamp om, hvorvidt vi vil have et vi-samfund eller et mig-samfund.
Vil vi have et samfund, hvor det vigtige er økonomisk vækst, vækst i firehjulstrækkere og fladskærme, eller et samfund, hvor det vigtige er, at der skal være omsorg og kærlighed og tid til hinanden?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Vi har tænkt en del over det med at lukke alle asylcentre.
Men den tanke, som Ny Alliance har haft, om, at man i stedet for at lade folk sidde og blive dårligere, lader dem komme ud i samfundet for at bo og arbejde blandt danskerne og opbygge kompetencer, så de enten kan blive eller tage hjem, alt efter hvordan deres sag falder ud, finder jeg meget, meget sympatisk.
Jeg mener, at det ville være spændende at bruge denne folketingssamling til at finde en løsning, så vi sikrer, at disse mennesker bygges op frem for - som det sker i øjeblikket - brydes ned.
Der tror jeg bestemt at vi kan finde en stor fællesmængde mellem Ny Alliance og Socialdemokraterne.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg glæder mig over at høre fru Helle Thorning-Schmidt sige så meget om ulighed.
Jeg er fuldstændig enig i, at regeringens politik fører til større ulighed, og at vi skal fokusere på, hvad vi kan gøre ved uligheden.
Derfor vil jeg gerne høre Socialdemokraternes bud på, hvad der skal gøres ved den stigende ulighed i Danmark.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Som jeg sagde i min tale, kan man godt tale om ny ulighed og en gammel ulighed, men ofte er det desværre sådan, at tingene hænger sammen.
Vi ved jo, at det er de allerdårligst stillede danskere, der også har den dårligste sundhedstilstand og derfor også har en langt lavere middellevetid end akademikeren i Gentofte.
Så der er stor forskel på sundhedstilstanden, og det skal vi sætte ind over for.
Konkret med hensyn til fattigdomsuligheden har vi jo afsat penge til at afskaffe både 300-timers-reglen, kontanthjælpsloftet og starthjælpen, og det er klart, at det vil være en start til at sikre, at der ikke er så mange mennesker, som lever i decideret fattigdom, til at dæmpe den stigning, der har været, af mennesker, der lever i fattigdom, og heldigvis også til at dæmpe den stigning, der er, af mennesker, der bliver sat på gaden, fordi de ikke kan betale deres husleje.
Jeg synes jo, det lyder noget hult, når man taler om ulighed og alt det her uden at gå direkte til sagen og tale om, at der desværre er øget fattigdom i Danmark i år 2007.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Fru Helle Thorning-Schmidt taler om to ting.
Den ene er ulighed med hensyn til sundhed, og det hænger selvfølgelig i høj grad sammen med den økonomiske ulighed.
Men det er jo også et udtryk for, at regeringen er på vej mod et jeg-samfund i stedet for et vi-samfund.
Derfor vil jeg gerne høre fru Helle Thorning-Schmidts helt principielle holdning til værdien af, om vi har et vi-samfund eller et jeg-samfund, altså om vi skal kæmpe for, at velfærd skal være for alle, eller om vi skal gøre, som dele af fagbevægelsen desværre har gjort både med arbejdsmarkedspensioner og sundhedsforsikringer, nemlig gå over til at skabe velfærd kun for deres medlemmer.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Vi skal naturligvis kæmpe for et velfærdssamfund for alle.
Det fritager aldrig den enkelte for ansvar eller mulighed for også at forbedre sin økonomiske eller velfærdsmæssige situation, både når det handler om økonomi, sundhed og alt det andet.
Men selvfølgelig skal vi have et velfærdssamfund for alle, og det er også netop derfor, at vi har taget et så klart valg i prioriteringerne, der handler om, at vi vælger velfærd frem for skattelettelser, for skattelettelser betyder jo mere til privatforbrug for den enkelte og mindre til vores fællesskab.
Så også i det valg ligger der et klart valg til fordel for fællesskabet.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Det handler jo også om, hvorvidt man giver los for forsikringer og privathospitaler, og om man prøver at påvirke fagbevægelsen til at kæmpe for velfærd for alle i stedet for velfærd kun for deres medlemmer.
Med hensyn til den anden del af den økonomiske ulighed - og jeg er fuldstændig enig i det her forslag om at fjerne nedskæringerne i kontanthjælpen, det er vi helt med på - er der jo også den mekanisme, der hedder satspuljen, som løbende øger uligheden.
Den gør, at kontanthjælpsmodtagere, pensionister og førtidspensionister osv. løbende sakker agterud i forhold til den almindelige udvikling i samfundet, fordi de skal være med til at betale for socialpolitikken, i stedet for at det er de rigeste, der betaler for socialpolitikken.
Er Socialdemokraterne snart klar til, at vi stopper den ulighedsmaskine og sikrer, at de, der har de laveste indkomster, følger med udviklingen i samfundet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Socialdemokraterne er tilfredse med satspuljen, fordi den sikrer en regulering af overførselsindkomsterne og også en ganske rimelig regulering - særlig i en tid med en borgerlig regering.
Vi har faktisk hørt røster, som taler om, at man ikke skal have så høj en regulering af overførselsindkomsterne.
Så jeg er egentlig meget godt tilfreds med den sikkerhed, som overførselsindkomstmodtagerne har med satspuljen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Man kan godt håne partier, hvis man er uenig i deres politiske holdninger - det er en del af demokratiet, at det er sådan - men dér, hvor jeg synes det er meget, meget mærkværdigt, er, når partier har en konstant slingrekurs, og det har vi oplevet at Socialdemokratiet har vedrørende skattepolitikken; det tror jeg er blevet åbenbaret.
Det, jeg godt lige vil spørge fru Helle Thorning-Schmidt om, er: Hvad med udlændingepolitikken?
Jeg må sige, at jeg undrede mig meget i dag, da jeg så, at partiets ordfører synes, at dansk asylpolitik skal lempes.
Det bliver jeg simpelt hen nødt til at spørge om, for det spørgsmål er så vigtigt for Dansk Folkeparti, og jeg mener det er vigtigt for de aftaler, der er indgået, hvor Socialdemokratiet har været med i nogle af dem, ikke ret meget, men de har dog tilsluttet sig nogle af de aftaler, der er blevet indgået siden 2001, og der synes jeg det er meget meget vigtigt også for danskerne at vide: Hvor står Socialdemokratiet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
I forhold til udlændingepolitikken har vi sagt mange, mange gange, at vi i forhold til familiesammenføringer, hvor det jo drejer sig om mennesker, der kommer hertil frivilligt, godt vil have nogle rimelig stramme regler, og det har vi med 24-års-reglen og tilknytningskravet, som Socialdemokraterne bakker op om.
Der er også forskelle.
Mange har sagt: Jamen har VKO og Socialdemokraterne så bare ens politik?
Nej, det har vi ikke, for jeg tror også, at der sniger sig lidt mere humanisme ind i Socialdemokraternes politik, end der får lov til at gøre hos K og V og Dansk Folkeparti.
F.eks. er vi meget bekymrede over den situation, som hersker på landets asylcentre, hvor vi kan se, at mennesker går i stykker ved hverken at have mulighed for at arbejde eller for at bo andre steder, og derfor er vi bekymrede over den situation, der er lige i øjeblikket på landets asylcentre.
Vi er også bekymrede for integrationen.
Vi synes jo ikke, at integrationen er blevet bedre de sidste mange år.
Dansk Folkeparti er sikkert meget tilfreds med, at der stadig er skarpe skel mellem danskere og nydanskere.
Vi ønsker et samfund, der er båret af tolerance, et samfund, hvor vi kan bo og leve sammen, og hvor integrationen rent faktisk fungerer.
Så der er ligheder, men der er søreme også store forskelle - båret af humanisme, vil jeg nok sige.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Jeg vil godt spørge om noget konkret og ikke bare om sådan nogle humane betragtninger - fru Helle Thorning-Schmidt brugte selv ordet.
Jeg bliver nødt til at spørge om noget mere konkret: Hvis dansk asylpolitik skal lempes i forhold til lovgivningen, hvor er det så helt konkret, den skal lempes?
Skal der tages flere hensyn til de religiøse minoriteter i offentlige institutioner - det er der nogle socialdemokrater der synes - og hvordan skal det i givet fald så gøres?
Og hvordan stiller man sig egentlig til det med - hvilket der også er nogle socialdemokrater der er enig i - at asylansøgere, der har siddet i et dansk asylcenter i et nærmere fastsat antal år, skal have varig opholdstilladelse?
Jeg synes, det svæver, og jeg synes, det er på et af de punkter, som er fundamentale for det danske samfund, at Socialdemokratiet nu begynder at give los.
Det giver en utrolig stor usikkerhed omkring Socialdemokratiets udlændingepolitik, og der er man altså nødt til inden et valg at gå ud og forklare vælgerne helt konkret, hvad det er, man vil, ligesom man også må på skattepolitikkens område - det kommer vi nok tilbage til - men nu tager jeg mig altså lige af udlændingepolitikken i de her spørgsmål, og jeg synes, det er så vigtigt, at fru Helle Thorning-Schmidt svarer helt nøjagtigt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg vil meget gerne benytte lejligheden til at svare helt præcist, for det kan også være, at vi så kan få lukket den her diskussion, og jeg vil selvfølgelig bede ordføreren og Dansk Folkeparti om at høre godt efter.
Vi mener, der skal være plads til alle, men der er ikke behov for, at der tages særlige hensyn.
I forhold til at lempe asylpolitikken: Nej, den generelle asylpolitik skal ikke lempes, men vi mener godt, at man kan lindre den måde, som asylansøgerne lever på, når de bor i Danmark.
Eksempelvis kunne man sagtens forestille sig, at asylansøgere havde mulighed for at bo og arbejde uden for asylcentrene.
Det gør man i andre lande, og der er ikke noget, der tyder på, at det øger tilgangen af mennesker, der søger asyl.
Så selvfølgelig skal mennesker have mulighed for at uddanne sig og bygge sig selv op for det tilfælde, at de opnår asyl og skal blive, men selvfølgelig også for det tilfælde, at de ikke opnår asyl og skal sendes tilbage til det land, de kom fra.
Selvfølgelig skal mennesker have mulighed for at blive stærke frem for at blive nedbrudt, som vi ser i øjeblikket på landets asylcentre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Mener fru Helle Thorning-Schmidt ikke, at det er meget, meget vigtigt at fastholde et pres på de asylansøgere, der har fået afvist deres asylansøgning?
Det er meget vigtigt, at de bliver fastholdt i, at de skal vende tilbage til det land, de er kommet fra, for de har fået afvist deres asylansøgning i Danmark.
Mener fru Helle Thorning-Schmidt ikke, at det giver et stort problem, hvis man lader dem komme ud i lokalsamfundet, at det så bliver endnu sværere?
Mener fru Helle Thorning-Schmidt ikke, at det vil blive ufattelig svært eksempelvis at finde boliger rundtomkring til asylansøgere, der har fået afvist deres asylansøgning?
Det er jo ikke sådan, at studerende eller andre ligefrem får en masse boliger stillet til rådighed.
Mener fru Helle Thorning-Schmidt ikke, at der omkring de tre helt konkrete spørgsmål, jeg har stillet her, er et meget, meget stort problem, hvis Socialdemokratiets politik skal gennemføres på udlændingeområdet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg kunne forstå, at hr. Troels Lund Poulsen havde hørt om, hvad der sker ude i Kongelunden.
Jeg havde personlig selv, jeg vil ikke sige fornøjelsen, men i hvert fald den oplevelse at være i Kongelunden i mandags og møde nogle af de mennesker, som nu har siddet i ganske lang tid i asylcentrene.
Når der sidder en familie derude, som har siddet der i 10 år, med et barn, der er 8 år - lige så gammel som min egen yngste datter - så er jeg nødt til at spørge: Skal de sidde der 10 år til?
Vi har ikke en hjemsendelsesaftale med det Irak, hvor regeringen selv har været med til at fjerne Saddam Hussein, og godt for det, men hvor man så åbenbart ikke har fået indsat en regering, som vi har kunnet opnå en hjemsendelsesaftale med.
Vi vil ikke som myndighed påtage os ansvaret for at sende de mennesker hjem til Irak, for der er ikke nogen hjemsendelsesaftale.
Hvad er det, vi skal gøre?
Hvad er det, vi skal gøre for de mennesker?
Skal vi blive ved med at bryde dem ned og give dem mulighed for at sidde i Kongelunden og blive endnu mere nedbrudt som mennesker, eller skal vi måske forsøge nu og her at forhindre fremtidige katastrofer og skabe en situation, hvor de mennesker bliver bygget op, således at de måske har bedre mulighed for at vende tilbage, når situationen i Irak tillader det?
Naturligvis skal de hjem, når situationen tillader det, naturligvis skal man ikke sidde her, hvis man er blevet afvist, men indtil den dag er vi nødt til som ansvarligt samfund at påtage os den opgave at afhjælpe de menneskers situation.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg tror ikke på, at det at nedlægge asylcentrene er en idé, som vil være særlig god eller hensigtsmæssig.
Jeg mener, at vi med den måde, vi har indrettet os på i Danmark, bl.a. med de initiativer vi har taget for at sikre både børn og familier på vores asylcentre, nu er i en situation, hvor vilkårene er bedre, end de var tidligere.
Det er den måde, jeg synes, vi skal håndtere vores asylpolitik på.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Skattestoppet eksisterer indtil den dag, vi med et bredt flertal i dette Folketing kan blive enige om en skattereform.
Med et bredt flertal mener vi, at et af de tre store borgerlige partier skal være med.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative sidder med nøglen til at gennemføre en skattereform.
Men jeg synes da, det er interessant at vide, at ikke engang De Konservative kan kvinde sig op eller mande sig op til også at være interesseret i en skattereform.
Det her er jo så resultatet.
Med hensyn til »Made in Denmark« må jeg sige, at forudsætningerne jo er noget anderledes end dengang.
I dag har vi 100.000 flere i beskæftigelse, end vi havde dengang, og der er også den lille forskel, at mens skattelettelserne til de allermest velhavende i den netop vedtagne skatteændring skal betales af pensionisterne, skulle de i vores forslag betales af de mest velhavende selv, i form af at man fik et loft over fradraget på pensionsindbetalingerne.
Så der er faktisk meget stor forskel på »Made in Denmark«-forslaget og det forslag, som nu er kommet, om at give lettelser til dem i toppen på bekostning af pensionisterne.