runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Jeg kan berolige fru Mette Reissmann rigtig meget, for danske virksomheder vil ligesom alle andre virksomheder i hele verden kunne søge det nye enhedspatent.
Det er det, der bliver skrevet i Politiken.
Det er faktisk også det, der fremgår af EU-konsulentens note til Folketinget.
Jeg har det sågar her i et svar fra Europa-Kommissionen til hr. Søren Søndergaard, der er medlem af Europa-Parlamentet.
Så det er sådan, at danske virksomheder på niveau med amerikanske, japanske, europæiske virksomheder vil kunne søge et enhedspatent.
De bliver ikke dårligere stillet.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Det er ikke altid, man skulle tro det, men det betyder faktisk noget, hvad der bliver sagt i den her sal.
Det udgør et fortolkningsbidrag, når jurister skal finde ud af, hvad der egentlig menes med de lovforslag, vi vedtager, så det, der bliver sagt fra Folketingets talerstol, indgår som led i fortolkningen af de lovforslag, der vedtages.
Og jeg hørte tidligere den radikale ordfører her i salen sige, at i prøverne vil der fremover stadig væk være spørgsmål, der berører dansk kultur og dansk historie.
Er det korrekt?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Det er med stor glæde, at Radikale Venstre i dag står på talerstolen og behandler det her lovforslag om en ændret statsborgerskabsprøve.
Det gør man bl.a. ved at erlægge en statsborgerskabsprøve.
Til gengæld er det så vigtigt, at prøven er relevant for ens ageren som dansk statsborger.
Fra radikal side synes vi ikke, at det er specielt vigtigt, om man ved, hvem der besatte Færøerne i 1940, eller hvem der var den første kendte danske konge, hvilket er nogle af spørgsmålene fra den nuværende indfødsretsprøve.
Til gengæld synes jeg, at det er relevant, at man nu i den nye statsborgerskabsprøve i modsætning til den eksisterende indfødsretsprøve vil vægte aktuelle og samfundsrelevante spørgsmål, der relaterer sig til ansøgerens konkrete hverdag som borger i et moderne samfund.
Ud over selve prøven vil der blive udarbejdet et lærebogsmateriale, så man har mulighed for at forberede sig til prøven uden selvfølgelig at kende til selve prøven.
Den nærmere regulering af prøvens etablering, administration og afholdelse vil senere blive fastsat i en bekendtgørelse, som vil blive sendt i høring til relevante høringsparter.
Som jeg startede min ordførertale med at sige, er vi fra Radikale Venstres side rigtig glade for, at vi med det her lovforslag ændrer indfødsretsprøven til en statsborgerskabsprøve, og vi kan til fulde støtte lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Selvfølgelig er der da noget der hedder det danske folk.
Det er det, ordføreren bl.a. lovgiver for; det er det, vi lovgiver for her i Folketinget; det er det danske folk.
Sådan er det.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det da er noget sludder at sige, at man ikke kan lave en prøve.
Det er det samme som at gå op til en prøve i 9. klasse.
Man sidder og forbereder sig, man sidder og forbereder sig grundigt.
Altså, så må det jo betyde, at ordføreren simpelt hen mener, at indfødsretsprøven skal afskaffes.
Det kan godt være, men selvfølgelig kan man lave den prøve.
Men der er én ting, jeg lærte, og det er faktisk en forståelse for, hvad fysik og kemi er.
Det er det, der er sagen – altså at forstå, at den danske nation er en gammel kulturnation, og at netop vores historie er det, der kitter os sammen som folk – vores fælles historie.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Det danske samfund er meget mere kompliceret.
Alene det, at ordføreren laver den store fejltagelse at nævne danskerne som det folk, vil jeg sige er forkert.
Ordføreren kunne have sagt de folk, for vi er mange forskellige folk, mange forskellige klasser med mange forskellige baggrunde, og det vil sige, at det er en kompleksitet af samfund, som de nye skal leve i.
Et eksempel på, hvorfor man ikke kan lave sådan en prøve: En god ven var oppe til køreprøve – det blev sammenlignet med, at det var ligesom en køreprøve – og fik de her spørgsmål, hvor man kunne krydse af, og så spørger en af dem, der var til det kursus, som man skal til først, om det var vedkommendes tur til at gætte – altså underforstået, at man kan gætte sig frem, og hvis man er rigtig heldig, får man nok spørgsmål rigtige.
Man kan jo ikke lære at køre bil ved at gå til køreprøve.
Det er jo noget, der siger sig selv.
Derfor er det efter min bedste overbevisning latterligt at komprimere det til nogle få spørgsmål og så ellers kalde det åndløst, hvis man ønsker at udvide det til noget mere komplekst.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Jeg lærte også, hvornår reformationen fandt sted.
Det lærte jeg faktisk i skolen.
Og det, der er med en fælles historie, og som jeg mener ordføreren underkender, er, at den historie altså er det, der kitter os sammen til et folk, ligesom sproget er det.
Og det at mene, at det er noget fuldstændig uvigtigt, at Danmark ser ud, som det gør, altså at historiske begivenheder overhovedet ikke betyder noget, er et åndløst standpunkt – fuldstændig åndløst.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Forskellen i opfattelse kan måske godt skyldes ens baggrund.
Altså, hvis man er præstesøn, har man én verden at kigge ud i, og hvis man er søn af en grisehandler, har man en anden verden at kigge ud i.
Jeg vil høre, om ikke ordføreren mener, at der også burde stilles et omvendt krav til danskerne, f.eks. at de havde bare et minimum af indsigt – jeg stiller ikke så store krav som ordføreren – i de nye danskeres kultur og historie og i de afgørende begivenheder i deres landes kultur og historie.
Jeg tør slet ikke nævne, at vi måske også skulle have en lille smule indsigt i deres religion.
Er det ikke et mindstekrav at stille til værtslandet, som gør brug af deres arbejdskraft, deres viden, deres hjerne osv.?
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Regeringen burde faktisk have en prominent plads i Guinness Rekordbog, for rækken af løftebrud er uendelig.
Statsministeren lovede i valgkampen, at der ikke ville ske ændringer i flygtninge- og integrationspolitikken, og så har man gjort det stik modsatte.
Man har nu lempet kravene til danskkundskaber, og så er det fatale ved den nye statsborgerskabsprøve, at den historiske del ryger ud.
Man lægger det dybt overfladiske, letbenede og åndløse syn til grund, at historien intet betyder, og at Danmark er et land uden fortid, uden historie; at det danske folk er et folk uden fortid og uden historie.
Sagen er bare, at vi, for nu at citere Edmund Burke, er dværge, der står på ryggen af fortidens kæmper, og det er grunden til, at vi kan se så langt.
Det vil sige, at det at se nu jo afhænger af, at vi står på ryggen af de gamle, der byggede landet op.
Og skal vi forstå, hvem vi selv er, må vi kende deres historie.
Skal man forstå, hvad Danmark er for et land, og hvad danskerne er for et folk, så må man kende til landets historie og kultur, til bl.a. kristendom.
Skal man forstå danskheden, ja, så må man kende de afgørende begivenheder, der er slået ned i historien.
Det at få et statsborgerskab er en gave fra danskerne, ikke en rettighed, men en gave, og det fremgår også klart af § 44 i grundloven.
Hvis man skal have et statsborgerskab, må man selvfølgelig kende til det folk, i hvis midte man optages.
Det gælder da ikke mindst den, der er kommet til landet og søger statsborgerskab.
Jeg vil så godt hæfte mig ved, at der er sagt meget sludder om den nuværende indfødsretsprøve, nemlig at den var for svær osv. osv.
Man har haft lang tid til at forberede sig.
Der ligger en fin historisk gennemgang til grund formuleret på et klart og letforståeligt dansk.
Når et spørgsmål skal besvares, har man tre muligheder, og man har så i øvrigt 45 minutter til hele prøven.
Man kan svare forkert på 8 ud af 40 spørgsmål og stadig væk bestå.
Det var faktisk en virkelig god prøve.
Den siger vi jo farvel til i juni 2014.
Sprogkravene slækkes også.
Det mener regeringen måske heller ikke er vigtigt.
Regeringens løftebrud er på dette område som på hele udlændingeområdet fatale.
Vi siger nej.
Det er at stramme kravene til sprogkundskaber, stramme kravene til kendskabet til det samfund, man indgår i.
Sproget er jo simpelt hen en basal nødvendighed for overhovedet at kunne begå sig på det danske arbejdsmarked, tale med naboer, gå op på kommunekontoret, stemme og alt muligt andet.
Men hvis der skulle være nogen tvivl om det, så siger vi nej.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Det, som er aftalt i tårnet, er aftalt i tårnet, hvis det er det, som spørgeren refererer til.
Det behøver vi jo ikke at diskutere her.
Det, som er vigtigt for mig, er sådan set, at vi her behandler et lovforslag, og at det er en lov om statsborgerskabsprøve, der ikke gør det lettere, men til gengæld er meget mere aktuel i forhold til de ting, man bør vide som samfundsborger i Danmark.
Man skal se det i den sammenhæng, at det er vores opfattelse, at den prøve, der har været indtil nu – den måde, der har været lagt op til den på – ikke nødvendigvis har bidraget til integration.
Den har ikke fremmet det, som vi også beskriver, nemlig at man er en aktiv del af det danske samfund.
Det er også derfor, jeg refererer til det, som jeg gør, og siger, at det, som man skal gøre fremadrettet, er, at man skal vide noget om, hvordan man kan være en aktiv del både i forhold til det politiske og i forhold til det samfund, man er i, og i forhold til hvordan man agerer som borger i det.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Statsborgerskabet skal jo være en belønning til dem, der har gjort sig umage med at blive en del af det danske samfund.
Nu er du blevet til en del af det danske samfund, nu er du blevet dansker; du lever op til kravene, du får et dansk statsborgerskab.
Det skal jo ikke være et redskab iblandt alle mulige andre redskaber til at få folk integreret.
Der har vi jo masser af integrationsredskaber.
Jeg synes virkelig, at man devaluerer betydningen af det at blive dansk statsborger, når man siger, at det er et integrationsredskab iblandt flere integrationsredskaber, i stedet for at man siger, at det er belønningen, som du får, når du har gjort dig umage med at blive en del af det danske samfund.
Har ordføreren nogle principielle betragtninger om det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Ja, det tror jeg faktisk, for i min optik er det at få et statsborgerskab ikke en belønning.
Det kan være, at Dansk Folkeparti mener det, men det mener jeg sådan set ikke at det er.
Det er en mulighed eller en rettighed, man får, når man har opholdt sig længe nok i Danmark og lever op til en række krav, bl.a. består en statsborgerskabsprøve.
Så kan man blive statsborger.
Men det er ikke en belønning.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Det er korrekt i den kontekst.
Jeg kan ikke stå her fra talerstolen og sige, hvad det er for nogle konkrete spørgsmål, for som jeg sagde i min ordførertale, er de ikke lavet endnu.
Men selvfølgelig er der et aspekt i forhold til at forstå en historie i forbindelse med det at skulle leve som borger i et moderne spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at tage udgangspunkt i det, som hr. Christian Langballe sagde heroppefra i forhold til det at kende til, at Danmark er et sekulariseret samfund.
Det kan man jo komme til at kende til, og det er da relevant at kende til det, men sikrer vi, at man kender til sekularisering, at man kender til reformationen ved at stille et spørgsmål i en indfødsretsprøve om, hvilket år reformationen blev gennemført?
Det mener vi fra radikal side på ingen måde.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det blevet lettere, eller er det blevet sværere at blive dansk statsborger efter indfødsretsaftalen af 23. maj?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-10-10:
Den del af indfødsretsaftalen, der vedrører statsborgerskabsprøven, betyder i hvert fald ikke, at det er blevet lettere at blive statsborger.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Det var nu ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om hele indfødsretsaftalen, altså om alle de lempelser, der er givet deri.
Er ordføreren så enig i, at det er blevet lettere efter alle de ændringer, der er sket i indfødsretsaftalen af 23. maj?
Jeg kan jo ikke skjule, hvad min egen opfattelse er, nemlig at det generelt er blevet lettere.
Men herudover vil jeg godt have ordførerens bemærkninger til, om det er rigtigt eller forkert, at det af regeringsgrundlaget fremgår, at ændringerne skal ske ved lov frem for ved skiftende politiske aftaler.
Kan ordføreren bekræfte det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-10-10:
Det var en fejl.
Det beklager jeg.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte, om der også fremover vil komme spørgsmål om dansk kultur og dansk historie, på trods af at teksten er ændret til, at det, der fremover skal ske, er, at man vægter aspekter af det hverdagsliv og det aktive politiske liv, som møder borgerne i et moderne samfund.
Det er det, der står i den nye aftaletekst.
Vil der fortsat komme spørgsmål om dansk kultur og dansk historie?
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Jeg vil egentlig godt følge op på spørgsmålet fra den konservative ordfører og stille et spørgsmål, for det har også været en kilde til undren for mit vedkommende, at vi faktisk i dag skal diskutere en bemyndigelseslov uden egentligt indhold, fordi det først fastsættes senere.
Jeg mener godt, at man kunne have indarbejdet nogle klare retningslinjer i loven, så vi faktisk vidste, hvad vi stemmer om.
Jeg synes, det er noget mærkeligt noget, men jeg har jo hørt på vandrørene, hvilke lempelser der er i den her statsborgerskabsprøve, så jeg er da godt klar over, at der slækkes på væsentlige punkter.
Synes ordføreren ikke, at det er mærkeligt, at man laver en bemyndigelseslov, uden at den får et konkret indhold?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Det er ikke politikere, men derimod fagfolk, der udarbejder dem.
For vores folkestyre synes jeg, det er rigtig vigtigt, at det ikke er os.
Så vil jeg igen påpege, at den her ændring af prøven på ingen måde er udtryk for, at det bliver lettere at bestå prøven, men man bliver bare stillet spørgsmål, som er langt, langt mere relevante end spørgsmål om, hvem der besatte Færøerne i 1940.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Jeg mente jo ikke, at vi skal sidde og skrive den prøve.
Det har jeg overhovedet ikke sagt noget om.
Jeg mener bare, at vi skal have lov til at tage stilling til den og drøfte den i Folketingssalen.
Det var sådan set det eneste.
Det eneste, vi har her, er en bemyndigelseslov, og så har vi sådan set en skal uden indhold.
Så ved jeg udmærket godt, at formålet med denne statsborgerskabsprøve jo selvfølgelig er, som det har været så mange gange tidligere, at slække på kravene.
Man må jo fra Det Radikale Venstres side være meget, meget taknemlig, for den politik, der føres lige i øjeblikket, skyldes ikke mindst Det Radikale Venstre.
Jeg vil sige, at det er Det Radikale Venstre, der fører flygtninge- og integrationspolitikken i Danmark i dag.
Karen Hækkerup (S), 2013-10-10:
Så er det hr. Christian Langballe for en kort bemærkning.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Jeg bliver nødt til at sige endnu en gang, at den her prøve er udtryk for, at vi nu vægter det at blive borger i et moderne, demokratisk samfund, aktiv medborger i det samfund, man skal ud at agere i, højt.
Det synes vi er meget, meget vigtigt.
Det synes vi er vigtigt for det enkelte menneske, som nu skal blive dansk statsborger.
Det synes vi også det er for resten af det danske samfund.
Så kender man til den hverdag, man skal ud at leve i.
Det er det, vi laver prøven i.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hele Folketinget ikke synes, at det er meget, meget mere relevant end at kunne bestemte årstal eller at kunne kongerækken, som på ingen måde gør, at man bliver en mere aktiv medborger.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
I SF bakker vi naturligvis op om det her lovforslag, fordi vi synes, at det er vigtigt, at vi får en ny statsborgerskabsprøve.
Vi synes, at udlændingepolitikken på nogle punkter tog en drejning under de borgerlige, som vi syntes var usund for integrationen.
Jeg synes, at indfødsretsprøven var en del af det.
Den er fyldt med irrelevante spørgsmål som: Hvornår løsrev Island sig fra Danmark, hvor stort er Danmarks areal, hvilket år blev stavnsbåndet ophævet?
Jeg synes, at det er spørgsmål, som mange danskere måske også lige på stående fod ville have svært ved at svare på, og det er helt sikkert viden, som bliver glemt i løbet af 3 år.
Det er også viden, som ikke peger frem mod at være en aktiv borger i Danmark.
Jeg underkender slet ikke, at historie og kultur kan være vigtig viden.
Jeg vil bare meget hellere som SF'er, at folk, som ansøger om statsborgerskab, får nogle brugbare redskaber med, som de kan bruge aktivt i deres hverdag.
Derfor synes vi også, at det kan være fornuftigt at indrette en prøve i den retning.
Vi skal stille nogle krav.
Det skal vi naturligvis, fordi det er noget særligt at få dansk statsborgerskab.
Det vil vi sådan set fortsat gøre, men vi synes også, at kravene skal være rimelige og opnåelige.
Så er jeg faktisk også sikker på, at der er flere, der vil lægge sig i selen og arbejde aktivt for deres integration, netop fordi det faktisk er opnåeligt.
Det er jo ikke, fordi vejen til at få statsborgerskab er nem.
Der er en række krav, der skal opfyldes.
Først skal man opfylde kravene til tidsubegrænset opholdstilladelse, der er krav om selvforsørgelse og mange års ophold, så det er faktisk mennesker, der har en stærk tilknytning til Danmark, som kan få lov at søge om det.
Vi synes, det er rigtig fint, at den nye statsborgerskabsprøve kan komme til at vægte aspekter af hverdagslivet og politisk engagement højt, for dybest set ønsker vi af vores nye borgere, at de engagerer sig i vores samfund.
Derfor er det fornuftigt, at vi nu forhåbentlig får formuleret nogle spørgsmål, som relaterer sig til det liv, som de her nye borgere skal møde.
Vi synes ikke, at god integration kan gøres op i viden om enevælden og Struense og årstal.
Vi synes, det handler om at give mennesker lyst og vilje til at deltage i samfundet, og jeg synes også, det er det, vi kommer til at belønne med den nye prøve.
Derfor bakker vi op om lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Nu benyttede jeg lige pausen til at læse lidt længere nede i referatet af førstebehandlingen tilbage fra den 19. april 2006, og der fandt jeg et andet citat af en ordfører, der siger: »... og derfor vil vi heller ikke være med til at give ... en blankocheck til et ministerium...«.
Spørgsmålet er: Hvem sagde det under førstebehandlingen af lovforslag nr. L 180 den 19. april 2006 – i forbindelse med man lavede loven om indfødsretsprøven?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Mon ikke, det kunne have været en SF-ordfører?
Men jeg var ikke valgt i Folketinget i 2006, så det har jeg ærlig talt svært ved at svare på.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Jeg synes, der er flere ting, man kan spørge ind til, men jeg hæftede mig ved noget, som ordføreren sagde i sin ordførertale, nemlig at reglerne om statsborgerskab skal fremme integrationen.
Mente ordføreren virkelig det?
Det er sådan set spørgsmålet.
Ser regeringen virkelig indfødsret, statsborgerskab, som et integrationsredskab – altså et redskab, som vi bruger til at fremme en integrationsproces?
For det burde vel være sådan, det er i hvert fald det, vi mener i Dansk Folkeparti, at når man bliver dansk statsborger, er det jo, fordi man er blevet dansker, at man så at sige er gået igennem hele integrationsprocessen, og den er så afsluttet, og nu er man så dansker.
At det så ikke altid er sådan ude i virkelighedens verden, ved jeg godt, men det bør være det, man tilstræber: Når du får statsborgerskabet, er det sådan set beviset på, at nu er du blevet integreret, nu er du blevet dansker.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Nej, det er jeg på ingen måde enig i.
Jeg mener ikke, at det er lettere at gå op til den nye statsborgerskabsprøve, end det var at gå op til den gamle indfødsretsprøve.
Det, der er helt afgørende, er, at den er langt mere relevant.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Det er jo da i hvert fald nemt at svare på.
Vi får altså åbenbart ikke lov til at debattere andet, kan jeg forstå.
Jeg prøver så en gang til.
Er ordføreren enig i, at der sker lempelser?
Det var jo så åbenbart det, fru Stampe redegjorde for på det radikale landsmøde, så vidt jeg kan forstå min kollega.
Er ordføreren enig i, at der sker lempelser ved den her indfødsretsaftale, at der sker lempelser på muligheden for at blive dansk statsborger?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Jeg kan ikke svare på, hvilke konkrete spørgsmål der vil blive stillet.
Det bliver konkretiseret, som det også står i lovforslaget, hen ad vejen.
Vi kan jo tage en lang diskussion om, hvad dansk kultur betyder, hvad dansk historie betyder.
Er det relevant, at Danmark for 10-15 år siden deltog i diverse krige, er det dansk historie?
Det mener vi absolut fra radikal side er dansk historie.
Ja, det mener vi også.
Det kan godt være, at det ikke er den samme danske historie, man vil lægge vægt på i den nye prøve, fordi det, som der står, bliver vægtet som meget, meget værdifuldt at være aktiv medborger i et moderne demokrati.
Kan man det uden at kende en smule til historie?
Nej, det tror jeg ikke, så derfor er jeg overbevist om, at der både vil være historiske og kulturelle aspekter i den nye statsborgerskabsprøve.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Jeg er utrolig glad for, at man lægger vægt på, at de, som ønsker dansk statsborgerskab, inden de går op til prøven, skal kende baggrunden for det og materialet.
Man kunne jo håbe, at vi i Folketinget havde den samme mulighed for, inden vi går i Folketingssalen og skal debattere et lovforslag, at vide, hvad det er, vi skal drøfte og debattere, men det kan være, at det kommer fremover, at vi får lige så gode vilkår som dem, der søger dansk statsborgerskab.
Det kan man aldrig rigtig vide.
Men nu sad jeg lige og spolede lidt tilbage, fordi jeg jo kunne forstå på Socialdemokratiets ordfører, at han ikke helt vidste, hvor han skulle henvise til.
Men jeg har også lige kigget lidt på lovforslag L 180, der blev førstebehandlet den 19. april 2006.
Det var nemlig dengang, man indførte indfødsretsprøven, og der har jeg et citat fra.
Der er nemlig en af ordførerne, der siger: »Jeg vil ikke vedtage love, der alene baserer sig på tillid til ministeren«.
Spørgsmålet er: Hvem sagde det under førstebehandlingen?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Jeg tror, at jeg vil citere ministeren.
Jeg er glad for, at det ikke er et spørgsmål i indfødsretsprøven, for det ved den radikale ordfører ikke.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Hvad er der sket i mellemtiden?
Hvad er der sket i holdningen der?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, at jeg bare lige skal høre, om ordføreren lagde mærke til, at Socialdemokratiets ordfører hældte den radikale ordfører fuldstændig ned af brættet i forhold til at få indflydelse på det fremtidige arbejde, om man stemmer for eller imod.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Jeg lagde mærke til, at den konservative ordfører fuldstændig fejlfortolkede mit spørgsmål til hr. Jan E. Jørgensen tidligere i debatten.
Det, jeg konkluderede over for hr. Jan E. Jørgensen, var, at man jo er velkommen til at stemme for det her lovforslag.
Det er hverken den ene eller den anden eller jeg selv, der afgør de konkrete spørgsmål.
Det bliver afgjort af de fagpersoner.
Det er vægtningen, ikke om man kan kongerækken.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Dagens emne er afledt af indfødsretsaftalen af 23. maj 2013, og jeg vil godt høre ordførerens bemærkninger til følgende
: Mener ordføreren, at det er rimeligt, at Folketinget ikke får lov at debattere de vigtige emner, der står i indfødsretsaftalen, de lempelser, der er sket i aftalen her?
Mener ordføreren, at det er rimeligt, at det bare sker på aftalebasis, eller var det egentlig ikke sådan, at man stillede både Folketinget og befolkningen i udsigt, at det skulle ske ved lov?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Det er det, jeg står på talerstolen for at debattere.