runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2012-04-27:
Jeg synes egentlig, jeg i flere omgange i debatten i dag har efterstræbt at understrege, at grupperne af kontanthjælpsmodtagere er meget forskellige.
Jeg ved ikke, om spørgeren er bekendt med det, men det, der ulykkeligvis sker lige nu, er, at der kommer stadig flere kontanthjælpsmodtagere i det, der kaldes matchgruppe 3.
For at være i gruppe 3 kræver det, at man har andre problemer end ledighed.
Det er typisk problemer med psykiatriske lidelser, sociale udfordringer.
Når jeg bruger tid på det – jeg beklager selvfølgelig, hvis spørgeren synes, at det ikke er relevant – er det, fordi det er en af de opgaver på kontanthjælpsområdet, der skal løses .
Det er ikke nok at insistere på, at flere mennesker skal i arbejde.
Det er ikke nok at insistere på, at flere unge skal i uddannelse, for der er en meget stor gruppe af vores kontanthjælpsmodtagere, der har andre problemer end ledighed.
De fortjener vel sådan set en politisk opmærksomhed og et velfærdssamfund, der er med til at afhjælpe de sociale udfordringer og se på det hele menneske, sådan at borgeren på sigt bringes tættere på arbejdsmarkedet og samtidig får løst sine sociale problemer.
Merete Riisager (LA), 2012-04-27:
Ministeren har snart fået sagt sygdomme, sårbarhed og misbrug så mange gange, at man skulle tro, at det er det generelle billede af kontanthjælpsmodtagere.
Jeg ved i hvert fald, at hvis jeg var kontanthjælpsmodtager, ville jeg føle mig noget pikeret og sat i bås og også en anelse talt ned til.
Mit spørgsmål går altså på succeskriteriet for det her forslag.
Hvor mange mennesker skal i arbejde for de her 100 mio. kr., for at forslaget har været en succes?
Mette Frederiksen (S), 2012-04-27:
Jeg synes, det er fint, der bliver stillet skriftlige spørgsmål derom.
Som det også er hr. Bent Bøgsted bekendt, er det stadig væk en relativt ny ordning med jobpræmie for enlige forsørgere, og derfor foreligger der ikke en evaluering endnu.
Jeg vil nødig stå og gentage mig selv, men det, der er afgørende for mig som beskæftigelsesminister, for os som regering, er, at vi med alle tænkelige midler – inden for rimelighedens grænser, selvfølgelig – sikrer, at mennesker får flere muligheder i deres liv.
Og der er ikke mange muligheder forbundet med at være langvarigt på kontanthjælp, tværtimod.
Langtidsledighed er altid et problem.
Det er den, hvad enten vi taler om forsikrede, stærke ledige, eller vi taler om arbejdsløse, der er i vores kontanthjælpssystem.
Langtidsledigheden risikerer at bide sig fast omkring det enkelte menneske, omkring vores samfundsøkonomi, og dermed underminerer det i mine øjne vores mulighed for at føre en arbejdsmarkedspolitik til gavn både for den enkelte og for Danmark under et.
Derfor skal langtidsledighed imødegås og bekæmpes med de midler, vi kan, og det her er et lille bidrag dertil.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-27:
O.k., det er også helt fint, men der er bare lidt usikkerhed om, hvem der egentlig kan få det.
Jeg har stillet nogle spørgsmål – dem behøver vi ikke gentage her, for dem ser ministeren, når de kommer over på skrift – vedrørende det her med jobpræmien.
Jeg synes, der er lidt usikkerhed i det.
Men jeg vil godt lige slutte af med at sige, at jeg da vil give ministeren ret i, at hvis man får de der 7.500 i job på grund af det her, er det en succes.
Men man kan have sin tvivl om, hvor mange der kommer i job, og derfor synes jeg – som jeg sagde – at det måske var formålstjenligt, at man lige havde ventet på den endelige evaluering af det forsøg, der kørte i forvejen.
Men det kan være, ministeren har nogle cirkatal allerede nu – der kommer i hvert fald skriftlige spørgsmål om det.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-27:
Det er en jobpræmie, og derfor knytter det sig til beskæftigelse.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-27:
Nu er snakken jo kommet lidt ind på kontanthjælpsmodtagere og uddannelse, og at man kan få jobpræmien, hvis man har indtægter som lønmodtager, har ansættelse med løntilskud, beskæftigelse efter kapitel 4 i integrationsloven, fleksjob og den slags.
Men det, jeg godt vil høre, er, hvad det her betyder i forhold til unge under uddannelse.
Betyder det – og det kan godt være, det her er et spørgsmål om, hvad man tror, eller hvad man tror, man har opfattet det som – at unge, der går på kontanthjælp og så går i gang med en uddannelse på SU, kan få den her jobpræmie på 600 kr., eller er de undtaget, så det kun gælder ren beskæftigelse?
Mai Henriksen (KF), 2012-04-27:
Tak for det, formand.
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Det har vi efterhånden diskuteret rigtig mange gange i den her sal og også oppe fra den her talerstol.
Men det burde jo bare være logisk og helt naturligt, at vores velfærdssamfund var indrettet sådan, at det kunne betale sig at gå på arbejde frem for at være på forsørgelse.
Sådan er det ikke.
For gevinsten ved at tage et arbejde og undlade at være på passiv forsørgelse er blevet forringet, siden den dag regeringen trådte til, og der er stadig væk ikke noget, som tyder på, at det vil ændre sig foreløbig. Alle hårdtarbejdende danskere, som hver dag knokler, må føle sig noget snydt.
Kort før jul blev regeringens forslag om at afskaffe kontanthjælpsloftet og starthjælpen vedtaget.
Hvad er regeringens svar på, at forskellen mellem at stå op og gå på arbejde og at være på passiv forsørgelse er på omkring 50 kr. om dagen?
Hvad er regeringens svar til den kassedame, der står op kl. 4.00 for at tage på arbejde, som arbejder 37 timer om ugen og betaler sin skat, eller den medarbejder på et gartneri, som også står tidligt op og ligeledes bidrager til vores fællesskab?
Hvordan kan man retfærdiggøre, at det bedre kan betale sig at lade kassedamen, rengøringsassistenten og gartnerimedarbejderen knokle og så selv være på passiv forsørgelse?
Er det solidarisk?
Som konservativ mener jeg, at der skal være en økonomisk gevinst ved at gå på arbejde, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Med det her lovforslag vil man nu give en præmie til langtidsledige på kontanthjælp for at komme i job.
Man skal altså nu have en præmie for at gøre sin pligt.
Helt nøjagtigt skal man have 1.800 kr. hvert kvartal, som jo er udbetalingskadencen.
Så er jeg helt med på, at der lige nu er en tilsvarende forsøgsordning for enlige forsørgere i dag, og lad mig egentlig sige det ret klart: Den slags politik er ikke helt min kop te.
Det ville jo have været rart, om regeringen havde ventet, til evalueringen af den her ordning forelå.
Jeg er helt overbevist om, at de 95 mio. kr., som forsøget vurderes at koste, kan bruges bedre, og det er jeg tilsyneladende ikke alene om at mene.
For hverken kommuner, socialrådgivere eller Rådet for Socialt Udsatte tror rigtig på, at de her 600 kr. om måneden vil have en positiv effekt.
Står det til Konservative, skulle de penge jo bruges på initiativer til at få flere unge ledige i arbejde – ungeledigheden er stadig væk rigtig, rigtig høj – og gøre en ekstra indsats for dem.
Vi ved, at hver tiende ung er ledig, og vi risikerer, at får de ikke foden indenfor på arbejdsmarkedet, er det ikke sikkert, at de nogen sinde kommer ind.
Konservative kan ikke støtte lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-27:
Det er klart.
Når vi skaber flere arbejdspladser, er der også flere arbejdspladser til de her mennesker.
Den tidligere regering sparede igen og igen på uddannelse, men i stedet for det fremmer vi uddannelsen for ufaglærte via 6-ugers selvvalgt uddannelse og alt muligt andet.
Jo mere uddannelse vi giver, jo bedre mulighed får de her mennesker for at komme i gang.
Når jeg går tilbage og kigger på ordførertalen, fra dengang man lavede det med enlige forsørgere, ser jeg, at ordføreren, fru Ulla Tørnæs, sagde følgende: »Jobpræmien vil give enlige forsørgere en ekstra økonomisk gevinst ved at finde et arbejde, og de bliver i højere grad motiveret til at komme ud af ledigheden.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.«
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Nu er man altså i tvivl om, hvorvidt det her virker.
Det forstår jeg ikke en pind af, og jeg vil sige, det undrer mig, at Venstre på den måde falder tilbage og mener noget helt andet, end de faktisk gjorde i år 2010.
Hans Andersen (V), 2012-04-27:
Tak for det.
Inspireret af det, hr. Leif Lahn Jensen nævnte her til allersidst, om, at regeringen har iværksat en række initiativer, der vil skabe vækst, vil jeg bare bede hr. Leif Lahn Jensen bekræfte – eller afkræfte – at regeringen sådan set sammen med Enhedslisten har indledt med at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr. her i 2012.
Så kan man spørge, om væksten stiger på grund af det, eller om den falder på grund af det tiltag, når vi taler om, at det, det handler om, er at skabe flere job, således at kontanthjælpsmodtagere får en større mulighed og chance for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-27:
Det synes jeg er vigtigt at sige.
Men jeg vil også i forhold til det med, om kommunerne skal benytte sig af det og få ekstra penge, sige, at jeg mener – og det er de klare signaler, vi vil sende herfra – at det her er lavet for at få flere mennesker i arbejde, for at få flere af de her mennesker, som i forvejen har svært ved at komme i arbejde, til at søge.
Så er der mange, der vil sige: Jamen der er jo ingen job.
Men det skal også ses i sammenhæng med, at vi rent faktisk har lavet en enorm kickstart med penge til at sætte gang i nogle arbejdspladser – meget mere, end den tidligere regering gjorde.
Vi har lavet en rigtig god energiaftale, som også sætter gang i skabelsen af arbejdspladser.
Så samtidig med at vi skaber arbejdspladser, giver vi også muligheder for, at de her mennesker kan søge.
Så alt i alt skal vi selvfølgelig sørge for, at de mennesker kan komme i arbejde, og det synes vi selvfølgelig er rigtig, rigtig godt.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-27:
Tak, hr. formand.
For hvis jeg har forstået det rigtigt, kan man få op til de her 600 kr., hvis man kommer i job med løntilskud.
Men der bliver vel ikke spekuleret i løntilskud, så der bliver sagt: Nu skal du ud i løntilskud, for så kan du få de her 600 kr. mere?
Det er vel for at få personen videre i et job, og kommunen skal vel så ikke kigge på, om de nu kan få 600 kr. mere til en kontanthjælpsmodtager, hvis de sender vedkommende ud i et job med løntilskud.
Det andet, jeg vil spørge om, er de selvstændige.
Der står, at selvstændige også kan få op til 600 kr., men er det ikke sådan, at hvis en kontanthjælpsmodtager skal være selvstændig, kan vedkommende ikke bare sådan lige blive det og samtidig få kontanthjælp, eller hvordan ser det ud med det for selvstændige?
Hvis man er på kontanthjælp og f.eks. vil være selvstændig på deltid, f.eks. have 10 timers selvstændig virksomhed om ugen, kan man så også få noget af jobpræmien?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-27:
Så det er vel egentlig et eller andet sted o.k.
Men jeg vil sige, at til forskel fra Liberal Alliance tror vi på, at guleroden også virker for nogle mennesker.
Jeg ved jo godt, at Liberal Alliance kun vil give guleroden til de rigeste i det her land, og det er så der, forskellen er mellem Liberal Alliance og Socialdemokraterne.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-27:
Jamen det er da ikke noget svar.
Altså, man går ud og tager en hel masse penge fra skatteborgerne, fra dem, der er i arbejde, og giver til dem, som ikke er i arbejde; de skal så have mere.
Så siger man, at nu skal man også give dem, der ikke er i arbejde, penge for at komme i arbejde.
Det hænger ikke rigtig sammen, og det har ikke noget at gøre med, om man tror på guleroden eller på pisken.
Det her er da en vanvittig tankegang og et spild af skatteborgernes penge.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-27:
Til forskel fra Liberal Alliance tror Socialdemokratiet faktisk også på guleroden og ikke kun på pisken.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-27:
Det er jo dejligt, at der ligesom er en anerkendelse af, at økonomiske incitamenter for at få folk i arbejde virker.
Men er det ikke sådan lidt kafkask, at man først fjerner loftet over kontanthjælpen, så forskellen mellem at være på passiv forsørgelse og være i beskæftigelse bliver mindre – det koster omkring 800 mio. kr. – og at man så siger, at nu er det økonomiske incitament til at være i arbejde blevet mindre, og at man giver folk penge for at komme i arbejde?
Det er da fuldstændig absurd.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-27:
Tak for det.
Det er rigtig vigtigt for Socialdemokraterne at finde nye metoder til at øge arbejdsudbuddet, men ikke mindst til at modvirke langtidsledighed.
Et af vores største problemer i dag er jo langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed, det skal vi bestemt gøre noget ved, og det skal vi tage rigtig alvorligt.
Med lovforslaget foreslås den her 2-årige forsøgsordning, som ordføreren for Venstre også fortalte om, hvor netop de her personer, der har modtaget kontanthjælp i minimum 329 ud af 365 dage inden for det sidste år, kan få den her skattefri jobpræmie på op til 600 kr., hvis de kommer i arbejde.
Dermed gør vi det mere attraktivt for kontanthjælpsmodtagere at være i job frem for på passiv forsørgelse.
Ordningen indebærer, at en mindre gruppe af de her kontanthjælpsmodtagere får en ekstra økonomisk gevinst ved at skaffe sig arbejde.
Forslaget er hermed med til at modvirke langtidsledigheden blandt kontanthjælpsmodtagere.
Socialdemokratiet mener, at det er til gavn for samfundet, og vi mener, at det er til gavn for den arbejdsløse, når flere får noget at stå op til om morgenen, når flere får penge mellem hænderne, og når flere bliver en del af arbejdsfællesskabet.
Forslaget bygger på og er meget lig de principper, der gælder for den 2-årige forsøgsordning om jobpræmie til enlige forsørgere, som blev vedtaget af et næsten enigt Folketing i december 2010.
Ligesom det gjaldt for forsøgsordningen med jobpræmier til enlige forsørgere, skal forsøgsordningen med jobpræmier til de her kontanthjælpsmodtagere med langvarig ledighed selvfølgelig evalueres grundigt, hvorefter man kan tage stilling til, hvordan erfaringerne med forsøget skal bruges fremover.
Med disse bemærkninger støtter Socialdemokraterne forslaget, og jeg skulle sige fra SF, der desværre ikke kan være her i dag, at de også støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2012-04-27:
Lovforslaget her vil indføre en jobpræmie som en 2-årig forsøgsordning for langtidsledige kontanthjælpsmodtagere.
Formålet med det er at finde ud af, om det vil reducere antallet af de langtidsledige på kontanthjælp.
Forslaget indebærer, at målgruppen får en ekstra økonomisk gevinst ved at skaffe sig et arbejde.
Det er altså et incitament til at gøre sig umage med jobansøgningerne.
Ordningen skal gælde i perioden fra den 1. juni 2012 til og med den 31. maj 2014.
Dem, der er omfattet af dette forsøg, vil modtage en præmie på højst 600 kr. skattefrit om måneden, hvis de altså finder et job.
Der bliver også foreslået nogle mindre ændringer, og de skal sikre, at en udbetalt jobpræmie ikke tæller med i beregningen af f.eks. det beløb, man får udbetalt i kontanthjælp m.v. Det her forslag virker umiddelbart som et godt forslag, og VK-regeringen har jo også for 2 år siden fremsat et, der mindede meget om det her.
Men der er alligevel to grunde til, at vi i Venstre ikke kan støtte dette.
For det første er det et meget dyrt forslag, hvor de samlede omkostninger løber op i næsten 95 mio. kr., og så er der den væsentlige detalje, at vi ikke ligefrem er begejstrede for finansieringen af det her.
Det skal jo ske via finanslovaftalen mellem regeringen og Enhedslisten, der øger skatter og afgifter med mere end 5 mia. kr. For det andet blev der sat et lignende forsøg i gang for enlige forsørgere på kontanthjælp i forbindelse med VK-regeringens tidligere forslag.
Det forsøg er endnu ikke afsluttet, og derfor mener vi, at vi bør vente på resultaterne, før vi iværksætter flere forsøg af samme slags.
Der er jo f.eks. eksperter, der mener, at vi ikke kan være sikre på, at en jobpræmie vil have en motiverende effekt på langtidsledige.
Ministeren burde bruge al sin energi på at få nogle virkelig effektive ting sat i værk.
Det kunne f.eks. være den bebudede kontanthjælpsreform, eller også kunne man jo overveje, om det ville have en større effekt, hvis man genindførte kontanthjælpsloftet og starthjælpen.
Efter min mening er det i hvert fald en forkert prioritering at bruge tid på det her forslag.
Det vil som sagt sætte et forsøg i gang, som vi allerede er ved at lave og mangler resultaterne af.
Så i Venstre støtter vi ikke op om L 162, men vi vil meget gerne bidrage til at finde ud af at iværksætte ting, der på andre måder kan få flere ledige i arbejde.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-27:
Sådan kan vi fortsætte vores fredagskådhed.
Vi vil også gerne arbejde med evaluering, og vi vil også meget gerne arbejde med inddragelse.
Det nævnte jeg også i min tale.
Det er ganske vigtigt, at den viden, som oparbejdes både på den enkelte skole, i den enkelte kommune og på tværs af kommunerne, bliver indsamlet og faktisk også bliver anvendt til at lave den skoleudvikling, som der er et stort behov for.
Vi vil rigtig gerne i forbindelse med arbejdet i forligskredsen være med til at implementere de erfaringer, der kommer fra elevplanerne, og det kan også være, at vi fra SF's side må sige, at vi var rigtig meget imod, men måske ligger der et redskab her, som vi kan inddrage og bruge i det videre arbejde.
Men først og fremmest er den store udfordring, at der er for mange elever, der får for lidt ud af at gå i folkeskolen.
Det er muligt, at elevplanen er et godt redskab, men det er i hvert fald helt stensikkert, at systematisk arbejde, målrettet arbejde på at blive klogere på, hvordan man arbejder pædagogisk, er det, vi skal frem til.
Det er også derfor, vi sidder i forligskredsen.
Vi vil gerne trække i arbejdstøjet.
Hans Andersen (V), 2012-04-27:
Nu svarede hr. Leif Lahn Jensen jo meget behændigt ikke på spørgsmålet om, hvorvidt de ekstra 5 mia. kr. i skatter og afgifter øger eller hæmmer væksten, om det skaber flere eller færre job.
Den nuværende regering har fjernet kontanthjælpsloftet, har fjernet starthjælpen, har sådan set hævet det beløb, man får, når man er på passiv overførsel.
Oven i det kommer den nye regering så nu med et forslag om en jobpræmie.
Det er jo ikke det, der øger incitamentet til at tage et job.
Det er jo fuldstændig vanvittigt, at man først giver mennesker flere penge i kontanthjælp, og bagefter skal man give dem en jobpræmie for at komme i arbejde.
Det er jo derfor, vi siger: Vent nu lige lidt på resultatet af det nuværende forsøg, afvent det.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-04-27:
Altså, jeg vil sige, at den her regering jo har taget en del initiativer, der samlet skaber flere job.
Vi har taget initiativer, der samlet skaber flere job.
Jeg kan også godt huske, da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Vi vil altså gerne kendes for at gøre det bedre.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-27:
Jeg må tilstå, at jeg synes, at det her er et af de mere absurde forslag, som jeg er stødt på i min korte tid i Folketinget.
Man har så fjernet loftet over kontanthjælpen, man har fjernet starthjælpen, og man har fjernet 225-timers-reglen.
Det fastholder altså mennesker på passiv forsørgelse, som er det, som vi alle sammen prøver at kæmpe imod.
Så siger man: Det her ikke godt, så nu må vi give folk nogle penge for at komme i arbejde.
Jeg synes, at det er absurd, og jeg kan ikke forstå, hvordan et arbejderparti skal kunne forklare det her over for den lavtlønnede kassedame, som skal betale skat og højere afgifter, at hun, siden den her regering er kommet til, bl.a. skal finansiere, at dem, som så er ledige nu, skal have penge for at komme i arbejde.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Så vil jeg sige noget til den radikale ordfører.
Den radikale ordfører er jo udmærket godt klar over, at vi ikke vil fjerne kontanthjælpen fuldstændig, og den radikale ordfører er også udmærket bekendt med Liberal Alliances reformplan, som vil sænke skatten på arbejde, fjerne topskatten, gøre det mere attraktivt at komme i beskæftigelse og øge forskellen mellem at være på passiv forsørgelse og i beskæftigelse, for det ved vi vil få flere mennesker i beskæftigelse.
Så skulle det være rettet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-04-27:
Jo, vi tror på det.
Det er i modsætning til hr. Bent Bøgsted, der siger bare ingenting.
Jeg siger bare: Hvis vi tror på det her samtidig med en hel masse andre ting, så tror vi på, der kommer flere kontanthjælpsmodtagere i arbejde i fremtiden.
Jeg bliver nødt til at sige, at den bedste måde at få folk i arbejde på er at sørge for, at der er nogle job til dem.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-27:
Jeg går ud fra, at når Enhedslisten har sagt ja til det i finansloven, så må man jo også have en tro på, at man skal bruge 24 mio. kr. i år 2012, 47 mio. kr. i 2013 og 20 mio. kr. i 2014.
Det lyder ikke på hr. Jørgen Arbo-Bæhr, som om det er det, man tror på, men man har alligevel i finansloven sagt ja til, at man forventer det her.
Så står man her fra talerstolen og siger, at det kun er nogle få, der kommer i job.
Det vil sige, at man egentlig har lagt bånd på en hel del millioner kroner, som man aldrig nogen sinde har troet på vil have nogen effekt og blive brugt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-04-27:
Jeg tror faktisk, hr. Bent Bøgsted er ligesom mig.
Han tror, at det er svært at få kontanthjælpsmodtagere i arbejde.
Vi ved jo, at der er mange af dem, der har større problemer end kun arbejdsløshed.
Jeg tror, at vi skal give så mange muligheder, vi kan, for at de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Som jeg også sagde i min ordførertale, er det vigtigste jo, at der er job nok.
Man skal huske på, at der mangler job i dag, så alt det der med arbejdsudbud skal man lige passe lidt på med.
Nu giver vi folk et tilbud, og jeg tror, at de får det bedre i hverdagen, sådan at de kan komme ud af deres nuværende situation og i stedet for kan sige: O.k., vi prøver at komme ud på arbejdsmarkedet.
Derfor skal de også have et job.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-27:
Nu læste jeg jo lidt op af, hvad Enhedslistens hr. Finn Sørensen har sagt, og jeg kan forstå på det, at der er en stor tvivl i Enhedslisten om, om det her virker.
Det er der også hos Rådet for Socialt Udsatte, der frygter, at forslaget er mere symbolsk end af reel betydning.
Det får mig så til at spørge hr. Jørgen Arbo-Bæhr, om Enhedslisten tror på, at de 7.500, der er skrevet om i lovforslaget, vil komme i arbejde på det her grundlag.
Eller tror hr. Jørgen Arbo-Bæhr på, at det nok ender med, at det i stedet for er 500.000 kr., man udbetaler?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-04-27:
Når man kigger på det her forslag, kan man se, at det indeholder en mindre forbedring for kontanthjælpsmodtagere, der kommer i arbejde.
De kan få op til 600 kr. skattefrit om måneden, og de bliver ikke modregnet i nogen anden ydelse.
Det er i en 2-årig forsøgsperiode, fordi vi tror på, at der kan komme lidt flere mennesker i arbejde, men spørgsmålet er hvor mange.
Først og fremmest synes jeg, at Enhedslisten har andre forslag, der kan forbedre muligheden for, at kontanthjælpsmodtagere med langvarig arbejdsløshed kan komme ind på arbejdsmarkedet og blive selvforsørgende.
Der skal f.eks. oprettes tusindvis af nye grønne job.
Serviceniveauet i den offentlige sektor skal forbedres.
Vi skal derfor undgå nedskæringer og afskedigelser i stat, kommuner og regioner.
I stedet skal de fyrede pædagoger, lærere, sygeplejersker og SOSU-assistenter genansættes.
Når vi snakker om kontanthjælpsmodtagere, synes jeg også, det er vigtigt at sige, at revalideringsindsatsen skal styrkes.
Revalidering er en af de mest positive og konstruktive foranstaltninger, som samfundet kan anvende.
Det er den bedste vej til at sikre, at en person med begrænsninger i erhvervsevnen kan blive hjulpet videre i tilværelsen og få et fast, varigt arbejde og blive i stand til at forsørge sig selv og sin familie fremover.
Det skal være lettere at få bevilget revalidering.
Sagsbehandlingen i jobcentrene og forvaltningerne skal have et løft.
Der skal anlægges et helhedssyn i sagsbehandlingen, hvor kontanthjælpsmodtagere skal have én og kun én sagsbehandler, der kan yde individuel rådgivning og vejledning og koordinere arbejdet omkring borgeren og sammen med borgeren forsøge at løse de sociale problemer, som borgeren kan have.
Vi skal her henvise til, at det vurderes, at cirka to tredjedele af kontanthjælpsmodtagerne har problemer ud over arbejdsløsheden, og hvis man ikke tager højde for, at disse problemer skal løses, kommer kontanthjælpsmodtagerne ikke nærmere til arbejdsmarkedet.