runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-31:
Jeg kan virkelig høre, at ordføreren har brug for at kigge lidt tilbage i historien og se, hvad der egentlig er sket i de 10 år, VK-regeringen var ved magten.
Ordføreren nævner det med antallet af udsættelser.
Der blev virkelig også sat ind under den forrige regering, hvilket heldigvis er noget, man bringer videre i den nuværende regering i den fremskudte indsats, og det kan man altså bare se virkelig har en kæmpestor betydning.
Der er blevet sat rigtig mange ting i gang under den forrige regering, og man har faktisk aldrig nogen sinde brugt så mange penge på det sociale område som under den forrige regering.
Nu nævner ordføreren det her med, at det først er nu, hvor man kickstarter, at man gør det rigtige.
Men kan ordføreren så forklare, hvordan det kan være, at siden VK-regeringen stoppede og det var den her regering, der kom til, er antallet af hjemløse steget?
Under VK-regeringen var der omkring 5.000 hjemløse, og man satte strategien i gang, men i de snart 2 år, som den her regering har virket, er antallet af hjemløse steget med omkring 1.000 personer.
Er det så det, man kan kalde for en kickstart?
Maja Panduro (S), 2013-05-31:
Det er rigtigt, at vi har lavet rigtig mange glimrende ting under den tidligere regering og heldigvis også sammen, ligesom vi gør det nu.
Og den tidligere socialminister kommer med nogle glimrende eksempler på det.
Når jeg alligevel bruger ordet kickstart, er det, fordi jeg har den grundlæggende holdning, at man i de 10 fede år, hvor man – som en tidligere finansminister sagde det – kunne købe hele verden, og hvor folk kunne købe udekøkkener og velværebadeværelser, og hvor der var en meget, meget lav arbejdsløshed i Danmark, og hvor økonomien red derudaf på højkonjunkturen, jo alligevel ikke formåede at rykke nok ved socialpolitikken.
Hvor meget kunne man i de tider, hvor vi havde så fede år, have rykket socialpolitikken, uden at få det gjort?
Et enkelt eksempel er jo antallet af udsættelser, som steg hvert eneste år – hvert eneste år steg antallet af udsættelser.
Man lykkedes ikke med at få knækket den kurve.
Det er endelig lykkedes nu.
En god del af det skyldes en fælles indsats, ikke bare fra vores side, hvor vi har sat penge af til det i satspuljen, men jo også fra folk i kommunerne og alle mulige andre steder, boligforeningerne osv.
Det kan jeg sikkert få lejlighed til at uddybe senere.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-31:
Ordføreren får mig lidt op af stolen, når hun bruger ordene: Vi skal kickstarte den sociale indsats.
For så lyder det, som om der ikke er sket en dyt førhen.
Jeg kan godt forstå, at ordføreren taler om, at det kunne være spændende at finde ud af, hvad der er sket gennem de seneste 20 år, og jeg kan også høre på ordførerens tale og det, ordføreren siger efterfølgende, at det er der behov for.
Og jeg kan da bare nævne hjemløsestrategien – det var jo under VK-regeringen –
og jeg kan nævne den første frivillighedsstrategi, civilsamfundsstrategien, og det var altså også under den forrige regering.
Så der er et hav af ting, man kan gå i gang med.
Jeg kan også nævne anbringelsesreformen og Barnets Reform, som blev sat i gang under den forrige regering.
Så hvad mener ordføreren egentlig med at sige, at vi skal kickstarte den sociale indsats?
Maja Panduro (S), 2013-05-31:
Jeg vil rigtig gerne have kastet lys over, hvad der historisk er sket de sidste 20 år.
Det bliver der jo også på forskellig vis, kan man sige, men jeg er faktisk mere optaget af at lave om på de ting, som jeg synes har været forfejlet i den indsats, man har lavet de seneste år, og det er vi i gang med.
Det vil jeg hellere bruge mine kræfter på.
Jeg vil også hellere bruge ministeriets kræfter og økonomiske ressourcer på det end på at sidde og nørde i, hvad der er foregået de sidste 20 år – men jeg anerkender, at det kunne være rigtig interessant.
Så bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg altså ikke tror, at folk bliver lykkeligere af, at man bare lader dem være, og at den besked, man har til dem, er: Dig har vi ikke brug for, dig har vi ingen forventninger til.
Derfor er jeg som Socialdemokrat meget stor tilhænger af, at vi laver en aktiv indsats.
Det skal være en aktiv indsats, der giver mening, det skal være en indsats, hvor folk kan honorere de krav, man stiller, men jeg mener ikke, at der kommer noget godt ud af ikke at have forventninger og stille krav til folk.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-05-31:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at man f.eks. viderefører hjemløsestrategien, for jeg blev ærlig talt lidt forundret over brugen af udtrykket kickstart på det sociale område.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe, præcis hvor det er, ordføreren mener at man kickstarter i forhold til det, der også blev debatteret med den tidligere spørger, altså den indsats, der er sket over de senere år.
Så hvad er det, der er kickstarten, og hvad er det ordføreren mener der skal prioriteres her i den kommende tid?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Men desværre er det jo sådan, at det, der har været indtil nu i Doharunden, ikke har tilfredsstillet de fattigste lande, og derfor har de jo også strittet mod.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi ikke kommer til at lave et internationalt handelssystem, der ødelægger mulighederne for udvikling.
Jeg synes, den globale krise har vist os med al tydelighed, at der er behov for grundlæggende standarder, der sikrer mod et ræs mod bunden, og det bør Danmark selvfølgelig arbejde for.
Derfor synes jeg også, at det flertal, som tegner sig, og som vedtager, at danske virksomhedsinteresser skal være i højsædet, er problematisk, for der er en modsætning mellem, hvad danske virksomheder har af interesser, og hvad verdens fattigste lande har af interesser.
Desværre er det også tit de store koncerner, der har haft interesse i det, der er sket i WTO, og derfor har vi også være kritiske fra Enhedslistens side.
Steen Gade (SF), 2013-05-31:
Tak for svaret, for det betyder jo rent faktisk, at man bakker op om en institution som WTO, så tak for det.
Så er vi fri for den diskussion.
Så siger hr. Nikolaj Villumsen, at WTO's politik ikke har levet op til det, men hvad er det nu, WTO's politik er?
Det er det samlede af dem, der er med i WTO, og så må hr. Nikolaj Villumsen vel tage stilling til, om Danmark kæmper for det rigtige.
Det er det ene: Kæmper Danmark for det rigtige?
Har hr. Villumsen hørt, at ministeren har sagt de samme ord, som han siger i dag?
Eller har hr. Villumsen ikke slået ørerne ud?
Det andet er så, at så må man jo gå ind i den der diskussion om, hvordan man får det til at virke.
Den Doharunde, som er gået i stå, handler om at sikre, at de fattige også får del i verdenshandlens liberalisering.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Nej, der er ingen tvivl om, at vi synes, at det, der har været problematisk ved WTO, stadig er det, men jeg synes også, man må sige, at de bilaterale handelsaftaler, der bliver lavet lige nu, er dybt problematiske.
Derfor så vi fra Enhedslistens side hellere, at man fik sikret et ordentligt handelssystem globalt, som respekterede muligheden for verdens fattigste fattigste lande for at udvikle sig.
Det har ikke været tilfældet med den politik, der har været lagt fra WTO's side, og det er desværre heller ikke tilfældet i de bilaterale handelsaftaler, som EU laver nu.
Steen Gade (SF), 2013-05-31:
Egentlig synes jeg, det var et ret udmærket forslag til vedtagelse, men der var en ting, der undrede mig lidt – men jeg blev også glad – og det var, at Enhedslisten nu støtter hele det multilaterale handelssystem.
Nu har vi jo stået og sloges om det her i 10 år, hvor Enhedslisten har været imod WTO og det multilaterale handelssystem og har sagt nej til det.
Jeg er faktisk enig i analysen af, at hvis det bilaterale kommer til at stå alene, er det altså noget skidt, og det er jo også derfor, at regeringen lægger så meget vægt på det multilaterale lige nu i en kombination med det bilaterale.
Men det har altså været Enhedslisten, der har kæmpet imod det her system tidligere. Betyder det, at man har skiftet standpunkt, og betyder det, at man godt kan se, at det måske ikke var helt rigtigt, som man har stemt de sidste 10 år?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Vi lever i en globaliseret verden, og i denne globaliserede verden er det altså de fattigste, som rammes hårdest af konsekvenserne af globale kriser.
Disse mennesker har helt konkret brug for, at vi finder politiske løsninger, der kan føre til en reel udvikling og ikke alene fortsat bistandsafhængighed.
Her er handelspolitikken et helt afgørende instrument.
Desværre har WTO ikke været i stand til at skabe brugbare resultater for verdens fattigste, når udviklingsperspektivet i Doharunden er forsvundet.
Det er direkte skadeligt, og Danmark bør afholde sig fra at bidrage til denne udvikling.
I Enhedslisten mener vi, at international handel kan skabe vækst og udvikling, hvis vi bruger det på den rigtige måde.
Det skal ikke bare gøre de rigeste rigere, nej, det skal skabe global ansvarlighed, bæredygtighed og udvikling.
En ny dansk handelspolitisk strategi bør sikre politikkohærens, som på almindelig godt dansk betyder, at der skal være en sammenhæng mellem vores handelspolitik og udviklingspolitiske målsætninger, altså, at vi skal favorisere de mindst udviklede lande.
Det er her fokus skal ligge og ikke på at give danske virksomheder mulighed for at sparke hul til nye markeder eller på at sikre, at dansk udviklingsbistand skaber arbejdspladser og vækst alene i Danmark.
Det er simpelt hen både kortsigtet og fejlagtigt, og det kan Enhedslisten på ingen måde støtte.
Derfor fremsætter vi også forslag til vedtagelse om den danske handelspolitik, som lyder således: Forslag til vedtagelse »Folketinget bekræfter sin støtte til det multilaterale handelssystem og anerkender vigtigheden af handel for Danmark.
Folketinget understreger endvidere betydningen af, at handelspolitikken skal bidrage til fattigdomsbekæmpelse samt rettighedsbaseret og bæredygtig udvikling i udviklingslandene.
Folketinget pålægger regeringen at sikre, at fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling bliver det centrale mål i koblingen mellem udviklingsbistand og handel, således at udviklingslandenes behov aldrig underordnes danske økonomiske interesser, samt at den kommende handlingsplan for politikkohærens for udvikling indeholder konkrete og handlingsorienterede mål på handelsområdet.
Derudover pålægger Folketinget regeringen at arbejde aktivt for at afskaffe alle former for handelsforvridende landbrugsstøtte i EU og andre ressourcestærke lande.«
Christian Langballe (DF), 2013-05-31:
Jeg skal sige, at Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Hans Kristian Skibby, desværre ikke havde mulighed for at deltage i forespørgselsdebatten, så jeg skal på hans vegne oplæse følgende: Til trods for at vi i Dansk Folkeparti ikke blev tilbudt at være medforespørgere på dagens forespørgsel til handels- og investeringsministeren, vil vi alligevel takke for initiativet og for, at vi i dag har mulighed for her i Folketingssalen at høre mere om de initiativer og indsatser, som ministeren fokuserer på, set i forhold til den danske indsats på det internationale handelspolitiske område.
For det er særdeles vigtige emner, vi her debatterer, al den stund netop den danske fokus på øget samhandel og eksport er en basal grundsten i arbejdet for at skabe synlighed omkring de danske virksomheder og deres produkter.
Skal vækst skabes, skal der også ihærdighed og flittighed og ikke mindst insisterende stædighed til for at skabe og udvikle de danske virksomheder på det internationale marked.
Der skal fra alle parters side være fokus på innovation og skabertrang, og alle offentlige instanser skal understøtte de private virksomheder på alle fronter, eksempelvis i forhold til forskningsbaserede initiativer og rådgivning om finansiering, lovgivningen i andre lande og alle andre parametre, som virksomhederne stifter bekendtskab med i forbindelse med deres virke.
Jeg er naturligvis bekendt med, at handels- og investeringsministeren har udvist stor opmærksomhed med hensyn til BRIKS-landene og de åbenbare muligheder, danske virksomheder kan få ved at rette fokus på netop de lande, hvor væksten fortsat er på et rimeligt niveau, om end det også i de lande kunne gå bedre endnu.
Men vi må ikke glemme, at netop de europæiske nærmarkeder også fremover vil være dominerende i den danske udenrigshandel.
Men netop de ovennævnte markeder er desværre også de markeder, hvor væksten har været mest fraværende i de seneste år.
Vi skal dog fortsat have hundrede procent fokus på de europæiske markeder og på USA, da det er vigtigt, at Danmark også fremadrettet fremstår som en aktiv handelsnation.
Men den indsats gør ikke opgaven mindre i forhold til alle andre samhandelslande.
I Dansk Folkeparti er vi også glade for, at ministeren har så stor fokus på eksempelvis de asiatiske og sydamerikanske markeder.
Kreativitet og iværksættertrang skal understøttes så godt, vi kan.
Derfor hilser Dansk Folkeparti velkommen, at handels- og investeringsministeren netop har åbnet for Danmarks første eksportkanon på www.eksportkanon.dk.
Dette initiativ vil med sikkerhed inspirere andre virksomheder til at tage springet ud på eksportmarkedet, når de i eksportkanonen kan læse om mennesker og virksomheder, som med succes er rejst ud i verden for at sælge danske varer og tjenesteydelser.
Men det er noget, som vi med sikkerhed kommer til at høre mere om i de kommende år.
Med de ord vil jeg på vegne af Dansk Folkeparti afslutte ordførertalen.
Steen Gade (SF), 2013-05-31:
Først vil jeg sige, at det jo næsten er en livslang lidenskab at få afviklet EU's landbrugsstøtte.
Jeg tror i hvert fald, at jeg, når jeg tænker 20 år tilbage, kan huske, at jeg har stået her og talt for, at den skulle afvikles.
Så det er i hvert fald en åben dør, i forhold til at den bør afvikles, og det bør gøres fornuftigt og hurtigt – også hurtigere, end den sidste aftale, der lige netop er blevet indgået, og som så gælder for de næste 7 år.
Det skal vi jo fortsætte med at arbejde for.
Men jeg synes, man skal lægge mærke til, at vi jo trods alt er lykkedes med at opnå, at en mindre og mindre del af den støtte går til de ting, som udkonkurrerer andre.
Til det sidste om EPA-aftalerne vil jeg sige, at så vidt jeg har forstået den praktiske implementering af den vedtagelse fra 2007, så opererer Danmark med at arbejde for 10-15-års overgangsperioder, og de er jo længere end nogen af dem, der er foreslået.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Tak for det.
For det første vil jeg sige, at ordføreren om et øjeblik så får god lejlighed til at svare på, om ikke EU's landbrugsstøtte er problematisk – der er selvfølgelig en tidsbegrænsning for os alle.
For det andet synes jeg måske, det er vigtigt i denne sammenhæng at høre, om ordføreren er enig i, at det f.eks. i forbindelse med de her EPA-aftaler, som EU har indgået, faktisk er en for kort skærmelsesperiode, der er.
Steen Gade (SF), 2013-05-31:
Til det første spørgsmål om, hvorvidt det er relevant, at de fattige lande får lov at skærme sig, vil jeg sige, at det jo var det, jeg godt nok lidt kryptisk fik formuleret ved at nævne en vedtagelse fra 2007, som Enhedslisten godt nok ikke stemte for, men hvor der står, at det danske forhandlingsmandat – og det var under en tidligere regering, men det var med opbakning fra hele Folketinget undtagen Enhedslisten – netop lagde vægt på, at man skulle have lange overgangsordninger, og at man skulle lov til at udvikle sin egen produktion.
Men – og det er nok der, uenigheden med Enhedslisten nok kan ligge – endemålet er selvfølgelig, at der åbnes op til fordel for de landes egne økonomier, og det er jo f.eks. noget af det, vi kan se i Østafrika, hvor det fælles marked mellem Kenya, Tanzania, Uganda m.fl. jo har ført til, at alle lande, også de fattigste i den gruppe, har opnået en bedre økonomi.
Jens Joel (S), 2013-05-31:
Tak til Enhedslistens ordfører.
Jeg hørte på et af svarene her, at man fra Enhedslistens side betragter de bilaterale aftaler, der nu bliver indgået fra EU's side, som meget problematiske for ulandene.
Mit spørgsmål er bare helt konkret: Hvad er det præcis for nogle elementer, der er problematiske for ulandene i de aftaler, der bliver indgået lige nu?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Tak for det.
Helt konkret synes jeg, at EPA-aftalerne, som man laver med bl.a. de afrikanske lande, er dybt problematiske, fordi de skal åbne deres markeder, og det er de ikke rede til.
De kan ikke klare sig i konkurrencen med EU.
Vi så i de forhandlinger, som foregik, at EU pressede dem hårdt.
Man truede med at lukke vores markeder for import af deres råvarer, og det er klart, at hvis et land, der lever af 90 pct. råvareproduktion, bliver truet, så accepterer det måske, at de 10 pct. af dets produktion, der er industrialiseret, skal nedlægges.
Og det er dybt problematisk, at EU på den måde favoriserer sine egne industriinteresser i forhold til udviklingslandenes muligheder for udvikling.
Det er et helt konkret eksempel, som jeg synes er problematisk.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Der er da ingen tvivl om, at det kan hjælpe at stille krav, og det skal vi gøre, men jeg synes bare, at problemet er, at der, hvor der også er blevet stillet krav i eksempelvis EPA-aftalerne og også i forhold til AVS-lande, stiller man krav til, hvad de fattigste lande skal gøre, i stedet for at EU påtager sig et større ansvar.
Der må jeg sige, at resultatet af det, der kom ud af den beslutning, der blev taget i 2007, er vi uenige i, og jeg synes, at det forhandlingsforløb, man så fra EU's side, var dybt, dybt problematisk, fordi det var de store koncerner i EU's interesser, man varetog, og ikke verdens fattigste landes.
Der skal stilles krav, og der skal gives mulighed for, at verdens fattigste kan udvikle sig, så vi har en verdenshandel, som så har respekt for grundlæggende menneskerettigheder, grundlæggende arbejdstagerrettigheder og for miljøkrav, fordi som jeg sagde tidligere, synes jeg, at den globale krise har vist, at vi ikke skal konkurrere på et ræs mod bunden, men på minimumsstandarder, så ingen grundlæggende simpelt hen skal gå under.
Lone Loklindt (RV), 2013-05-31:
Vi kan godt blive enige om, at nogle gange ender de lidt andre steder, end Danmarks forhandlingsmandat lød på i første omgang, men vil ordføreren ikke give mig ret i, at netop med tiden viser det sig faktisk, at det der med at stille krav, ligesom vi gør til danske virksomheder, når vi stiller miljøkrav, og at man kan leve op til mange ting, er noget af det, som egentlig skal til for at hjælpe udviklingslandene ind på verdensmarkedet, så vi faktisk reelt får lavet nogle aftaler så fleksible som muligt, og det er jo netop det, der ligger i strategien.
Vil ordføreren ikke indrømme, at det netop kan hjælpe at stille krav, præcis som vi prøver at gøre ved danske virksomheder?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Det er sådan, at ligesom Enhedslisten også dengang var imod vedtagelsen, har vi også nu en bekymring for, at man ikke i tilstrækkelig grad tager højde for ulandene, og jeg synes desværre ikke om den situation, som vi har set fra EU's side, altså efter vedtagelsen i 2007, hvor implementeringen jo blev, at da man forhandlede med AVS-landene, var det ikke deres interesser, der var i højsædet – desværre.
Det er jo ikke bare noget, Enhedslisten påstår.
Det er der en lang række af ngo'er, der også har kritiseret.
Det, der jo helt grundlæggende er problemet, synes jeg, er, at det modsat af, hvad Venstre sagde tidligere, ikke er sådan, at frihandel altid gavner alle.
Der er nogle, som er dårligere stillet i konkurrencen, og der synes jeg at det er fair, at man lader dem beskytte sig selv, eksempelvis ved protektionisme.
Lone Loklindt (RV), 2013-05-31:
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren beviste lidt mere klart.
Man kan jo læse Bibelen med de øjne, man vil, og det kan man også med handelsstrategier, og set med radikale øjne er der jo rigtig meget balance i netop den her strategi, ikke mindst fordi – selv om den ikke direkte henviser til den – den faktisk er baseret på det mandat, som Folketinget gav regeringen tilbage i 2007 i forhold til netop AVS-landene og forhandlingerne i EPA-sammenhæng.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Jamen nu er hverken Japan eller USA jo ulande, og derfor drejede mine tanker sig også straks mod EPA'erne, som lige præcis handler om udviklingslande.
Men der er ingen tvivl om, at hvis vi tager handelsaftaler, også med udviklede lande som USA og Japan, så synes jeg, det er en vigtig problematik, at vi sikrer grundlæggende rettigheder, at vi sikrer, at det, vi konkurrerer på, ikke er laveste fællesnævner, men ordentligt miljø og ordentlige arbejdstagerrettigheder.
Det er selvfølgelig en bekymring, vi har fra Enhedslistens side, og det er også den indstilling, vi har, når vi går til forhandlinger om aftaler selv med Japan og USA.
Jeg synes, at den globale krise med al tydelighed viser, at der er behov for at sadle om, og at man skal lade være med at tro, at ureguleret handel, hvad enten det er på de finansielle markeder eller med anden produktion, er skadeligt.
Jens Joel (S), 2013-05-31:
Tak for det.
Så kan det være, at jeg ikke udtrykte mig klart nok, for jeg sigtede faktisk ikke til EPA'erne, men til frihandelsaftalerne, altså nogle af dem, vi diskuterer med USA og Japan, for jeg har forstået, at dem var Enhedslisten ikke tilhænger af, fordi man mener, at de rammer ulandene.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-31:
Tusind tak for det og tak til ordføreren, som jeg synes har meget ret i, at det er vigtigt, at verdens fattigste lande har fordel af den handel, som kommer til at foregå.
I den sammenhæng har jeg to spørgsmål.
For det første vil jeg spørge, om ordføreren er enig i, at det kan være relevant, at fattige lande får lov at skærme deres produktion og ikke skal klare sig i en fuldstændig åben konkurrence med højt industrialiserede lande.
Her tænker jeg eksempelvis på verdens fattigste lande i Afrika.
For det andet vil jeg spørge, om ordføreren er enig i, at EU's landbrugsstøtte er dybt problematisk, særlig i forhold til verdens fattigste landes chance for at klare sig.
Christian Langballe (DF), 2013-05-31:
Jeg mener ikke, at der er nogen af de beslutningsforslag, der kommer herned i Folketingssalen, der er paradenumre – det ville jeg godt nok tage afstand fra.
Men jeg kan så sige, at jeg da ærligt skal indrømme, at jeg har været imod forslaget, men så er blevet overbevist om, at det nok er godt nok.
Mine egne indvendinger har været, at jeg ikke mener, at en borgmester fra Maribo skal drage til Thyborøn for at vie et brudepar i vandkanten.
Jeg anerkender fuldstændig, at borgmestre selvfølgelig skal stå til rådighed for borgerne, selvfølgelig skal de det, men jeg ser i ånden, at borgmesteren bliver sådan en eventmager og forlystelsesfunktionær, der hopper i elastik sammen med brudeparret eller noget andet.
Så derfor siger vi ja til forslaget.
Maja Panduro (S), 2013-05-31:
Mit svar er lige så klart: Jeg har faktisk så meget respekt for vores kommunale kolleger og for kommunerne, at jeg har tænkt mig også at tage meget alvorligt, hvad de måtte have af holdninger til det her, hvad deres input måtte være til det, og lige præcis derfor synes jeg, det er rigtig godt, at ministeren nu rent faktisk seriøst arbejder med det her frem for at stå og lave paradeforslag nede i Folketingssalen.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-05-31:
Jeg spurgte ikke til kommunernes mening.
Jeg spurgte til den socialdemokratiske ordførers mening om, hvorvidt man på den her måde skal kunne omgøre en lokal beslutning om, hvor borgerlige vielser må finde sted.
Det er helt afgørende for Venstre i den her sag, at det, en kommunalbestyrelse beslutter, i forhold til hvor vielser kan foregå, skal vi udvise respekt for.
Skal jeg forstå ordførerens svar derhen, at det ønsker ordføreren ikke, og at ordføreren ikke mener, at man altid skal udvise respekt for det, kommunalbestyrelsen beslutter?
Så mit spørgsmål er klart: Vil ordføreren respektere kommunalbestyrelsens ret til at beslutte, hvor vielser må finde sted i en kommune, eller vil man ikke?