runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2015-11-17:
Jeg skal starte med at beklage, og jeg synes, det er godt, at skatteministeren nævner Det Radikale Venstre i sin opsamling her.
Jeg havde lovet, men glemte – det er anden gang, det sker – at hilse fra Martin Lidegaard og bemærke, at Det Radikale Venstre ikke kunne møde, men støtter lovforslaget.
Men det er nu tilfældet.
Så vil jeg kvittere for, at skatteministeren tilkendegiver, at IBIS, der jo nu er blevet et dansk element af Oxfam, der virkelig arbejder med det her på internationalt plan, kan blive blandt dem, man hører i forbindelse med lovforslag på det her område.
Vi beder om at få det bekræftet på skrift under udvalgsbehandlingen, få det optrykt.
Men det synes jeg er positivt.
Så vil jeg bede skatteministeren om at kommentere på det, som jeg og andre nævnte i forhold til beløbets størrelse, altså om regeringen internationalt vil arbejde for at udvide antallet af selskaber, der bliver omfattet af den her pligt til at lave land for land-regnskaber.
Det håber jeg at skatteministeren kan svare bekræftende på.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Det her er jo endnu et af de her sådan bunkeforslag, hvor vi skal diskutere en buket af ændringer i skattelovgivningen.
De fleste er vi i Enhedslisten positive over for, og dem har jeg ikke nogen kommentarer til.
Og det er ikke så overraskende spørgsmålet om skattefritagelsen for statsministerens brug af Marienborg.
Det er jo noget helt nyt, som ikke har været gældende for en lang række tidligere statsministre, og jeg har ikke hørt, at de nuværende regler har skabt problemer.
Jeg undrer mig også lidt over argumentet om, at det var det, som blev testamenteret.
For det er vist et par årtier siden, det blev testamenteret, og jeg har ikke hørt nogen brokke sig over de regler, som der har været hidtil.
Så det synes jeg måske er et lidt tyndt argument.
Når vi som udgangspunkt er kritiske, skyldes det særlig to ting.
For det første synes vi, det er et lidt mærkeligt signal at sende.
Når andre danskere får stillet goder til rådighed af deres arbejdsgiver f.eks., beskattes vi af dem, og jeg synes, at hverken statsministeren eller andre politikere skal omfattes af særregler på det område, slet ikke da, når man tænker på, hvor nidkær SKAT og ikke mindst de sociale myndigheder er over for borgerne.
Altså, på det sociale område har vi jo et veritabelt dyneløfteri, hvor de skal ud og kontrollere, om man sover x antal gange hos kæresten, for så kan de trække i nogle ydelser.
Der er noget proportionsforvrængning i det her, som jeg ikke synes er et heldigt signal at sende herindefra til borgerne.
For det andet har vi i Enhedslisten bare en generel modvilje mod flere privilegier til politikere.
Nu bliver der sammenlignet med, hvad en regionsdirektør tjener.
Jo, men det kunne være, man skulle kigge på den voldsomme eksplosion i lønninger til offentlige chefer i stedet for at argumentere for, at i forvejen vellønnede politikere skal følge med opad.
Derfor er vi som udgangspunkt også kritiske over for det her, for som jeg læser forslaget, og det håber jeg vi kan få afklaret i løbet af udvalgsbehandlingen, så vil statsministeren eller andre medlemmer af regeringen have ret frie rammer til skattefrit at kunne forlyste sig i villaen oppe i Lyngby.
Men det håber jeg at kunne få klarhed over.
Ud over det her har vi også en lille bekymring i forbindelse med persondataene og udvekslingen af oplysninger i Køretøjsregisteret, som jeg også vil prøve at få lidt mere klarhed over under udvalgsbehandlingen.
Og efter det vil Enhedslisten så tage endelig stilling til forslaget.
Jeg har lovet at sige fra SF's ordfører, som desværre ikke kunne være til stede, at heller ikke SF kan støtte den del af forslaget, der går på skattefritagelsen af statsministerens anvendelse af Marienborg, men i øvrigt kan støtte de andre dele af forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2015-11-17:
Jeg er ikke interesseret i at forringe vilkårene for nogen som helst.
Jeg mener, hr. Pelle Dragsted og jeg har begge to en pensionsalder, som ikke er på 60 år.
For Folketinget har ændret reglerne for pension, og det gælder både for hr. Pelle Dragsted og mig selv.
Så hvis man kigger på, hvad der har været af artikler for nylig, kan man jo se, at en statsminister i Danmark får mindre i løn end en regionsdirektør.
Man kan jo diskutere, om man har mere eller mindre indflydelse og mere eller mindre ansvar som statsminister, end man har som direktør for en region.
Men sådan kan man jo diskutere så meget, og jeg er udmærket godt klar over, at vi har forskellige holdninger til det her.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Vi har gode vilkår.
Altså, forleden havde vi en debat om pension, hvor et flertal her i Folketinget hævede pensionsalderen til 68 år, mens et stort flertal af de ærede medlemmer herinde kan gå på pension som 60-årige.
Der er lige 8 års forskel der fra den almindelige befolkning til politikerne.
Vores pensionsordning og den fart, hvormed vi optjener pension, kan vist heller ikke matches af andre – det skulle være af de øverste bankdirektører og pensionskassedirektører.
Så vilkårene er gode.
Jeg er helt åben over for at forringe vilkårene for de folketingsmedlemmer, der har en præsidielejlighed.
Venstre skal bare fremsætte forslaget, og så kan vi få skabt harmonisering mellem reglerne for statsministeren og folketingsmedlemmerne.
Louise Schack Elholm (V), 2015-11-17:
Jeg ved udmærket godt, at Enhedslisten har en fuldstændig anden holdning til det, end jeg har.
Men hvis man sammenligner med andre med samme ansvarsområde, synes jeg ikke, at man kan sige det.
Nu er jeg da godt klar over, at Enhedslisten siger, at bare fordi præsidiemedlemmerne har den her adgang, er det jo ikke ensbetydende med, at statsministeren skal have en lignende adgang.
Nu har Enhedslisten jo også selv et præsidiemedlem, som givetvis har den her adgang.
Det kan da godt være, at man så ikke synes, at statsministeren skal have samme muligheder som præsidiemedlemmer, men jeg synes måske nok, det er rimeligt, at man har mulighed for at kunne benytte boligen, når den nu står der og det i øvrigt er i overensstemmelse med den måde, den er blevet givet i arv til Danmark på.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Tak, formand.
Nu er det så præsidielejlighederne, som skal bruges som argument for at skattefritage statsministeren.
Jeg har jo nok den grundlæggende holdning, at der er ret store privilegier forbundet med at være minister og folketingsmedlem, og jeg synes ikke, at der er brug for flere.
Og hvis man hele tiden tager det bedste fra alle verdener, om man så må sige, og overfører det på andre, sådan at hver gang der sker en forbedring på ministerområdet, kan man sige, at det også bør gælde folketingsmedlemmer og omvendt.
Altså, mit grundlæggende udgangspunkt er, at jeg egentlig synes, det er rigtig vigtigt, at borgerne kan genkende de forhold, der gælder for dem selv, i de forhold, der gælder for politikere.
Louise Schack Elholm (V), 2015-11-17:
Dette lovforslag har mange elementer.
Lovforslaget skal grundlæggende sikre klarere regler og et styrket hjemmelsgrundlag på skatteområdet.
Lovforslaget indeholder en lang række ændringer, og jeg vil ikke gennemgå dem alle sammen her, men blot nævne et par eksempler på, hvordan lovforslaget tydeliggør lovgivningen og styrker hjemmelsgrundlaget.
Lovforslaget indfører f.eks. en hjemmel til Udenrigsministeriet og Forsvarsministeriet til at administrere momsgodtgørelse for ambassader, internationale organisationer og NATO.
Med lovforslaget indføres der også en kontrolbestemmelse, der gør det muligt for SKAT at anmode Skatterådet om tilladelse til at indhente betalingsoplysninger til brug for momskontrol af fjernsalg og elektronisk leverede ydelser.
En stadig større del af handelen foregår på nettet, og det er ofte i udenlandske netbutikker.
Det er derfor vigtigt, at SKAT har mulighed for at kunne gennemføre en effektiv momskontrol.
Det gør det lettere at sikre, at udenlandske virksomheder afregner den korrekte moms i Danmark.
Lovforslaget medfører også, at befordringsfradraget til skattefritagne personer ophæves, så der ikke kan foretages fradrag for udgifter, der ikke knytter sig til skattefri indkomst.
Det har andre også nævnt.
Der er flere af den slags mindre tilpasninger og justeringer.
Endelig skal jeg nævne den mest omtalte del af lovforslaget, som er, at statsministerens beskatning af Marienborg sidestilles med beskatningen af præsidielejligheder.
Vi mener, at det er meget retfærdigt, at statsministeren får samme vilkår til at benytte sin tjenestebolig, som præsidiemedlemmerne har, og sådan er det også gældende i Norge og i Sverige.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2015-11-17:
Vi vil stille nogle spørgsmål under næste udvalgsmøde om, hvor tit den skal bruges, og om han skal bo der fast eller permanent, eller hvad målet er.
Vi har nogle konkrete spørgsmål til udvalget for at være helt sikre.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Nu skal man ikke lokke mig over evne.
Nej, men jeg synes ikke rigtig, at det er et argument, hvordan reglerne er i andre lande.
Selvfølgelig kan man diskutere, om der kan være årsager til det her, og det må vi jo tage i debatten.
Som jeg opfatter lovforslaget, er det en ret vidtgående skattefritagelse i forbindelse med brug af det, man vist rolig kan kalde en pragtvilla ud til Lyngby sø.
Jeg håber, at ordføreren er enig i, at det i hvert fald som generelt princip bør være sådan, at de regler, der gælder for såvel ministre og folketingsmedlemmer, bør være nogenlunde de samme som for almindelige danskere.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2015-11-17:
Når statsministeren har nogle møder ude på Marienborg, kan jeg godt se fordelen i, at han ikke skal til at køre til København for at overnatte.
Så ligger der selvfølgelig noget beskatning i det, men hvis Norge og Sverige kan, hvorfor skulle vi så ikke også kunne det?
Så ligger der jo også et testamente fra ham – nu kan jeg ikke huske navnet på ham – om, at det skulle være vederlagsfrit, at vi skal have lov at bruge det.
Det kommer måske også Socialdemokraterne til gode, hvis de får en statsminister, eller hvis Enhedslisten får en statsminister en dag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-17:
Tak og velkommen på talerstolen, ordfører.
Det er omkring det her med Marienborg, for det er jo sådan set sådan, at der gælder de samme regler for statsministeren som for alle andre, nemlig at hvis man får stillet et gode til rådighed af sin arbejdsgiver eller andet, så beskattes man også af det, ligesom alle andre danskere gør.
Så siger ordføreren, at det er de samme regler som i Sverige og Norge, og det er muligvis rigtigt.
Nu plejer Dansk Folkeparti måske ikke lige at lade sig inspirere mest af Sverige, når det kommer til lovgivning, men lad nu det ligge.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2015-11-17:
Her behandler vi et forslag, som er det, man kalder en samlelov, da den indeholder en del forskellige ting.
Det er vel det, man kan kalde et opsamlingsheat, hvor man præciserer eller laver en række mindre småændringer, som hver især er for små til et selvstændigt lovforslag.
Der er som sagt mange ændringer i det her forslag, og jeg vil ikke gå i dybden med dem alle, men blot fremhæve et par enkelte.
Et af elementerne er at give SKAT et mere effektivt værktøj til at sikre, at udenlandske leverandører af varer og ydelser til de danske forbrugere lader sig momsregistrere, som de skal ifølge momsloven, et værktøj, som har til formål, at der sker en bedre momskontrol af betalingsoplysningerne, hvilket er positivt, da de er med til at sikre, at udenlandske firmaer afregner den korrekte moms til Danmark.
Jeg har bemærket, at der har været en del høringssvar, som har påpeget vigtigheden i, at det alene er betalingsmodtagerne, som der udleveres data om, og ikke den enkelte danske forbrugers identitet, som oplyses.
Det er glædeligt, at dette er blevet tilrettet i lovforslaget, at det præciseres, at de oplysninger, SKAT modtager, er anonymiserede i forhold til købernes oplysninger.
Et andet tiltag, som jeg vil nævne, er en ganske lille, men logisk ændring.
Det foreslås, at folk, der er fritaget for SKAT, fremover ikke kan få befordringsfradrag.
Det vil typisk være ansatte ved internationale organisationer.
Den sidste ting, jeg vil nævne, er en lille ting, men sikkert også den, som vil skabe mest opmærksomhed i det her lovforslag.
Det er, at der indføres en skattefritagelse for privat brug af Marienborg for den til enhver tid siddende statsminister.
Ændringen vil gøre, at Danmark får samme regler som Norge og Sverige i forhold til deres statsministers brug af deres tilsvarende embedsboliger.
Her er det værd at bemærke, at statsministeren ikke må flytte sin bopæl til Marienborg, men det bliver sådan, at ministeren kan overnatte der uden at blive skattepligtig, altså hvis statsministeren f.eks. er sent færdig med et møde og har andre gøremål på Marienborg dagen efter.
Her afslutningsvis kan jeg oplyse, at loven er en samlelov, som indeholder flere forskellige elementer, så der kan være ting, som vi under udvalgsbehandlingen vil dykke mere ned i.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-17:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo, som alle er bekendt med, et samlelovforslag over en række forskellige ændringer og justeringer, så vores momslove og en række forskellige skatte- og afgiftslove kommer i overensstemmelse med domspraksis, EU-lovgivning og administrativ praksis.
Så uanset om det handler om regulering af beløbsgrænserne for momsgodtgørelse, eller om det handler om, at vi giver Skatteministeriet, Udenrigsministeriet, Forsvarsministeriet mulighed for at administrere momsgodtgørelsesordningen for ambassader og repræsentationer i henhold til almindelig praksis, finder vi det i Socialdemokratiet kun ganske fornuftigt.
Derudover bifalder vi, at man afskaffer befordringsfradraget for skattefritagne personer, at man bringer lovgivningen i overensstemmelse med det princip, at der ikke er fradrag for udgifter til erhvervelse af skattefri indkomst.
Sidst, men ikke mindst, bakker også op om den del af lovforslaget, som handler om, at skattefritage statsministeren for privat brug af Marienborg.
Det gør vi af to forskellige årsager, først og fremmest for at bringe den danske administration i overensstemmelse med den, man finder i Norge og Sverige, og for det andet også for at respektere det, der jo i hvert fald var testamentets vilje fra højesteretssagfører C. L. David, da han i sin tid overgav Marienborg til statens brug.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-17:
Men det tilsagn kan jeg i hvert fald give, at vi i udvalgsbehandlingen kan få fuldstændig afklaret, hvordan regeringen vil sætte ind internationalt.
Grunden til, at jeg ikke giver tilsagnet her i dag, er for at være helt ærlig, at jeg ikke har sat mig fuldstændig ind i vores forhandlingsposition, og selv om jeg synes, det, hr. Jesper Petersen argumenterer for, giver god mening og er sund fornuft, så kan der jo være andre måder, hvorpå man kan nå målet – som jo er at minimere og begrænse skattely – end blot at udvide den gruppe af selskaber, der er omfattet af land for land-rapporteringen.
Men det får vi afklaret i udvalgsbehandlingen.
Jesper Petersen (S), 2015-11-17:
Det forstår jeg sagtens.
Jeg mener bare: Et internationalt samarbejde består af nogle forskellige lande, der er med, og der har man jo lov til at løfte stemmen og sige, at så langt, så godt – det er godt, at vi får indført det her, det kan være et ret potent våben i kampen mod skattely, men dets potens afhænger jo også af, hvor mange selskaber man faktisk lader omfatte af det.
Så vores klare opfordring skal være, at regeringen sætter sin styrke bag det, og jeg vil håbe, at skatteministeren undervejs i udvalgsbehandlingen kan få en afklaring på regeringens vegne, så man kan give det tilsagn.
Vi må tage det så langt, som vi kan komme i dag.
Merete Riisager (LA), 2015-11-17:
L 56 er et samleforslag med en række forskellige justeringer, der indbyrdes ikke har ret meget med hinanden at gøre.
Privat brug af Marienborg skattefritages med dette lovforslag.
Det har vi valgt at se positivt og afslappet på i Liberal Alliance.
Alle har en interesse i, at Marienborg kan benyttes af den til enhver tid siddende statsminister, og vi ønsker i den sammenhæng ikke at dyrke småligheden.
Vi er klar over, at statsministeren faktisk tjener væsentligt mindre end mange topfolk både i den private og i den offentlige sektor.
Det er dog væsentligt at huske på, at det ikke kun er statsministeren, der oplever de danske skatteregler som snærende bånd i forhold til deres generelle bevægelsesfrihed og den måde, de gerne vil indrette deres liv på.
Danskerne slås med stigende grundskyld, høje personskatter, og vi er verdensmestre i at beskatte biler.
Lovforslaget indeholder dog også en række andre elementer, som jeg er mere forbeholden over for.
Eksempelvis den del, der omhandler elektroniske varer og tjenester.
SKAT mener ikke, at de har tilstrækkelige kontrolmuligheder i forhold til momsbetaling og ønsker adgang til flere informationer.
Det forsikres, at danske privatpersoner vil blive anonymiseret, men jeg tillader mig her at have et vist forbehold.
SKAT står lige nu i en situation, hvor man har haft mere end vanskeligt ved at håndtere informationer i egne it-systemer, og der er endnu ikke lagt en plan, der i tilstrækkeligt omfang retter op på dette.
Samtidig har SKAT allerede så mange beføjelser i forhold til at indhente informationer om danskerne, så selv politiet og PET er misundelige.
Jeg lægger på samme måde mærke til den del, der handler om, at SKAT gives mulighed for at udlevere data fra Køretøjsregisteret, som i dag er underlagt tavshedspligt.
Det drejer sig f.eks. om navne på brugere, ejere og lignende.
Samtidig åbnes der op for at udlevere dataene til udenlandske myndigheder som f.eks. politi og trafikmyndigheder.
I Liberal Alliance ønsker vi, at lovforslag i SKAT fremover skal screenes i forhold til mulige implikationer på det retssikkerhedsmæssige område.
Når vi ikke har en sådan screening, må vi foretage en vurdering af det samlede lovforslag i forhold til de høringssvar, vi har adgang til, og den behandling, der foregår i udvalget, og det vil vi gøre.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
Hvis der skulle laves et kort detektortjek her, ville Detektor komme på overarbejde for alle de faktuelle fejl, der var i ordførerens indlæg – alt, inklusive at regeringen skulle kæmpe for topskattelettelser osv.
Jeg bliver nødt til at sende hele regeringsgrundlaget over til fru Mette Gjerskov, så hun selv kan se, hvad det var for mange faktuelle fejl, hun egentlig lavede i sit indlæg.
Men lad os komme tilbage til det, det handler om, nemlig det konkrete forslag fra SF's side.
Det er også derfor, vi er stolte af, at vi er blandt de fem største bidragsydere i verden, som gør det her.
Vi har jo bl.a., også efter vi fik regeringsskiftet for få måneder siden, givet ekstra tilskud på det humanitære område i nærområdet til Syrien, sådan at vi kunne hjælpe de folk, som er i akut nød.
At begynde fra Enhedslistens side at tale om kunstundskyldninger og statistik, og jeg ved ikke hvad, og decideret at kalde det dårlige undskyldninger viser lidt om den fuldstændig monumentale forskel, der er mellem Enhedslistens økonomiske politik og Venstres politik, som jeg vil kalde ansvarlig.
Jeg har endnu ikke set pengetræet, som Enhedslisten åbenbart kender tilstedeværelsen af et eller andet sted på Christiansborg.
Jeg ved til gengæld, at vi har brug for, at tingene balancerer, og jeg ved til gengæld, at vi har brug for ikke at få større og større underskud, så det er de fremtidige generationer, som står med den økonomiske abe og ikke mindst også står med det store problem, der handler om, at vi kommer ud over EU's krav på det område.
Christian Juhl (EL), 2015-11-17:
Kan vi ikke blive enige om en ting, og det er, at FN's anbefalinger er mindst 0,7 pct. fra de rige lande?
Kan vi ikke blive enige om, at Danmark er et rigt land, uanset al jeres opridsen af finanstal og statistikker og alle de der kunstforklaringer, og at vi så kan gå til biddet om vores ansvar og gå til biddet om, om vi skylder tredjeverdenen det, om vi har brug for, at tredjeverdenen udvikler sig, om vi har brug for, at Danmark giver et ekstra bidrag i en kritisk situation, hvor verden er i brand?
Jeg synes godt nok, at det er det, det drejer sig om, i stedet for at snakke udenom.
Jeg synes godt nok, det drejer sig om, om Venstre også er hoppet på Dansk Folkepartis forklaring med, at det ikke nytter at have strategisk udviklingsbistand, fordi det ikke hjælper noget alligevel.
Er Venstre ikke klar over, at hvis ikke vi har strategisk udviklingsbistand og vi ingenting gør i de lande, hvor folk bor og er fattige og syge, og hvor der er kriser og krige, får vi flere flygtninge?
Er Venstre ikke enig i det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-11-17:
Lad mig starte med at slå fast, at Danmark er et af de lande, som yder allermest i udviklingsbistand.
Danmark lever som et af de få EU-lande op til FN's anbefaling om at yde 0,7 pct. af BNI i udviklingsbistand.
Vi ligger markant over de lande, vi normalt sammenligner os med, f.eks. Tyskland.
Det kan vi være stolte af, og derfor forstår jeg ikke SF's og andre venstrefløjspartiers konstante forsøg på at tale dansk udviklingsbistand langt ned under gulvbrædderne.
Det er, som om vi skal være flove over, at vi er blandt de fem lande, som yder allermest i udviklingsbistand.
Ja, vi er ikke nr. 1, men vi er blandt de fem bedste.
Hvis resten af den vestlige verden kom op på Danmarks niveau, så ville det for alvor rykke noget.
Så uanset hvad SF påstår, er Danmark et foregangsland, når det kommer til at leve op til FN's målsætninger.
Vi ligger stort set alene i udbrud med resten af EU hængende bagest i feltet.
Der er således ikke tale om, at bistanden lukkes ned fra den ene dag til den anden.
Danmark lever naturligvis op til de juridiske ting, vi har lovet vores partnere i udviklingslandene.
Det er ingen hemmelighed, at dansk økonomi havde det langt værre end forventet, da Venstre overtog regeringsansvaret i juni.
Lad mig derfor hive et par nøgletal op, som i den grad illustrerer de udfordringer, Danmark står over for.
Dermed forventes det samlede underskud i 2015 at overstige 50 mia. kr. – det svarer til 2,7 pct. af BNP i 2015.
Underskuddet på den såkaldte strukturelle saldo i 2015 var samtidig øget til 0,9 pct. af BNP, hvilket ligger langt over budgetlovens grænse på 0,5 pct. af BNP.
Med sådanne mørke skyer over dansk økonomi er man som regering naturligvis nødt til at handle, og derfor har regeringen foretaget tilpasninger på en lang række områder, herunder på udviklingsbistanden.
Det er ikke noget, der er kommet ud af den blå luft – det var rent faktisk noget, vi gik til valg på.
Vi lagde det klart og tydeligt frem for danskerne, at Venstre havde i sinde at reducere udviklingsbistanden, men samtidig fortsat at leve op til FN's anbefalinger.
Det viste sig, at der i befolkningen var flertal for bl.a. denne prioritering.
Det er jo heller ikke for meget at sige, at SF dermed også har svært ved at pege på, hvordan partiet vil finansiere forslaget.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget og vil stemme imod.
Claus Kvist Hansen (DF), 2015-11-17:
Jamen Dansk Folkeparti er bestemt åben for en omprioritering inden for rammen og for at dirigere pengene derhen, hvor de giver mest mening.
At dirigere dem hen, hvor nødrationer og akut uddeling af madvarer er påkrævet, er vi åbne for at tage en diskussion om inden for rammen.
Mette Gjerskov (S), 2015-11-17:
Det var så ikke lige helt svar på det, jeg spurgte om.
Hvis man ikke tror på, hvad FN siger om, at udviklingsbistanden virker, så kunne man jo lige så godt skære den ned til nul.
Tror ordføreren så på, at der er en sammenhæng mellem det, at man har halveret madrationerne her i efteråret til flygtninge fra Syrien nede i Jordan, og det, at der så er så mange flere flygtninge, der flygter fra nærområderne?
Kunne der så være en sammenhæng dér?
Og kunne vi så måske dirigere pengene ned til deres madrationer i det mindste, sådan at man så kunne se et direkte årsag-virkningsforhold, også i Dansk Folkeparti?
Claus Kvist Hansen (DF), 2015-11-17:
Ja, man kan så vende det om, og så kan man sige: Hvis der var en direkte, entydig kobling med 0 pct. i udviklingsbistand, og at det faktisk var til gavn, så var det da noget, man ville overveje.
Men den kobling er der heller ikke.