runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-22:
Altså, vi må sige, at vi nok er overraskede over, hvor få penge der var, men det skal jo ikke afholde os fra at være aktive i forhold til den her problematik.
Hvad angår de 10 mio. kr. til børn og unge, er det altid beklageligt, når midler, der egentlig har været brugt godt, ikke kan fortsætte.
Det har der været en lang diskussion om, det har der også været om satspuljen, og det regner jeg med fortsætter.
Vi er jo ikke holdt op med at kere os om, hvordan det foregår med børn og unge.
Med hensyn til nedrivningspuljen vil jeg sige, at der jo stadig væk er penge tilbage i puljen, og der er lagt midler over til byfornyelse, som også kan bruges til det her.
I betragtning af hvor betrængt vores økonomi egentlig er, er det rigtig svært for mig som SF'er at skulle bevilge penge til at rive ned, når nu vi ved, hvor meget der faktisk er behov for at kunne bygge op.
Så at der er store problemer med misligholdte bygninger ude i landet, ved vi.
Vi ved også, at det vil koste omkring 4 mia. kr. – det tror jeg er det, vi har sagt – før vi nogen sinde når at komme omkring alle de her mange bygninger, som det handler om.
Vi er sådan set bare optaget af, at vi skal have sat gang i det, at vi skal have skabt vækst, at vi skal have skabt arbejdspladser.
Lad os nu se i forbindelse med hele det her energiforlig, om ikke vi også kan få det til at smitte af på optimismen, så vi kan komme videre.
Det er dejligt, at Dansk Folkeparti stadig væk er interesseret i at være med til at løfte det her område, og det forventer jeg et rigtig godt samarbejde omkring.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-22:
Samtidig er nedrivningspuljen fjernet, og de 10 mio. kr. til børne- og ungeaktiviteter m.m. er fjernet.
Og med hensyn til de valgløfter, man gav før valget, kan det jo ikke komme som nogen overraskelse, at man i sin tid har fået en henstilling fra EU.
Så er det fuldstændig overraskende, at der ikke var penge til det, eller hvordan og hvorledes?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-22:
Det må jeg meget beklage, for jeg sagde udtrykkeligt mange tak, fordi Dansk Folkeparti tager debatten op, og jeg afsluttede med at takke Dansk Folkeparti for at tage debatten op.
Så jeg mener sådan set ikke, at der kan være nogen tvivl om, at det også ligger os meget på sinde.
Så bliver der nævnt flere forskellige ting, og jeg vil forsøge at svare på det.
Jeg tænker, at det egentlige spørgsmål var det om mere hjælp, det går jeg ud fra at det var.
Op til valget var vi inde omkring at sige, at vi ønskede nogle flere midler til landdistrikterne.
Så vi siger, at vi ønsker, at hele landdistriktsudfordringen, både de ressourcer og de problematikker, der ligger i det, bliver en del af den fælles strategi for at øge væksten, for at øge beskæftigelsen.
Nu må vi i dag virkelig være glade for, at der er kommet et energiforlig, som også betyder en stor satsning på miljø, på energi, på endnu flere arbejdspladser, og det skal selvfølgelig også komme landdistrikterne til gavn.
Så nej, vi fik ikke de 100 mio. kr., men vi har f.eks. fået en udligning, vi har fået et energiforlig, og der er helt sikkert også noget af det, der bliver til gavn for landdistrikterne.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-22:
Det er så ikke rigtig blevet til noget, det er ligesom taget af bordet igen.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om det da ikke er positivt, at Dansk Folkeparti rejser den her debat.
Jeg oplevede det sådan, at ordføreren sagde »under disse omstændigheder« eller »på bedste vis«, eller at det ligesom var på bedste beskub, vi havde rejst den her debat.
Det kunne måske godt misforstås, for uanset hvad vi kalder de områder derude, handler det jo om, at de har behov for noget ekstra hjælp, fordi de måske er ekstra udsatte omkring vækst og erhverv.
Det var mine spørgsmål til ordføreren.
Andreas Steenberg (RV), 2012-03-22:
Lad os i dag aftale, at vi afskaffer begrebet Udkantsdanmark.
For hvilke byer, hvilke områder er det, som er Udkantsdanmark, og hvilke er det, der ikke er Udkantsdanmark?
Og hvorfor skal vi vælge at tale nogle bestemte områder ned?
Det har sjældent – jeg vil også vove mig helt ud til at sige aldrig – gavnet noget som helst at få talt noget ned.
Den her diskussion bliver tit til en debat om at dele goder ud til bestemte geografiske områder.
Men faktisk er landdistrikternes problemer fælles for hele landet, uanset om man snakker Lolland-Falster eller Vestjylland eller Nordjylland.
Vores konkurrenceevne er svag, og mange virksomheder lukker og fyrer mennesker.
Det rammer især byer langt fra de store universitetsbyer, hvor der har været mange og stadig er mange produktionsvirksomheder.
Derfor er det især uden for de større byer, man er blevet ramt af krisen, og der er kun én vej, og det er at genoprette tilliden til dansk økonomi og få genoprettet konkurrenceevnen.
Vi skal have styr på de offentlige udgifter.
Hvis virksomheder og privatpersoner får tillid til den offentlige økonomi igen, vil man begynde at bruge de penge, som er opsparet.
Det vil skabe vækst og job.
Samtidig skal vi flytte flere fra overførsler til arbejde, og skatten på arbejde skal ned.
Det vil også øge virksomhedernes konkurrenceevne.
Jeg vil også benytte lejligheden til at rose de mange ansvarlige overenskomster, som bliver indgået i øjeblikket, og som holder lønningerne i ro.
Det skaber også arbejdspladser på lang sigt.
By, bolig og landdistriktsministeren har også i sin tale nævnt en lang række fornuftige måder at investere på rundtomkring i landdistrikterne, som kan være med til at skabe vækst og udvikling.
Jeg vil nævne uddannelse som et område, som Radikale Venstre sætter meget stort fokus på, for uden for universitetsbyerne gælder jo det, at uddannelsesniveauet er væsentlig lavere end i universitetsbyerne, og derfor skal vi, når vi får råderum i økonomien, investere i uddannelse også uden for universitetsbyerne.
Konkurrenceevne, uddannelse, styr på økonomien er løsninger på Danmarks udfordringer, og det er faktisk også en løsning på landdistrikternes udfordring, fordi vi har en fælles udfordring, uanset om vi snakker by eller land, og uanset hvilket landområde vi snakker om.
Dansk Folkeparti foreslår i dag ekstra børneydelse, lavere skat, færre afgifter og eftergivelse af studiegæld i bestemte områder.
Det vil selvfølgelig koste rimelig mange penge, og det vil ikke løse det grundlæggende problem, som er, at produktionsvirksomhederne er pressede og lukker.
Vi synes generelt heller ikke så meget om at eftergive gæld.
Altså, hvis man har gældsat sig, skal man selvfølgelig betale sin gæld tilbage.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Birgitte Josefsen (V), 2012-03-22:
»Udkant? Aldrig i livet«, sådan lød overskriften faktisk på en artikel i tirsdags, og overskriften dækker over en udmelding fra Jammerbugt Kommune, som ligger i det yderste nordvestjyske hjørne nord for Limfjorden.
Tirsdag morgen åbnede Jammerbugt Kommune for salg af 31 nye byggegrunde, og selv om kommunen er placeret i det, vi kalder Udkantsdanmark eller yderområdet, lå folk faktisk i kø i 26 timer for at købe en af de her nye grunde.
Det handler om at tænke på fremtiden, siger borgmester Mogens Gade, Jammerbugt Kommune, og han har så sandelig ret.
Hvert eneste år er der faktisk ca. 900 mennesker, der flytter fra Aalborg Kommune til Jammerbugt Kommune.
Det betyder, at den her kommune nu skal til at bygge en ny skole, en ny idrætshal og tænke over, hvad moderne familie vægter højt, og forsøge at matche de her krav inden for de økonomiske rammer, som kommunen nu har fået stillet til rådighed.
Når man så går ud og spørger de her borgere om, hvad de vægter, er det rolige omgivelser, det er en skøn natur, det er en god busforbindelse til Aalborg, for det er jo der, nogle af dem arbejder eller tager på besøg, det er gode skoler, og det er gode fritidsfaciliteter.
Det her er jo et eksempel på, at det kan lade sig gøre at rykke en udvikling i en positiv retning.
Udfordringerne er selvfølgelig af meget forskellig karakter i de forskellige områder af Danmark, men vi skal fra Folketingets side, mener vi i Venstre, sikre, at de muligheder, der er ude lokalt, kan man bruge og udnytte.
Derfor er det Venstres holdning, at vi via politiske tiltag skal gøre alt, hvad vi kan for at sikre et Danmark i balance.
De danske landdistrikter og yderområder fortjener de samme gode betingelser for at skabe arbejdspladser og fastholde arbejdspladser, muligheder for at skabe vækst og at uddanne sig, som man kan i resten af landet.
Det mener vi bl.a. at vi sikrer bedst ved at give kommunerne størst mulig frihed til at udvikle og investere i deres lokalområde, hvilket vi bl.a. ser i eksemplet fra Jammerbugt Kommune.
Det må aldrig nogen sinde være distancen fra hjem til skole, der afgør, om de unge vælger uddannelsesvejen.
Det mener vi i Venstre er helt afgørende for at sikre, at man kan skabe og holde fast i væksten og udviklingen også ude i det, vi kalder yderområderne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-03-22:
Jeg synes jo, det var rigtig dejligt at høre ministeren fortælle om de samme visioner, som vi hørte regeringen havde før valget, men jeg håber ikke, at de også vil gå samme vej.
Ministeren sagde noget om en hel del ting, som jeg har skrevet ned, og om dem vil jeg gerne stille nogle spørgsmål, som jeg håber ministeren kan svare på her.
Det handler om at flytte nogle flere arbejdspladser, for jeg kunne forstå på det, ministeren sagde, at der skulle være flere arbejdspladser ude på landet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det helt konkret er.
Jeg er også meget optaget af den turismestrategi, som ministeren talte om her i sin tale, og vi kan godt være enige om, at turisme faktisk er det, som baner vejen til yderområderne, for der er jo ingen på Vesterbro, der sidder og tænker, at hvor kunne det være dejligt at bosætte sig ude ved Vesterhavet.
Hvis de skal derud, kræver det jo, at de først kommer derud via turismen, via at tage derud på ferie, og derfor ser jeg meget turismen spille en central rolle i det her.
Så jeg er derfor interesseret i at høre om, hvad der ligger i ministerens turismestrategi.
Jeg er ked af, at ministeren så har misforstået mig og tror, at jeg bare vil kopiere den norske model.
Det er pænt af ministeren at have siddet med regnemaskinen og regnet ud, hvad det vil koste, hvis man overfører den til danske forhold, men det var jo slet ikke det, jeg mente.
Jeg mente bare, om ministeren ville lade sig inspirere af den norske model; det betyder ikke, at vi skal indføre hvert eneste tiltag, der er i den norske model, men sådan set bare, at ministeren kunne hente inspiration derfra.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-03-22:
Tak for det.
Da der kom et ministerium for landdistrikter, var vi rigtig mange, der blev begejstrede, ikke kun i Dansk Folkeparti, men også ude i Danmarks landområder.
Vi var rigtig mange, der tænkte: Endelig et ministerium, der tager yderområderne alvorligt.
Når vi i dag går ture i landområderne, kan vi dog høre, at begejstringen for ministeriet er til at overse.
Der er endnu ikke kommet et eneste initiativ til forbedring af vilkårene for landområderne – ikke ét.
Til gengæld var der akutfunktionen på Svendborg Sygehus samt nedrivningspuljen, der måtte lade livet.
Det er ting, der desværre trækker i den stik modsatte retning af vækst i yderområderne.
Selv om der ikke er kommet et eneste forslag fra landdistriktsministeren til forbedring af landområderne, altså ud over et forslag om et par komikere, der skal underholde ministeren med deres visioner, så vælger vi i Dansk Folkeparti at se positivt på det.
Vi tror ikke, det er, fordi ministeren ikke vil landområderne det godt.
Vi tror simpelt hen, at han har lukket sig inde med sine embedsmænd for at skabe noget mere revolutionerende på området, der virkelig skal få danskerne til at huske ministeren som den minister, der for alvor sparkede liv i landområderne.
Det kan f.eks. være, at ministeren har ladet sig inspirere af den norske model, hvor der er de såkaldte tiltagszoner.
Det er en metode, der må siges at have haft stor effekt i Norge.
Måske brygger ministeren på noget lignende i Danmark.
I Dansk Folkeparti vil vi til enhver tid hjælpe ministeren med inspiration til, hvad han kan gøre for at give landområderne i Danmark et løft.
Det er derfor, vi her peger på Norge som et eksempel, vi kunne lade os inspirere af.
Jeg har også et håb om, at ministeren vil lade sig inspirere af den norske model, og jeg må da sige, at vi i Dansk Folkeparti også har en forventning om, at det er noget stort, der er på vej, siden det har taget ministeren og hans embedsmænd et halvt år at brygge på det – et halvt år, hvor ministeriet ikke er kommet med et eneste lovforslag.
Endelig har jeg en forventning til ministeren om, at han i dag vil give os i udvalget samt danskerne et klart svar på, hvad yderområderne er.
Jeg ser frem til en god, konstruktiv og forhåbentlig udbytterig debat.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-03-22:
Jeg tror, at det må være gået op for hr. Jonas Dahl, at der er forskel på, om man er i regering, eller om man er i opposition.
Jeg må bare sige, at alle de forslag, vi så fra SF's side, da SF var i opposition, jo sådan set ikke er blevet til noget.
I Venstre er vi velovervejede, vi overvejer det, før vi kommer med nogle forslag.
Vi mangler stadig væk at se en handling fra regeringen, der faktisk viser, at man ønsker at gøre det attraktivt for folk at gå på arbejde.
Det skriger til himlen, for det viser, at regeringen gør noget andet end det, den siger.
Regeringen har ikke nogen intention om at sørge for, at det rent faktisk kan betale sig at gå på arbejde.
Derfor efterlyser jeg sådan set bare handling bag de ord, som skatteministeren sagde heroppe for 10 minutter siden, og som jeg kan høre, at hr. Jonas Dahl nu også har gentaget i sit spørgsmål.
Hvornår ser vi udspillet til en fuldt finansieret skattereform?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Jeg synes bare, at det er lidt sjovt, for regeringen har ikke engang siddet i et halvt år endnu, og man har allerede annonceret, at man kommer med en skattereform i indeværende år, og så skal vi høre på den her beskyldning fra fru Gitte Lillelund Bech om, at nu må regeringen komme på banen.
Vi har allerede annonceret, at der kommer en reform, og det står allerede meget klart beskrevet i regeringsgrundlaget.
Så må jeg bare spille bolden tilbage: Hvad med Venstre?
Skulle Venstre ikke komme op af hængekøjen?
Er det ikke på tide, at Venstre kommer med nogle forslag i stedet for bare at sige, at nu har regeringen serveretten?
Man har så travlt med at køre helt op i det røde felt og kritisere regeringen for det ene og det andet.
Kunne Venstre ikke bare fremsætte sit eget forslag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-22:
Tak for det.
Målet er jo, at optagelsen i 2013 som hovedregel sker digitalt.
På den måde kan man vel trods den gode, engagerede tale fra den socialdemokratiske ordfører sige, at lovforslaget trods alt er en teknikalitet, så jeg ved ikke, om jeg kan svinge mig helt derop, for det er allerede i dag muligt at fastsætte regler om, at kommunikationen mellem universiteter og studerende og ansøgninger til universitetsuddannelser skal ske digitalt.
Der findes blot ikke den samme mulighed for uddannelser udbudt af erhvervsakademier eller produktionshøjskoler, så det rettes der altså op på med det her lovforslag.
Det er klart, at uddannelsesinstitutionerne er optaget af, at systemet også rent faktisk virker, når det træder i kraft.
Det kan vi godt forstå, men heldigvis har det jo allerede været muligt at ansøge digitalt siden 2004, så der er gjort masser af erfaringer, og systemet er på den måde allerede på plads.
Afslutningsvis vil jeg bare sige, at digitalisering er nyttig, og det sparer både tid og penge for administrationen, men mindst lige så vigtigt her er det altså, at det gør det nemmere og mere overskueligt for de uddannelsessøgende at finde frem til de rette uddannelser og gennemføre deres ansøgninger, uanset hvor de befinder sig, og derfor støtter vi selvsagt forslaget.
Trine Bramsen (S), 2012-03-22:
Tak for det.
Jeg ved godt, at de fleste vil tænke, at det må være årtier siden, at ordføreren for Socialdemokraterne selv søgte om optag på en videregående uddannelse.
Men på de 10 år er der alligevel sket en utrolig stor udvikling, ikke mindst når vi taler om digitalisering.
Og det er netop derfor, at vi i dag er samlet for at drøfte forslag til lov om ændring af lov om adgangsregulering ved videregående uddannelser.
For mig og for Socialdemokraterne hersker der ikke tvivl om, at det naturligvis skal være obligatorisk at anvende digitale kommunikationskanaler ved ansøgning om optag på videregående uddannelser.
I et stadig mere digitaliseret samfund står det slet ikke til diskussion, hvorvidt vores uddannelsesinstitutioner skal integrere digitale hjælpemidler og anvendelser i såvel undervisning som organisation.
Derfor giver det rigtig god mening at starte allerede ved optaget.
Det må være et minimumskrav, at vores studerende kan kommunikere digitalt, hvis de vil gøre sig forhåbninger om at gennemføre en af vores moderne uddannelser og efterfølgende begå sig på vores lige så moderne og dermed digitale jobmarked.
Ud over de faglige forventninger ligger der samtidig en mere effektiv administration, der er til glæde for både studerende, uddannelsesinstitutioner og samfundet.
Det bliver ganske enkelt lettere, hurtigere og billigere at kommunikere med ansøgere om optag på studierne.
Nu er det jo ikke, fordi jeg skal svælge i personlige anekdoter, men der for mere end 10 år siden, da jeg selv søgte om optag, skrev jeg min ansøgning, sendte den, og så tog jeg på rygsækrejse.
Da jeg var midt i Indien, gik det op for mig, at jeg måske ikke skulle læse litteraturvidenskab og dermed beskæftige mig med islandske sagaer resten af livet.
Jeg ville hellere være inden for samfundsvidenskaben.
Det var et utrolig hyr at få ændret ansøgningen.
Først fuldmagter sendt til mine forældre med post og derefter deres indblanding i, hvilket studium jeg skulle optages på.
Hvad vil jeg så sige med det?
Jo, digitaliseringen er ikke alene et effektiviseringsprojekt, sådan som de antidigitale ofte påstår.
Det er samtidig en løsning, der giver de uddannelsessøgende en langt større uafhængighed af tid og af sted og ikke mindst giver en sikkerhed for, at deres ansøgninger når frem i tiden.
Jeg glæder mig over, at fremtidens uddannelsessøgende kan ansøge direkte fra Indien, eller hvor de ellers måtte befinde sig i Danmark eller i verden, og derfor glæder jeg mig også over, at Socialdemokraterne kan stemme for forslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-03-22:
Vi har i dag L 97 til første behandling.
Forslag til lov om ændring af lov om adgangsregulering ved videregående uddannelser har fokus på obligatorisk digital kommunikation ved ansøgning om optagelse på videregående uddannelser og adgang til digital kompetence.
Lovforslaget har til formål at forøge den digitale kommunikation mellem borgere, virksomheder og det offentlige.
Lovforslaget har til formål at sikre, at også ansøgning til og optagelse på en videregående uddannelse fremadrettet skal gennemføres digitalt.
Forslaget indebærer, at ministeren får hjemmel til at gøre det obligatorisk at ansøge digitalt, når man søger om optagelse på en videregående uddannelse.
Dette kan Venstre bakke op om.
De tekniske løsninger er skabt, men det er i dag ikke lovligt at kræve digital ansøgning.
Det ændrer vi på med L 97.
Det indebærer en effektivisering og besparelse i den offentlige, som Venstre kun kan bifalde.
Derfor anbefaler vi også L 97 og ser frem til den videre lovgivningsproces.
Margrethe Vestager (RV), 2012-03-22:
Der er en ting, som jeg synes er meget vigtig i debatten om, hvad det er for et institut, vi skaber, og det er den her balance.
Instituttet skal på den ene side beskæftige sig med ting, som der er efterspørgsel efter at vide noget om, for der er begrænsede ressourcer, også til det her, og derfor synes jeg, at det er meget vigtigt, at instituttets analyser og forskningsarbejde så at sige adresserer de ting, vi er optaget af.
Apropos den sidste spørgers spørgsmål diskuterer vi jo et samspil mellem privat og offentligt rigtig meget.
Her kunne det være en oplagt ting at fortsætte et analytisk og forskningsmæssigt arbejde.
På den anden side må, hvordan man gør det, altså metoderne, man vælger, ske i fuld uafhængighed af opdragsgiverne, og resultaterne, der kommer ud af processerne, må i sagens natur være fuldstændig uafhængige af opdragsgiverne.
Det er den balance, vi har forsøgt at holde i forbindelse med den måde, vi foreslår ledelsen sammensat på, som selvfølgelig også er inspireret af den måde, som de tre daværende institutioner har fungeret på.
Det kan selvfølgelig diskuteres, det er åbenlyst, men jeg håber, at vi kan have det tilfælles, at vi laver det som en statslig institution, som hedder kommuners og regioners forsknings- og analyseinstitut, og som har det formål mellem på den ene side at adressere noget, der er på den politiske dagsorden, og på den anden side at gøre det med fuld metodefrihed, med fuld uafhængighed i resultaterne.
Det er også derfor, videnskabsetikken står centralt som noget af det første i lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2012-03-22:
Tak for det.
Ministeren nævnte i sit indlæg også vigtigheden af, at der ikke skal være politisk styring, og det synspunkt deler jeg selvfølgelig, det kom jeg også selv ind på.
Så vil jeg sige, at man som det ene kan tænke lidt over den sammensætning, der er i bestyrelsen, det, at flertallet med forslaget her bliver udpeget af et politisk miljø.
Som det andet er der det med, at det kan blive for ensidigt – og det er måske mere der jeg ligger – for de opgaveløsninger, herunder de temaer, som man skal tage op, skal bestyrelsen et eller andet sted skabe rammen for.
Kunne ministeren ikke være bekymret for, at det bliver for ensidigt, hvis der ikke er den bredde i bestyrelsessammensætningen, som jeg tænker på der burde være, hvor man også får repræsentanter med fra det private erhvervsliv?
For jeg tror også, at vi er enige om – vi har i hvert fald haft gode diskussioner om det i samråd osv. – at det offentlig-private samarbejde skal styrkes.
Og her kunne jeg med det arbejde, der skal tilrettelægges i det nye institut, se en mulighed for, at det kunne blive styrket i den retning.
Man kunne også netop få ideer ind fra det private erhvervsliv, som skal være med til at løse nogle af samfundsopgaverne, og dermed sikre, at skattekronerne bliver brugt så hensigtsmæssigt som muligt.
Margrethe Vestager (RV), 2012-03-22:
Nu hørte jeg jo ordføreren i ordførertalen problematisere en rapport, som KREVI havde lavet, og som handlede om at gøre MED-systemet slankere, end det er i dag.
Der oplevede jeg ikke at ordføreren var særlig begejstret for det resultat, som var kommet ud af det.
Derfor kunne jeg jo så spørge tilbage til hr. Lars Dohn: Hvorfor ikke tage det for pålydende og sige, at det så lige er sådan, vi gør?
Uanset hvor man er i det politiske spektrum, er vi politikere.
Og jeg synes, at det er vigtigt at tage pejling af og have så meget viden som overhovedet muligt, men også at tage politisk stilling.
Jeg synes, det er en vigtig information at få, hvordan udlicitering har virket, og hvad der er kommet ud af det.
Jeg synes også, det så er vigtigt at spørge, om vi kan løse nogle af de problemer, som bliver afdækket, og gøre det på stadig bedre måder.
Udlicitering er jo én måde at få et partnerskab med det private på, og det kan gøres på en mangfoldighed af andre måder, f.eks. også ved at udfordre den måde, vi overhovedet udbyder en opgave på.
I stedet for at vi laver side efter side med kravspecifikationer, kan vi jo i højere grad udbyde funktioner og spørge: Vi vil gerne have løst den her opgave, og vi har de her penge til at gøre det for, hvem kan gøre det bedst?
Det er jo en anden måde at gå til det på, og derfor tror jeg stadig væk, at uanset hvor meget viden vi får, analytisk og forskningsbaseret viden, vil der stadig væk være et politisk ansvar at tage for, hvad vi så vælger at gøre.