runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Beinov Støjberg (V), 2006-12-13:
Jeg vil også gerne høre lidt mere til det her for mig at se meget spændende regeringsalternativ, S, SF og Det Radikale Venstre.
Det er især skattepolitikken, som jeg gerne vil høre lidt til.
For efter debatten i sidste uge synes jeg, det flagrede noget.
Altså, De Radikale siger nej tak til skattestoppet.
Hr. Ole Sohn fra SF kaldte ligefrem skattestoppet for noget af det mest ulyksalige, der overhovedet var sket i den her regerings levetid.
Socialdemokraterne med hr. Jan Petersen i spidsen siger, at skattestoppet står til troende, også efter næste valg, i hvert fald sådan lige den første regeringsperiode, hvis det nu bliver S, SF og De Radikale, der kommer til at danne regering.
Så er det bare, jeg gerne lige vil have en helt klar bekræftelse af, at man altså har en aftale eller en forståelse mellem de tre nye regeringspartier om, at skattestoppet altså kommer til at stå til troende, også efter næste valg, hvis det er det røde kabinet, der kommer til at indtage taburetterne.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
I vores finanslovforslag er der afsat penge til en opprioritering af sundhedssektoren.
Må jeg så bare komme med et godt eksempel på, hvordan et nyt flertal også kunne forbedre indsatsen på folkeskoleområdet?
Vi mener, at der er brug for en økonomisk saltvandsindsprøjtning, som kan danne grundlag for et kvalitativt løft i de folkeskoler, hvor man har den sværeste af alle opgaver, nemlig at få unge med anden etnisk baggrund og børn og unge, der har svære sociale vilkår, til at få noget ordentligt ud af skolen.
Der er områder i det her land, hvor der er brug for en ekstra økonomisk saltindsprøjtning, og hvor der er brug for en ekstra indsats, sådan at folkeskolen kommer op på det niveau, som er gennemsnitligt.
Martin Henriksen (DF), 2006-12-13:
Det har Dansk Folkeparti gjort, lige siden vi kom til, og det har vi sådan set tænkt os at blive ved med.
Men tilbage til skolepolitikken.
Jeg forstod det sådan, at hr. Jan Petersen sagde – hr. Jan Petersen siger mange ting, men det gør hr. Jan Petersen jo tit og ofte – at man vil formulere en ny politik på skoleområdet.
Så er det bare, vi spørger: Hvad går den her politik ud på?
Hvad vil Socialdemokraterne ændre ved f.eks. folkeskolen, ved gymnasiet eller ved erhvervsuddannelserne?
Sådan må det vel være.
Det ville jo være logisk.
Nu var hr. Jan Petersen i sin ordførertale inde på, at BUPL har talt om, at man har skåret ned der, og Danmarks Lærerforening har jo også talt om, at man har skåret ned ude i kommunerne og herindefra, men nu kan vi se, at der faktisk kommer flere penge pr. elev i folkeskolen.
Og er det eksempelvis ikke glædeligt, at Dansk Folkeparti har været med til at bevare 10. klasse, så flere unge får den her mulighed?
Men hvad vil Socialdemokraterne ændre ved skolepolitikken, såfremt de får magt, som de har agt?
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Det er muligt, at jeg ikke er hurtig nok til at fatte spørgsmålets karakter, men med hensyn til ikke at kunne forestille sig, at der kan være tillid til, at vi kan føre en økonomisk politik, der er troværdig, vil jeg sige, at det har historien sådan dokumenteret at vi kan.
Så hvori det uansvarlige skal bestå, må hr. Wedell-Neergaard selv rejse rundt i landet og prøve at definere.
Vi kan sådan set bare dokumentere ud fra virkeligheden.
At der så i det scenarie, vi kan se foran os, ikke er brug for at hæve skatterne, bekræfter jeg gerne nok en gang er vores bedømmelse, og derfor har vi turdet sige, at den tryghed vil vi gerne give danske skatteborgere i den næste valgperiode.
Men vi vil også samtidig sige, at der skal laves om på det danske skattesystem på et trygt og et politisk bredt forankret grundlag.
Den invitation, der er til den opgave, kommer ud til alle Folketingets partier, og der er også en sikkerhed for med vores bistand, at det skal laves bredt.
Jeg forestiller mig sådan set ikke, at der er et alternativ til at lave det bredt, for hvem ville bruge de korslagte armes politik?
Man har vel som opposition interesse i at få indflydelse.
Martin Henriksen (DF), 2006-12-13:
Nu står det jo efterhånden klart for enhver, at det er ret uklart, hvad der vil ske, såfremt Socialdemokraterne får magt, som de har agt på udlændingeområdet og vedrørende skattepolitikken.
Man vil bare lade det køre, som det hele tiden har kørt.
Man vil måske endda skrue det tilbage på det udgiftsniveau, der var i 1990'erne, men det er jo så en anden snak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til skolepolitikken, for den er der ikke nogen der har nævnt.
Socialdemokraterne er jo også stærkt uenige – har jeg i hvert fald forstået – med De Radikale, SF og Enhedslisten om skolepolitikken.
Hvad vil man gøre med skolepolitikken, hvis nu man får et flertal efter et valg?
Skal folkeskoleforliget opsiges?
Skal vi rulle tilbage, sådan at vi har det samme antal matematiktimer eller dansktimer, som vi havde i 2000?
Skal formålsparagraffen laves om?
Hvad vil man gøre med skolepolitikken, hvis nu man får magt, som man har agt?
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Vi kommer ikke i Socialdemokratiet ind i en overvejelse om, hvorvidt Danmark ikke skal have noget forsvar, og vi kommer ikke ind i nogen overvejelse om, hvorvidt det giver mening, at vi også har et militært instrument at spille på i vores ageren i den internationale verden.
Det, man kan diskutere, er selvfølgelig, hvornår det militære instrument skal bruges til at skabe fred eller til at stabilisere en situation.
Det er en politisk diskussion, der selvfølgelig altid skal tages med udgangspunkt i, om man kan vinde en fred, om man kan hjælpe mennesker, om man kan forhindre et folkemord og lignende.
Men at afskrive, som hr. Rune Lund faktisk lægger op til, at der i Danmark er militær udrustning til at kunne operere militært, er vi ikke enige i, og det bliver vi ikke.
Rune Lund (EL), 2006-12-13:
Regeringen og Dansk Folkeparti har jo skåret ned på ulandsbistanden, så vi i dag giver 13.5 mia. kr.
Hvis der var et alternativt flertal, en ny regering, ville det blive sat op til 1 pct.
Derfra, hvor jeg står, kan jeg ikke rigtig se, hvor Danmarks fjender er, medmindre vi selv opsøger dem eller producerer dem ved at sende bombefly om på den anden side af jordkloden og bombe byer som Bagdad og alle mulige andre steder rundtomkring i verden.
Så jeg synes, det kunne være rart at få nogle flere venner i stedet for at købe noget, hvor vi kan skabe en masse fjender.
Hvis vi fik de venner, behøvede vi måske slet ikke at købe det fly for at bombe dem, som så er blevet vores fjender, eller som vi selv producerede som vores fjender.
Så hvorfor kan vi ikke få os nogle flere venner i stedet for at købe noget, som bare vil skabe os flere fjender?
Det er en tankegang, som jeg synes Socialdemokraterne burde overveje meget mere, end de gør i dag.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Vi vil som forsvarsforligsparti være fedtet, men også samtidig bekræfte, at skal der købes nye fly, er vi en del af den investering.
Jeg vil ikke gå ind på det vilkår, at det er et enten-eller, for jeg mener godt – og det mener mit parti også – at vi samtidig både kan sikre, at det danske forsvar kan løse de opgaver, vi påtager os og ønsker at påtage os internationalt, og samtidig give bedre muligheder for, at det, man kan kalde den bløde sikkerhedspolitik, fungerer som en del af ulandspolitikken.
Det, der altså er udsigt til, er også, at vi øger vores indsats for at bekæmpe fattigdom og dermed også en af kilderne til, at der er ufred i mange dele af verden.
Rune Lund (EL), 2006-12-13:
Nu sagde hr. Peter Christensen, at skattekrabasken skal hagle ned over borgerne.
Det lyder jo meget mere drabeligt end fangemishandlinger i Afghanistan, men lad nu det ligge.
Det var også et spørgsmål, jeg stillede til ordføreren i torsdags, og det er om indkøb af det her jagerfly, Joint Strike Fighter, som Socialdemokraterne jo også lader til at være meget forelsket i – et indkøb, som vil blive meget dyrt.
Men siden i torsdags er det kommet frem, at forsvarsudvalget i det britiske underhus nu mener, at den endelige udgift til det her jagerfly, Joint Strike Fighter, vil blive meget større.
Vi snakker under alle omstændigheder om en udgift på omkring 40 mia. kr. – ikke under i hvert fald.
Der er ikke noget, der tyder på, at vi ender derunder.
Men hvis udgiften bliver 40 mia. kr., svarer det jo faktisk til, at vi, hvis vi brugte det på ulandsbistand, kunne få tre gange så meget ulandsbistand som i dag.
Ville det ikke være bedre at skaffe nogle flere venner med noget mere ulandsbistand frem for at skabe os flere fjender omme på den anden side af jordkloden ved at investere i fly, der kan bombe?
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Jeg vil bare nøjes med at konstatere, at det er flertallets ansvar, at der er borgere, der er blevet ramt af den her sag, altså ikke har fået behandling, hvilket de havde krav på.
Vi havde regnet med, at Dansk Folkeparti og regeringen havde styr på det her, og det viste sig, at det havde man ikke.
Så må vi jo tage diskussionen derfra.
Der har været et flertal, der har rejst land og rige rundt – jeg gætter på, at fru Birthe Skaarup er en af dem – og sagt: Det hele kører, som det skal, der er penge nok til det, og vi sørger for i hvert eneste finanslovforslag, at det bliver bedre og bedre.
Lige pludselig står vi så med en garanti, som viser sig ikke at holde.
Det er da flertallets ansvar.
Det er da ikke noget, som man må kunne forudsætte at jeg skal rende rundt og hjælpe fru Birthe Skaarup med at holde.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-13:
Så bliver jeg nødt til at sige til hr. Jan Petersen, at så synes jeg, at Socialdemokratiet taler med to tunger.
I hele den her debat mener jeg at Socialdemokratiet har fremført nogle helt urigtige påstande.
Jeg synes, at Socialdemokratiet skulle påskønne, hvad Dansk Folkeparti og regeringen har gjort på det her område, og det har vi ikke hørt et eneste ord om.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Svaret på det er jo, at vi ikke har afsat ekstra midler.
Vi har forudsat, at det var i orden.
Det viser sig så, at det ikke er det, men vi har sådan set forudsat, at det var det, og derfor har vi ikke på det tidspunkt, hvor vi fremsatte finanslovforslaget, forestillet os, at der var brug for indsatser ud over dem, regeringen vedtog.
Regeringen rejste hele tiden rundt og sagde, at der var orden på det hele, at det kørte, som det skulle, at de garantier, der var udstedt, holdt.
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-13:
Jeg sad jo selv spændt og ventede, da hr. Jan Petersen i sin ordførertale var inde på sundhedsområdet, og jeg synes, at det, der kom frem, var meget spinkelt, særlig på kræftområdet, i betragtning af at det har været et af de emner, der har været meget diskuteret i den senere tid.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren, om ordføreren vil redegøre for, hvor meget Socialdemokratiet har afsat til kræftområdet inden for de fem sidste finanslove.
Jeg har ikke rigtig kunnet finde noget beløb her, og derfor synes jeg, det er lidt vigtigt at høre, hvad Socialdemokratiet prioriterer, og hvorledes de prioriterer på det her område.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-13:
Men man kan i hvert fald læse i rapporterne, at konklusionen er klar.
Fødevarekontrollen fungerer ikke optimalt.
Medarbejderne er ved at dejse om af stress, og det hele sejler.
Det er jo ikke medarbejdernes skyld, for de knokler faktisk og gør, hvad de kan.
Men nu har de råbt op og råbt op over for Folketinget, de har sendt en skriftlig protest og bedt om at få flere penge.
Vil Dansk Folkepartis ordfører sige, at man vil give det, som medarbejderne beder om?
For så ville jeg synes, at det ville være et spændende svar at få.
Så svarede Dansk Folkepartis ordfører, at man jo allerede i foråret satte ind med at give ekstra penge.
Altså, der må jeg sige: Man lavede en aftale om, at fire kontornussere skulle sidde og kigge på det her, og så kaldte man det et fødevarepoliti.
Det, de i virkeligheden laver, er, at når de almindelige kontrollører er ude på virksomhederne og opdager noget, de synes er mistænkeligt, men som de ikke har tid til at kigge efter i sømmene, så giver de besked videre til det her kødpoliti om, at der er noget, de skal tage ud og kigge på.
Hvis vi havde en velfungerende kødkontrol, havde man slet ikke behøvet det her politi.
Så havde man taget de ting i opløbet.
Men vil ordføreren ...
Og så er det ordføreren.
Inger Beinov Støjberg (V), 2006-12-13:
Jamen nu står det jo så helt lysende klart.
Hr. Jan Petersen siger, at Socialdemokraterne vil udstede en tryghed for, at skattestoppet stadig væk står til troende efter næste valg, men i så fald er det da i hvert fald en falsk tryghed, for hr. Jan Petersen siger jo samtidig, at der ikke er en aftale med SF og Det Radikale Venstre om, at skattestoppet står til troende.
Så det er jo en falsk tryghed.
Så var det jo bare snak, da Socialdemokratiet sagde: Ja, skattestoppet kommer også til at stå til troende efter næste valg.
Det var jo bare snak.
Borgerne i Danmark kan jo overhovedet ikke regne med noget som helst efter næste valg.
Man har en hensigt om, at man måske godt kunne tænke sig det, men man har bare ikke leveret et flertal.
Det var bare snak, at skattestoppet skulle stå til troende.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Det er fristende at spørge, om fru Inger Støjberg egentlig har brugt en regnemaskine tidligere.
Jeg kan ikke se et flertal imod skattestoppet i et sådant Folketing.
Kan fru Inger Støjberg?
Jeg vil på det spørgsmål bare svare: Forlig, vi indgår i, overholder vi, og det er et vilkår, der bringes med ind i den måde, som et flertal skal formulere en ny politik på.
Det gælder også på skoleområdet.
Man kan sådan set også godt på skoleområdet finde ting, der forener oppositionspartierne, opgaver, der ikke bliver løst af det nuværende folkeskoleforlig, opgaver, som kan løftes bedre, uden at folkeskoleforliget af den grund direkte angribes.
Må jeg så ikke benytte lejligheden til at bede hr. Martin Henriksen om at lade være med at fordreje, hvad jeg siger.
Der er ikke sagt heroppefra, at vi skal nedprioritere sundhedsområdet, der er ikke sagt heroppefra, at vi skal tilbage på et udgiftsniveau som for nogle år siden.
Det har jeg ikke sagt.
Det er noget, hr. Martin Henriksen på en lidt dårlig måde prøver at lægge mig i munden.
Det, jeg nøjedes med at sige, var, at vi forudsatte, at vi troede, at når regeringen og Dansk Folkeparti rejste rundt og sagde, at der var en kræftbehandlingsgaranti, så var der i realiteten en sådan.
Det er forstået, at det er der ikke nu.
Det er klart, at vi vil indrette vores arbejde på det herefter.
For har samfundet udstedt en garanti til kræftpatienter, skal den selvfølgelig overholdes.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-13:
Nu kan man jo få det indtryk, at på fødevareområdet har vi måttet vente indtil i dag med at finde ud af, om der har været behov for flere penge.
Men jeg kan ikke forstå, at det for Dansk Folkeparti har været nødvendigt at vente lige præcis til i dag og vente, til de rapporter kom.
Vi har jo igennem årene kunnet se, at der er blevet skåret ned.
Vi har jo kunnet høre medarbejderne sige: Vi har ikke længere tid til at lave vores kontroller grundigt nok, vi har kun tid til at gå ind og røre væggen.
De ansatte i Fødevarestyrelsen er de ansatte i hele den offentlige sektor, som har det højeste sygefravær.
De har skriftligt sagt fra over for den resultatkontrakt for næste år, som de er blevet forelagt.
Man kunne blive ved og ved.
Man har jo vidst længe, at der manglede penge.
Kan vi så ikke få løftet sløret for, hvilken størrelsesorden det er, vi taler om?
Hvad vil Dansk Folkeparti give ekstra til fødevarekontrollen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Jeg bliver altså bare nødt til at sige, at hvis Socialdemokratiet alene baserer sin viden om, hvad der foregår, på baggrund af pressen, altså avisartikler, kan jeg da godt forstå, at man først pludselig her kommer i tanker om, at der skal ske noget ekstra på kræftområdet, men hvis man oprigtig er optaget af området, kunne man jo også tage en snak med Bent Hansen, som er formand for de kommende regioner, og som jo da har en vis viden om sundhedsforhold.
Så ville man jo nok vide, at der har været behov for et langt, sejt træk til gavn for vores kræftpatienter, et langt sejt træk, som Dansk Folkeparti bl.a. stillede sig i spidsen for flere år tilbage, og som gjorde, at vi har haft fokus på det her i flere år og har bevilliget flere penge, fordi vi ikke ville finde os i, at vores kræftramte ikke får en ordentlig behandling.
Med hensyn til bevillinger til fødevarekontrollen skete der en forbedring i sommer.
I finansloven er det aftalt, at det løft skal fortsættes i 2007, og som jeg tidligere har nævnt, er det aftalt, at når Rigsrevisionen er færdig i eftermiddag med statsrevisorernes konklusioner, og når den eksterne undersøgelse – en uvildig undersøgelse – også er på plads, skal vi tage stilling til, om anbefalingerne dér er klare med hensyn til, om der bør flere midler til.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-13:
Jeg vil bare sige, at vi jo både fra sundhedsministeren og fra sundhedsordføreren var blevet givet den fuldstændig klare opfattelse, at kræfthandlingsplanen var overholdt og folk fik behandling, og så viser det sig rent faktisk, at det ikke er tilfældet.
Jeg synes måske, man skulle forholde sig mere til, at man har været involveret i en aftale med sundhedsministeren, som ikke var en aftale, men som kun var en hensigtserklæring.
Hvad angår spørgsmålet om fødevarekontrollen, er det jo ubestrideligt, at Dansk Folkeparti har aftalt hver eneste besparelse på de 112 mio. kr. og fyringen af 228 medarbejdere.
Det, der så er på finansloven nu her, er jo småpenge i forhold til de 112 mio. kr.
Det er noget med 8-9 mio. kr. ekstra til nogle fødevarepolitibetjente, seks i alt bliver det, og så noget ekstra til noget fugleinfluenzabekæmpelse, men derudover er der overhovedet ikke ekstra på.
Det er muligt, der kommer det nu, fordi der er sådan en lammende kritik her fra statsrevisorerne, som jo er helt entydig, og som jo også rammer Dansk Folkeparti, for man har stået bag hver eneste krones nedskæring.
Det er jo virkeligheden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Nu skal Socialdemokratiet passe på, at hykleriet ikke antager helt nye højder.
Jeg står her med Socialdemokratiets ændringsforslag til finansloven for 2007.
Der er forslag til nye udgifter på 10,3 mia. kr. – 10,3 mia. kr.!
Vi har så tidligere i debatten her spurgt: Er der en eneste af de kroner, 10,3 mia. kr., der skal gå til en forbedret kræftbehandling?
Der har ikke været stillet et eneste forslag om flere penge til en bedre kræftbehandling.
Og minsandten om så ikke også hr. Jens Peter Vernersen nu tager fat på, at vi andre, der har bevilliget flere penge, vi andre, der har haft det på dagsordenen hele vejen igennem, ikke bare når det bliver en mediediskussion og man kan prøve at vinde lidt point ude i medierne – vi har da hele tiden haft det på dagsordenen – har et ansvar for, at vi skulle have gjort det endnu bedre.
Det er jo helt fantastisk at høre.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-13:
Jeg tror, jeg vil starte der, hvor hr. Thulesen Dahl sluttede.
Der var jo givet en klar besked om, at der var garanti for kræftbehandling, og derfor har Dansk Folkeparti også et særligt ansvar for, at det svigtede, ikke mindst fordi man sidder på formandsposten i Sundhedsudvalget.
Det troede jeg hr. Thulesen Dahl havde accepteret.
Hvis vi tager sådan et spørgsmål som daginstitutioner, SFO-området, er der sket en stigning på næsten 20 pct. – næsten 20 pct.! – mens vi har haft VK-regeringen.
Priserne er steget under 10 pct. i samme periode.
Altså en voldsom ekstra udgift for forældrene.
Hvis man tager spørgsmålet om fødevarekontrollen, har Dansk Folkeparti også der et helt særligt ansvar; her har man også formandsposten i Fødevareudvalget.
Der har man skåret 112 mio. kr. ned.
Jeg vil gerne spørge hr. Thulesen Dahl: Er det ikke nærmest hamrende naivt at forestille sig, at man kan få den samme kontrol, når man skærer 112 mio. kr. væk og fyrer 200 medarbejdere?
Er det ikke en anelse naivt?
Jeg troede egentlig, man var kommet til den erkendelse i foråret, da det jo virkelig brændte på; der var det jo hr. Thulesen Dahl, der overtog forhandlingen fra fødevareordføreren.
Der er jo altså ikke nogen tvivl om, at der er sket ting, som har været meget voldsomme ude i samfundet, og det kan man ikke bortforklare, uanset hvor meget man står heroppe på Folketingets talerstol.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Hvis man tager kræftområdet som et eksempel, fik vi lige blotlagt her for et øjeblik siden, at det parti, hr. Ole Sohn ønsker at sætte i statsministersædet, nemlig Socialdemokratiet, hr. Jan Petersen, ikke har sat én krone af til kræftområdet i finanslovforslaget for 2007, for det regnede de med, at vi andre havde styr på.
Vi har i vores udspil til finansloven for næste år sat flere penge af til kræftområdet, fordi vi faktisk synes, det er vigtigt, at vi gør noget for de kræftramte, at det ikke bare er snak, at det ikke bare er herinde i salen, vi står og hælder noget ned ad brættet over for hinanden, men at vi taler om de realiteter, som kræftramte rent faktisk bliver udsat for, og at vi gør noget mere.
Derfor sætter vi flere penge af til det, derfor lader vi det ikke bare blive ved snakken som andre og rider med på en eller anden bølge, sådan at når nogen lige pludselig siger, at der er et problem på et område, så mener man vupti en hel masse om det.
Vi har faktisk haft fokus på det hele vejen igennem.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Jeg beklager, at jeg tog to ting med, som ikke har været et prioritetsområde for Dansk Folkeparti, altså børn og skoleelever, men jeg fokuserede faktisk ikke på, at alt går skidt, for det udefrakommende økonomiske opsving har været en glæde for dansk økonomi.
Jeg tog bare fat i få punkter, som Dansk Folkeparti har ansvaret for, og det var bl.a. ældreområdet, hvor Finansministeriets og Kommunernes Landsforenings samlede tal viser, at der bliver brugt færre penge pr. ældre.
Det vil sige, at de to gange 500 mio. kr., Dansk Folkeparti har fået til området, er pist forsvundet.
Kræftbehandlingsgarantien er ikkeeksisterende; de facto er der indført brugerbetaling på behandling af sclerosepatienter; og nu sidst det her med, at der er et svælg mellem de faglige mål og de ressourcer, Dansk Folkeparti har været med til at sætte af til fødevarekontrollen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Vi har ikke ventet til i dag.
Vi gjorde det i forsommeren, at vi lavede en aftale med regeringen om en såkaldt nultoleranceplan, der indebar en række skærpelser i kampen mod dårligt kød, mod dårlige fødevarer, og vi satte også penge af til en forbedret kontrol.
De forbedringer, vi lavede, videreføres også i 2007 – videreføres altså til næste år.
Derudover har vi sagt, at hvis de her undersøgelser, der jo nu i dag bliver færdige, giver anledning til, at der bør flere penge til, har regeringen og Dansk Folkeparti aftalt, at så skal vi finde de ekstra penge.
Det er jo den seriøse måde at gøre det på, og derfor synes jeg også, det er den rigtige måde.
Altså, vi kan jo ikke fyre ministeren, før vi har læst en beretning fra Rigsrevisionen, sådan som Socialdemokratiet kunne i mandags.
På samme måde kan vi heller ikke lægge os fast på, hvilken bevilling der er den rigtige, før vi har bl.a. den uafhængige undersøgelse, som bliver offentliggjort i eftermiddag.
Det ville jo være fuldstændig respektløst over for det arbejde, som en masse mennesker faktisk seriøst udfører, når de sidder og laver sådan noget uvildigt arbejde til os, hvis vi konkluderer, få timer før de kommer med deres vurdering.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Man kan jo jonglere med tal så meget, at man måske endda oven i købet selv kommer til at tro på det, man siger, men 5 år sætter sig jo sine spor, og når vi skal gøre regnebrættet op for Dansk Folkepartis indflydelse på de 5 års politik, kan vi jo konstatere, at der i dag bliver brugt færre penge pr. ældre, det vil sige, at de to gange 500 mio. kr., der er givet til bedre service, ikke er kommet de ældre til gode; der er færre penge til børn, færre penge til skoleeleverne; på sundhedsområdet er garantien på kræftbehandling ikkeeksisterende og brugerbetaling er de facto indført ved behandling af sclerosepatienter; og det sidste er fødevarekontrollen.
Er der ikke et eller andet sted et skel mellem det, hr. Thulesen Dahl siger, og det, der er den skinbarlige virkelighed, hvis vi lige bevæger sig uden for den her mur?