runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2014-12-03:
Mange tak.
Det korte svar er ja, og det lidt længere svar går på, at da regeringen indgik aftalen med SF og Enhedslisten om en finanslov for 2015, blev det jo lagt til grund, at det danske EU-bidrag ville blive reduceret med 700 mio. kr. i forhold til budgetteringen på selve finanslovsforslaget for 2015.
Det vurderer vi fortsat er tilfældet, for det er sådan, at de ændringsbudgetter, der er til EU's 2014-budget, som indeholder reduktioner i vores EU-bidrag, ikke blev vedtaget inden den skæringsdato, der gjaldt den 13. november.
Dermed er det afklaret, at det danske EU-bidrag i 2015 alt andet lige vil blive reduceret med 700 mio. kr. præcis som forudsat.
Der vil så selvfølgelig som altid kunne komme ændringer i det danske EU-bidrag i 2015 som følge af nye ændringsbudgetter m.v., og det er helt sædvanligt.
Men det er regeringens forpligtelse og finansministerens forpligtelse – og det ville også gælde en borgerlig finansminister, hvis vi nogen sinde skulle komme ud for den ulykke igen at få sådan en – at man kommer med så retvisende et skøn som muligt for EU-bidraget og budgetterer på det grundlag.
Og det er det, vi har gjort med den finanslovsaftale, vi har indgået.
Så er det så heldigt, at der lige er indløbet et ritzautelegram, mens vi har ventet og drukket kaffe, hvoraf det faktisk fremgår, at man netop fra Europa-Kommissionens side har sendt en lille milliard kroner til Danmark i forlængelse af de første beslutninger, der er truffet om revisionen af EU's budgetter.
Jacob Jensen (V), 2014-12-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er udtryk for økonomisk ansvarlighed at indregne et finansieringsbidrag fra en tilbagebetaling af EU-bidraget på 700 mio. kr., når det endnu ikke er afklaret, hvornår pengene bliver udbetalt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-03:
Jeg vil starte med at glæde mig over, at ministeren betragter den her omprioritering eller omallokering, som besparelsen kaldes, som noget midlertidigt, fordi ministeren jo derved tilsyneladende har en viden om, at den her ekstraordinære flygtningesituation vil være overstået om et år.
Det er jeg sikker på vi er mange der glæder os over – ikke mindst de mennesker, der er ramt af de frygtelige begivenheder.
Men når jeg spørger på den her måde, er det jo, fordi ministerens parti sammen med resten af partierne i rød blok tidligere har ment noget andet om udviklingsbistanden.
For da man havde en tilsvarende situation i 2010, en lignende situation, hvor den daværende og på mange måder udmærkede VK-regering ville omallokere penge fra udviklingsbistanden rettet mod vores partnerlande til modtagelse af asylansøgere, siger S, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten, at man stemmer imod aktstykket, da man generelt ikke finder, at merudgifter på asylområdet skal finansieres af udviklingsbistanden.
Og de tilføjer, at det, at asylbehandlingen teknisk kan kategoriseres som udviklingsbistand, gør det hverken mere rimeligt eller fornuftigt at udskyde eller reducere aktiviteter blandt verdens fattigste for at finansiere asylsystemet i Danmark.
Mener ministeren stadig væk det her, eller mener ministeren altså, at regeringen opfører sig, som der står her, urimeligt og ufornuftigt i den nuværende situation?
Tak for det, formand.
Så slipper jeg for at minde ministeren om, efter at statsministeren har forvekslet reglerne i Folketingssalen med reglerne i Jeopardy, at det altså ikke er sådan her.
Det er mig, der stiller spørgsmålene; det er ministeren, der svarer.
Så ministeren mener altså, at det er ansvarligt, når regeringen foretager omprioriteringer af udviklingsbistanden.
Regeringen og ministeren lagde oprindelig op til en besparelse på præcis 2,5 mia. kr., hvilket ironisk nok er det samme beløb, som vi i Venstre ville skære udviklingsbistanden med, hvorimod det er forkert og uanstændigt og, skulle jeg forstå ministeren korrekt, også umuligt, når vi i Venstre siger, at vi vil foretage besparelser på udviklingsbistanden på 2,5 mia. kr.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-03:
Tak for det, formand.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Men det er ikke det, der er vores politik.
Vores politik er, at der er sat 1,1 mia. kr. af over de næste 4 år til at forbedre behandlingen på kræftområdet.
Vi har sagt, at de praktiserende læger skal blive bedre til målrettet at opdage kræften i tide.
Vi har sat ressourcer af til at sikre, at der er kapacitet på hospitalerne til at lave den her indsats, sådan at der vil ske et betydeligt fremskridt på kræftområdet, hvilket også anerkendes af alle andre end partiet Venstre.
Sophie Løhde (V), 2014-12-03:
Virkeligheden ser sådan ud, at regeringen til næste år har afsat 180 mio. kr. til kræftområdet.
Virkeligheden ser også sådan ud, at Venstre har afsat det dobbelte til kræftområdet til næste år.
Det er jeg godt klar over ikke er en virkelighed, som sundhedsministeren bryder sig om, for det er ikke rart først hele tiden konsekvent at måtte afvise at iværksætte en kræftplan IV, som alle, ikke mindst Kræftens Bekæmpelse, siger der er behov for, for så bagefter også at måtte konstatere, at man ikke er særlig ambitiøs, når det kommer til at sende nogle penge med det og de flotte ord og løfter, man ellers går og udsteder.
Det afgørende er, hvad vi gør, siger ministeren.
Problemet er jo bare, at regeringen ikke gør ret meget.
Det er derfor, jeg spørger ministeren: Hvad er det vigtigste argument for regeringen for konsekvent at afvise at ville iværksætte en kræftplan IV, at give patienterne en patientansvarlig læge, så vi også kan sikre, at vi fremadrettet sørger for, at danske kræftpatienter og deres pårørende får en behandling til tiden, og at vi får flere opsporet til tiden, så vi også kan iværksætte behandlingen hurtigere og dermed sikre en bedre kræftoverlevelse i Danmark?
Hvad er ministerens vigtigste argument for, at vi ikke nu skal sikre, at vi ikke kommer til at havne i kæmpestore kapacitetsproblemer på kræftområdet, fordi den her regering ikke i tide har villet iværksætte det fornødne planlægningsarbejde, som alle andre ude i den virkelige verden siger at der er behov for?
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Det er jo helt surrealistisk at stå her og have sat så mange penge til at forbedre kræftindsatsen – det anerkendes af alle uden for de her flotte sprossede vinduer – og så møde et Venstre, der siger, at det vil vi ikke anerkende.
Men virkeligheden ser sådan ud, at der er sat ekstra penge af, om virkeligheden ser sådan ud, at der er en betydelig glæde hos patientorganisationer ude i den rigtige virkelighed over, at vi nu kan gøre en ekstra indsats for kræftpatienterne i Danmark.
Hans Andersen (V), 2014-12-03:
Men handler det sådan set ikke grundlæggende om, at regeringen simpelt hen ikke havde penge til at gennemføre den kræftplan IV, som Venstre har foreslået?
De penge, der er afsat på kræftområdet for 2015 i regeringens finanslovsudspil og den finanslovsaftale, der nu er indgået, er så få, at det ville blive en meget, meget lille kræftplan IV, hvis det var det, der var udgangspunktet.
Det er det ene spørgsmål.
Eller handler det bare om, at regeringen her ikke ønsker at prioritere kræftområdet i tide?
Tiden går jo, og patienterne venter.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Det er jo fremragende, at der er medspørger på.
Det lød lige i et øjeblik – og det er der jo selvfølgelig heller ikke noget galt med – som om medspørgeren kom fra SF og ikke fra partiet Venstre, men hvis jeg kender Hans Andersen ret, så tilhører han stadig væk Danmarks Liberale Parti, Venstre, så derfor vil jeg svare med udgangspunkt i, at det partitilhørsforhold ikke er ændret.
Jamen pointen er jo her, at det ikke er så afgørende, hvad vi kalder det.
Det, der er afgørende, er, hvad vi gør; får vi gjort noget, får vi taget fat i de praktiserende læger, så de hurtigere opdager kræftsygdommene, sådan at vi hurtigere kan finde ud af at få folk udredt, og hvad er det, der skal til?
Og gør vi noget, sådan at vi hurtigere kan få behandlet dem, som har kræftsygdomme?
Ja, det gør vi, og det er altså, uanset hvordan man vender og drejer det, notorisk prioriteret, og det bedste ved det – og det synes jeg vi kan glæde os over i fællesskab, selv om Venstre ikke er en del af finanslovsaftalen – er, at der er sat rigtige penge af, ikke fantasipenge, ikke nogle penge, der bliver givet ud med den ene hånd og taget med den anden hånd, men rigtige penge til at forbedre forholdene for kræftpatienterne til næste år og årene efter.
Hans Andersen (V), 2014-12-03:
Tak for det.
Ministeren siger, at det ikke er så afgørende, hvad planen hedder, bare der sker noget.
Men der sker jo ikke nok.
Det gør der jo ikke.
Vi har fået bekræftet her i dag, at det er meget småt med beløbene i 2015, og så kan patienterne ellers gå og vente til 2016, 2017 og 2018 og håbe på det bedste.
Jeg glæder mig sådan set over, at SF den anden dag sagde, at de støttede den kræftplan IV, som Venstre har foreslået.
Det er positivt, når andre partier støtter et forslag, som Venstre stiller.
Men jeg kan forstå, at selv om SF havde rejst ønsket under finanslovsforhandlingerne, så var det jo ikke et ønske, som kunne imødekommes af regeringen.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Jamen for mig er det såmænd ikke så afgørende, hvad vi kalder det.
Altså, kald det kræftplan IV, kald det, hvad man vil; for mig er det afgørende, at vi gør noget, og regeringen gør noget.
Regeringen har sat 1,1 mia. kr. af ekstra over de næste 4 år, og det vil betyde, at vi vil kunne gøre vores kræftbehandling endnu bedre, hvilket også er anerkendt af Kræftens Bekæmpelse.
Ligesådan glæder jeg mig over, at ventelister til operationer i det hele taget i Danmark er kortere, end de har været nogen sinde før, og det er til glæde for vores patienter og til glæde for dem, som er i den der situation, at de lider af en sygdom og behov for, at vi, fællesskabet, tager hånd om dem.
Sophie Løhde (V), 2014-12-03:
Lad mig læse op af et citat af direktøren for Kræftens Bekæmpelse, der siger: Det er dokumenteret, at der meget snart vil komme store stigninger i antallet af danskere, der får kræft, og jeg kan blive ret bekymret, når jeg ser, at så få patienter på bl.a. det urologiske område får behandling til tiden.
Det er nu, man skal gå i gang med en ny indsats, som hedder kræftplan IV, så vi sikrer os, at der er kapacitet nok til de mange kræftpatienter, der desværre kommer fremover.
Så er det, jeg spørger igen: Hvorfor er det, ministeren ikke alene er uenig med Venstre, men også med Kræftens Bekæmpelse i, at det er på høje tid, at vi gør noget ved det her, og så i stedet for bliver ved med at afvise et forslag om en kræftplan IV?
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Tak for anerkendelsen af, at det går den rigtige vej.
I virkeligheden synes jeg at vi her i Folketinget skulle være enige om at glæde os over, at der er færre, der ikke bliver behandlet til tiden for deres kræftsygdom, at det er lykkedes for regeringen at skaffe de ekstra penge, som skal til.
Så er det selvfølgelig klart, at når spørgeren tager enkeltområder ud og siger, at her går det dårligt, og man har et gennemsnit, hvor man kan se, at det går markant bedre, så vil der selvfølgelig være en række områder, hvor det går bedre.
Ellers kunne det jo ikke lade sig gøre.
Så nævnte spørgeren kræft i blæren og sagde, at det her kun er hver fjerde, der bliver behandlet inden for standardforløbstiden.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at det er hver tredje, og man får indtryk af, at spørgeren i virkeligheden ville ønske, at det gik dårligere, når nu tallene bliver tegnet dårligere, end de i virkeligheden er.
Jeg synes, der er grund til at glæde sig over, at den indsats, vi gør for kræftpatienterne, virker.
Sophie Løhde (V), 2014-12-03:
Tak til ministeren.
Det havde også været rart med et svar på, hvad det er, man så rent faktisk vil gøre, og dermed også et svar på det spørgsmål, jeg har stillet.
Men det er jo meget sigende for den her regering, at man har haft travlt med at udstede en hel masse løfter til danskerne, som regeringen så ikke kommer til at levere på, og det må man sige fuldstændig ligner situationen fra før folketingsvalget 2011, hvor Socialdemokraterne også havde gang i det samme.
Men jeg har egentlig stillet det her spørgsmål på baggrund af de seneste tal fra kræftmonitoreringen.
De viser jo klart, at det går den rigtige vej på nogle områder, men der er så sandelig også områder, hvor det ikke går den rigtige vej, og derfor hjælper det ikke noget, at ministeren kun vil fokusere på det, der er positivt, og så er fuldstændig ligeglad med de patienter, som hver dag ikke får den behandling, som de burde have fået.
Ifølge monitoreringen står det jo klart, at der er problemer på en række områder, og dermed at der er mange kræftpatienter, som ikke får behandling inden for den tid, som lægerne anbefaler.
Vi må sige, at det navnlig står skidt til for patienter med kræft i blæren og i nyren.
Der er det faktisk på 2 år ikke lykkedes at forbedre forholdene for patienter med kræftsygdomme i urinvejene, uanset hvor rosenrødt et billede ministeren forsøger at tegne af den virkelige verden.
Her er det hver fjerde patient, som får behandling inden for den tid, som lægerne anbefaler.
Jeg gentager det lige igen: Det er hver fjerde patient.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Og hvis vi kombinerer det billede og det faktum, at der ikke har været en positiv udvikling de sidste 2 år på det her område, med det faktum, at vi ved, at der fremadrettet kommer markant flere kræftpatienter, så er det, jeg gerne vil bede ministeren om at forklare, hvorfor regeringen så stædigt insisterer på, at der ikke er behov for at iværksætte det fornødne stykke planlægningsarbejde i form af en kræftplan IV, som sikrer, at vi kan tage højde for den udvikling og dermed sikre, at flest mulige patienter, ikke bare i morgen, men også i årene fremover, på kræftområdet får den behandling til tiden, som de skal have.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-03:
Det gælder også på kræftområdet.
Hertil kommer så, at vi over de næste 4 år afsætter 1,1 mia. kr. til en ny kræftplan med fokus på at stille diagnoser tidligere.
Det er vel at mærke en plan, som er fuldt finansieret, ikke bare for 1 år, men for alle 4 år inden for en ansvarlig økonomisk politik.
For sandheden er jo den, at den økonomiske politik, der har været ført de seneste år, har givet os en mulighed for at gøre en særlig indsats her, har givet os en mulighed for at gøre noget særligt.
Der har vi valgt at sige, at i stedet for at give skattelettelser eller overbetaling til private eller andet vil vi sådan set gerne sikre, at de penge kommer til bedst mulig nytte, bl.a. på kræftområdet.
Derfor foreslår vi også, at kapaciteten til kræftbehandling og kræftundersøgelser på sygehusene og på de diagnostiske centre i regionerne øges markant.
Det betyder konkret, at udgifterne til diagnostik i forbindelse med udredning af kræft øges med 15-20 pct. i forhold til det nuværende niveau, hvilket man må sige er et markant løft.
Herudover vil der yderligere blive prioriteret midler til øget kapacitet til kræftkirurgi på udvalgte områder.
Som en del af planen har vi sat os det ambitiøse mål, at tre ud af fire skal overleve kræft i 2025, hvilket er et markant løft i forhold til det niveau, som vi befinder os på i øjeblikket.
Mogens Jensen (S), 2014-12-03:
Jeg synes, jeg svarer på de spørgsmål, jeg bliver stillet, men derfor synes jeg jo godt, vi kan have en meningsudveksling.
Det håber jeg da at spørgeren også er indstillet på, for jeg tror, at lyttere og tilhørere gerne vil have at vide, hvad også Venstre mener.
Jeg vil i hvert fald gerne forsøge at få det frem.
Men til spørgsmålet kan jeg sige, at der er en afgørende forskel på, om man som Venstre ønsker at lave direkte nedskæringer i ulandsbistanden for 2,5 mia. kr., eller om man gør det, som regeringen gør, med inden for bistandsrammen at omlægge nogle penge, der skal bruges til flygtningeudgifter.
Virkeligheden i Venstres udspil vil jo være, at man ud over at skulle omlægge 2,5 mia. kr. i direkte nedskæringer skulle finde 2,5 mia. kr.
Det er 5 mia. kr., som vil være konsekvensen for bistanden.
Det er jo rimeligt, at man på en eller anden måde får at vide, hvordan det skal ske, hvor de penge skal findes, hvem der skal holde for.
Det kan jeg jo ikke svare på, selv om jeg selvfølgelig gerne ville.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-03:
Tak til formanden.
Ministeren er jo en mand, der har ordet i sin magt.
Så meget rosende vil jeg gerne sige i ministerens favør.
Jeg har læst indtil flere indlæg fra ministerens hånd, hvor ministeren fortæller både læsere og andre interesserede, at det er i Danmarks store nationale interesse at sparke døren ind til nye markeder, også ved brug af bistandskroner.
Det er jeg sådan set enig i.
Det er Venstre enig i, og det tror jeg dansk erhvervsliv er enigt i.
Nu har min gode kollega hr. Jakob Ellemann-Jensen jo brugt noget af sin tid på at gøre opmærksom på, hvordan ministerens parti og ministeren selv har brugt mange kalorier på at kritisere Venstre for dernæst selv at foreslå et sparekatalog.
Det er et besparelsesniveau, der minder om det, vi har fremlagt.
Nu kan jeg forstå, at de aktuelle besparelser vil koste godt og vel 130 mio. kr. på den erhvervsindsats, vi hjælper danske virksomheder med, men frem for alt hjælper udviklingslandene med.
Kan ministeren ikke se, at det er et problem?
Marianne Jelved (RV), 2014-12-03:
Men der er ikke syv partier bag den løsning, som hr. Alex Ahrendtsen forestiller sig.
Der er jo uenighed om løsningen.
Det må jeg bare konstatere.
Der er fire partier, der står bag det forslag; der er ikke syv partier, der står bag det forslag.
Mogens Jensen (S), 2014-12-03:
Hvis vi nu sætter det sådan lidt sort og hvidt op, har vi 12 mia. kr. til rådighed i løbet af året, noget i omegnen af det.
Så bruger du de 6 mia. kr. i den første halvdel af året, og så bruger du de andre 6 mia. kr. i den anden halvdel af året.
Ud af de 6 mia. kr. kan du selvfølgelig finde 0,5 mia. kr.
Det, der er forskellen på spørgeren og mig, er, at jeg konstaterer, at det har betydelige konsekvenser, hvis du skal ind at finde 0,5 mia. kr.
Det kommer til at gå ud over nogle af de allerfattigste, de allersvageste lande i verden,
Men det er nødvendigt for at finansiere de store flygtningestrømme, vi kan se måske også kommer til Danmark i løbet af 2015.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-03:
Det her hedder altså spørgsmål til ministrene, og der er jeg ikke nået til i min karriereplan endnu.
Ministeren siger, at der er rigeligt med muligheder for at finde de her penge.
Det er der rigeligt med muligheder til at gøre, altså til at finde den her yderligere besparelse.
Og det er jo godt at vide, hvis der var nogle andre, der skulle komme i regering, at Socialdemokraterne ser på det på den måde.
Der er rigeligt med steder, hvor man kan finde en halv milliard.
Hvis der er det, og hvis »rigeligt« er fem, har man jo rask væk fundet 2,5 mia. kr., og så har vi jo løst problemet.
Hvor skal den her halve milliard findes henne?
Hvor er de rigeligt med steder, den skal findes?
Mogens Jensen (S), 2014-12-03:
Hvad angår min privatøkonomi, kan jo sige, at jeg tilrettelægger den på en sådan måde, at jeg kan holde fuldstændig hus med, hvad jeg har af indtægter, og hvad jeg har af udgifter, og tilpasse mit forbrug derefter.
Det er ikke alle politikere, der har det på den måde, må man jo forstå, men det skal jeg i øvrigt ikke blande mig i.
Det, jeg blot vil sige, er, at når vi når frem til september måned, kan vi gøre op, om vi får brug for den halve milliard ekstra, som der her er lagt op til.
Gør vi det, finder vi pengene – det har vi rigelig mulighed for at gøre i forhold til forbruget i andet halvår.
Får vi ikke brug for at finde besparelserne, er det jo kun godt for os alle sammen, fordi der så kan gennemføres flere aktiviteter til gavn for verdens fattigste.
Hvor skal de penge findes?
Er det på den humanitære indsats, nærområdeindsatsen, i Syrien, i Irak, er det i forhold til indsatsen mod børnedødelighed, er det i forhold til ebolaindsatsen?
Hvor skal de penge findes?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-03:
Jo, jo, men nu er det stadig væk mig, der stiller spørgsmålene
Jeg synes, det er et interessant perspektiv – og der er i hvert fald en forskel på min økonomi derhjemme privat og så ministerens – fordi det her med, at man ikke behøver at spare på forhånd, hvis man ikke ved, om det er nødvendigt, bare fordi man regner med, at det bliver nødvendigt, undskyld mig, men det er ikke sådan, jeg lægger budget, og det vil jeg heller ikke råde ministeren til at gøre.
Og det er jo heller ikke i tråd med det forsigtighedsprincip, som finansministeren ellers har introduceret for den siddende regering.
Med det er meget rart at se, at regeringens sande ansigt nu sådan kommer til syne, og at man jo rask væk bruger penge, som man ikke ved om man har, for dem kan man jo finde på et senere tidspunkt, hvis det bliver nødvendigt.
Men er det egentlig ikke i strid med regeringens forsigtighedsprincip først at finansiere den her halve milliard, som man regner med at skulle bruge som reserve, efter at den eventuelt er blevet brugt, eller gælder forsigtighedsprincippet ikke, når man kan udskyde det til efter et folketingsvalg?
Mogens Jensen (S), 2014-12-03:
Jeg synes, det er meget sund fornuft, at man venter med at udmønte besparelser, indtil man ser, om det bliver nødvendigt at finde de besparelser.
Sådan tror jeg det er i almindelige husholdninger; man begynder jo ikke at spare på forhånd, hvis man ikke ved, om man behøver at spare.
Og det kan man jo ikke opgøre i den første tredjedel af året.
Man er jo nødt til at nå hen til anden halvdel af året, hvor man kan begynde at se, hvordan forbruget har været, for så at kunne opgøre, om man kommer til at bruge de penge, der var stillet i udsigt, eller man skal finde nogle flere.
Så det synes jeg sådan set er meget logisk.
Der er jo ingen tvivl om, at eventuelle yderligere besparelser på 0,5 mia. kr. vil have konsekvenser, men det er jo slet intet set i forhold til, hvilke konsekvenser det vil have, hvis man skal gennemføre de besparelser for 2,5 mia. kr., som en ny regering under Venstres ledelse, om det måtte blive tilfældet, ville skulle gennemføre, og der mangler vi stadig væk at få at vide, hvor de konkret skal findes.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-12-03:
Det glæder mig jo, at ministeren anerkender, at det er muligt at foretage sådanne besparelser, og jeg hører også ministeren sige, at man jo så må se, hvad det er, man ikke skal sætte i gang.
Det er jo meget belejligt, at det lige er september måned, man skal frem til, for senest den 14. september, eller er det den 15. september, har vi jo et valg til Folketinget, og så ligger den her nye udmøntning af en negativ reserve, som ministeren udtrykker det, som en fin lille morgengave og venter på den regering, der måtte være efter et valg, uanset om det er ministerens regering, der fortsætter, eller om det er en regering, der består af et andet parti herinde i Folketinget.
Altså, sagt på godt dansk: Man skal finde nogle kroner, som man mangler.
Er det udtryk for en ansvarlig finanspolitik, at man på nuværende tidspunkt siger, at man regner med, at man skal bruge 1,5 mia. kr., men man venter med at finde den sidste halve milliard til efter et folketingsvalg, hvor det måske – måske ikke – er ens problem?
Tak for det, formand.
Mit andet spørgsmål lyder således: Hvordan ser ministeren reserven på 0,5 mia. kr. udmøntet i 2015, såfremt udgifterne til modtagelse af asylansøgere ikke falder?
Mogens Jensen (S), 2014-12-03:
Den her regering er som andre regeringer før os, også socialdemokratisk ledede regeringer, helt indforstået med, at vi bruger bistandsmidler på at finansiere flygtningeudgifter i Danmark.
Det har regeringen gjort i mange år, og det gør andre landes regeringer.
Men det er klart, at der er forskel på, om man hæver bistanden og har en ambition om at hæve bistanden, eller om man skærer voldsomt ned på bistanden, sådan som spørgerens parti jo altså, da man var i regering, tidligere har gjort, og dermed, synes jeg, gjorde det legitimt at sige, at man så ikke oveni skulle til at finansiere flygtningeudgifter på det tidspunkt.
Det er der meget, meget stor forskel på.
Men jeg mangler jo stadig væk svar på, hvad det er for områder, som der skal skæres ned på, hvis Venstre vil skære 2,5 mia. kr. på bistanden, ud over de 2,5 mia. kr., der skal omlægges.
Det kunne det være rart at få svar på; det tror jeg der er mange der gerne vil have.