runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-12-17:
Jeg vil godt spørge hr. Bent Bøgsted, om han ikke selv synes, at Dansk Folkeparti yder en enestående præstation her.
Først brugte DF sin store parlamentariske indflydelse på den tidligere regering til at ødelægge dagpengesystemet.
Derefter arbejder Enhedslisten hårdt på at reparere på de skader, som hr. Bent Bøgsted fik gennemført, og så begynder hr. Bent Bøgsted at skælde ud på Enhedslisten.
Synes hr. Bent Bøgsted ikke, at det er enestående først at gennemføre en forringelse og prale af, at man har været med til det, for så derefter at ville reparere på skaden og prale af det også?
Er det ikke lige lovlig talentfuldt – selv for Dansk Folkeparti?
Bjarne Laustsen (S), 2012-12-17:
Jeg var ordfører samtidig med hr. Bent Bøgsted, da den tidligere VK-regering i 2010 på Dansk Folkepartis vegne kom og fremlagde et forslag om, at man skulle halvere dagpengeperioden og fordoble genoptjeningsperioden.
Vi troede ikke vores egne øjne.
VK-regeringen kom til magten i 2001 bl.a. på at sige: Vi rører ikke dagpengene.
Da regeringen så i forbindelse med genopretningspakken ville gå ud og spare på samtlige overførselsindkomster, kom Dansk Folkeparti med ikke bare det her forslag, men en stribe af forslag, der var direkte rettet mod lønmodtagerne – det var både begrænsningen af fradrag for faglige kontingenter og det her.
Det var jo med Dansk Folkeparti i spidsen, at man gik hen og lavede det her og fik det gennemført.
De Radikale var så tåbelige, at de stemte for det, og det, der er ulykken i dag, er, at man kan ikke lave om på det.
Det er jo det, der er det virkelige problem.
Men Dansk Folkeparti skal da ikke stå her i dag og slå plat på det og sige til alle danske arbejdere, at det er Dansk Folkeparti, der vil arbejderne det godt, når vi på papiret kan se, hvad det er, man brugte 10 år til: Hykleri, dobbeltmoral.
Det var jeres forslag, der gik igennem.
VK lod sig overtale af jer til at lave en halvering af dagpengeperioden og en fordobling af genoptjeningsperioden.
Det er den nøgne sandhed i den her sag.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-17:
Jamen hr. Bjarne Laustsen er nu egentlig god til at lave forviklinger og fortælle folk udeomkring en hel del, som hans eget parti ikke går ind for.
Det skal vi så lade være her.
Men det, der ligger i det her, er, at jeg aldrig har lagt skjul på, at Dansk Folkeparti er kommet med det forslag.
Det har jeg aldrig gjort; det står vi helt ved.
Vi mener stadig væk, det er en god idé med en 2-årsdagpengeperiode.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Vi siger bare, at sådan som vi kan se at krisen har udviklet sig, er vi klar til at lave en forlængelse af dagpengeperioden.
Det er egentlig det, der ligger i det – og ikke andet.
Og når krisen så er ovre, er vi tilbage igen i en 2-årsdagpengeperiode.
Det er egentlig det, der ligger i det.
Bjarne Laustsen (S), 2012-12-17:
Nu har jeg deltaget i adskillige valgkampe sammen med min gode kollega hr. Bent Bøgsted, der står på talerstolen, og da der var valg i 2007, hørte jeg aldrig nogen sinde, at hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti gik ind for at afkorte dagpengeperioden.
Det gjorde jeg aldrig nogen sinde.
Det var ikke det, der lød i forsamlingshusene oppe i Vendsyssel, når vi debatterede det her spørgsmål.
Derfor kom det jo sådan fuldstændig som et lyn fra en klar himmel.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget, hr. Bent Bøgsted har hørt eller hentyder til, men det er en skinbarlig sandhed, at hovedansvaret for, at vi er i den situation, at der er nogle, der kan falde ud af dagpengesystemet, kun kan placeres et eneste sted, og det er hos Dansk Folkeparti.
Og derfor er det hykleri af værste skuffe at stille sig op her i dag og sige, at arbejderne skal lytte til Dansk Folkeparti.
Næh, man skal overhovedet ikke lytte til Dansk Folkeparti, når det drejer sig om arbejdsmarkedsforhold, for de siger et og gør noget andet.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-17:
Jamen man kan altid diskutere, hvem de skal lytte til, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det kan man jo selvfølgelig også sige.
Vi støttede også den tidligere forlængelse af dagpengeperioden, der kom her i andet halvår i år.
Den støttede vi også.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Under debatten i dag gjorde hr. Frank Aaen det jo klart, at han anså aftalen om en akutpakke for at være en dårlig aftale.
Da det ligesom har været omdrejningspunktet for hele debatten omkring, hvorfor Enhedslisten indgik en finanslovaftale, så står det mig egentlig lidt uklart.
Når det er et dårligt element, hvad var så egentlig grunden til, at Enhedslisten indgik aftalen?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Vi har altså fjernet den fedtafgift, som Konservative var med til at gennemføre sammen med Venstre og Dansk Folkeparti.
Det tror jeg er godt for det med grænsehandelen, så vidt jeg har forstået.
Vi har fjernet den sukkerafgift, der hedder afgiften på tilsat sukker, som jeg har hørt også skulle være dårlig vedrørende at mindske grænsehandelen.
At vi så har taget den gamle sukkerafgift og givet den en almindelig prisregulering, tror jeg altså ikke gør nogen kæmpestor skade.
Deesværre har man jo lavet en meget dårlig skatteaftale med Venstre og Konservative, som skader pensionister og arbejdsløse.
At kalde Enhedslisten for et regeringsparti er jo lige hårdt nok, både af hensyn til regeringen og af hensyn til Enhedslisten.
Så det tror jeg vi skal lade være med.
Det er korrekt, at den afgift, der bliver afskaffet, er den afgift, der er på vej om tilsat sukker.
Og den bliver afskaffet.
Den igennem mange år gældende sukkerafgift bevares, og den reguleres med prisudviklingen.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Regeringen kan jo ikke gøre noget, uden at den har Enhedslistens støtte, og derfor var det vigtigt lige at få balanceret de her ting.
Kan Enhedslisten også bekræfte, at fru Sophie Carsten Nielsen fik sagt, at Radikale Venstre og regeringen fjerner sukkerafgiften, og at det er en fejlopfattelse af tingenes tilstand?
Bare for at bekræfte det endnu en gang vil jeg sige: Der er masser af afgifter, der giver grænsehandel, og som gør, at vi mister arbejdspladser til Tyskland, fordi de danske handlende, fordi de danske butikker, ikke kan konkurrere med de tyske, fordi vores omkostninger er for høje.
Hvad vil Enhedslisten gøre for at hjælpe butikker, der dør, og afhjælpe, at arbejdspladser desværre flyder til Tyskland?
Vil ordføreren over for mig bekræfte, at vi under debatten har hørt hr. Jonas Dahl sige – det var kl. 14.25 – at sukkerafgiften ville blive fjernet.
Det ville jeg gerne have at der var et af regeringspartierne der kunne bekræfte, og der er Enhedslisten jo det sidste i rækken.
Det siger jeg bare lige, for at vi ved, hvad det er, vi taler om.
Vi har jo lagt navn til og taget ansvar for skattereformen.
For en god ordens skyld skal jeg nævne, at vi gjorde, hvad vi kunne, for at forhandle det element ud om, at der skulle være afgiftsstigninger.
Det var ikke muligt, så det har vi så taget hul på efterfølgende ved at lave eller forsøgt at lave særskilte politiske aftaler.
Men kan vi få bekræftet, at sukkerafgiften altså desværre er der endnu, og at den pr. 1. januar vil stige med 3,63 pct.?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Det ser ud, som om oppositionen ikke helt har styr på, hvad der er af forskellige aftaler.
Altså, sukkerafgift og tilsat sukker var to forskellige ting, og det var vi inde på før. Hvad angår akutpakken, er der jo akutpakke et og to.
Den første var sådan et reklameinitiativ, og den anden var noget med, at arbejdsgiverne i det private skulle tilbyde job.
Det sidste går vi selvfølgelig ind på, men vi har aldrig troet på, at det hjalp noget som helst.
Det har vi sagt hele tiden.
Selv om vi støttede aftalen, har vi sagt, at det tror vi ikke hjælper noget som helst.
Til gengæld har vi lavet en tredje ting, nemlig en sikring af, at dem, der mister deres dagpenge her fra den 1. januar, får ret til kontanthjælp uden modregning, altså er sikret en forsørgelse.
Det går vi ind for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Man kan sige, at omstillingsparatheden endda kan strækkes så vidt, at man under sådan en debat her både kan nå at være lidt positiv over for noget, så lade være med at tage ansvar for det og tage afstand fra det og være sur over det og så igen skulle vende tilbage til det på et tidspunkt og stemme for det.
Det vidner jo altså om en politiker, der kan sit kram, og som kan nå hele vejen rundt.
Han kan både blæse og have mel i munden, han kan på den ene side lave finanslovforlig med en finansminister og på den anden side være arg modstander af det og sige, at det er noget skidt.
Det var jo det, der kom til udtryk, da man sneg sig langs panelerne, ud af Finansministeriets kontor, fordi man egentlig ikke var særlig glade for det, man havde lavet.
Så det viser jo bare en omstillingsparathed.
Nu har vi nulvækst, der er resultatet af den finanslovaftale, hr. Frank Aaen har lavet sammen med finansministeren for 2013.
Og så spørger jeg bare: Kan omstillingsparatheden også rumme nulvækst i 2014?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Men er det ikke underligt at indgå en aftale, hvor også det, som hr. Frank Aaen kalder akutpakke to, indgår og finansieres, og hvor man så bruger penge på noget, som man lige har sagt man ikke tror på, fordi det ingen effekt har?
Jeg synes bare, det er underligt, at man bruger penge på noget, man simpelt hen ikke selv tror på.
Er det en god aftale?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Når der er 35.000-40.000 mennesker, der er i fare for at miste deres dagpengeret og dermed for en stor dels vedkommende ende med ingen forsørgelse at have, altså 0 kr. om måneden at leve for, så støtter vi alle initiativer, der kan afhjælpe det, herunder akutpakke et, herunder akutpakke to, og herunder det, vi har været med til at aftale i finansloven, nemlig at folk, der falder ud af dagpengesystemet, har ret til kontanthjælp uden modregning.
Dermed får de altså en vis form for forsørgelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Jeg tager ordet for at rose hr. Frank Aaen.
Jeg synes jo, det er fantastisk.
Jeg kan faktisk ikke erindre en politiker her i Folketinget, der er så omstillingsparat som hr. Frank Aaen.
Hr. Frank Aaen har i tidernes løb sagt, hvordan politik skulle føres, og Enhedslisten er jo sådan et parti, der kun stemmer for forbedringer og altid imod forringelser, men nu har man lavet en finanslovaftale, hvor der vistnok er blandede bolsjer.
Hr. Frank Aaen har jo f.eks. tidligere sagt en masse om nulvækst – jeg kan næsten ikke sige alle de ting, som hr. Frank Aaen har sagt om, hvad nulvækst betød.
Nu laver man en finanslovaftale med en regering og sikrer nulvækst næste år i den offentlige sektor; det må jeg sige.
Og spørgsmålet er jo egentlig bare: Kan omstillingsparatheden strækkes så vidt, at den også kan inkludere nulvækst i f.eks. 2014?
Mette Bock (LA), 2012-12-18:
I maj måned udtalte Enhedslisten til flere medier, at man ønskede 30.000 flere ansatte i den offentlige sektor, og nu er det jo så gået noget anderledes.
Man kan også på Enhedslistens hjemmeside se, at Enhedslisten ønsker, at regeringen skal indgå en aftale med kommuner og regioner om, at de ikke må tilpasse medarbejderstaben til den opgaveportefølje, der er.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan Enhedslisten egentlig havde tænkt sig, at man skulle finansiere det.
For hvis vi ser på, hvordan beskæftigelsen i den offentlige sektor har udviklet sig siden maj måned og vi dels skal fylde op på grund af dem, der blevet færre af siden maj, dels skal lægge 30.000 oveni, hvordan forestiller Enhedslisten sig så at man skal finansiere de mange ansættelser i den offentlige sektor?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Nej, det er simpelt hen noget sludder.
For det første må det være op til folk at følge med i de lovforslag, der bliver fremsat.
Alle har vidst, hvad det var for nogle ordninger, der udløb.
Det har for det andet i øvrigt været meget klart, hvis man så på regeringens finanslovforslag, hvad det var for en politik, regeringen lagde frem.
Når man så har indgået en finanslovaftale, har alle og enhver kunnet slå op og meget klart se, hvad det er for en politik, regeringen lægger på bordet, og hvad det er for en politik, vi gennemfører.
Jeg står fuldt og fast ved, at der ikke vil være mulighed for, at de rigeste pensionister fortsat vil kunne få tilskud til det her, fordi vi har brugt pengene på en anden måde.
Når man bruger pengene et sted, kan man ikke også bruge dem et andet.
Det kan godt være, at det var sådan i de gode tider i 00'erne, det er det bare ikke længere.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-18:
Så tænker jeg bare: Hvorfor i alverden afskaffer man så boligjobordningen?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Det er, fordi den koster 1½ mio. kr. pr. stilling, og det er simpelt hen for dyrt.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-18:
Regeringen siger jo igen og igen, at man skaber så mange nye job, og man vil skabe så mange nye job til næste år; man vil sikre, at der kommer så mange nye job.
Mener regeringen helt konkret, at man vil fjerne eksisterende job og så skabe helt nye job?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Nej, men når håndværkerfradraget i boligjobordningen koster 1½ mio. kr. pr. stilling, så synes jeg, det er for dyrt.
Det er bare for at være ærlig.
Vi kan ikke bruge pengene to gange.
Man er nødt til at prioritere pengene og bruge dem de bedst mulige steder.
Regeringen skaber 20.000 nye job med den kickstart og den politik, vi har lagt på bordet med den her finanslov.
Vi kunne godt have skabt 1.200 job ekstra, hvis vi havde fastholdt boligjobordningen, så var der bare en lang række andre initiativer, vi ikke havde haft plads til.
Derfor er man nødt til også nogle gange at bruge pengene på den bedst mulige måde, hvor de skaber flest mulige job, og det gør det altså ikke at fastholde boligjobordningen år efter år.
Spørgeren spurgte også om høreapparater!
Man skal også lade lyttelapperne følge det, der kommer ud af munden.
Jeg synes, vi tager nogle nødvendige prioriteringer.
Vi har taget et opgør med den brugerbetaling, som var ved at snige sig ind på sygehusbehandlingen, bl.a. på fertilitetsbehandlingen – en brugerbetaling, som den daværende borgerlige regering indførte.
Den brugerbetaling har vi afskaffet.
Vi tager nu et opgør med høreapparatområdet, men vi ser også på – hvad hedder det? – tandrensningsområdet, og der siger vi, at det må være nok, at det offentlige betaler for én tandrensning.
Hvis man vil have yderligere, må man betale selv.
Til gengæld får de svageste borgere faktisk mulighed for endnu mere øget tilskud til tandbehandling, og det synes jeg er en god og fornuftig prioritering.
Hans Andersen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at i Økonomisk Redegørelse står der jo, at beskæftigelsen falder med 12.000 personer i år og med yderligere 2.000 næste år.
Det skal man lige have med, når hr. Jonas Dahl hele tiden nævner, at regeringen skaber 20.000 nye job næste år.
Så vil jeg bare spørge til det her med akutjob.
Hr. Jonas Dahl bruger formuleringen, at regeringen skaber 12.500 akutjob.
Han bruger formuleringen skaber.
På samme måde siger hr. Jonas Dahl, at regeringen skaber 20.000 nye job næste år.
Hvor mange nye job er der, når vi taler om akutjob?
Hvor mange nye reelle job er der i den ordning?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Mig bekendt er der slået ca. en fjerdedel af de ca. 12.500 stillinger, der er, op.
Så det er nok lidt for tidligt at gøre regnskabet op.
Det er jeg sikker på, vi kan gøre til sommer, når alle stillinger forhåbentlig er blevet slået op.
Jeg glæder mig over, at arbejdsmarkedets parter, både de private og de offentlige, har sagt, at de gerne vil være med til at skabe de her akutjobstillinger eller muligheder for, at folk kan komme ind.
Det er folk, der står til at miste dagpengeretten, som får muligheden for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så er det fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at det fremgår af Økonomisk Redegørelse, at der forsvinder ca. 5.000 arbejdspladser med det, vi lægger frem.
Det er bare for at vende tilbage til det med boligjobordningen.
Man er nødt til at prioritere midlerne.
Hvis man kan få fire gange så mange stillinger i forhold til det eksisterende, som man kan med det, vi lægger frem, så mener jeg sådan set, det er en fornuftig måde at bruge pengene på.
Hans Andersen (V), 2012-12-18:
I Økonomisk Redegørelse står der altså, at beskæftigelsen falder næste år med 2.000 personer.
Det må være det, der står til troende.
Det er regeringen selv, der lægger Økonomisk Redegørelse frem, selv om hr. Jonas Dahl gerne nævner de 20.000 hele tiden.
Men på bundlinjen falder beskæftigelsen altså med 2.000 personer.
Så spørger jeg bare igen om det her med akutjobbene.
Hvor mange af de langtidsledige har nu fået del i de stillinger, der er slået op på Jobnet?
Det kunne hr. Jonas Dahl så redegøre for her, for det er jo et forslag, som har fået stor signalværdi, men hvad er den reelle effekt af det?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Nu er der slået ca. en fjerdedel af de 12.500 stillinger op.
Det synes jeg sådan set er afgørende.
Men lad os lige tage fat i den politik, som Venstre førte som beskrevet i Økonomisk Redegørelse.
130.000 arbejdspladser forsvandt, mens personen, der har forladt den tomme stol hernede, sad i statsministerstolen.
Det synes jeg sådan set er helt afgørende.
Arbejdspladserne fossede ud af Danmark, da Venstre havde ansvaret.
Vi skaber job med bl.a. kickstart nu.
Hvis Venstre havde taget ansvaret, da de selv sad ved magten, var der måske ikke forsvundet helt så mange arbejdspladser.
Jeg synes sådan set, man for en gangs skyld skulle overveje en lille smule at feje for sin egen dør.
Jane Heitmann (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren for kort tid siden fra talerstolen sige, at han er flov over brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Hvis man kigger på S og SF's sundhedsudspil »Tryghed og sundhed« fra 2011, vil man se, at der står: Snigende brugerbetaling er en tikkende bombe under den fri og lige adgang til sundhed.
Det synes jeg er et interessant postulat her fra S og SF's sundhedsudspil og et interessant synspunkt, som ordføreren har, for hvordan hænger det sammen med, at S og SF nu indfører øget brugerbetaling på tandrensninger, øget brugerbetaling på høreapparat og sidst, men ikke mindst, også fjerner medicintilskuddet fra de ældre?
Vil ordføreren ikke lige uddybe, hvorfor han synes, det er i orden, at ældre mennesker skal betale mere for deres håndkøbsmedicin?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Nu er det sådan, at min bedstefar arbejdede i en manufakturforretning, og han fortalte mig altid, at det er enormt dumt at betale for meget for et produkt.
Når staten nu kan købe dem billigere ind, når vi giver det ud i et statsligt regi, så synes jeg ærlig talt, det er en smule urimeligt, at vi så skal give de private lige et par tusinde ekstra med bare for at hygge sig på vej ned i kiosken.
Jeg synes ikke, det giver nogen mening, og jeg synes, man er nødt til at tage et ansvar for den økonomi, der er.
Det gjorde min bedstefar, da han arbejdede i en manufakturforretning, og jeg forventede sådan set også, at man fra Venstres side havde gjort det samme.
Der ligger en rapport fra manden, der nu sidder i formandsstolen, den daværende sundhedsminister, som meget klart gør det meget tydeligt, at der er problemer med en overbetaling på høreapparatområdet, og det er sådan set bare det, vi tager fat på.
Jeg undrer mig ærlig talt over, at Venstre vil blive ved med at overbetale en privat del af sundhedssektoren.
Jeg ved godt, at man har gjort det i årevis, men jeg forstår godt nok ikke, at man ikke føler en forpligtelse til at få mest mulig sundhed for pengene.
Det er sådan set det, vi gør, og det er også det, vi har sagt hele tiden.
Jane Heitmann (V), 2012-12-18:
Det, der sådan set undrer mig her, vil jeg sige til hr. ordføreren – undskyld, hvis jeg virker en lille smule belærende –
er, at ordførerens bedstefar ikke har lært ham at slå ørerne ud, når han får et spørgsmål.
Det, som jeg rent faktisk spurgte ordføreren om, var, om han sådan lige ville være venlig at fortælle os alle sammen, hvorfor ordføreren synes, at ældre mennesker skal betale mere for deres håndkøbsmedicin.
Vil ordføreren ikke bare svare kort og klart på det?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Først vil jeg godt spørge Liberal Alliance om det her begreb nulvækst, som vi jo har snakket om nogle gange i dag, for lige at få det helt på plads.
Når Liberal Alliance tidligere har snakket om nulvækst, så må det jo glæde en liberalist som hr. Ole Birk Olesen, at Venstre nu også begynder at snakke om nulvækst.
Og når Liberal Alliance snakker om nulvækst, så må man jo forstå, at det er de facto nulvækst i den offentlige sektor f.eks. frem mod 2020.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Når Liberal Alliance taler om nulvækst, taler vi om det samme, som alle andre taler om, nemlig at der ikke bruges flere penge i den offentlige sektor til andet end de naturlige løn- og prisudviklinger, som der er.
Men vi går jo ind for, at vi skal have en slankere offentlig sektor.
Så vi lægger op til, at der skal være en minusvækst i det offentlige overforbrug.
Men nulvækst er, at man bruger nul ekstra kroner fra år til år, bortset fra til de omkostninger, som kommer af løn- og prisstigninger.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Begrebet minusvækst i det offentlige overforbrug synes jeg var meget godt lige fundet på.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge til, handler om, at der jo i virkeligheden er en almindelig udvikling med, at der bliver flere ældre og større behov for sundhed og også behov for mere uddannelse og investering i uddannelsessektoren, hvilket jeg forstår Liberal Alliance også gerne vil.
Alt det tilsammen betyder jo, at der må være andre sektorer, der så ikke har nulvækst, men har direkte minusvækst.
Kunne Liberal Alliance ikke bare løfte sløret lidt for, dels at sådan er det, dels løfte sløret lidt for, hvad det så er for nogle sektorer i den offentlige sektor, som skal stå for skud i forhold til den her nulvækst?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det er rigtigt, at hvis man under et økonomisk regime med nulvækst i det offentlige forbrug i erkendelse af, at det offentlige forbrug er blevet stort nok, når det nu er verdens største, har brug for at bruge flere penge et sted, så bliver man nødt til at finde de penge ved effektiviseringer eller lavere forbrug et andet sted.
Men det er der også plads til i en økonomi som den danske.
Der er jo ingen lande i verden, der bruger lige så mange penge i den offentlige sektor som Danmark.
Så der er et stort budget at tage af.
Vi har offentlige udgifter i Danmark på over 1.000 mia. kr., og det lykkedes i år, selv om det kom bag på regeringen, at mindske kommunernes udgifter med 8 mia. kr., uden at nogen egentlig opdagede det.
Så kan vi også gøre noget mere.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg bliver bare helt trist til mode af at høre ordføreren, for jeg havde faktisk forventet eller håbet på, at Liberal Alliance ville komme med nogle bud på det.
Nu har vi tidligere på dagen hørt på det der udenomssnak fra Venstre, og det var jo en smule bedrøveligt, for vi kunne jo sådan set ikke få nogen konkrete svar på, hvordan man i Venstre ville håndtere nulvæksten.
Det var udenomssnak fra ende til anden.
Jeg havde faktisk håbet på at høre nogle bud på fra Liberal Alliance, som jeg må erkende i det mindste nogen gange har nogle svar – jeg er sjældent enig i svarene, men jeg respekterer trods alt de holdninger, de kommer med – hvor det så er, man kan have denne her nulvækst henne.
Altså, hvis man fortsat vil have en vækst på nogle områder, må man jo have en minusvækst på andre områder.
Kan vi ikke få nogle bud på bordet?
Det ville være så befriende for debatten, at vi rent faktisk havde noget at debattere op imod, for ellers munder det jo kun ud i, at oppositionen sådan set ikke rigtig har noget at komme med.
Man kan selvfølgelig sige, at det må være, fordi de er glade for regeringen, men det tvivler jeg nu alligevel på er tilfældet.
Men har Liberal Alliance ikke nogen bud på, hvor der skal være minusvækst?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det betyder, at hvis man gerne vil anspore til et mere mådeholdent forbrug i den offentlige sektor, så sker det primært ved forhandlinger med kommunerne.
Nej, det sker ved, at man lægger en ramme for kommunernes økonomi, og inden for den ramme tilrettelægger kommunerne så, hvordan de bedst muligt bruger pengene.
Det er den måde, som hr. Jonas Dahls regering har gjort det på, og det er også den måde, som en kommende borgerlig regering formentlig vil gøre det på.