runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Det er sjovt, for vi har jo den situation, at regeringen har valgt at lægge pres på den tyrkiske regering på tre punkter.
Det har Enhedslisten sagt er fint at gøre, at det var på tide, at man gjorde noget.
Vi troede ikke, det ville være nok.
Så viste det sig ikke at være nok.
Så viste det sig, at det pres, man indtil nu havde lagt, ikke ville hjælpe.
Så kommer Enhedslisten med et simpelt lille forslag om at øge presset på den tyrkiske regering.
Vi har et par forslag til, hvordan det kan gøres.
Jeg er åben over for, at der kan være andre og bedre forslag.
Men at sige, at det ikke er noget, man kan holde ud at høre på, tror jeg mere skyldes, at man føler, at det er lidt irriterende at dukke nakken i den her sag.
Det synes jeg ærlig talt taler for sig selv.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-11-28:
Jeg synes, at det kalder på en enkelt kommentar.
Når man hører Enhedslistens ordfører, er Enhedslisten fuldstændig ren, mens vi andre er nogle, der simpelt hen ikke vil Danmark det godt.
Vi vil ikke lægge pres på Tyrkiet; vi vil faktisk ikke gøre noget som helst; vi er fuldstændig fløjtende ligeglade med, hvad der sker i Syrien og specielt i den nordlige del af Syrien, hvor Enhedslisten har visse interesser.
Skal vi ikke gøre det helt klart, at vi alle sammen gerne vil lægge pres på Tyrkiet, og at vi alle sammen gerne vil fortsætte med at lægge det pres på Tyrkiet?
Lad nu være med den renskurethed og med hele tiden at pudse glorien og sige, at Enhedslisten vil det hele, og at vi andre ikke vil noget.
Kunne man ikke bare for en gangs skyld række en hånd frem og sige, at man anerkender, at vi alle sammen gerne vil noget på det her område, men at Enhedslistens vej så er lidt anderledes end vores, i stedet for at stå på talerstolen og lade, som om vi andre ikke vil noget som helst i den her sag?
Det er ærlig talt ikke til at holde ud at høre på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Mit gode råd er, at Dansk Folkeparti fra nu af og frem til valget drøfter med sine vælgere, om man skal finde sig i, at den tyrkiske regering holder Danmark for nar i Lars Hedegaard-sagen.
Jeg synes, det er en vigtig debat at få taget med den danske befolkning, altså om vi skal finde os i, at den tyrkiske regering bryder internationale aftaler, nægter at svare på simple spørgsmål, og at det absolut ingen som helst konsekvens skal have.
Selvfølgelig har det fået en lille konsekvens, men når den konsekvens ikke har hjulpet, så stemmer Dansk Folkeparti nej til at øge presset.
Jeg tror, at man i Dansk Folkeparti, hvis man lytter til Enhedslistens gode råd og snakker med sine vælgere og sine medlemmer, så vil komme frem til, at man burde have stemt for Enhedslistens forslag.
Søren Espersen (DF), 2014-11-28:
Jeg vil bare konstatere, at Enhedslisten ikke vil tage ved lære, og at man ikke vil tage imod gode råd; så ved vi det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Jamen jeg synes, det er mageløst.
Ikke nok med, at man i Dansk Folkeparti bruger sin taletid på at rose den islamistiske og autoritære præsident Erdogan og hans regering, man bruger også sine spørgsmål til Enhedslisten på at afsløre sin egen ligegyldighed over for det her vigtige spørgsmål.
Det er selvfølgelig rigtigt, at vi burde have fremsendt det før, men det er jo også rigtigt, at man i et Folketing har travlt, og vi ved, at man fra alle ordføreres side selvfølgelig har en opgave i at prøve at samle et flertal.
Hvis Dansk Folkeparti er oprigtigt interesseret i at lægge et pres på den tyrkiske regering, så er det altså en for dårlig undskyldning, at man ikke har haft mere tid til at tænke sig om end fra i går kl. 22.00 og indtil i dag kl. 13.00, da debatten startede.
Så kan man i sin gruppe drøfte, om man mener, det er forkert at lægge et øget pres på den tyrkiske regering, og man kan drøfte det i Dansk Folkepartis lokale vælgerforeninger.
Jeg vil tro, at man i Dansk Folkeparti, hvis man spørger sine medlemmer, sine vælgere og sin folketingsgruppe, så vil komme frem til, at det er en rigtig god idé at lægge et øget pres på den tyrkiske regering.
Søren Espersen (DF), 2014-11-28:
Ja, det er faktisk mere en bemærkning, end det er et spørgsmål.
Jeg så det først i aftes kl. 22.00, og da syntes jeg ikke, der var nogen særlig anledning til at reagere på det.
Så jeg vil bare komme med det gode råd, at man, hvis man ønsker at have en seriøs forhandling om et forslag til vedtagelse, fremover nok bør starte en uge før, vil jeg tro.
Så det var bare det råd, jeg ville give, mere end det var et spørgsmål.
Martin Lidegaard (RV), 2014-11-28:
Jeg er udenrigsminister i Danmark, og derfor er jeg sat til at varetage Danmarks interesser bedst muligt.
Nogle gange stiller det en over for nogle svære valg og nogle rigtige paradokser, dilemmaer, og et af dem er her, at vi har brug for samarbejdet med Tyrkiet: Vi har brug for at have dem i koalitionen mod ISIL, vi har brug for at have dem til at bekæmpe Assad, og vi har brug for at have dem til at skabe stabilitet i regionen, ligesom vi har brug for dem til at hjælpe os, når vi har danske foreign fighters derude, eller hvis vi skulle komme i den ulykkelige situation, at vi fik gidsler igen i Syrien.
Derfor har vi brug for at have et partnerskab med Tyrkiet.
Vi har også brug for, når Tyrkiet opfører sig uacceptabelt, at gøre det fuldstændig klart, at det synes vi er uacceptabelt, og lægge et pres, der er svarende til den, om jeg så må sige, ugerning, som Tyrkiet i det her tilfælde har begået i forhold til Lars Hedegaard-sagen, og som vi også derfor lægger et ret massivt pres på.
Sagen er, at jeg og alle andre partier i Folketinget end Enhedslisten har den opfattelse, at det forholder sig lige præcis modsat: at vores mulighed for at løse den konkrete sag og vores mulighed for at fremme Danmarks interesser vil være skadet, hvis vi tog uproportionale skridt i den her sag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Enhedslisten er kommet med nogle forslag, og jeg synes, det burde være et minimum, at man, når man har en situation, hvor der er en konvention, som en allieret forbryder sig mod, så prøver den sag ved en domstol.
Jeg synes, det burde være et minimum, at man fra dansk side trak et militært bidrag til en regering, som holder Danmark for nar, hjem.
Det kan være, at der er andre, der vil gøre endnu mere end det.
Det kunne være, der var et forslag til, hvordan man ville øge presset på en anden måde.
Enhedslisten er åben for den diskussion.
Realiteten er bare, at udenrigsministeren, efter at han har lagt et pres, må konkludere, at det ikke har hjulpet, hvorefter udenrigsministeren nægter at øge presset.
Hvorfor er det sådan, og hvad skal der til, før vi samlet begynder at kunne øge presset?
Det er jo sjovt, at ordføreren siger, at vi ikke vil være med, når det gør rigtig ondt.
Jeg er da ikke i tvivl om, at det gør rigtig ondt, når der kommer en shiamilits ind i en sunnimuslimsk landsby og begynder at tage alle unge mænd og slagter dem.
Det er lige præcis det, der er så problematisk.
Det var den politik, der under Maliki skabte IS.
Og det er den politik, som den nye regering desværre ser ud til at fortsætte.
Den nye regering ser ud til at fortsætte den politik med støtte fra danske kampfly.
Jeg tror, det kommer til at styrke IS.
Hvis Socialdemokraterne har gode forslag til, hvordan presset på den tyrkiske regering bør øges, som er anderledes end IS, kunne vi jo have diskuteret dem i dag.
Nu har man fra Socialdemokratiets side valgt ikke at fremlægge dem, men kritiserer i stedet for bare Enhedslistens forslag.
Jeg synes, det er meget ukonstruktivt, og jeg håber, at man vil tænke sig om og stemme for Enhedslistens forslag til vedtagelse, når det kommer til afstemning i Folketingssalen.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Jeg vil såmænd bare høre om noget.
Ordføreren var jo meget begejstret for lovforslaget.
Er ordføreren overhovedet ikke opmærksom på nogen af de alarmklokker, som trods alt lyder i bemærkningerne til rapporten?
Jeg tænker på, at man klart gør opmærksom på, at det her jo begrænser mulighederne for at skride ind over for folk, der har et kritisabelt medicinforbrug i forhold til det at køre bil, eller som lider af sygdomme, som egentlig gør, at de ikke burde køre bil, eller hele den der selvselektion, kalder man det gudhjælpemig i rapporten, som betyder, at folk, når de kommer frem til det 70. år faktisk selv vælger at stoppe, fordi de egentlig ikke mener, at de så er i stand til det.
Det bliver i hvert fald udskudt med 5 år.
Er man slet ikke opmærksom på det fra ordførerens side?
Kim Christiansen (DF), 2014-11-28:
Jeg vil da ligesom Socialdemokratiets ordfører, fru Trine Bramsen, glæde mig.
Jeg vil især glæde mig over, at fru Trine Bramsen nu også har set lyset og synes, at det her er en god idé.
Det her har været et ønske fra Dansk Folkeparti i flere år, nemlig at få skubbet den her alder, så man først ved de 75 år skal have fornyet sit kørekort.
Vi lever lidt længere.
Vi bliver heldigvis sundere og sundere, nogle af os, og det gør så også, at det her synes at være lægefagligt forsvarligt.
Det synes jeg ville være rigtig godt.
Det vil vi gerne have præciseret, når vi når videre til udvalgsarbejdet, for det er jeg lidt usikker på.
Til de andre elementer: Der er jo bl.a. et element her om, at hvis man er kørt galt på sin motorcykel og ikke mere er i stand til at køre motorcykel, så kan man altså generhverve sit kørekort til bil.
Det giver jo ganske sund fornuft, for ud over den tragedie, at det kan være at komme slemt til skade på en motorcykel, ville man så også udelukke vedkommende fra at kunne køre bil fremadrettet.
Så det er en ganske udmærket ændring, der ligger der.
Det er det også i forhold til kontrolapparatforordningen, nemlig at man nu kigger på at kunne udvide kredsen fra værksteder og installatører til at omfatte motorkøretøjsfabrikanter i forhold til installation og godkendelse.
Så er der sådan set lovforslagets fjerde del.
Jeg er jo ikke jurist.
Jeg er med på, at det er godt, at vi får skabt bedre sammenhæng, som der står, mellem de forskellige bestemmelser i færdselsloven i forhold til den her obligatoriske konfiskation af motordrevne køretøjer, som Dansk Folkeparti i øvrigt har været en meget varm fortaler for, men der vil jeg da opfordre ministeren til at sørge for, at udvalget måske fik en pixiudgave, sådan at vi almindelige mennesker, som ikke har en juridisk eksamen i bagagen, også kan forstå tingene, for det er jo trods alt også de færreste af Danmarks befolkning, som er jurister, og de skal jo forstå det her.
Så meget gerne lige en pixiversion, der meget klart tilkendegiver, hvornår det er, man konfiskerer køretøjet, så vil jeg i hvert fald blive glad, for så kan jeg jo også med god samvittighed stemme ja til forslaget i den sidste ende, når jeg har forstået det.
Trine Bramsen (S), 2014-11-28:
Jeg synes sådan set, det er rimeligt, at det her træder i kraft så hurtigt, det er muligt.
Selvfølgelig skal vi skele til, hvad der praktisk kan lade sig gøre, i forhold til at der er systemer, der kan understøtte det, men jo hurtigere vi får en afklaring på det her, jo hurtigere gavner det de danske ældre, og det kan vi alle sammen være tilfredse med.
Karsten Nonbo (V), 2014-11-28:
Jeg skal da ikke undlade at takke og kvittere for imødekommenheden fra Socialdemokratiet, for her må vi sige, at det jo ikke er noget, man skal gøre, det er sådan set noget, man skal undlade at gøre, og det burde jo være nemmere end at gøre noget.
Derfor er jeg glad for, at Socialdemokratiet vil kigge positivt på, at vi får sat det her i gang så hurtigt som muligt.
Så jeg synes, at jeg også bare lige ville takke pænt og kvittere og sige god weekend.
Trine Bramsen (S), 2014-11-28:
Men den faglige vurdering er også – det fremgår sådan set meget klart – at det ikke er alderen i sig selv, der gør, at man bliver en dårligere bilist på vejene.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Jo, men i rapporten bliver der jo netop gjort opmærksom på, at der med hensyn til længere levealder og forbedret helbred er meget, meget stor forskel på befolkningsgrupperne – det er jo noget af det, man gør opmærksom på i rapporten – og at der, hvis man hæver aldersgrænsen til 75 år, i hvert fald er en gruppe af mennesker, nemlig dem mellem 70 og 75 år, som man eventuelt ikke opfanger
Trine Bramsen (S), 2014-11-28:
Jamen det, man jo har bedt Sundhedsstyrelsen om at foretage en vurdering af i samarbejde med Justitsminsteriet og Rigspolitiet, er, om det har en trafiksikkerhedsmæssig konsekvens, at man bliver ældre.
Og der har man altså fundet meget klart, at det ikke er alderen, der gør, at man er en mere usikker bilist på vejene.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Hvad er det for en lægefaglig vurdering, som fru Trine Bramsen finder i rapporten og i bemærkningerne til lovforslaget, som tilsiger, at man skal hæve aldersgrænsen til 75 år?
Trine Bramsen (S), 2014-11-28:
Tak for det.
Danske ældre lever længere og er langt mere friske end tidligere.
Alligevel er grænsen for, hvornår man skal forny kørekort, ikke ændret siden 1966.
Det er ikke rimeligt, at danske ældre betragtes som risikobilister allerede som 70-årige, ligesom det ikke er fair, at ældre allerede fra de 70 år skal betale for et lægetjek, selv om de ikke er til fare for trafikken.
Sammen med Rigspolitiet har fagpersoner vurderet, at det er forsvarligt at hæve aldersgrænsen for kørekortfornyelse, og det er baggrunden for, at vi hæver den fra de nuværende 70 år til 75 år.
Vi Socialdemokrater vægter trafiksikkerhed højt, og derfor mener vi, det er rimeligt, at der fortsat er et fagligt lægetjek af vores ældre, men at lægetjekket, som forslaget beskriver, foretages senere.
Der har fra flere sider været ønske om helt at afskaffe lægetjek ved kørekortfornyelsen for ældre medborgere.
Beslutningen om at fastholde lægetjekket er politisk.
Med lovforslaget gør vi lovgivningen mere fair.
Jeg vil ikke afvise, at der på et senere tidspunkt kan komme yderligere ændringer, hvis vi får udvidet erfaringsgrundlaget; hvis vi får nogle bedre metoder til at måle, om der sker en udvikling på området; men først og fremmest synes jeg, at vi her i dag skal glæde os på vegne af de rigtig mange danske ældre, der får skubbet fornyelsen af deres kørekort i 5 år.
Det glæder vi Socialdemokrater os over.
Vi er åbne over for Venstres forslag, i forhold til at se på om det kan træde i kraft tidligere, hvis det kan lade sig gøre i forhold til de praktiske omstændigheder.
Det skal jo implementeres i kommunerne osv.
Ud over forslaget om kørekortfornyelse indeholder lovforslaget her også en række øvrige ændringer bl.a. forhold omkring generhvervelsen af førerretten, hvor der ikke mindst foreslås en justering af færdselslovens regler om konfiskation af køretøj ved spiritus- eller narkokørsel.
Det er også noget, vi mener er rigtig vigtigt.
Samlet set skal jeg på den baggrund meddele, at vi Socialdemokrater kan bakke op om forslaget her, og at vi glæder os på vegne af de danske ældre.
Karsten Nonbo (V), 2014-11-28:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi skal behandle her som det sidste i dag, gælder en forhøjelse af grænsen for den obligatoriske fornyelse af kørekort til personer mellem 70 og 75 år.
Det er kørekort til personbil, motorcykel og knallert, altså det, man kalder kategori B.
Vi beslutter nu at forhøje aldersgrænsen for obligatorisk fornyelse til 75 år.
Det er ganske udmærket, for vi kan heldigvis bryste os af, at de, der nærmer sig den alder, til forskel fra 40-50 år siden eller mere, da man ikke havde bil, er mere adrætte og i gåseøjne yngre, og derfor mener Venstre ikke, at der er nogen problemer i, at aldersgrænsen forhøjes til 75 år.
I mine øjne er det egentlig heller ikke de ældre, som er den stor fare i trafikken i en bil, fordi de kender deres begrænsninger.
Man kan måske ikke altid sige om de unge, at de kender deres begrænsning.
Et par andre ting, der er med i lovforslaget, er, at man rent teknisk ændrer ordet kontralapparat til takograf i køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Det er småting, men det er værd at tage med, når vi har fat i loven.
Mens jeg husker det, skal også hilse fra Det Konservative Folkeparti, hr. Tom Behnke, der ligesom Venstre støtter det her lovforslag.
Så kan vi jo sige, at det i hvert fald er godt, at det bliver bedre for de ældre her.
Det var måske bedre, hvis det også blev godt.
Det skal forstås sådan, at vi har lidt svært ved at se, hvorfor man skal vente helt frem til den 1. juni næste år med lige netop den del af lovforslaget.
Om stort set alle de øvrige punkter i det her lovforslag står der, at de kan blive vedtaget, lige så snart de har været i Lovtidende.
Det kan de jo komme, hvis vi er hurtige.
Så kan de måske komme det før jul, hvis den her lov bliver vedtaget før jul.
Jeg tror ikke, der er mange partier, der er imod den, men der kan jeg selvfølgelig tage fejl.
Så hvis det stod til Venstre, måtte det godt gå lidt hurtigere.
Vi kan jo sige, at her til foråret har vi 70-årsdagen for friheden i form af afslutningen på anden verdenskrig.
Vi kunne også give frihed til de 70-årige ved at indføre den før maj måned og helst hen omkring juletid.
Det synes jeg er noget vi skal arbejde på.
Er der nogen egentlig grund til, at den skal vente så længe?
Så kunne det måske også være smart, når vi gør det, at følge lidt intensivt op på statistikken og spørge: Hvad betyder det her?
Vi kunne måske lægge en evaluering ind og spørge, om det betyder en forbedring eller forringelse af færdselssikkerheden.
Man kunne lægge en evaluering ind i den her del efter 5 år.
Så vil jeg være helt sikker på, at vi, når vi vedtager det her, har samme nedtrapningsmodel, således at grænsen for dem, der i dag tager kørekort og skal medbringe lægeattest som 70-årige, nu bliver forhøjet til 75 år, og at man først som 85-årig og ikke som i dag 80-årig skal aflægge lægeattest en gang årligt.
Det skal vi lige være sikre på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Ellers er der tilslutning fra Venstre og også fra Det Konservative Folkeparti til dette lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-11-28:
Når man forbereder sig på at skulle holde sin orførertale osv., så læser man jo, hvad ministeriet skriver, bl.a. om økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet, og der har vi måske lidt forskellig indstilling til, hvor meget det fylder.
Man lad det nu ligge.
Fra ministeriets side skriver man: Ordningen vurderes som et hele at være en administrativ lettelse.
Og så skulle man jo være glad.
Når man så læser SAS' høringssvar, kan man læse, at der efter SAS' opfattelse er tale om et uigennemtænkt, uforståeligt og uanvendeligt lovforslag, som vil bidrage til unødigt bureaukrati og betydelige omkostningsforøgelser.
Synes ordføreren fra Enhedslisten, hr. Henning Hyllested, at ministeriet drager en rimelig konklusion, når der bl.a. foreligger sådan et høringssvar?
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-28:
Jeg skal starte med at gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af vores ordfører, hr. Steen Gade.
Baggrunden for forslaget er jo en opfølgning på udvalget om Rejsegarantifondens anbefalinger; konkret på baggrund af en domstolsafgørelse, der har vist, at udenlandske operatører ikke har været omfattet af Rejsegarantifondens sikkerhed for individuelle kunder, som det jo ellers var tanken bag loven fra 2010.
Det forsøges der nu rettet op på, ved at også udenlandske selskaber med mere end 25.000 årligt rejsende bliver omfattet.
Forslaget betyder jo også en fjernelse af den ulige konkurrence, som reelt blev etableret ved sidste ændring af loven.
Vi kan konstatere, at konkursdækningen fungerer meget forskelligt i dag, hvorfor loven foreskriver en fælles model for køb af konkurssikring, som alle selskaber skal henvise til på deres hjemmeside.
Ordningen for 2010 omfattede som bekendt også billeje, men ordningen har jo ikke konkret haft nogen betydning og foreslås derfor afskaffet.
Så synes jeg, at vi skal bide mærke i, at ændringerne sidst på området i 2010 var et forsøg på at gøre det bedre for forbrugerne.
Forslaget, som vi behandler i dag, om ændringer er vel strengt taget
udtryk for en erkendelse af, at det ikke var helt godt nok.
Høringssvarene fra f.eks. Forbrugerrådet m.fl. antyder – og det er for at sige det på pænt nordjysk – at der er et potentiale for at gøre det bedre.
I SF vil vi derfor gå positivt ind i det videre arbejde i udvalget med henblik på at sikre en endnu bedre forbrugerbeskyttelse på selve området, og det er i det lys, at vi synes, det er nødvendigt at arbejde videre.
Skulle det vise sig undervejs, at ministeren er indstillet på at gøre noget andet, så vil vi da i givet fald gerne høre om det.
Ida Auken (RV), 2014-11-28:
Jeg ved i hvert fald, at vi i regeringen kommer med forslag til løsninger.
Venstre kan stå og pege på problemerne og sige, at der er nogle i den ene lejr og nogle i den anden, men man kommer jo aldrig med et egentligt løsningsforslag.
Så jeg vil rigtig gerne høre Venstres forslag til at løse det her dilemma, som jo simpelt hen er ganske kompliceret, altså at den ene part ønsker ingen ordning og den anden part ønsker en ordning til et sted mellem 0,5 mia. kr. og 1,5 mia. kr.
Hvad er Venstres forslag til at løse problemerne i stedet for bare at brokke sig over den løsning, vi andre prøver at komme med, og som ligger et eller andet sted imellem de to positioner?
Jan E. Jørgensen (V), 2014-11-28:
Det vil sige, at man har nogle stående på den ene side, som mener ét, og så har man nogle stående på den anden side, som mener noget andet.
Sådan må jeg forstå den radikale ordfører.
Så kunne man jo vælge enten at gøre det, som den ene part vil have, eller det, som den anden part vil have, eller også kunne man prøve at lægge sig et eller andet sted midtimellem og gøre dem begge sådan nogenlunde lige utilfredse.
Det, jeg bare forstår regeringen har gjort, er, at man har valgt en helt fjerde løsning.
Man har valgt noget, som ingen overhovedet – bortset fra ministeriets egne repræsentanter – kan se det fornuftige i.
Er det den måde, man fremkommer med kompromiser på i den nuværende regering?
Ida Auken (RV), 2014-11-28:
Og det er jo det, der er sket i den her sag.
Så det synes jeg er det rigtige at gøre for en ansvarlig regering.
Og så må man sige, at det da er fint, at de kommer frem nu og har fået en helt ny forhandlingsvilje, fordi vi har lagt pres på dem.
Det er jeg sådan set glad for, og jeg glæder mig da til at se, om de kan komme op med en løsning.
Det har de ikke kunnet i 2 år, fordi der, som mange af ordførerne netop har skitseret, er mange dilemmaer og det er svært at finde den balance, der både sikrer forbrugerne og ikke giver virksomhederne ulige konkurrencevilkår.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-11-28:
Jeg skal bare høre, hvor stort et indtryk det gør på den radikale ordfører, når flertallet, som når frem til en anbefaling, består af repræsentanter fra Finansministeriet, Justitsministeriet, Transportministeriet, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen samt Erhvervsog Vækstministeriet.
Når det er flertallet og mindretallet er de repræsentanter for branchen, som rent faktisk skal leve med de her regler, er det så noget, man tillægger vægt, altså hvad ministeriets embedsmænd mener, eller tillægger man det mere vægt, hvad branchen og Forbrugerrådet mener?
Ida Auken (RV), 2014-11-28:
Dansk Folkepartis hr. Hans Kristian Skibby sagde det jo i sin første kommentar.
Altså, i dag er det fuldstændig uoverskueligt for forbrugeren.
Der er helt ulige konkurrencevilkår for danske selskaber og udenlandske selskaber, og den situation har vi altså fundet os i i over 2 år, fordi man var så langt fra hinanden.
Den ene side sagde: Vi vil slet ikke have nogen ordning.
Den anden side sagde: Lad os bygge en fond op, som vil komme op på et sted mellem ½ og 1,5 mia. kr.
Så er man rigtig langt fra hinanden.
Det har man haft 2 år til.
Jeg står ikke i dag og afviser at lade branchen snakke sammen og give den tid i løbet af den her lovbehandling.
Derfor lægger vi selvfølgelig den løsning på bordet, som parterne ikke har kunnet komme frem til, og så lytter vi til, hvad de siger.