Doris Jakobsen (SIU), 2013-09-10:
Siumut har ingen planer om at stemme imod finanslovsforslaget.
Vi står ved vores samarbejde med den nuværende danske regering og handler derefter.
I Siumut har de to forløbne år klart bevist, at det er klogt.
Det gælder etableringen af et grønlandsk præsteembede i Danmark, det gælder et nyt lønsystem for kommunefogederne i Grønland, det gælder en ekstraordinær indsats for at nedbringe ventelisterne for de dømte i vores land, det gælder sikring af et udvidet militært beredskab i Grønland på trods af nedskæringer i Danmarks forsvar, det gælder for det arktiske universitetssamarbejde, det gælder støtte til Foreningen Grønlandske Børns projekter i Danmark, det gælder etableringen af en national strategi på det sociale område for grønlændere i Danmark.
Vi har med andre ord ingen grund til at spille med stemmemusklerne for at opnå resultater hos den siddende regering.
Men Siumut er enig i, at en række ting, der angår grønlandske borgere i Danmark og danske institutioner i Grønland, fortsat bør forbedres.
Jeg vil pege på den meget lange ventetid, der nu er på at få sin sag for retten i Grønland.
Der mangler dommere, og der er nu omkring 8.000 sager, der venter på at komme for retten.
Jeg skal opfordre regeringen til at være lige så kreativ på dette område, som da man løste problemet med ventelisterne til anstalterne.
Tilflytningen hertil fra Grønland er desværre stigende.
Den nye regering i Grønland ser gerne et forstærket samarbejde om at få stoppet den tendens.
Jeg vil gerne sørge for, at så mange af vores borgere som muligt får en reel mulighed for at vende hjem igen.
Jeg har for nylig besøgt flere af de grønlandske huse her i landet.
De oplyser, at særligt udsatte grønlændere har mange af de samme udfordringer og vanskeligheder, som udenlandske tilflyttere og indvandrere i Danmark også har.
Men som danske statsborgere tilbydes grønlænderne ikke nogen særlige integrationstilbud bortset fra de projekter, som de grønlandske huse har etableret, og som er finansieret med satspuljemidler.
Der er brug for en langsigtet og sikker bevilling på omkring 4 mio. kr. på finansloven til sikring af dette arbejde fremover.
Den nye nationale strategi er begrænset til de fem største byer.
Den dækker derfor knap halvdelen af grønlænderne i Danmark, og derfor er der også i den sammenhæng brug for både opmærksomhed og økonomisk støtte via finansloven.
Beredskabet i Grønland er et andet emne, jeg ønsker at sætte mere fokus på.
Som alle ved, bliver der brug for et bedre SAR-beredskab i Grønland i fremtiden.
Selv har jeg i Inatsisartut foreslået, at der etableres et frivilligt grønlandsk beredskab.
Det er sket, efter at jeg har studeret det frivillige beredskab i både Danmark og Island.
Vi har også bemærket, at der på denne finanslov ikke som sidste år figurerer udbytte fra Air Greenland.
Det er godt.
Det overskud, Air Greenland tjener, bør gå til de grønlandske passagerer via nye fly og billige billetter.
Den nuværende ejerskabskonstruktion i Air Greenland er ikke optimal, og senest har SAS blokeret for køb af nye helikoptere til Sydgrønland.
Det kan ikke være rigtigt, at SAS, som delvis er ejet af den danske stat, skal sidde som komplet passiv partner i vores flyselskab og forhindre os i at optimere vores trafikforhold.
Jeg håber, finansministeren vil bruge sin indflydelse over for bestyrelsen i SAS i denne sag.
Siumut har nu indfriet sit valgløfte og fremsat en række ændringsforslag til den berømte storskalalov om minedrift i Grønland, således at loven fremover vil sikre arbejdstagerne ordentlige forhold.
Det er godt, fordi vi stadig forventer en stor udvikling på dette område i Grønland.
NunaMinerals har lige gjort et virkelig lovende fund af guld i Sydgrønland.
Rubinminen syd for Nuuk har deres ansøgning om udvindingstilladelse ude i høring i disse dage.
Mineselskabet bag Kringlerne i Sydgrønland har netop indgivet deres ansøgning om tilladelse til udvinding af sjældne jordarter.
Kvanefjeldsprojektet med specielle jordarter med uranindhold er også tæt på at aflevere en endelig ansøgning.
Siumut gik til valg på at ophæve nultolerancen og i stedet gøre uran til en mulig indtægtskilde for både Grønland og Danmark.
Det agter vi at gennemføre, men vi gør ikke den ændring til reel handling, før mineselskaberne kan bevise, at de kan tage de uranholdige materialer ud af landet på helt betryggende vis, og først, når vi sammen med Danmark har skabt de nødvendige internationale kontrolforanstaltninger for handel med uran.
Erfaringer fra lignende projekter i Australien og Canada viser helt klart, at det er muligt at udvinde malmen fra sådanne miner uden problemer for miljøet eller befolkningen.
Grønland kan med fordel lade sig inspirere af de sikkerhedsforanstaltninger, de to lande har indført.
Deres ansøgning behandles i disse dage.
Jeg regner derfor med, at der er rum for sådanne initiativer i finansloven.
Jeg ser i det hele taget frem til øget aktivitet om erhvervssamarbejde og kommercielle investeringer i Grønland.
Der har for kort tid siden været afholdt et af de længste og bedste møder mellem rigsfællesskabets tre regeringsledere midt i en af de største kriser for rigsfællesskabet.
På grundlag af EU's boykot af Færøerne er uenigheden der om Danmarks udmeldinger i IWC.
Derfor fortsætter vi samarbejdet.