runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Jeg vil gerne bede ministeren forklare helt konkret, hvad der er i vejen med det forslag, som Enhedslisten fremsætter.
Det handler jo om at sikre retssikkerheden for borgerne, så vi får fuld klarhed om det, som mange borgere spørger om.
Så siger ministeren, at myndighederne skal vejlede noget bedre.
Problemet er, at det kan de ikke.
Nu vil jeg så citere det, jeg ikke nåede før, fra det her svar fra Statsforvaltningen Sjælland dateret 16. april i år: Der er ikke, heller ikke efter de seneste principafgørelser på området – det er de afgørelser i Ankestyrelsen, ministeren refererede til – nogen endegyldig facitliste, og vi har som myndighed derfor ikke grundlag for at vejlede borgerne i, hvordan de helt præcis skal indrette sig for at være berettiget til ydelser som enlige.
Det er da en tilståelsessag.
Synes ministeren ikke det?
Regelgrundlaget er simpelt hen sådan, at selv statsforvaltningen ikke har mulighed for at fortælle borgerne, hvad der er rigtigt og forkert.
Er det i overensstemmelse med retsprincipper, at forholdene er sådan, og er det ikke korrekt, at det skyldes lige nøjagtig den måde, reglerne er skruet sammen på?
Tak til ordføreren.
Nu hørte jeg ikke ministeren love, at der eventuelt skulle udarbejdes klare regler – tværtimod så hørte jeg ministeren sige, at hun er godt tilfreds med reglerne, som de er.
Så det er vel ikke så godt at sætte sin lid til det, hvis det er det, ordføreren bruger som argument.
Jeg ville sådan set hellere have, at ordføreren forholdt sig helt konkret til det forslag, vi har stillet.
Hvad er der i vejen med det forslag, vi stiller, som gør, at ordføreren ikke kan støtte det?
Karen Hækkerup (S), 2013-05-14:
Det er godt, at taletiden er gået, for jeg fik ikke skrevet alle spørgsmålene ned, så det er godt, der kommer en runde mere, hvor jeg kan nå at få samlet op.
Citatet står jo sådan set meget godt.
Det nytter ikke noget, hvis folk ikke ved, hvornår de reelt er enlige.
Derfor skal vi styrke den vejledning, som der er grund til at styrke.
Jeg synes også, det er vigtigt at hæfte sig ved, at der er forskellige regler, der skal overholdes.
Ombudsmanden har været ude at konkretisere de her regler.
Ankestyrelsen har lagt nogle praksisændringer frem, som også er sket i februar.
Det er alt sammen med til at styrke det, som borgerne skal vide, som borgerne har at rette sig efter, og som kan være en fordel for den enkelte borger.
Det drejer sig om, hvordan kommunerne skal leve op til god forvaltningsskik; at man bl.a. ikke kan bruge en anonym anmeldelse som noget, der kan stå alene som dokumentation; at det er vigtigt, at myndighederne overholder undersøgelsesprincippet; at reglerne om partshøring skal overholdes; at der er en forståelse for, hvornår en borger reelt er enlig – det betyder bl.a., at det skal præciseres, så det bliver tydeligere for den enkelte at forstå; og endelig at tilbagebetalingspligtige ydelser skal være modtaget mod bedre vidende – det vil sige, at det ikke er nok at have lavet en fejl, man skal sådan set bevidst have snydt sig til de penge, som man er blevet bedt om at betale tilbage.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Hvordan skal vi så forstå en udtalelse i Berlingske den 18. februar, hvor ministeren sagde, og jeg citerer: »Det duer ikke, hvis folk er i tvivl om, hvordan reglerne er, så det skal vi have skabt større klarhed omkring.«
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan skulle Udbetaling Danmark kunne bedre det i forhold til spørgsmålet om forskellige skøn rundtomkring i kommunerne?
Mig bekendt skal Udbetaling Danmark hovedsagelig beskæftige sig med objektivt konstaterbare ydelser og netop ikke med det skøn, også af den simple grund at Udbetaling Danmark jo ikke har noget direkte med et sådant skøn at gøre eller kontakt med borgerne i den forbindelse.
Så hvordan skulle Udbetaling Danmark kunne hjælpe på det?
Problemet er, at det kan de ikke få.
Jeg vil gerne citere et svar fra statsforvaltningen til en borger, der spørger om lige nøjagtig det her spørgsmål, nemlig hvornår en person kan betragtes som enlig ifølge sociallovgivningen.
Statsforvaltningen på Sjælland svarer bl.a. ...
Det tager jeg i anden runde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-14:
Jeg er helt enig i, at det selvfølgelig ikke er navnet, der er det afgørende, men når man ser på et organisationsdiagram over det her, kan man se, at der altså er forskel på, om vi har Landsskatteretten med et sekretariat nedenunder, eller vi har Landsskatteretten og så en selvstændig enhed ved siden af.
Ligesom hr. Ole Birk Olesen sagde, synes jeg da, det ville være mere oplagt, at der blev bygget videre på det, man sådan rimelig bredt synes virker fantastisk godt i dag.
Det er egentlig bare det, der er mit synspunkt, altså at det må være nemmere at bygge videre på noget, der virker godt, i stedet for at starte en helt ny, selvstændig forvaltning.
Det var egentlig det synspunkt, som jeg godt ville høre om var noget, der kunne kigges på. Nu jeg har ordet, vil jeg også gerne spørge skatteministeren om noget andet.
Jeg kan se i kommentarerne til høringssvarene, at man ikke forventer, at der kommer en eneste sag, der går videre til domstolene – ikke bare en eller to sager – når man nu flytter fra en tostrenget klagestruktur til en enstrenget.
Jeg vil høre, hvordan man er kommet frem til det, for jeg synes, det virker noget usandsynligt, at der ikke skulle være en eneste borger derude, der ville vælge at klage videre til byretten.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-14:
Jeg går ud fra, at navnet ikke er det interessante.
Det er jo ikke det, der betyder noget.
Jeg tror, vi skal have en diskussion i udvalget om, hvad det er for en størrelse, som vi planlægger, så vi alle sammen er trygge ved, at man får et enhedssekretariat, der kommer til at fungere tilfredsstillende.
Der er nogle, der efter min vurdering kommer med nogle spøgelseshistorier om, at det her bliver noget helt, helt forfærdeligt noget, og at det fungerer rigtig fint i øjeblikket i Landsskatteretten og det bare bliver ødelagt, fordi der kommer nogle andre ind osv.
Med hensyn til det med at bygge videre vil jeg sige, at vi da vil bygge videre på Landsskatteretten.
Der er ikke tale om, at vi ligesom detonerer hele Landsskatteretten og bygger noget helt nyt op.
Vi tager da udgangspunkt i det eksisterende sekretariat i Landsskatteretten og udvider det, uanset om vi så kalder det det ene eller det andet og hvordan det organisatorisk skal strikkes sammen.
Det er da ikke sådan, at vi starter fra nul på det her.
Altså, vi har jo erfaringerne i Landsskatterettens sekretariat – de gode erfaringer – som vi vil arbejde videre på, og det, som er hensigten, er, at vi får et enhedssekretariat for hele klagesystemet, som har den høje kvalitet, som ligger i Landsskatteretten i øjeblikket.
Jeg tror godt, det kan lade sig gøre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-14:
Det er noget i samme boldgade som hr. Ole Birk Olesen.
Jeg lagde mærke til, at ministeren i sin tale sagde, at det ikke var afgørende, hvor det var placeret, men at det afgørende var, at man fik et løft i sagsbehandlingen.
Og der vil jeg spørge skatteministeren, om det er ultimativt, at det skal hedde skatteankeforvaltningen og være en selvstændig enhed, eller om det er noget, der eventuelt kan ændres på.
For det vil i hvert fald gøre Dansk Folkepartis stillingtagen til forslaget noget mere positiv, hvis man kunne forankre den her sekretariatsbetjening under Landsskatteretten.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Men så kan det være, at ordføreren i forhold til den her redegørelse vil fortælle mig en ting.
Jeg kan faktisk ikke se, at forfatteren står nævnt, men skal man regne med, at det er ministeren, der er forfatter til den?
Så må man jo også sige, at det godt kan være, det ser meget rosenrødt ud, men derfor er der jo stadig væk en række udfordringer, der skal løftes.
I forhold til skoler, i forhold til trafikken ude i landdistrikterne kan jeg tage mit eget eksempel fra, hvor jeg bor.
Der har jeg ikke nogen mobildækning overhovedet, og det er jo dybt problematisk.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad man så fremadrettet vil gøre med de udfordringer, der er.
Annette Lind (S), 2013-05-15:
At der står mange rosende ord i redegørelsen er jeg rigtig, rigtig glad for, for de rosende ord er jo ikke noget, som Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter har fundet på, det er jo fakta.
Man kigger jo tilbage på, hvad der er sket.
Så alle de initiativer, der står nævnt i redegørelsen, er fakta, det er ting, som sker på landdistriktsområdet.
Med hensyn til skolerne bliver vi nødt til at sige, at skolerne er kommunens opgave.
Vi skal her fra statens side give nogle ordentlige rammevilkår, sådan at man kan lave nogle gode skoler på landet, og det er det, der skal til.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-15:
Tak til ordføreren for ordførerens tale.
Jeg sidder med den her redegørelse, og der står jo en masse positive ting i den.
Den er sådan meget rosende.
Jeg ville faktisk have spurgt ordføreren, om ordføreren ikke mente, der var yderligere udfordringer, men ordføreren sagde så, at der var flere udfordringer på det her område, bl.a. i forhold til internettet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvad ordføreren ellers tænker der er af udfordringer i forhold til landdistrikterne, og hvad man fremadrettet kan gøre, ikke kun i forhold til internettet, men også fremadrettet i forhold til de små skoler – det er meget vigtigt for de små landsbysamfund, at de stadig væk har deres skole – og også i forhold til transport, ud over at vi snakker timemodel, togfond og alle de der ting.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre sådan lidt mere om, hvad man fremadrettet vil gøre.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Jeg har ikke givet udtryk for, at man ikke får gavn af Togfond DK.
Det, jeg gav udtryk for, var, hvor investeringerne faldt i forbindelse med Togfond DK.
Og det, der giver hurtigere rejsetid, er ikke det mellem Struer forbi Holstebro og så til Vejle.
Det er mellem Aalborg, Aarhus, Odense og København.
Det er der, man får hurtigere togrejser.
Endnu en gang må jeg bare sige, at en af udfordringerne, når vi snakker offentlig transport og tog, er, at landdistrikterne kommer i sidste ende.
På hovedstrækningen bliver køreplanen lagt.
Derefter bliver der lagt nogle strækninger fra f.eks. Aarhus til Ringkøbing.
Og skal man så f.eks. nordpå derfra, må man stå der og vente.
Det betyder jo bare, at det tager dobbelt så lang tid at tage toget, som det tager at tage bilen fra f.eks. Aarhus til Holstebro.
Men når man spørger om selve rejsetiden, vil jeg sige, at nej, så kommer man ikke hurtigere frem mellem Struer og Vejle.
Men jo, tager man strækningen videre til København, fordi regeringen netop investerer så massivt i Østdanmark, så kommer man hurtigere frem.
Det har jeg fra den tidligere regering.
Det var jo grundlaget for den tidligere regering.
Lige bag spørgeren sidder der en landdistriktsordfører fra Socialdemokratiet, som kommer fra Holstebro, som er et af de områder i landet, hvor man netop, inden den her regering kom til og ødelagde mulighederne, kunne bygge større varehuse.
Hendes egen socialdemokratiske borgmester har været ude at beklage, at regeringen nu ødelægger det for dem.
Derudover er der Fredericia og flere andre steder i landdistrikterne.
Men derudover vil jeg bare sige, at det er en forfejlet opfattelse, hvis man tror, at når man bor i et landdistrikt, ønsker man ikke et moderne landdistrikt, hvis man tror, at man ikke ønsker at handle i større varehuse, men ønsker at producere og snitte sin egen bænk, sådan at man kan klare sig selv og være selvforsørgende.
Det er simpelt hen en helt forfejlet opfattelse.
Jeg beklager over for hr. Lennart Damsbo-Andersen, at vi andre gik i gang, før hr. Lennart Damsbo-Andersen kom ind i Folketingssalen, men for hr. Lennart Damsbo-Andersens skyld, når han ikke var med fra starten af, vil jeg gerne lige gentage det.
For jeg har flere sider i min tale med ting, som jeg opfordrede regeringen til at samarbejde med Venstre om.
Nogle af de ting, som jeg nævnte, var faktisk nogle af de ting, som var helt omkostningsneutrale, som ikke kostede en krone for statskassen, f.eks. vores YJ-ordning, vores YF-ordning, som vi har fremsat forslag om, men som ordførerens eget parti selv stemte ned.
Til gengæld kunne man være med til at styrke to af vores vigtigste hovederhverv, landbrug og fiskeri, især med alle de følgeerhverv, der er knyttet dertil.
Derudover gav jeg også udtryk for, at vi ønsker en lempeligere planlov.
Vi ønsker en anden måde at drive f.eks. kystfiskeri på, som betyder utrolig meget for vores lokale havne – afsætningsmuligheder, følgeerhverv.
Og der er rigtig mange eksempler.
Formanden rejser sig op, så hr. Lennart Damsbo-Andersen kan spørge igen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-15:
Når det er sådan, at vi her i Folketinget har en debat om en redegørelse, så er det jo sådan en god tradition, at man også selv kommer med nogle bud på, hvordan man kunne tænke sig, at verden skulle se ud.
Jeg kan forstå, at ordføreren for Venstre bruger rigtig meget tid på at kritisere det, som den nuværende regering og den nye landdistriktsminister bruger rigtig meget tid på, nemlig at gøre ting, der kan udvikle landdistrikterne i Danmark.
Det, der mangler og står tilbage, er jo sådan set et bud fra Venstre på – nu kan ordføreren jo selv finde den side frem, som det står på – hvad det er, Venstre vil, hvad det er for nogle ting, Venstre gerne vil have lagt ind i den udvikling, der skal være i landdistrikterne.
Der har åbenbart ikke været tid for ordføreren til at læse den side op af sin tale.
Det kunne være, at ordføreren skulle finde den frem og give mig bare to bud på, hvad Venstres holdning er, hvad Venstres vision er for udviklingen i landdistrikterne.
Annette Lind (S), 2013-05-15:
Alt, hvad der står i den her redegørelse, er fakta, det er ting, som sker for landdistrikterne.
Alt det rosende vedrører ting, som sker.
Med hensyn til hvad man vil på bredbåndsområdet, vil jeg sige, at vi jo har lavet en meget ambitiøs plan for det.
Fru Karina Adsbøl ved også, at vi går meget op i det i Landdistriktsudvalget, faktisk alle partierne.
Vi holder høringer, og vi kigger meget nøje på, hvad der skal ske ude i vores landdistrikter, for vi vil have, at der skal være bedre dækning i vores landdistrikter, og om det så betyder at stille krav til udbyderne, så må vi se på det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-15:
Jeg er da glad for, at ordføreren så har sagt nogle ting, og jeg skal beklage, at jeg ikke var her lige fra start af, men det ændrer jo ikke på, hvad indholdet er af ordførerens tale.
Jeg kan også forstå, at noget af det, som ordføreren har kritiseret rigtig meget, er, at man ikke længere kan få lov til at bygge store varehuse i landdistrikterne.
Nu er det bare lige sådan, at jeg selv bor på landet, og så vidt jeg ved, har det aldrig nogen sinde været tilladt – på Lolland i hvert fald – at bygge store varehuse i et landdistrikt.
Jeg ved ikke, om der er nogle steder i Jylland, hvor man har fået lov til det.
Så hvor i alverden har ordføreren fået det fra, at man ikke længere må bygge store varehuse i landdistrikter?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-15:
Også i redegørelsen prøver ministeren at opremse de positive ting, der er foregået.
Men der er jo ikke skabt nogen ekstra arbejdspladser f.eks. ude på de danske småøer eller på de lidt større øer som Ærø, Samsø, Læsø osv.
Der er ikke skabt nogen ekstra arbejdspladser.
Man har ikke lettet byrderne for disse øer.
Det er ikke lettet.
Det er ikke blevet nemmere for dem.
I den forbindelse vil jeg også godt spørge ordføreren, hvor mange penge der ved udligningsordningen, sidste gang den blev lavet her for nylig, blev overført fra de øvrige kommuner til de fire største kommuner i Danmark.
Det var et meget, meget stort millionbeløb.
Vil ordføreren oplyse det her fra talerstolen?
Annette Lind (S), 2013-05-15:
Nu sagde ordføreren, at han heller ikke ville sige det, så derfor sagde han det jo ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2013-05-15:
Det er, fordi jeg lige hørte det sidste af hr. Thomas Danielsens indlæg og lidt i højtaleren på kontoret, og der fik jeg så desværre ikke lejlighed til at stille spørgsmål.
Det vil jeg så gøre til fru Annette Lind, som jeg vil stille følgende spørgsmål, nemlig om hun nogen sinde har registreret, at Venstre i den her periode har fremlagt en samlet landdistriktspolitik.
Jeg tror ikke, at man må bruge det ord, jeg har tænkt mig bruge, nemlig at kalde hr. Thomas Danielsen for en brokrøv.
Det tror jeg slet ikke er tilladt, så det vil jeg lade være med.
Men det minder mig lidt om det, altså at man kun rejser sig og kritiserer, og det var sådan set også det, der kom til udtryk i hr. Flemming Damgaard Larsens synspunkt, nemlig at man bare kritiserer.
Men hvor bliver oppositionens politik af på det her område?
Så vil jeg gerne sige, at jeg da er helt sikker på – og nu bliver debatten meget lokal i forhold til Holstebro – at mine medborgere i Skagen får en meget kortere rejsetid, når vi får elektrificeret hele togstrækningen fra Frederikshavn til København, altså så vi får en samlet kortere rejsetid, ved at man optimerer togdriften i Danmark via en togfond.
Er det ikke korrekt?
Annette Lind (S), 2013-05-15:
Først og fremmest vil jeg sige, at vi har en rigtig visionær borgmester i H.C. Østerby i Holstebro.
Han ser jo sig selv som en vækstskaber.
Ordføreren her, som også kommer fra Holstebro, ved jo udmærket godt, at Holstebro by ikke er noget landdistrikt.
Det er jo sådan, at den måde, der er blevet registreret på her, ikke er ensbetydende med, at et landdistrikt er lig med et negativt område.
Sådan lyder det i ordførerens tale.
I forhold til det her er det jo sådan, at man har lavet en ny opgørelse, hvor man ser helt nede på sogneniveau, så man ikke ser hele kommunen som helhed, og derfor kan man se nogle andre ting i den opgørelse, der er her nu, end man kunne i den gamle opgørelse.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Altså, det er da noget værre vrøvl, ordføreren står og siger der.
Vi kører faktisk med ret nye tog på den her strækning.
Faktum er, at pensionisten ikke kommer til at opleve at være så meget som 1 sekund hurtigere fremme på strækningen mellem Struer og Holstebro.
Så jeg ved ikke, hvad det er for en forbedring, som ordføreren lægger op til at pensionisten kommer til at mærke.
Dernæst kunne jeg godt tænke mig at spørge til det, som man fra regeringens side har gjort i forhold til en ny inddeling af, hvad der er landdistrikter, og hvad der ikke er landdistrikter.
Jeg tager udgangspunkt i ordførerens egen by, hvor der sidder en socialdemokratisk borgmester, som jeg ved ikke opfatter området som et landdistriktsområde.
Men jeg kunne så godt tænke mig at spørge ordføreren som medlem af et regeringsparti og som landdistriktsordfører: Er Holstebro i samme liga med de samme udfordringer og derfor under den samme kategori som Morsø og Lolland?
Annette Lind (S), 2013-05-15:
Vi får elektrificerede tog i stedet for de gamle tog, som vi kan sammenligne med tog i Uganda i dag.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-15:
Tak for det, og tak for, at fru Annette Lind bruger nogle helt konkrete eksempler i sin ordførertale til at synliggøre regeringens politiske bedrifter, som hun, tror jeg endda, kom til at kalde dem.
Derfor kunne jeg godt tænke mig lige at få præciseret en ting.
Nu tager vi udgangspunkt i fru Annette Linds eget område, sådan at hun er hjemme i tingene, for hun fremhæver bl.a. Togfonden DK, som sikrer, at pensionister kan komme hurtigere frem.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om en pensionist, der kører fra Struer til Herning: Hvilke forbedringer oplever vedkommende i fremtiden med den nye togplan, som ordføreren siger sikrer landdistrikterne bedre vilkår?
Annette Lind (S), 2013-05-15:
Hr. Damgaard Larsen ved, at vi høster erfaringer fra andre lande.
Faktisk er det jo sådan, at vi sammen her til sommer skal på en tur til Spanien og se, hvordan de gør i Spanien.
Akkurat som det er på øerne, er det i resten af landdistrikterne.
Vi er meget optaget af, hvordan vi skaber vækst og udvikling i hele Danmark, så vi ikke får et land, der knækker over.
Og vi er også meget optaget af, hvordan det går på småøerne.
Derfor har vi også bl.a. givet ekstra penge til færgedriften.
Vi vil selvfølgelig kigge på, hvordan det er.
Det vil jeg gerne give et tilsagn om.
Men det gør vi jo i fællesskab, og jeg synes faktisk, at vi gør rigtig meget på det her område.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-15:
Uanset hvor mange ord og flotte bemærkninger, ordføreren kommer med, kan man ikke bortforklare, at de danske småøer er udsat for en situation, hvor de er meget, meget pressede og har nogle store byrder f.eks. i kraft af færgetaksterne.
Der er den tid, man skal bruge på at komme til fastlandet med sine varer, og de personer, der skal af sted osv. osv.
Der er nogle meget, meget store omkostninger ved det.
Derfor er småøerne i tilbagegang.
Det er ulykkeligt for et Danmark, som også er kendetegnet ved, at vi er et ørige.
Jeg vil godt stille ordføreren et spørgsmål.
Vi kan jo se rundtomkring i Europa, at der er andre lande, der godt kan finde ud af at lave det på en måde, så der også sker en udvikling i landdistrikter og en udvikling på småøerne.
Vil ordføreren give tilsagn om, at man vil se på, hvordan man gør i andre lande, altså der, hvor man har succes på området, og så drage nytte af disse erfaringer og tage dem hjem til Danmark og gøre brug af dem her i Danmark?
Annette Lind (S), 2013-05-15:
Allerførst vil jeg gerne sende et spørgsmål tilbage til ordføreren: Prøver han på at sige, at det er ting, der er opfundet i den her redegørelse?
Det er det jo ikke.
Det er jo fakta om, hvad der sker.
Det lød næsten sådan.
I forhold til småøerne ved hr. Flemming Damgaard Larsen, at vi er meget optaget af, hvad der sker på småøerne.
Vi har jo selv lige i Landdistriktsudvalget været på Sejerø, og vi ser selvfølgelig på, hvordan vi kan øge beskæftigelsen derude.
Det er rigtigt, at på småøerne er det svært med beskæftigelsen, især fordi der ikke bliver dannet nye arbejdspladser.
Det er jo det, som vi gør i forhold til at skabe vækst og udvikling.
Vi forsøger f.eks. med LAG-ordninger og andre ordninger.
Faktisk er det jo sådan, at vi også har givet øget tilskud til færgedriften, nemlig 15 mio. kr. I forhold til hvad vi ellers vil gøre, hvad angår aktiviteter på småøerne, er det sådan, at man, når man læser i redegørelsen, kan se, at aktivitetsniveauet, altså beskæftigelsesniveauet, faktisk er højt på øerne.
Så de er ikke arbejdsløse på øerne.
Lars Dohn (EL), 2013-05-15:
Så er mit spørgsmål: Hvordan kan det dog være, at ordføreren kan få det i sin mund at sige, at efter den nye opdeling af, hvad der er landdistrikter, så er området omkring Holstebro bynært landdistrikt?
Hvordan kan det så være, at ordføreren siger, at landdistrikterne ikke får gavn af Togfond DK?
Inger Støjberg (V), 2013-05-15:
Hvis ikke det er uærligt at sidde i et tv-program og sige, at det her ikke har noget med arbejdstid at gøre, når det er nævnt 418 gange i et lovforslag og det er det lovforslag, der bliver henvist til, hvad er det så – hvilket ord?
Og jeg beder sådan set bare om ét ord.
Beskæftigelsesministeren behøver ikke sige alle mulige andre ting.
Beskæftigelsesministeren kan bare sætte ord på, hvilket ord beskæftigelsesministeren vil bruge om den sag, at statsministeren sidder i et tv-program og siger, at det her intet har med arbejdstid gøre, når det er nævnt 418 gange i lovforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-15:
Jamen det er selvfølgelig i mine øjne fuldstændig uacceptabelt at beskylde landets statsminister for at være uærlig.
Jeg anerkender ikke den præmis, og jeg synes, det på alle mulige måder er urimeligt at beskylde landets statsminister for at være uærlig.
Altså, landets statsminister har i et interview på DR redegjort for motivationen for et indgreb i en konflikt.
Når der ikke er en mæglingsskitse, er det jo en politisk opgave at finde en måde at afrunde konflikten på udmøntet i et lovforslag.
Det er i øvrigt vedtaget, effektueret, og Venstre stemte selv for lovforslaget.
Men jeg anerkender simpelt hen ikke, at der her i Folketingssalen fremsættes beskyldninger om, at landets statsminister er uærlig.