runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Tak for det.
Det er ændringer, der ikke er fremsat endnu, og derfor må man jo nok sige, at det virker en lille smule omvendt, at vi står her og behandler det her lovforslag, før det andet er blevet behandlet.
Men vi må jo forholde os konkret til det.
Der er en hel del mindre ændringer i det her lovforslag, og vi kan støtte langt de fleste.
Flere af dem har til formål i højere grad at undgå interessekonflikter og sikre større gennemsigtighed omkring fonde, f.eks. ændringer, hvor man vil sidestille væsentlige gavegivere – altså personer, som donerer mange penge til en fond – med stiftere, så man ikke kan få stor indflydelse på fonden, hvis man har givet en, i lægmandstermer, meget stor gave.
Dermed vil man kunne undgå interessekonflikter og forhindre, at man sådan forsøger at omgå reglerne om, at fonden skal være uafhængig af stifter, hvilket jo er grundlæggende. Vi har to bekymringer i forhold til det her lovforslag, som vi gerne vil dykke lidt længere ned i under udvalgsbehandlingen.
Først og fremmest vil vi gerne sikre os, at åbenheden fortsat er på samme niveau.
Vi kan jo godt kan læse i lovforslaget, at det selvfølgelig ikke er formålet, men vi vil gerne dykke lidt mere ned i det.
Det vil vi også gerne se lidt nærmere på i udvalgsbehandlingen.
Overordnet set kan vi sige, at vi er positive, men vi vil gerne se lidt nærmere på nogle enkelte dele.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-31:
Det er i øvrigt en tale fra vores erhvervsordfører, som jeg fremfører her.
Og jeg skal sige følgende: Det foreliggende lovforslag har overordnet set to hovedformål. For det første vil man ændre reglerne i fondsloven med henblik på at sikre en vis parallelitet i den samlede fondslovgivning på visse områder.
Det indebærer bl.a. en justering af kriterierne for, hvornår et bestyrelsesmedlem skal udtræde eller kan afsættes fra en bestyrelse.
For det andet indebærer lovforslaget en række mindre ændringer, bl.a. vedrørende fastsættelsen af en ny beløbsgrænse for, hvornår en fond er undtaget fra fondslovens tilsynsregler.
SF synes generelt, at der er tale om et fornuftigt lovforslag.
Især er vi enige i, at man bør bibeholde en vis parallelitet mellem erhvervsfondsloven og fondsloven, fordi man på den måde bidrager til transparens og samtidig styrker brugervenligheden for de mennesker, som til daglig arbejder med fondslovgivningen.
Samtidig tror vi på, at mere konvergens mellem lovene – altså der, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt – kan medvirke til at skabe mere klarhed om de gældende regler, sådan at risikoen for misforståelser i retsanvendelsen begrænses.
SF kan ligeledes tilslutte sig forslaget om, at et bestyrelsesmedlem fremover skal udtræde eller kan afsættes af en bestyrelse, hvis vedkommende blot erklæres uegnet – i modsætning til i dag, hvor man skal erklæres klart uegnet.
Selv om der er tale om en mindre ændring, kan det ikke desto mindre være med til at fjerne noget af den tvivl, der opstår, når der skal skelnes mellem at være uegnet og klart uegnet.
Jeg skal med de ord meddele, at SF kan tilslutte sig forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-31:
Det her lovforslag er jo ikke det største af de lovforslag, der har været fremsat i den her folketingssamling, men derfor skal det selvfølgelig alligevel behandles på god og forsvarlig vis.
I Dansk Folkeparti er vi sympatisk indstillet over for det her lovforslag.
Vi mener faktisk, at det er fornuftigt at få de her ændringer gennemført, og vi synes også, det er fint, at man bl.a. med det her lovforslag ændrer på beløbsgrænsen for, hvornår en fond er undtaget fra loven, og den hæves så til 1 mio. kr., hvor den i dag er på 250.000 kr.
Et lille kuriosum kan selvfølgelig være selve den skriftlige fremsættelse, som justitsministeren har lagt både navn og titel til, for der står bl.a.: »Herunder indeholder lovforslaget en række ændringer, hvorved der sker en kodificering af gældende fondsretlig praksis«.
Jeg er jo ikke akademiker, og jeg var nødt til at undersøge, hvad det der »kodificering« egentlig betyder.
Der står så, at det betyder at bearbejde og organisere viden, således at den bliver letforståelig.
Men nok om det.
Jeg synes, at lovforslaget er ganske fornuftigt, og Dansk Folkeparti kan støtte det, som det ligger nu.
Henning Hyllested (EL), 2014-01-31:
Ja, jeg tillader mig at tage ordet, selv om hr. Karsten Lauritzen ikke er egentlig ordfører, men hr. Karsten Lauritzen er alligevel så godt inde i det her stof, tror jeg, at det nok går.
Det er egentlig også bare et opklarende spørgsmål om den bekymring, som hr. Karsten Lauritzen udtrykte i forhold til den implementering, der nu kommer af den her alkolåsordning, som vi vedtog tilbage i 2010.
Jeg fik simpelt hen bare ikke fat i, hvad bekymringen mere præcist gik på.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-31:
Som jeg forstår lovforslaget, ruller man noget af lovændringen fra 2010 tilbage, og så sætter man noget andet i stedet for.
Og jeg må sige, at jeg har lidt svært ved at gennemskue, hvad den præcise retstilstand så kommer til at være.
Jeg er lidt bekymret for, at man endnu en gang forsinker det her med indførelse af alkolåse.
Altså, det er jo noget, som har stået på i efterhånden mange år.
På trods af at der er et politisk flertal for det i Folketinget, er det ikke blevet gennemført, og det undrer mig og Venstre noget.
Jeg ved godt, der har været diskussionen om, at man teknisk ikke kan gøre det, men altså, hvis man tager til Sverige og til en række andre lande, kan man se, har jeg forstået, at man godt kan få ordningen til at fungere der.
Så det er simpelt hen en bekymring, der handler om, om vi nu kommer til at udskyde den egentlige implementering eller realisering af det her med alkolåse yderligere.
Det vil vi så spørge ind til i udvalgsbehandlingen; det er det, vores bekymring går på.
Trine Bramsen (S), 2014-01-31:
Tak for det.
Der findes ingen undskyldninger for at køre bil med sprit i blodet.
Alkohol og bilkørsel er en utrolig farlig cocktail, som hvert eneste år er skyld i alt for mange ulykker – også ulykker, der koster liv.
Faktisk var alkohol, narko eller medicin i blodet indblandet i hele 25 pct. af de dødsulykker, vi så i 2010 og 2011, og forhåbentlig kan der ikke i den her Folketingssal findes to holdninger til, at det er alt for mange.
I november lancerede Justitsministeriet en ny strategi mod spiritus- og narkobilisme.
Strategien fokuserer målrettet på personer, der bliver ved med at køre spirituskørsel eller at køre narkopåvirket.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, indeholder en række elementer.
For det første foreslås det, at færdselslovens konfiskationsordning udvides i sager, hvor der køres i påvirket tilstand.
Det sker bl.a. ved, at der altid skal ske konfiskation i førstegangstilfælde af kørsel med en promille på over 2,0.
Her stopper jeg så lige op, for ved en promille på 2,0 er der ikke tale om en stilfærdig brandert, men det, som vi på Fyn ville kalde for en ordentlig huggert.
Det svarer til, at jeg ville skulle drikke omkring ni genstande inden for lidt over en time.
Det er godt klaret.
Derfor er det set fra et socialdemokratisk perspektiv fuldstændig fair, at det koster bilen at sætte andre menneskers liv i fare.
Herudover skærper vi kravene til mennesker, der kører narkokørsel.
Det finder vi også helt rimeligt.
Med lovforslaget giver vi også politiet mulighed for at straksfratage kørekortet, når der er mistanke om, at den pågældende bilist har kørt spiritus- eller narkokørsel, og der er risiko for, at personen vil gentage sin farefulde kørsel.
Det synes vi også er helt rimeligt.
Kim Christiansen (DF), 2014-01-31:
Det er jo nok svært at tale sig til en eller anden uenighed om det her lovforslag i dag.
Det er ganske fornuftigt, når regeringen nu skærper den her indsats.
Mange af de punkter, der er listet op, er jo punkter, som Dansk Folkeparti tidligere har kæmpet meget for, og derfor er det glædeligt, at regeringen nu tager mange af tingene op bl.a. vedrørende straksfratagelse og konfiskation af køretøjer i førstegangstilfælde. Så i bund og grund er det jo et godt forslag, men jeg er ligesom Venstres ordfører skeptisk over for den passus, der er om, at man vil ophæve dele af det, vi har aftalt om alkolåse.
I forvejen har det jo taget helt urimelig lang tid.
Det er en lovgivning fra juli måned 2010
, tror jeg, som man altså først har sat til at skulle implementeres den 1. januar 2015.
Det er i sig selv helt uhørt og uholdbart, men det må vi jo leve med, når man ikke kan arbejde hurtigere i ministeriet.
At man så yderligere skal problematisere implementeringen af den her alkolåsordning, finder vi stærkt kritisabelt, hvis det er det, der ligger i den, men det får vi forhåbentlig en god forklaring fra ministeren på, og det er i hvert fald noget, vi vil være meget opmærksom på under udvalgsbehandlingen.
Så kunne jeg høre den socialdemokratiske ordfører selvfølgelig ganske rigtigt sige, at det er helt uacceptabelt, og at det her koster menneskeliv, så jeg kunne jo godt have tænkt mig, at det her også havde omfattet en skærpelse af straffen, når det går ravruskende galt, altså når der sker tab af menneskeliv.
Der har vi jo tidligere i Dansk Folkeparti sagt, at vi gerne havde set, at man indførte minimumsstraffe.
Så vi havde altså også meget gerne set en skærpelse på det område, når det går helt galt, som følge af at man har kørt alkohol- eller narkopåvirket.
Alt i alt er det et godt lovforslag med nogle gode elementer, men der er lige nogle punkter, vi gerne vil have belyst nærmere under udvalgsarbejdet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-31:
Ja, jeg har lovet at tale på vegne af også Det Radikale Venstre i dag, hvis ordfører desværre ikke kan være til stede i salen.
Om det her lovforslag skal jeg sige, at vi i SF synes, at det er vigtigt at få nedbragt antallet af ulykker i trafikken.
For hvert år sker der tragiske ulykker, fordi folk kører i bil, når de er påvirket af enten alkohol eller stoffer.
Jeg tror, at mange af de her ulykker vil kunne undgås, hvis vi sætter hårdere ind over for folk, der kører bil i påvirket tilstand, og også prøver at forebygge, at folk sætter sig påvirkede bag rattet igen.
Med det her lovforslag bliver det nemlig påkrævet, at generhvervelse af kørekortet i forbindelse med spritbilisme skal ledsages af et kursus i alkohol, narko og trafik.
Med de nuværende regler omfatter kurset kun alkohol, og derfor synes jeg, at det er rigtig positivt, at regeringen også lægger op til, at det nu udvides til at omfatte kørsel under påvirkning af narkotika.
Det tror jeg kan have en god og gavnlig forebyggende effekt.
Desuden lægger lovforslaget op til, at man kan få konfiskeret bilen ved kørsel med en promille på over 2, og det bliver også muligt at straksfratage kørekortet fra bilister, som kører i påvirket tilstand.
Alt i alt synes vi, at det her er et godt lovforslag, og det kan vi i SF støtte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-31:
Jeg vil gerne lægge ud med at sige, at Liberal Alliance selvfølgelig tager alkoholkørsel, spirituskørsel, og kørsel i narkopåvirket tilstand meget alvorligt.
Så overordnet set
synes vi, at intentionerne med det her lovforslag er gode.
Vi har dog en række spørgsmål, som vi vil prøve at gå ind i i løbet af udvalgsbehandlingen.
Det første handler om det her med, at man i meget større grad sidestiller spirituskørsel med kørsel under påvirkning af bevidsthedspåvirkende stoffer.
Jeg vil meget gerne kvittere for Enhedslistens ordførers forslag om, at vi kunne lave en form for høring eller lignende vedrørende det spørgsmål, for vi er bekymrede for, at der kommer sanktioner på det område, som ikke er proportionale med de sanktioner, man laver på alkoholområdet.
Vi synes, det er forkert, hvis man på den måde straffer folk, uden at deres handlinger i virkeligheden – hverken de facto eller, hvad kan man sige, med mulighed for det – skader andre mennesker.
Så bliver det jo sådan mere en moralsk straf i stedet for en straf for noget, der er galt, og det synes vi ikke er så godt.
Så er der spørgsmålet om straksfratagelse af kørekortet, og det vil vi også godt lige spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Kunne man forestille sig andre måder at løse det problem på?
For selvfølgelig skal folk ikke bare tage ud og køre videre, lige efter at de er taget for en overtrædelse, men det er stadig meget voldsomt bare at fratage folk kørekortet sådan straks, uden at det er noget, der har været behandlet hos en domstol eller lignende.
Det sidste punkt er det med alkolåsene, hvor jeg i lighed med Venstres og Dansk Folkepartis ordførere er noget overrasket over, at man vil droppe det her med ikrafttrædelsen den 1. januar 2015.
Så intentionerne er gode.
Der er sådan lidt alt godt fra havet over det her forslag, selv om det er et mindre område, men jeg synes, der er en del spørgsmål, som man godt kunne ønske sig at få tydeligere svar på, før vi kan sige, om Liberal Alliance vil støtte lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2014-01-31:
Det var mere i forhold til det, som hr. Tom Behnke sagde om, at hvis naboen låner bilen, mens man er på ferie, kan bilen forsvinde.
Jeg siger det egentlig, fordi man måske kunne bede ministeren om at forklare det.
Jeg har ikke læst lovforslaget sådan.
Hvis man ikke er ejer af bilen, sker der ingen konfiskation.
Sådan har jeg forstået det.
Det kan være, jeg har forstået det forkert.
Jeg gør egentlig bare opmærksom på det, for jeg vil så bede ministeren om i det mindste at afklare det, for jeg er ikke enig med hr. Tom Behnke i, at det skal forstås sådan.
Tom Behnke (KF), 2014-01-31:
Det er jo fint, hvis jeg har taget fejl, ingen problemer i det.
Jeg kan bare sige, at høringssvarene problematiserer lige præcis det her.
Igen kunne det være rart, hvis teoretikerne talte lidt sammen med praktikerne.
Altså, hvad sker der rent faktisk derude?
Hvordan gør man det rent faktisk?
Det kunne være rart, hvis vi fik at vide, hvilken erfaring man har på det område.
Hvor mange køretøjer bliver konfiskeret, efter hvilke bestemmelser, hvad er det for typer af køretøjer?
Det er det, som FDM påpeger.
Er de blevet for nervøse, er det uden grund, at de påpeger de her ting?
Det glæder vi os til at få, for konfiskationsordningen er enormt effektiv, men vi skal passe på retssikkerheden.
Henning Hyllested (EL), 2014-01-31:
Det var også i sidste øjeblik, det skal jeg ærligt indrømme.
Det er lige til nogle af de bemærkninger, jeg selv nåede at vende i min ordførertale.
Det er, fordi vi snakker om skærpelser i forhold til at køre i påvirket tilstand, og der vil jeg bare høre, om ikke ministeren mener, at det er et problem, vi har i forbindelse med hashrygning.
Det er i stil med, at man har kørt med en promille på 1,2 eller derover, og man får i øvrigt oven i købet en bøde på 4 pct. af bruttoårslønnen.
Sagerne hober sig i øjeblikket op hos advokater, hos domstole og hos politi.
Så jeg vil bare høre, om ministeren ikke synes, at det er et problem, og at der er et behov for i forhold til hash og cannabis, eller hvad det alt sammen hedder, at få det afklaret.
Det er uholdbart, når hash kan måles i blodet, en måned efter man har indtaget det, hvor man jo vitterlig ikke er til fare for hverken sig selv eller for den sags skyld for sine medtrafikanter.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-31:
Der er i hvert fald tale om en problemstilling, som ikke er omfattet af det her lovforslag.
For det er i dag sådan, at man ikke må køre, når der kan måles stoffer i blodet.
Så der er ikke nogen ændring med det lovforslag, der ligger på bordet her, alene når det vedrører konfiskation af bilen.
Men det er altså strafværdigt at køre, hvis ikke man har en blodprøve, som viser, at man ikke har indtaget eller på anden måde fået fyldt stoffer i sig.
Om man har indtaget dem, eller hvad man har gjort, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Henning Hyllested (EL), 2014-01-31:
Jeg anerkender selvfølgelig, at det ikke direkte berører det her lovforslag, men dog alligevel.
Jeg tænker, at den her straksfrakendelse af kørekortet, som der lægges op til, så vidt jeg har læst det i hvert fald, også gælder ved påvirket tilstand.
Det vil jo sige, at det også er, hvis man er påvirket af narkotika, hvorunder hash hører, og jeg synes altså, vi har et problem der i et eller andet omfang.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-31:
Lovgivningen er i hvert fald ikke anderledes med det her, end den var tidligere.
Det vil stadig væk være strafværdigt at køre, hvis man er påvirket.
Så jeg synes, det vil være relevant nok at stille politiet spørgsmålet, så de kan give et par ord med på vejen om, hvordan de arbejder med de her regler.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-31:
I Danmark har vi to fondslove.
Vi sondrer mellem de erhvervsdrivende fonde – de store, kunne man kalde dem – og så almindelige fonde og foreninger.
Den lov, vi beskæftiger os med i dag, er den »lille«, kunne man sige, nemlig den, der vedrører de ikkeerhvervsdrivende fonde.
Her lægger ministeren op til forskellige ændringer på baggrund af en udvalgsbehandling, en udvalgsbehandling, der forventes at medføre nogle ændringer for de erhvervsdrivende fonde, og dem tager man så også højde for allerede nu i den almindelige fondslovgivning.
Man skærper reglerne for fondsledelsens uafhængighed.
Man foretager en klar afgrænsning af minimumskravene for definitionen af en fond, nemlig at midlerne skal være uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue.
Den skal vedrøre et bestemt formål, en selvstændig ledelse, et selvstændigt retssubjekt, og formuen tilfalder fonden og falder altså ikke i arv ved stifteren.
Hvad er så konsekvenserne af, at en såkaldt fond ikke opfylder de krav, som man så specificerer?
Ja, det er vel de samme konsekvenser, som der altid har været, nemlig at midlerne civilretligt tilhører stifteren og kan gøres til genstand for udlæg i hans eller hendes formue.
Stifteren skal fremgå af vedtægterne.
Gavegivere skal nu også fremgå af vedtægterne, og det bliver sådan, at Civilstyrelsen, der altså er fondsmyndighed på det her område, kan ekskludere et fondsbestyrelsesmedlem, hvis vedkommende er uegnet.
Tidligere skulle man være klart uegnet, så nu bliver det altså nemmere for fondsmyndigheden at smide bestyrelsesmedlemmer ud, hvis de er uegnede.
Endelig er der det forhold, at minimumsgrænsen for midler i en fond sættes op fra 250.000 kr. til 1 mio. kr.
Formålet er, at fondene skal være lidt bedre polstret.
Det efterlader så også nogle problemer, for der er jo en række fonde, der har midler på under 1 mio. kr., og hvordan skal det gå med dem?
Både civilretligt og skatteretligt er det en indviklet forestilling, som jeg ikke skal komme nærmere ind på her.
Det giver nogle forviklinger, som jeg håber vi kan få fuldstændig klarhed over under udvalgsbehandlingen.
Endnu bedre ville det dog have været, hvis man havde benyttet lejligheden til at slå fondslovgivningerne sammen.
Som jeg sagde indledningsvis, har vi to fondslovgivninger i Danmark: for de erhvervsdrivende og for de almindelige fonde.
Det problem har vi også haft i selskabsretten med anpartsselskaber og aktieselskaber.
Dem slog vi sammen i 2009 i det, der hedder selskabsloven, og alle er glade for, at vi nu har en samlet lov.
Det burde man have gjort her.
Jeg kan kun opfordre regeringen til at tage hul på det arbejde, så vi fremover får en samlet fondslov, som – for at sige det rent ud – er til at finde ud af, og som ikke efterlader så mange problemer, som den her gør.
Men de tekniske ting, der lægges op til her i forslaget, går Venstre positivt ind i behandlingen af.
Mette Reissmann (S), 2014-01-31:
I Socialdemokratiet ønsker vi at skabe gode vilkår for erhvervslivet.
Her spiller fonde, især de erhvervsdrivende, en central rolle.
Derfor er det nødvendigt, at vi har en fondsmodel, der er attraktiv for erhvervslivet, og som kan bidrage til væksten.
I 2012 nedsatte regeringen Erhvervsfondsudvalget, der skulle gennemgå Danmarks erhvervsfondslovgivning, som ellers havde stået urørt i næsten 30 år.
Erhvervsfondsudvalgets rapport udkom i december 2012 og danner bl.a. baggrunden for dette lovforslag.
Således begynder vi hermed arbejdet med at gøre fondsloven mere hensigtsmæssig, effektiv og moderne.
Nærværende lovforslag vedrører ikke erhvervsdrivende fonde.
I lovforslaget har vi taget en lang række af Erhvervsfondsudvalgets betragtninger til efterretning.
Derfor skærper vi bl.a. kravene til fondsledelsens uafhængighed og justerer kriterierne for udtrædelse og afsættelse af bestyrelsesmedlemmer.
Samtidig sikrer vi, at den retspraksis, der allerede eksisterer på området, nu bliver til lov.
Det er på høje tid med en modernisering af fondslovgivningen i Danmark, men med dette lovforslag mener Socialdemokraterne også at vi er kommet godt fra land.
Derfor støtter vi forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-31:
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor hr. Peter Skaarup og justitsministeren slap, nemlig med det, som justitsministeren anerkendte vi har et problem med og så i det andet svar heller ikke kom med et forslag fra regeringen til, hvordan man løser problemet.
Det er normalt sådan, at hvis man anerkender, at der er et problem, er man jo som politiker nærmest forpligtet, synes jeg i hvert fald, til så også at komme med et svar om, hvad man har tænkt sig at gøre, og der er det jo ikke nok bare at gentage en masse ting, som sker i forvejen, for det løser jo øjensynligt ikke problemet.
Så hvad har regeringen tænkt sig at gøre, når nu regeringen anerkender, at der er et problem?
Jamen Liberal Alliance støtter også dette lille og nyttige lovforslag, som giver et mere ensartet regelsæt i forhold til forskellige former for fonde, og som bl.a. indfører en højere beløbsgrænse for fonde.
Begge dele synes vi er godt.
Det er jo et lille lovforslag, som jo i virkeligheden lægger op til et større lovforslag, som vi afventer fra erhvervs- og vækstministeren, eller hvilken minister det nu måtte være, når regeringen har sammensat sig selv.
Men Liberal Alliance kan i hvert fald støtte de indledende øvelser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-31:
Det er da klart, at vi, hvis vi har en fælles interesse i et forslag, jo så må finde ud af det, men det har vi ikke med hensyn til det her forslag.
Jeg er godt klar over, at politiet faktisk kan hente en gerningsmand, jeg ved ikke, præcis hvornår i processen de skrider ind, altså om der skal et vist antal udeblivelser til, men jeg vil da lade det være op til politiet at lave en afvejning af, hvornår de selv synes det er nødvendigt.
Hvorfor er det, at vi ikke kan afvente de initiativer, der er iværksat med hensyn til forkyndelse på e-mail og på sms?
Jeg tror faktisk, det er rigtig gavnligt.
Specielt i de her tider, hvor alle nærmest er udstyret med en smartphone, tror jeg også at dem med et lidt mere rodet liv faktisk ville kunne have gavn af at få en påmindelse, der var: Hej, det er i dag, du skal i retten og møde op.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-31:
Det var bare i relation til det sidste, hvor jeg lige vil bede ordføreren om at gentage argumentationen.
Det er korrekt, at det er blevet muligt at forkynde via sms og e-mail og på anden vis, og det er vældig fint.
Men tror ordføreren så, at problemet med udeblivelser bliver mindre, fordi forkyndelsen ikke er sket ved en stævningsmand, der har stået og overbragt en stævning, men nu ved, at man modtager en e-mail eller en anden elektronisk meddelelse?
Skulle problemet så blive mindre efter ordførerens opfattelse?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-31:
Ja, det tror jeg faktisk.
For jeg tror, at der er en hel del af de her mennesker, som aldrig nogen sinde får åbnet de mange breve, som de modtager fra myndighederne; alle de der rudekuverter ligger i en stak et eller andet sted, og nogle gange et sted, hvor man ikke engang har bopæl.
Så derfor tror jeg faktisk, det hjælper noget at gå direkte til de her mennesker, såfremt man har deres kontaktoplysninger.
For de fleste mennesker render i dag rundt med en smartphone, så jeg tror, det vil være en mere direkte adgang til de her mennesker.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-31:
Ja, men jeg kan bare helt utraditionelt sige, at den argumentation bøjer jeg mig egentlig for; det kunne jeg godt give ordføreren ret i kunne blive resultatet.
Det ændrer så ikke på, at jeg synes, at forslaget af helt andre grunde er højaktuelt.