runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2007-12-13:
Der er som sagt tale om en genfremsættelse af lovforslaget, og jeg skal ligesom ved det foregående lovforslag, vi behandlede her i dag, gøre opmærksom på, at der, da man behandlede lovforslaget her sidste gang før folketingsvalget, blev gjort rimelig kraftigt opmærksom på, at det kunne være hensigtsmæssigt simpelt hen at dele lovforslaget op i flere forslag, sådan at de partier, der eventuelt måtte have det sådan, at de ikke kan stemme for hele forslaget, får lejlighed til at stemme for de forslag, som de synes er positive i det.
Fra socialdemokratisk side har vi det sådan, at vi synes, at det er en række rigtig fine og gode forslag, der ligger i det her lovforslag.
Det kan vi godt støtte.
Med hensyn til at man laver det her nye valgnævn frem for Valgretsnævnet, synes vi, det er positivt, at det får ansvaret for det med partinavne.
Vi har tidligere set, som også Venstres ordfører var inde på, at der har været tvivl om habilitetsspørgsmålet, og der er det rigtig fint, at man nu tager initiativ til at finde en løsning på det, hvor det er et uvildigt nævn, der skal tage stilling til det.
Det er jo et forslag, der ligger lige i tråd med det beslutningsforslag, vi fra socialdemokratisk side netop fremsatte for at få løst det her problem, der var.
Med hensyn til spørgsmålet om at nedsætte antallet af europaparlamentsmedlemmer er det jo ikke sådan, at vi fra socialdemokratisk side synes, at det er særlig begejstrende i sig selv, at man går ned i antal.
Men det, man skal huske på, er jo, at det er så fantastisk, at vi laver en udvidelse af EU og vi simpelt hen får to lande mere med i EU-samarbejdet, så på den måde kan det godt være, der er tale om færre europaparlamentsmedlemmer, men det er jo et større samarbejde, man har indflydelse på.
Derfor kan man sagtens gå ind i en meget lang diskussion om, om ikke de 13 medlemmer, der så er tilbage, i virkeligheden har mere indflydelse på det her store samarbejde.
Vi fra socialdemokratisk side er i hvert fald glade for, at vi har et stort og stærkt samarbejde i forhold til EU.
Med hensyn til den dimension, der handler om muligheden for at brevstemme i forskellige boformer, er vi også rigtig glade for, at man har lyttet til den bekymring, der har været, bl.a. vedrørende kvindekrisecentre; at kvinderne der selvfølgelig også skal have adgang til at kunne brevstemme, så de ikke risikerer at møde deres tidligere, voldelige ægtefælle på valgstedet.
Det synes jeg er rigtig fint at der er blevet taget højde for.
Vi er så lidt bekymrede over, at der er en interesseorganisation ved navn Sammenslutningen af Nærudvalg i Danmark, forkortet SAND åbenbart, som gør opmærksom på, at de er lidt usikre på, hvorvidt de, der bor på forsorgshjem, også bliver tilstrækkeligt tilgodeset.
Der har ministeriet så en forklaring om, at de ikke er tilstrækkelig fysisk handicappede til, at de skal have samme muligheder som dem, der ellers kan brevstemme.
Det vil jeg gerne spørge lidt mere ind til.
Men ellers synes jeg langt hen ad vejen at det er rigtig fine forslag, der er tale om her, og vi kan fra socialdemokratisk side støtte forslaget.
Lene Espersen (KF), 2007-12-13:
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det klæder bestemt ikke Det Radikale Venstre at have en så, synes jeg, meget firkantet holdning og nærmest på forhånd afvise noget.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil blot sige, at jeg har haft fornøjelsen af at blive kaldt i samråd af fru Lone Dybkjær rigtig mange gange.
Det har tit vedrørt vold mod kvinder, og jeg synes bare, det virker lidt besynderligt at sige, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, når det gælder vold mod kvinder i Danmark, men hvis ægtefællen tager sin hustru med på ferie i et andet land, skal der ikke være mulighed for at kunne straffe den pågældende for at gennemtæve hende der.
Jeg vil godt fastholde, at jeg mener simpelt hen ikke, det er i overensstemmelse med den måde, Det Radikale Venstre normalt agerer på i sager, der drejer sig om beskyttelse af den svage part.
Nu er det jo sådan, at hr. Simon Emil Ammitzbøll og jeg ofte nyder at duellere og argumentere med hinanden, og derfor kunne vi jo blive ved.
Men skal vi ikke overlade det til udvalgsbehandlingen og prøve at se, om vi ikke kan finde en afklaring af de synspunkter, der har været fremme i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-12-13:
Det sidste vil jeg selvfølgelig kvittere for, men hvad der er radikalt eller ikke radikalt synes jeg man skal overlade til os i Det Radikale Venstre at definere nærmere.
Jeg vil bare sige, nu hvor jeg har mulighed for at få ordet igen, at vi synes jo selvfølgelig, det er fint, at man kan se, om folk har begået forbrydelser mod menneskeheden eller krigsforbrydelser og fange dem over nettet, eller hvad ved jeg; så er det i hvert fald sagt.
Men konklusionen vil stadig være, at hvis vi ikke også kan finde noget mere angående dobbelt straffrihed, vil vi stadig påtænke at stemme imod lovforslaget; bare sagt så det står klart.
Lene Espersen (KF), 2007-12-13:
Jeg fornemmer da også, at Det Radikale Venstre er i bevægelse, og det er jo altid godt, når det er i retning af regeringen.
Så det ser jeg selvfølgelig frem til.
Om det helt generelle vil jeg sige, at det, jeg syntes var lidt problematisk, var, at der er masser af ting i det lovforslag, som jeg har meget svært ved at se at nogle partier kunne være rasende modstandere af.
Derfor virkede det bare lidt besynderligt.
Jeg ved, at Enhedslisten har et princip om, at hvis der er én ting, man er modstander af, stemmer man imod det hele.
Men de øvrige partier her i Folketinget plejer jo at have en tradition for at veje alle lovforslagets elementer op imod hinanden.
Og der undrede det mig bare, at Det Radikale Venstre var nået frem til, at man ikke kunne støtte lovforslaget, fordi der var enkelte punkter, man ikke var imødekommende over for.
Nu har jeg imødekommet hr. Simon Emil Ammitzbøll og vil forsøge ved skriverier og besvarelser af spørgsmål at se, om vi måske kan tilnærme os hinanden på det ene af punkterne.
Om dobbelt strafbarhed vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg synes, det virker en lille smule mærkeligt, hvis Det Radikale Venstre forestiller sig en situation, hvor man ophæver princippet om dobbelt strafbarhed for en person, der bliver tvangsgiftet i udlandet, mens det ikke skal kunne retsforfølges, hvis den selv samme person bliver voldtaget og der bliver begået vold mod vedkommende.
Det synes jeg altså et eller andet sted virker meget uradikalt.
Altså, jeg må sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg vil gøre mit yderste under udvalgsbehandlingen for at få overbevist også Det Radikale Venstre om, at det her er godt nok inddæmmet, og at det er gennemtænkt meget grundigt af de sagkyndige, der har siddet i udvalget, hvordan persongruppen skulle afgrænses.
Men selvfølgelig åbner jeg da op for, at vi også kan drøfte de her sager under udvalgsarbejdet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-12-13:
Om vi dér kan finde ud af noget, er jeg sådan set meget positiv over for.
Så vil jeg bare sige, inden vi kører os selv alt for meget op, at langt det meste af det her lovforslag - det sagde jeg faktisk også i min ordførertale - kan Det Radikale Venstre sådan set bakke op om.
Der er jo kun to ting, hvor jeg sagde, at vi havde problemer.
Det ene har justitsministeren allerede medgivet at man vil kigge på - det takker vi for.
Det andet handler om det her med dobbelt strafbarhed.
Det har været svært for os, vil jeg bare lige have lov til at sige, de to gange, hvor vi har været med til at lave undersøgelser - vi har faktisk bakket op om det begge gange.
Det har været svært for os, og jeg synes stadig, at det er en svær øvelse at gøre.
Det må jeg indrømme.
Men lige præcis det eksempel, som justitsministeren selv nævner i forhold til netop tvangsægteskaber, åbnede jeg faktisk også i min ordførertale for, at vi godt ville være med til at se på.
Man kunne jo godt overveje, om lige præcis den del ikke skulle være med her, og man så kunne se på det særlige problem.
Det er vi faktisk åbne over for.
Så jeg synes egentlig, at jeg strakte hånden ud, på trods af at vi har nogle uenigheder på to punkter.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-12-13:
Det her er jo noget at et samleforslag, hvor man ser på ændring af straffeloven og forskellige andre love, nemlig vedrørende dansk straffemyndighed, og som det så smukt og på letforståeligt dansk formuleres i forslaget, handler det om gældende ret, som bl.a. kommer til udtryk i »territorialprincippet, personalprincippet, beskyttelsesprincippet, universalprincippet, repræsentationsprincippet og virkningsprincippet« - og så tror jeg, alle er med.
Jeg vil sige det på den måde, at fra Det Radikale Venstres side synes vi sådan set, det er fint nok, at man foretager en generel gennemgang af området, og der er også store dele af forslaget, som vi sådan set sagtens kunne bakke op om, men vi har to konkrete problemer med det her forslag.
Man forklarer så, at det bl.a. vil indebære, at det handler om personer, der ansøger om opholdstilladelse, altså f.eks. asylansøgere, eller folk på »tålt ophold«.
For Det Radikale Venstre betyder det faktisk noget, at det er en udtømmende liste, man her taler om, og derfor vil jeg bare høre justitsministeren, om det var muligt, at man kunne formulere det på en anden måde, sådan at det ikke er bl.a. nogle forskellige grupper, men at det er nogle bestemte grupper, sådan at vi fuldstændig klart får defineret, hvad det egentlig er, vi taler om.
Det vil i hvert fald være en stor hjælp for os i Det Radikale Venstre.
Den anden ting er hele diskussionen omkring princippet om dobbelt strafbarhed.
For os er det vigtigt, at vi holder fast i princippet om, at enhver borger som udgangspunkt skal overholde loven i det land, han/hun opholder sig i, og at man ved, hvad det er for en lovgivning, man dermed skal overholde.
Vi er gået med til, at der kunne laves nogle konkrete undtagelser, men vi er meget betænkelige ved det her forslag, som ligesom åbner op for bredere undtagelser - så at sige - og mere udefinerede undtagelser.
Vi har også lagt mærke til de høringssvar, der er kommet fra Advokatsamfundet, Landsforeningen af Beskikkede Advokater og Retssikkerhedsfonden, som alle sammen er meget betænkelige ved lige netop det her.
Derfor er det sådan, at Det Radikale Venstre ikke kan bakke op om forslaget og det på trods af, at der faktisk også er en række gode elementer i det.
Hvis man vil tage det med dobbelt strafbarhed ud og samtidig lave en præcisering med hensyn til, hvem det skal omfatte i forhold til, at dansk straffemyndighed skal gælde for folk, der er her i landet, vil Det Radikale Venstre sådan set gerne gå ind i et positivt arbejde, for vi vil sådan set kunne være med og bakke op om alle de mange gode punkter, der er.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Jeg ville bare høre den konservative ordfører, om Det Konservative Folkeparti også mener, at det skal gælde den anden vej.
Mener man, at det også skal gælde den anden vej rundt, så andre lande skal kunne straffe for abort, eller som fru Karen Hækkerup sagde, indgåelse af registreret partnerskab mellem homoseksuelle i Danmark?
Tom Behnke (KF), 2007-12-13:
Globaliseringen har mange fordele, men den byder sandelig også på mange udfordringer.
Med globaliseringen har vi fået rigtig mange nye muligheder, men det har de kriminelle også fået.
Oven i det har vi fået en opblomstring af terror, som jo ikke kender nogen grænser, og så har vi fået internettet, som heller ikke kender til grænser, og internetudbydere kan jo flytte udgangspunkt hurtigere, end man kan nå at lave sig en kop kaffe.
Det giver alt sammen en række nye kombinationer af, hvor gerningsmanden befinder sig i selve gerningsøjeblikket eller efterfølgende, og hvor ofret befinder sig henne på gerningstidspunktet.
Alle disse elementer har faktisk længe krævet en ny og mere omfattende revision af straffelovens bestemmelser om jurisdiktion.
Vi Konservative er derfor glade for Jurisdiktionsudvalgets anbefalinger, og vi hilser ministerens forslag velkommen.
Vi vil være sikre på, at herboende ikke render rundt og begår kriminelle handlinger i udlandet rettet mod Danmark eller herboende, uden at de bliver retsforfulgt for det.
Vi vil heller ikke bare se til, at personer begår grove kriminelle handlinger i udlandet og så efterfølgende prøver at gemme sig i Danmark.
Derfor skal straffeloven rettes til, så den passer med den nye, globaliserede verden, som vi lever i.
Danske domstole skal have straffemyndighed, hvis et offer, der er dansk eller bor i Danmark, udsættes for alvorlig kriminalitet i udlandet.
Det gælder f.eks., hvis en dansk kvinde under en turistrejse i udlandet bliver voldtaget af en udlænding og de lokale myndigheder ikke forfølger sagen.
Så skal vi have mulighed for det.
Det skal også være muligt at straffe personer, der fra udlandet via internettet udbreder ulovligt materiale her i landet til brug her i landet, f.eks. i forbindelse med børneporno.
Desuden skal det være muligt at straffe i de situationer, hvor både offer og gerningsmand har tilknytning til Danmark, også selv om forholdet ikke er strafbart i det pågældende land.
Det gælder som nævnt f.eks. i den situation, hvor en person tvinges til at indgå i et ægteskab i udlandet, altså tvangsægteskab.
Der skal det være muligt at straffe, også selv om tvangsægteskab måske er lovligt i det pågældende land.
Det skal ikke være muligt bare at rejse et andet sted hen og så gennemføre den kriminelle handling der, uden at det får konsekvenser.
Det skal også være muligt at straffe i alle sager om folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser
, hvis personen har tilknytning til Danmark eller faktisk befinder sig her i landet, eksempelvis under transit i en dansk lufthavn.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-12-13:
Jeg vil så blande mig i den her store forbrødring mellem Folketingets partier om lovforslag nr. L 17 om at ændre retsplejeloven, så vi får det her forsøg med retsmægling gjort permanent.
Fra Det Radikale Venstres side har vi fulgt det meget nøje, fordi vi jo hele tiden har haft den holdning, at det skulle gøres permanent, og vi har selvfølgelig håbet på, at evalueringen af forsøget ville være god.
Evalueringen har vist, at 90 pct. af dem, der har deltaget, synes, at det har været vellykket.
80 pct. af dem, der har deltaget, vil anbefale det, og blandt dem, som ikke er kommet frem til en fornuftig løsning, er det kun 25 pct., der ikke vil anbefale det.
Det vil sige, at resultaterne faktisk er utrolig gode, når man ser på de erfaringer, der har været.
Vi synes, det er fornuftigt, at man netop tilbyder en mulighed for at finde en løsning på konflikten på en mere fornuftig måde end ved at skulle have en traditionel domstolsbehandling.
Vi synes, det er fint, at der ses på, at der skal være den relevante uddannelsesmæssige baggrund og forløb, for at folk kan bruges som retsmæglere, men vi er også - lidt i forlængelse af det, som blev sagt af SF's ordfører - opmærksomme på, om der er nok, der har de relevante kvalifikationer, når vi nu udvider ordningen til at være permanent.
Det håber jeg sådan set også at få justitsministerens kommentarer til.
Tom Behnke (KF), 2007-12-13:
Retsmægling har været en mulighed som forsøgsordning siden 2003 ved retterne i København, Århus, Aalborg og Roskilde.
Forsøget har været en stor succes, og Det Konservative Folkeparti kan varmt anbefale, at ordningen gøres permanent og udvides til at gælde hele landet.
Retsmægling er nemlig et godt supplement til de øvrige muligheder, der allerede eksisterer, for at finde en almindelig og mindelig løsning på en konflikt, uden at der nødvendigvis skal afsiges en egentlig dom i sagen.
Der er således allerede mulighed for, at parterne i en sag kan rette henvendelse til en eller flere advokater og få hjælp til mediation, hvor parterne med en advokats mellemkomst kan finde en fornuftig løsning.
Mediation vil også være en mulighed i fremtiden, hvis parterne ønsker det.
Det vil også fortsat være sådan, at retten skal forsøge at mægle et forlig mellem parterne, inden der afsiges dom i en sag anlagt ved retten.
Det nye er så retsmægling, som jo altså har været en forsøgsordning og nu gøres permanent og landsdækkende.
Retsmægling ligger et sted midt imellem mediation og egentlig behandling ved domstolene, og her foreslås det så, at retsmægling skal kunne anvendes i borgerlige sager, der verserer ved byret, landsret eller Sø- og Handelsretten.
Parterne kan anmode retten om adgang til at benytte sig af retsmægling, og det er herefter retten, der beslutter, om retsmægling kan indledes.
Det er selvfølgelig helt afgørende for, at mæglingen bliver en succes, at de, der skal mægle, også ved, hvad det er, de har med at gøre.
Meningen er, at parterne herefter finder en mindelig løsning på sagen, men hvis parterne imidlertid ikke kan finde en løsning, ja, så fortsætter sagen den normale gang ved retten, og den dommer, der har været retsmægler i sagen, vil så ikke kunne dømme i den fortsatte sag.
Det er jo ganske naturligt og indlysende.
Der er altså alt at vinde for parterne og intet at tabe ved at prøve retsmægling, så det kan klart anbefales.
Det er endda sådan, at retsmægling er gratis for parterne i sagerne.
Det eneste, som parterne selv skal betale, er eventuelle udgifter til egen advokat.
For det offentlige ligger der en oplagt mulighed for at få sagerne sluttet hurtigere og dermed billigere, end hvis der skal være langvarige retsmøder og domsforhandlinger m.v.
Så Det Konservative Folkeparti kan som nævnt varmt anbefale forslaget.
Karina Lorentzen (SF), 2007-12-13:
SF kan også støtte forslaget om indførelsen af en permanent ordning med retsmægling.
Vi mener, at det giver den bedste løsning, at to parter selv kan komme frem til en løsning på en retslig konflikt.
Det er positivt, at retten udpeger de sager, hvor retsmægling er mulig.
Det sier de sager fra, hvor parterne ikke har rådighed, eller hvor der er en væsentlig ubalance i en sag, som ikke på forhånd kan elimineres ved retsmæglingen.
Det er også positivt, at man, såfremt lovforslaget vedtages, vil udarbejde et sæt etiske retningslinjer for mæglingsarbejdet.
Men SF mener, at det er en svaghed, at mæglerens rolle ikke er særlig godt defineret i lovforslaget, da det er centralt, at mægleren er neutral og ikke påvirker det indholdsmæssige i parternes løsningsforslag.
SF hilser det velkommen, at Domstolsstyrelsen, såfremt lovforslaget vedtages, tager initiativ til at udvikle retsmæglernes kompetence løbende, men vi synes, det er af afgørende betydning, at der sættes penge af til at uddanne det fornødne antal retsmæglere inden lovforslagets ikrafttrædelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2007-12-13:
Dansk Folkeparti har gennemgået lovforslag nr. L 17 om en permanent ordning med retsmægling i civile sager ved byretter og landsretter samt Sø- og Handelsretten i Danmark.
Der har været en forsøgsordning ved forskellige domstole, der overordnet har vist sig at give et meget positivt udbytte for parterne i de pågældende sager.
Desuden noterer vi os, at løsningen på tvisten, som man opnår via retsmægling, søges tilfredsstillet for begge parter i den enkelte sag.
Der har desuden været en overvejende stor opbakning i hovedparten af sagerne i forsøgsordningen fra de implicerede parter.
Det er retten, der afgør, om der kan indledes retsmægling, og mægling kan kun foregå, såfremt begge parter i sagen ønsker det.
Det mener vi er positivt, da vi mener, at retsmægling skal være en frivillig ordning, for at begge parter kan få løst den pågældende strid på et ordentligt grundlag og opnå en tilfredsstillende udgang på sagen.
Hvis tvisten ikke løses ved en retsmægling, overgår sagen til domstolene.
Kravene til de personer, der udpeges til retsmægling, samt kravene til uddannelse i mægling stiller vi os også positivt over for.
Det er endvidere godt, at man med forslaget samtidig giver retsmægleren beføjelse til selvfølgelig at gribe ind, såfremt parterne i sagen finder løsninger, som strider imod vores lovgivning.
Vi har endvidere noteret os, at der naturligvis foreligger tavshedspligt i de enkelte sager, dog med undtagelser.
Vi anser retsmægling for at være en god måde at løse stridigheder på, således at ikke alle sager nødvendigvis skal afgøres med dom ved retten.
Det er udmærket, at man ved retsmægling kan løse tvister og samtidig opnå tilfredshed hos begge parter.
Som konsekvens kan det jo være, at det kan nedbringe antallet af civile sager, der kommer for en domstol og skal løses ved en dom.
Dansk Folkeparti stiller sig derfor overvejende positivt over for forslaget, og vi ser frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget.
Karen Hækkerup (S), 2007-12-13:
Jeg vil da gerne starte med at sige velkommen til hr. Kim Andersen som retsordfører.
Vi kan allerede nu konstatere, at den nye ordfører i al fald har læst på lektien, det var en grundig og meget præcis gennemgang af lovforslaget, vi fik, så jeg vil nu i mit indlæg afholde mig fra at komme med præcis samme opridsning af lovforslagets mange gode kvaliteter.
Men jeg vil jo ikke undlade at sige lidt om det alligevel.
Jeg vil sige, at retsmægling som sådan sådan set ikke er noget nyt begreb, men det er korrekt, at det er nyt, at det skal permanentgøres, og det vil Socialdemokraterne utrolig gerne støtte op om.
Nu har der så været en forsøgsperiode, og den har vist, at ordningen virkelig har været succesfuld; alle har været meget tilfredse.
Det gode ved sådan en mægling er jo selvfølgelig, at de resultater, man når, viser sig for den almindelige borger at være nogle, hvor begge parter føler sig hørt, føler sig repræsenteret, og hvor det resultat, man derfor når, er tilfredsstillende.
Der er ikke mange tabere.
Når der har været en mægling, er der faktisk flest vindere, og derfor er det en utrolig god situation.
Behovet for alternativ konfliktmægling må vi sige - det har vi i al fald set - findes uden for retssalene, for høringssvarene har, som jeg allerede har sagt, været utrolig positive, og mæglingen har været en stor succes, og det er derfor meget helhjertet, vi går ind og gerne vil bakke op om at permanentgøre ordningen.
Vi har ikke noget særlig nyt at bringe frem.
Forslaget er allerede godt beskrevet og refereret af den tidligere ordfører, men vi har alligevel et enkelt spørgsmål - måske et par stykker.
Det første drejer sig om Forbrugerrådets høringssvar.
Her skriver Forbrugerrådet, at der er mulighed for, at der kan komme en skævvridning, hvis mæglingen drejer sig om en erhvervspart mod en privat.
Det ulige opstår ifølge Forbrugerrådets opfattelse, hvis nu erhvervsparten medtager en advokat til mæglingen, hvorimod den private side i mæglingen ikke har råd til advokatbistand.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er et problem, der findes ude i den virkelige verden, og derfor vil jeg gerne bede ministeren kommentere på, om det er det indtryk, ministeren har, for hvis det er sådan, må vi jo finde en løsning på det, og det kan vi så i givet fald finde i udvalgsarbejdet.
Det mener jeg som sagt ikke at man kan.
Jeg synes, at det alene må bero på menneskekundskaber og uddannelse.
Med disse ord kan jeg blot konstatere, at vi glæder os til udvalgsarbejdet og støtter forslaget.