Per Clausen (EL), 2011-03-15:
Vi mener sådan set også, at det at etablere dyrkningsfri randzoner langs med danske vandløb kan være en rigtig god idé.
Jeg må så indrømme, at jeg blev en lille smule desorienteret, da jeg læste definitionen af, hvad dyrkningsfri randzoner er.
Jeg kunne forstå på Venstres ordfører, at han var lidt i tvivl om, hvorvidt energipil kunne betegnes som natur.
Jeg tror, hr. Erling Bonnesen står ganske alene med den tvivl og usikkerhed i det spørgsmål.
Det er vist forholdsvis indlysende, at det er der ikke tale om.
Når man så oven i købet får at vide, at det, der er udgangspunktet her, er, at det handler om at skaffe 50.000 ha natur, bliver det selvfølgelig endnu mere paradoksalt, at man jo i virkelighedens verden slet ikke kan svare på, hvor meget natur der kommer ud af det.
At man så oven i købet her diskuterer et lovforslag, hvor det tidspunkt, som det kommer til at blive effektueret på, fortoner sig i det uvisse, synes jeg også er bemærkelsesværdigt.
For det, vi kan konkludere, er, at man skal afvente, at der bliver foretaget nogle opmålinger; man skal afvente, at der bliver udarbejdet nogle kompensationsordninger; man skal afvente, at vandplanerne træder i kraft.
Alt i alt betyder det vel, at det her lovforslag tidligst kan få betydning for dyrkningssæsonen 2013-14.
Og det bliver endnu mere skæbnesvangert, set i lyset af at det er sådan, at det jo er omkring det tidspunkt, hvor man skal være på plads med nye planer for, hvad der skal ske efter 2015.
Det synes jeg faktisk er rigtig ærgerligt, når tanken om at etablere mere natur, etablere dyrkningsfri zoner, sådan set kunne være en ganske fornuftig ting.
Der er jo meget debat om og en meget stor uenighed om effekterne af randzoner i den udførelse, det får her.
Danmarks Miljøundersøgelser, som jo stadig eksisterer, siger i deres vurdering, at man nok overvurderer de naturmæssige gevinster og konsekvenser af det her lovforslag – særlig fremhæves det, at hvis man har tænkt sig at dyrke energiafgrøder, vil konsekvenserne for biodiversiteten næppe være særlig positive.
Altså, andre har været inde på det og sagt, at det måske endda kan få en negativ konsekvens i forhold til biodiversiteten.
Og det er derfor, man kan sige, at i en eller anden forstand er det selvfølgelig godt, at lovforslaget er så ufærdigt, at der alligevel er så meget, der skal gøres bagefter, at det nok ikke kan nå at komme til at spille nogen rolle, før man får mulighed for at lave det om, og det synes jeg for så vidt er en rigtig god ting. Enhedslisten synes, at det ville være fornuftigt, hvis vi i det fremtidige arbejde om den her problemstilling erkendte, at der er noget, som de her dyrkningsfri randzoner kan gøre, kan sikre og kan medvirke til, hvis vi vel at mærke vil leve det, om jeg så må sige helt igennem og sige, at når vi siger dyrkningsfri randzoner, så mener vi dyrkningsfri randzoner – så vil der være en effekt.
Men man må på den anden side også sige, at hvis man for alvor vil sikre biodiversitet i tilknytning til de her randzoner, så kræver det også yderligere indgreb, og det kan selvfølgelig lyde paradoksalt for den natur, man skal have genetableret, men det vil kræve yderligere indgreb i forhold til den måde, vandløbene løber på osv.
Det vil også i nogle tilfælde formentlig føre til, hvis man skal have det maksimale udbytte i forhold til at skabe mere natur,
Og derfor kan det selvfølgelig også godt få nogle konsekvenser i forhold til kompensationsordninger, som overstiger det, som ligger i lovforslaget.
Men det bedste, man kan sige om det her lovforslag, er, at det indeholder nogle rigtig fornuftige ord og begreber, og derfor vil det – hvis vi ellers kan få et grundigt udvalgsarbejde – formentlig også kunne ende med, at vi får et lovforslag, der både reducerer kvælstofudledningen og fosforudledningen osv., og som også er med til at skabe mere natur og mere biodiversitet, men det kræver altså en meget, meget grundig udvalgsbehandling og formentlig også nogle ændringsforslag.