runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Som ministeren nævnte, er der jo mulighed for en række aktiviteter.
Der er mulighed for at foretage sig forskellige ting med hensyn til aktiviteter på centeret, og det er også muligt nu med den nye, udvidede positivliste på jobkortordningen, at man faktisk kan søge arbejde, hvis man er ingeniør eller maskinmester eller bygningskonstruktør for den sags skyld.
Selv om man er kommet hertil som asylansøger, kan man faktisk søge arbejde og få arbejds- og opholdstilladelse, hvis man har et job, der er på den liste.
Derudover er der mulighed for frivilligt arbejde, hvis man vel at mærke medvirker til sin egen udsendelse, samt en række andre former for beskæftigelse.
Så jeg mener faktisk, at der er nogle muligheder i dag, som ikke bliver udnyttet fuldt ud, og det kunne man da godt prøve at se på hvordan man gjorde.
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Jeg tror, at statsministeren for nogen tid siden på glimrende vis har gjort rede for, at regeringen er inde i overvejelser om, hvordan – og det var det, jeg også var inde på i min tale her – vi er helt klar til, om jeg så må sige, at lave nogle ordninger for de afviste asylansøgere, sådan at de er bedre klædt på til at vende tilbage til deres hjemland.
At give dem fast ophold her i landet, når de er afvist, vil Venstre afvise, for nu at sige det sådan.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jamen østaftaler og asylansøgere i en hel ekstraordinær situation er to forskellige ting, og jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Fru Henriette Kjær vil ofte gerne fremstå som den politiker, der er en streg mere human, en streg mere ordentlig i sit syn på de her mennesker, men jeg har ikke fået et eneste forslag til, hvordan fru Henriette Kjær så vil gå ind og hjælpe de her asylansøgere, som sidder på ottende, niende år i asylcentrene.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Jeg bliver nødt til at tage afstand fra den påstand, at jeg snakker udenom.
Hvis der var en, der gjorde det før, var det den socialdemokratiske ordfører.
Østaftalen er da meget relevant at diskutere i den her sammenhæng, for jeg forstår ikke, hvordan Socialdemokratiet på den ene side kan have en politik om, at der skal opsættes et meget stramt regelsæt for de mennesker, der skal ind i det her land og arbejde, på trods af at de kommer fra en del af EU – og man er åbenbart meget nervøs for, at de oversvømmer det danske arbejdsmarked, og derfor har man krævet, at der kommer nogle meget skrappe regler – og på den anden side siger man: Velkommen til Danmark.
Hvis man søger asyl, kan man altså søge arbejde fra dag et.
Det er da en underlig politik.
Jeg afviser ikke, at der kan foregå aktiviteter i et asylcenter, så menneskene bliver aktiverede og har noget at komme hjem med i bagagen, det er jeg da stor tilhænger af, men det socialdemokratiske forslag er fuldstændig umuligt at administrere, og det vil have nogle konsekvenser, jeg ikke engang tror Socialdemokraterne selv har gennemtænkt.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Fru Henriette Kjær spørger: Hvorfor gør Socialdemokraterne ikke noget for de ledige nydanskere rundtom i kommunerne?
Og fru Henriette Kjær taler om østaftalen.
Det tager vi bare en anden gang.
Det har ikke noget med det her forslag at gøre.
Jeg synes, det er udenomssnak.
Hvorfor forholder fru Henriette Kjær sig ikke til forslaget og til forslagets intention om at hjælpe asylansøgere, der sidder fast i de danske asylcentre?
Det er mit indtryk, at fru Henriette Kjær ellers gerne vil være en streg mere human, en streg mere ordentlig, når det gælder de her asylansøgere.
Hvis ikke det bare skal være varm luft og populisme, må fru Henriette Kjær komme med nogle konkrete forslag til, hvordan vi så kan hjælpe.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Hvis man har de samme kompetencer, så er jeg helt sikker på, at man vil klare sig lige godt.
Nu er automekanikere også et rigtig dårligt eksempel, for det er der jo både mange danske unge mænd og mange med udenlandsk baggrund i Danmark der rigtig gerne vil i praktik som, og det er nærmest umuligt at få en praktikplads.
Der er altså nogle grupper, jeg mener har en berettiget forventning om, at vi hjælper dem med noget arbejde og uddannelse, grupper, der skal have en fremtid her i Danmark.
Jeg synes, det er fint med aktiviteter i asylcentrene og mulighed for praktik og andre ting, men det er altså meningen, at i hvert fald de fleste af de afviste skal hjem igen.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-04-26:
Nu er det ikke et spørgsmål om, hvad fru Henriette Kjær kan formode at Socialdemokraterne vil, men hvad der er det reelle i det her.
Og det reelle spørgsmål til fru Henriette Kjær i den her sammenhæng er: Hvis en færdiguddannet med et automekanikerbevis fra Danmark i hånden står i sit hjemland og er kommet hjem, eller hvis en person kommer hjem og har deltaget i nogle aktiviteter, som ikke giver noget bevis og ikke giver nogen kompetence, hvem er så bedst stillet?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Og der mener jeg, at man skal målrette de aktiviteter, der skal foregå for dem, mod det land, de skal tilbage til.
Hvad nu, hvis det så faktisk lader sig gøre med en hjemsendelse midt i, at vedkommende er i gang med en uddannelse?
Så bliver det næste krav vel fra Socialdemokraternes side, at nu skal vi lige lade det her unge menneske gøre uddannelsen færdig.
Det bliver vi nødt til.
Det er det, jeg mener med, at det jo faktisk er et ustyrligt system forstået på den måde, at Socialdemokraterne tager skridtet fuldt ud og egentlig lige så godt kunne give de mennesker en opholdstilladelse.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-04-26:
Fru Henriette Kjær nævner nogle tal for somaliere og andre befolkningsgrupper i Århus.
De kunne jo også tages som udtryk for, at regeringens politik på det her område ikke virker.
Det skal jeg så lade blive stående, men derimod stille et meget enkelt spørgsmål.
En af de ting, som vi jo selvfølgelig synes er vigtig, er, at nogle af de unge mennesker får mulighed for at få en uddannelse.
Der sker rent faktisk på baggrund af, at man ikke må tage et lønnet job, en forskelsbehandling.
Hvis man som ungt menneske siddende i en flygtningelejr – det ved vi fra de besøg, vi har haft – vil gå i gymnasiet, kan det lade sig gøre, men man kan ikke gå på en teknisk skole eller en erhvervsuddannelse og fuldføre foretagendet, fordi det indebærer en lønnet praktik.
Synes fru Henriette Kjær, at det er rimeligt?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Vi Konservative undrer os en del over, at Socialdemokraterne nu kaster sig ind i kampen for at få asylansøgere i arbejde, for det er da underligt, at man i Socialdemokratiet mener, at det er nødvendigt med en østaftale, der gør det besværligt for arbejdstagerne i de nye EU-lande at komme hertil og tage arbejde, på trods af at der mangler arbejdskraft, og så omvendt mener, at mennesker, der skal tilbage til Irak, Kosovo eller Iran, gerne må tage et arbejde.
Den arbejdskraft, der kommer fra østlandene, er målrettet de erhverv, hvor der mangler arbejdskraft, for man kan jo ikke bare komme hertil.
Man skal som EU-borger kunne forsørge sig selv, og hver enkelt medarbejder granskes i Arbejdsmarkedsstyrelsen, der nidkært sørger for, at de job, de pågældende får, er i fuld overensstemmelse med love og regler og overenskomster.
Men nu ønsker Socialdemokraterne, at de asylansøgere, der kommer til Danmark, fra dag et skal kunne tage et arbejde og deltage fuldt ud på arbejdsmarkedet.
Hvis vi nu f.eks. tager Århus, så er ledighedsprocenten for f.eks. somaliere 40,5, for irakere er den 25,4 og for libanesere 24,5.
Så man må sige, at der er nok at tage fat på, inden man begynder at ville finde arbejde til nogle mennesker, der lige er kommet til Danmark som asylansøgere eller har fået afslag på ophold i Danmark.
For vi Konservative går så ud fra, at Socialdemokraterne selvfølgelig vil hjælpe disse mennesker med at få et job, formidle kontakt til det, for der er jo mange af dem, der lige er kommet, der ikke engang kan dansk, så det vil nok være lidt svært at læse jobannoncer.
Der må jo gøres en indsats, og det undrer altså også meget, at man ikke lægger nogle flere kræfter i for de udlændinge, der engang har været asylansøgere, og som nu har fået opholdstilladelse og er i landet, men altså ikke er kommet i arbejde.
Så det er den fuldstændig omvendte verden set med konservative øjne.
Det er et problem for integrationen, at indvandrere og flygtninge, der har fået opholdstilladelse og måske ligefrem statsborgerskab, ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Og vi fatter slet ikke, at LO nu også har ført det frem i de trepartsforhandlinger, der foregår mellem arbejdsmarkedets parter og regeringen, for øvelsen må da gå ud på at få de grupper, der i dag er i aktivering eller på passiv ydelse, ind i et ordinært job.
Det mener vi konservative der skal gøres en indsats for, og når samfundet for tiden oplever en økonomisk fremgang, så er det om at udnytte opsvinget til at få alle med på vognen.
Derfor har vi også en forventning om, at kommunerne sætter alle sejl til for at få de mennesker, der har fået opholdstilladelse, i arbejde.
Så vi Konservative kan altså ikke støtte det her forslag.
Men vi mener altså også, at det er et helt ustyrligt system, der vil blive sat i gang, hvis vi følger den socialdemokratiske tankegang.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Nej, det er hr. Jesper Langballe ikke fuldstændig uvidende om, for det er jo faktisk det, vi sidder og forhandler om i øjeblikket, og som alle taler om.
Det er et kæmpe problem med de folk, der trodser de danske myndigheder og ikke vil rejse hjem.
Når vi ikke kan få tilbagesendelsesaftaler uden videre, så hænger det jo ikke sammen med, at der er uro i de pågældende lande, men det hænger sammen med de derværende myndigheders genhusningsproblemer, som, vil jeg dog føje til, vi måske kunne hjælpe dem med.
Nu forstår jeg hr. Troels Ravn sådan, at det her fuldstændig forskelsløst handler om både asylansøgere i ansøgningsfasen og afviste asylansøgere.
Der er ikke skelnet mellem, om de sidder der 9 år, eller om der er tale om, at de sidder to gange 100 dage, arbejde skal de have lige på stedet.
Er det rigtigt forstået?
Nu kan jeg ikke få svar.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
I forslaget står der jo højt og tydeligt, at mennesker, der søger asyl i Danmark, må, uanset om de opnår asyl eller ej, sikres så gode forhold under opholdet, at de ikke bliver fysisk og psykisk syge og går i stykker som mennesker.
Det er jo det her eller ej.
Det gælder altså de afviste asylansøgere.
Er hr. Jesper Langballe fuldstændig uvidende om, at der sidder mennesker i vores asylcentre, som har siddet her i mange år, og som bliver syge af at sidde her, fordi de sidder og er uvirksomme?
Er hr. Jesper Langballe fuldstændig uvidende om det forhold, og har Dansk Folkeparti ikke noget bud på, hvordan Dansk Folkeparti konstruktivt kan gå ind og hjælpe?
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Det er fuldkommen uklart.
Beslutningsforslaget taler om asylansøgere.
Hr. Troels Ravn taler fra talerstolen om afviste asylansøgere.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Troels Ravn synes, at det er meget brutalt at sige sandheden.
Det kan det også godt somme tider være.
Men jeg vil sige, at vi ikke har nogen brutale følelser over for andre mennesker og ganske specielt ikke for de stakler, der sidder i Avnstrup og Sandholmlejren og er ofre for deres egen desperate beslutning, og når de siger, de er psykisk syge, så kan der meget vel være noget om det, for det tror jeg at jeg selv ville blive, hvis jeg havde truffet en så vanvittig beslutning.
Det er nemlig ikke sådan, som hr. Troels Ravn var inde på før, at tilbagesendelsesaftaler er noget, man får, når der er ro i landet.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg må jo sige, at hr. Jesper Langballe kommer rigtig nemt omkring det.
Hr. Jesper Langballe taler om en adresseløs solidaritet og selvgodhed.
Så må jeg jo sige, at Dansk Folkepartis brutalitet i den her sag ikke er adresseløs.
Den rammer plet.
Men jeg hører ikke et eneste forslag fra Dansk Folkeparti eller fra hr. Jesper Langballe til, hvad vi så kan gøre for at hjælpe de her mennesker.
Kan vi ikke bare få et eneste konstruktivt forslag i den her grænseløse brutalitet?
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Jeg er ikke i tvivl om, at det ville hr. Morten Østergaard gerne vide, men det får han ikke at vide, ikke ved denne lejlighed.
Jeg kan såmænd godt betro ham – jeg vil næsten indgå væddemål om det – at hverken regeringen eller de to andre partier, der deltager i forhandlingerne, vil fortælle noget om, hvor vi er.
Dansk Folkepartis generelle linje med hensyn til de ting er jo velkendt.
Det har vi talt om i efterhånden mange år.
Men når man står midt i nogle forhandlinger, er en forhandlingslinje jo altid stillet over for en anden forhandlingslinje, og der skal man ikke begynde at røbe nogen af delene.
Så det kan jeg ikke tjene hr. Morten Østergaard i.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Jeg kunne ikke drømme om at bede hr. Jesper Langballe, selv om han jo så gjorde det alligevel, redegøre for, hvad de andre deltagere i forhandlingerne mener og er enige i osv.
Kan vi ikke få at vide i det mindste på det principielle plan, hvad Dansk Folkeparti ligesom kæmper for i de her forhandlinger?
Så må vi jo afæske andre svar på, hvad de står for.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Jeg kan ikke begynde at kommentere de forhandlinger, for det ville være fuldstændig ødelæggende.
Jeg kan sige en ting, og det er, at der er enighed mellem de forhandlende parter om, at afviste asylansøgere skal hjem.
Men jeg bliver jo nødt til nu, da det er i den her debat, spørgsmålet bliver rejst, at sige, at hr. Troels Ravn slet ikke har forstået sit eget forslag.
Der står her: Mennesker, der søger asyl i Danmark, må, uanset om de opnår asyl eller ej, sikres så gode forhold under opholdet, at de ikke bliver syge og går i stykker som mennesker.
Derfor anser vi det for nødvendigt at ændre dele af måden, asylansøgere bliver behandlet på.
Der er ikke i hele forslaget et eneste ord om afviste asylansøgere.
Det er jo dem, vi forhandler om i øjeblikket, og det er der, problemet med de lange ventetider er.
Det er dem, vi taler om.
De, der tales om her, er folk i ansøgningsfasen.
Der er det noget med 200 dages sagsbehandling, og der virker det helt meningsløst.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Vi har jo forstået og følger med interesse, da vi ikke er inviteret, at der pågår en masse forhandlinger mellem regeringen og Dansk Folkeparti om, hvad man kan blive enige om i forhold til dog på en eller anden måde at lade nogle af de afviste asylansøgere arbejde.
Jeg forstod, at hr. Jesper Langballe sammen med Venstres integrationsordfører har sin helt egen pagt, kan man jo næsten kalde det, i forhold til hvordan løsningsmodellen skal skrues sammen.
Men jeg vil gerne høre fra hr. Jesper Langballes egen mund, hvad man kæmper for fra Dansk Folkepartis side i de forhandlinger.
Kæmper man for at minimere omfanget af det arbejde, eller kæmper man for ligesom at åbne om ikke ladeporten, så gitterporten til asylcentrene, så menneskene kan komme ud og arbejde?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Nu skal hr. Simon Emil Ammitzbøll lytte rigtig godt efter.
Jeg har sagt: Jeg kan ikke svare på, hvor lang tid man kan sidde i et asylcenter, men jeg kan svare på, at Socialdemokraterne vil foreslå, at i den tid, hvor asylansøgerne sidder i danske asylcentre, skal de have muligheder for en værdig og en ordentlig tilværelse.
Og det betyder eksempelvis også, at de børn, som nævnes og refereres til her, som vi har mødt rundtomkring på vores ture til asylcentrene, naturligvis også skal have muligheder for at få en ordentlig skolegang, få noget viden, noget læring og blive bygget op som hele mennesker, og at de voksne altså får muligheder for at kunne arbejde, også at udvikle sig og få nogle kompetencer, som de kan bruge fremadrettet, så de, når forholdene tillader det, kan rejse hjem til deres hjemland.
Det er det, man skal, når man er afvist.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Det sidste er jeg sådan set fuldstændig enig med ordføreren i.
Men jeg synes stadig væk, at vi mangler et svar.
Jeg må rose ordføreren for ærligheden.
Jeg svarede ikke på det med, hvor lang tid man skulle være i et asylcenter, hedder det oppe fra ordføreren, og det er jo rigtigt, for det blev der ikke svaret på.
Det er blevet negligeret.
Jeg tror bare, at det, der er det væsentlige, er, at ens liv ikke er sat på standby i et asylcenter.
Folketingets Integrationsudvalg har for nylig besøgt bl.a. Asylcenter Avnstrup, hvor vi kunne møde en 14-årig knægt, der havde siddet 8 år i danske centre.
Er det virkelig en barndom at tilbyde mennesker?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg mener faktisk, at jeg ret klart og tydeligt forklarede, at der ikke er noget loft; det er ikke tidsperspektivet, men indholdet, der er det vigtige.
Og i den situation må vi give mulighed for arbejde og praktik osv.
Virkeligheden i Danmark på asylcentrene er jo, at de her mennesker ikke kan rejse hjem, som forholdene er nu.
Og her tillader vi som nation brutalt set, kan man sige, at lade dem sidde og sygne hen og gå til som mennesker.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Jeg synes, det lyder til, at ordføreren har visse besværligheder, hvis jeg må sige det på den måde.
Jeg tror, det skyldes, at Socialdemokraterne går som katten om den varme grød og lader være med at forholde sig til det væsentlige problem i forhold til afviste asylansøgere, nemlig spørgsmålet om, hvor lang tid man kan sidde i et asylcenter.
Er der ikke noget loft over, hvor lang tid mennesker kan leve i et center?
Det er det væsentlige spørgsmål.
Og hvordan forholder Socialdemokraterne sig egentlig til det?
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Men alternativet er altså, at de sidder i centrene og bliver nedbrudt og går i stykker som mennesker.
Jeg vil hellere åbne op for, at man kan komme ud og leve en værdig tilværelse, blive selvforsørgende og få sig nogle kompetencer, noget viden og noget læring, som kan bruges fremadrettet.
Og igen: Det her er ikke et brud med vores asylpolitik, som Socialdemokraterne bakker op omkring.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Forvirringen breder sig.
Beslutningsforslaget forekommer mig at handle om asylansøgere i ansøgningsfasen.
Men lad nu det være, det får vi sikkert ikke rede på.
Hr. Troels Ravn siger, at det her ikke skal ændre en tøddel ved den danske asylpolitik.
Nej, men hvis man gjorde det til en eller anden form for virkelighed, ville det sandelig ændre på mulighederne for at administrere en asylpolitik.
V- og K-ordførerne har allerede været inde på det helt urimelige i, at asylansøgere skulle kunne stryge lige forbi et jobkort, green card-ansøgere osv. og komme ind på arbejdsmarkedet.
Men jeg vil gerne spørge hr. Troels Ravn om noget helt andet: Hvordan vil hr. Troels Ravn bære sig ad med som integrationsminister, når de folk er spredt rundtomkring i hele landet og de er groet fast i deres område, at drive dem sammen for at hjemsende dem?
Jeg opfatter da beslutningsforslaget sådan, at der er tale om, at man vil have de folk ud i arbejde, mens de søger asyl, men så begynder man at tale om, hvor længe de kan sidde, om det skal være 7, 8, 9 eller 10 år.
Fru Britta Schall Holbergs spørgsmål må jo være en anfægtelse for os alle sammen.
Det er de folk, der ikke vil rejse hjem, og så er der jo tale om afviste asylansøgere.
Folk, der søger asyl, er ude for en sagsbehandlingstid på ca. 100 dage, mens de er i første ansøgningsfase, og når de så går til Flygtningenævnet, er det 100 dage igen.
Så hvad er det egentlig, hr. Troels Ravn mener?
Er det begge typer, han taler om?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Nu ved jeg godt, at det er den vikarierende ordfører, der taler, så jeg skal nok holde mig inden for forholdsvis pæne rammer.
Jeg vil bare sige det på den måde, at sådan som jeg ser Socialdemokraternes forslag, er det jo et forsøg på også at blande sig i debatten om alle de her afviste asylansøgere og al den snak, der har været omkring det.
Nu er fru Britta Schall Holberg jo også engageret i de udlændingepolitiske spørgsmål, og derfor kunne det bare være interessant at høre, om den vikarierende ordfører ved, om Venstre har gjort sig nogle tanker om, hvad man kunne gøre for de afviste asylansøgere, der i øjeblikket bare sidder og sidder på asylcentrene.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
»Jeg synes, det sætter skel mellem mennesker, og at det markerer skel mellem mænd og kvinder, som jeg ikke bryder mig.
Jeg vil kæmpe for et samfund, hvor vi alle er lige, og hvor vi alle har de samme muligheder.«
Det er igen fru Helle Thorning-Schmidt, Det Radikale Venstres statsministerkandidat, der har udtalt det.
Så jeg vil bare høre, om man i Det Radikale Venstre mener, at det er eller ikke er en god holdning, som Det Radikale Venstres statsministerkandidat har.
Det er vel meget rimeligt.
Bakker man op om de holdninger, som nogle i Socialdemokratiet har, eller gør man ikke?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
I rapporten »Værdier og normer – blandt udlændinge og danskere« står der: I integrationsdebatten er ofte blevet anvendt betegnelser som dem og os om indvandrere og danskere.
Indvandrere betragtet under et er således ikke en homogen gruppe.
Det er derfor vigtigt at skelne mellem indvandrere fra forskellige oprindelseslande, når der fokuseres på værdier og normer, og være yderst varsom med at skære alle indvandrere over en kam.
Det har vi i høj grad været vidner til i den forgangne uge.
Fremtrædende medlemmer af Dansk Folkeparti har underholdt med sammenligninger mellem tørklæder og nazisymboler, mellem homoseksuelle og handicappede og endda talt valent og tvetunget om dødsstraf.
Al snak om midterparti må være slut.
Vi er i en situation, hvor vi får det reelle billede af, hvad det er for en danskhed, og hvilke danske værdier Dansk Folkeparti står for.
Og det er åbenbart ikke nogen, der er i overensstemmelse med det brede flertal her i Folketinget, hvilket vi jo også kan se, eftersom både ordførerne fra Venstre og De Konservative har taget afstand fra flere af udtalelserne.
Så er der spørgsmålet om dødsstraf.
Der må man ikke være tvetunget.
Det har flere af Dansk Folkepartis repræsentanter også været inde på.
Undersøgelsen viste, at danskerne er imod dødsstraf.
Det er en klar dansk værdi at være imod dødsstraf.
Blandt Dansk Folkepartis vælgere var hele 46 pct. tilhængere af dødsstraf.
Ja, der er unægtelig stor forskel på de værdier, der kan være også internt i den danske befolkning.
Derfor tror vi også fra radikal side, at det er en god idé, som det anbefales i rapporten, at man lokalt tager initiativ til at tale om værdier og normer.