runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2008-01-23:
Der er nye regler, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Det var der også før.
Det er ingen nyhed.
Det har altid været et helt centralt element i regeringens politik, og det er selvsagt et princip, som vi fra dansk side følger også i forbindelse med de konkrete operationer.
Det er selvsagt også vigtigt, at vores samarbejdspartnere handler i fuld overensstemmelse med folkeretten, og derfor er det klart utilfredsstillende, hvis og når det konstateres, at vores partnere ikke overholder reglerne.
Derfor reagerer vi, når det er tilfældet.
Vi har taget og vil fortsat tage klart afstand fra alle krænkelser af individets rettigheder, herunder tortur, nedværdigende behandling og mishandling.
Og vi har gentagne gange, både offentligt og i bilaterale samtaler med den amerikanske regering på alle niveauer, kritiseret den tidsubegrænsede tilbageholdelse af personer på Guantánamo, som spørgsmålet drejer sig om.
Ingen er således i tvivl om den danske holdning, heller ikke USA.
For så vidt angår det konkrete spørgsmål, går jeg ud fra, at det vedrører den seneste tids referencer i pressen til de amerikanske fængsler Bagram og Pul-e-Charki i Afghanistan.
De fængsler er ikke nye.
Og jeg har ikke kendskab til, at USA skulle have planer om at åbne yderligere fængsler i Afghanistan.
Jeg ligger heller ikke inde med specifikke oplysninger om de to fængsler.
Men i det omfang, der sker krænkelser af de tilbageholdtes rettigheder i de to fængsler, vil det i forlængelse af det, som jeg allerede har sagt, selvsagt indgå i vores dialog med USA.
Vi er ikke alene med vores kritik.
Langt ind i selv den amerikanske administration er der stigende kritik af den hidtidige politik - i Kongressen og i pressen.
Præsident Bush har altså også selv udtalt, at Guantánamo bør lukkes.
Og administrationens hidtidige linje er under et massivt internt pres fra som sagt både Kongressen og pressen og de amerikanske domstole.
De checks and balances, som kendetegner en demokratisk retsstat, virker altså, og jeg er overbevist om, at bl.a. den danske regerings kritik har været medvirkende til den debat, der er i USA.
Frank Aaen (EL), 2008-01-23:
Vil regeringen aktivt protestere over USA's planer om at åbne en ny fangelejr i Afghanistan, der ligesom Guantánamolejren strider mod internationale konventioner?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Under de forhandlinger, der har været, tror jeg man flere gange har set fru Pia Kjærsgaard gøre klart over for dem, der har villet høre på det, at det her var en aftale mellem de partier, altså regeringen og Dansk Folkeparti, som har indgået forlig.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup: Hvis det er sådan, at der skal et parti mere ind i den her aftale, er udgangspunktet for Dansk Folkeparti, at det så må tilslutte sig den, jeg tror, hr. Peter Skaarup brugte ordet meget grundigt gennemarbejdede tekst, der foreligger nu, eller kan hr. Peter Skaarup se ændringer for sig, som gør, at der kunne blive åbnet for også andre partier?
Per Stig Møller (KF), 2008-01-23:
Naturligvis.
Det er jo også derfor, vi indgår aftaler med de kyststater, som ville kunne komme i en situation, hvor de skal overtage fanger.
Det er altså FN-resolutioner, og der er tre af dem.
Det burde man da være glad for Danmark engagerer sig i.
Hr. Frank Aaen mistænkeliggør os, når han ikke synes, at vi er med sammen med FN, men han mistænkeliggør os også, når vi er sammen med FN eller er med på basis af FN.
Terrorisme er jo bl.a. det, som finder sted i Afrika.
Det finder sted i Yemen, hvor to belgiske turister blev dræbt forleden.
Det er jo det stræde, det drejer sig om, og det er det stræde, som det drejer sig om at få stoppet våbentransporterne i, så de ikke falder i de hænder.
Men jeg vil godt om fangeelementet, som jo er det afgørende for hr. Frank Aaen i spørgsmålet i dag, sige: Det er jo rigtigt, at vi står med en anden type end tidligere af, om jeg så må sige, krigsfanger eller krigsforbrydere eller fanger.
De kommer uden nationalitet, og de kommer uden uniform, og det er en helt anden situation, vi er i.
Og vi har multinationale styrker, som standser dem.
Det er jo det, der er pointen med taskforcen.
Det er jo ikke kun Amerika, det er jo også vores normale allierede, der er med i taskforcen, vores ganske normale allierede, som vi plejer at være sammen med.
Men det er da vigtigt, at vi, når vi har multinationale styrker - og altså også multinationale fanger - prøver at finde en fælles måde at behandle fanger på, så vi undgår Guantánamo og de ting, som måtte være sket i Bagram, og de forfærdelige ting i Abu Ghraib.
Det er derfor, Danmark har startet processen, så vi internationalt får en fælles behandlingskodeks.
Det synes jeg også hr. Frank Aaen skulle rose regeringen for at have taget initiativ til.
Men jeg glæder mig til at modtage den ros.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-23:
Mener ministeren, at samspillet mellem efterlønsreglerne og førtidspensionsreglerne understøttes af, at folk tager en ekstra tørn på arbejdsmarkedet, når ægtefællen til en efterlønner straffes med fradrag i sin pension, hvis efterlønneren tager et efterlønsbijob?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til omtalen af en konkret sag i 3 F Nyt Aalborg, oktoberudgaven.
Ida Auken (SF), 2008-01-23:
Så vil jeg lige læse et par af anbefalingerne op.
Det bliver anbefalet, at man styrker timetallet og fagenes placering og progression i hele skoleforløbet - for både musik og billedkunst og de andre fag - og at undervisning i musik bliver gjort obligatorisk hele vejen fra 1. til 9. klasse.
Der står så ganske vist morgensang og fællessang, og den kan vi hakke af, men så kan vi fortsætte med ting, der ikke kan blive hakket af: Kontinuerlig undervisning i billedkunst gøres obligatorisk fra 1. til 9. klasse.
Billedkunst supplerer og overtager dele af billeddelen fra dansk på overbygningen - det synes jeg heller ikke jeg har set noget til.
Den kunstneriske dimension vægtes højt i musik og billedkunst - vi kan jo diskutere, om det er det, ministeren er i gang med ved at lade kunstnere gå ind og undervise. Sløjd og håndarbejde erstattes af et fag, der hedder håndværk og design.
Sammenlægningen af sløjd og håndarbejde skal ske over en periode - det er klogt.
Hjemkundskab gøres obligatorisk fra 4. til 7. klasse.
Jeg kunne blive ved, og jeg kunne blive ved - der er faktisk kun en af de her, jeg kunne hakke af ud fra ministerens svar - så vil man bruge sin egen rådgivningsgruppes rapport til noget som helst andet end at have nogle ekstra gode argumenter for morgensang?
Bertel Haarder (V), 2008-01-23:
Jeg tillod mig at nævne ministeriets støtte til »Sangens år«, fordi det nu tilfældigvis blev sunget ind så sent som for 2 dage siden.
Jeg synes faktisk, det er synd, at man ikke får den fællesskabsoplevelse på flere skoler, så det skal da med, når man taler om sang og musik, om fællesskab og kultur.
Jeg synes også, det skal med, at vi nu vil lægge inspirationsmateriale ud på nettet, sådan at skolerne kan få ideer til, hvordan man kan festliggøre fællessang på skolen - enten for alle klasser eller nogle klasser, enten for store elever, små elever eller alle elever.
Jeg tror, det er Duevejens Skole på Frederiksberg, som har en ualmindelig festlig morgensang - hver morgen, så vidt jeg ved - hvor forældrene er velkomne til at deltage.
Det vil jeg da have lov at nævne, men det er jo ikke det eneste saliggørende, og jeg er i øvrigt stort set enig i det, som fru Ida Auken her har sagt.
Ida Auken (SF), 2008-01-23:
Nu er det jo egentlig undertegnede, der har ret til at spørge, men jeg vil da gerne sige, hvad jeg mener.
Så længe man kan sikre den pædagogiske faglighed hos de her folk med en anden uddannelsesbaggrund, kan jeg ikke umiddelbart se noget problem i det her, men jeg er altså ikke uddannelsesordfører for SF.
Så vil jeg godt igen have lov at spørge.
Man er meget optaget af innovation, og ministeren har selv været med til at nedsætte det her »ABC Innovation«, som også peger på, at man skal tænke anderledes, og at man i forbindelse med folkeskolen skal tænke mere grundlæggende på kreativitet og på at få det ind på alle mulige andre måder.
Jeg synes, det er lidt påfaldende, at man af alle de her mange gode anbefalinger, der kommer, fremhæver morgensangen, som er det, man i forvejen har taget fat på, i stedet for at tage fat på, om håndarbejde og sløjd skulle lægges sammen til f.eks. design og håndværk.
Jeg synes, at mange af de andre anbefalinger her er meget interessante, og jeg kunne godt tænke mig, at ministeren også reagerede på nogle af de andre frem for bare at sige, hvad man har gjort.
Bertel Haarder (V), 2008-01-23:
Vi har styrket både musik og idræt i 6. klasse, og der er ingen tvivl om, at der er en sammenhæng mellem de praktiske og musiske fag og også god form og sund mad på den ene side og den boglige indlæring og elevernes velvære og trivsel i det hele taget på den anden.
Jeg vil da godt vide, om ikke fru Ida Auken kan støtte, at vi nedbryder de organisatoriske barrierer for, at kunstuddannede og musikuddannede kan få lov at få nogle timer uden at skulle skubbes ned og starte på begynderløn og uden at skulle forhindres i at kunne få en kombinationsansættelse på Musikskolen og i folkeskolen.
Det har faktisk lidt betydning, om et af Folketingets store partier støtter disse bestræbelser.
Det vil stive mig af i forhandlingerne med Danmarks Lærerforening og Kommunernes Landsforening.
Ida Auken (SF), 2008-01-23:
Det er jo en sammenhængende tænkning om folkeskolen, der viser, at de elever, der beskæftiger sig med kreative og musiske fag, faktisk bliver dygtigere også til matematik og dansk, som er nogle af de fag, hvor Danmark halter lidt bagefter i PISA-sammenhæng.
Man kan kigge mod Finland, som er et af de lande, der faktisk har prioriteret musik højt hele vejen igennem, og prioriteret billedkunst højt, og det går som sagt Finland meget godt i nogle af de her PISA-undersøgelser.
Der er altså noget, der tyder på, at der skal en mere sammenhængende tænkning til end bare sådan nogle småjusteringer rundtomkring.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om han kunne forestille sig, at man også kunne styrke de musiske og kreative fag i 7.-9. klasse, som er et af de steder, hvor Danmark begynder at falde ud, sådan at vi sikrer os, at den her sammenhæng mellem kreativitet og de mere boglige fag, matematik og dansk, bliver styrket også for de ældste klasser, når det nu er ret tydeligt beskrevet heri, hvor tæt den sammenhæng faktisk er.
Bertel Haarder (V), 2008-01-23:
Med inspiration i en rapport udarbejdet af professor Anne Bamford med titlen »The Ildsjæl in the Classroom« har en rådgivningsgruppe udfærdiget en række forslag til, hvordan vi kan styrke de musiske og kreative fag i skolen.
Der foreslås f.eks. morgensang og fællessang.
Ministeriet er i gang med at udarbejde et netbaseret inspirationsmateriale.
Ministeriet har også givet støtte til »Sangens år«, som blev sunget ind for et par dage siden.
Endvidere har gruppen sat fokus på evaluering af elevernes udbytte af undervisningen.
Derfor har Skolestyrelsen lagt evalueringsmateriale til faget musik på sin evalueringsportal.
Og for de øvrige praktiske og musiske fag vil der ligeledes blive lagt inspirationsmateriale ud på nettet på den såkaldte portal.
Også arbejdet med elevplaner er i overensstemmelse med rådgivningsgruppens ønske om synliggørelse af de pågældende fag.
Rådgivningsgruppen er meget opmærksom på, at lærernes faglige forudsætninger er vigtige, og opfordrer derfor til, at der skal indføres optagelsesprøve til seminariernes musiklinjefag.
Det har vi ikke gjort, men vi har skærpet kravene ved optagelsen, idet man nu skal have det gymnasiale B-niveau med mindstekarakteren 7 efter den nye skala for overhovedet at blive optaget på linjefaget.
Og hvis man ikke har det, må man skaffe sig det.
Derudover vil kulturministeren og jeg følge op på anbefalingen om, at skolerne i højere grad bruger personer, som ikke har en læreruddannelse, men som i øvrigt har kvalifikationer i f.eks. musik og billedkunst.
Der kan være tale om konservatorieuddannede musikere eller akademiuddannede billedkunstnere.
Man kan ansætte dem som faglærere, man kan i teorien godt ansætte sådanne lærere på flere måder, men der er forskellige overenskomstmæssige barrierer for det, og det vil jeg tale med de pågældende parter om.
Og jeg vil da være glad for i fru Ida Aukens næste spørgsmål at høre, om hun støtter dette.
Ida Auken (SF), 2008-01-23:
Hvad vil ministeren gøre for at følge op på rådgivningsgruppens anbefalinger om at styrke undervisningen i de praktisk-musiske fag i folkeskolen?
Skriftlig begrundelse
I april 2006 udkom rapporten »The Ildsjæl in the Classroom« om de praktisk musiske fag i den danske folkeskole.
Rapporten indeholdt en række anbefalinger, der siden blev drøftet mellem Kunstrådet og undervisningsministeren.
Afdelingen for grundskole og folkeoplysning nedsatte derefter en rådgivningsgruppe, der skulle komme med forslag til, hvorledes undervisningen i de praktisk musiske fag i folkeskolen kan styrkes.
Rådgivningsgruppen kom med sine anbefalinger 21. juni 2007.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-23:
Hvis hr. Bjarne Laustsens spørgsmål skal forstås, om jeg finder reglerne for fradrag for arbejde i efterlønnen rimelige, så er svaret: Ja, det synes jeg er rimeligt.
Og til oplysning for seerne, der følger den her debat, kan jeg sige, at det jo ikke er så lang tid siden, at vi i regeringen sammen med Socialdemokratiet netop har gennemgået reglerne om efterløn, og det forlig var hr. Bjarne Laustsen altså med i, det forlig stemte hr. Bjarne Laustsen for.
Så derfor går jeg ud fra, at vi er enige om, at de regler, der gælder for efterløn, er rimelige.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-23:
Jamen det skal jeg nok gøre; ministeren skal nok få fri, det er slet ikke det.
sådan er hierarkiet måske i regeringen.
Men jeg troede bare, det var et kollektiv.
Hvis det var, at man arbejdede på en plan om at få flere til at lade være med at gå på overførselsindkomst, at få flere til at arbejde, at man motiverer dem i stedet for at give dem pisk, hvis det nu var, at regeringen tænkte sådan, så har man altså en konstruktion her, hvor man straffer nogle og det afslører jo bare hulheden i det, man render og siger, at man gerne vil have færre til at lade være med at gå på efterløn i det hele taget - og hvor den reelle mulighed for den familie og for i tusindvis af andre kun er at lade sig skille, fordi regeringen ikke vil lytte til et godt råd.
Vi har brug for de folk.
Vi har brug for folk, der kan aflyse efterlønnen, arbejdsgiverne har brug for dem.
Jeg synes, det er tåbeligt, at vi ikke kan finde en løsning på det.
Det må jeg sige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-23:
Jeg kan kun gentage, at førtidspensionsreglerne hører under velfærdsministeren.
Det vil derfor være mest rigtigt, at spørgsmål om de regler bliver rettet til velfærdsministeren.
Førtidspension er som bekendt en forsørgelsesydelse, altså en ydelse til personer, der ikke kan forsørge sig selv.
Det er derfor, at ægtefællens indtægt har betydning for størrelsen af pensionen, og det mener jeg er rimeligt.
Lad mig tilføje, at ægtefællen kan have en ret betydelig indtægt, uden at pensionen påvirkes.
Der er endvidere begrænsninger, med hensyn til hvor meget pensionen i alt kan blive nedsat.
Jeg mener derfor ikke, at de gældende regler skulle være til hinder for, at ægtefællen yder en ekstra arbejdsindsats.
Men som nævnt bør spørgsmål om førtidspensionsreglerne rettes til velfærdsministeren.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-23:
Jeg kan forstå, at når familier ude i dette land sidder og kigger på den debat, som beskæftigelsesministeren har med undertegnede, så kan de se, at det, ministeren reelt foreslår, ud over at man kigger på problemstillingen, er, at de her familier skal lade sig skille; så er problemet løst.
Men det kan da for pokker vel ikke være det, som en regering, der med jobplan osv. er optaget af at få folk til at arbejde og få færrest mulige til at være på overførselsindkomst, vil.
Og her er et tilfælde, hvor en person, en kvinde, er blevet ramt, sådan at man ikke kan være på arbejdsmarkedet, så man får førtidspension, og som får en lille pension, under 10.000 kr. om måneden, og ægtefællen er så blevet tilbudt et arbejde.
Jeg synes, det er urimeligt, at kvinden bliver modregnet med 800 kr. Der er i tusindvis af de her tilfælde.
Jeg tror bare, det ville være klogt, at ministeren også lyttede og prøvede at forholde sig til, at der måske kunne være nogle af de mange, der er gået på efterløn, der godt kunne klare sig selv og fortsætte med at arbejde.
Arbejdsgiverne vil også gerne have dem.
Kunne vi ikke finde ud af at finde en løsning på det her i stedet for bare det stivstikkeri?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-23:
I ægteskabet gælder en gensidig forsørgelsespligt.
Det betyder, at den enkelte skal forsørge sig selv og sin ægtefælle, før det offentlige skal yde hjælp.
Det gælder som hovedregel i forhold til retten til eller beregning af offentlige sociale ydelser, bl.a. kontanthjælp, starthjælp, ledighedsydelse og førtidspension.
Baggrunden herfor er, at disse ydelser er ment som en hjælp til de personer, som ikke på anden måde kan skaffe det nødvendige til sig selv eller deres familie.
I forhold til pensionssystemet sikres det, at pensionen målrettes i forhold til pensionister, der har størst behov.
Ægtefælleafhængigheden har derfor som sådan intet med arbejdsudbuddet at gøre.
Spørgsmål om afskaffelse af ægtefælleafhængigheden i førtidspensionssystemet skal jeg henvise til velfærdsministeren.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-23:
Nu skal formanden jo lige være færdig med at smile.
Men det var helt bevidst.
Jeg ved udmærket godt, at modregningen af førtidspension ligger ovre i Velfærdsministeriet.
Men den stakkels minister har jo så mange ting at se til, og jeg ved jo, at regeringen og ikke mindst beskæftigelsesministeren gerne vil have nogle flere folk til at arbejde, både at man arbejder i længere tid, og at nogle af dem, der er på en passiv ydelse, kan få lov til at komme ud og arbejde, ja, ministeren vil endda, siger han en gang imellem, også gerne være med til at motivere dem til det.
Tænk, her har vi en situation, hvor der er en tagdækker, der gerne vil have lov til at arbejde og aflyse hele efterlønnen, fortsætte med at arbejde i stedet for at være på overførselsindkomst, men så bliver hans kone straffet med 800 kr. Ministeren skal jo se sådan på det - og det er jo ministeren, går jeg ud fra, der sørger for udbetalingen af efterlønnen - at her kan man altså spare en hel efterløn, i stedet for at vi her har en situation, hvor en førtidspensionist så bliver modregnet med 800 kr. om måneden.
Det er det forhold og i det lys, jeg gerne vil have at beskæftigelsesministeren kommenterer den konkrete sag.
De sager er der jo i tusindvis af, og hvis vi skal have efterlønnerne ud at arbejde - altså, hvis vi helt skal aflyse deres efterløn eller de skal tage bijob i kortere eller længere perioder - så tror jeg ikke, at vi skal straffe dem med pisken.
Så tror jeg, at vi skal give dem en gulerod i stedet for, og det har vi jo sådan set også været enige om et langt stykke hen ad vejen.
Nu har vi bare en række konkrete eksempler, hvor det ender med, at man straffer konen i stedet for at belønne manden.
Det kan godt være, at ministeren kan bruge lidt tid på - det håber jeg da at han vil - at argumentere for det synspunkt, om det kan være rimeligt, at vi har en lovgivning, når vi gerne vil have folk til at arbejde og vi mangler arbejdskraften, hvorfor vi så ikke kan finde ud af at løse sådan et lillebitte problem som det her.
Det kunne jo også være muligt, at man bare justerer på grænserne.
Det kunne være en af løsningerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-01-23:
Ægtefælleindkomst kan have betydning for størrelsen af førtidspensionen, uanset om der er tale om indtægt som f.eks. efterløn eller dagpenge, offentlig eller privat pension eller arbejdsindtægt.
Reglerne om indtægtsregulering er således ens, uanset hvilken type indtægt ægtefællen har.
Da reglerne om fradrag i førtidspensionen hører under velfærdsministerens ressort, skal jeg anmode om, at yderligere spørgsmål bliver rettet til velfærdsministeren.
Helge Adam Møller (KF), 2008-01-23:
Nu var det jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, det ikke var korrekt, at børnene i øjeblikket, hvad enten de bor uden for eller inden for, men altså også dem, der bor inden for, kan gå i danske skoler, at børnene kan gå til fodbold og håndbold og mange af dem gør det?
Jeg siger ikke, om de skal have lov til at bo uden for - det skal de efter min mening også i det her - men hr. Henrik Dam Kristensen sagde, at hvis de kom uden for, så kunne de pludselig få mulighed for at gå i skole.
Men går disse børn ikke i skole i øjeblikket?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Jeg vil sige til hr. Helge Adam Møller, at hvis det var så rosenrødt, som det nu bliver beskrevet, så tror jeg faktisk ikke, at statsministeren havde taget den her sag op, lige før der blev udskrevet valg.
Når den her sag blev taget op af statsministeren, lige før der blev udskrevet valg, og statsministeren i øvrigt lovede et bredt samarbejde på det her område, så var det, fordi der var dokumentation efter dokumentation på, at mennesker, som lever mange år i vores asylcentre, som de er indrettet, tager skade af det.
Der står i øvrigt også i den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, at centrene ikke er egnede til at bo i i årevis, så regeringen har sådan set en tilståelsessag her.
Helge Adam Møller (KF), 2008-01-23:
Er det ikke at stikke tilhørerne sådan lidt blår i øjnene?
For er sagen ikke i øjeblikket, at børn af de afviste asylansøgere, også de, der bor inde i asylcentrene, kan gå i skole med danske børn, og mange af dem gør det, at pigerne kan spille fodbold med danske børn, de kan være spejdere, de kan gå til svømning, de kan gå til håndbold også selv om de bor i et asylcenter?
Er sandheden ikke sådan?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Jeg er ikke sikker på, at vi kan lære så forfærdelig meget af Sverige.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at hr. Martin Henriksen endnu en gang spørger, for jeg synes, der blev givet et meget klart svar før.
Det, regeringen har lagt op til, er mistænkeliggørelse; at det er forbeholdt nogle ganske få.
Jeg tror ikke på, det nytter.
De forbedringer, der er i det, er selvfølgelig o.k., men det, vi meget klart har præciseret lige fra dag et i den her debat, er, at mennesker ikke skal nedbrydes, når de sidder i vores lejre og venter på at komme hjem.
Vi skal sørge for, at den dag familierne så kan komme hjem, er det familier, der kan fungere, og som kan fungere i deres hjemland igen.
Der har vi jo masser af dokumentation for, at det er nedbrydning, der finder sted, og derfor handler det sådan set om, at de kan få lov til at leve og agere som familie, indtil de kan vende hjem.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-23:
Men når hr. Henrik Dam Kristensen siger, at Socialdemokraterne har en meget klar politik på det her område, er det jo underligt, at man ikke er i stand til at levere et klart svar på, hvad den så skal bestå af.
Så siger man - og det er det eneste sted, hvor man, sådan som jeg hører det, fraviger det lidt - at de skal ud og arbejde.
Men jeg synes, hr. Henrik Dam Kristensen skylder at give et svar på, om han mener, at vi kan lære noget af de forhold, som vi ser i Sverige.
Det skylder man et klart svar på, og det bør man fra Socialdemokraternes side være i stand til at levere, når nu man siger, at man har en klar politik på området.