runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2012-12-12:
Mange tak.
Jeg er lidt ked af hele tiden at blande handlede kvinder og prostituerede sammen.
Jeg synes ikke, vi behøver at blande de to emner sammen.
Det her omhandler kvinder, der gerne vil ud af prostitution, og ikke handlede kvinder.
Når jeg spørger til, om ministeren vil prøve at gøre det lidt bredere, så er det, fordi det allerede er meget begrænset.
Vi ved jo allerede nu, at der, hvor det er sværest, og hvor det er et stort socialt problem, typisk også er ude på gaden.
Og der har vi ikke særlig mange danske kvinder.
Det, jeg spurgte om i forbindelse med, om ministeren ville lukke op for at gøre det lidt mere bredt, er, om man vil inddrage erfaringer udefra – altså ikke bare de fire kommuner.
Nu er det jo bundet lidt op på de her fire kommuner kun, og det er også samarbejdspartnere og ngo'er i de her fire kommuner.
Vil man ikke inddrage nogen uden for de fire kommuner?
Tak til ministeren.
Venstre står jo også bag projektet her, og vi mener også, at for den gruppe af kvinder i prostitution, som gerne vil ud af det, skal der gøres en særlig indsats, og vi skal være bedre til det.
Der er jeg helt enig med ministeren.
Men jeg står her med en artikel fra den 27. november, hvor ministeren siger følgende: Samtidig vil jeg gerne systematisk måle effekterne af indsatsen.
Hvis det bliver sådan, at der sidder nogle til nogle møder og konkluderer, hvad udfordringen er, og samtidig konkluderer, hvad løsningen er, uden at det her berører en eneste af de kvinder, så synes jeg måske ikke, at den måling af effekterne, vi går ind og laver, egentlig er særlig realistisk, fordi kvinderne jo ikke er inde over.
Der er gået over et år nu, og ikke en eneste kvinde, der gerne vil ud af prostitution, har været i berøring med projektet her.
Mener ministeren ikke, at der er gået meget lang tid?
Det sagde ministeren også var beklageligt, men hvornår kommer vi i gang med det her projekt, og hvornår kommer de kvinder, der gerne vil ud af prostitution, til at opleve, at der er et projekt rettet mod dem her?
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Det er en strategi, som kommer til at betyde, at vi får en langt bedre viden om, hvordan vi hjælper prostituerede, og hvordan vi sørger for, at den hjælp, man kan give dem i kommunerne, bliver den rigtige.
I dag er det sådan, at vi i virkeligheden ved utrolig lidt om, hvad det er, der skal til for at sørge for, at folk får den rigtige hjælp, der betyder, at de vælger at forlade prostitution, og at de lykkes med det.
Derfor har regeringen sat flere forskellige initiativer i gang, og satspuljekredsen har lavet det her store program »Exit Prostitution«.
Når det er sagt, vil jeg også gerne sige, at det jo er rigtigt, at vi endnu ikke har fået nok ud af pengene, fordi projektet ikke er færdigt.
Det er et udviklingsprojekt, forstået på den måde, at det jo er noget nyt, vi prøver.
Det er et projekt, hvor der afsættes nogle penge til, at kommunerne kan blive klogere på, hvad det er for nogle indsatser, de skal bruge, og til, at vi kan dokumentere, hvilken viden der er.
Vi har indgået kontrakt med SFI om, at de skal evaluere projektet, og vi følger det hele tiden tæt, så vi egentlig kan blive bedre til det med at få kendskab til, hvad det er for nogle indsatser, man skal tilbyde i kommunerne, for vi gør det ikke godt nok i dag.
Jeg sagde, at det er et udviklingsprojekt, og det betyder også, at det nogle gange tager lidt tid at få lavet sådan en projektbeskrivelse og få alle kontrakter og aftaler på plads, og det er jo det, der har været tilfældet i den her sag, og det skal jeg selvfølgelig kun beklage.
Til gengæld vil jeg så gerne sige, at når det begynder at rulle og det kommer til at virke, vil det være banebrydende, fordi det lige præcis vil sørge for, at vi får den viden, som vi ikke har i dag, og på sigt er det mit håb, at det er et projekt, som kan rulles ud over resten af landet, sådan at vi kan hjælpe rigtig mange kvinder såvel som mænd.
Fatma Øktem (V), 2012-12-12:
Jeg læser spørgsmålet op.
Mener ministeren, at der er kommet konkrete resultater ud af de 46 mio. kr., der blev afsat i satspuljeordningen i november 2011 med det formål at støtte og hjælpe udsatte prostituerede samt tilbyde hjælp til at forlade prostitution?
Mener ministeren, at der er kommet konkrete resultater ud af de 46 mio. kr., der blev afsat i satspuljeordningen i november 2011 med det formål at støtte og hjælpe udsatte prostituerede samt tilbyde hjælp til at forlade prostitution?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-12-12:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-12:
Nu siger ministeren det her med de børn, som vokser op og ikke får en julegave, tøj på kroppen og sådan nogle ting.
Hvis man har et rådighedsbeløb, når man f.eks. har to børn, på 12.930 kr., altså efter skat, husleje, varme, el og daginstitution, kunne det så være, at det ikke er den materielle fattigdom, altså de penge, man har, som gør, at børn går glip af ting, men at det i højere grad må være – når man ser på de her beløb – nogle forkerte prioriteringer fra forældrenes side?
Det har intet med fattigdom at gøre, men har alt med sociale problemer at gøre, og det er noget andet.
Fattigdom er noget andet end sociale problemer, og når folk på venstrefløjen bliver ved med at bruge ordet fattigdom, bruger man det forkerte ord, og så kommer man til de forkerte løsninger
Det er i hvert fald mit postulat.
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Det kommer jo an på den sammenhæng, man er i.
Jeg tror, at hvis du spørger det barn, der vokser op, og som aldrig får nyt tøj, og som aldrig oplever at få de legetøjsting, som man ønsker sig, og som ikke får nogen fødselsdagsgave, vil det sige: Ja, vi har lidt. Jeg vil gerne sige, at jeg er enig i, at fattigdom naturligvis er et spørgsmål om kroner og øre, og om der er råd til en flæskesteg på bordet, når det er juleaften, men det handler også om, hvordan man ruster familierne til at klare den situation, de er i.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at fattigdom jo er rigtig, rigtig mange ting, og når man ser på en families samlede sociale situation, er det jo ikke kun vigtigt at se på, hvad de har af kroner og øre; det er også vigtigt at se på, hvordan de har det, hvilke ressourcer de har som forældre, hvilke muligheder de har for at hjælpe deres børn til eksempelvis at kunne klare sig i skolen og kunne forlade den livssituation, som de er i.
Det håber jeg at vores fattigdomsudvalg kan hjælpe os med at komme med nogle bud på hvordan vi gør.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-12:
Jeg synes da ellers, det er meget faktuelt, at Økonomi- og Indenrigsministeriet laver sådan en analyse her.
Ministeren vil så ikke helt svare på, om man meningsfyldt kan tale om materiel fattigdom, når det kun er 0,3 pct. af befolkningen, som har en livsindkomst på under 50 pct. af medianindkomsten.
Jeg så også de programmer, og det er ikke sjovt at se – der var børn, der havde det rigtig, rigtig skidt.
Jeg vil så mene, at der var tale om nogle sociale problemer i de her familier, og det mener jeg er noget fundamentalt anderledes end materiel fattigdom.
De er frygtelige, og det går ud over børnene – det er jeg fuldstændig enig i – men at binde det op på lave indkomster er måske en smule unuanceret.
Nu læser jeg op af Beskæftigelsesministeriets egne tal for, hvad man har af rådighedsbeløb, når man er på kontanthjælp, sådan som også nogle af de her familier er: En enlig med et barn har et rådighedsbeløb på 9.751 kr., med to børn et rådighedsbeløb på 12.930 kr., med tre børn et rådighedsbeløb på 15.761 kr. – efter skat, bolig, varme, el og daginstitution.
Kan de her rådighedsbeløb betegnes som fattigdom efter ministerens vurdering?
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Det er et udviklingsprojekt, hvor de fire største kommuner får mulighed for at starte det her op.
Der står ingen steder, at man kun kan lave samarbejdsaftaler med de ngo'er, som geografisk hører til i kommunen.
Det kommer an på, hvordan kommunen laver sit design, og hvordan de udvikler det.
Der vil sagtens kunne være andre ngo'er, som også kunne komme i spil.
Det, der er vigtigt for mig, er at sørge for, at vi får noget viden.
Jeg synes i hvert fald som socialminister, at det er rigtig vigtigt, at hvis der er nogen, der henvender sig og meddeler, at de er i prostitution, og at de ønsker at forlade det, så skal der være en vej ud.
Den vej ud er den, vi prøver at skabe.
Vi diskuterer jo i satspuljekredsen, hvordan rammerne skal være, og derfor har Venstres ordfører naturligvis også været inddraget i de diskussioner, vi har haft i satspuljekredsen.
»Exit Prostitution« retter sig mod to forskellige målgrupper.
Det retter sig mod dem, som er umiddelbart exitklar, det vil sige dem, som er lige til at plukke, og som står i dag og har gjort op og gerne vil have hjælp.
Det vurderer man til at være ca. 150 kvinder.
Begge grupper er vi meget optaget af i satspuljekredsen, og begge grupper får hjælp med »Exit Prostitution«.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-12:
Jeg synes, vi skal forholde os til det, som tallene siger.
Det er altså kun 0,3 pct. af befolkningen, som har en livsindkomst, som er på under 50 pct. af medianindkomsten.
Hvordan kan man så meningsfyldt tale om fattigdom i Danmark?
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Økonomi- og Indenrigsministeriet udgav i november en analyse, hvori de undersøger variationen i indkomst igennem et livsforløb.
Økonomi- og Indenrigsministeriet finder ikke overraskende i analysen, at færre personer har relativt lave indkomster set i et livsperspektiv.
Analysen viser bl.a., at det alene er 0,3 pct. af befolkningen, der igennem et livsforløb har en disponibel indkomst på under 50 pct. af medianindkomsten.
At færre har lavere indkomst igennem et livsforløb end i et enkelt år er helt logisk, bl.a. fordi at stort set alle har beskæftigelse i perioder af deres liv.
Det er selvfølgelig positivt, at det alene er 0,3 pct., som befinder sig i en situation med vedvarende relativt lav indkomst igennem et livsforløb.
Men det må ikke fjerne fokus fra, at vi skal gøre noget for at reducere lange perioder med lav indkomst i løbet af livet, for længere perioder med lav indkomst kan føre til materielle afsavn selv i Danmark.
Dette er særlig vigtigt, når det gælder børn, for hvem lange perioder med lav indtægt i familien kan udgøre en stor del af barndommen.
Det er ikke en hemmelighed, at børn, som vokser op i hjem med lav indkomst, har større risiko for selv at ende i lavindkomstgruppen, når de bliver voksne, og jeg mener derfor ikke, vi kan ignorere de perioder med en lav indtægt, som mennesker kan opleve i løbet af livet, alene fordi det er meget få, der befinder sig i lavindkomstgruppen gennem hele livet.
Man kan heller ikke konkludere det modsatte, nemlig at der ikke eksisterer materiel fattigdom i Danmark, fordi det kun er en meget begrænset andel af befolkningen, der igennem et livsforløb vedvarende befinder sig i lavindkomstgruppen.
Men vi savner en egnet metode til at afgrænse og diskutere fattigdom i en dansk kontekst, og derfor har regeringen også nedsat et ekspertudvalg, som skal komme med et bud på en dansk fattigdomsgrænse.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-12:
Mange tak.
Mener ministeren, i lyset af Økonomi- og Indenrigsministeriets analyse nr. 6 fra den 6. november 2012, hvoraf det fremgår, at lavindkomstgruppen målt på livsindkomst udgør 0,3 pct. af befolkningen, når det ikke er »en opgørelse af, hvilke danskere der er fattige, f.eks. i den forstand, at de ikke har råd til basale fornødenheder som mad, tøj og husly«, men der i stedet er tale om »en opgørelse af personer med relativt lave indkomster«, at der meningsfyldt kan tales om materiel fattigdom i Danmark?
Ida Auken (S), 2012-12-12:
Jo, og det håber jeg søreme heller ikke at man gør, for så får jeg alle naturfolkene fuldstændig på nakken.
Det kan jeg godt love ville være noget af et nybrud, hvis vi begyndte at drive statsskovene, som om de var parker.
For så er vi helt nede og slå alt græs, og jeg tror også, at man måske må bruge en lille smule sprøjtemidler – det er jeg ikke hundrede procent klar over – mod invasive arter.
Jeg vil sige, at det ville være et meget stort paradigmeskift, hvis vi gjorde det.
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Jeg tror, at alle, der har set de dokumentarudsendelser, som for tiden kører over skærmen på Danmarks Radio, og som viser, hvordan børn vokser op under utrolig dårlige økonomiske vilkår i Danmark, vil tænke, at her er der faktisk tale om en familie, som er fattig.
Jeg tror også, at dem, som går ned og søger om julehjælp, fordi de ikke har råd til et juletræ eller gaver til børnene, oplever, at det er rigtig svært.
Vi har jo gjort det i regeringen, at vi har hævet nogle af ydelserne.
Vi hævet nogle af fattigdomsydelserne, og vi har også med den skattelettelse, vi har lavet, bl.a. givet til dem, som er enlige forsørgere.
Vi har hævet deres beskæftigelsesfradrag, fordi vi gerne vil have, at også de grupper skal kunne synes, at de kan mærke, at man kommer i arbejde.
Så vi gør altså meget for at få folk i arbejde, for at hjælpe dem, som har det svært, men jeg synes, det er forkert bare at konstatere, at fordi der er en rapport, der viser, at det er en forsvindende lille del af en gruppe, som hele livet ligger under medianindkomsten, så kan man konkludere, at vi ikke har fattige mennesker i Danmark. Som jeg sagde i min indledende bemærkning, vil der jo være ganske få mennesker, der ikke i en eller anden periode af deres liv har en indtægt.
Jeg synes, det er fantastisk glædeligt, at tallet ikke er større, men jeg synes ikke, man kan bruge det til at konstatere, at vi ikke har fattigdom i Danmark.
Nu har vi nedsat et udvalg, som skal kigge på fattigdomsproblematikken i Danmark, og jeg glæder mig til det, for jeg glæder mig til, at vi får lidt mere fakta ind i de debatter, vi har om bl.a. fattigdom.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-12-12:
Jamen jeg vil gerne sige tak til ministeren for svaret, for jeg synes jo, at det var et bekræftende svar på, at ja, der skal være forskel på driften.
Så det er ikke sådan, det må jeg jo også lægge i svaret, at statsskovene skal plejes, som om de var parker.
Er det ikke rigtigt forstået?
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at Naturstyrelsen bruger ressourcer på at slå græs langs grøftekanterne i statsskovene?
Marianne Jelved (RV), 2012-12-12:
Det er fuldstændig faktuelt rigtig, at grundloven har en § 4 – tror jeg det er – der siger, hvad det er for en religion, vi har i Danmark, og at kongefamilien er forpligtet på det osv.
Derfor kan man jo godt sige, at der er en forrang, men det er så, hvad det er.
Christian Langballe (DF), 2012-12-12:
Grundtvig sagde jo som bekendt, at til kirke skal der ikke tvinges, men ringes.
Det vil sige, at man jo ikke tvinger folk i kirke.
Vi lever jo i en tid, hvor der er en multikulturel ideologi, der så at sige uden videre bare vil sidestille alle kulturer og endda sige, at de særrettigheder, der gælder, gælder for enhver pris.
Der vil jeg så gerne sige, at jeg i forhold til Danmark i hvert fald mener, at dansk kultur har en forrang, ligesom kristendommen også har en forrang.
Vi har religionsfrihed herhjemme, men vi har jo ikke religionslighed, fordi grundloven forpligter staten på i særlig grad at understøtte, værne og beskytte den danske folkekirke, den evangelisk-lutherske kirke, som det danske folks kirke.
Så det er i den forstand en forrang, uden at man gør op eller så at sige anfægter andre religioners frihed.
Det er der ikke nogen her i Folketinget, der gør, og det gør Dansk Folkeparti i hvert fald heller ikke.
Marianne Jelved (RV), 2012-12-12:
Det har jeg jo sådan set bekræftet i både det foregående spørgsmål og i det svar, jeg prøver at give på det her spørgsmål.
Selvfølgelig er kristendommen en dominerende religion i Danmark, men jeg vil gerne igen tage Grundtvig og hans generøsitet frem og sige, at han indrømmede også andre religioner deres ret til at være her, og han indrømmede menneskets ret til at vælge sin egen religion og ikke, at det skulle være som en tvangsforanstaltning fra en stat.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi holder fast i den frihedstradition, og jeg anerkender kristendommens betydning for den danske kultur.
Christian Langballe (DF), 2012-12-12:
Det mener jeg, selv om han så samtidig fastholdt de konkrete rettigheder, som både frikirke og man som menneske havde.
Jeg vil stadig væk mene, at man ikke skal læse Grundtvig ret lang tid for at kunne se, hvor stor en sammenhæng der er i hans syn på, hvad Danmark er, og synet på kristendommen.
Det mener jeg for ham hænger meget sammen.
Jeg kan jo også uddybe mit spørgsmål senere, men grunden til, at jeg spørger, er, at jeg bare mener, at det er afgørende at få pointeret, at kulturens kitmiddel jo også er kristendommen.
Marianne Jelved (RV), 2012-12-12:
Jeg har sagt det på den måde, at kulturen er det kit, der binder nationen sammen.
Det mener jeg dybt alvorligt, for det er det kulturgrundlag, som de fleste af os, der bor i Danmark, har fælles, og som har præget det samfund, som vi lever i i dag.
Jeg nævnte i forbindelse med det foregående spørgsmål, at Grundtvig jo har stor andel i den måde, som vi har indrettet vores samfund på, og i de frihedstraditioner, vi har.
Der er en af de frihedstraditioner, som jeg synes er fantastisk generøs, og som jeg vil kalde mindretalsretten.
I den lå netop, at man kunne vælge sin egen præst, og man kunne vælge sin egen kirke, og det var ikke religionen som sådan, der skulle være afgørende for, hvordan man var tilknyttet et samfund.
Den mindretalsret synes jeg er en generøs ting, det, at flertallet indrømmer mindretallet ret til at skabe deres egne samlingspunkter, f.eks. om en fri skole – for nu at bruge det som eksempel.
Det er den mindretalsret og forældreret, som jeg synes er en af vores værdier, og som jeg gerne vil trække frem som et godt eksempel på noget, der binder os sammen.
Christian Langballe (DF), 2012-12-12:
Vi er fælles om Grundtvig, det vil jeg godt give kirkeministeren ... kulturministeren
i – jeg har lige været i samråd med kirkeministeren.
Men jeg vil alligevel sige, at for Grundtvig er kernen, også i danmarkshistorien, kristendommen.
Jeg vil spørge, om ikke kulturministeren kan give mig ret i den pointe, at kristendommen jo også er det kitmiddel så at sige, der er med til at holde vores kultur, altså den danske kultur, sammen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-12-12:
Det første spørgsmål lyder: Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at Naturstyrelsen bruger ressourcer på at slå græs langs grøftekanterne i statsskovene?
Marianne Jelved (RV), 2012-12-12:
Man kan jo ikke bo i Europa, uden at man også har hele den europæiske historie med sig, og da kristendommen er en del af den europæiske historie, præger den selvfølgelig også vores kultur på rigtig mange måder.
Jeg vil godt minde om, at Grundtvig sagde, at det ikke er et spørgsmål om, hvilken religion man har, når man skal være borger og medborger i et samfund.
Der stilles de samme krav, hvad enten man er kristen, jøde eller ateist – var det det, han sagde til sidst?
Han kunne lige så godt have sagt muslim.
Det har jeg taget til mig.
Det er noget af det, som har præget min udvikling, mine synspunkter og de værdier, jeg står for.
Og det er altså stadig væk Grundtvig, vi er fælles om.
Ida Auken (S), 2012-12-12:
Først vil jeg lige gøre det helt klart, at vi alene slår vejrabatterne i skovene.
Og det er der i hvert fald tre grunde til er en god idé og er hensigtsmæssigt at gøre.
For det første er det en omkostningseffektiv metode til at sikre og vedligeholde vejene, da træer og vækster, som vokser i de her områder, ellers kan brede sig ud til grusvejene og medføre store omkostninger til at vedligeholde vejene.
Så på den måde er det ret smart f.eks. at få de træer væk, der vil vokse ud og ødelægge vejene, altså få dem væk fra vejrabatterne.
For det andet bidrager slåningen også til at sikre vandafledningen fra vejene, så man også sikrer, at de her veje bliver ved med at være stabile og farbare.
For hvis vandet ikke kan komme væk fra vejene, ved vi også, at vi ødelægger de her veje i skovene.
Farbarheden er afgørende både for den erhvervsmæssige drift af de her arealer og for den tilgængelighed for alle de mange danskere, der benytter skovene og er rigtig glade for dem til friluftslivsmæssige formål.
Det tredje er en win-win-situation, man også får oveni ved at slå de her vejrabatter.
De er meget artsrige, fordi de ligger mellem mørke skove og lysåbne veje.
Det er faktisk det mest oplagte sted at øge biodiversiteten.
Så der er tre rigtig gode grunde til det, og det er meget omkostningseffektivt.
Og jeg kan betrygge spørgeren med, at det alene er vejrabatterne, vi slår i skovene.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-12-12:
Det drejer sig om dette spørgsmål:
Mener ministeren, at der skal være forskel på driften af statsskovene og driften af parkerne, hvad angår arealpleje m.v.?
Mener ministeren, at der skal være forskel på driften af statsskovene og driften af parker, hvad angår arealpleje m.v.?
Jeg vil sådan set bare takke for svaret.
Jeg er også glad for det tilsagn, som ministeren giver, med hensyn til sådan set at være villig til, hvis man nu falder over en enkelt lavthængende frugt – det er måske et forkert udtryk at bruge her – at se på det.
Så tak for svaret.
Ida Auken (S), 2012-12-12:
Nu ved jeg jo ikke, om der ligger et andet spørgsmål bag det her spørgsmål.
Det kan være, at det er en teknik fra spørgerens side, som leder ministerens tanker hen imod at svare i en bestemt retning på spørgsmålet, men det får vi at se.
Ja, der er meget stor forskel på plejen af parker og af Naturstyrelsens skov- og naturarealer.
De arealer, Naturstyrelsen administrerer, er helt overvejende skov- og naturarealer, der drives med henblik på, punkt 1, at forbedre biodiversiteten, punkt 2, at give borgerne mulighed for at bruge og opleve naturen, og punkt 3, at vi også har en væsentlig skovdrift, der giver penge i kassen, kan man sige.
Parker er derimod kendtegnet ved at være langt mere intensivt plejet.
Naturstyrelsen administrerer af historiske årsager kun enkelte arealer, der har parklignende karakter, og de ligger som regel i tilknytning til skov- og naturarealer.
Det drejer sig f.eks. om Springforbi langs Strandvejen ved Jægersborg Dyrehave og Hørsholm Slotshave ved Folehaven Skov.
Og de skal altså plejes helt anderledes end skovarealer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-12-12:
Grunden til, at jeg stillede det spørgsmål om at feje skovvejene, var sådan set, at ministeren brugte meget lang tid på at forklare, at det her var meget vigtigt for vejenes tilstand. Når nu ministeren var dybt inde i vejenes tilstand i skovene, tænkte jeg, at så kunne det jo være, at ministeren så også var klar over det her med, at man også fejede skovvejene.
Jeg kan oplyse ministeren om, at man også rydder sne på skovvejene i en del af statsskovene.
Jeg skal nok stille de skriftlige spørgsmål.
Men jeg vil håbe, at ministeren så vil bruge den samme begrundelse, nemlig at det er vigtigt, at man skal passe på vejene og sådan noget lignende.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål i det hele taget, er, at jeg er blevet kontaktet af flere, der, når vi skal spare alle mulige andre steder, har undret sig over, om det så er så vigtigt, at man får slået vejrabatterne – jeg beklager, at jeg brugte de forkerte ord i det første spørgsmål – og at man får fejet skovvejene eller får ryddet sne på skovvejene.
Det kan man spørge sig selv om.
Var der ikke andre steder, pengene kunne bruges mere nyttigt?
Men jeg kan betrygge ministeren med, at jeg nok skal stille de øvrige spørgsmål omkring både blade og sne skriftligt, så vi kan få det afklaret.
Ida Auken (S), 2012-12-12:
Jeg aner ikke, hvor mange penge man bruger på at feje skovvejene for blade.
Spørgsmålet drejer sig om, hvorfor vi slår rabatterne.
Hvis spørgeren gerne vil vide det andet, kan hun eventuelt stille et spørgsmål og få svar på det.
Jeg ved ikke, hvor mange steder man gør det, og hvor mange ressourcer man bruger på det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-12-12:
Så vil jeg gætte på, at det vil blive det samme svar, hvis jeg spørger til, om det så også er derfor, man fejer skovvejene for blade.