Edmund Joensen (SP), 2010-12-16:
Her ved tredjebehandlingen af forslaget om bloktilskud til Færøerne for 2011 vil jeg benytte lejligheden til at kvittere for, at et bredt flertal i Folketinget bakker op om forslaget.
Det sikrer normalt en god levefod, der tåler sammenligning med det, vi kender fra vores del af verden.
Her i mit korte indlæg vil jeg gå konkret ind i den aktuelle færøske økonomi og den betydning, bloktilskuddet har for velfærden, også set i lyset af at vi befinder os midt i en krise.
I en årrække har Færøernes økonomi været præget af stagnation og tilbagegang.
Så sent som i sidste uge oplevede vi en erhvervsmæssig tragedie, der har fået arbejdsløsheden til at stige drastisk.
Øernes største fiskerivirksomhed, Faroe Seafood, gik konkurs, og alle 800 medarbejdere står nu uden arbejde.
Det er en stor del af den samlede færøske arbejdsstyrke på ca. 20.000 personer.
Hvis vi overfører det til danske forhold, svarer det til, at ca. 80.000 danskere blev arbejdsløse i et hug.
Dimensionerne er til at føle på.
I øjeblikket ligger Færøernes arbejdsløshed over den danske, der er på ca. 6,2 pct.
Bedre er situationen ikke blevet af, at Færøernes største bank, Eik Bank, som bekendt er gået ned.
Hvis det ikke var for rigsfællesskabet, bankpakkerne og Færøernes deltagelse i det fælles danske banksystem, ville der herske islandske tilstande på Færøerne, og det ved alle på Færøerne.
De økonomiske fremtidsudsigter tegner til at blive mindre gode.
Fiskebestandene, vores økonomiske grundlag, har haft det bedre, og det, Færøernes Økonomiske Råd dog har registreret som et spirende opsving, har ikke bidt sig fast.
Alt i alt er der store udfordringer for økonomien og velfærdsskabelsen, og situationen påvirker naturligvis det offentlige budget for 2011.
Budgettet viser et planlagt underskud på 500-600 mio. kr. Efter færøske standarder er der tale om et stort underskud for tredje år i træk, og vi skal huske, at hele budgettet er på godt 4 mia. kr.
Der er planlagt store besparelser, både i drift og investeringer, og det går primært ud over Færøernes velfærd.
Problemet er ikke kun, at vi er ramt af en international krise.
Nej, problemet er også, at vi nu står og mangler den store del af bloktilskuddet, der blev skåret væk tilbage i 2002 i en tid med usædvanlig højkonjunktur.
I dag er bloktilskuddet nede på 615,5 mio. kr. om året.
Hvis man fra færøsk side ikke havde begået den store dumhed at skære ned i tilskuddet og droppe pristalsreguleringen, ville tilskuddet have været oppe på over 1 mia. kr. årligt.
Det ville nok kunne gøre en stor forskel for Færøernes budget i dag.
Hovedarkitekten bag nedskæringen af bloktilskuddet er min gode kollega, hr. Hoydal, der er til stede i salen.
Han ved godt, at nu, hvor vi er kommet i en krise, sætter nedskæringen af bloktilskuddet velfærden på Færøerne under pres.
Faktisk er det sådan, at nedskæringerne i bloktilskuddet forværrer krisen og dens konsekvenser.
Lad os kaste et blik på Færøernes velfærd her i 2010.
Billedet er ganske alvorligt.
Lad mig blot nævne sygehusvæsenet, socialvæsenet og skolevæsenet.
Den grundlæggende velfærd er under hårdt pres.
Efter nytår bliver det ikke bedre, for der skal spares yderligere.
Alligevel står hr. Høgni Hoydal her i dag og foreslår at smide velfærd for mere end 600 mio. kr. ud af vinduet hvert år.
Det ville slå bunden fuldstændig ud af Færøernes landskasse.
Der er ingen realitetssans.
Hvor skal pengene komme fra?
Og hvis der ikke er ekstra indtægter, hvilke besparelser vil hr. Hoydal så foreslå gennemføres på Færøerne?
Hvem skal betale regningen?
Vi mangler at få et svar fra hr. Høgni Hoydal på dette.
Sandheden er, at bloktilskuddet i disse økonomisk udfordrende dage er med til at sikre en vis minimumsvelfærd på Færøerne.