runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2009-02-04:
Jeg kan bare konstatere, at det talte velfærdsministeren om for ganske kort tid siden, da hun stod i Folketingssalen.
Velfærdsministeren sagde nemlig, at man ikke ville sætte gang i noget byggeri, fordi de danske lønninger var for høje og konkurrenceevnen dermed dårlig.
Det afføder jo klart et spørgsmål til beskæftigelsesministeren: Hvornår er arbejdsløsheden høj nok til, at man har presset lønningerne så langt ned, at regeringen vil handle?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Det vil vi gøre, når det kloge tidspunkt er kommet, altså når vi aner lidt mere om krisens omfang, når vi ved lidt mere om udviklingen på forskellige arbejdsmarkeder, når vi har mødt virksomhederne, som vil fortælle os om, hvad der er brug for, og når arbejdsmarkedets parter er kommet med deres forslag.
Og det synes jeg er en hæderlig og ædruelig måde at gribe de her ting an på.
For det, hr. Thomas Adelskov med partifæller bedriver her, er bare alt godt fra havet, og så kan man nævne det, og så er det gjort.
Men det løser ikke de lediges problemer.
De lediges problemer løses ved, at der føres en ansvarlig politik og træffes nogle kloge beslutninger.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-02-04:
Lønningerne er for høje, siger ministeren.
Er det, fordi ministeren ønsker, at de skal sættes ned?
Og hvis ministeren ønsker det, går ministeren så først?
Det var da egentlig ret interessant at vide.
Jeg er sikker på, at mange derude lytter til det.
Er det her ikke et spørgsmål om, at regeringen er ved at være lidt træt?
Nu ved regeringen ikke, hvad den mere skal sige?
Velfærdsministeren brugte vismændene i sidste uge, og i den her uge brugte hun trafikforliget.
Jeg er også meget spændt på det besøg, regeringen skal på hos nogle virksomheder i morgen.
Er det noget, ministeren er klar til at fortælle om om vistnok 2 uger, for så kan vi stå her igen?
Det er meget interessant.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
En international økonomisk krise som den, vi befinder os midt i, vil uundgåeligt ramme dansk økonomi og betyde stigende ledighed.
Faldende efterspørgsel efter danske varer og tjenesteydelser både i verden og herhjemme sætter sig naturligvis som stigende ledighedstal.
De nye ledighedstal er således ikke uventede, men bekræfter det, som vi allerede ved, nemlig at konjunkturerne er vendt, og at ledigheden desværre er stigende.
Regeringen overvåger udviklingen nøje og vil ikke tøve med at tage yderligere initiativer, der skal til, for at Danmark kommer helskindet igennem den internationale krise.
Beskæftigelsespolitikken alene kan ikke fjerne de sorte skyer.
Vi skal med den økonomiske politik understøtte, at der fortsat er efterspørgsel efter arbejdskraft, og allerede nu har vi jo igangsat en række initiativer, der vil bidrage til at holde økonomien i gang og ledigheden nede.
Vi startede jo med bankpakken før jul, vi har netop gennemført bankpakke nr. 2, og det er den mest ekspansive finanslov, vi har haft i mange år, som gælder her i 2009.
Og senest er der i sidste uge blevet indgået en politisk transportaftale, som giver økonomien et skub på ca. 5 mia. kr. ekstra i 2009-10.
Skattekommissionen er kommet med sit udspil, og nu tager vi så fat på forhandlingerne i kølvandet på kommissionens udspil.
Lykkeligvis har regeringen ikke lyttet til oppositionens råd de senere år om at bruge 2 kr. for hver gang, vi får 1 kr. i kassen.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-04:
Det er jo som sædvanlig noget sludder, når beskæftigelsesministeren siger, at oppositionen ville hælde mere ud, end hvad der var råd til.
Det er jo regeringen, der har lavet ufinansierede skattelettelser, som betyder, at der er en manko på 14 mia. kr. om nogle få år, og det fik jo så også regeringen til i efteråret at komme med forslag om, at man skulle skære i dagpengene for at få finansieret det hul, man har.
Mit spørgsmål til beskæftigelsesministeren gik sådan set på de her nye dystre ledighedstal, som vi har set over det seneste stykke tid - senest i dag kan man jo læse, at der inden for TIB-området, altså tømrerfaget, er en ledighed på næsten 10 pct. - altså om man ville gøre noget for, at de medarbejdere på virksomhederne, der er fyringstruede, kunne blive fastholdt.
Han taler til gengæld om, at man nu har lavet en stor, bred trafikaftale, og der er vi jo mange, der er glade for, at der kommer nogle bedre transportforhold for os ude i provinsen.
Men det forandrer jo ikke ved, at beskæftigelsesministeren overhovedet ikke forholder sig til spørgsmålet.
Der er kommet en række forslag fra forskellige faglige organisationer, LO, der bl.a. går på, om der ikke kunne gives nogle muligheder for virksomhederne for, at de, i stedet for at de fyrer medarbejderen, fastholder medarbejderen på virksomheden og laver noget efteruddannelse og opkvalificering i nogle uger, og at man så kan være på arbejde i andre uger.
Altså, kunne beskæftigelsesministeren være med til at følge sådan et forslag?
Kunne man gøre det nemmere rent administrativt og lettere for både lønmodtagere og virksomheder f.eks. at lave arbejdsfordeling, så vi undgår, at så mange bliver fyret?
Må jeg så ikke sige noget andet til beskæftigelsesministeren, som snakker om, at det her er noget, man overvåger - ministeren brugte ordet overvågning.
TV 2 har lavet en oversigt over virksomheder, der har annonceret fyringer, inde på deres hjemmeside, og jeg skulle bare hilse og sige til beskæftigelsesministeren, at hvis han har brug for overvågning, er der sådan set rigelig dokumentation for, at man skal gøre noget ved den stigende ledighed her og nu.
I går kunne vi høre, at SAS regner med at fyre 3.000, i dag kan vi læse, at Siemens regner med at fyre 400 inden for vindmølleindustrien.
Der er sådan set grund til at tage aktiv handling.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Det vil vi også gerne.
Vi skal bare sikre, at det foregår på det rigtige tidspunkt.
Vi skulle jo nødig risikere, at vi satte gang i noget, som Nationalbanken og Bernstein fandt var økonomisk uforsvarligt, og at han så fandt anledning til at hæve renten herhjemme.
For så ville vi være lige vidt.
Hvad enten Socialdemokraterne bryder sig om det eller ej, er der en økonomisk virkelighed, som vi er nødt til at forholde os til.
Jeg kan jo undre mig over, at der var en ledighed på 300.000 under den tidligere socialdemokratiske regering, hvis det var så nemt at afskaffe den.
Thomas Adelskov (S), 2009-02-04:
Kloge beslutninger, siger beskæftigelsesministeren.
Det er forholdsvis nemt: Der er 400 mennesker i Siemens, der producerer vindmøller, som nu får en fyreseddel.
Sæt gang i nogle klimainvesteringer!
Der er formentlig et tilsvarende antal inden for 3F, der er ledige i byggeribranchen.
Sæt nu gang i noget byggeri, sæt gang i byggeriet af almene boliger.
Det er da kloge beslutninger.
Det behøver man da ikke at sidde at overvåge og skulle vente på.
Listen på danske virksomheder, som har opsagt eller er på vej til at opsige deres medarbejdere, er alenlang.
Hvis ministeren ikke har listen, kan den hentes på TV 2's hjemmeside.
Det er da klogt at sætte gang i aktiviteterne nu i stedet for at sige, at man synes, det er i orden, at der er en ledighed på 10 pct. I stedet for at vente med at gøre noget, skal man gøre noget nu - både for at de virksomheder, der har annonceret fyringer, kan fastholde medarbejderne, og for at nogle af dem, der allerede er fyret, kan komme i beskæftigelse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Jeg vil nødig have, at hr. Thomas Adelskov kan fremstille det, som om vi bare ønsker at sidde og kigge.
Vi gør, hvad vi kan, for at afbøde virkningerne af den internationale krise.
Men sandheden er jo, må jeg sige til hr. Thomas Adelskov, at når omverdenen ikke vil købe vores varer, og når forbrugerne i Danmark holder igen med deres forbrug, vil det omsætte sig i ledighed.
Det, der varigt og effektivt kan hjælpe på den nuværende situation, er selvfølgelig igen at få gang i de gode konjunkturer, sådan at virksomhederne tør investere, og sådan at de vil lave nogle arbejdspladser.
Vi skal naturligvis i beskæftigelsespolitikken være meget optaget af at sikre, at mennesker ikke havner i langtidsledighed.
Hvis der er brug for uddannelse, skal de uddannes og opkvalificeres.
Er der brug for andre initiativer, skal vi tage dem.
Men det afgørende er, at det er den enkeltes interesser, vi varetager i de situationer.
Vi skal altså også bekymre os om at fastholde mennesker på arbejdspladserne, og kan vi ved nogle foranstaltninger medvirke til det, vil vi naturligvis gøre det.
Men det effektive er at få vendt konjunkturerne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-04:
Vi må forsøge at holde os inden for timen.
Jeg er da sådan set glad for, at ministeren udtrykker bekymring for langtidsledighed.
Det er sådan set også det, der bekymrer mig.
For når man går ind og ser på, hvordan situationen er lige nu, kan man jo se, at ledigheden er stigende i byggefagene.
Som det er nævnt tidligere, er ledigheden blandt tømrere her i København og på Sjælland over 10 pct. på nuværende tidspunkt.
Ledigheden er steget til det næsten firedobbelte i løbet af 3 måneder.
Udviklingen viser, at virksomhederne har tomme ordrebøger, og man kan se, at arkitektfirmaer og rådgivere heller ikke har nogen opgaver, som lige er på bedding.
Man vil jo kunne se, at det varer månedsvis, inden de her håndværkere nogen sinde kan komme i gang igen, med fare for at de bliver en del af dem, der er langtidsledige.
Hvorfor vil ministeren ikke sætte nogen ting i gang?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Jeg vil gerne tage tråden op fra min kollega, velfærdsministeren, som jo rigtigt påpeger, at det afgørende er, at man træffer nogle kloge beslutninger på det rigtige tidspunkt, og det er jo sådan set det, vi i fællesskab skal hjælpe hinanden med.
Og derfor tror jeg, det er vigtigt at understrege, at der skal være plads i økonomien, for vi skulle nødig risikere, at det, vi foretager os, gør situationen værre.
Jeg skal ikke udelukke nogen ting i den her situation.
Jeg har modtaget LO's papir, jeg kigger på det; vi har selv en række ideer.
Men det er sådan set ikke et spørgsmål om ideer.
Spørgsmålet er, hvornår de rette tidspunkter er til at gøre noget.
Det, der bekymrer mig, er udviklingen, hvis det giver sig udslag i, at mennesker bliver langtidsledige.
Jeg synes, at vi i beskæftigelsespolitikken har nogle gode redskaber.
Vi skal sørge for, at vi har en individuel tilgang til det, så det, når mennesker bliver ledige, er det enkelte menneskes behov, vi skal se på, sådan at det menneske er i stand til at tage nogle af de job, som kommer, selv i nedgangsperioder.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-04:
Hvordan vil ministeren sikre, at de oplysninger om beskæftigelsesmuligheder, der er tilgængelige på beskæftigelsesregionernes hjemmesider, svarer til de faktuelle forhold på arbejdsmarkedet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Beskæftigelsesregionerne overvåger i tæt dialog med jobcentre, virksomheder, arbejdsmarkedets parter og a-kasser løbende udviklingen på arbejdsmarkedet.
Det gælder også i den aktuelle situation.
Beskæftigelsesregionerne indsamler bl.a. oplysninger om den landsdækkende og regionale ledighedsudvikling, daglige varslingssager og udviklingen på Jobnet.
I det nuværende ekstraordinære konjunkturomsving kan de regionale arbejdsmarkedsbalancer naturligvis ikke stå alene.
Arbejdsmarkedsstyrelsen er derfor i samarbejde med beskæftigelsesregionerne ved at opstille en række konjunkturindikatorer, der forbedrer mulighederne for at vurdere den aktuelle situation så realistisk som muligt.
Det vil f.eks. på månedsbasis være muligt at få et overblik over antallet af de opslåede stillinger, der har været på Jobnet i den forgangne måned, antallet af tilmeldte ledige i jobcentrene, antallet af varslingssager, antallet af arbejdsfordelingssager m.v. Med andre ord vil den endnu hurtigere datalevering i højere grad afspejle de aktuelle forhold på arbejdsmarkedet og være til gavn for alle niveauer i beskæftigelsesindsatsen.
Jeg vil godt spørge fru Line Barfod, om hun virkelig mener, at personer, som har kørt på frihjul i forhold til dagpengesystemet i de fede tider, nu skal have det gratis serveret med a-kasse og opnå dagpengeret.
Det synes jeg ikke er særlig solidarisk med de medlemmer, som har været med i de mange år, hvor der måske ikke var så stor risiko for ledighed.
I forhold til kontanthjælp vil jeg gøre opmærksom på, at ægtefæller jo har en gensidig forsørgelsespligt; det gælder, at man skal forsørge hinanden.
Det er efter min mening et godt princip, som vi skal holde fast ved.
Og så vil jeg sige, at selv om en gift person er afhængig af ægtefællens indtægt, udelukker det jo ikke, at der kan udbetales hjælp, hvis parrets samlede arbejdsindtægter m.v. er mindre end den hjælp, de er berettiget til.
Line Barfod (EL), 2009-02-04:
Jeg kan høre, at ministeren nu anerkender, at der er et problem.
Det er jo lidt sjovt, når ministeren i sit første svar sagde, at der ikke er noget problem, at vi har et socialt sikkerhedsnet, men her kan jeg så høre, at ministeren faktisk godt er klar over, at der ikke er det.
Jeg er helt enig i, at det er dybt usolidarisk og tåbeligt af dem, der ikke har sørget for at forsikre sig, men derfor mener jeg stadig, at vi som samfund er nødt til at gå ind og se på, hvad vi så kan gøre.
Hvordan kan vi sikre, at a-kasse-systemet bliver åbnet mere op?
LO har foreslået, at man skal kunne optjene dagpengeret efter 26 uger, Enhedslisten har lige foreslået, at man skal kunne optjene dagpengeret efter 1 måned - det ville kunne redde en del.
Men om dem, der så ikke bliver reddet, har vi stadig debatten om kontanthjælp.
Og det er rigtigt, at hvis ens ægtefælle har en meget, meget lav indkomst, og hvis man ikke har ejerbolig, kan man få en lille smule.
Men rigtig mange af de her mennesker har jo sat sig med ejerbolig eller med en pænt høj lejehusleje ud fra den forudsætning, at de havde to indtægter.
Og der kommer vi altså til at stå med et kæmpe fattigdomsproblem og en risiko for, at vi dermed ikke har den arbejdskraft, vi skal bruge, når det en dag igen begynder at gå fremad.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Og der vil jeg så bare sige, at vi jo hele tiden skal sikre, at der er den balance, at det kan betale sig at arbejde.
Line Barfod (EL), 2009-02-04:
Nu er det jo ikke sikkert, at man, fordi man har arbejdet som håndværker i mange år, så kan gå lige ind og tage et job som hjemmehjælper.
Der skal nok en del omskoling til, og det vil nok heller ikke være alle, der føler, at det er det job, de vil gøre størst fyldest i.
Man kan så også sige, at det er lidt absurd, i betragtning af hvor mange renoveringsopgaver der er, hvor meget klimainvestering der egentlig er behov for osv., men det er jo sådan en anden debat, nemlig hvad regeringen vil gøre for at tillade kommunerne at komme i gang med de mange ting, der kunne sætte gang i beskæftigelsen.
Det, der interesserer mig her, er, at ministeren siger, at vi har et socialt sikkerhedsnet.
Og det er der jo mange mennesker der har troet på.
Derfor er der desværre en del, der har været så tåbelige, at de ikke har sørget for at være forsikret, være dagpengeberettiget, nu hvor de bliver fyret.
Så tror de jo, at der er et socialt sikkerhedsnet i Danmark, og at man så kan få kontanthjælp.
Men det kan man jo ikke, hvis man er gift, og det kan man ikke, hvis man har en ejerbolig.
Så vi kommer altså til at stå med en risiko for, at rigtig, rigtig mange mennesker kommer ud i en total social nedtur, at rigtig mange mennesker kommer til at stå uden nogen som helst form for indkomst og så også risikerer at måtte gå fra hus og hjem, fordi de ikke længere har råd til at betale deres bolig.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Mine pædagogiske evner er nok ikke gode nok, men det var faktisk det, jeg prøvede at sige.
Jeg mener, at vi har et velfungerende sikkerhedsnet i de situationer, hvor folk bliver ramt.
Jeg har ingen intentioner om at skulle trykke lønninger, eller hvad det er, fru Line Barfod siger.
For rykkes den balance på den måde, at det bedre kan betale sig at få sociale ydelser, tror jeg, at vi er værre stillet.
Så vil jeg gerne bede mig fri for sammenligningen med Island.
Det, der har været karakteristisk ved den danske regering, er, at vi har ført en meget ansvarlig økonomisk politik, at ledigheden er den laveste nogen sinde - vi er nede på 45.000.
Det har været et ønske fra regeringens side at komme så langt ned.
Så der tror jeg altså at sammenligningen med Island er lidt malplaceret.
Frank Aaen (EL), 2009-02-04:
Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe de mennesker, der på grund af den lave dagpengedækning havner i økonomisk ruin som følge af den arbejdsløshed, som den økonomiske krise har udløst?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Der er mennesker i dette land, som - og jeg vil tilføje desværre - har dagpenge som deres forsørgelsesgrundlag.
Dagpengeniveauet er måske ikke fyrsteligt, men der er efter min opfattelse tale om et rimeligt niveau, som pr. uge udgør 3.625 kr.
Niveauet for de offentlige overførselsindkomster skal ikke mindst ses i forhold til det generelle lønniveau i samfundet.
På trods af den nuværende afmatning er der jo heldigvis fortsat brug for arbejdskraft både inden for den private og inden for den offentlige sektor, herunder pleje- og omsorgssektoren.
Jeg vil gerne gentage, at overførselsindkomsterne ikke må blive så høje, at det for den enkelte ikke kan betale sig at tage et arbejde, men at man i stedet vælger at være på offentlig forsørgelse helt eller delvis.
Regeringen ser på den internationale krise med stor alvor og er meget opmærksom på den økonomiske udvikling og dermed udviklingen i beskæftigelsen.
Netop nu slår skattelettelserne fra 2008 igennem med fuld kraft, og vi er her i Folketinget blevet enige om både bankpakke I, bankpakke II, og fremrykkede investeringer på transportområdet; og forhandlinger om en skattereform går snart i gang med de øvrige temaer, som er blevet rejst.
Det vil alt sammen styrke købekraften, stimulere økonomien og øge efterspørgslen efter arbejdskraft, og det er jo den rette medicin.
Line Barfod (EL), 2009-02-04:
Det er i hvert fald noget nyt, hvis vi nu skal til at gå ud fra overenskomsternes mindstebetaling, og hvis det er det, vi skal have lønningerne presset ned på i Danmark.
Der er heldigvis ikke mange i Danmark, der går til mindstebetalingen, de fleste går til væsentligt mere, men det er så spændende, hvis det er det, der er ministerens intention, nemlig at vi skal have presset lønningerne, og at det er det, arbejdsløsheden skal bruges til.
Jeg synes, det ville være godt, hvis regeringen kunne tage fat i de mange mennesker, der kommer til at stå med kæmpe sociale problemer.
Den nye regering i Island har det som en væsentlig del af deres regeringsgrundlag, at de som led i, at de skal ind og rette op på alle følgerne af finanskrisen, skal ind og se på, hvad de kan gøre, for at folk ikke må gå fra hus og hjem, og hvad de skal gøre, for at der ikke kommer store sociale problemer i Island.
Det kunne være gavnligt, hvis vi havde en minister, der også mente, at det var regeringens ansvar at sørge for, at vi ikke får meget, meget store sociale problemer i Danmark, dels for at hjælpe de mennesker, det går ud over - også deres børn - dels i høj grad også ud fra et samfundsøkonomisk synspunkt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-04:
Det er jeg faktisk rigtig glad for at høre.
Jeg er glad for at høre, at man i Beskæftigelsesministeriet endelig er vågnet op til den virkelige verden, så man begynder at forholde sig til den virkelighed, der er.
Det, jeg reelt spurgte ind til, var jo jobmulighederne, beskæftigelsesmulighederne, og årsagen til, at jeg har stillet mit spørgsmål, er jo en skrivelse, som jeg ved ministeren har fået fra 3F's formand, Poul Erik Skov Christensen, og som også er lagt ud på 3F's Nyhedsbrev, hvori han spørger, hvordan i alverden det kan være, at man, når man går ind på Arbejdsmarkedsstyrelsen, kan se, at der står, at der inden for murerfaget, Bygge og Anlæg, i hovedstaden og på Sjælland er rigtig gode jobmuligheder.
Samtidig kan han se, når han slår op i sin egen ledighedsstatistik, som han jo kan se hjemme i 3F's hovedkvarter, at ledigheden er i omegnen af 20 pct.
Så siger han: Der er noget her, der ikke stemmer.
Det har han forskellige kommentarer til det, men dem skal jeg lade være med at komme med.
Det er jo så ikke enestående, for mine kollegaer, der er i tømrerfaget, ved jeg jo er ramt af afskedigelser i samme grad, som murerne er i øjeblikket.
Man kan så se, at jobmulighederne for tømrere er gode på Sjælland og i København.
Det hænger jo ikke sammen.
På trods af at der alt andet lige kommer fine tal ind på den ene side, vil man, når man går over og kigger på jobmulighederne, se, at det så ikke - som det er her - passer med virkeligheden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Det, der bliver påpeget her, er klart et problem.
Arbejdsmarkedsbalancemodellen har jo den forsinkelse i sig, som gør, at når vi står over for et så dramatisk konjunkturomsving, som vi gør i øjeblikket, så er de data, vi har, forældede.
Det var også derfor, at jeg redegjorde for, hvad vi nu prøver at indbygge i modellen, sådan at det bliver meget mere aktuelle tal, der kommer.
For det er jo klart, som spørgeren gør klart, at den arbejdsmarkedsbalancemodel, vi kender, afspejler efterspørgslen efter bestemte faggrupper, som den var for måske et par måneder siden.
Vi kan jo så se nu, at efterspørgslen går den anden vej.
Derfor er kunststykket jo i øjeblikket at få et så opdateret grundlag, ikke bare nu, men også i den kommende tid, så vi hele tiden kan være på forkant med udviklingen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-04:
Det, der så kan bekymre mig en lille smule, er, at det, når ministeren nu i morgen sammen med kollegerne starter rundrejsen i Danmark for at finde ud af, hvordan landet egentlig ligger, så ikke er de rigtige oplysninger, der kommer til at ligge til grund for den beslutning, der skal tages efterfølgende.
Kan ministeren sige noget om nu, hvad det er for nogle tal, der kommer til at ligge til grund for den orientering og den diskussion, der vil være?
Vil det være de opdaterede tal, eller vil det være det, der ligger til grund for det, der står her om rigtig gode jobmuligheder?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Vi har i Danmark et socialt sikkerhedsnet, som er bygget op omkring et dagpengesystem for forsikrede ledige og et kontanthjælpssystem, som er det underste økonomiske sikkerhedsnet for de ikkeforsikrede.
Det er et system, som vi har haft i rigtig mange år, og der er mange, som gennem årene har haft stor gavn af dette system.
Det sociale sikkerhedsnet har virket efter hensigten under forskellige konjunkturer, både når vi har haft høj beskæftigelse og fremgang, og når beskæftigelsen har været væsentlig ringere, end den er i dag.
Det betyder ikke, at vi ikke står over for store udfordringer, for det gør vi.
Men jeg mener ikke, at der er grund til at ændre på vores sociale sikringsydelser.
Regeringen er meget opmærksom på den økonomiske udvikling og dermed udviklingen i beskæftigelsen.
På trods af den nuværende afmatning og stigende ledighed er der heldigvis fortsat brug for arbejdskraft både inden for den private og den offentlige sektor, herunder pleje og omsorgssektoren.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-04:
Så synes jeg da virkelig, det er bekymrende, når nu statsministeren, beskæftigelsesministeren og finansministeren rejser ud for at finde ud af, hvordan verden ser ud, at den virkelighed, der så vil blive præsenteret, kan vi ikke være sikre på er den rigtige.
Det vil for mig at se også betyde, at de beslutninger, der efterfølgende bliver truffet af regeringen, heller ikke vil være de rigtige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-04:
Jamen jeg vil bare sige, at på de møder, er det ikke os, der præsenterer virkeligheden.
Det er mennesker derude, det er beskæftigelsesregionerne, det er arbejdsmarkedets parter, det er repræsentanter for virksomheder og medarbejdere, som skal fortælle, hvad det er for nogle problemer, de står med, og hvad det er for nogle ønsker, de har.
Så det er ikke en møderække, hvor regeringen skal gå ud og fortælle noget.
Nej, vi sætter os ned og beder om at få præsenteret de seneste og aktuelle oplysninger.
Line Barfod (EL), 2009-02-04:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre et reelt socialt sikkerhedsnet for de mange, der bliver fyret i denne tid?