runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2007-10-09:
Reglerne gør desværre, at man en gang imellem er nødt til at tage ordet i anden omgang for at kunne få lov til at runde en sag af.
Jeg vil bare sige, at rederiernes skattebetaling før tonnagebeskatteordningen selvfølgelig var latterlig lav, og at den nu også fortsat er latterlig lav.
Man kan muligvis på promilleniveau se, at den er steget lidt, fordi rederierne har tjent så styrtende med penge, som de har gjort i de senere år.
Så det vil jeg slet slet ikke udelukke.
Men det ændrer ikke ved, at den tidligere skatteminister har stået her og fortalt Folketinget, at den ændring var provenuneutral, og at det så viste sig, at rederiet AP Møller, som havde placeret skibe i Bilka og andre mærkelige selskaber, som ikke havde noget med skibsdrift at gøre, på grund af den lov kunne undgå en latent skattebetaling på et milliardbeløb.
Det er da at føre Folketinget bag lyset.
Det er bare det, jeg vil advare regeringen mod at gøre, for det burde faktisk kunne få konsekvenser for regeringen, når man så entydigt giver oplysninger til Folketinget, som ikke passer med virkeligheden.
Kristian Jensen (V), 2007-10-09:
Jeg vil godt starte med at understrege, at de relevante henvisninger, der er til MiFID-direktivet, har vi opregnet i lovforslagets bemærkninger under punkt 2, hvor vi har noteret, hvilke ændringer MiFID har gennemført, og dermed også, hvad vi ser som en konsekvens inden for skatteområdet.
Jeg vil derfor sige, at vi ikke har lagt skjul på den sammenhæng, som vi fra Skatteministeriets side ser mellem MiFID-direktivet og de efterfølgende nødvendige rettelser i skattelovgivningen.
Og efter at de fik tonnagebeskatningen har rederierhvervet i gennemsnit betalt mere, end de gjorde i årene op til, bl.a. fordi - det er min egen vurdering - vi tidligere så en vis spekulation i investeringer, således at man havde afskrivninger til at nedbringe sin skattebetaling.
Med den tonnagebeskatning, som vi har nu, er der en jævn og fast skattebetaling også for rederierhvervet.
Frank Aaen (EL), 2007-10-09:
Det har jeg selvfølgelig forståelse for, selv om ministeren nu flere gange har henvist til den lov, som fører til denne konsekvens, og som koster os 200 mio. kr. i 2009 - penge, som skulle være brugt til velfærd.
Det er derfor, at det er lidt interessant at vide, om regeringen har styr på de endelige konsekvenser, når den kommer med forskellige ændringsforslag inden for erhvervsområdet - jeg er med på, at det var en erhvervslovgivning - og ikke bare kommer dryppende med dem senere.
Men jeg stiller det altså som et skriftligt spørgsmål.
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Derfor var mit spørgsmål sådan set, om hr. Morten Homann mener, at man kunne forestille sig, at det faktisk kunne give en positiv effekt samlet set, at man styrker den her aktiekultur, at man giver endnu større mulighed for og endnu større incitament til, at helt almindelige mennesker, som der jo er tale om, ejer aktier - jeg tror, det var den radikale ordfører, der var inde på, at der er flere og flere mennesker, der ejer aktier.
Det giver den dynamik både blandt medarbejderne og på virksomhederne, som faktisk samlet set kunne give et større afkast samfundsmæssigt, beskatningsmæssigt, og derved kunne man have nogle af de penge, som hr. Morten Homann hele tiden henviser til.
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-09:
Jeg vil gerne takke for Socialdemokratiets omsorg, men jeg har nu ikke sagt, at jeg ikke har fået nogen svar eller fået forkerte svar eller forkerte beregninger.
Det eneste, jeg udtrykte lidt utilfredshed med i mit ordførerindlæg, var, at jeg synes, at selve lovteksten har været lidt længe om at nå frem til mig.
Vi må så få opklaret, hvorfor den har været længe om det, men jeg tror godt, vi kan klare det med beregningerne selv.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-09:
Jeg har ikke tænkt mig at spørge ind til selve lovforslaget, for jeg forstår, at hr. Mikkel Dencker er i en speciel situation.
Fred være med det, så det skal jeg spare ordføreren for.
Så er jeg sikker på, at hr. Mikkel Dencker får de rigtige svar og de rigtige informationer, også i forbindelse med lovforslaget her.
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-09:
Hvis hr. Poul Erik Christensen har fået den opfattelse, som han lige gav udtryk for, må det være mig, der har sagt noget forkert.
Det var i hvert fald meningen, jeg ville sige, at Dansk Folkeparti netop synes, det er en god idé, at der har været det fradrag på 100 pct., og at vi egentlig er lidt skeptiske over for, at regeringen lægger op til at skære det ned til kun at være på 25 pct.
Jeg håber, at vi dermed er kommet overens.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-09:
Det er hr. Mikkel Denckers ordførertale, der får mig til at stille et spørgsmål.
Hr. Mikkel Dencker nævnte, at han ikke kan acceptere, at der er fradrag for udgifter til repræsentation i udlandet.
Kunne jeg få hr. Mikkel Dencker til at forklare, hvorfor han er modstander af fradrag for disse udgifter?
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-09:
Jeg kvitterer for hr. Homanns omsorg for det grundige arbejde i udvalget, men jeg vil nok tillade mig at sige nej tak til rådgivning om de rent politiske aspekter.
Det kan vi godt selv finde ud af i Dansk Folkeparti.
Men jeg vil da godt sige, at vi tager en vurdering af tingene, når vi er kommet til bunds i, hvilke konsekvenser de vil have, og så må vi jo efterfølgende vurdere, om vi synes, det er noget, der er godt, eller noget, der er skidt at vedtage, og om det er pengene værd.
Jeg må svare på hr. Homanns spørgsmål, at sådan som jeg har opfattet lovforslaget, er det en af regeringens egne ideer, der er kommet med i forslaget, og vi vil først og fremmest overveje, om det element i lovforslaget er noget, som vi synes er en god idé, og dernæst om det er værd at bruge de penge på det, som det koster.
Men jeg må sige til hr. Homann, at vi endnu ikke har overvejet det endeligt i Dansk Folkeparti, så jeg må blive svar skyldig.
Men der kommer nok en længere proces, hvor vi får lejlighed til at drøfte de her ting, også i Skatteudvalgets arbejde med forslaget.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Jeg har noteret med tilfredshed, at hr. Mikkel Dencker skal have mere betænkningstid med hensyn til forslaget.
Det kan jeg godt forstå, for det er jo en bredt sammensat størrelse.
Der er mange snusfornuftige elementer i forslaget, og så er der ting, som virker helt forkerte.
Jeg vil spørge, hvordan hr. Mikkel Dencker synes, det harmonerer med Dansk Folkepartis værdigrundlag, at man skal slås for at få penge til velfærdsforbedringer og til skattelettelser i bunden, mens der - som det er tilfældet i forslaget her - bliver givet 200 mio. kr. i skattelettelser til aktionærer, som jo typisk hører til i de højere indkomstlag.
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-09:
Vi står i dag med samlingens andet lovforslag på skatteområdet, og jeg må sige, at jeg faktisk er meget enig i nogle af den sidste ordfører, hr. John Dyrby Paulsens, betragtninger.
Det bliver heller ikke nemmere af, at jeg først kom i besiddelse af det trykte lovforslag i går, takket være at det ikke var udkommet, da jeg tog hjem fra Christiansborg fredag eftermiddag.
Jeg troede i min naivitet, at jeg her i weekenden kunne søge hjælp på Folketingets hjemmeside til at læse lovforslaget.
Men i hvert fald indtil i går aftes var der kun et resumé på otte linjer at finde, og så er det jo nok svært at komme i dybden med det, der står på de 109 sider i lovforslaget.
Derfor må jeg nok sige, at det har været svært at forberede sig grundigt til, at vi kan få en ordentlig førstebehandling her i dag.
Men tilbage til indholdet af lovforslaget.
Jeg vil sige, at det jo er en god gang blandede bolsjer, vi har fået her - alt lige fra EU-direktiver til regeringens egne initiativer og småtilretninger, der også er af EU-mæssig karakter.
Jeg vil gerne sige, at det jo nu er sådan, at Dansk Folkeparti har det forhold til EU, at vi er for de gode elementer i EU-samarbejdet og tillader os at stemme imod de ting, som vi ikke bryder os om.
Det har vi også tænkt os at gøre i denne sammenhæng, altså simpelt hen tage stilling fra punkt til punkt til, hvad vi synes er godt, og hvad vi synes er skidt.
Det er også på den baggrund, jeg med det samme må sige, at vi altså ikke her i dag kan give noget tilsagn om at stemme ja eller nej til lovforslaget samlet set.
Den ene grund er, at forberedelsestiden har været for kort, og den anden grund er, at forslaget indeholder for mange elementer til, at man kan tage stilling til det hele på en gang.
Men jeg vil da godt sige, at hvad angår det såkaldte MiFID-direktiv fra EU, som blev vedtaget af Folketinget i februar, støtter vi selvfølgelig, at man tilpasser skattereglerne i overensstemmelse med det direktiv, som Folketinget inklusive Dansk Folkeparti gennemførte tidligere på året.
Flere af de andre punkter, som har baggrund i EU-baseret lovgivning, kan vi også godt støtte.
Men vi stiller os på nuværende tidspunkt noget tvivlende over for forslaget om at ophæve reglerne for virksomheders fradragsret for udgifter til repræsentation i eksportøjemed, og vi stiller os også tvivlende over for, om det er en god idé at fjerne det særlige fradrag, som rejsearbejdere har ret til, når de er udstationeret uden for landets grænser.
Med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti kan sige hverken ja eller nej til forslaget i dag, men at vi ser frem til at gå i gang med en grundig udvalgsbehandling af forslaget.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Så vil jeg godt give tilsagn om at stå bi med det, hr. Mikkel Dencker måtte have brug for i den proces, og jeg vil også godt give tilsagn om, at hvis der skulle være stemning for det, vil jeg også gerne stille ændringsforslag om at pille det element ud af lovforslaget, såfremt der kan findes et flertal for det, så det kan vi helt sikkert godt finde ud af.
Derfor beder jeg heller ikke om hr. Mikkel Denckers endelige konklusion, men jeg vil godt spørge, hvordan det rent umiddelbart harmonerer med Dansk Folkepartis værdigrundlag og hr. Mikkel Denckers eget værdigrundlag, at der på den ene side bare i en håndevending gives en skattelettelse på et betydeligt millionbeløb til velstillede aktionærer, mens man på den anden side jo skal slås ret hårdt for at få så meget som en krone til velfærd ud af denne regering.
Lars Barfoed (KF), 2007-10-09:
Det er jo, som andre har været inde på, et lovforslag, der indeholder mange forskellige elementer.
Det, der vel er det principielle og væsentligste i lovforslaget, er det, som andre også har været inde på, at man altså nu i skattelovgivningens forstand ophæver sondringen mellem de noterede og de unoterede aktier, så der bliver en ens fradragsret for aktier, uanset om de er noterede eller ikkenoterede.
Det er vi fra konservativ side tilhængere af.
Det er ganske fornuftigt at gøre det.
Det bidrager i virkeligheden til et mere effektivt aktiemarked, hvor man tænker på notering eller ikkenotering ud fra nogle markedsmæssige overvejelser i stedet for ud fra nogle skattemæssige overvejelser.
Så det er en helt fornuftig ophævelse at den sondring, der finder sted der.
Skattemæssigt betyder det til gengæld ikke noget væsentligt rent provenumæssigt.
Der kan være et mindre rentetab, men det er ikke noget, som betyder noget i den store sammenhæng.
Samtidig sker der en begrebsmæssig tilpasning til MiFID-direktivet.
Det er jo et direktiv, som vi allerede på andre felter har implementeret i dansk lovgivning, et direktiv, som betyder, at vi får en bedre og mere effektiv europæisk værdipapirhandel, og det er også noget, som vi fra konservativ side kan tilslutte os.
Der er jo en række organisationer, der har rejst mere eller mindre tekniske eller principielle spørgsmål, og dem må vi naturligvis vende i udvalgsarbejdet.
Det er jo et ganske komplekst og omfattende lovforslag, og selvfølgelig vil vi se på de forskellige betragtninger, som organisationerne har gjort, og som også nogle af ordførerne har gjort gældende her i salen i dag.
Men Det Konservative Folkeparti kan altså tilslutte sig lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-09:
Lovforslaget er som tidligere nævnt en sammenblanding af mange tilpasninger, hvor en af tilpasningerne er en begrebsanvendelse, som er indført i den finansielle lovgivning.
En af de mange ændringer, der er i lovforslaget, går ud på, at man giver fradrag for tab og gevinst på aktier, således at det kan fradrages i anden indkomst.
Disse præmisser vil jeg gerne have en nærmere drøftelse af i udvalgsarbejdet, idet jeg ser nogle muligheder for, at man kan få ekstra gevinst ud af at sælge og købe i en uendelighed for at opnå fradrag på det rigtige tidspunkt.
Men det er meget rimeligt, synes jeg, at der er et fradrag for aktier, når man har tab på dem, og at det gælder for både noterede og ikkenoterede aktier, for når man sælger aktier, sker der jo en beskatning af gevinsten, hvorfor der også med rimelighed bør være et fradrag, når man taber på dem.
I øvrigt finder Det Radikale Venstre det positivt, at antallet af aktionærer i Danmark er stigende.
Vi nærmer os jo snart det, som man i 1960'erne kaldte Økonomisk Demokrati.
Jeg tror endda, at formanden ofte har nævnt det i ordførertaler.
Vi har faktisk noget, der ligner Økonomisk Demokrati, idet ejerskabet er blevet bredt ud til en væsentlig større kreds, end det var tidligere.
Jeg er selvfølgelig betænkelig ved, at der bliver et rentetab i meget stor millionstørrelse og også et stort provenutab for staten på 200 mio. kr. i 2009, og det, der ofte undrer mig, når jeg ser skatteforslag, er de meget, meget store omkostninger ved systemtilretninger.
26 mio. kr. koster det.
Altså, for en enkeltmandsbruger af en pc er det jo et vanvittigt beløb, at det skal koste 26 mio. kr. at tilrette et system.
En af de ændringer, som jeg finder meget vigtig heri, er, at der er fradrag for arbejdsgiveres betaling af sociale arbejdsgiverudgifter til udenlandske medarbejdere.
Det Radikale Venstre vil gerne i udvalgsarbejdet spørge ind til det store provenutab, men stiller sig ellers positivt over for lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Jeg vil bare spørge hr. Frank Aaen, om hr. Frank Aaen er enig med mig i, at forudsætningen for at have penge til velfærd er, at der er nogle, som investerer i virksomheder, som dermed kan give et afkast.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Nu må tiden jo vise, om det her fører til, at man ikke spekulerer i skat.
Det ville i så fald være første gang, det ikke var tilfældet.
Jeg må også opfordre hr. Lars Barfoed til at gå over og tale med skatteministeren og hans dygtige embedsmænd ovre i embedsmandslogen, for de har tilsyneladende ikke forstået, at forslaget ikke medfører nogen realitetsændringer.
Sandheden er jo, at Danmark ifølge en opgørelse fra sidste uge er blandt verdens absolut bedste lande at investere i, og spørgsmålet er så, hvad det er, vi har brug for.
Er det at gøre det endnu mere attraktivt at investere i virksomhederne, eller er det at prøve at lappe nogle af de kæmpestore og graverende huller, vi har i vores velfærd?
Her er jeg altså ikke i tvivl, her er det altså velfærden, der skal komme i første række.
Lars Barfoed (KF), 2007-10-09:
Når vi er enige om, at forudsætningen for velfærd er, at der tjenes penge i virksomhederne, må det jo også gøres attraktivt at investere i virksomheder og investere i aktier.
Ellers er der jo ikke nogen, der vil investere i danske virksomheder, sådan må tingene hænge sammen.
Er hr. Morten Homann ikke enig med mig i, at forslaget her jo ikke lægger op til, at man får nogle fradrag, man ikke har haft før?
Man får fradrag for tab.
Det har man haft hele tiden, men forholdet er bare, at i dag skal man lade sig afnotere for at få fradragene på én måde og blive noteret for at få fradragene på en anden måde.
Nu skabes der ensartede vilkår, så alle kan trække fradraget fra deres skattepligtige indkomst, så de måske kan få fradraget lidt før; det er sådan set det eneste, det drejer sig om.
Men hvis man vil have fradraget på den måde, kunne man bare lade sig afnotere, så ville man jo få det alligevel.
Lovforslaget skaber egentlig ikke nogen realitetsændringer i retsforholdet, når det gælder fradrag, men man får et mere enkelt system, hvor man ikke spekulerer i skat, når man vælger, om man skal lade sig notere eller afnotere.
Man kan jo gentage en usandhed så tit, at folk til sidst begynder at tro, at den er sand, og derfor skal jeg bare, når der bliver talt om huller i velfærden, og hvad ved jeg, for god ordens skyld gøre hr. Morten Homann opmærksom på, at der altså bliver brugt over 35 mia. kr. mere på offentlig velfærd nu, end der gjorde under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som hr. Morten Homanns parti støttede.
Mit spørgsmål til hr. Morten Homann er, om hr. Morten Homann ikke er enig med mig i, at forudsætningen for velfærd i det her land er, at der er nogle, der investerer i og tjener penge i virksomhederne.
Det er den indtjening, som finansierer vores velfærd.
Er hr. Morten Homann ikke enig i det?
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Jeg tør ikke sige, hvilke effekter det her har.
Det kan godt være, at det vil få endnu flere til at investere i aktier og dermed gøre tabet endnu større, så vi skal ud og finde endnu flere penge, end vi skal i dag, til vuggestuer, børnehaver, skoler og ældreomsorg for at finansiere skattelettelser til bl.a. aktionærerne.
Det skal jeg slet ikke kunne sige.
Men jeg synes, vi skal bede skatteministeren om i udvalgsarbejdet at oversende en opgørelse til Skatteudvalget over, hvem der egentlig besidder aktier i Danmark, og om det vil være fuldstændig retfærdigt fordelt, hvis man fordeler de her 50 mio. kr. på den måde.
Så vil hr. Jacob Jensen jo kunne se, at det er de velstillede, som besidder de store aktieposter i Danmark, og at det er dem, der vil få fordel af det her.
Jeg i hvert fald helt sikker på, at det her vil betyde, at mange af de mennesker, som har aktieposter, og det er jo altså typisk folk, der har en ganske solid økonomi i forvejen, får en ekstra gave.
Og det er jo sådan lidt tankevækkende, når vi ser, hvor meget man skal slås for at få rettet selv sådan fuldstændig sindsoprivende huller i velfærden op, og så ser, hvor let man kan give sådan en gave til folk, som har store aktieposter.
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Nu skal vi jo ikke sådan gå ned i alle detaljerne, som ordføreren rigtigt siger det, for der er mange af dem, men lad os så alligevel tage den sådan principielle diskussion, som ordføreren for SF rejser, omkring det her med fradragsretten for tab på aktier. Tror ordføreren, at det kunne medføre, at flere eller færre ville eje aktier, hvis man justerede den her regel?
Mener ordføreren, at det er positivt for det afkast og det engagement, som virksomhederne og medarbejderne kan lægge i det, hvis man er medejer af den virksomhed, man er beskæftiget i?
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Det her lovforslag er jo endnu et i en meget lang føljeton af skatteforslag, som handler om alt godt fra havet, alt mellem himmel og jord, som så er klumpet sammen i ét forslag.
Det gør det jo lidt svært at tage stilling til, for man kan godt komme i den situation, og det gør man jo som regel, at man er for ni ud af ti forslag, men det sidste er man lodret imod.
Der er meget, der tyder på, at det også er det, der bliver udgangen på det her forslag.
Generelt er der jo tale om nogle fornuftige tilpasninger og nogle fornuftige justeringer i forhold til nye internationale regler.
Men det virker fuldstændig umotiveret, at man så i den sammenhæng vælger at tage det skridt at åbne op for fuldt fradrag for tab på noterede aktier.
Der er jo masser af ting, som vi ikke har råd til, når vi diskuterer velfærd - der er dårligt råd til ordentlig pasning i børnehaver og vuggestuer, der er dårligt råd til ordentlig ældreomsorg, der er dårligt råd til ordentlige vilkår i skolerne - men når det drejer sig om aktionærerne, skal der søreme ikke mangle noget.
Så kan man snildt undvære 200 mio. kr. det ene år og 50 mio. kr. alle de følgende år, og det er næppe for højt et tal, hvis jeg kender beregningerne ret.
Så det er en meget besynderlig måde, man prioriterer på.
Der er så mange ting, det er svært at få råd til, men lige netop velstillede aktionærer skal altså ikke mangle noget.
Det er dog en formildende omstændighed, som jeg vil nævne her, at forslaget styrker selve indberetningen, men det kunne man jo løse ved at oprette et centralt register for aktier.
Endelig er det også på positivsiden værd at bemærke, at skatteministeren, som bl.a. SF har krævet det, nu afskaffer den bestemmelse, som hans forgænger indførte tilbage i 2003, hvor ministeren kan gå ind og så at sige overtrumfe en kendelse fra Landsskatteretten.
Det var noget, vi havde en meget lang og principiel debat om i 2003, hvor den nuværende ministers forgænger gik så gruelig meget galt igennem for at få den her bestemmelse, men det er kun glædeligt at finde ud af, at den nuværende skatteminister måske er klogere end sin forgænger - det tør jeg ikke udtale mig om - og i hvert fald har indset, at den her bestemmelse ikke er gavnlig for retssikkerheden og skal afskaffes.
Så vi er ganske positive over for ni tiendedele af det her forslag, men vi er stærkt kritiske over for den her gave til aktionærerne og vil grave meget i det i udvalgsarbejdet og også stille forslag om, at vi kan få det her forslag opdelt, så vi kan forholde os til gaven til aktionærerne for sig og så alle de fornuftige forslag i en anden gruppe for sig.
Frank Aaen (EL), 2007-10-09:
Der er akkumuleret ufattelige mængder af penge i det her samfund, og der er rigeligt råd til at supplere alle de arbejdspladser, der er brug for.
Vi behøver ikke forære dem noget ekstra i form af skattelettelser.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Først og fremmest skal jeg meget beklage, at jeg ønskede hr. Ole Vagn Christensen velkommen til det 20. århundrede, det var sådan set det 21. århundrede, jeg ville ønske hr. Ole Vagn Christensen velkommen til.
Men nu bevægede vi os jo i en diskussion, der foregik i det 20. århundrede, så det var simpelt hen det, jeg blev så optaget af.
Omkring de rekreative områder bliver jeg nødt til med skam at meddele, at jeg ikke har været med til forarbejdet omkring det her lovforslag, for det er Venstres fødevareordfører, hr. Jens Kirk, der har været med til det, men jeg vil meget gerne se på de forslag, som Socialdemokraterne måtte have på det her felt.
Jeg går ud fra, at Socialdemokraterne rejser det i udvalgsarbejdet, og så må vi tage diskussionen derfra.
Mia Falkenberg (DF), 2007-10-09:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg hermed fremføre Dansk Folkepartis synspunkter vedrørende lovforslaget.
Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for det fremsatte forslag, da det i højere grad bliver nemmere at udføre sanktioner over for økologiske landmænd, hvis de ikke overholder de retningslinjer, der er for at drive økologisk landbrug.
Derfor hilser vi også Det Økologiske Fødevareråds anbefalinger velkommen.
Et af de punkter, der ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, er, at forbrugerne skal kunne stole på det danske Ø-mærke, som står for økologiske produkter.
Forbrugernes ret til at kende de forskellige produkter fra hinanden og rent faktisk kunne stole på, at produktet er økologisk, er altafgørende for os.
Gennemsigtighed er vigtigt for at skabe et godt grundlag, som ikke kan misforstås, og som gør det nemmere at ramme dem, som prøver at snyde.
Derudover vil Dansk Folkeparti gerne kvittere for dette lovforslag, da det er en naturlig videreudbygning af økologipakken, som Dansk Folkeparti var med til at forhandle igennem, og som gav hele økologiområdet en større økonomisk indsprøjtning.
Der er kun gode ting at sige om dette forslag, da det er et skridt i den rigtige retning.
Det gavner forbrugerne, økologien, miljøet og ikke mindst dyrevelfærden.
Nu bliver muligheden for at fratage eller nægte landmænd deres autorisation på grund af vanrøgt af deres dyr langt mere konsekvent, og det glæder Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti siger ja til forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-10-09:
Jeg skal så undlade at stille flere kritiske spørgsmål, men bare henvise til høringssvarene og høringsnotatet, hvoraf det sådan set fremgår, at flere af høringsparterne faktisk har fremhævet det her som noget, man godt kunne tænke sig at få med ind.
Det Økologiske Fødevareråd har anbefalet, at man gør det.
Men det er altså noget, som regeringen afviser, og det synes vi bare er rigtig ærgerligt.