Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Produktion af de søkort, der mangler, har i mange år været en mærkesag for IA.
I Grønland er der behov for at opmåle kystnære indenskærsområder; det er der, hvor den meste sejlads foregår.
Skibstrafikken i de grønlandske farvande forventes at stige på grund af forundersøgelser og efterforskning efter råstoffer, stigende krydstogtturisme og klimaforandringernes indvirkning, som gør større dele af grønlandske farvande tilgængelige.
Tidssvarende digitale søkort kan være med til at understøtte udviklingen i det grønlandske samfund.
Fra IA's side så vi gerne, at man inddrog grønlandske virksomheder og grønlandske medarbejdere, ligesom at vi gerne så et tættere samarbejde med Asiaq, Grønlands Forundersøgelser.
Når man skal behandle data, vil det alt andet lige være nemmere at få en grønlandsk databehandler til at forstå, at der ligger et isfjeld i vejen i datafeltet, end en, der er blevet fløjet op for løse opgaven.
I det omfang, de kompetencer findes i Grønland, giver det rigtig god mening at gøre brug af lokal arbejdskraft og lokale virksomheder.
Derfor er det også oplagt at spørge ministeren, om man vil åbne op for muligheden for, at grønlandske virksomheder kan være med til at tilvejebringe data til søkort over den grønlandske kystlinje.
Der har været afholdt gentagne samråd om dette emne.
Over for Rigsrevisionen har regeringen i 2014 fastholdt målet, da det var et prioriteret område.
Rigsrevisionen har udtalt, at man vil følge ministerens arbejde med at leve op til samarbejdsaftalen.
Det håber vi bestemt fra IA's side.
Gentagne gange har regeringer holdt fast i, at søkortene vil blive afleveret til aftalt tid, men nu er aftalen truet.
Ministeren har konstateret, at det på grund af videnstab ikke er muligt at gøre søkort i Grønland er færdige til tiden.
Hvordan vil ministeren sikre de nødvendige investeringer og prioriterede ressourcer, der skal være med til i tilstrækkeligt omfang at producere søkort over farvandene i Grønland, som opfylder de aktuelle og stigende behov for nøjagtige søkort?
For nylig kom det frem i en artikel i Politiken, at udflytningen af statslige arbejdspladser vil påvirke samarbejdsaftalen mellem Grønland og Danmark.
I et svar fra ministeren på et opfølgende spørgsmål, som jeg har fremsendt, fremgår det, at 12 ud af 15 personer i Geodatastyrelsen har opsagt deres stilling som en konsekvens af udflytningen af Geodatastyrelsen.
Kan ministeren garantere, at søopmålingen og produktionen af søkort over de grønlandske farvande kan færdiggøres i 2018 som aftalt?
Og hvad vil ministeren gøre for at sikre dette?
Det synes jeg ikke jeg fik svar på.
Fra et grønlandsk perspektiv handler det ikke om at blande os i planerne om udflytningen af statslige arbejdspladser.
Det er udelukkende op til regeringen og de danske partier her i salen.
Men det er bekymrende, at man sætter egne politiske målsætninger højere end sikkerhed og beskyttelse af ens eget folk, ligesom det er problematisk, at Grønlands selvstyre angiveligt ikke var informeret om de konsekvenser, som det har, for samarbejdsaftalen mellem Grønland og Danmark.
På vegne af Socialdemokraterne, Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Siumut, Inuit Ataqatigiit og Tjóðveldi skal jeg fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget pålægger regeringen at leve op til aftalen mellem Danmark og Grønland fra 2009 vedrørende opmåling og offentliggørelse af søkort for de grønlandske farvande inden for den aftalte tidsramme.«