runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2011-11-16:
Altså, det blev jeg ikke meget klogere af, så jeg må jo konkludere, at jeg ikke kan få et svar på det.
Når kommunerne nu er ude at spare på folkeskolerne, og det kan de jo gøre af mange forskellige årsager – det kan være et faldende børnetal, det kan være ændringer af skoledistrikterne som led i strukturreformen osv. – så kunne det være lidt spændende at høre, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at man også ude i det yderste landdistrikt stadig væk har et rimeligt skoletilbud, således at landdistrikterne ikke taber i værdi og dermed ikke bliver så attraktive med hensyn til tilflytning.
Vil ministeren foretage sig noget aktivt for at sikre, at man også helt ude i fjerde kartoffelrække – undskyld udtrykket – vil kunne finde et skoletilbud, der gør, at man er attraktiv med hensyn til tilflytning?
Christine Antorini (S), 2011-11-16:
Nu er det jo sådan, at det er kommunerne, som har ansvaret for deres lokale folkeskole, og det er derfor, de laver de prioriteringer, der er, både i forhold til folkeskolen, dagtilbudene og ældreplejen osv., og jeg tror, at der faktisk er overensstemmelse mellem Socialdemokraternes og Venstres syn på det.
Vi synes, det er vigtigt at fastholde kommunernes ansvar i forhold til deres lokale folkeskoler, også hvis det er kommuner, som ligger i det såkaldte Udkantsdanmark, som ordføreren selv sagde.
Jeg vil dog pege på en ting, hvor man også kan gøre noget for folkeskolen inden for de rammer, der er.
Det er sådan, at elevtallet falder fra 2011 til 2012, og det betyder selvfølgelig også, at der er mulighed for, at man kan tilpasse den økonomi, man bruger på folkeskolen, i forhold til det faldende elevtal.
Man kan i forbindelse med specialundervisningen også kigge på de mange penge, der bliver brugt på specialundervisningen ved siden af den almindelige undervisning, og at de i højere grad bliver sat i spil i den almindelige undervisning, men sådan, at eleverne selvfølgelig får de nødvendige støtteforanstaltninger, så de får den hjælp, de har brug for, også selv om det er inden for den almindelige klasses rammer.
Så der er jo muligheder for, at man også kan gøre noget bedre inden for de eksisterende rammer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-16:
Nu nævner ordføreren jo selv, at der har været adskillige artikler om Danmarks omdømme over mange år, og hvis man hver eneste gang skulle ændre politik efter dem, ville Dansk Folkeparti jo også have været nødsaget til at revidere sine holdninger en hel del gange.
Og nej, jeg mangler ikke tillid til erhvervs- og vækstministeren; jeg synes, at vi har et oplyst grundlag.
Søren Pind (V), 2011-11-16:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvilke granatchok SF's folketingsgruppe lider under efter regeringsskiftet.
Det skal jeg ikke blande mig i.
Men jeg vil alligevel spørge hr. Holger K. Nielsen om det med denne Morten Thing, som hr. Holger K. Nielsen refererer så meget til.
Han har til Kristeligt Dagblad den 11. november i år udtalt:
»»Den næste udbetaling i 1988 og de følgende udbetalinger gik til Ole Sohn.
Det ved vi, fordi vi efter Murens fald købte en afskrift fra et arkiv fra den sovjetiske centralkomités afdeling for internationale affærer,« forklarer Morten Thing.
»Det var en højtstående sovjetisk partifunktionær, Anatoli Smirnov, som skrev bøgerne af, og vi havde ingen grund til at tvivle på afskriftens rigtighed.
Der stod, at pengene blev overført til ' O. Son'.
Man bruger ikke h i den russiske stavning af navnet,« siger han.««
Det er vi så nogle der ikke mener.
Men den historie, som hr. Holger K. Nielsen refererer til, siger altså her, at erhvervs- og vækstministeren fik kontante udbetalinger.
Hvad er hr. Holger K. Nielsens kommentarer til det?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-16:
Jamen min kommentar er, at hvis hr. Søren Pind vidste, hvad han snakkede om, ville han vide, at den samme oplysning står på side 181 i den her bog.
Det er ikke noget nyt, der pludselig kommer i Kristeligt Dagblad.
Det blev fremlagt i Morten Things bog fra 2001.
Det er derfor, det er så pinligt, at man pisker det her op som værende en helt ny sag.
Det er da kendt.
Jamen hvis det var så vigtigt, hvorfor har den daværende danske regering ikke gjort noget ved det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvorfor vil man nu, efter at Jyllands-Posten har taget det op, efter at man kan bruge det i den politiske kamp imod den nye regering, gøre det her til en kæmpestor sag?
Det er en gammel sag, vil jeg sige til hr. Søren Pind.
Søren Pind (V), 2011-11-16:
Det er, fordi den borgerlige side af Folketinget aldrig kunne drømme om at udnævne hr. Ole Sohn til minister og derved skabe et sikkerhedsproblem i forhold til Rusland.
Derfor!
Så hvad er hr. Holger K. Nielsens kommentar til, at erhvervs- og vækstministeren benægter, at han har modtaget penge?
Per Clausen (EL), 2011-11-16:
Nu forsøger jeg sådan at finde ud af, hvad der er formålet med den her debat.
Hr. Søren Pind startede jo nærmest med en rigsretsanklage imod statsministeren, hr. Søren Espersen var vist tæt på at erklære mistillid til erhvervs- og vækstministeren, og begge dele kan jo løftes på parlamentarisk vis, hvis man tør det.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Søren Espersen, der nok er endt med en undersøgelse – og det interesserer vi os jo altid meget for i Enhedslisten – om, er: Skal jeg forstå det sådan, at hr. Søren Espersen også vil have undersøgt andre ting, der står uklart, f.eks. hvor mange menneskeliv i Sydamerika den danske efterretningstjenestes samarbejde med CIA kostede, fordi man jo godt ved, at de informationer, der gik videre til CIA, gik videre til sydamerikanske diktaturer?
Og er det sådan, at hr. Søren Espersen mener, at den sag er undersøgt til bunds?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-16:
Det er, at erhvervs- og vækstministeren jo formentlig godt ved, hvordan de her penge er blevet overført.
Han ved, at de er blevet overført gennem overfaktureringer på Terpo Tryk.
Det er det, han har sagt.
Hele diskussionen handler i virkeligheden om, og det er også det, Morten Thing siger: Fik erhvervs- og vækstministeren en kuvert i hånden med kolde kontanter, som Knud Jespersen og Jørgen Jensen efter alt at dømme fik.
Fik han en kuvert med kolde kontanter i hånden ude i Hareskoven, som de andre fik?
Nej, det fik han ikke.
Men han siger, pengene blev overført på andre måder.
Og det er derfor, at der intet som helst nyt er, og det var fremme i 2001.
PET-rapporten har været inde i det.
DIIS-rapporten har været inde i det.
Der er ikke noget nyt i det her, vil jeg sige til hr. Søren Pind.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-16:
Det er tyndt, siger ordføreren.
Personligt synes jeg, at ordførerens tale var tynd, for hvis den her sag var så enkel, som ordføreren sagde, hvorfor henvender man sig så ikke til Rusland og beder dem om at åbne arkivet? Så kunne vi slippe for hele den her maskerade.
Jeg går ud fra, at regeringen er regering for hele Danmark – og vi er altså en del i Danmark, der er bekymrede for at have en erhvervs- og vækstminister, som bliver beskyldt for dette.
Hvorfor vil regeringen så ikke henvende sig til Rusland og bede dem om at åbne arkiverne, så vi kan få afsluttet den her pinagtige affære en gang for alle?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-16:
Det kan jeg svare på, for som jeg sagde før, skal vi for det første ikke bruge vores udenrigspolitiske kapital på at fremskaffe dokumenter, der måtte ligge i præsidentpaladset i Moskva.
For det andet, ved enhver her jo, at det, der blev kaldt maskeraden, ikke ville stoppe med det.
Dansk Folkeparti, Venstre og Det Konservative Folkeparti ville jo fortsætte.
Den her sag ville jo aldrig få nogen ende.
Det ved vi jo godt, der vil altid kunne findes et eller andet, som man vil kunne bruge.
Man bliver jo ved, for man har den grundopfattelse, at erhvervs- og vækstministeren har løjet, han har fået de der sorte penge, og på trods af hvad han har sagt, på trods af at han har lagt alt frem, på trods af at den her sag har været kendt i mange år, så ved vi, at det her er en del af en politisk kamp imod den nuværende regering og den nuværende erhvervs- og vækstminister, og det har intet som helst at gøre med historisk sandhed.
Det har ikke noget som helst at gøre med, at man skal have sandheden frem.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-16:
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvis vi nu forestillede os en minister, der blev beskyldt for at have modtaget penge fra Francospanien, ville SF så have indtaget samme, lidt kedelige attitude, som jeg synes SF gør i den her sag?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-11-16:
Selvfølgelig ville vi da det, hvis beskyldningerne havde en validitet, som tilfældet er her.
Lad mig komme med et eksempel.
Jeg ved, at hr. Søren Espersen har været medlem af VS i sine unge dage.
Jeg ved, at VS på det tidspunkt var meget involveret i forskellige radikale kampe, også her i København, f.eks. Verdensbankdemonstrationen.
Jeg så faktisk et billede forleden dag af en person, der godt kunne ligne hr. Søren Espersen.
Det kunne faktisk godt ligne ham som ung, hvis man så godt efter.
Skulle jeg så beskylde hr. Søren Espersen for at have været i kamp mod politiet i 1970 under Verdensbankdemonstrationen?
Skulle jeg forlange en stor undersøgelse iværksat, fordi jeg har set et billede, som jeg troede viste hr. Søren Espersen som ung mand, der smed sten imod politiet?
Det synes jeg alligevel ikke, vel?
Det er for langt ude.
Søren Espersen (DF), 2011-11-16:
Fru Sofie Carsten Nielsen er sikkert klar over, at Jyllands-Posten faktisk citeres bredt, også i omverdenen, at de har en international afdeling, hvor nyhederne kommer ud på engelsk, hvilket også gælder de her historier.
Der har vi jo altså en situation, hvor en siddende dansk minister næsten dagligt bliver beskyldt for at have modtaget illegale penge fra en fremmed fjendtlig magt, og der må jeg alligevel bede om, at Sofie Carsten Nielsen forholder sig til det.
Er det slet ikke et problem?
Der er ikke nogen, der som Det Radikale Venstre har talt om Danmarks omdømme i udlandet – vi har i årevis hørt den der jamrende remse fra Det Radikale Venstre om, hvor forfærdeligt et image vi har.
Hvad med omdømmet?
Hvad med Danmarks image?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-16:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvilke medier der er seriøse, og hvilke der ikke er.
Jeg tror, at alle journalister på alle aviser passer deres arbejde og har forskellige opgaver skåret ud for dem.
Jeg læser skam de fleste af de her ting med stor interesse, og det er jo nyttigt, at der bliver efterforsket og kulegravet på alle mulige måder i alle mulige sager – det er pressens opgave.
Så det tager jeg skam seriøst.
Men derfra og til at skulle gå videre med det her, når alle oplysninger ligger i Arbejderbevægelsens Erhvervsråds arkiver, og når PET har haft fuld adgang til de arkiver, synes jeg der er et stykke vej.
Søren Espersen (DF), 2011-11-16:
Jeg vil ikke ind i andre sager end den, vi diskuterer her, på den der måde.
Det giver overhovedet ingen mening, sådan en gang billig spin, altså: Lad os snakke om noget andet, vejret er da også dejligt udenfor.
Det kan jeg også tale med hr. Per Clausen om, men det er ikke det, vi står over for.
Jeg har engageret mig i den her debat, og Dansk Folkeparti har engageret sig i den her debat, for at få skabt klarhed.
Vi kan ikke leve med en situation i Danmark, hvor erhvervs- og vækstministeren dag efter dag bliver hængt ud, og det er jo det, der sker, i Danmarks mest estimerede avis, uden at statsministeren løfter en finger.
Og dermed har hun jo altså forflygtiget det ansvar, hun har, for at skabe tillid omkring sin regering og skabe tillid omkring sine ministre.
Så det er klarhed, vi er her for.
Hr. Per Clausen spurgte om formålet.
Per Clausen (EL), 2011-11-16:
Nu er det jo sådan, at der ud over at være en tidsmæssig sammenhæng mellem de sager, som jeg refererede til, og den sag, som hr. Søren Espersen refererer til, også er det interessante, at sagerne er behandlet i en række af de kommissionsrapporter, der er kommet.
Der kom en rapport fra PET-kommissionen, der kom en rapport om den kolde krig, Morten Thing har skrevet en glimrende bog om Det Kommunistiske Partis afhængighed af Sovjetunionen, og andre har skrevet om relationen mellem PET og CIA og om CIA's rolle i Sydamerika.
Men synes hr. Søren Espersen ikke, at det virker lidt underligt, at man synes, hvis man vil fremstå som et menneske, der virkelig er interesseret i sandheden, i hele omfanget af sandheden, at spørgsmålet om, hvorvidt erhvervs- og vækstministeren personligt har modtaget nogle penge, skal udsættes for en meget grundig undersøgelse, hvorimod spørgsmålet om, hvor mange menneskeliv den danske efterretningstjenestes samarbejde med CIA har kostet i Sydamerika, vil man ikke bruge nogen kræfter på?
Søren Espersen (DF), 2011-11-16:
Jamen prøv at høre: Hr. Per Clausen har ikke fattet en brik af det, sagen drejer sig om.
Det er jo tilliden til, at vi har en erhvervs- og vækstminister, der rejser rundt i Europa, også til gamle østlande, som helt sikkert har en dyb antipati over for de folk, som har været gamle DKP'ere og ikke mindst DKP-ledere, og at vi ved og har tillid til, at når han kommer ud, har vi hundrede procents sikkerhed for, at han ikke er et sikkerhedsproblem, at han ikke kan afpresses, ikke alene i omverdenen, men også af de folk, han omgav sig med i DKP i gamle dage.
Der sidder et væld af mennesker, der ved, hvordan det foregik i Dronningens Tværgade.
Hvad kan de presse erhvervsministeren med med deres viden, og hvad kan omverdenen gøre?
Lad os få tilliden tilbage til Danmarks regering, ikke mindst i forhold til omverdenen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-16:
Jeg har på Radikale Venstres vegne ikke meget at tilføje.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, når nu det er første gang, jeg er på talerstolen.
Jeg kan grundlæggende tilslutte mig statsministerens svar og Socialdemokraternes ordførers bemærkninger, for det står sådan set ret klart for mig, at der har været alle muligheder for at grave i arkiverne under arbejdet med to store undersøgelser, både Dansk Institut for Internationale Studiers undersøgelse og PET-kommissionens.
Erhvervs- og vækstministeren har overdraget alt materiale til Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv.
Erhvervs- og vækstministeren har været SF'er i 20 år, og han har været medlem af Folketinget siden 1998.
Han har altså en hel del gange opnået genvalg, ligesom han for nylig er blevet sikkerhedsgodkendt som minister.
Jeg er selv helt nyt medlem af Folketinget, men jeg husker disse debatter som et tilbagevendende tema for den nuværende opposition ved hvert eneste valg og i valgkampene.
Hr. Søren Pind kan være forarget over, at vælgerne har valgt hr. Ole Sohn.
Det har han ret til at være, men de er nu også i deres gode ret til at stemme på hr. Ole Sohn.
Temaet vil med stor sandsynlighed blive taget op igen ved næste valg og måske ved næste valg igen, men det gør desværre ikke sagen mere interessant hverken for mig eller for Radikale Venstre.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-16:
Det var da en lidt kort ordførertale, og det gør jo så, at der er mere tid til resten af debatten, men det gør jo ikke, at vi ikke skal stille spørgsmål til ordføreren.
Det, som undrer mig også i forhold til fru Sofie Carsten Nielsen og den deltagelse i debatten, der er her, er den sådan løssluppenhed, der er, den der sådan nåh ja, der var et eller andet der engang i forbindelse med den kolde krig, men det skal vi i øvrigt ikke bekymre os mere om.
Det synes jeg er lidt kedeligt, ikke mindst fordi den radikale ordfører jo repræsenterer en regering, som i sit regeringsgrundlag siger, at det er meget vigtigt, at der gives fuldstændige oplysninger over for Folketinget, og at man ikke vil have den slinger, som der efter den nye regerings mening var under den gamle regering.
Derfor vil jeg godt spørge fru Sofie Carsten Nielsen: Er det virkelig sådan, at Det Radikale Venstre er ligeglad med, at der sandsynligvis efter de avisrapporter, der er, er betalt sorte penge til en person, der i dag er minister i Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-16:
Vi tager selvfølgelig Folketinget og arbejdet her rigtig alvorligt, og det gør jeg også, og derfor er jeg også glad for at være med her for første gang.
Jeg synes bare ikke, at der var nogen grund til at forlænge min ordførertale med uinteressante emner eller ting, der ikke vedkommer dagsordenen.
Vi er da ikke ligeglade med, hvad der sker rundtomkring, og vi tager selvfølgelig også diverse oplysninger i pressen alvorligt – selvfølgelig gør vi det – men jeg siger, som jeg sagde før: PET-kommissionen har haft adgang til alle arkiver, og jeg har fuld tillid til, at vi har alle oplysninger.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-16:
Det har jeg godt forstået, men ville det egentlig ikke også være rimeligt for en minister, der er under heftig beskydning i et af landets førende dagblade for at have modtaget sorte penge, at få det afklaret en gang for alle?
Som jeg ser det, har man jo mulighed for at få afklaret det.
Det ville jo være nemt med det gode samarbejde, der er mellem Rusland og Danmark, senest vist, ved at præsident Putin besøgte Danmark og også lovede en række ordrer og et tæt samarbejde fremover med Danmark.
Det ville da være nemt for den danske regering at henvende sig til Rusland og sige: Vi har altså et ønske om en gang for alle at få afklaret, hvad der rent faktisk skete.
Ville det ikke være det rigtige at skabe den åbenhed?
Det er jo faktisk det, som regeringsgrundlaget også taler om, nemlig at man skal skabe åbenhed, at man skal have afklaret ting, og at man skal svare fyldestgørende over for Folketinget.
At svare fyldestgørende over for Folketinget er jo at give os svar på det spørgsmål.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-16:
Jeg synes ikke, at det her fører til en udenrigspolitisk krise, og erhvervs- og vækstministeren har fremlagt alle de oplysninger, som han kunne.
De ligger i arkiverne hos Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, PET har sikkerhedsgodkendt hr. Ole Sohn som erhvervs- og vækstminister, og jeg kan ikke se, at der skulle være så meget mere.
Søren Espersen (DF), 2011-11-16:
Jeg vil for det første spørge den radikale ordfører – og sige tillykke med jomfrutalen – om hun ikke mener, at Jyllands-Posten er en seriøst arbejdende avis, altså en avis, som ikke sådan bringer ting til torvs, uden at det er ordentlig gennemresearchet, altså en avis, som man sådan set stoler på, og som man tør citere fra, fordi man ved, at det arbejde, der bliver gjort, er ordentligt. Når de nu ikke alene i den sidste tid, hvor erhvervs- og vækstministeren er blevet minister, men også i lang tid forinden har kørt overbevisende artikelserier om de overførsler, der skete af sorte penge fra Sovjetstyret til DKP i Dronningens Tværgade, hvor erhvervs- og vækstministeren dengang var formand, gør det så overhovedet ikke et indtryk på den radikale regeringspartner?
Peter Skaarup (DF), 2011-11-16:
Jeg synes, det var et meget interessant ordførerindlæg, hr. Per Clausen kom med, ikke mindst om åbningen af arkiver.
Det er jo i øvrigt en sag, som Dansk Folkeparti og Enhedslisten tidligere har været fælles om i forskellig sammenhæng.
Her er der også meget lukkethed omkring danske arkiver.
Men når det så er sagt, synes jeg, det interessante bliver endnu mere interessant, når vi taler om den her aktuelle sag.
For det, der for alvor kunne rykke noget i beskrivelsen af den sag, vi debatterer her i dag, fra den kolde krig, ville jo være, at Rusland åbnede deres arkiver.
Der vil jeg godt spørge hr. Per Clausen, om jeg kan tage hr. Per Clausen til indtægt for det, jeg forstod, nemlig at der lå en opfordring til regeringen om at rette henvendelse til den russiske regering, med henblik på at vi får de arkivalier udleveret, som handler om præcis den her sag.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-11-16:
I Socialdemokratiet taler vi jo meget gerne om politik, men jeg forstår da godt, hvis hr. Per Stig Møller og den samlede opposition i øvrigt hellere vil diskutere personsager og ting, der foregik for mere end 20 år siden.
Det er selvfølgelig oppositionens ret, og vi svarer meget gerne.
Men lad mig dog bemærke, at hvis man skal indkalde til en hasteforespørgsel og have direkte adgang til statsministeren og kunne stille statsministeren spørgsmål, så ville jeg bare personligt måske have valgt at stille spørgsmål til finanskrisen, den eksploderende ungdomsarbejdsløshed eller noget helt tredje, der haster i det her samfund.
Men det er ikke det, hr. Per Stig Møller har valgt sammen med den øvrige opposition, og derfor er vi her for at diskutere personer i stedet for politik og diskutere fortid i stedet for fremtid.
I den forbindelse – når vi nu er her – er det da interessant at spørge ordføreren, der er tidligere formand for Det Konservative Folkeparti og tidligere minister for det samme parti, hvordan han har det med, at en tidligere ministerkollega har modtaget kontant støtte fra apartheidregimet.
Hr. Brian Mikkelsen har modtaget kontanter direkte i lommen fra apartheidregimet, og når erhvervs- og vækstministerens fortid er så relevant, vil jeg bare spørge ordføreren, om det også gælder denne sag.
Per Stig Møller (KF), 2011-11-16:
Det er jo en kolossal proportionsforvrængning.
Det, som statsministeren lavede, og som vi nu hører som et ekko af statsministeren, er jo som det, vi oplever, når et fly er udsat for raketangreb; så sætter man blink ud for at forvirre raketterne, blink i alle retninger for at forvirre.
Det er jo det, man prøver fra statsministerens og fra denne ordførers side.
Apartheidregimet tror jeg aldrig nogen sinde prøvede at besætte Danmark.
Jeg tror aldrig nogen sinde, det prøvede at erobre Danmark.
Jeg tror aldrig, det nogen sinde prøvede at få Danmark til at lægge sig fladt ned og gå ud af NATO.
Der er jo væsensforskel på det, og også på at være KU-formand og så at være formand for DKP.
Jeg synes, det er pinligt, at venstrefløjen har prøvet det nummer i dag, og så synes jeg også, det er pinligt, at statsministeren siger, at vi ikke vil diskutere andre emner.
Jo, det vil vi meget gerne.
Men jeg husker fra mine 10 år som minister, at den opposition, der sad dengang, meget, meget gerne ville diskutere andet end seriøse ting, og nu bebrejder man os det.
Så det var lidt pinligt.
For vi kan selvfølgelig – og vi skal selvfølgelig – kunne diskutere, både når regeringen har en person, som vi ikke er helt trygge ved, og fremtidens udfordringer.
Det siger sig selv.
Fremtidens udfordringer kan jo blive påvirket, hvis der er foretaget et forkert ministervalg.
Og det er regeringen, der har ansvaret over for Folketinget for sine dispositioner, både i personspørgsmål og i politiske spørgsmål.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-11-16:
Ja, nu prøver ordførerne jo ganske lidt elegant, synes jeg, at tale apartheidstyrets grusomheder ned ved at sige, at de ikke forsøgte at besætte Danmark, og at det derfor ikke tilnærmelsesvis når højderne for, hvad vi kunne se fra Sovjets side.
Når ordføreren sammen med den øvrige opposition rejser det her spørgsmål i dag, synes jeg, det er relevant at spørge, om det så betyder, at det også i hr. Brian Mikkelsens tilfælde er relevant at tale om en personsag for mere end 20 år siden med kobling til et uhyrligt, grusomt regime.
Per Stig Møller (KF), 2011-11-16:
Jeg synes, at det, Socialdemokraterne leverer her, er pinligt, fru Pernille Rosenkrantz-Theil startede det jo.
Det ene regime slog altså 80 millioner mennesker ihjel, ja, andre mener, der er røget 120 millioner mennesker i kraft af kommunismen.
Altså, der er en proportionsforvrængning, og jeg synes, det er pinligt.
Noget andet er jo, at der ikke er nogen, der kan komme efter oplysninger om hr. Brian Mikkelsen og bruge dem imod ham.
Det er jo det, vi har prøvet få statsministeren til at fortælle mere om.
Om det sludder, jeg hørte tidligere i dag, om, at det skulle have ødelagt vores image i Sydafrika, vil jeg godt sige, at jeg har været til talrige møder med sydafrikanske ministre, og der er ikke en, der nogen sinde har bemærket, at der har været en KU-formand i Sydafrika.
Vi har et fremragende samarbejde med Sydafrika, bl.a. i kraft af at den danske regering – og opposition – gik imod apartheidpolitikken.
Så lad være med at blande det ind i det her, det er en blinker, man her forsøger, fordi man vil prøve at skjule, at der altså sidder en mand i regeringen, der virkelig arbejdede for at lamme Danmark sikkerhedspolitisk.