runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jeg tror, eller jeg håber i hvert fald, at vi kan være enige om, at når Transportministeriet og transportministeren på et tidspunkt kommer med et lovgrundlag, så er de forudsætninger, der er lagt ind, også gennemskuelige, og så kan man se, hvordan og hvorledes beregningerne er foretaget.
Derfor er det på nuværende tidspunkt alt for tidligt at tage diskussionen om, hvad det er for nogle instrumenter, man vil bruge, og hvordan man vil etablere det her.
Der kan jeg jo allerede se at jeg er blevet præsenteret for flere forskellige mulige løsningsforslag, og derfor synes jeg, at det er så afgørende, at vi nu stille og roligt får taget fat på det.
Jeg vil arbejde ordentligt og seriøst med det, tage samtaler med dem, som det er vigtigt at få inddraget i det her, og så vil der komme et konkret lovforslag, som oppositionen efterfølgende kan forholde sig til.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Bare sådan lige afslutningsvis vil jeg godt prøve at holde ministeren fast på noget: Nu taler vi om, at det skal generere 2 mia. kr. osv., og det kommer vi som sagt til, men etableringsomkostningerne har man for Københavns Kommunes side anslået til ca. 230 mio. kr. – eller mellem 180 og 230 mio. kr.
Betalingsringen i Stockholm kostede 1,4 milliarder danske kroner at etablere.
Hvis det er sådan nogle usikkerhedsfaktorer, man lægger ind og lægger til grund for at lave en betalingsring, så er jeg da bange for, at der her godt kan komme en stor regning.
Og i den sidste ende er der altså kun én gruppe til at betale regningerne, og det er jo så skatteborgerne.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Transportministeren kommer altid i udvalget og debatterer det med udvalget, som udvalget måtte ønske.
Men det er klart, at hr. Hans Christian Schmidt er erfaren nok til, at han præcis ligesom jeg ved, hvor ressorterne ligger henne.
Det tror jeg ikke vi behøver at bruge ret lang tid på.
Må jeg bare måske også for at fuldende billedet sige, at det jo er sådan, at flyafgifter ikke er helt ukendte.
Altså, hvis man kigger på en række af vores europæiske lande og samarbejdspartnere, kan man se, at det sådan set er en velkendt ting i en række lande.
Men som sagt er det ikke med i regeringsgrundlaget på nuværende tidspunkt.
Bliver det aktuelt, bliver det formodentlig i forbindelse med en skattereform, og så vil alle Folketingets partier, tror jeg, kunne være med til at byde ind.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-10-12:
Jeg kan i hvert fald sige, at vi på ingen måde vil anbefale en flyafgift, særlig fordi det er noget, som rammer helt skævt i både landdistrikterne og regionerne generelt.
Oplysninger har jo vist, at vel bliver man også ramt, hvis man har en national lufthavn, men at de regionale lufthavne bliver ramt dobbelt så hårdt.
Jeg er klar over, at skatteministeren har været ude at sige nogle ting om, hvordan skatteministeren mener man kan overveje en generel reform.
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-12:
Regeringen er, og det kan man jo også læse i regeringsgrundlaget, interesseret i, at det her fortsætter.
Vi er jo udmærket klar over, at vi også står over for en meget kort tidshorisont, og at der opstår et problem, hvis ikke vi finder en løsning.
Det er sådan, at de bevillinger, der har været til Sport Event Danmark, allerede slutter her først i januar.
Jeg er glad for, at hr. Martin Geertsen virkelig argumenterer for, at der skal findes en løsning, men den tidligere regering fandt det ikke nødvendigt at indarbejde det i det finanslovforslag, som man nu har fremsat, og som den nye regering nu så også har fremsat, så vi står faktisk med en udfordring.
Jeg håber på, at det bliver en fælles udfordring.
Jeg ønsker virkelig, at det her kan blive et godt eksempel på, hvordan regeringen og oppositionen kan gå sammen om at finde en holdbar løsning, i det her tilfælde i forhold til Sport Event Danmark.
Det er jo rigtigt, at der er medarbejdere, der er en organisation, der er en bestyrelse, som i den grad efterspørger, at der kommer en løsning meget snart.
Det er vi fuldstændig opmærksomme på.
Martin Geertsen (V), 2011-10-12:
Bare rosinen, det er fint.
Jeg er sådan set enig med ministeren i målsætningerne.
Det er også derfor, jeg synes, at det er væsentligt at tage fat i det her emne, fordi events og store begivenheder jo først og fremmest er god økonomi for samfundet som helhed.
Hver gang man investerer en krone via de her events, kommer den jo flerfold tilbage.
Altså, cykel-VM illustrerer det jo på bedste vis, nemlig hvordan så at sige resten af verden får et vindue ind til, hvad København er, og hvad Danmark er for et land.
Så skaber store begivenheder jo også noget, som måske i virkeligheden er en lillebitte smule mere udefinerbart.
Vi føler, at vi kan noget.
Det synes jeg er væsentligt, og derfor synes jeg også, at det er væsentligt at få ministeren kaldt her i salen for at finde ud af, hvor langt vi er med overvejelserne.
For det haster jo en lille smule.
Ministeren er jo selv inde på, at der er kommuner og organisationer, som sidder og venter på, at der kommer – og jeg er helt med på, at regeringen er ny – en eller anden form for ministeriel udmelding af, hvad planen bliver i de kommende år.
Der kunne jeg måske godt tænke mig at få ministeren til at være en lillebitte smule mere specifik, i forhold til hvornår man kan forvente en ny handlingsplan eller et udspil til en ny handlingsplan.
Hvad er det for en tidsplan, som ministeren opererer med?
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-12:
Tak for lykønskningen.
Internationale idrætsbegivenheder på dansk grund vækker jo begejstring, og de skaber interesse for idræt og kan inspirere både til fællesskab og sundhed og integration, og så styrker de også Danmarks internationale synlighed og kan bidrage med øgede indtægter til samfundet.
Så indsatsen for at tiltrække idrætsbegivenheder til Danmark sker jo i dag i et rigtig godt samarbejde mellem kommunerne og specialforbundene og Sport Event Danmark.
Der er ingen tvivl om, at Sport Event Danmark med sin specialviden på området har været en vigtig brik i hele indsatsen for at tiltrække de begivenheder, som man har set igennem de sidste par år, senest så vi det jo i forbindelse med VM i landevejscykling.
Så regeringen vil gerne arbejde for, at vi kan finde finansiering til, at Sport Event Danmark kan fortsætte med at videreudvikle den indsats, som vi har set igennem de sidste år.
Jeg lægger meget vægt på et samarbejde med idrættens aktører om at finde en god fremadrettet løsning på det og vil gerne samarbejde også meget bredt her i Folketinget for at finde en fremadrettet model for Sport Event Danmark.
Det er også derfor, at jeg er glad for, at hr. Martin Geertsen som en ud af flere folketingspolitikere faktisk har tilkendegivet, at man ønsker en videreførelse af indsatsen.
Så jeg ser virkelig frem til, at vi inden for en meget kort tidshorisont kan lave de sonderinger, der er nødvendige for at finde en bæredygtig model i forhold til Sport Event Danmark.
Martin Geertsen (V), 2011-10-12:
Som rosinen i pølseenden.
Mit spørgsmål er kort: Hvornår og hvordan vil ministeren sikre Sport Event Danmark en langsigtet økonomisk holdbar løsning?
Hvornår og hvordan vil ministeren sikre Sport Event Danmark en langsigtet økonomisk holdbar løsning?
Skriftlig begrundelse
Direktøren for Sport Event Danmark Lars Lundov har efterlyst en langsigtet økonomisk plan, som skal sikre, at organisationen fortsat kan tiltrække store internationale begivenheder til Danmark.
Manu Sareen (RV), 2011-10-12:
Jeg sagde det i forbindelse med det, der sker i Norge, og der er nogle, der ændrer selskabsform.
Jeg har så senere fundet ud af, at det ikke er så voldsomt, men vi er da nødt til at undersøge, hvorfor de gør det, så vi kan træffe vores beslutninger på det mest oplyste grundlag, og det er jo det, regeringen gerne vil.
Og igen: Jeg håber, at oppositionen også vil være med til det.
Fatma Øktem (V), 2011-10-12:
Som det sidste vil jeg gerne have lov til at citere ministeren selv fra den 7. september 2011: »Det vil være rigtig uheldigt, hvis virksomhederne laver deres selskabskonstruktioner om eller flytter ud af landet på grund af kvoter.
Især i denne her tid, hvor vi skal værne om erhvervslivet og råber på vækst og arbejdspladser.
Man skal vælge de bedste til bestyrelser uden at kigge på køn, etnicitet og seksualitet.
Ellers kommer du til at diskriminere mænd og smide nogle af dem ud for at skabe plads til kvinderne.«
Martin Geertsen (V), 2011-10-12:
Det er jo også væsentligt, og bare for at tage et eksempel har Københavns Kommune lige udbudt og besluttet at bygge en multiarena i København, og det ville jo være tossetåbeligt, hvis det var sådan, at man stod med en flot ny arena og så at sige ikke noget at proppe i den, fordi vi ikke havde en eventorganisation, der sådan set var i stand til at trække nogen begivenheder ind i sådan en arena.
Jeg synes, det er lidt væsentligt, at vi arbejder hurtigt, og jeg ville være så glad, hvis det var, at ministeren kunne komme bare en lille smule tættere på, om det vil være ministerens indspark til finanslovforhandlingerne, eller hvordan ministeren havde tænkt sig at gribe hele den her situation med økonomien an.
Jeg kan i dag se i Jyllands-Posten, at ordførere, bl.a. fra Socialdemokratiet, mener, at man skal ændre fokus, i forhold til hvad Sport Event Danmark i virkeligheden skal tage sig af, altså mere fokus på indholdssiden.
Har ministeren nogen kommentar til den artikel i Jyllands-Posten, som jeg går ud fra at ministeren har læst?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jeg vil garantere, at jeg ikke kommer med et lovforslag, som ikke hænger sammen.
Altså, det vil ligge den her regering fjernt at gøre det.
Derfor vil det være sådan, at alle folketingsmedlemmer, alle Folketingets partier – når lovforslaget ligger der til sin tid – kan se, hvilke beregninger der ligger til grund, forventede indtægter, måden, det bliver udformet på.
Der er vel i realiteten ikke noget, man ikke kan forestille sig.
Jeg følger ydmygt skatteministeren her, og han har jo på et tidligere spørgsmål svaret, som det også er tilkendegivet i regeringsgrundlaget, at der kommer en skattereform på et tidspunkt, og der har vi så ikke villet lukke nogen døre i forhold til det.
Men hvordan det i givet fald bliver implementeret, og på hvilket tidspunkt det bliver det, er der ikke nogen der kan svare på på nuværende tidspunkt, så hvis hr. Hans Christian Schmidt og Venstre gerne vil arbejde konstruktivt videre med også at få en skattereform og har gode ideer til, hvordan der kan findes finansiering, hører vi gerne fra dem, for sådan er det parlamentariske spil jo.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-10-12:
Tak for det.
Det er jeg sådan set meget glad for.
Jeg medgiver, at den så ikke er det nu, men lad mig lige prøve at gå lidt mere i dybden med det.
Betyder det, at man kunne forestille sig, at det kunne blive differentierede flyafgifter, er det bl.a. de overvejelser, man har?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Jeg takker for de venlige ord og kvitterer med, at jeg også ønsker et godt samarbejde med Folketinget.
Det tror jeg vi begge er klar over er vigtigt for enhver regering og enhver minister.
Det er jo sådan, at skatteministeren netop har svaret på det spørgsmål, og jeg er ikke hundrede procent sikker på, om hr. Hans Christian Schmidt var til stede på det tidspunkt, så derfor vil jeg lige uddrage det væsentligste, tror jeg, af det, som skatteministeren svarede, nemlig at det endnu er for tidligt at sige noget om, hvilke afgiftsinstrumenter der vil kunne indgå i en kommende skattereform, og derfor kan en klimaafgift på flytrafik ikke udelukkes på forhånd.
Altså, svaret er jo, at afgiften ikke ligger i regeringsgrundlaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-10-12:
Tak for det.
Jeg vil starte med at ønske ministeren tillykke.
Jeg håber, vi får et godt samarbejde med den nye transportminister.
Spørgsmålet lyder: Hvad kan ministeren oplyse om status for den flyafgift, som regeringspartierne gik til valg på?
Hvad kan ministeren oplyse om status for den flyafgift, som regeringspartierne gik til valg på?
Skriftlig begrundelse
Det hersker stor usikkerhed i offentligheden om flyafgiften er fjernet, eller om den blot er udsat på ubestemt tid.
Samtidig står det klart, at en eventuel afgift vil have stor negativ betydning for de enkelte lufthavne, erhvervslivet og den generelle udvikling i de berørte områder.
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-12:
Som sagt har regeringen både i regeringsgrundlaget og fra mig som minister tilkendegivet, at vi ønsker en fortsættelse af det arbejde, som Sport Event Danmark så glimrende har bidraget med gennem de seneste år, og vi ser det meget gerne videreført.
Det er jo sådan nu, at vi har en model, hvor man får penge både fra idrætsorganisationerne, og man får det fra ministeriet, man får fra Erhvervsministeriet, og vi skal jo ind og finde ud af, hvordan en fremtidig model ser ud.
Noget af det, som jeg også lagde mærke til i den artikel, som er i Jyllands-Posten i dag, var, at formanden for bestyrelsen, Lars Krarup, jo også siger, at en ting er diskussionen omkring breddeidræt og eliteidræt, men han rejser også diskussionen om, hvorvidt man skal have et skrappere fokus.
I stedet for at skyde så bredt, som man har gjort indtil nu, ønsker man en mere fokuseret indsats.
Så der er mange spørgsmål i spil, men som sagt er der et stort engagement fra undertegnedes side og fra regeringens side for at finde en løsning.
Martin Geertsen (V), 2011-10-12:
Måske skal jeg lige først sige, at det jo mest af alt er væsentligt, hvad ministeren siger, fordi ministeren jo repræsenterer et flertal her i Folketinget.
Så når borgmestre og formænd for organisationer og direktøren for Sport Event Danmark nu ringer til mig i morgen og spørger, hvordan det egentlig gik med mit spørgsmål til kulturministeren, så kan jeg derfor svare, at jeg ikke med sikkerhed kan sige, hvilken beløbsstørrelse vi taler om fremadrettet, men jeg kan godt sige til dem, at der kommer en bevilling det ene eller det andet sted fra i Kulturministeriet til at fortsætte det arbejde, som Sport Event Danmark har løftet på glimrende vis her igennem de sidste 4 år.
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at ordføreren for Socialdemokratiet rejser debatten om, at man, når man nu skal ind og finde en fremtidig model for Sport Event Danmark, også skal rejse spørgsmålet om breddeidræt.
Det er jo sådan lige nu, at fokus er på elitesportsbegivenheder, hvor jeg og regeringen gerne ser, at man også inddrager breddeidrætten i den fremtidige model.
Men det er jo noget, vi skal diskutere.
Så spørger hr. Martin Geertsen, hvad tidshorisonten på det her er.
Vi ved, at vi skal arbejde hurtigt.
Ministeriet har allerede sendt en invitation til bl.a. Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om et møde, jeg mener, det allerede er i næste uge, og et af de punkter, vi skal diskutere på den her række af møder, er faktisk, hvad partiernes holdninger til netop den her problemstilling er.
Så jeg vil, ministeriet vil, regeringen vil gerne fremme den her sag, så der kommer en løsning så hurtigt som overhovedet muligt, for det er jo rigtigt, at de står og venter på et svar derude, og vi vil meget gerne komme med det svar, så snart vi har fundet en model, der er holdbar.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-12:
Man må jo sige – uden at være matematisk på nogen måde – at hvis provenuet lander i nærheden af det, man har i Stockholm, så hænger tingene da i hvert fald ikke sammen, da man jo forlods vil bruge den første milliard kroner på at sænke prisen i den kollektive trafik og derudover skal bruge en masse penge til at drive det her system, skal bruge en masse penge til nye investeringer i den kollektive trafik.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-12:
Tillykke med jobbet, det kan man vist stadig væk godt sige til den nye justitsminister.
Spørgsmålet, jeg vil stille, går på de oplysninger, der kom frem i nyhederne i går.
De oplysninger går på, at den politireform, der blev lavet for år tilbage, desværre stadig væk har nogle sygdomme nogle steder.
Det viser sig, at der er en situation, hvor politiet generelt mister opbakning.
Det er sådan, at der er for lang responstid, der er manglende udrykninger og manglende lokalkendskab i hvert fald i visse dele af politiet.
Det er sådan i Dansk Folkeparti, at vi har meget stor tiltro til vores politi og til medarbejderne hos politiet, som gør en kæmpeindsats, men det er klart, at vi er nødt til at være opmærksomme på, hvis der er ting, der ikke fungerer godt nok i politiet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan justitsministeren vil forklare, at der er de her problemer, og hvad justitsministeren vil gøre ved det.
Det var jo sådan sidste år, at man tog en timeout på et år, og det er så meningen nu, at man skal lave en måske 4-årig aftale for politiets budgetter og arbejdsforhold.
Jeg vil også godt spørge justitsministeren i samme forbindelse, hvordan ministeren vil sikre, at politiet bliver bedre til at rykke ud til alle alarmer og gøre det hurtigere, end det er tilfældet i dag.
I den forbindelse er det jo oplagt, at justitsministeren også fortæller, hvad der vil blive gjort for at sikre, at testene af, hvor lang tid det tager for politiet at rykke ud, bliver gennemgået en gang til, for der er noget, der tyder på, at statistikkerne ikke er gode nok.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Der ligger det i det, der altid har gjort, nemlig at den nuværende regering i lighed med den tidligere regering ser med meget, meget stor alvor på kriminalitet.
Der bliver ikke ændret en tøddel ved de her regler.
Hvorfor gør der ikke det?
Det gør der ikke, fordi regeringen mener, at kriminalitet er en alvorlig sag, og det skal være en hindring for at få et bedre fodfæste i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2011-10-12:
Nu var det så bare ikke opholdstilladelser, jeg spurgte ministeren om.
Jeg spurgte ministeren, hvad der skulle til for at få et statsborgerskab.
Hvad ligger der i begrebet alvorlig kriminalitet, når det handler om statsborgerskab?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Der ligger som sagt det i det, at kriminalitet er en alvorlig sag.
Hvis man eksempelvis ser på spørgsmålet om tidsubegrænset opholdstilladelse – for det går jo igen flere steder i regeringsgrundlaget, hvilket jeg går ud fra spørgeren også er opmærksom på – er det sådan i dag, at udlændinge ikke må være idømt en ubetinget frihedsstraf af mindst 1 år og 6 måneders varighed eller ubetinget frihedsstraf af mindst 60 dages fængsel ved bl.a. overtrædelse af straffelovens § 12 og § 13.
De regler gjaldt under den tidligere regering, og de gælder også under den nuværende regering.
Så det er sådan set meget, meget enkelt: Når det handler om kriminalitet, er reglerne videreført.
Hvorfor er de det?
Det er de, fordi regeringen ikke vil acceptere det.
Modsat den tidligere regering, kan vi jo sige, har vi en intention om, at vi skal forhindre, at kriminaliteten overhovedet udvikler sig ved at sætte hårdere ind over for den, særligt i de udsatte boligområder.
Men som jeg lige har nævnt, fortsætter de regler, der er gældende for opholdstilladelse, når det handler om kriminalitet.
Inger Støjberg (V), 2011-10-12:
Det var jo et svar med mange ord, men uden så meget indhold.
Det må man jo have gjort sig nogle overvejelser om, siden det er skrevet ind i regeringsgrundlaget.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Jeg håber selvfølgelig på, at den nye opposition er klar til et godt samarbejde, og det gælder forhåbentlig også den tidligere beskæftigelsesminister.
Det er sådan, som det jo rigtigt nok påpeges, at regeringen nu sikrer, at vi giver unge en bedre chance for at få et ordentligt fodfæste i det danske samfund.
Hvis de består folkeskolen, er der dansk statsborgerskab i udsigt – det forstår jeg spørgeren er opmærksom på.
Så spørges der til kriminalitet, og det giver mig anledning til at gøre opmærksom på, at reglerne jo under ingen omstændigheder bliver ændret.
Hvorfor gør de ikke det?
Det gør de ikke af den ene årsag, at det er en uacceptabel adfærd.
Derfor er linjen meget, meget klar.
De regler bliver der ikke ændret ved.
De er, som de var tidligere.
Inger Støjberg (V), 2011-10-12:
Tillykke med posten.
Jeg kan ud fra regeringsgrundlaget forstå, at alle, uanset om de har bestået folkeskolen eller ej, automatisk skal have tilbudt statsborgerskab, hvis de er født og opvokset i Danmark, altså medmindre de er dømt for alvorlig kriminalitet.
Det vil sige, at regeringen øjensynlig ikke lægger vægt på danskkundskaber, selvforsørgelse og uddannelse, men på alvorlig kriminalitet alene.
Derfor har jeg selvfølgelig et spørgsmål her i dag: Hvilke former for alvorlig kriminalitet skal man have begået, og hvor lang en straf skal man være idømt, for at man udelukkes fra at få dansk statsborgerskab?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Så virker lyden.
Tak for lykønskningerne fra hr. Peter Skaarup, og jeg håber selvfølgelig på, at vi i øvrigt ligesom tidligere får et godt samarbejde, ikke mindst når det handler om rammerne for fremtidens politi.
For det er jo rigtigt nok, som spørgeren understreger, at der er en politireform, som alle regeringspartierne og Dansk Folkeparti rent faktisk er med i og står bag – i hvert fald for regeringspartiernes vedkommende.
Det er også rigtigt nok, hvad spørgeren siger, at vi sidste år, altså i 2010, lavede en 1-årig økonomiaftale for dansk politik.
Den er Dansk Folkeparti jo også med i, og det er også rigtigt nok, at den økonomiaftale afføder effektiviseringstiltag i dansk politi med henblik på, at den modernisering, der finder sted og skal finde sted i dansk politi, fortsætter.
Alt det var partierne bag aftalen, hvilket jo altså inkluderer Dansk Folkeparti, enige om.
Det er også rigtigt, som spørgeren antyder, at der jo skal tages stilling til nye rammer for dansk politi, og det kommer vi til at tage stilling til inden længe.
Men jeg vil godt indledningsvis understrege, at det er min opfattelse, at der med politireformen er skabt et godt grundlag for et moderne og effektivt politi.
Vi har fået etableret specialiserede efterforskningsafdelinger, vi har fået analyseenheder, og vi har i det hele taget fået skabt et grundlag for dansk politi, som sikrer, at de er i stand til at håndtere det meget forandrede kriminalitetsbillede, vi har oplevet inden for de senere år.
Det vil man også se, når regeringen kommer med sit udspil til nye forhandlinger om dansk politi.
Mit synspunkt fra mit tidligere virke er ikke ukendt for hr. Peter Skaarup, og hvis man læser regeringsgrundlaget, vil man se, at det står meget, meget klart, at dansk politi skal være til stede i områder med problemer.
Hvorfor?
Fordi synligheden bidrager til at skabe tryghed og løse de problemer, der er.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-12:
Vi har jo klart erkendt, at der stadig væk er nogle udfordringer på det her område.
Vi har også anvist helt konkret, hvor det er, man kan sætte ind i forhold til at løse nogle af de problemer, der er.
Vi kan også med glæde notere os, hvis vi f.eks. tager de piger, der har en anden etnisk baggrund, at de i dag har en uddannelsesrate, der er højere end piger med dansk baggrund, og at der jo er opnået en lang række succesresultater på det her område.
Men jeg kan bare ikke forstå, at ministeren har så svært ved at svare på et helt konkret spørgsmål, for jeg må jo gå ud fra, at når man gerne ville have regeringsmagten, så var det, fordi man havde nogle tanker om, hvad den skulle bruges til, og ikke bare havde et behov for at nedsætte nogle arbejdsgrupper og gennemføre nogle analyser, som jeg kan høre at ministeren siger.
Og selv om jeg også godt kunne tænke mig at høre, hvad ministeren helt konkret mener med, at politiet skal være synligt til stede i de her boligområder, tror jeg alligevel, jeg vil spørge ministeren helt konkret en sidste gang: Hvad er det for nogle konkrete succeskriterier, som regeringen ønsker at danskerne skal bedømme den på i forhold til at bekæmpe asocial adfærd i belastede boligområder, og hvornår skal de her kriterier være opfyldt?
Hvornår er det, befolkningen kan dømme regeringen på, om den har fejlet med sine hensigtserklæringer eller ej?