Karin Gaardsted (S), 2011-11-17:
Jeg vil gerne sige tak for redegørelserne.
Det er jo noget helt nyt, at vi får en samlet debat om Norden, østersøområdet og Arktis, noget, som Nordisk Råds danske delegation længe har ønsket.
Det er lykkedes nu, og det vil jeg gerne kvittere for.
De tre områder hænger naturligvis uløseligt sammen, og jeg håber, at denne praksis vil medføre en bedre sammenhæng i politikken på områderne.
Nordisk Råd har længe haft et stærkt engagement, først i østersøspørgsmål og siden også i Arktis.
Det parlamentariske østersøsamarbejde har været tæt knyttet til Nordisk Råd, som også har stillet et sekretariat til rådighed for samarbejdet.
Nordisk Råd koordinerer sine synspunkter i samarbejdet og er meget tilfreds med samarbejdet med Østersørådet.
Baltic Sea Labour Network er et andet område, som jeg gerne vil fremhæve positivt.
Dette netværk opstod på initiativ af en arbejdsgruppe i et parlamentarisk østersøsamarbejde og Baltic Sea Trade Union Network.
Det er overordentlig positivt, at Østersørådet deltager i dette arbejde.
De nordiske lande har rigtig meget at byde på, og jeg vil opfordre ministeren til at medvirke til, at Nordisk Ministerråd sikrer, at de erfaringer, der eksisterer inden for området i det nordiske samarbejde, bliver bearbejdet og omsat til initiativer, der kan anvendes i østersøsammenhænge.
Nordisk Ministerråd spiller en betydelig rolle i det arktiske samarbejde, ikke mindst inden for arktisk klimaforskning i regi af Det Nordiske Topforskningsinitiativ.
Dermed tilfører det nordiske samarbejde både de nordiske lande og Arktis merværdi og resultater, der vanskeligt kunne skabes af enkelte lande, og er altså et engagement, som også bør fortsætte.
Arbejdet med at implementere Stoltenbergrapportens forslag, bl.a. vedrørende Arktis, er påbegyndt.
Det er positivt, og jeg er spændt på, hvor langt man evner at nå konkret.
IMO's arbejde med polarkoden, altså obligatoriske regler for skibe i arktiske farvande, er uhyre vigtigt at få afsluttet hurtigt, samtidig med at reglerne skal være så fyldestgørende som muligt.
Det anser jeg for at være et af de vigtigste resultater, der kan opnås på Arktis i de kommende år.
Når det er sagt, er det vigtigt for mig at understrege, at sikringen af menneskenes trivsel og sundhed i Arktis som en central del af det arktiske samarbejde er en særlig forpligtelse for Danmark og de øvrige nordiske lande.
Der bør med passende mellemrum udarbejdes Arctic Human Development-rapporter, der kan anvendes som baggrund for at sikre en udvikling hen imod bedre vilkår for beboerne i Arktis.
Socialdemokraterne er helt enige i synspunkterne i redegørelsen for det nordiske samarbejde, hvad angår, at Nordisk Ministerråds aktiviteter skal skabe nordisk merværdi, og at der er behov for, at samarbejdet fungerer målrettet og effektivt.
Jeg vil gerne nævne ministerrådets globaliseringsinitiativ i denne sammenhæng.
Initiativet har nu fungeret siden 2008, i øvrigt på et forslag, Nordisk Råd stillede nogle år tidligere.
I ministerens redegørelse lægges der vægt på, at der opstilles konkrete målsætninger for globaliseringsindsatsen.
Jeg kunne ikke være mere enig, for problemet med de nuværende projekter i globaliseringsinitiativet er jo, at de ikke refererer til nogen overordnede målsætninger.
Derfor vil jeg foreslå ministeren, at han sammen med sine kollegaer i Norden udarbejder en ny ramme for globaliseringsinitiativet, der indeholder en analyse af, hvilke udfordringer Norden står over for, og hvilke af disse de nordiske lande bør arbejde sammen om og håndtere for at skabe en stærk og konkurrencedygtig nordisk region.
Se, det er nemlig nordisk merværdi.
Den årlige rapport, Nordisk Globaliseringsbarometer, skriver det meget tydeligt: De nordiske lande skal øge effektiviteten inden for infrastruktur, innovation, entreprenørskab og uddannelse for at imødegå de udfordringer, globaliseringen medfører.
Jeg er af den opfattelse, at børne- og undervisningsministeren med sit forslag om »Ny nordisk skole« har bidraget til en idé, som kan overføres til det nordiske globaliseringsamarbejde og skabe nordisk merværdi på en af de vigtigste politiske udfordringer, nemlig at skabe en skolepolitik, der sikrer, at alle børns og unges færdigheder og kompetencer øges, så de kan gennemføre en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Udvidelsen af EU og den øgede fokus på beslutninger truffet i EU har stor betydning for de nordiske borgere, i EU træffes der jo beslutninger, som indvirker på borgernes liv.
Begrebet regionernes Europa giver ny betydning til det nordiske samarbejde og stiller også nye krav til dette.
Nordisk Råd har nu i et par år arbejdet på at identificere, agere og influere på EU-sager, der har stor betydning for Norden og dets borgere.
Forbrugerpolitikken er et godt eksempel på dette.
Men for at denne øvelse skal give resultater, er det nødvendigt, at Nordisk Råd og ministerrådet arbejder sammen.
Det er vigtigt, at der forud for rådsmøder i EU bliver koordineret nordisk, hvilket allerede sker på visse områder, men der er plads til forbedringer.
Jeg er glad for, at ministeren og ministerrådet i øvrigt er opmærksom på, at der skal koordineres nordisk, når EU-direktiver omsættes til national lovgivning.
Dette for at sikre, at implementeringen af EU-bestemmelser ikke skaber nye grænsehindringer.
Nordisk Råd har foreslået, at de nordiske landes statsministre giver deres fagministre til opgave at sikre dette i al ny lovgivning.
Apropos grænsehindringer: Socialdemokraterne i Nordisk Råd offentliggjorde deres »Ni veje til et grænseløst Norden« under Nordisk Råds sessions vellykkede side event om grænsehindringer.
Her foreslog vi bl.a. regeringerne at arbejde for en gensidig anerkendelse af uddannelser i Norden med henblik på at øge borgernes muligheder for at få arbejde og videreuddanne sig i et andet nordisk land.
Det er f.eks. kedeligt, at en nyuddannet elektriker fra Island ikke kan få arbejde i Norge på grund af uhensigtsmæssige bestemmelser om autorisation.
Et andet forslag i vores oplæg er, at der ud fra finsk forbillede bør nedsættes en rådgivningskomité vedrørende grænsehindringer i alle de nordiske lande bestående af medlemmer af Nordisk Råds delegation, Foreningen NORDEN og embedsmænd fra relevante nationale myndigheder, der beskæftiger sig med nordiske grænsehindringer.
Det er en vigtig opfølgning på en uenighed, der har været mellem rådet og ministerrådet, om, hvilken rolle forbrugerpolitikken skal spille i det nordiske samarbejde.
Det nordiske forbrugersamarbejde skabte indtil moderniseringen af ministerrådet, besluttet i 2005 under dansk formandskab, nogle gode resultater for nordiske forbrugere i EU's forbrugerpolitik, og det er det, vi igen skal arbejde sammen om at sikre.
Hvad angår ministerrådets budget generelt, vil jeg gerne kvittere for ministerens tilkendegivelse af at fortsætte det gode samarbejde med rådet og med den danske delegation.
Derfor ser jeg frem til dialogen mellem ministeren og delegationen vedrørende de kommende drøftelser om ændringer i budgettet for 2013 og rådets opfordring til at forhandle om større ændringer i budgettet gældende for de kommende 2 budgetår.
Dette er helt afgørende, hvis budgettet skal afspejle tydelige prioriteringer, da store ændringer ikke kan ske med kort varsel.
Kulturfestivalen i København var som tidligere år en stor succes.
I år var det danskernes tur til at få en lang række nordiske kulturoplevelser, noget, som rigtig mange benyttede sig af.
De 24 nordiske udsendelser på DR K skabte desuden en unik mulighed for at stifte bekendtskab med det nordiske sprog og med kulturen.
Jeg vil gerne afslutte med at sige tak for redegørelsen og tak for det, der ser ud til at blive et positivt og frugtbart samarbejde.