Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-23:
Det er jo i stik modsætning til, hvad man hører Socialdemokraternes ordfører sige, hvor der er blevet argumenteret for, at der slet ikke er sket noget, det er jo rent deja-vu, ingenting har bevæget sig.
Og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil gerne kvittere for, at det er gået op for Enhedslisten, at der bliver taget tiltag til gavn for miljøet, men det undrer mig ikke, at Enhedslisten også på det her punkt faktisk er længere fremme i feltet end Socialdemokratiet.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til hr. Torben Hansen og resten af forslagsstillerne for lejligheden til at drøfte spørgsmålet igen om eftermontering af SCR-katalysatorer på tunge køretøjer, der kører i miljøzoner.
Vi har bl.a. drøftet det på et samråd den 23. januar.
Og hvad det så helt præcist, jeg sagde på det samråd den 23. januar?
Dengang sagde jeg, at der var to ting, som var afgørende for mig.
Først og fremmest, at regeringen har taget og fortsat vil tage særlige nationale skridt for at begrænse luftforureningen.
Derudover sagde jeg også, at jeg gerne ville gøre det krystalklart, at uanset om det drejer sig om EU-tiltag eller nationale tiltag, gælder det for denne regering om, at beslutningerne skal hvile på et solidt, fagligt grundlag.
I det indgår et overblik over mulige virkemidler og deres omkostningseffektivitet.
En af begrundelserne for forslaget i dag er det samfundsøkonomiske overskud ved at stille krav om SCR-katalysatorer på tunge køretøjer på 220 mio. kr., beregnet af Miljøstyrelsen i 2006.
Men jeg må konstatere, at hr. Torben Hansen har glemt at tage forudsætningerne for beregningerne med i betragtningerne.
Det samfundsøkonomiske overskud er nemlig beregnet af krav om eftermontering af SCR-katalysatorer i hele Danmark.
Jeg har derfor bedt Miljøstyrelsen om at gentage de samfundsøkonomiske beregninger, men begrænset til miljøzone i København og på Frederiksberg, for at vi kunne have et bedre grundlag for debatten her i dag.
I den forbindelse har det vist sig, at forudsætningerne for beregningerne har ændret sig siden 2006.
Først og fremmest har vi fået ny viden om omkostningerne ved eftermontering af SCR-katalysatorer.
De har rent faktisk vist sig at være næsten dobbelt så dyrt som oprindelig antaget; 60.000 kr. pr. lastbil i stedet for de 35.000 kr.
Når man tager højde for den større udgift, er resultatet meget overraskende.
Desuden har Danmarks Miljøundersøgelser, siden de oprindelige beregninger blev lavet,
foretaget nye beregninger, der viser, at den samfundsøkonomiske gevinst ved at fjerne 1 kg NOx er mindre end oprindelig antaget.
Det følger det samfundsøkonomiske underskud, så det i alt kommer til at koste samfundet ca. 1 mia. kr., hvis vi indfører et krav om SCR-katalysatorer i hele Danmark.
Underskuddet bliver selvfølgelig mindre, hvis vi kun indfører kravet i miljøzonerne, men det vil under alle omstændigheder give et underskud.
Nu skal vi jo ikke lave miljøpolitik alene på baggrund af samfundsøkonomien.
Det er meget vigtigt, at vi laver miljøpolitik ud fra de udfordringer, vi har, for at sikre et så godt og stærkt miljø som overhovedet muligt.
Luften skal blive renere, og vi skal overholde grænseværdien for bl.a. NO2 for at nævne et konkret eksempel.
Derfor har vi også brug for et solidt og bedre beslutningsgrundlag, når vi taler om virkemidler i forhold til at reducere NO2-udledning i f.eks. vores byer.
Jeg må også konstatere, at vi ikke på nuværende tidspunkt har dette solide beslutningsgrundlag.
Den viden, vi faktisk har, peger på, at eftermontering af SCR-katalysatorer på tunge køretøjer ikke alene kan sikre en overholdelse af grænseværdien for NO2, der træder i kraft i 2010.
På den baggrund er det min klare vurdering, at der ikke er grundlag for at stille krav om eftermontering af SCR-katalysatorer på tunge køretøjer på nuværende tidspunkt.
Et andet hensyn, man kunne tage, som også er nævnt som begrundelse for forslaget er: »… at vitale komponenter til SCR-teknologien produceres af danske virksomheder, og at et stærkt hjemmemarked derved kan være med til at fremme eksporten af dansk miljøteknologi til udlandet.«
Til det kan jeg oplyse, at SCR-katalysatorer allerede i dag monteres på ca. 60 pct. af alle nye busser og lastbiler inden for EU, og at danske virksomheder leverer ca. 60.000 enheder om året til en række af de største producenter.
Så det er ikke sådan, at teknologien ikke er i anvendelse.
Faktisk har danske virksomheder allerede i dag en særdeles god markedsandel, når vi taler om netop SCR-katalysatorer.
Kravet om eftermontering af SCR-katalysatorer blev også diskuteret i forbindelse med behandlingen af lovforslaget om miljøzoner i efteråret 2006.
Efterfølgende har Danmarks Miljøundersøgelser for Miljøstyrelsen foretaget en undersøgelse af miljøeffekten af at stille krav om SCR-katalysatorer på ældre lastbiler og busser i miljøzoner.
Undersøgelsen er netop blevet opdateret med ny viden om emissionerne, og den viste, at der uden yderligere tiltag i 2010 vil være en overskridelse af grænseværdien for NO2 på 81 af de 138 mest befærdede gadestrækninger i København.
Undersøgelsen er tidligere oversendt til Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg.
Hvad bekræfter så det, jeg siger?
Jo, det bekræfter to ting: Der er under alle omstændigheder behov for at undersøge andre virkemidler, og eftermontering af SCR-katalysatorer skal selvfølgelig også indgå i vurderingen på linje med andre virkemidler.
Nogle af de tiltag, der skal ses nærmere på, er: fremme af renere biler i form af tidligere indfasning af euro-normerne, hybridbiler, elbiler, krav til varebiler i miljøzoner og tiltag i forhold til gamle benzinbiler uden katalysatorer.
Disse tiltag er generelt kendetegnet ved, at de retter sig mod andre emissioner end blot NO2.
Når virkemiddelkataloget foreligger her i 2008, vil jeg invitere alle partier til en drøftelse.
De problemer, vi har med at få reduceret NO2-forureningen i de største danske byer, deler vi også med andre, nemlig resten af Europa.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi i EU arbejder for, at den kommende euronorm for tunge køretøjer, der forhandles netop nu, kommer til at indeholde krav til den direkte udledning af NO2.
Men vi skal ikke blot se på NO2, vi skal hurtigst muligt nå målene for renere luft med lavere niveau for både partikler og NO2.
Derfor skal der laves en samlet strategi, hvor en videreudvikling af miljøzonerne selvfølgelig skal spille en central rolle.
Miljøministeriet vil derfor i den kommende periode evaluere yderligere tiltag i forhold til varebiler, personbiler og geografisk udvidelse af zonerne.
I første halvdel af 2009 vil der således foreligge et bedre grundlag for den endelige vurdering af, hvilke virkemidler der skal bruges.
Så vil jeg også gerne allerede i dag slå fast, hvad jeg som miljøminister så har gjort inden for de seneste måneder.
Jeg ved jo, at det optager nogle af spørgerne.
Det, der allerede er gjort, er, at vi har gjort en målrettet indsats i forbindelse med brændeovnsinitiativet i forhold til brændeovne, kedler og en lang række andre ting, der tager afsæt i at sikre, at vi nedbringer udledning af partikler fra brændeovne.
Derudover har vi også med energiforliget indført en NOx-afgift, som jo så også bekræfter, at vi tager vores forpligtelser meget seriøst vedrørende NOx.
Endelig har jeg så også over for Folketinget tidligere besvaret spørgsmål om, hvad jeg vil gøre i forhold til nogle af de anbefalinger, der er kommet i forhold til indsats vedrørende luftforurening.
Jeg har i de svar sagt, at jeg vil præsentere en lufthandlingsplan, som bygger videre på de initiativer, der skal tages, for at vi kan leve op til vores internationale mål.