runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg kan ikke svare detaljeret på, hvilke dele af planen der er fantastiske, og hvilke dele af planen der er knap så fantastiske, men vi har det udgangspunkt, at vi synes, at man godt kan udflytte statslige arbejdspladser, når det fagligt giver mening, især hvis der altså er en specielt god grund til det.
Og det kan være mange steder, at der kan være rigtig god grund til det, og hvor det giver god mening.
Men vi vil altså hellere skabe nye arbejdspladser.
Vi bliver nødt til at kigge hinanden i øjnene, når der kommer sådan en plan, og spørge, om vi ikke kunne gøre noget lidt bedre for landdistrikterne for de penge ved f.eks. at få nye arbejdspladser ude i landdistrikterne.
Så vi vil gerne være med til at diskutere det og snakke om det, men vi køber ikke bare en plan, der er lagt sådan hundrede procent på bordet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Tak for det.
jeg kan høre på fru Pernille Skipper, at der er mange steder, hvor der skal bruges flere penge, og at der er knap så mange steder, hvor man henter pengene.
Jeg forstod, at Enhedslisten for nylig har erkendt, at deres egen økonomiske politik med deres egen partikasse er slået fejl.
Mikkel Warming, der er medlem af hovedbestyrelsen for Enhedslisten, sagde, at man ikke kan føre ekspansiv finanspolitik med Enhedslistens pengekasse.
Kan man det med Danmarks pengekasse?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Det er klart, at hr. Kristian Thulesen Dahl naturligvis må spørge om alt og forlange et svar.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke kan pege konkret på, hvilke elementer der er gode, og hvilke der er dårlige, men jeg vil så sige, at vi vil insistere på at have en nuanceret holdning til det.
Nogle arbejdspladser kan det give god mening at flytte ud, og vi vil rigtig gerne være med til at diskutere det.
Der kan også være andre steder, hvor det er knap så klogt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-10-08:
Det er bare, fordi Enhedslisten jo forlanger meget klare svar fra os andre, når vi er på talerstolen, derfor synes jeg egentlig også, at det er fair nok, at man selv også stiller sig til rådighed.
Nu har vi kendt den her plan et stykke tid, og jeg har også kunnet se i de kommentarer, der har været, at ja, man er nok lidt for, men kun hvor det er fagligt forsvarligt og sådan noget.
Så spørgsmålet er bare: Er der nogle af de arbejdspladser, der er foreslået nu i det her, hvor det ikke er fagligt forsvarligt, og hvor man ikke mener at der bør ske udflytning?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Ja, man kan føre ekspansiv finanspolitik; det kan man da.
Men jeg tror ikke, hr. Jakob Ellemann-Jensen vil sammenligne de to kasser og forhåbentlig heller ikke i størrelsen, for så meget partistøtte får vi altså heller ikke, at det kan gøre det.
Selvfølgelig kan man føre ekspansiv finanspolitik, og selvfølgelig vil vi også være med til at finansiere de forslag, vi har, det er da klart.
Vi synes f.eks., det er en rigtig, rigtig dårlig idé at give skatterabatter til nogle af de rigeste familier, som hr. Jakob Ellemann-Jensen og Venstre gerne vil.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Det, som jeg forsøgte at beskrive før, var, at når det er nødvendigt for regeringen at tilføre flere midler til sundhedsområdet, er det, fordi det bunder i den luksus, at vi bliver ældre.
De fleste af os bliver altså ældre, og det medfører nogle sygdomme, og det medfører et større pres på sundhedsvæsenet, særlig for de ældre borgere i Danmark.
Det er jo det, der er grundlaget for, at man mener, at man skal tilføre flere midler til sundhedsvæsenet.
Den endelige fordeling af det her tror jeg man må tage med sundhedsministeren; det må jeg ærligt indrømme ikke er min kernekompetence.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-10-08:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren i sin ordførertale – og tak for den – at det er vigtigt for regeringen med et bedre sundhedsvæsen.
Samtidig har regeringen i sit udspil til finansloven skåret ned på en række ydelser inden for sundhedsvæsenet, som har med forebyggelse, de psykosociale elementer af sundhed og også forskning at gøre – det synes vi er bekymrende.
Ud fra det kunne jeg rigtig godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvilke faglige parametre regeringen lægger til grund for sin satsning inden for sundhedsområdet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
En af de ting, der nogle gange ærgrer mig, når jeg ser folketingsdebatter og den slags, er, når man bliver ved med at vade rundt i et område, hvor man søger nogle svar, som tilsyneladende ikke kommer, og så i øvrigt ikke selv har antydning af svar på noget som helst.
Altså, hvordan kan man angribe det her med skattelettelser ved at spørge, hvor mange arbejdspladser det vil give?
Hvor mange skattelettelser vil Socialdemokraterne give?
Morten Bødskov (S), 2015-10-08:
Tak for det.
Det er jo ikke noget helt urimeligt spørgsmål, der bliver stillet om, hvor mange private arbejdspladser der er i det finanslovsudspil, der ligger.
Regeringsgrundlaget fra Venstreregeringen har bl.a. en overskrift, der hedder noget med vækst og flere job, og så kommer man med et finanslovsudspil, hvor man ikke er i stand til at forklare danskerne, hvor mange private arbejdspladser der er i det.
Så man kan jo få tre muligheder for at svare: Er det 500, er det 1.000, eller er det 1.500 private arbejdspladser, der er i det finanslovsudspil, som er blevet fremlagt?
Men spørgsmålet er jo meget enkelt: Er det 500, er det 1.000, eller er det 1.500 private arbejdspladser, der er i det finanslovsudspil, som man er kommet med?
Det må vi jo kunne få svar på, når det er en af de øverste overskrifter i regeringsgrundlaget og, forstår jeg også, et af formålene med det finanslovsudspil, som er blevet fremlagt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jeg beklager min dårlige hørelse.
Det er bedre vilkår for danske virksomheder, og det synes vi sådan set er en god idé.
Hvad angår boligjobordningen, viser tal fra Skatteministeriet, at det netto er omkring 600-700 arbejdspladser.
Derudover giver det her altså danske familier, ganske almindelige danske familier, en hjælp i hverdagen.
Der er hundredetusindvis af mennesker, som bruger den her boligjobordning, som får hverdagen til at hænge bedre sammen.
Og så bekæmper den sort arbejde.
Det kan vi vel ikke være helt uenige om er en god idé.
Morten Bødskov (S), 2015-10-08:
Jeg tror helt ærligt, at der faktisk sidder rigtig mange mennesker og følger den her debat, som synes, det er lidt underligt, at en regering, som mente, at man skulle skabe, jeg ved ikke hvor mange tusinde arbejdspladser, og som skulle få Danmark på ret spor og skulle sikre, at der kom gang i hjulene igen, efter hvad man måtte forstå var 3 år med nærmest ingenting, ikke er i stand til at sige, hvor mange private arbejdspladser der er i det finanslovsudspil, som man har fremlagt.
Altså, det er et meget enkelt spørgsmål.
Beregningerne findes.
Nu kan jeg se, at selv finansministeren er kommet i salen.
Det må finansministeren da kunne svare på.
Jeg tror, at hvis ordføreren hvisker, kan finansministeren måske svare på det.
Ellers har vi også beskæftigelsesministeren til stede i salen, så hele regeringen, som har med det her område at gøre, er jo i salen.
Så ordføreren må jo kunne svare de mennesker, som gerne vil have et job, som gerne vil opleve den fremgang, som er blevet lovet, på, hvor mange private arbejdspladser der er i det finanslovsudspil, som regeringen har fremlagt.
Det er et meget enkelt spørgsmål og ikke nogen fornærmelse, men bare en hjælp til, at vi måske kan få lidt klarhed over, hvad det er, regeringen går og foreslår.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Undskyld, jeg havde meget vanskeligt ved at høre hr. Jesper Petersen, og det er ikke af ond vilje.
Jeg tror, der er lidt meget støj i salen –
Det er vigtigt for denne regering at skabe bedre rammer for at skabe arbejdspladser.
Altså, så må det da også efterhånden være ved at være klart selv for Socialdemokratiets ordfører.
Jesper Petersen (S), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om det var, fordi hr. Jakob Ellemann-Jensen – er der tændt for mikrofonen?
. – brugte taletiden på at kommentere hr. Nicolai Wammens påklædning, at han ikke fik svaret, så jeg synes, der skal være en lejlighed mere til at give svar på, hvor mange arbejdspladser der egentlig er i finansloven.
Konkret vil regeringen jo bruge 600 mio. kr. på at genåbne et skattehul i forbindelse med formueskattekursen.
Hvor mange arbejdspladser fører det til?
Det, jeg spurgte til, var de 600 mio. kr., som det koster at genåbne skattehullet i forbindelse med formueskattekursen, og hvor mange arbejdspladser det element giver.
Jeg ved ikke, om det var, fordi hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke kunne høre det, men der kom i hvert fald ikke noget svar.
Så lad os prøve med boligjobordningen, som hr. Jakob Ellemann-Jensen selv var inde på før.
Hvor mange arbejdspladser vil det betragtelige millionbeløb, der bliver brugt – mange hundrede millioner kroner bliver brugt næste år på den – give næste år?
Jeg håber, hr. Jakob Ellemann-Jensen kunne høre det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jeg er meget glad for hr. Morten Bødskovs omsorg for tv-seerne.
Jeg tror ikke, at tv-seerne vil synes, det er fantastisk at få det samme spørgsmål gentaget de næste 30 minutters tid, mens jeg står heroppe og padler.
Man kan jo vende det om og sige: Jamen når Socialdemokraterne fremlægger det finanslovsforslag, som jeg måtte forstå på hr. Benny Engelbrecht at man vil fremlægge i morgen, hvor mange arbejdspladser er der så i det?
Hvor mange private arbejdspladser er der i Socialdemokraternes finanslovsforslag?
Det må jo være mindst lige så ligetil at svare på.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til den her diskussion om klimaindsatsen.
Flere folketingsmedlemmer spurgte ind til de kæmpe, massive forringelser på indsatsen for den grønne omstilling, også i forhold til det danske erhvervsliv, og hvad det kommer til at betyde, og hr. Jakob Ellemann-Jensen siger mange gange, at det handler om konkurrencevilkår og det handler om rammevilkår, tror jeg også der bliver sagt.
Jeg har simpelt hen så svært ved at forstå det, for hvis man lige sådan ruller hurtigt ned over nogle af de ting, der bliver fjernet, så er det f.eks. en pulje til Grønne Ildsjæle, Fonden For Entreprenørskab, Grøn Omstillingspulje, som hjælper virksomheder med at omstille sig til mere klimavenligt energiforbrug, det er de grønne iværksættere, og i det hele taget er der nedskæringer på grøn erhvervspolitik for 50 mio. kr.
Det må da gøre indtryk på Venstre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Altså, når jeg står og griner lidt i skægget, er det ikke kun på grund af den morsomme henvisning.
Så er det altså også, fordi det jo næsten er absurd hyklerisk at høre en socialdemokrat anklage regeringen for uansvarlighed.
Altså, undskyld mig: Man har efterladt en kasse, som rummer færre penge, end man sagde før valget, og det tager regeringen konsekvensen af.
Det betyder, at man skal prioritere; det betyder også, at man skal prioritere hårdt; og det betyder, at man skal anerkende, at noget er vigtigere end andet.
Der er mange gode grunde til, at rådighedsbeløbet er mindre, end man havde troet – der er lavere oliepriser, og der er meget andet galt.
Men man må da erkende, at der er en anden situation end den, vi havde troet, håbet og ønsket der var, og så synes jeg, at det klinger lidt hult, at Socialdemokraterne ikke vil anerkende det.
Trine Bramsen (S), 2015-10-08:
Jamen jeg tror faktisk ikke, at ordføreren forstod alvoren i mit spørgsmål.
I 2016 vil effekten af Venstres finanslovsforslag være negativ på dansk økonomi.
Det helt præcise tal for finanseffekten er minus 0,2 pct. af BNP, som jeg går ud fra ordføreren ved hvad er.
Er det ambitiøst?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Jeg er meget glad for den omsorg, som fru Trine Bramsen udviser ved at gøre spørgsmålet nemmere.
Jeg havde heller ikke forventet andet fra fru Trine Bramsens side.
Jeg må sige, at den finanslov, som regeringen lægger frem, har jo altså dels til sigte at sikre en ansvarlighed i dansk økonomi, dels til sigte at prioritere de områder i kernevelfærden, som vi i Venstre mener er de vigtigste.
Og så sigter den på at forbedre vilkårene for erhvervslivet, sådan at vi fremtidssikrer vores velfærdssamfund.
Altså, det er nogle relativt håndgribelige områder, synes jeg, at tage fat på.
Og nej, ambitionen er ikke at svække dansk økonomi, eller hvad det var, fru Trine Bramsen fik rodet sig ud i.
Trine Bramsen (S), 2015-10-08:
Ordføreren konstaterede jo lige før, at han står og padler på spørgsmålet om, hvor mange arbejdspladser finanslovsforslaget giver.
Jeg vil gerne være hjælpsom, for ordføreren kunne ikke svare på, om det var 500, 1.000 eller 1.500, men finansministeren har oplyst, at der er tale om 500 arbejdspladser.
Det kan jo være nødvendigt med en hjælpende hånd til os alle sammen, hvis vi kommer ud, hvor vi ikke kan bunde, og nu har ordføreren så fået en fra Socialdemokraterne.
Men jeg vil gerne gå videre til næste spørgsmål.
Finansministeriet vurderer, at finanslovsforslaget har en dæmpende effekt på dansk økonomi i 2016.
Med andre ord: Det trækker dansk økonomi i den gale retning.
Mener ordføreren, at det er ambitiøst – ja eller nej?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Det går bl.a. til at sikre vores sundhedsvæsen.
Vi har den luksus, at vi bliver ældre, og det betyder desværre, at vi får nogle flere sygdomme, og at vi skal behandles oftere.
Det tager man højde for her, samtidig med at man altså stadig væk er i front på klimaområdet.
Det er den balance, man er nødt til at have, for kassen er tom.
Vi kan ikke bare gå ud og grave nogle penge op et eller andet sted.
Tingene skal hænge sammen, økonomien skal hænge sammen, og der synes jeg man har fundet en god balance.
Hvis Enhedslisten vil ændre på den balance, så kom da glad med forbedringsforslag til finansministeren i morgen, når I mødes derovre.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jamen eksporten af miljø-, energi- og klimateknologi er jo en af de største eksportvarer, vi har i Danmark.
Det er ekstremt vigtigt for vores konkurrenceevne i forhold til andre lande; det er jo netop det, vi konkurrerer på.
Det kan godt være, de der ti gadekær i Mejlgade ikke er lige så flotte, som hr. Jakob Ellemann-Jensen synes de skulle have været, men det er jo ikke der, man finder knap 2 mia. kr. samlet set på den grønne indsats.
Så hvad er det, de milliarder går til i stedet for?
Er det de der skattelettelser for nogle få af de rigeste familier?
Er det det, der er det vigtige?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-10-08:
Med risiko for at gentage mig selv på det her område vil jeg sige, at det her altså handler om at have en balance.
Jeg er sådan set enig med fru Pernille Skipper i, at vi skal være foran, og der er en række af de projekter, som fru Pernille Skipper nævner, som sikkert er ganske udmærkede.
Det kan godt være, vi så mener, at der måske er en bedre måde at bruge de penge på, f.eks. til også at styrke konkurrenceevnen for andre erhverv end det ene, som Enhedslisten så er så forhippet på at støtte.
Vi mener altså, at der skal være en balance.
Vi synes ikke, at det er uambitiøst, vi synes, der bruges mange ressourcer på det her område, og vi synes oven i købet, at det er en rigtig god idé.
Vi er foran andre lande, vi skal bare ikke være for langt foran.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Enhedslisten har i årevis advokeret for, at vi skulle have en fælles europæisk løsning.
Det har sådan set været undervejs temmelig længe, at de sydeuropæiske landes asylsystemer var ved at bryde sammen under EU's Dublinforordningssystem, og vi har længe råbt på, at man fik en mere retfærdig fordeling, og det kan man jo sagtens aftale mellemstatsligt, uden at man skal afgive suverænitet til et EU-system.
Så det er det, vi mener at man skal, og det burde vi sådan set også gå forrest i.
Der er ingen modsætning imellem at gå forrest og kalde på fælles løsninger – sætte sig ved forhandlingsbordet og sige: Vi er villige, kom så, venner, hvis I også er – og så bevare suverænitet i det danske Folketing og det danske demokrati.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-08:
Enhedslisten kæmper jo for, at Danmark skal tage imod flere flygtninge, og det kan jeg godt se en masse gode argumenter for.
De mennesker, som søger hertil, vil jo få et bedre liv, hvis de får lov til at få ophold i Danmark.
Det er sådan set meget sympatisk.
Men jeg kan også se nogle meget stærke modargumenter.
Et af dem er, at vi er ved at få en ny underklasse, som består af folk fra Mellemøsten, som i gennemsnit er markant dårligere uddannet, er mindre i beskæftigelse og i ret høj grad lever isoleret fra resten af befolkningen.
I ginitermer betyder indvandringen jo helt uden diskussion, at vi får et mere ulige samfund.
Det er en af de væsentligste årsager – hvis ikke den væsentligste – til, at vi har stigende ulighed i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det bekymrer Enhedslisten.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Ja, men det gjorde jeg også lige før.
Altså, selvfølgelig kan der være incitamenter forbundet med f.eks. afgifter.
Vi kan f.eks se på det grønne område, at nogle af de grønne afgifter, vi har haft, har ført til, at vi her i Danmark har nogle af de mest energieffektive virksomheder i verden.
Ja, men det var ikke helt det, som jeg blev spurgt om til at starte med.
Altså, jeg blev spurgt, om der havde været en debat i Enhedslisten om, at man skulle sænke partiskatten.
Så vil jeg sige: Ja, der har i hvert fald været nogle enkelte, der har syntes det, og de er blevet stemt ned med et stort brag, og det er de, fordi vi sådan set ikke synes, at incitamentet til at være folkevalgt for Enhedslisten skal være, at man kan tjene penge.
Det skal være, at man gerne vil lave verden om til et bedre sted.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-08:
Så det vil sige, at der ikke er nogen i Enhedslisten, som har forståelse for, at nogle andre i Enhedslisten mener, at de ikke har noget incitament til at lave noget som følge af partiskatten.
Altså, Enhedslisten vil på ingen måde erkende, at der kan være nogle incitamenter forbundet med skatter, altså at når man beskatter noget højt, kan det give et incitament til at gøre noget andet.
F.eks. beskatter vi vin og alkohol, fordi det er usundt og vi gerne vil have folk til at drikke mindre.
Altså, giver det nogle incitamenter?
Vil Enhedslisten erkende det?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg kunne høre på fru Louise Schack Elholms partifælle, Jan E. Jørgensen, at man i Venstre har fuldstændig styr på, hvad der er sket i de debatter.
Jeg kan bekræfte, at der er nogle enkelte, der har stillet et forslag; jeg kan også bekræfte, at det da blev stemt ned af et kæmpe flertal.
Ja, der er da sikkert nogle enkelte, der synes, at det ville være en god idé.
Jeg synes, det er en dårlig idé, og det gjorde flertallet af Enhedslistens medlemmer også, og det gør Enhedslisten også, fordi vi synes, det er i orden, at man betaler til fællesskabet i vores parti – og i øvrigt at man ikke er politiker, bare fordi man gerne vil tjene penge.
Altså, jeg kan godt forstå, at det er sjovt at karikere det, men selvfølgelig kan vi indgå frivillige mellemstatslige aftaler med andre europæiske lande, også om den flygtningekrise, vi står i lige nu, selv om vi ikke afgiver mere suverænitet til EU, og selv om vi låner deres bord – når det er det, vi har.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-08:
Vi skal løse de udfordringer, der er, på EU-niveau, men Enhedslisten mener ikke, at vi skal være medlem af EU.
Kan ordføreren ikke selv høre, at det ærlig talt lyder lidt absurd at prøve at sige, at man skal løse tingene et sted, men at Enhedslisten i øvrigt mener, at vi hurtigst muligt skal melde os ud derfra.
Det kan man jo ikke.
Vi må erkende, at vi står med nogle kæmpemæssige udfordringer.
Det synes jeg også der er i FN.
Det er nu engang også de organer, som man så er nødt til at bruge.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Den stigende ulighed i Danmark bekymrer selvfølgelig Enhedslisten.
Det er måske en af de største bekymringer, vi har overhovedet, og det er jo, fordi et lige samfund er et godt samfund.
Det sikrer bedre sundhed for alle, mindre kriminalitet, en stærk økonomi og alt muligt andet.
Jeg tror ikke, at man kan slutte, at det, at der kommer mennesker, der er flygtninge eller indvandrere for den sags skyld, betyder, at man pr. definition vil få en øget ulighed.
Men det er jo rigtigt nok, at der også kommer mennesker hertil, som har behov for en integrationsindsats for at lære dansk og få hjælp til at uddanne sig og blive en del af vores samfund.
Og selvfølgelig har vi en integrationsudfordring.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Og en stor del af den er et socialt spørgsmål, fordi alt for mange af de mennesker bliver svigtet af fællesskabet og ender udenfor.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-08:
Når man får en masse mennesker til Danmark, som ender på bunden af samfundet – på overførselsindkomst med relativt lav indtægt – så betyder det en stigende ulighed målt i ginitermer.
Det mener jeg ikke der kan sættes spørgsmålstegn ved.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-10-08:
For nogle måneder siden udtalte Liberal Alliances klimaordfører til dagbladet Information, og jeg citerer: »Der er ikke videnskabeligt belæg for påstå, at klimaændringerne i overvejende grad skyldes menneskelig aktivitet.«
Jeg har også bemærket, at hr. Villum Christensen ikke er alene i Liberal Alliances folketingsgruppe om at have enestående synspunkter, når det kommer til klimaforandringerne.
Jeg har noteret mig, at hr. Joachim B. Olsen tidligere har påpeget, at den globale opvarmning også medfører en lang række positive fænomener, bl.a. at færre mennesker dør af kulde.
Og nu er mit spørgsmål til ordføreren: Er det virkelig Liberal Alliances officielle klimapolitik og klimasynspunkter, at klimaforandringerne ikke er menneskeskabt og generelt er et positivt fænomen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Jamen jeg er ikke uenig med Enhedslisten, når det drejer sig om, at vi skal løfte opgaven med flygtninge fælleseuropæisk, og at det kræver, at vi har et forpligtende samarbejde og en fast kvotefordeling.
Jeg har bare svært ved at se andre muligheder end det nuværende EU til at løse opgaven.
Og nu siger ordføreren, at det ikke duer, og at vi bare skal sætte os ved bordet, men mener ordføreren for Enhedslisten, at de flygtninge, som lige nu sidder i de overfyldte lejre, bl.a. på Lesbos i Grækenland, skal vente med at blive hjulpet, indtil vi har opfundet et nyt EU-samarbejde?
Jens Joel (S), 2015-10-08:
Jeg tænkte nok, at man ville nævne det, og derfor vil jeg bare gerne have bekræftet, at det faktisk var et krav fra Liberal Alliance, at man ville have topskatteprocenten sænket for at pege på hr. Lars Løkke Rasmussen.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Uligheden kommer jo ikke af, at det er mennesker, der kommer fra andre lande, eller at de er flygtninge.
Uligheden kommer af, at vi har nogle mennesker i vores land, som ikke får et arbejde, og som har store sociale problemer.
Det er jo sådan set fuldstændig ligegyldigt, hvor de kommer fra, så har vi et ulighedsproblem.
Det bliver bl.a. øget af, at man sænker de sociale ydelser.
Det bliver bl.a. øget af, at man skærer ned på uddannelsesinstitutionerne.
Det bliver øget af ringere sociale indsatser og forebyggende indsatser – og rigtig, rigtig mange ting.
Men det kommer jo ikke, fordi der kommer mennesker fra andre lande.
Det kommer, fordi vi har mennesker, som mangler arbejde og har sociale problemer.
Selvfølgelig har vi et fælles europæisk ansvar, og Enhedslisten har – ikke bare for nylig, men i årevis – kaldt på en fælles europæisk løsning.
Vi har råbt og råbt efter, at vi fik en statsminister, der gik mere foran i de forhandlinger.
Selvfølgelig er der forskel på, hvad vi principielt mener der skal ske, og hvad der i praksis kan lade sig gøre nu og her.
Og der er EU det sted, hvor der findes et bord, hvor det er nemmest at sætte sig ned og forhandle om tingene, og det skal vi da gøre, bruge det.
Men det betyder jo ikke, at vi skal afgive suverænitet, heller ikke mere suverænitet, den 3. december.
Selvfølgelig kan man lave mellemstatslige frivillige aftaler og løfte sin del af ansvaret, og selvfølgelig kan man også opfordre andre til at gøre det.