runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-01-10:
Jeg synes, at det er en lidt afsporet diskussion, fru Liselott Blixt rejser her.
Altså, SOSU-assistenten – nu ved jeg ikke, hvor hun arbejder, for jeg så ikke indslaget, og jeg kender ikke baggrunden – har dog en indtægt, der er højere end kontanthjælpen.
Og nu er det i øvrigt ikke sådan, at vi har haft mulighed for at gøre det gratis at gå til tandlæge for voksne mennesker på kontanthjælp.
De får et tilskud.
De får en håndsrækning til de store tandlægeregninger, de måtte stå med.
Det synes jeg er et rigtig godt forslag.
Det er jo også derfor, at den her regering siger, at den fri og lige adgang til sundhed er en af grundpillerne i vores samfund.
Det er nogle af de partier, som Dansk Folkeparti arbejder sammen med.
Jeg er glad for at høre, at Dansk Folkeparti også er meget optaget af, hvad det har af konsekvenser, for så kan vi måske sammen sikre, at det ikke kommer til at ske, og måske vil Dansk Folkeparti endda også arbejde med, når vi næste gang har mulighed for at tage et skridt, der gør noget ved brugerbetalingen inden for tandsundhed.
Liselott Blixt (DF), 2013-01-10:
Ulighed i sundhed, og hvad der er rimeligt og urimeligt, kunne jeg godt tænke mig at holde fast i.
Vi så et eksempel på skattelettelserne i går aftes i fjernsynet.
Der var en SOSU-assistent, som havde 220.000 kr. om året og var alene med en dreng.
Den her kvinde kan ikke få noget hjælp, når hun går til tandlægen og får en stor tandlægeregning.
Hvornår er det, man kan give økonomisk støtte, i forhold til hvad folk har til dagen og vejen?
Torben Hansen (S), 2013-01-10:
Jeg tror da, at hr. Jørn Dohrmann har ret i, at vi er fundamentalt uenige.
Med det her forslag skaber vi rammerne for, at man ude lokalt kan finde den løsning, som er bedst og billigst, men det vil Dansk Folkeparti åbenbart ikke være med til, og det synes jeg er skuffende.
For at komme ind til kernen i det her vil jeg spørge, hvad Dansk Folkeparti egentlig vil med det her lovforslag.
Jeg synes, det var lidt svært at finde ud af i hr. Jørn Dohrmanns indlæg.
Er man for, eller er man imod?
Hvad agter Dansk Folkeparti at gøre med lovforslaget til sidst?
Undervejs har man gjort sig en masse urigtige betragtninger omkring skatter og afgifter, hvad det her ikke er, men hvad agter man at gøre til sidst?
Jeg vil sådan set henvise Venstres ordfører til bl.a. høringsnotatet, hvoraf det også fremgår – og jeg tror også, at det er kommet med i lovforslagets bemærkninger – at det, for at man kan gå ind i det her, selvfølgelig altid skal sandsynliggøres, at det rent faktisk er den billigste løsning, og man skal derefter også dokumentere, at de udgifter, der så er for spildevandsselskaberne, rent faktisk vedrører håndtering af tag- og overfladevand.
Jeg er ikke så meget tekniker, at jeg kan sige, at det altid vil være billigere.
Det kan godt ske, at det en gang mellem vil være en anden løsning under jorden, der er billigere.
Vi skal bare sørge for at sætte rammerne for, at man kan lave den mest omkostningseffektive, den mest intelligente og den bedste løsning lokalt, og det er de rammer, vi sætter nu.
Så har jeg stor tiltro til, at kommunerne og de lokale spildevandsselskaber kan finde ud af, hvordan man håndterer det her bedst og billigst.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Det glæder mig, at ordføreren er enig med mig i, at det her er billigere og samfundsøkonomisk bedre løsninger.
Jeg skal så bare spørge: Er ordføreren enig i, at de ekstra 2,5 mia. kr. vil forringe en række erhvervsvirksomheders konkurrenceevne yderligere?
Det er et problem, som bl.a. NNF har nævnt der skal gøres noget ved, så det sker i form af en trappemodel, så man ikke på grund af disse 2,5 mia. kr. sender flere arbejdspladser ud af landet og heller ikke sender slagtesvin, som ellers kunne være blevet slagtet herhjemme, ud af landet.
Torben Hansen (S), 2013-01-10:
Jeg vil først starte med at tage til genmæle mod ordførerens første bemærkning.
Hr. Henrik Høegh konkluderede, at jeg var enig med ham.
Nej, det er jeg ikke.
Jeg sagde bare: Vi skaber rammerne for, at spildevandsselskaberne og kommunerne kan finde den løsning, som de synes er bedst.
En gang imellem kan det være, at det er en underjordisk løsning, andre gange kan det være, at det er en overjordisk løsning.
Vi har bare sørget for at skabe rammerne.
Jeg tror, at der er rigtig mange virksomheder og slagterier, der vil sige: Jamen så hellere betale de måske op til 625.000 kr. ekstra om året fremfor at have fået noget vand ind i produktionen, så der lige pludselig skal lukkes for produktionen.
Så jeg ser ikke det her som noget, der skader dansk konkurrenceevne.
Jeg ser det tværtimod som noget, der kan gavne dansk konkurrenceevne, for vi kan undgå eventuelle stop i produktionen ude rundtomkring, og med det her kan vi også sørge for, at vi rent faktisk er på forkant med udviklingen.
Og jeg synes, det er et helt forfejlet budskab, som Venstre rejser rundt og bringer i den her sag, når de siger, at det koster arbejdspladser, for nej, det gør det ikke, det kan være med til at skabe arbejdspladser.
Jeg synes, det ville være rart, hvis det var sådan, at Venstre og Venstres ordfører kunne være lidt mere åbne omkring det i stedet for at fremmane et eller andet skræmmebillede af noget, som ikke er der.
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Så den politik, Venstre fremlægger i dag, er enten, at oversvømmelserne fortsætter, eller at vi får en løsning, som er dyrere for forbrugerne, dyrere for erhvervslivet.
Nu er det jo lidt uklart, hvordan Venstre vil finansiere det her.
Men alternativet må jo være den kommunale finansiering.
Og er hr. Torben Hansen ikke enig med mig i, at hvis man med de nuværende begrænsninger, der er på kommunernes økonomi, siger, at de skal finansiere det her inden for den kommunale anlægsramme, er der en meget, meget stor risiko for, at det enten ikke sker, eller at der er andre væsentlige investeringer i skoler, daginstitutioner osv., som ikke bliver gennemført?
Torben Hansen (S), 2013-01-10:
Jeg vil ikke forholde mig til den kommunale anlægsramme.
Jeg vil bare forholde mig til det, som alle erfaringer viser, nemlig at hvis det er sådan, at man ikke gennemfører det her, hvis det er sådan, man ingenting gør, er det nu engang betydelig dyrere at skulle til at forsøge på at helbrede efter de oversvømmelser end rent faktisk at forebygge dem på en begavet måde, som det her lovforslag lægger op til at gøre.
Så jeg vil sige: Der må stå et pengetræ et eller andet sted, som der ikke er nogen, der har opdaget, men det glæder vi os da til at finde ud af hvor står, for så vil jeg da gerne være med til at ryste det.
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Hvis Dansk Folkeparti er bekymret for, om vi kan få skrappe nok regler, som kan sikre, at arbejdet udføres på danske overenskomstmæssige vilkår, så vil jeg synes, at Dansk Folkeparti skulle deltage i det flertal, der vedtager den lovgivning, og presse det i den rigtige retning.
Det synes jeg ville være rigtig godt og konstruktivt.
Hvis det ikke skal være over vandregningen, hvordan skal det så finansieres?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Og hvad tror hr. Jørn Dohrmann er bedst for dansk erhvervsliv: at man får mulighed for at gennemføre billige løsninger, eller at man tvinges til dyre løsninger, eller at der slet ingen løsninger kommer?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-01-10:
Hvis hr. Per Clausen havde lyttet efter, havde han også hørt, at vi gerne vil have de billige løsninger.
Det er ikke nødvendigvis den rigtige måde, man gør det på.
Så kan man diskutere, om vandregningen er steget eller den er faldet.
Jeg tror, at alle har oplevet, at vandregningen er blevet dyrere.
Det er jo, fordi man kommer og lægger alle mulige andre ting oveni: bidrag eller skatter, kald det, hvad man vil.
Men når man lægger et bidrag på nogle af de her ting, er det jo for at finansiere noget og for at få penge i kassen.
Og når hr. Per Clausen og de andre, som sidder og støtter regeringen, får penge i kassen, bruger de dem på alle mulige andre ting – måske ikke det mest fornuftige, men vi kan altid diskutere, hvad der er det mest fornuftige.
Jeg vil gerne have de billige løsninger.
Jeg vil gerne sikre, at de danske arbejdere har arbejde i Danmark og ikke bliver presset af en polak eller en tysker.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Jeg skal blot spørge ordføreren: Er ordføreren enig i, at de tiltag, som det her lovforslag reelt handler om, altså de overjordiske tiltag, er billigere og samfundsøkonomisk bedre løsninger, end hvis man håndterer oversvømmelser gennem jorden og rørsystemer?
Torben Hansen (S), 2013-01-10:
Vis vand vejen, vand volder vanskeligheder.
Det gamle håndværkerråd har jeg fremhævet flere gange her i Folketingssalen under tidligere debatter om klimatilpasning.
Nu kommer det jo rent faktisk til ære og værdighed.
Den her regering fremlagde lige inden jul en klimatilpasningsplan eller en plan i forbindelse med skybrud, som man også kan kalde det, og i løbet af 2013 skal kommunerne også have en klimatilpasningsplan, der kan beskytte borgere, virksomheder, anlæg m.m. mod oversvømmelser.
Socialdemokratiet ser det som rettidig omhu og også som et udtryk for, at vi lever op til det gamle håndværkerråd, vis vand vejen, vand volder vanskeligheder.
Dette står så også i skarp kontrast til den tidligere regering, hvorunder klimaindsatsen bestod af en tilpasningsstrategi, hvor ordet ad hoc indgik 26 gange.
Nu går vi rettidigt i gang med investeringer, der har et sigte på mere end 40 år.
Der kan nu laves løsninger for overflader, veje, søer, åer m.m., som også kan være medfinansieret af spildevandstaksten.
Det er intelligent klimatilpasning, og det glæder også Socialdemokratiet, at det er blevet til i samarbejde med kommunerne i forbindelse med kommuneaftalen for 2013.
Der er også stor grund til at rose kommunerne for deres indsats både i forbindelse med aftalen og med de rigtig mange initiativer, der nu tages lokalt.
Vi venter ikke, til vandet står i kælderen, vi handler nu.
Det er jo med klimatilpasning som med alt muligt andet.
Det er billigere at forebygge end at stå med voldsomme oversvømmelser.
Men nu er det her jo så heller ikke en stor, åben port til alle mulige vidtløftige projekter.
Det skal selvfølgelig sandsynliggøres, at det er mere omkostningseffektivt, og man skal også dokumentere, at alle udgifterne for spildevandsselskaberne, der medgår til det her, vedrører håndtering af tag- og overfladevand.
Men det her er også noget, der vil komme til at skabe mange arbejdspladser.
Det falder jo i princippet i tre trin: i gennemførelsen, i den praktiske udførelse og i rådgivningsdelen.
Der vil også være en teknologiudvikling, som Danmark forhåbentlig kan leve godt af i de kommende år, for vi er jo ikke det eneste land i verden, der står med den her problematik, og vi kan forhåbentlig også undgå mange oversvømmelser og skader fremadrettet.
Så ud over at vi forhåbentlig med det her kommer til at gøre livet lettere for den enkelte dansker og for den enkle virksomhed, så er der rent faktisk også rigtig mange gode arbejdspladser i det, ikke alene herhjemme, men også på eksportmarkederne.
Der er taget mange initiativer: Der er det her lovforslag, der er den nationale klimatilpasningsplan, der er vores tidligere love om oversvømmelseskort, der er et rejsehold, der tager rundt i landet, og der er klimalokalplaner.
Det er initiativer, som Socialdemokratiet er meget tilfredse med, og vi støtter også varmt det her lovforslag.
Jeg skulle også hilse fra SF, der selvfølgelig også tilslutter sig lovforslaget varmt med de bemærkninger, som jeg har.
Ida Auken (S), 2013-01-10:
Der har Venstre været helt klar i mælet, og jeg er fuldt opmærksom på det.
Vi har jo den her trappemodel i forbindelse med diskussionen i regeringen og som opfølgning på vækstteamets anbefalinger, og som hr. Henrik Høegh ved, sad den tidligere regering jo ganske lang tid og sloges med det her, fordi det er en meget, meget vanskelig sag.
Så ja, vi kigger stadig væk på det, og jeg vil ikke give løfter om det ene eller andet i dag, men jeg vil, som jeg tidligere har sagt, sige, at vi selvfølgelig ser på, hvad vækstteamet har anbefalet os, og vi udkommer med en holdning til det i en relativt nær fremtid.
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Jeg vil bare stille hr. Henrik Høegh et ganske enkelt spørgsmål: Hvordan vil Venstre finansiere den her indsats?
Jeg kan forstå, at ingen skal betale, men jeg går da ud fra, at hr. Henrik Høegh er enig med mig i, at vi skal have gjort noget ved den risiko, vi allerede nu løber, for at have oversvømmelser år efter år.
Men skal den indsats gøres gratis?
Er det sådan, at Venstre er i stand til at gennemføre det her, uden at det koster en krone?
For det må da være konsekvensen af, at hr. Henrik Høegh ikke vil skaffe penge til finansiering.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Det svar er jo sådan set ret enkelt.
Hidtil har spildevandsselskaberne kun haft mulighed for at løse oversvømmelsesproblemer over spildevandstaksterne gennem underjordiske tiltag, altså rørledninger.
Det, man foreslår med det her lovforslag, og det var derfor, jeg roste tiltagene med, at nu kan man bruge overjordiske, er både i nusituationen billigere og samfundsøkonomisk billigere, så der når man altså væsentlig længere med de samme penge.
Man fjerner flere kubikmeter med nogle ganske fornuftige tiltag, så man nu giver mulighed for at bruge nogle billigere løsninger.
Hvorfor skal man så samtidig udskrive en ekstra skatte- og afgiftsregning?
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Jeg kan godt forstå, at hr. Jørn Dohrmann gerne vil snakke om alt muligt andet end lovforslaget.
Det kan jeg godt forstå.
Men hr. Jørn Dohrmann skal forklare mig, hvorfor det er til skade for danske forbrugere og dansk erhvervsliv, at man over vandregningen får mulighed for at skabe finansiering til billige løsninger, og hvorfor det ikke er til skade for nogen, at man godt kan finansiere dyre løsninger.
Det har jeg meget, meget svært ved at forstå.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Hr. Per Clausen giver jo selv det bedste eksempel.
Hr. Per Clausen forklarer jo netop, at de her tiltag er billigere, og man snakker om at finansiere de her tiltag over 40 år – man forudsætter i øvrigt så, at renten er den samme i de der 40 år, og det må vi jo så se.
Greve Kommune er jo godt i gang, som det fremgår af nogle af kommunens svar, med at sikre de 70 husstande på den gamle måde med rørsystemer, og har de skullet lave noget indtil nu overjordisk, har det været på skatteløsninger.
De får nu mulighed for at bruge de nye løsninger, også for spildevandstakster.
Der er sådan set ingen grund til at udskrive en ny regning, for der bliver plads til de nye tiltag, fordi man nu laver nogle billigere løsninger, som tager langt flere kubikmeter, end hvis det foregår igennem jorden.
Torben Hansen (S), 2013-01-10:
Altså, når man hører hr. Henrik Høeghs forklaringer, skulle man tro, at Venstre havde et pengetræ, der sådan blev rystet, for man vil det hele, men man vil overhovedet ikke være med til at skaffe nogen form for finansiering.
Men så siger hr. Henrik Høegh også, at det her er over 40 år.
Jamen det er vi da enige i og enige om: Det vil sige, at det er en regning, der bliver fordelt over 40 år, og det er jo ikke en skat eller en afgift; det er rent faktisk nogle anlægsinvesteringer, der gør, at vi holder vandet væk fra folks kloakker.
Hvordan kan det så være, at hr. Henrik Høegh i sin tale siger, at det er 2,5 mia. kr., der bliver opkrævet næste år, hvilket går ud over virksomheder, går ud over borgerne, når det rent faktisk går over 40 år og eksempelvis næste år vil koste en almindelig dansker 20 kr.
måske at blive lidt mere sikker på, at vi ikke får så meget vand i kloakkerne?
Hvordan kan man så stå og sige 2,5 mia. kr. i 2013, når det er over 40 år?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
De 40 år fremkommer i ministerens regneeksempel.
Der står ingen steder i lovforslaget, at man skal finansiere det over 40 år.
Det er en mulighed, ministeren bruger i sit regneeksempel.
Og det er rigtigt, at hvis de bruger den mulighed, ja, så er det over 40 år.
Men problemet med det eksempel er, at der jo også skal bruges penge i 2014, 2015, 2016 – jeg ved ikke, hvor mange år yderligere, det er, 10 eller 20?
Derfor er det ikke nok bare at sige, at de 2,5 mia. kr. er 20 kr. pr. borger.
Vi kan sige det samme om slagterierne.
Der står 625.000 kr. for et slagteri, og det lyder jo ikke af så mange penge, men det vil jo så være hvert år.
Det mener vi ikke at der er behov for, fordi vi her kommer med nogle billigere redskaber, der tager langt flere kubikmeter.
Derfor kan det klares i de nuværende budgetter.
Er der problemer, hvorfor så komme nu og lave en særlig regning på 2,5 mia. kr.?
Der er jo et spildevands- og takstreguleringsudvalg, der tager sig af det her.
Det har jo fungeret udmærket til dato.
Torben Hansen (S), 2013-01-10:
Jeg vil jo vende den om og sige, at jeg rent faktisk tror, det måske kan være med til at forhindre, at fædrelandet synker i havet.
Hvis hr. Henrik Høegh tænker over, hvad han tror virksomhederne helst vil – eksempelvis slagterierne, som bliver nævnt med 625.000 kroner om året, eller den enkelte dansker med 20 kr. om året – vil man så hellere betale 20 kr. mere end have vand i kælderen?
Vil man hellere betale 20 kr. mere end have store problemer også på indfaldsvejene?
Vil man hellere betale 20 kr. mere end få stoppet produktionen?
Altså, det er jo underligt, og jeg forstår simpelt hen ikke Venstre i den her sag.
Jeg forstår ikke, at man siger, at man gerne vil være med, men at man overhovedet ikke vil være med til betale den regning, der så skal betales over 40 år.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Jeg siger jo netop, at det her er nogle gode og fornuftige tiltag, der gør, at vi kan reducere risikoen for oversvømmelser.
Men der er ingen begrundelse for, at man med det her lovforslag samtidig skal stadfæste sin aftale med kommunerne fra sidste sommer om de 2,5 mia. kr.
Det er ganske unødvendigt, fordi det her er billigere tiltag.
Derfor kan de laves og finansieres inden for de nuværende budgetter.
Grunden til, at jeg snakker om 40 år, er for at vise, at eksemplet med de 20 kr. ikke holder.
Nutidseffekten er 800 kr. pr. familie, hvis de her udgifter bliver fordelt over hele landet til alle familier, og det gør de jo ikke, for det bliver mest i byerne, de her omkostninger er, og hvis renten holder samme niveau i 40 år – og gør den mon det?
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Det danske sprog er svært, og jeg kan forstå, at hvis vi bagvedliggende har forskellige politiske holdninger, accepterer man ikke de argumenter, der er, så nu skal jeg prøve med et billede.
Vi har igennem udvalgsarbejde og spørgsmål fået oplyst, at Lejre Kommune til dato er godt i gang med at lave klimatiltag.
For de 70 boliger, som er truet af oversvømmelser, har de lavet en række tiltag nu.
De skal sikkert lave flere.
Nu får de mulighed for at bruge billigere og smartere løsninger, som vi hørte fra den radikale ordfører, og så spørger jeg bare helt banalt: Hvorfor er det så, at man samtidig skal have flere penge?
Det er det, jeg har svært ved at forstå.
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Det, der sker, er, at man får mulighed for at investere i de billige løsninger.
Det har man ikke med de nuværende regler, og derfor bliver det her heller ikke dyrere.
På den lange bane bliver det her billigere.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
[Lydudfald]
... og det er billigere.
Hvis vi er enige om det, hvorfor i alverden skal vi så have stadfæstet den her kommuneaftale ved samme lejlighed?
Så er der jo faktisk rigtig meget fornuft i det her lovforslag.
Per Clausen (EL), 2013-01-10:
Jeg forstår ikke, at hr. Henrik Høegh siger, at det her lovforslag er en stadfæstelse af kommuneaftalen, men det er rigtigt, at regeringen lovede, da man lavede aftalen med KL, at man ville sørge for, at lovgivningen blev ændret, sådan at man over spildevandsafgifterne kunne finansiere de her tiltag.
Jeg forstår nu, at Venstre er enig i, at den mulighed skal man have, og så synes jeg da, at man skulle stemme for det.
Så vil jeg sige, at jeg meget gerne vil diskutere, hvordan man opkræver afgifter for vand og spildevand i Danmark, og om man f.eks. skulle lave særlige ordninger i forhold til regnvand.
Men jeg vil bare sige, at når hr. Henrik Høegh siger, at man skal lave en trappemodel, så er den umiddelbare konsekvens af det, at almindelige forbrugere skal betale mere, fordi erhvervslivet skal slippe billigere, og det svarer nøjagtigt til den linje, Venstre havde i energiforhandlingerne, hvor det hele tiden handlede om, at erhvervslivet skulle slippe billigere, og så var man ligeglad med, hvad den almindelige forbruger kom til at betale.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Jeg kan forstå på ministerens indlæg her, at vi jo stort set er enige i det grundlæggende i det her lovforslag.
Jeg skal blot spørge lidt mere uddybende til de her 2,5 mia. kr., og hvorfor de bliver koblet på her.
Skulle vi nu ikke koncentrere os om alt det, vi er enige om er smart, rigtigt og fornuftigt her?
Det andet er så en aftale, regeringen har med kommunerne, og det er en sag, der ikke behøver at berøre det her.
Ida Auken (S), 2013-01-10:
Jeg vil foreslå, at man, hvis Venstre sover bedre om natten og kan stemme for det her lovforslag, stiller et spørgsmål, hvor man helt tydeligt spørger, hvad sammenhængen mellem de 2,5 mia. kr. og det her lovforslag er.
Sammenhængen er – nu kan jeg sige det her på Folketingets talerstol, og man kan også få det på skrift bagefter – at vi har lavet en kommuneaftale, hvor kommunerne forpligter sig på at løfte investeringerne, fordi der er et kæmpestort efterslæb, fordi regningen bliver meget, meget stor, fordi vi ikke har gjort noget i så lang tid.
Så lovede regeringen til gengæld kommunerne at sørge for, at de kunne finansiere det på en billigere måde.
Det er den kobling, der er mellem de to ting.
Så man kan sagtens med sin samvittighed i behold og sin fuldstændig konsistente holdning til de 2,5 mia. kr. sove roligt om natten og sige, man ikke kan lide de 2,5 mia. kr., som jeg har forstået Venstre ikke kan, men man vil til gengæld godt være med til, at det her gøres på en intelligent og billigere måde, og derfor stemmer man for det her lovforslag, selv om man ikke kan lide den kommuneaftale, som var det, der gjorde, at regeringen lovede at lave det her lovforslag.
Alt andet bliver lidt paradoksalt, vil jeg sige.
Jeg kan også forstå, at Venstre er enig i, at de her ekstra ting skal finansieres, og så ville det jo også være godt, at Venstre kunne stemme for lovforslaget, når de gerne vil have finansieringen ud af det.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-01-10:
Man kunne også omprioritere.
Man kunne jo effektivisere udeomkring.
Det er der, hvor vi måske bare er uenige, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Der er et effektiviseringspotentiale, og de penge, man sparer, kunne man gå ud og bruge på de lette løsninger.
Det tror jeg på, i stedet for at man bare opkræver en ekstraskat på 2,5 mia. kr., som man leger julemand for.
Det er en holdning at have, at man gerne vil kræve 2,5 mia. kr. ekstra op og dele ud til alle mulige andre, der måske skal grave de her huller, men man sikrer ikke ligesom ved Femern, at det er danske håndværkere, der får arbejde.
Jeg synes godt, man kunne sætte nogle klausuler ind om, at man vil have danske arbejdere.
Henrik Høegh (V), 2013-01-10:
Så skal jeg blot nævne den anden for at være sikker på, at ministeren ihukommer det, og at det står på ministerens arbejdsseddel.
Jeg sagde, dengang vi snakkede oversvømmelseskort, at det var sidste chance, vi ville ikke gå med til flere tiltag på det her område, før trappemodellen var på plads.
Jeg vil i hvert fald bare gøre ministeren opmærksom på, at det er et vilkår, der består.
Lone Loklindt (RV), 2013-01-10:
Tværtimod, der er faktisk rigtig mange arbejdspladser i den ekstraordinære indsats, der ligger i denne ekstra takstfinansieringsmulighed, der kan komme med det her lovforslag.
Om det er dyrere eller billigere?
Ja, rigtig mange oplevede jo i hvert fald en ekstraregning, fordi vi ikke har forebygget i tide.
Det har haft stor betydning.
Jeg kunne i hvert fald godt finde på andre ting, vi kunne have brugt 6 mia. kr. til, end at rydde op i kældre og skifte gulve ud i sportshaller, som vi har gjort det i hovedstaden inden for det sidste par år.