runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2011-11-23:
Jamen som jeg sagde før, respekterer jeg arbejdsmarkedets parter, og jeg er af den grundlæggende overbevisning, at arbejdsmarkedets parter er de bedste til at udvikle og modernisere såvel det danske arbejdsmarked som den danske model.
Jeg tror i al beskedenhed også, at arbejdsmarkedets parter er bedre end politikere, ligegyldigt hvilket politisk ståsted de måtte have, til at håndtere det samlede danske arbejdsmarked.
Derfor har jeg fuld tiltro til, at arbejdsmarkedets parter også næste år vil lave en god overenskomst.
Det er en svær økonomisk situation, der skal laves en overenskomst i.
Jeg ønsker dem held og lykke med forhandlingerne, men i respekt for arbejdsmarkedets parter vil jeg henholde mig til, at det, Folketinget skal bruge sin tid og energi på, er at lovgive på arbejdsmarkedsområdet.
Overenskomsterne overlader jeg trygt til arbejdsmarkedets parter.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Jeg havde forventet lidt mere.
Jeg havde f.eks. forventet en tilkendegivelse fra regeringen af, om man synes, at dansk kultur trods alt har førsteprioritet i det danske samfund, men det kan jeg forstå at jeg ikke kan få.
Det lyder næsten, som om ministeren betragter det som en modernisering og en udvikling henimod noget bedre, eller hvordan er det?
Altså, regeringen må da have en principiel holdning til, at man nu på et væsentligt område i det danske samfund vil sidestille forskellige kulturer.
Det synes jeg da er et væsentligt principielt spørgsmål, som regeringen også må have en principiel holdning til.
Har regeringen ikke det?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-23:
Jeg har utrolig stor respekt for arbejdsmarkedets parter, både arbejdsgivere og arbejdstagere, og jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at arbejdsmarkedets parter også i de kommende overenskomstforhandlinger kan håndtere og tackle og diskutere de sager, som er særlig vigtige for det danske arbejdsmarked.
Jeg er personligt ikke noget religiøst menneske, og derfor er jeg ikke specielt optaget af religion.
Til gengæld er jeg demokrat, og når man er det, anerkender og respekterer man andre menneskers ret til at have en gud og tro på deres religion.
Det er det principielle synspunkt, som både jeg og regeringen lægger til grund for vores syn på religion, ligegyldigt hvilken art og karakter den måtte have, altså inden for lovens grænser.
Men når det handler om arbejdsmarkedets parter, har jeg fuldstændig tillid til, at arbejdsmarkedets parter kan lave en god overenskomst, og jeg synes egentlig, at det ville klæde alle i Folketinget at anerkende og respektere den danske model.
Jeg har ikke selv behov for at agere polemisk, heller ikke i den her sag.
Jeg forstår, at der ikke skal så meget til at ryste den nuværende opposition.
Det skal jeg selvfølgelig beklage.
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at det, når det handler om overenskomster, herunder også spørgsmålet om, hvornår man kan få fri fra sit arbejde, er et overenskomstanliggende.
Det har det i øvrigt været, nu når vi taler om kultur, i Danmark i rigtig, rigtig mange år, i rigtig, rigtig mange årtier.
Jeg tror, at det, at det er sådan, at vi har den danske model, og at arbejdsmarkedets parter dermed har ret til at lave overenskomster uden indblanding fra politisk hold, lige præcis er en af de søjler, der har gjort Danmark til et rigt og stærkt samfund.
Og jeg vil kraftigt appellere til, at politikere, ligegyldigt hvilket politisk ståsted, de end har, ikke tror, at de bedre til at tilrettelægge arbejdsmarkedspolitikken.
Jeg tror ikke, at det forholder sig sådan.
Arbejdsmarkedets parter er de dygtigste til det.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Hvordan forholder ministeren sig til, at det bliver økonomisk attraktivt at rejse til Danmark for udlændinge, der erfaringsmæssigt ikke bidrager til samfundet, når regeringen bl.a. afskaffer starthjælpen?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-23:
Det er regeringens klare holdning, at personer, der opholder sig lovligt i Danmark, og som i en periode måtte have behov for at modtage en offentlig ydelse eller forsørgelse, ikke skal skubbes ud af fællesskabet, og ikke skal leve i fattigdom.
Vi ønsker som regering at stille krav til de mennesker, ligegyldig hvilken baggrund de end måtte have, der modtager en offentlig overførselsindkomst, så vi sikrer, at folk står til rådighed for det danske arbejdsmarked.
Jeg tror, at det, jævnfør den diskussion, vi lige har haft, er et af de allervigtigste elementer i den danske kultur, i det danske samfund, at der er en meget stærk kontrakt mellem os, der er i den erhvervsdygtige alder, og staten om, at vi, i det omfang vi overhovedet kan det, forsørger os selv og dermed bidrager aktivt til samfundet.
Jeg skal for også at svare konkret på spørgsmålet sige, at der ikke er nogen undersøgelse, der entydigt viser, at lande, der har såkaldt høje velfærdsydelser, tiltrækker udlændinge, der potentielt ønsker at udnytte et velfærdssamfund.
På den baggrund kan jeg ikke forholde mig til det, der er indeholdt i spørgsmålet, nemlig et postulat gående på, at højere ydelser skulle tiltrække en speciel type udlændinge.
Det er et postulat, der må stå for Dansk Folkepartis regning.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Jeg kan forstå, at det er umuligt at få et svar fra ministeren.
Så må man jo bare tillade sig at konstatere, at regeringen tilsyneladende ikke har noget principielt synspunkt om det faktum, at man på et væsentligt område i det danske samfund nu vil sidestille dansk kultur med alle mulige andre kulturer, som er kommet til Danmark udefra.
Det synes jeg et eller andet sted er rystende og helt uforståeligt.
Ministeren siger, at ministeren er demokrat, men formålet med et parlament er vel, at man kan få oplyst, hvad ens politiske med- og modspillere har af holdninger.
Men jeg forstår, at det så ikke kan lade sig gøre.
Det synes jeg et eller andet sted er rystende.
Det her handler ikke om, hvorvidt folk har ret eller ikke har ret til at have deres religion eller kultur.
Det her handler om, hvorvidt man har en principiel holdning til, at det selvfølgelig skal være sådan i det danske samfund som helhed, at den kultur, der har førsteprioritet, er den danske kultur.
Men enten er regeringen bare ligeglad med det, eller også mener regeringen, at det er helt i orden, at man sidestiller alle kulturer i Danmark.
Det er vi i Dansk Folkeparti grundlæggende uenige i.
Mette Frederiksen (S), 2011-11-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt for mig at understrege som minister, at overenskomster alene er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Det, vi i den her sag tager os af, er den lovgivning, der omgiver det danske arbejdsmarked, hvorimod overenskomsterne er noget, der indgås mellem og håndteres af arbejdsmarkedets parter.
Sådan ønsker jeg, at det skal fortsætte med at være.
Jeg er utrolig glad for og stolt af det, vi kalder den danske model, som jeg personlig selv mener er den bedste arbejdsmarkedsmodel i hele verden.
Det er jo sådan, at parterne nu sidder og forbereder de overenskomstforhandlinger, som påbegyndes i starten af 2012.
I den forbindelse er det helt op til arbejdsmarkedets parter at indgå aftaler, også om et eventuelt fælles syn på ret til frihed i forbindelse med religiøse helligdage.
Christian Juhl (EL), 2011-11-23:
Vil udenrigsministeren oplyse, hvilke konkrete initiativer han mener, at regeringen bør tage for at forhindre en ny massakre på de 3.400 beboere i Camp Ashraf i Irak, herunder om regeringen vil svare positivt på opfordringen fra Europarådets Politiske Komité om at modtage flygtninge fra lejren?
Villy Søvndal (SF), 2011-11-23:
Lad mig indledningsvis slå fast, at Danmark ikke har modtaget nogen henvendelse fra UNHCR, altså FN's flygtningeorganisation, med anmodning om at modtage beboere fra Camp Ashraf som flygtninge.
Jeg tror, det også er vigtigt at understrege, at det er de direkte involverede parter, og det er den irakiske regering og Camp Ashrafs ledelse, der har ansvaret for de 3.400 beboere i Camp Ashraf.
Den irakiske regering har ifølge både irakisk og international lov en klar forpligtelse til at sikre, at beboernes basale rettigheder bliver tilgodeset.
Jeg tror også, at man må holde sig for øje, at MEK, som organisationen hedder, var en del af Saddam Husseins sikkerhedsstyrker, og den blev brugt i krigen mod Iran.
Den var involveret i regimets interne terror mod forskellige befolkningsgrupper, bl.a. i nedkæmpelsen af kurdere i det nordlige Irak.
Der er i øvrigt uafhængige kilder, der beretter om, hvordan afhoppere fra organisationen er blevet spærret inde og isoleret gennem lange perioder og udsat for fysisk og psykisk tortur.
Vi baserer de her vurderinger på informationer fra troværdige og uafhængige kilder: UNHCR, ICRC, Human Rights Watch og andre parter og i dette tilfælde også andre lande.
Men når alt det er sagt, fritager det i sagens natur ikke den irakiske regering for ansvaret for, at beboerne bliver behandlet i overensstemmelse med internationale konventioner.
Christian Juhl (EL), 2011-11-23:
Skal ministerens svar forstås sådan, at han stiller sig negativ over for Europarådets, som jeg nævnte, jeg nævnte ikke FN, opfordring til at handle i den her sag, f.eks. rådets opfordring fra onsdag 14. november i år?
Og er det regeringens generelle linje over for opfordringer fra Europarådet?
Så vil jeg høre, om ministeren afviser, at irakerne har slået 34 ubevæbnede indbyggere i lejren ihjel ved at myrde dem på klos hold og såret et stort antal i den razzia, der blev lavet i april i år.
Villy Søvndal (SF), 2011-11-23:
Nej, de sidste oplysninger om angrebet på lejren har vi også set, men det afgørende i den her sag er, at det er de irakiske myndigheder, der har ansvaret for lejren sammen med lejrens ledelse.
Og det er klart, at i det øjeblik, der kommer en henvendelse fra UNHCR – det er dem, der normalt behandler flygtningenes status – vil vi se på den, og i så fald vil jeg tro, at en række europæiske og andre lande vil få en henvendelse om det.
Derfor har det været og er fortsat regeringens linje at holde den irakiske regering fast på dens forpligtelser, dvs. at den skal afstå fra enhver form for vold og enhver form for tvungen repatriering til Iran.
Danmark har sammen med de øvrige EU-lande gjort det gældende, også over for den irakiske regering, og det vil vi fortsat gøre.
Så vi vil fortsætte med at holde irakerne fast på ansvaret.
Danmark støtter i øvrigt også sammen med de øvrige EU-lande FN's bestræbelser på at fremme en fredelig løsning af sagen.
Det vil vi også fortsætte med.
Christian Juhl (EL), 2011-11-23:
I mine øjne er en fredelig løsning også at tage imod nogle af de flygtninge.
Jeg forstår så ministerens svar sådan, at han ser bort fra Europarådets opfordring.
Jeg vil så høre, om han også ser bort fra den opfordring, der måtte komme fra Ashton nu på næste torsdag, når ministeren skal mødes med sine kolleger i FN, fordi hun netop sammen med sin udsendte person i lejren, De Ruyt, vil opfordre til, at alle EU-lande skal være medspillere.
Skal det også overhøres, ligesom Europarådets opfordring blev det?
Villy Søvndal (SF), 2011-11-23:
Jeg tror ikke, at hr. Christian Juhl hørte, hvad jeg sagde, nemlig at det afgørende for os er, at de, der tager stilling til flygtninge og flygtningestatus i det her tilfælde, er UNHCR, altså FN's flygtningeorganisation.
Jeg ville anse det for særdeles underligt, hvis enkelte lande begyndte at agere uafhængigt af UNHCR og deres anbefalinger.
Jeg svarede også, at hvis vi får en henvendelse fra UNHCR, vil vi kigge på den, og i så fald vil jeg tro, at en række lande vil få en henvendelse med henblik på at løse det.
Der er vi bare ikke endnu; vi er stadig væk der, hvor det er de irakiske myndigheder, der har ansvaret.
UNHCR er inde i sagen.
Får vi en henvendelse, vil vi se på den.
Christian Juhl (EL), 2011-11-23:
Jeg vil ikke stille flere spørgsmål.
Jeg synes, at der er noget, der tyder på, at det er på et meget mangelfuldt grundlag, ministeren svarer på det her spørgsmål.
Jeg vil gerne vente til næste uge og måske hjælpe med at bibringe noget, for jeg synes, at vi står over for en ret alvorlig risiko for en massakre, når det er irakerne, der skal have ansvaret, og jeg vil gerne, at danskerne tager mere ansvar.
Men lad os vende tilbage til det, for jeg ser gerne, at ministeriet bruger et meget mere grundigt grundlag for at agere i den her sag.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Bakker ministeren op om og synes ministeren, at det er en god ide, at 3F arbejder på, at overenskomsterne bliver mindre afhængige af kristne helligdage, med det formål at give plads til muslimske helligdage, og at dette skrives ind i overenskomsterne?
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Vi kan i hvert fald konstatere, at i takt med at man har indført bl.a. starthjælpen og den har haft lejlighed til at virke, og i takt med at man har indført en række andre stramninger i udlændingepolitikken, bl.a. asylpolitikken, men også på andre områder, er indvandringen til Danmark, bl.a. via asylsystemet, faldet.
Det kan vi i hvert fald konstatere.
Derfor er det jo nærliggende at få den tanke, at når regeringen lægger op til, at man bl.a. vil rulle starthjælpen tilbage, og at man også vil lempe udlændingepolitikken på en række andre områder, vil det have en effekt på tilstrømningen til Danmark.
Der spørger jeg bare, om regeringen har haft lejlighed til at vurdere, om de initiativer, man tager, i det her tilfælde inden for beskæftigelsespolitikken, vil medføre en øget tilstrømning.
Jeg må jo så bare forstå ministeren sådan, at det ikke er noget, regeringen har fundet det væsentligt at lave en vurdering af.
Kan ministeren bekræfte det?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-23:
Nu er det sådan, at jeg er beskæftigelsesminister, og det, jeg bruger min energi og tid på, er at få folk i arbejde og at sikre, at der føres en aktiv og god beskæftigelsespolitik.
Så har jeg derudover det ressortmæssige ansvar for en række af de ydelser, som i dag indeholder starthjælp og introduktionsydelse.
Det vil sige, at de spørgsmål, der måtte relatere sig til de almindelige udlændingeregler, skal jeg henvise til justitsministeren, som ressortmæssigt har ansvaret for det.
Jeg kan sige noget om ydelserne, og jeg gentager også gerne, at der ikke er nogen undersøgelser, der entydigt peger på, at niveauet for en ydelse skulle tiltrække en bestemt gruppe udlændinge, som jeg forstår at Dansk Folkeparti tror.
Når vi fra regeringens side ønsker at afskaffe de lave ydelser, er det, fordi vi er optaget af at sikre en ordentlig integration.
Vi er i øvrigt også optaget af at behandle andre mennesker ordentligt, og vi ønsker ikke, at der er børn, unge og voksne, der lever i fattigdom i Danmark.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nej, det er jo en debat, vi har taget ved mange lejligheder.
Jeg har gjort gældende over for Folketinget, Finansudvalget og andre interesserede parter, at jeg underlægger mig den begrænsning, der handler om, at uanset hvad der måtte være af faglige debatter om økonomiske regnemetoder og årsagssammenhænge, benytter jeg mig nu af det, embedsmændene i Finansministeriet lægger til grund, og lader debatten om, hvordan det udvikler sig – og det gør det jo hele tiden – køre videre uden min deltagelse i den periode, hvor jeg er minister.
Så enkelt er det.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-23:
Det synes jeg er interessant, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at også i Finansministeriet har man brugt DREAM- modellen ved visse lejligheder, ligesom også Velfærdskommissionen har brugt DREAM-modellen.
Altså, det er jo et udtryk for det, man vil kalde for en gængs regnemetode.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jeg tror, det ville klæde Liberal Alliances ordfører og Liberal Alliance som sådan at have et lige så nuanceret syn på de her ting, som jeg har.
Altså, der er forskellige økonomiske modeller på markedet, og de belyser forskellige aspekter.
Der er i øvrigt debat om, hvordan de udvikler sig løbende, men den deltager jeg så ikke i, så længe jeg passer det her arbejde.
Jeg kan citere videre her, så det er ikke noget, jeg finder på.
Forskningschef i DREAM, Peter Stephensen, siger om Liberal Alliances forudsigelser: »Hvis krisen er overstået i 2020, og der ikke er opbygget en alt for stor pukkel af langtidsledige – så er det rigtigt.
Hvis det ikke er tilfældet, så er det ikke rigtigt.
Vi er i en situation i dag, hvor ingen af os ved, om det vil være tilfældet eller ej.«
Sådan er det jo ofte med økonomi, at beregninger og modeller belyser nogle aspekter, men ikke alle aspekter, og der er i øvrigt debat om, hvilke faktorer og hvilke årsagssammenhænge der gør sig gældende.
Sådan er det med økonomi, det er ikke naturvidenskab.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Hvilken realvækst forventer ministeren, at kommunerne kan budgettere med for 2012 og 2013 efter indgåelsen af finanslovaftalen?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Finanslovaftalen ændrer ikke på kommunernes muligheder for at budgettere i 2012, for der har kommunerne indgået budgetaftaler, og der har vi til gode at se, hvor man lander henne, når vi får det opgjort om ikke så lang tid.
For 2013 vil det være spørgeren bekendt, for spørgeren følger jo altid regeringens arbejde tæt og opmærksomt, har jeg bemærket, at der er hensat en reserve på 3 mia. kr. på finansloven finansieret ved højere skatter og afgifter, eventuelt suppleret med yderligere en reserve fra reduktionen af erhvervstilskuddet på 2 mia. kr., hvoraf en del af midlerne, ja, muligvis en betydelig del af midlerne, vil kunne anvendes i forbindelse med kommuneaftalen for 2013.
Den kommuneaftale vil så være afgørende for, hvilken vækstprocent man kan realisere; den kan da i hvert fald blive højere nu, hvor der bliver mulighed for at finansiere et højere forbrug, end tilfældet var før finanslovaftalen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Det må man sige man ikke blev meget klogere af.
Når jeg spørger om, hvad realvæksten i kommunerne i 2012 og 2013 kan være, efter at regeringens økonomiske politik nu er kortlagt gennem finanslovaftalen for 2012, er svaret: I 2012 ændrer det ingenting, og i 2013 kan det måske ændre noget, men vi ved så ikke hvor meget.
Jeg vil sige til finansministeren, at jeg altså stiller spørgsmålet på baggrund af, at regeringen, i hvert fald Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, har sagt, at hvis man kom til magten i Danmark, og det gjorde man jo så den 15. september i år, og tillykke med det endnu en gang, ville man realisere nogle løft til kommunerne, så der var flere penge til den velfærd, danskerne kan mærke, og som bliver leveret af daginstitutioner, folkeskoler, ældrepleje osv.
Man har helt konkret sagt til danskerne, at løftet ville blive på 1,4 pct. i realvækst, som ville blive tilført kommunerne, og det er i omegnen af 4 mia. kr.
Det med, at finansministeren nu siger, at i 2012 sker der ingenting, er korrekt, for der gennemfører man ikke nogen forbedringer af kommunernes økonomi, der kommer ikke nogen løft.
Og det vil vel sige, at det er rigtigt konstateret, at det løfte, man gav, om en vækst i kommunernes muligheder for at afholde udgifter på 1,4 pct. er der ikke tale om i nogen forbindelse i forhold til 2012, for der viderefører man i virkeligheden den gamle regerings økonomiske politik, som man var en så barsk modstander af.
For når jeg hurtigt omregner det, er det i nærheden af det, men man kan ikke rigtigt sige, at det er det, penge kommer til at gå til.
Er konklusionen så ikke foreløbig den, at alt det, vi fik at vide i valgkampen, om, at hvis man fik magten, fik kommunerne de her flere forbrugsmuligheder, foreløbig er forduftet, som så andre valgløfter?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Men det helt grundlæggende i det her er jo, at vi har hævet skatter og afgifter for 5 mia. kr., og det har vi modtaget stor kritik for, også fra spørgeren og fra de borgerlige partier, og det er fair nok, den debat tager vi så.
Den sag er der så to sider af, nemlig at der er mulighed for at investere de penge i noget, vi gerne have mere af, og at der næste år er mulighed for at lave en kommuneaftale, som er mere ambitiøs, når det gælder velfærden, end man ville have haft mulighed for, hvis man ikke var villig til at hæve skatter og afgifter.
Og så tager vi tingene stille og roligt, skridt for skridt, vi forhandler med kommunerne om, hvad det er, de satser på, hvad det er, det giver mening at investere i, under hvilke betingelser, i hvilket samarbejde.
Og nu har vi skaffet pengene.
Så er der, om man så må sige, den søde del tilbage.
Det, der så går tilbage til spørgeren, er jo altså spørgsmålet om, hvorvidt Dansk Folkeparti, der over årene har været interesseret i kommunal velfærd, i hvert fald bakker man angiveligt retorisk op om anvendelsen af en reserve til finansiering af bedre kommunal velfærd, så ønsker at medvirke til at støtte det forslag, og om man så også kan støtte de skatteindtægter, der ligger til grund for, at det kan gennemføres.
Det er jo det interessante.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvilken realvækst forventer ministeren, at kommunerne kan budgettere med for 2012 og 2013 efter indgåelsen af finanslovaftalen?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-23:
Jo, det er fuldstændig korrekt.
Sådan er det jo.
Sådan er det jo også gældende for Finansministeriets og Socialdemokraternes beregninger; det er jo alt andet lige, sådan er det altid, der er ikke nogen garantier.
Men brugen af gængse regnemetoder har jo for finansministeren afsløret, at der var et finansieringshul på mellem 22 og 39 mia. kr. i den såkaldte »En Fair Løsning«-plan, som man selv var hovedarkitekt bag, dengang Socialdemokraterne var i opposition.
Det hul har som bekendt ført til det meget beklagelige forhold, at Socialdemokraterne kom til at love vælgerne en masse dyre gaver, som Socialdemokraterne i regering ikke kan indfri, fordi pengene ikke er der.
Kan finansministeren oplyse, om disse massive løftebrud kunne være undgået, hvis Socialdemokraterne ligesom Liberal Alliance havde fået DREAM til at gennemregne »En Fair Løsning«, før man præsenterede planen for vælgerne?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nu foretrækker jeg at vælge mine egne ord.
Jeg står her med en artikel fra www.dr.dk af 30. august 2011, hvoraf det fremgår, at forskningschef i DREAM, Peter Stephensen, ikke vil give nogen garanti for, at Liberal Alliances vækstplan kan skabe 210.000 nye arbejdspladser i 2020, som jeg forstår er det budskab, Liberal Alliance førte valgkamp på.
Jeg skal ikke kunne sige det, men det vil være min vurdering.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-23:
Altså, i sidste uge, så vidt jeg husker, havde vi jo bl.a. ministeren i samråd i Integrationsudvalget, hvor vi spurgte ind til, om man fra regeringens side havde lavet en vurdering af, hvorvidt det vil medføre en øget tilstrømning.
Det kunne ministeren ikke svare på.
Vi har så ministeren i Folketingssalen i dag, hvor ministeren heller ikke kan svare på det, men henviser til justitsministeren, og justitsministeren skal vi så gerne kalde i samråd, og vi håber, at justitsministeren så er i stand til at svare på spørgsmålet der.
Det forholder sig sådan, og ministeren må rette mig, hvis jeg tager fejl, at vi på fredag her i Folketingssalen skal førstebehandle det lovforslag, som regeringen har fremsat, der ophæver starthjælpen.
Skal det forstås sådan?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-23:
Hvis spørgeren gerne vil diskutere en særlig religions placering i det danske samfund, afslutningen på ramadanen eller andre ting, er det ikke noget, der ligger under mit ressortmæssige ansvar.
Det, jeg kan forholde mig til, og det, jeg kan diskutere, er det danske arbejdsmarked og beskæftigelsessituationen, og fordi jeg er den ressortmæssigt ansvarlige minister for de nedsatte, lave sociale ydelser, er det mig, der på vegne af regeringen fremsætter lovforslaget på fredag her i salen, når det skal førstebehandles.
Og det glæder jeg mig til; jeg glæder mig oprigtigt til det, for jeg tror ikke på, at fattigdom skaber integration.
Jeg glæder mig til, at vi forhåbentlig inden jul kan give den besked til de børn og unge, der i dag vokser op i fattigdom, at det slutter nu, fordi vi afskaffer de lave sociale ydelser.
Jeg glæder mig til det, for jeg tror på, at forudsætningen for, at vi kan få integrationen til at lykkedes, er, at vi behandler andre mennesker ordentligt, at vi stiller krav, og at vi baserer vores politik på ret og pligt.