runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Det vil så sige, at det, ordføreren siger, er, at hvis arbejdstagere fra EU ikke bliver registreret, når de kommer til Danmark, så man kan registrere, om der er ordnede forhold, er det illegal arbejdskraft.
Det er da lidt spændende, for så kunne man måske få det igennem, at der overhovedet ikke var nogen, der kom til Danmark for at arbejde, uden at de var registreret, hvis det er det.
Noget andet er, at De Radikale jo også i forbindelse med den der aftale om arbejdskraft i EU har været med til at sige, at man skal overholde overenskomsterne.
Hvad er det i overenskomsterne, man skal overholde?
Er det lønnen?
For den overenskomstmæssige løn er i de fleste overenskomster, jeg kender til, den mindsteløn, man har aftalt.
Mange af lønningerne for bygningshåndværkere bliver aftalt ude i virksomhederne og har ikke decideret noget med hovedoverenskomsten at gøre, det er kun mindstelønnen.
Er det så det, man skal overholde, når man arbejder her?
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-10:
Der er to ting, som er meget vigtige at påpege her.
For det første, når vi taler om RUT-registeret, er det ikke sådan, at jeg kategoriserer – det er i hvert fald ikke min intention at kategorisere – det som decideret snyd, hvis man har uorden i tingene.
Men det er klart, at hvis der er nogle, som ikke er registreret i RUT-registeret, og som det kan påvises bevidst og med forsæt forsøger at snyde sig til at bruge underbetalt arbejdskraft i Danmark, mener jeg, det er illegal arbejdskraft.
For det andet er der det spændingsfelt mellem overenskomster versus social dumping, og der er ikke en entydig løsning der.
Det er også derfor, der ikke er nogen entydig definition på social dumping.
Så det er jo ikke sådan, at man skal sige, at enhver vandring af arbejdskraft, som ikke lige passer præcis med danske overenskomster, er social dumping.
Det kan man heller ikke slutte af det her.
Men det er klart, at vi skal så tæt på danske overenskomster som muligt, og det er også derfor, vi siger, at udgangspunktet også i det forslag til vedtagelse, vi fremsætter her, er danske vilkår.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig godt lige vende lidt tilbage til noget af det, som jeg har været inde på tidligere, nemlig vedrørende vikarbureauerne.
Det er de muligheder, som vikarbureauerne har med de tiltag, som Socialistisk Folkeparti har været med til at godkende sammen med den tidligere regering.
Hvis man ikke må gå ned under den overenskomstmæssige løn, men man skal overholde de danske overenskomster, hvordan kan det så lade sig gøre, at vikarbureauerne kan køre det på den her måde?
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Nu har vi jo i Danmark en tradition for, at vi ikke lovgiver om lønninger, og at det ikke er Folketinget, som skal vedtage, hvad man skal have i løn, når man er ansat på en arbejdsplads.
Og der er det SF's mening at det også fortsat skal være sådan, at det er noget, man aftaler ved overenskomstforhandlingerne.
Det betyder, at det, når der er tale om, at der er den her skrækkelige underbetaling, som hr. Bent Bøgsted nævner, altså at der er nogle timelønninger, der er meget, meget lave, uacceptabelt lave, så er en opgave for fagbevægelsen at forsøge at tegne en overenskomst, og derfor er det også meget vigtigt, at der er mange flere virksomheder, som bliver tilmeldt RUT-registeret.
Mange virksomheder bliver i dag slet ikke tilmeldt registeret.
Derfor er det vigtigt, at der også på det område er kommet øget kontrol fra Arbejdstilsynets side, for når man som udenlandsk firma så er registreret i RUT-registreret, er der også mulighed for, at fagbevægelsen bliver opmærksom på, at det pågældende firma er der, og hvor det arbejder.
Og så vil man kunne arbejde for at få en overenskomst.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Skal det forstås på den måde, at den aftale, som Socialistisk Folkeparti har været med til at lave sammen med den tidligere VK-regering, om, at overenskomsterne i forhold til den udenlandske arbejdskraft skal overholdes, så ingenting er værd, altså at det kun er noget værd, hvis nogle fagforeninger kan gå ud og tegne en overenskomst?
O.k., så overholder de overenskomsten, for så har de tegnet en overenskomst.
Men er det der krav, altså at man på forhånd siger, at de, når de kommer til Danmark, skal overholde overenskomsten, så ingenting værd, og kan man ikke bruge det til noget som helst?
Jeg hører også hr. Eigil Andersen sige, at det her RUT-register, som Socialistisk Folkeparti har været med til at forhandle på plads sammen med den tidligere regering, ikke duer, fordi der er mange virksomheder, der slet ikke tilmelder sig det.
Det vil sige, at det, som Socialistisk Folkeparti har lavet sammen med den tidligere regering, har været noget juks – det er vist et udtryk, man godt må bruge – for man har lavet nogle tiltag, der ikke duer.
Vi har selvfølgelig hørt hr. Eigil Andersen svare på, hvad der i stedet for skal laves, men alligevel er det vel noget af en erkendelse, man kommer med, når man fra talerstolen står og siger, at det, som man har lavet tidligere, ikke duer.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Jeg tror, at jeg gerne lige vil hæve debatten en lille smule op på et andet plan, for der har været en undertone i det her, som har gået ud på, at det kunne være en mulighed, at Danmark meldte sig ud af EU.
Jeg mener, og SF mener, at det, dengang de i Østeuropa blev optaget i EU, så var en handling, der blev foretaget, hvor der blev udvist stor solidaritet.
Vi har tidligere sagt, at EU var de rige landes klub.
Men der skete så det, at man optog de fattige lande i Østeuropa i EU, og dermed vil jeg sige, at det var en god solidaritetshandling, der foregik.
Så hører der noget med i det omkring arbejdskraftens fri bevægelighed, som har nogle ulemper, som vi prøver at bekæmpe, men som jeg har nævnt, er det sådan, at RUT-registeret f.eks. er en af vejene til, at fagbevægelsen kan få en indsigt i, hvilke virksomheder der er til stede i Danmark, og dermed kan man indgå de overenskomster.
Jeg regner ikke med, at Dansk Folkeparti har et forslag om, at vi skal til at lovgive om lønninger i Danmark, men hvis man mener at man har det, vil jeg gerne høre om det.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Hr. Eigil Andersen har i hvert fald ret i en ting.
Det var jo på mange måder en solidaritetshandling over for østeuropæiske lønmodtagere, at man lavede østudvidelsen og gav adgang til det danske arbejdsmarked.
Det kan jo for så vidt være rigtig nok, men det var jo ikke en solidaritetshandling over for danske lønmodtagere.
Så er det jo der, hvor vi fra Dansk Folkepartis side siger, at man må prioritere – altså, hvor er solidariteten så størst?
For vores vedkommende er solidariteten størst i forhold til de danske lønmodtagere, men jeg kan forstå, at hos Socialistisk Folkeparti ligesom hos så mange andre partier i Folketinget, desværre, er solidariteten med de østeuropæiske lande altså lidt større, end den er med de danske lønmodtagere.
For konsekvensen af den solidaritet, som hr. Eigil Andersen priser, er jo, at danske lønmodtagere bliver udkonkurreret.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Jeg er ked af at skulle sige det, men jeg mener altså, at Dansk Folkeparti lever i en verden, hvor man gerne så, at det var Morten Korchske tilstande præget af rosenrød landsbyidyl og en gris, man kunne klø bag ørerne.
Men den tid er forbi, hvor tingene hang sådan sammen i vores verdenssamfund.
Når optagelsen af Østeuropa også er en solidaritetshandling over for danske lønmodtagere, skyldes det simpelt hen, at det foruden at hjælpe de pågældende lande også betyder, at de danske virksomheder får et udvidet marked, som vi også allerede har set de er gået ind på.
De får større afsætningsmuligheder, velstanden vil stige i de pågældende østeuropæiske lande, og dermed vil det også skabe job i Danmark.
Men det er rigtigt, at vi har nogle umiddelbare problemer med social dumping, som er ganske, ganske alvorlige, og derfor har det været så vigtigt for den nye regering at sætte effektivt ind og gøre langt mere, end det skete under den borgerlige regering støttet af Dansk Folkeparti.
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-10:
Jeg kan ikke her dissekere alle mulige forekomster af illegal arbejdskraft, men jeg mener, at der, når man snyder med RUT-registeret f.eks. og arbejder på falske vilkår i Danmark, er tale om illegal arbejdskraft.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-10:
Jeg skulle lige høre ordføreren om det her, når vi snakker om arbejdskraft fra EU.
Der bliver også talt om illegal arbejdskraft.
Jeg vil godt høre ordføreren, hvornår arbejdskraft fra et EU-land er illegal.
Jeg går ud fra, at ordføreren ved alt om, at man kan rejse rundt og søge arbejde i et andet land i 3 måneder i træk, og så kan man tage arbejde, hvis man finder et arbejde ved en arbejdsgiver og alt det dér.
Men hvornår er arbejdskraft fra EU illegal?
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Den radikale ordfører sagde, at udenlandsk arbejdskraft er godt, hvis den tilfører ny viden.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Nadeem Farooq kunne sætte nogle ord på, hvilken ny viden østeuropæisk arbejdskraft har tilført det danske arbejdsmarked?
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-10:
Det tilkommer ikke mig her fra Folketingets talerstol at have et overblik over lige præcis hvilke nye kompetencer, som forskellige medarbejdere kan bibringe.
Arbejdsmarkedskommissionens rapport påpeger, at det positive aspekt kan ske og realiseres, og jeg er sikker på, at de danske virksomheder forstår at udnytte de kompetencer og har blik for den viden, som udenlandsk arbejdskraft kan generere.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-10:
Jeg synes jo ikke rigtig, at ordføreren svarer på det, og jeg skal nok lade være at spørge igen, for jeg er ikke sikker på, at svaret bliver bedre af den grund.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Det Radikale Venstre mener, der er et problem.
Det mener jeg jo at der er.
Hvis nu Det Radikale Venstre får øjnene op for, at der er danskere, der bliver presset ud i arbejdsløshed, eller som er arbejdsløse og har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet på grund af udenlandsk arbejdskraft – og de danskere er jo så på offentlig forsørgelse – mener Det Radikale Venstre så, det er et problem, som man skal gøre noget ved, eller mener Det Radikale Venstre, at man, selv om det sker, skal blive ved med at rekruttere udenlandsk arbejdskraft?
Hvis det vigtigste for Dansk Folkeparti var at finde en gris, vi kunne klø bag øret, så er der mig bekendt 23 millioner grise i Danmark, så det kunne vi nok godt finde ud af.
Altså, jeg synes, at det er en mærkelig måde at argumentere på, altså at Dansk Folkeparti vil tilbage til en eller anden Morten Korchtid, og derfor er det sådan lidt dumt, hvad vi står og siger.
Jeg beder jo bare ordføreren for Socialistisk Folkeparti om at forholde sig til, at den solidaritetserklæring, som kommer ovre fra de østeuropæiske lande, og som der kan være meget fint og smukt ved, jo bare har kostet danske lønmodtagere job – altså, det er jo konsekvenserne af den politik, der er blevet ført.
Den tidligere regering hentede flertallet til at føre den politik med de socialistiske partier i Folketinget, og den nuværende regering henter sit flertal til at føre den politik hos bl.a. Venstre og andre borgerlige partier i opposition – ikke hos Dansk Folkeparti.
Derfor er spørgsmålet jo sådan set bare, om man fuldt og helt vil stå ved og melde klart og tydeligt ud, at en ting er illegal arbejdskraft, men at det også er helt i orden og i overensstemmelse med SF's politik, at en dansk lønmodtager bliver udkonkurreret fuldt lovligt i overensstemmelse med EU-reglerne – det er god politik.
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-10:
Den kunne jeg godt argumentere længe imod, men lad os prøve at tage fat i ånden i spørgsmålet i stedet for.
Jeg vil sige, at det er meget magtpåliggende for Radikale Venstre og for regeringen at styrke dansk økonomi og sikre at det danske arbejdsmarked fungerer – at den danske flexicuritymodel fungerer – så vi hele tiden kan sikre lav ledighed til gavn for danske lønmodtagere.
Og jeg tror, at selv om danske lønmodtagere kan opleve, at der er isolerede negative effekter af udenlandsk arbejdskraft, så vil det samlede indtryk være – det er også bekræftet af undersøgelser – at udenlandsk arbejdskraft er en gevinst for Danmark.
Man må ikke forfalde til den meget forsimplede og snæversynede tilgang, som Dansk Folkeparti desværre har, hvor man tror, at der er en fast mængde arbejde i samfundet.
Det er jo en dynamisk størrelse, som også afhænger af, hvor meget vi vil kunne udvide arbejdskraften ved hjælp af input udefra.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-10:
Jamen det er da muligt, at vores politik er snæversynet set med radikale briller, men omvendt må man jo også sige, hvis man sådan ellers har åbne øjne: Er det ikke også en form for snæversynethed, at man har en regering og et flertal her i Folketinget, som sådan bare vil acceptere, at det er helt legitimt, at vi i 2011 har haft en stigning på 16 pct. i herboende østarbejdere fra de ti nye EU-lande, som tager danske job, samtidig med at vi kan se, at der bliver flere danskere i ledighedskøen?
Det står ordføreren så her og gør til en succes, fordi ordføreren mener, at det samlet set har genereret en økonomisk gevinst for det danske samfund.
Med de tal, vi har fået, var der 53.837 østarbejdere fra de ti nye EU-lande i Danmark i 2011.
Hvor mange af de her job er besat med højtuddannede, som genererer de her mange millioner, som ordføreren var inde på i sin ordførertale?
Kan ordføreren ikke prøve at fortælle, hvor mange af de her mange tusinde østarbejdere der er i højt udviklede job?
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-10:
Hr. Hans Kristian Skibby taler meget om 2011, men spørgsmålet åbenbarer, at Dansk Folkeparti desværre lever i 1930'ernes protektionisme.
Det, som er væsentligt at påpege, er, at der er flere segmenter i det her.
Der er udenlandsk arbejdskraft, som kan bestå af østarbejdere, og der er segmenter, som består af højtuddannet arbejdskraft, og de bidrager med hver deres del til den danske økonomi.
Det handler her om at sige, at der er noget, højt specialiseret udenlandsk arbejdskraft kan bidrage med.
Den er der i øvrigt også mangel på nu.
Venstres ordfører, fru Inger Støjberg, var også inde på, at tilgangen af østarbejdere under opsvinget i slutningen af 00'erne var med til at holde hånden under det danske opsving.
Det mener jeg sådan set at Venstres ordfører sagde.
Og det er jeg meget enig i.
Så de segmenter har hver deres bidrag.
Så vil jeg bare lige sige til sidst, at jeg kun snakker om økonomi her, hvis nogen skulle have misforstået det.
Der blev vist rynket lidt på næsen dernede over det med 1930'ernes protektionisme, og den misforståelse vil jeg gerne lige rydde af vejen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-10:
Men altså, pyt nu med det der med 1930'erne; det er mange år siden.
Men omvendt kan man jo også sige, at tallet for beskæftigelsen i Danmark i 2007 og 2008 historisk set jo er 110 pct. ligegyldigt.
For det, der er en kendsgerning, det faktuelle, er, at vi kan se, at der år for år i de her tider, konkret og fysisk, her og nu, sker en udflagning af danske job.
Danske arbejdspladser forsvinder ud af landet, og de arbejdspladser, som så bliver tilbage i Danmark – f.eks. i gartnerierhverv og landbrug, lavtlønsjob inden for rengøring, servicefag, hotelfag og alle mulige andre – kan vi se bliver besat med nogle af de omkring 50.000-60.000, som kommer ind på det danske arbejdsmarked, bl.a. fra de nye østeuropæiske EU-lande.
Det er det, vi i mindelighed bare prøver at åbne regeringens og Det Radikale Venstres øjne for.
Vi vil gerne høre, om man virkelig stadig væk mener, at det er en økonomisk gevinst.
De skulle prøve at forklare dem, at det er en økonomisk gevinst, at vi kan se flere tusinde danske job blive besat af østeuropæere.
Jeg synes ikke, det er nogen gevinst.
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-10:
Vi har faktisk set eksempler på undersøgelser for en del år siden, som viste, at selv om der sker en udflagning af dansk arbejdskraft, så vil den frigjorte arbejdskraft i Danmark kunne gøre nytte i andre sektorer på det danske arbejdsmarked, og at det forhold, netop på grund af det fleksible og dynamiske danske arbejdsmarked, gjorde, at det samlet set er en gevinst for Danmark og dansk økonomi.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti meget sjældent har blik for det her helhedsbillede, men det er væsentligt for mig som radikal ordfører at påpege det, når nu Dansk Folkeparti glemmer det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-10:
Tak, hr. formand.
Jeg synes, det her er ret interessant, og vil gerne vende tilbage til det svar, som hr. Finn Sørensen gav min kollega hr. Martin Henriksen i forbindelse med det forslag, som der ser ud til at være flertal for her i Folketinget ved en senere afstemning, nemlig at man siger kun, at det som udgangspunkt skal være danske løn- og arbejdsmarkedsvilkår, som gør sig gældende på det danske arbejdsmarked.
Det er jo noget tandløst, må man sige, af Enhedslisten nu bare at lægge sig fladt ned på ryggen og sige: Jamen vi er nødt til at tage hensyn til nogle snævre EU-regler.
Er det den normale politik i Enhedslisten, at man bare accepterer EU's regeltyranni over danske arbejdspladser?
Er det er ny politik, vi kan se frem til her i Folketinget, at Enhedslisten ikke vil kæmpe imod?
For det, vi jo altid har hørt om, er netop, at Enhedslisten er fortaler for de små på arbejdsmarkedet, dem, der er ansat i virksomheder osv.
Det er ikke det, som vi kan se der sker med det her forslag til vedtagelse.
Det, der sker, er jo, at man netop åbner op for, at udenlandske overenskomster reelt kan komme ind på det danske arbejdsmarked, når der står, at det kun er som udgangspunkt, at de danske løn- og arbejdsvilkår gør sig gældende.
Det synes jeg hr. Finn Sørensen måske skulle prøve at uddybe og gøre lidt mere præcist.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Jeg ved altså ikke, om det hjælper, for jeg kan høre, at hr. Hans Kristian Skibby hører lige så dårligt, som hr. Martin Henriksen gør.
Jeg har gjort rede for, at vi skal have ændret de EU-regler, der forhindrer os i at stille krav om lige vilkår, og det håber jeg da så at Dansk Folkeparti vil støtte os i, når vi nu om ikke så længe, den 19. april, skal til at diskutere det, som Europa-Kommissionen er i gang med i øjeblikket, nemlig et forsøg på at regulere, hvis man skal bruge et pænt ord, men efter min mening er det et forsøg på at antaste den danske konfliktret.
Der er jo nogle meget konkrete forslag, som den europæiske fagbevægelse har stillet for længe siden, og som den danske regering og det danske Folketing bør støtte, og det er ikke noget, vi umiddelbart har regeringens støtte til, men det håber vi da at få.
Vi håber da i hvert fald også, at Dansk Folkeparti vil være med til at skubbe på, sådan at vi, punkt 1, får ændret udstationeringsdirektivet, så det klart fremgår, at medlemslandene har ret til at stille nøjagtig de samme krav til udstationerede virksomheder som til danske, og, punkt 2, støtter den europæiske fagbevægelses forslag om, at der bliver indført en social protokol som et tillæg til traktaten, så det klart og tydeligt kommer til at fremgå, at faglige og sociale rettigheder, når der er en konflikt mellem dem og det indre marked, og det er der jo hyppigt, skal vinde i den konflikt og være overordnede.
Hvis ordføreren har mulighed for at svare, vil jeg også gerne høre, om det er noget, vi kan forvente en støtte til fra Dansk Folkepartis side, for det er et meget, meget stort problem, og det er det, der forhindrer os i at stille krav om fuldstændig lige vilkår i alle forhold.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-10:
Jeg skal ikke bruge min taletid til korte bemærkninger på at besvare spørgsmål.
Det plejer at være omvendt her i Folketinget.
Men det, som vi hører her, er jo simpelt hen som at opleve en løve uden tænder.
Det er Enhedslisten light, ganske enkelt.
Vi har igennem mange år her i Folketinget oplevet Enhedslisten være dem, der siger: Vi skal ikke finde os i de EU-regulativer, som går ind og ødelægger vores løn- og arbejdsmarkedsvilkår i Danmark.
Det er det, vi har oplevet, hvert fald indtil nu.
Nu oplever vi så oven i købet et styrket Enhedslisten med mange flere mandater end nogensinde før, og så oplever vi, at alle de nye mandater lægger sig fladt ned på maven og siger: Jamen vi er nødt til at acceptere det her; det er EU, som bestemmer, hvad der skal ske i Danmark.
Jeg synes også, at ordføreren måske endnu engang skulle prøve at læse forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti igennem, for der står jo udtrykkeligt, at man netop vil pålægge regeringen nogle af de her initiativer, frem for bare at acceptere noget, som er der, og som EU er skyld i og vi ikke kan lave om.
Ordføreren må simpelt hen bruge sine mandater på at styrke det danske arbejdsmarkedsområde, og det gør man da ikke bare ved at acceptere nogle EU-regler.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Ja, og det behøver ikke at tage så lang tid, for jeg kan høre, at det ikke rigtigt har hjulpet noget på ordførerens hørelse, så der er nok ikke så meget at gøre ved det.
Vi styrker og bruger vores mandater i et rigtig godt samarbejde med den nye regering om at bekæmpe social dumping, og der er vi kommet et rigtig godt stykke ad vejen.
Vi er da også fulde af fortrøstning, med hensyn til at vi kan overbevise regeringspartierne om, at vi også kan gå videre end det, man p.t. er parat til.
Så det er den vej, vi arbejder, og det har vi det rigtig godt med.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Jeg kan i hvert fald forstå på det hele, at der er en kæmpe splittelse i den borgerlige lejr, i den borgerlige opposition, i det her spørgsmål.
Nu er der fra borgerlig side blevet fremsat tre forskellige forslag til vedtagelse, så jeg kan forstå, at man altså ikke kan blive enige om noget i den borgerlige opposition.
Det er selvfølgelig i sig selv uhyre interessant.
Det er jo påviseligt, at der er mange udenlandske firmaer, som ikke betaler moms, som ikke sørger for at indbetale skat for deres medarbejdere, og som overtræder arbejdsmiljøreglerne.
Det, som jeg vil spørge ordføreren om, er: Vil Liberal Alliance gøre noget ved det, eller skal man bare lukke øjnene for det?
Og hvis Liberal Alliance vil gøre noget ved det, hvad vil man så gøre?
Foreløbig har man stemt imod, at der skulle gives 65 mio. kr. ekstra til mere effektiv kontrol mod social dumping.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-10:
Jamen vi mener selvfølgelig, at gældende lov skal overholdes.
Vi mener, at den indsats, som den tidligere regering iværksatte, er tilstrækkelig, og at der ikke er nogen grund til at kaste 65 mio. kr. af skatteborgernes hårdt tjente penge ned i et sort hul.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-10:
Vil det sige, at til de tusinder af bygningsarbejdere og til de tusinder af lastbilchauffører, hvis job enten er blevet fjernet eller risikerer at blive mistet på grund af de her forhold, siger Liberal Alliance bare: Jamen det var bare ærgerligt, det må I da virkelig leve med?
Har Liberal Alliance tænkt over, at når der ikke bliver betalt moms og skat, betyder det også, at der kommer færre penge ind til det offentlige?
Det er jo snyderi.
Kan det virkelig være rigtigt, at Liberal Alliance mener, at man eksempelvis ikke skal styrke politiets indsats for at komme det her uvæsen til livs og styrke SKATs indsats for at komme det her uvæsen til livs?
Kan det være rigtigt, at Liberal Alliance mener, at det bare skal være, som da lovløsheden herskede i the wild west i USA?
Finn Sørensen (EL), 2012-04-10:
Vi vil gå så langt, som det er nødvendigt for at få forbedret de regler, der er i øjeblikket.
Og der er jeg enig med spørgeren i, at vi har et problem både i forhold til kontrollen af cabotagekørslen og i forhold til en klargørelse af, hvad det er for nogle papirer, man skal have mulighed for at kontrollere.
Men jeg vil gerne lige gøre opmærksom på det, som den tidligere taler, ordføreren for SF, gjorde opmærksom på, nemlig at det problem jo allerede indgår som en af de ting, vi skal arbejde med i det udvalgsarbejde, der er aftalt mellem regeringen og Enhedslisten, og som skal være færdigt senest den 1. oktober.
Så jeg har indtryk af, at man allerede er i gang med at kigge på, hvilke muligheder vi har for at forbedre kontrollen med cabotagekørslen.