runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-10-06:
Nu er det jo ikke mig, der har grebet det tal ud af luften; det er faktisk ministerens egne miljøcentre, som har sagt det.
Det vil sige, at det er ministerens egne eksperter, som har vurderet, at der er behov for de 27.000 t eller måske oven i købet de 30.000.
Det må jeg bare have stående for sig selv.
Ministeren vil nu komme med en plan for de 9.000 t, og den plan skal i høring i ½ år.
Hvornår kan vi regne med, at der rent faktisk begynder at ske noget?
Med det tempo, ministeren har sat indtil videre, omkring januar 2012 i bedste fald?
Så siger vi den 1. januar 2012.
Der skal ske en reduktion inden 2015, og nu har ministeren sendt 10.000 t i udvalg.
Altså, en landmand, som skal planlægge for sin bedrift i de kommende år, kan ikke have, at der kommer en eller anden miljøminister midt i 2012 og siger: For resten skal du lige reducere noget mere.
Han har brug for at vide det nu.
Men altså, han får kun at vide noget om en tredjedel af det, der reelt er problemet.
Hvorfor kan ministeren ikke give dansk landbrug nogle klare svar og naturen nogle ordentlige regler?
Karen Ellemann (V), 2010-10-06:
Det lyder for mig, som om Socialdemokraterne har lyst til at sende vandplaner ud nu, som her fra i morgen adresserer helt konkret 30.000 t.
Det vil være fuldstændig dybt uansvarligt, for vi skal også tage nogle både samfundsøkonomiske og erhvervsøkonomiske hensyn i det her – og nogle miljøhensyn.
Det er klart, at det her skal gå op i en højere enhed.
De blev sendt ud i mandags, og det er de blevet på baggrund af et meget, meget grundigt og sikkert arbejde med at kvalificere og præcisere, hvad der ligger i de her planer.
Og lige præcis de 19.000 t er altså et rigtig godt bud på, hvad det er, der skal til for at leve op til vandrammedirektivets krav.
Det er helt forkert at skabe et billede af, at der slet ikke sker reduktioner nu – som om det først sker den dag, man rent faktisk er i gang.
Danmark har allerede reduceret med mere end 50 pct., så det synes jeg måske også lige hører med til fortællingen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-06:
Det har jeg stor respekt for, og jeg skal slet ikke blande mig, ligesom jeg heller ikke på andre måder kunne finde på at blande mig i rigsrevisors eller statsrevisors arbejde.
Jeg konstaterer bare, og det må jeg så også forstå
der er enighed om, at den der såkaldte hemmelige rapport er offentliggjort, og rigsrevisor har den også.
Har det haft betydning for rigsrevisors arbejde?
Det kan jeg ikke vurdere.
Jeg kan se, hvordan rigsrevisor har udtalt sig i offentligheden om den sag sidste sommer, hvor det ikke blev tillagt nogen betydning, men sådan kan ting jo flytte sig.
Min generelle holdning er den, at er der materiale, der ønskes på bordet, må det jo på bordet.
Der er ikke nogen, der skal blokere nogens arbejde her.
Det er der ikke nogen der skal.
I øvrigt er sagen, som jeg har redegjort for.
Jeg ved godt, at hr. Mogens Lykketoft er på jagt efter en kæmpe skandale og påstår, at jeg har insisteret på overbetaling.
Det har ikke hold i virkeligheden, og det har ikke hold i historikken, hvis man ser på, hvem der afskaffede det frie sygehusvalg, hvem der gennemførte det, og hvad der stod i regeringsgrundlaget.
Det spørgsmål, der er stillet her, er spørgsmålet om, hvornår jeg fik kendskab til den tidligere sundhedsminister Jakob Axel Nielsens ideer, og det har jeg svaret på.
For jeg fik jo kendskab til det på samme tidspunkt, som han selv blev instrueret om den idé på, nemlig på det tidspunkt, da regeringen skrev det regeringsgrundlag i 2007, hvoraf det fremgår, at vi skulle lave nogle nye spilleregler.
Karen Ellemann (V), 2010-10-06:
Det synes jeg er et meget klart svar.
Så må jeg sige, at jeg simpelt hen ikke kan genkende det her billede, for med de vandplaner, som vi nu har sendt i høring, gøres der en historisk indsats for at forbedre miljøet i Danmark.
Jeg tror sådan set, at vi enige om, at vi gerne vil gøre noget godt for miljøet.
Det her billede af, at der intet er sket, og at det hele bare bliver svinet til af landbruget, kan jeg simpelt hen ikke genkende, for der er allerede opnået ekstremt store reduktioner – der er allerede opnået op til 50 pct. reduktion af det, landbruget udleder.
Vi går nu ind med nogle meget, meget målrettede vandplaner, hvor vi har virkemidlerne og økonomien på plads, så vi rent faktisk også få en virkning ud af det.
Mette Gjerskov (S), 2010-10-06:
Nu er miljøministeren jo ikke ny længere, så det burde ikke komme som en overraskelse, at vi i oppositionen synes, at regeringens miljøpolitik er præget af slaphed og slendrian.
Det burde ikke komme som en overraskelse.
Det burde heller ikke komme som en overraskelse, at vi virkelig mener, at de her kvælstofreduktioner er alt, alt for små.
Det kan så undre mig, at det åbenbart ikke er trængt ind, men nu håber jeg, at jeg har sagt det så tydeligt, som det overhovedet kan siges.
Vi mener, det her er slaphed og slendrian.
Vi mener ikke, det her tager den vare på vores natur, som den har brug for.
Vores natur lider allerallermest af kvælstofforurening, og det sørger ministeren ikke for at tage hånd om.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Men jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Når det nu ikke kommer i de nuværende vandplaner, som vel kommer til at træde i kraft omkring 2012, hvornår i perioden frem til 2015 har ministeren så egentlig tænkt sig at komme med de sidste 10.000 t, som kvælstofudledningen skal reduceres med, hvis hun vil holde sit løfte?
Det er altså ministeren, der har hemmeligstemplet svaret til Kommissionen.
Jeg vifter med det, men jeg viser ikke, hvad der står i det.
Det skal jeg nok lade være med.
Jeg kunne så måske bare opfordre ministeren til at fjerne hemmeligstemplingen og vise danskerne, hvad det egentlig er, ministeren svarer Kommissionen, for det er jo ikke bare et stykke papirarbejde, der ikke er lavet.
De vandplaner, der nu bliver sendt i høring, indeholder en kvælstofreduktion på 9.000 t.
Det burde have været en reduktion på 27.000 t, men det kan vi så ikke blive helt enige om, så lad os bare tage de 19.000 t, som vi er enige om, for så langt kan ministeren gå, men så mangler der altså over halvdelen i de vandplaner.
De skal kun køre til 2015, og det er jo lige om lidt, men de bliver måske først sat i kraft i januar 2012, og så er der 3 år til 2015, og så skal det her være overstået.
Er det i 2012, 2013 eller 2014, ministeren har tænkt sig at komme og fordoble miljøkravene til landbruget over night?
Eller hvornår er det?
Karen Ellemann (V), 2010-10-06:
Nu synes jeg måske, at man lige bliver nødt til at skille tingene ad her, for der bliver i hvert fald gjort et ihærdigt forsøg på at blande det hele sammen i ét stort sammensurium her.
Se, det, vi har modtaget en åbningsskrivelse for, er for forsinkelsen i forhold til at få sendt vandplanerne ud i høring.
Det erkender jeg blankt, og der vælger fru Mette Gjerskov så at stå og vifte med et i øvrigt fortroligt dokument; det er så en taktik.
Men jeg er overhovedet ikke løbet fra, at vi i forhold til tidsplanen for, hvornår vi har papirerne på plads, har været forsinket.
Jeg er ret overbevist om, at vi med den her reduktion på de 19.000 t lige præcis gør det, vi skal, nemlig at levere en god økologisk tilstand i vores åer og vores vandløb.
Vi skulle have taget hul på det her spørgsmål, for der siger spørgeren jo også selv forventelige krav om 30.000 t kvælstofreduktion.
Jeg kender ikke til noget krav om en 30.000 t kvælstofreduktion.
Se, der er med »Grøn Vækst«-aftalen en målsætning om at reducere kvælstofudledningen med de 19.000 t i 2015, og den målsætning gælder fortsat.
Af de 19.000 t kvælstof er der nu fundet konkrete virkemidler til de 9.000 t, og de står i vandplanerne, og de er klar til at blive implementeret.
Det er f.eks., som jeg nævnte før, vådområder, efterafgrøder og randzoner.
Hvad de resterende 10.000 t kvælstof angår, er det sådan, at det i aftalen, der hedder »Grøn Vækst 2.0«, er blevet besluttet, at spørgsmålet bliver sendt i udvalg, der bl.a. skal belyse de omkostningseffektive virkemidler, erhvervs- og samfundsøkonomiske konsekvenser og i øvrigt også andre landes implementering af direktivet.
Det her arbejde med at blive klogere på de 10.000 t skal jo netop hjælpe os til at kunne sige, hvad det er for nogle virkemidler, der giver den største effekt.
Jeg vil godt gøre det fuldstændig klart, at det står skrevet i vandplanerne, at spørgsmålet om de 10.000 t er sendt i udvalg, og at målsætningen for »Grøn Vækst«-aftalerne er 19.000 t kvælstofreduktion i 2015.
Så de her 10.000 t er altså ikke gået væk.
Til spørgsmålet om EU's forventninger kan jeg tilføje, at EU formentlig ikke har konkrete forventninger til størrelsen af Danmarks kvælstofreduktion.
Forventningen fra EU's side er, at vi opfylder vores forpligtelser efter vandrammedirektivet, og det kan jeg understrege at regeringen bestemt har tænkt sig at gøre.
Mette Gjerskov (S), 2010-10-06:
Jeg læser: Mener ministeren, at det er ansvarlig politik, at ministeren kun fremlægger planer for en reduktion af 9.000 t kvælstof, selv om ministeren har lovet en reduktion på 19.000 t og EU forventeligt kræver 30.000 t kvælstofreduktion, når vi står en situation, hvor naturen lider under for meget kvælstof og landbruget klart har behov for langsigtede og varige løsninger, så erhvervet kan tilpasse sig nye miljøkrav?
Mener ministeren, at det er ansvarlig politik, at ministeren kun fremlægger planer for en reduktion af 9.000 ton kvælstof, selv om ministeren har lovet en reduktion på 19.000 ton og EU forventeligt kræver 30.000 ton kvælstof, når vi står i en situation, hvor naturen lider under for meget kvælstof og landbruget har klart behov for langsigtede og varige løsninger, så erhvervet kan tilpasse sig nye miljøkrav?
Karen Ellemann (V), 2010-10-06:
Jeg synes, det er meget interessant at få klar tale fra Socialdemokraterne her; man ønsker at sende vandplaner ud nu, som skal reducere nu og her med 30.000 t.
Det mener jeg er dybt uansvarligt, for jeg har sådan set også hørt Socialdemokraterne udtale, at man stadig væk ønsker et dansk landbrug, og at man stadig væk ønsker danske varer på middagsbordene rundtomkring.
Så den er jeg spændt på at følge lidt videre.
Se, det her med at leve op til EU's minimumskrav betyder, at det, vi skal med EU's vandrammedirektiv, er at levere god økologisk tilstand i vores åer og vores vandløb, og det er helt klart også den teoretiske vurdering, at vi med en reduktion på de 19.000 t i alt kommer til at opnå det frem til 2015.
Så det synes jeg lige man må tage med i den her diskussion.
Mette Gjerskov (S), 2010-10-06:
Ja, vi ville gerne sende planer ud om 30.000 t, det skal ikke være nogen hemmelighed.
Men vi synes sådan set bare, at det ville være rart, hvis miljøministeren ville leve op til sine egne løfter.
Løftet om 19.000 t kan ministeren ganske enkelt ikke overholde med de planer, der ligger nu.
Og jeg ved da godt, at det er meget vanskeligt at få den slags her igennem Venstres folketingsgruppe, men jeg synes måske nok, at man er gået lidt for langt i sin eftergivenhed over for landmændene, når man er parat til at overskride EU's minimumskrav for at slippe for at få ballade med landmændene.
Altså, de er blevet betalt for det her; landmændene har fået de skattelettelser, som de er blevet lovet.
Nu synes jeg ærlig talt, det er tid til at levere nogle miljøresultater, og det mindste, vi må kunne forvente, er da, at vi lever op til EU's minimumskrav.
Nu er det jo altså sådan, at vi står her med en klage til EU over et ringe dansk vandmiljø – det er fra Politiken i søndags – og jeg står med en artikel fra Ingeniøren i dag, der taler om det samme.
Det er ministerens egne miljøcentre, som har brugt tallet 27.000 t som det, man må forvente at EU vil kræve.
Jeg ved godt, at EU ikke har været ude at kræve det endnu, fordi Danmark jo ikke har leveret noget.
Jeg står her med et stykke papir, som desværre er fortroligt, som ministeren har sendt ned til Kommissionen, fordi Kommissionen planlægger et sagsanlæg mod Danmark, fordi regeringen ikke har gennemført de her regler for lang tid siden.
Det er en klar overtrædelse af EU-reglerne.
Altså, det her er en lang sang fra de varme lande med syge undskyldninger om, hvorfor man ikke har gjort det, men det må jeg ikke læse op af.
Men heldigvis har regeringen offentliggjort noget.
Jeg kan så i hvert fald sige, at regeringen i den korte version, som er blevet offentliggjort, jo klart siger: Nej, vi har ikke overholdt reglerne, vi er meget forsinket.
Nej, vi har ikke gjort dit, nej, vi har ikke gjort dat. EU's minimumskrav er ikke overholdt i den her sag, og det bliver de jo heller ikke med ministerens 9.000 t.
Vi er jo nede på en tredjedel af, hvad vi må forvente at EU vil stille af krav.
Altså, jeg må sige, at jeg er noget forundret over, at en minister vil stille sig op og sige, at vi skam overholder alting, og at det hele bliver i den skønneste orden, når hendes egne eksperter siger, at der skal mere til, når alle de grønne organisationer siger, at der skal mere til, når EU rykker for, at regeringen overhovedet rykker i den her sag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-10-06:
Jeg kunne så ud af det sidste høre, at man mener, at personer fra valgkredsen altså skal falde ind under en særlov.
Jeg troede ærlig talt, at Nyrup Rasmussen-regeringen havde fået nok af særlove, der blev underkendt i Højesteret.
Det er jo det, der er konsekvensen af det, hr. Bjarne Laustsen nu siger: Altså, lige den person skal have en særlig lov og skal lige have opholdstilladelse.
Hr. Bjarne Laustsen kommer jo med masser af enkeltsager, for de skal lige have særbehandling, fordi det lige er nogle, der bor i hans valgkreds.
Sådan fungerer et retssamfund ikke; det er jeg nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen.
Jeg tager den dybeste afstand fra den opfattelse af, jeg vil ikke engang kalde det retssikkerhed, men antiretssikkerhed, for det er jo det, der er tale om hos hr. Bjarne Laustsen, der kommer med masser af enkeltsager igen og igen, som skal have særbehandling.
I øvrigt passer det jo slet ikke til normal socialdemokratisk politik, at alle mulige ufaglærte og faglærte fra østlande og andre steder skal have ansættelse i Danmark.
Det passer jo slet ikke med den socialdemokratiske politik.
Så hvem repræsenterer hr. Bjarne Laustsen egentlig i dag?
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-06:
Det er slesk tale: Man fortæller til Jyllands-Posten og alle mulige andre, og statsministeren tog det op i går, at vi har brug for de fremmede, at de skal være hjertelig velkommen, hvis de vil bidrage positivt og indordne sig under reglerne og betale skat som gode samfundsborgere.
Det er der overhovedet intet i.
Sagen er jo den, at der er kommet tusindvis af østeuropæere her til landet, så ministeren har været med til at bøje loven og lave reglerne om med tilbagevirkende kraft, når det drejer sig om landbrugspraktikanter på fem eller seks landbrugsskoler her i landet.
Det har snildt kunnet lade sig gøre.
Om det her kunne man så let som ingenting sige: Selvfølgelig skal den mand da have lov at gøre sin uddannelse færdig i Danmark, der var intet, vi hellere ville.
Men det, der er spørgsmålet, er, om ministeren vil svare for sin hat i stedet for at sige, at det bare er sådan, at hun måske er underlagt et flertal, som hun dybest set ikke bryder sig om.
Det, man går rundt og siger – at vi har brug for de folk her – passer ikke.
Man smider dem ud, uanset hvilke begrundelser der kan gives.
Det håber jeg da ministeren kan se.
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Men de 95 sider var et redskab til de kommende forhandlinger, de var fremadrettede og ikke bagudrettede.
Striden mellem statsrevisorerne har jeg forstået på den måde, at to af statsrevisorerne mente, at en regering har lov til at vedtage en lovgivning, som har det formål at fremskaffe flere operationer, om nødvendigt i den private sektor, og at det er tilladt at fastsætte priser, som det kan lade sig gøre.
Der var så andre statsrevisorer, som mente, at det måtte man ikke, og det er, så vidt jeg kan se, en politisk diskussion.
Regeringen bøjer sig ikke i støvet på det punkt.
Vi er faktisk stolte af, at vi fik 300.000 flere danskere opereret, fik de gennemsnitlige ventetider ned fra 90 til 60 dage.
Det er vi stolte af, og det var vi villige til at prioritere som noget vigtigt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-10-06:
Jeg vil gerne anholde ministeren lidt på netop det her med at sige, at noget har påvirket eller ikke påvirket rigsrevisorens vurdering.
Jeg vil spørge ministeren: Kunne det ikke antages, at hvis rigsrevisoren havde fået den her 95 siders fyldestgørende rapport uden forside, kunne det have været med til at understøtte de udsagn, som rigsrevisoren kom frem med, også uden at have fået rapporten?
Kunne man ikke forestille sig, at det kunne have været med til at understøtte og sende et signal til statsrevisorerne?
Vi havde jo altså den mærkelige situation, at de to borgerlige statsrevisorer faktisk ikke stemte som de øvrige statsrevisorer.
Kunne man ikke forestille sig, at hvis dokumenterne havde været så fyldestgørende som en 95 siders lang rapport, kunne det have været med til at præge måske ikke rigsrevisorens holdning, men måske en politisk holdning efterfølgende?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Begge dele er jo, præcis hvad jeg har sagt i dag.
Det lyder i debatten, som om der lå en rapport, der handlede om det, rigsrevisor var i gang med at undersøge, men det gjorde der jo ikke.
Der blev foretaget nogle beregninger af, hvad de billigste offentlige sygehuse kostede, med henblik på at man, når suspensionen af hele frit valg-ordningen trådte i kraft den 1. juli 2009, kunne få lavere priser.
Det var det arbejde med at beregne, hvad de billigste offentlige sygehuse koster, der var indholdet i den rapport, og det blev altså skønnet, at det ikke var det, rigsrevisor var i gang med.
Når så rigsrevisor siger, at det ville han da godt have vidst, selv om han to gange har bekræftet, at det ikke ville have påvirket hans konklusioner, så bøjer jeg mig naturligvis og siger: Jamen det vil vi tage ved lære af.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-10-06:
Jeg er da rigtig glad for, at ministeren taler et meget tydeligt sprog, når han siger, hvad rigsrevisoren kan bede om.
Jeg må blot sige, at det ifølge det, der i de sidste dage er blevet oprullet i medierne om den her sag, ser ud, som om rigsrevisoren rent faktisk har været meget ivrig efter at få data inde i Sundhedsministeriet, men at Sundhedsministeriet på en eller anden måde har obstrueret, at rigsrevisor fik materialet.
Men mit spørgsmål gik altså på, om ministeren også delte den undren, som rigsrevisoren havde udtrykt, nemlig over, hvorfor dokumenterne ikke var tilfaldet ham.
Når ministeren her i dag giver udtryk for, at han er enig med mig i mit synspunkt, må jeg blot også sige, at det er sket hen over det sidste døgn, og jeg citerer fra Politiken den 5. oktober, hvor der står: »Jeg er uforstående over for rigsrevisors kritik.«
Og det er altså sundhedsministeren, der udtaler sig.
Og jeg citerer fra Politiken i dag, den 6. oktober: »»Det er ikke ministeriet, der skal vurdere, hvad der er vigtigt for hans undersøgelse. Det skal han selv vurdere«, siger Bertel Haarder.«
Og på spørgsmålet »Så det var en fejl, at han ikke fik det, da han bad om det?« svarede sundhedsministeren: »Ja, selvfølgelig var det det.«
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Rigsrevisionen fik tilsendt det nævnte materiale den 2. juli 2009, og 5 dage senere udtalte rigsrevisor, at rapporten ikke ville have ændret på indholdet i hans beretning.
Rigsrevisor omtaler også rapporten senere i et notat til statsrevisorerne i november 2009, og her er der heller ikke antydning af, at rapporten ville have ændret hans konklusioner. Når det er sagt, skal det selvfølgelig tilføjes, at rigsrevisor naturligvis har ret til at se det materiale, som han ønsker at se, det har også været mit ministeriums opfattelse, at han har fået alt relevant materiale, og det har der også hidtil været enighed om.
Men jeg vil også gerne understrege og føje til, at det i sidste ende er rigsrevisor, som vurderer, hvad der er relevant.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-10-06:
Så vil jeg stille spørgsmålet
: Mener ministeren ikke, at Rigsrevisionen burde have haft mulighed for at se den i foråret 2009 hemmeligholdte rapport om overbetaling på privathospitaler med 25 pct., og deler ministeren rigsrevisor Henrik Otbos undren over, at dette ikke er sket?
Mener ministeren ikke, at Rigsrevisionen burde have haft mulighed for at se den i foråret 2009 hemmeligholdte rapport om overbetaling på privathospitaler med 25 pct., og deler ministeren rigsrevisor Henrik Otbos undren over, at dette ikke er sket?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Jeg glæder mig over, at både fru Nielsen og 300.000 andre har fået den operation, som de ikke kunne få, før dette nye system blev indført.
Det har kostet nogle penge, og det har givet borgerne en frihed, og det har givet langt flere behandlinger, og set over bare lidt længere sigt, er de private behandlinger betydelig billigere end de offentlige.
Derfor kan jeg slet ikke forstå den snak om overpris, og hvis vi virkelig skal acceptere den snak om overpris, skal jeg få lavet nogle beregninger over overpriser hos kommunerne, hos regionerne og hele den offentlige sektor, for der vader vi jo i overpriser.
Så kunne hr. Flemming Møller Mortensen ikke lige prøve at forestille sig, at han kunne lægge den samme skabelon på den offentlige sektor, som han her lægger på den private, som ikke er dyrere, men som tværtimod er billigere end den offentlige sektor?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-10-06:
Altså, hele den ideologiske tankegang bag og årsagen til, at regeringen har ønsket at skabe et privat marked herhjemme, tror jeg i og for sig står meget klar for de fleste, for det er rigtig, rigtig god og forståelig liberal politik.
Men det, jeg bare gerne vil have ministeren til at forstå – og det skal også rumme et spørgsmål – er, at den overbetaling på 25 pct., som de private sygehuse har fået, betyder, at når fru Nielsen bliver opereret på et privathospital til en bestemt takst, må det offentlige betale 25 pct. mere for den ydelse, det private yder.
Det vil sige, at når fru Nielsen rent faktisk skal behandles for en medicinsk sygdom inde på det offentlige sygehus, så mangler der penge til det, og derfor bliver fru Nielsen ikke behandlet i det offentlige.
Det er lige nøjagtig sådan, regionernes situation og forhold er.
Er ministeren enig med mig heri?
Bertel Haarder (V), 2010-10-06:
Nu vil jeg bede hr. Flemming Møller Mortensen om at tænke igennem, om han mener, at vi skal sige, at hver gang offentlige institutioner er dyrere end de billigste 20-30 pct., tager de overpris, for så er der godt nok meget overpris i dette samfund.
Hvis jeg ikke husker forkert fra kommunalvalgkampen, er der en ret kraftig overpris på de københavnske daginstitutioner – det ved jeg fra den københavnske overborgmester – for der ligger man i hvert fald meget over den billigste fjerdedel her i landet.
Hvis nu hr. Møller Mortensen omstillede sit sind til at gennemføre samme betragtninger og kalde det en overpris, hver gang nogle er dyrere end andre i den offentlige sektor, så bliver der ellers milliarder af kroner i overpris her i samfundet.
Til den beregning, som hr. Flemming Møller Mortensen nu giver udtryk viser, at man kunne have fået opereret 25-30 pct. flere for, må jeg sige, at hvis man ikke havde haft en pris, som gjorde det rentabelt at opbygge operationsafsnit i den private sektor, havde vi ikke fået de mennesker opereret, så havde de ikke haft deres frie valg.
Så gik der nogle år, og derefter kunne vi så få lavere priser, fordi vi nu havde et marked.
Nu har de private hospitaler så i øvrigt dundrende underskud, kan jeg forstå, men det er en helt anden sag.