runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-11:
Jeg synes, ministerens svar var klart.
Der bliver ikke lavet noget oplysningsarbejde.
Regeringen siger, at vi har brug for at få flere mennesker i arbejde, og at vi har brug for - om jeg så må sige - det rummelige arbejdsmarked, men så kan jeg ikke fatte, at ministeren ikke kan se, når man udvider den arbejdsgiverbetalte sygedagpengeperiode, at det så netop vil gå ud over mennesker på det rummelige arbejdsmarked.
Der er også mennesker, der befinder sig i en gråzone, som af en eller anden grund ikke nødvendigvis er i fleksjob, ikke nødvendigvis er handicappet og alt muligt, men alligevel, måske fordi de ikke har haft job før, eller hvad ved jeg, ikke rigtig kan bevise, hvor gode de er på arbejdsmarkedet. Dem rammer man da!
Igen vil jeg sige, at jeg synes, det er i orden, at man laver den her finansiering, men hykleriet synes jeg måske ikke er helt i orden.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-11:
Det går godt i Danmark, så godt, at vi har akut mangel på arbejdskraft.
Det er altafgørende for vækst, velstand og velfærd, at hjulene i beskæftigelsen og økonomien holdes i gang.
Der er i dag flere personer, som ikke arbejder på grund af sygefravær end på grund af ledighed.
Det skal der gøres noget ved.
Regeringens målsætning er at nedbringe sygefraværet med 20 pct. frem til 2015.
Erfaringen har i høj grad vist, at sygefravær hænger sammen med virksomhedernes indsats for arbejdsmiljøet.
Det vil sige, at jo bedre trivsel på arbejdet, desto mindre sygefravær.
Regeringen lægger derfor vægt på en aktiv og omsorgsfuld sygefraværspolitik.
Det er først og fremmest virksomhedernes ansvar, men regeringen vil også gerne give virksomhederne incitamenter til at passe godt på deres ansatte.
Lovforslag nr. L 148 udvider de dage, arbejdsgiveren selv skal betale sygedagpenge, fra 15 til 21 dage, og på den måde er der økonomiske incitamenter til at skabe et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø og forebygge sygdomme, ulykker og nedslidning.
Det er dog vigtigt, at lovforslaget ikke rammer personer med nedsat arbejdsevne.
Formålet er jo netop at sikre så mange besatte arbejdspladser som muligt.
Derfor skal arbejdsgivere fortsat være friholdt for sygedagpengeudgifter i hele arbejdsgiverperioden, når det gælder ansatte, for hvem der er indgået en aftale om refusion af sygedagpenge ved langvarig eller kronisk sygdom.
Lovforslaget forventer vi vil nedbringe antallet af sygemeldinger og sygefraværslængden.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Jeg redegjorde i min tale for, at baggrunden for forslaget er at tackle det problem, at der i det danske samfund er mangel på arbejdskraft.
Det, der kan begrænse væksten i det danske samfund, er, hvis vi ikke kan få mennesker til at udføre de job, der er.
Men selvfølgelig skal man kunne gøre det i en midlertidig periode, for det er meningen med de supplerende dagpenge.
Derfor skal reglerne fremover være sådan, at man kan få supplerende dagpenge i 30 uger.
Line Barfod (EL), 2008-04-11:
Jeg synes ikke, ministeren svarede mig på mit spørgsmål.
Men hvis regeringens holdning er, at vi fortsat skal have fiskeindustri, at vi fortsat skal have havne osv., men at de, der arbejder der, bare ikke skal have muligheden for at få supplerende dagpenge, i det omfang de får i dag - og det vil for manges vedkommende betyde, at de så mister retten til supplerende dagpenge - er ministerens ønske så, at de må vænne sig til at have en lavere levestandard?
For nogle skal udføre det arbejde.
Eller er ministerens ønske, at så tager man nogle ind, som man bruger til at trykke løn- og arbejdsvilkår på de her områder?
Er det det, der ligger i regeringens ønske om at skære ned på muligheden for at få supplerende dagpenge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Med lovforslaget her sikres det, at man kan modtage supplerende dagpenge i 30 uger inden for 104 uger.
Så lovforslaget er udtryk for, at vi anerkender, at der er behov for supplerende dagpenge som en midlertidig ydelse.
Det, vi har villet regulere her, er de tilfælde, hvor man indretter sig permanent med kombinationen af deltidsarbejde og supplerende dagpenge.
Det er jo ikke mindst foranlediget af, at vi kan se af undersøgelser, at 20 pct. af dem, der modtager supplerende dagpenge, ikke ønsker at gå op i arbejdstid, og at vi kan se, at to ud af tre på supplerende dagpenge ikke søger fuldtidsbeskæftigelse.
Derfor er vi kommet med den her regulering.
Men som sagt kan man stadig få supplerende dagpenge i 30 uger inden for en 2-årig periode.
Jamen jeg kan jo ikke sige, at det er andet end naturligt, at antallet af mennesker på supplerende dagpenge falder, når der er skrigende mangel på arbejdskraft her i landet - som skyldes højkonjunkturen, som skyldes den demografiske udvikling.
Så det synes jeg da er en rigtig glædelig udvikling.
Det, vi har villet sikre her - vi forbyder jo ikke supplerende dagpenge - med det her forslag, er, at arbejdsgivere ikke kan indrette sig på den måde, at man har reserveret sig en stab af deltidsbeskæftigede, som set fra et arbejdsgiversynspunkt naturligvis er meget bekvemt, fordi det giver en stor fleksibilitet, men da der er mangel på arbejdskraft, og da de mennesker her står til rådighed for arbejdsmarkedet på fuld tid, så vil det jo være naturligt, at de så søger derhen, hvor der er fuldtidsbeskæftigelse.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Ja, det er altså en speciel tankegang, at man mener, at når man indskrænker antallet af uger, hvor folk kan få en bestemt ydelse, så har man ikke rørt ved dagpengene.
Men sådan er det tilsyneladende.
Der er jo sket det i løbet af 2007, at antallet af lønmodtagere, som er arbejdsløse, delvis arbejdsløse, og får supplerende dagpenge, er faldet ganske væsentligt, og det er altså, inden den her lov kommer til at gælde.
Har det strejfet ministeren, at man så også kunne have overvejet at droppe det her forslag, fordi der i forvejen er en rigtig udvikling i gang?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
I det her tilfælde kan man jo sige, at vi hverken rører satsen eller den periode på 4 år, hvor du kan modtage dagpenge.
Det, vi har villet med det her lovforslag, er at begrænse muligheden for at indrette sig permanent på kombinationen af arbejde og dagpenge, og det har vi jo gjort, fordi der er stor mangel på arbejdskraft i det danske samfund, og derfor forekommer det mærkeligt, at man skulle have ordninger, hvor en arbejdsgiver kunne reservere sig medarbejdere, deltidsansatte, og så basere det på dagpengesystemet.
Line Barfod (EL), 2008-04-11:
Jeg synes, det er utroligt at høre Venstre.
Hver gang man skal snige sig uden om, at man har brudt nogle løfter, kommer man med alt det, som man siger folk burde have læst, for det stod jo med småt.
At man ikke rører ved dagpengene, betyder bare, at man ikke rører ved dagpengesatsen, men man kan godt gøre det nærmest umuligt at få dagpenge, fordi man strammer betingelserne for at få dem.
Men mit spørgsmål til ministeren er, om det er ministerens holdning, at vi fremover ikke skal have fiskeindustri, ikke skal have havne, ikke skal have de forskellige former for erhverv, som er afhængige af, at der nogle gange er arbejde og andre gange ikke arbejde.
Er det ministerens holdning, at de erhverv skal vi ikke have fremover?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-04-11:
Som det netop blev sagt, så går det jo fantastisk i Danmark i dag.
Aldrig har der været så mange i beskæftigelse, og aldrig har ledigheden været så lav, som den er nu.
Hurra for det.
Men succesen har en pris, for aldrig har der været så mange, der er blevet syge af at gå på arbejde.
I dag overstiger antallet af personer på sygedagpenge antallet af ledige på dagpenge.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at få gjort noget ved den udvikling.
Derfor så vi forhandlingerne om finansloven og regeringens jobplan som alle tiders chance for virkelig at tage fat og gøre noget ved de grundlæggende problemer.
I forhandlingerne har vi fremlagt en række forslag til at forbedre arbejdsmiljøet og give incitament til at nedbringe sygefraværet i både private og offentlige virksomheder.
Et af dem går på, at såfremt arbejdsgiveren indgår en aftale med kommunen om at have fokus på arbejdsmiljø og sygefravær, så vil vi nedsætte antallet af arbejdsgiverbetalte sygedage til 10, og hvis de ikke vil lave sådan en aftale, vil vi forhøje det til 20.
Det er et klart incitament til arbejdsgiverne og en reel mulighed for at få gang i forbedring af de alt for store tal, vi ser for nedslidning og sygefravær i dag.
Men hvad blev resultatet?
Regeringen havde jo valgt og var ikke interesseret i at indgå i reelle forhandlinger og lave en aftale, der tager fat om de problemer, der er derude i den virkelige verden.
Skattelettelserne og præmien til de 64-årige skulle finansieres, og det gøres så ved at lade arbejdsgiverne betale en ekstraskat, for de skal betale de første 21 sygedage.
Men værst af alt: Hvor blev bekæmpelsen af sygefraværet af?
Det er simpelt hen for uambitiøst, det er en skævvridning, og det er ikke godt nok.
Virksomhederne bliver pålagt en skat, der ikke giver effekt på sygefraværet.
Så der, hvor regeringen har fokus på skattelettelser og beskatning af sygefravær, har Socialdemokratiet en række bud på en forbedring af arbejdsmiljøet og på en indsats mod det stigende sygefravær i form af forpligtende aftaler med arbejdsgiverne.
Vi står naturligvis til rådighed, hvis ministeren ønsker at lave reelle forbedringer af lovforslaget, men som det ligger nu, er Socialdemokratiet imod.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Forslaget er jo en del af finanslovaftalen for 2008.
Med forslaget udvides den periode, hvor arbejdsgiveren betaler udgiften til sygedagpenge.
I dag betaler arbejdsgiveren de første 15 kalenderdage af den ansattes sygeperiode.
Det udvides med forslaget til 21 kalenderdage.
Det vil så betyde, at arbejdsgiveren får en ekstra tilskyndelse til at sikre et bedre arbejdsmiljø og en bedre trivsel på arbejdspladsen.
Al erfaring viser, at det nedbringer sygefraværet og dermed bliver en gevinst for arbejdsgiveren.
For at det ikke skal få indflydelse på den sociale indsats, som mange arbejdsgivere gør ved at ansætte folk med problemer og på fleksjob, vil det fortsat være friholdt, når der er indgået aftaler om refusion af sygedagpenge ved langvarig eller kronisk sygdom.
Ligeledes er arbejdsgiveren friholdt for udgifter til sygedagpenge til personer ansat i fleksjob.
Desuden sikres det, at udvidelsen af arbejdsgiverperioden bliver indarbejdet i sygedagpengeforsikringen, så der også kan tegnes forsikring for de dage, arbejdsgiverperioden udvides med, hvilket har stor betydning for små erhvervsdrivende, der ellers kan blive udsat for en stor belastning.
Men alligevel vil jeg egentlig bede ministeren om at se lidt på, om man måske kunne have lavet et eller andet, hvor man kunne fritage nystartede fra at blive omfattet af udvidelsen.
Jeg ved godt, at der er taget højde for det i forbindelse med forsikringsperioden, og jeg er også klar over, at det er en del af finanslovaftalen.
Men var der nu en mulighed for, at man kunne tilgodese nystartede, og var der en chance for, at kredsen omkring finansloven kunne blive enig om det, så var det jo en mulighed.
Men ellers støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Vi skal lige slå fast, at der ikke er en tilbagefaldsregel i sygedagpengeloven, som den er i dag.
Jeg er opmærksom på, at der tidligere, tilbage i slutningen af 1980'erne, eksisterede en tilbagefaldsregel, men begrundelsen for reglen dengang var, at arbejdsgiverperioden var på hele 13 uger.
Vi har altså at gøre med to ret forskellige situationer.
I administrativ henseende ville en sådan regel også give kommunerne ganske betydelige problemer, da forudsætningen jo måtte være, at der skulle indhentes en klar dokumentation for, at medarbejderen er sygemeldt på grund af samme sygdom som i den tidligere sygeperiode.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Men det glæder mig da i hvert fald, at der vil blive gjort en vis form for oplysningsarbejde, sådan forstod jeg det, fordi når handicaporganisationerne påpeger, at der er arbejdsgivere, som stadig væk ikke kender reglerne, tror jeg, at man må tage til efterretning, at det er sådan, det er.
Jeg vil gerne spørge om det forslag, som er blevet nævnt fra FTF's side, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt man kunne lave en tilbagefaldsregel, sådan at hvis en lønmodtager bliver syg af den samme sygdom, slipper arbejdsgiveren for at betale en ny arbejdsgiverperiode.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Der vil også blive sendt et brev til de private arbejdsgivere, der har tegnet en sygedagpengeforsikring, så arbejdsgiverne har på det rene, hvad lovændringen betyder for forsikringsordningen og for deres forsikring.
Det er ikke hensigten generelt at sende information ud til arbejdsgiverne.
Både arbejdsgiverne og deres organisationer kender reglerne om arbejdsgiverperioden, og de er uden tvivl opmærksomme på lovændringen.
Hertil kommer, at kommunerne jo i administrationen af de konkrete sygedagpengesager vil informere både arbejdsgivere og lønmodtagere om udvidelsen af arbejdsgiverperioden.
Denne information vil ikke mindst være rettet mod de særlige ordninger, der gælder for personer ansat i fleksjob og for personer med kroniske lidelser, og det er jo her vigtigt at notere sig, at disse ordninger ikke er nye og derfor i stor udstrækning allerede er kendt stof for arbejdsgiverne.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
I forbindelse med noget af det sidste, som ministeren kommer ind på med hensyn til kronisk syge, hvor arbejdsgiveren kan slippe for arbejdsgiverperioden i det hele taget, vil jeg høre, hvordan ministerens syn er på eventuelt at iværksætte en oplysningskampagne for at gøre denne mulighed mere kendt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Jeg vil gerne takke for de kommentarer, der er kommet til lovforslaget.
Først er det magtpåliggende for mig at slå fast, at forslaget jo ikke vedrører den enkelte persons ret til at få sygedagpenge.
Der er med forslaget alene tale om, at vi ændrer på finansieringen af udgifterne, altså forholdet mellem, hvad det offentlige, og hvad arbejdsgiverne skal bære.
Arbejdsgiverne betaler i dag udgiften til sygedagpenge i de første 15 kalenderdage af den ansattes sygefravær.
Lovforslaget betyder, at denne arbejdsgiverperiode udvides til 21 kalenderdage.
Baggrunden for forslaget er, at sygefraværet med sygedagpenge er vokset markant i de seneste år.
I 2007 var det omtrent på størrelse med ledigheden, og udviklingen går i retning af, at der efterhånden er flere, der ikke arbejder på grund af sygdom end på grund af ledighed.
Sygefravær har store personlige konsekvenser for den enkelte sygemeldte.
Det gælder både menneskeligt, arbejdsmæssigt og økonomisk.
Jeg er fuldt ud klar over, at der i dag er mange virksomheder, der gennem en aktiv personalepolitik gør en stor og målbevidst indsats for at nedsætte sygefraværet, f.eks. ved dialog med den sygemeldte og med tilpasning af arbejdet.
Men tilskyndelsen til at nedbringe sygefraværet hænger i høj grad sammen med forpligtelsen.
Al erfaring viser, at de arbejdspladser, der sætter fokus på et godt arbejdsmiljø og trivsel, høster gevinsten i form af mindre sygefravær.
Arbejdsgiverne har derfor selv en vigtig nøgle til nedbringelsen af sygefraværet og udgifterne til sygedagpenge.
Jeg er opmærksom på, at det ofte vil være sådan, at mindre virksomheder har vanskeligere ved at håndtere sygefravær end større virksomheder.
Udgiften til sygedagpenge rammer hårdere, når man f.eks. kun har 2 eller 5 ansatte.
Derfor er det også med lovforslaget en klar forudsætning, at der samtidig sker en tilpasning af den ordning, der giver de mindre, private virksomheder mulighed for at tegne en sygedagpengeforsikring.
Der vil altså kunne tegnes forsikring også for de dage, som arbejdsgiverperioden forlænges med.
Endelig vil jeg fremhæve, at jeg ikke deler frygten for, at en udvidet arbejdsgiverperiode vil komme til at virke som en barriere for, at arbejdsgiverne vil ansætte de svagere grupper på arbejdsmarkedet.
Arbejdsgiverne vil fortsat være friholdt for sygedagpengeudgiften i hele arbejdsgiverperioden, når det drejer sig om ansatte, for hvem der er indgået aftale om refusion af sygedagpenge med langvarig eller kronisk sygdom.
Tilsvarende vil arbejdsgiveren også fortsat være friholdt for udgifter til sygedagpenge til personer, som ansættes i fleksjob.
I begge situationer gælder det således, at det er kommunen, der betaler sygedagpengene allerede fra den første fraværsdag.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi får lejlighed til at drøfte de spørgsmål, der har været rejst under debatten i dag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-11:
Jeg er endnu en vikar i rækken.
På vegne af fru Line Barfod, som desværre ikke kunne være til stede lige nu, vil jeg sige, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Udvidelsen af arbejdsgiverperioden vil allerhøjst i meget begrænset omfang være et incitament for arbejdsgiverne til en øget indsats for at forebygge og begrænse sygdom og nedslidning, idet virksomhederne allerede betaler tre fjerdedele af forsørgelsesomkostningerne ved sygefravær.
Til gengæld kan man frygte, at arbejdsgiverne vil blive tilskyndet til at lægge yderligere pres på sygemeldte for at få dem raskmeldt.
Enhedslisten kan altså ikke støtte forslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-11:
Mit partis ordfører, hr. Morten Østergaard, kan i lighed med andre ordførere fra andre partier heller ikke være til stede.
Det er derfor mig, der har fået tjansen.
Det er jo tredje gang i dag, vi behandler et lovforslag, som skal finansiere regeringens finanslovaftale.
Jeg tror rolig, jeg kan sige, at hvis det havde været SR-regeringen, der havde gjort det, ville man have betegnet det som en skatteforhøjelse.
Det her er jo bare et håndtag, der drejes på for at finde finansiering.
Der er ikke nogen prioritering bag det her.
Så ved jeg godt, at regeringen argumenterer kraftigt for, at det vil give den enkelte arbejdsgiver en øget økonomisk tilskyndelse til at føre en aktiv sygefraværspolitik og dermed i højere grad forebygge det kortvarige sygefravær.
Jeg kan igen rolig sige, at hvis det havde været et radikalt forslag, var det virkelig blevet hældt ned af brættet af en i så tilfælde opposition.
Der står nemlig samtidig klart i forslaget om negative konsekvenser og merudgifter - og det viser jo også hulheden i forslaget - at de bliver på 183 mio. kr. i 2008.
Det er godt nok, for der kan man jo ikke nå at gøre en stor forebyggelsesindsats.
Men for 2009 og frem står der 312 mio. kr., og det viser jo helt tydeligt hulheden i det.
Altså, man kunne i det mindste have sat et lille spørgsmålstegn ved, om det fortsat ville være sådan, alt efter om man troede på, at der ville være tale om en forebyggelse.
Vi synes sådan set, at det er fair nok, at man søger sit finanslovforslag finansieret.
Det er jo regeringens ansvar at gøre det.
Men vi synes bare, at det her forslag har social slagside.
Vi mener faktisk, at det bliver en de fakto-skat på virksomhedernes sociale ansvar.
Det er klart, at man i nogle sammenhænge kan forsikre sig ud af tingene, men det afgørende er jo, at det i startgrundlaget giver en social slagside, og vi kan egentlig ikke forstå, at man virkelig på den her måde vil indskrænke det rummelige arbejdsmarked.
Det vil i den sammenhæng sige dem, der har været uden for arbejdsmarkedet i længere tid.
Vi synes, at det her gør det sværere for virksomhederne at tage et socialt ansvar, og det er ikke den vej, vi synes man skal gå.
Mike Legarth (KF), 2008-04-11:
I vores arbejdsmarkedsordfører, hr. Knud Kristensens, fravær har jeg aftalt at tilkendegive følgende:
Lovforslaget om ændring af sygedagpengelovens regel om arbejdsgiverbetalt sygedagpengeperiode fra 15 til 21 kalenderdage medfører en markant udvidelse af den arbejdsgiverbetalte sygefraværsperiode.
Ændringen vil medføre en mindreudgift på 183 mio. kr. i 2008, og i 2009 vil det offentliges mindreudgift være på 312 mio. kr.
Det skal understreges, at der i de senere år er sat meget fokus på det her område i mange virksomheder, hvor man allerede har indarbejdet sygefraværssamtaler og dialog med den sygemeldte samt tilpasning af den enkeltes arbejdssituation.
Der vil for mindre virksomheder fortsat være mulighed for at tegne en sygedagpengeforsikring, også for den udvidede arbejdsgiverbetalte del som perioden vil blive forlænget med.
Arbejdsgivere til ansatte, som der er indgået en aftale med om refusion af sygedagpenge ved langvarig eller kronisk sygdom, vil fortsat være friholdt for sygedagpengeudgifter i hele arbejdsgiverperioden.
Med de kommentarer støtter De Konservative forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
SF vil afvente udvalgsbehandlingen af lovforslaget, inden vi tager endelig stilling til, hvad vi vil stemme til det.
Men vi har da sympati for regeringens forslag om, at arbejdsgivernes betaling af sygedagpenge bliver udvidet fra 15 til 21 dage.
I den byrdefordeling, der er mellem det offentlige og arbejdsgiverne, har vi sympati for, at fordelingen bliver mere rimelig, ved at arbejdsgiverne pålægges at betale en større del – og også for at arbejdsgiverne får en større økonomisk tilskyndelse til at forbedre arbejdsmiljøet.
Der er kommet et høringssvar fra handicaporganisationerne, som er betænkelige ved lovforslaget.
De frygter, at det bliver sværere at få eller fastholde et job for borgere med nedsat arbejdsevne, og i forbindelse med at de har langvarig eller hyppig sygdom.
Men sagen er jo, at for disse medarbejdere, som lider af en langvarig eller kronisk sygdom, kan arbejdsgiveren slippe helt for at betale i arbejdsgiverperioden.
Det kan man efter de gamle regler, og man vil også kunne slippe for arbejdsgiverperioden efter det her lovforslag.
Men problemet kan være, at der formentlig er mange arbejdsgivere, som ikke kender de her muligheder, og handicaporganisationernes kommentar munder derfor ud i en opfordring til, at der bliver lavet en oplysningskampagne om muligheden for, at arbejdsgiver kan slippe for arbejdsgiverperioden i forbindelse med mennesker, der er kronisk syge.
Igen skyldes det, som under et tidligere punkt her i dag, økonomien i det offentlige, f.eks. på sygehuse og i daginstitutioner.
Man frygter, at der vil blive ansat for få vikarer, fordi der er en større økonomisk risiko ved at gøre det, i det øjeblik arbejdsgiverperioden ved sygdom bliver forlænget.
Men det er klart, at man selvfølgelig kan overveje, hvor realistisk det er, at vores tanker om, at kommunerne skal have flere penge, bliver til virkelighed.
Derfor er det klart, at man også kan overveje det her lovforslag i det lys.
FTF foreslår desuden en såkaldt tilbagefaldsregel, så arbejdsgiveren slipper for en ny arbejdsgiverperiode i tilfælde af flere sygeperioder på grund af den samme sygdom.
Det forekommer mig, at det er noget uklart beskrevet i papirerne, eller også er jeg muligvis ikke god nok til at læse det, men umiddelbart tænker jeg, at man kan overveje at lave en sådan regel.
I hvert fald vil vi gerne have det belyst under udvalgsarbejdet.
Ministeren argumenterer imod en tilbagefaldsregel ved at sige, at det vil give et stort arbejde med at skaffe dokumentation for, at det er den samme sygdom, der er tale om, altså at der er tale om et reelt tilbagefald.
Så derfor vil jeg gerne spørge om det uddybende under udvalgsarbejdet.
Men afrundende vil jeg sige, at SF’s stillingtagen vil afvente det videre udvalgsarbejde.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Jeg er enig i, at det her forslag ændrer på ligestillingen, men i positiv retning, for nu får kvinderne i langt højere grad mulighed for at få fuldtidsstillinger, når de ønsker det.
Det er jo et af de bedste værktøjer til ligestilling på arbejdsmarkedet, og derfor synes jeg, at det er rigtig godt.
Så må vi jo erkende - det siger de jo i hvert fald selv, nogle af dem, der er på supplerende dagpenge - at de har indrettet tilværelsen på at have et deltidsjob og gå på supplerende dagpenge.
Og når de selv siger det, må vi jo tro på, at det er rigtigt.