runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-23:
Det, vi ser her nu, synes jeg er en arrogance, der vil noget.
Jeg synes virkelig, det er at gøre grin med de mennesker, som nu i flere uger har kæmpet for bedre arbejdsvilkår, bedre løn - gerne mandeløn til kvindefag.
Jeg synes så simpelt hen ikke, det er o.k., at vi hører en minister fra talerstolen sige det samme igen og igen, vel vidende at der på tilhørerpladserne er rigtig mange sygeplejersker, som er kommet herind, fordi de gerne vil høre ministerens bud.
Det er ikke mere end et par dage siden, at ministeren selv stod og fremlagde regeringens ansvarskampagne.
Alle skulle tage et ansvar, det var overskriften.
Uanset hvad vi snakkede om, skulle folk gribe i egen barm og tage et ansvar. Føler ministeren overhovedet et ansvar, i forhold til hvordan de offentligt ansatte nu om dage har kæmpet for bedre vilkår?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-23:
Jeg synes helt ærligt, det er udtryk for manglende respekt for den danske model, når partierne i Folketinget begynder at foregribe begivenhederne og vil blande sig i endnu uafsluttede overenskomstforhandlinger.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-23:
Jeg synes ikke, det ændrer ved, at ministeren ikke svarer på spørgsmålet.
Altså, ved at lave indledninger og bruge nogle andre ord føler ministeren, at det er en anden måde at svare på.
Jeg vil rigtig gerne vide, om ministeren har lyst til at fortælle os, som åbenbart ikke har fattet, hvad der sker derude, hvem der sætter rammen for budgetterne, hvem der har ansvaret for at sætte rammen, i forhold til hvordan pengene skal fordeles.
Har ministeren et ansvar i forhold til den ramme, man lægger for, hvordan pengene skal fordeles til sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter og alle de grupper, der strejker?
Kan ministeren ikke bare for en gangs skyld - uden at snakke om det her - generelt fortælle, hvem der er arbejdsgiveren, hvem der sætter rammen omkring det her budget?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-23:
Jeg nødt til at gentage - det kan godt være, at mit budskab er svært at forstå - at jeg ikke synes, at vi skal blande os i de igangværende overenskomstforhandlinger.
Ole Sohn (SF), 2008-05-23:
Jeg synes, at ordføreren fortjener ros, for replikkerne er indstuderede i en sådan grad, at man ikke behøver at kigge i manuskriptet, og det synes jeg viser, at man er velforberedt.
Men nu vil jeg stille et spørgsmål, som ikke kan besvares med et standardsvar fra det af ministeren udleverede manuskript.
Er det ikke sådan, at Venstre har en interesse i at sikre ældre en ordentlig omsorg og syge en ordentlig pleje på hospitalerne?
Bekymrer det ikke Venstre, at der allerede i dag mangler flere tusinde sygeplejersker og social- og sundhedshjælpere, og at vi kan se, at der i løbet af de næste 5 år vil komme til at mangle 35.000 medarbejdere?
Er det ikke regeringens ansvar at sikre, at man kan både fastholde og rekruttere den fornødne arbejdskraft til løsningen af de store velfærdsopgaver, som vi står over for?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-23:
Nej, det har været nødvendigt for mig at skrive dem ned på forhånd.
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-23:
I Venstre er vi meget stolte af den danske model med aftalesystemet.
Det danske aftalesystem er en af grundpillerne i flexicurity, som sikrer os et fleksibelt arbejdsmarked.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Line Barfod (EL), 2008-05-23:
Jeg synes jo, det er spændende at høre, at Venstre ikke vil blande sig.
For finansministeren blander sig jo og har blandet sig.
Finansministeren har fastsat rammen for, hvad der er at forhandle om.
Finansministeren har nedlagt veto mod, at Danske Regioner kunne indgå en aftale med Sundhedskartellet, hvor man brugte de mange penge, der i dag bevilges til private vikarbureauer, til i stedet at give den ønskede lønforhøjelse.
Så det ene spørgsmål var, om det også gælder Venstres ministre, når ordføreren siger Venstre.
Det andet spørgsmål er, om Venstre heller ikke vil stemme for et regeringsindgreb.
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-23:
Enhver form for politisk tilkendegivelse vil være med til at forstyrre overenskomstforhandlingerne, og jeg ønsker ikke at forstyrre overenskomstforhandlingerne.
Line Barfod (EL), 2008-05-23:
Så har jeg lige et lille spørgsmål til.
Har ordføreren fået en kopi af beskæftigelsesministerens talepapir, for det lyder lidt, som om det var nøjagtig det samme svar?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Mener Venstres ordfører seriøst, at hun ikke kan svare på, hvilken model der er i Danmark, hvilke aftaler regionerne har mulighed for at indgå?
Vil Venstres ordfører benægte, at finansministeren har vetoretten, i forhold til hvilken aftale der kan indgås med regionerne?
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-23:
Jeg er fuldstændig enig med beskæftigelsesministeren.
Enhver form for politisk tilkendegivelse vil forstyrre overenskomstforhandlingerne, være med til at forstyrre parterne i arbejdet med at nå en enighed, og derfor ønsker jeg ikke at blande mig.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-23:
Jeg må tilstå, at jeg bliver en anelse fascineret af ministerens svar.
Jeg bliver også lidt interesseret i og har brug for at vide, om ministeren har sine svar i skriftlig form, eller om de virkelig er frit fra hukommelsen.
Ida Auken (SF), 2008-05-23:
Vi arbejdede for det i rigtig mange år, før vi fik overbevist regeringen om, at det her skulle gøres, og nu er der så langt om længe vedtaget nogle regler.
Vi har ikke fået vedtaget regler for SCR-katalysatorer, så vi kan jo ikke komme efter kommunen med, at de ikke indfører dem, men det er klart, at vores byrådsmedlemmer på rådhuset kæmper en kamp, for at tingene skal ske.
De sker til tiden.
Vi har ikke absolut flertal på rådhuset heller, men vi glæder os rigtig meget til, at luften i København bliver bedre, og forhåbentlig kan vi få vedtaget forslaget om de her SCR-katalysatorer snarest muligt, så vi også kan få taget fat på den meget, meget vigtige del af luftforureningen, der har med kvælstofilter at gøre.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-05-23:
Og nu står man fra SF's side herinde i Folketinget og foreslår de her ting.
I øvrigt deler jeg fuldstændig fru Ida Aukens bekymring over de ting, hun får ned i lungerne, når hun cykler, det synes jeg er dybt beklageligt, men hvorfor har SF så ikke inden for det år sikret, at der er kommet gang i det her i Københavns Kommune?
For der er jo ikke sket noget.
Er det sådan, at man i Københavns Kommune har fået eftermonteret SCR-katalysatorer og partikelfiltre på alle de kommunale biler, de tunge køretøjer, og dem, man har entrepriser for?
For det ville jo være konsekvent.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-23:
Danmark har internationalt i årevis været udskældt for ikke at have indført forbud mod tortur som en selvstændig paragraf i vores lovgivning.
Nu er vi endelig på vej med sådan en lovgivning, men SF er rystet over den holdning, der har været til tortur, og som har været lagt for dagen fra regeringens side.
Vi er meget taknemlige for, at justitsministeren under processen trods alt har valgt at skifte kurs og holdning til selve forældelsesfristen, men vi stiller os absolut uforstående over for den manglende vilje til at indsætte tortur som en selvstændig paragraf i straffeloven.
Tortur er en af de groveste og værste forbrydelser, der findes.
De mennesker, som har været udsat for tortur, er mærket af det fysisk og psykisk for resten af livet.
Det er også derfor, at tortur er placeret øverst i folkerettens regelhierarki, og forbuddet mod tortur kan aldrig fraviges, heller ikke i tilfælde af krig, terrorisme eller i andre nødsituationer.
Når SF argumenterer for en selvstændig paragraf, er det netop for at vise, at tortur er en helt særlig forbrydelse; at tortur har sin egenart, som slet ikke kan lægges ind under straffelovens almindelige bestemmelser om vold, tvang, misbrug osv.
At der er tale om tortur, sker ikke bare ved, at man lægger straffelovens paragraffer om vold og tvang sammen.
Tortur er nemlig den særlige situation, hvor offeret udsættes for en grusom eller nedværdigende behandling som f.eks. at blive brændt med cigaretter, slået under fødderne, elektrochok osv. uden at kunne slippe ud af situationen, uden at kunne klage til nogen myndighed i landet eller uden at kunne rejse sin sag det pågældende sted.
Danmark har været et foregangsland, når det kommer til rehabiliteringscentre for torturofre.
Det er rigtig dejligt, men hvor er regeringens intentioner om at følge op på det her?
Vi har valgt at sige, at torturofre har et særligt behov, men vi vil ikke indsætte en særskilt bestemmelse, som internationalt kan holde Danmarks fane højt på det her område.
Og hvorfor kan man lave særskilte bestemmelser om terrorisme og menneskehandel, men ikke om tortur?
Er det ikke en lige så slem forbrydelse?
Det er korrekt, at Danmark ikke har en forpligtelse til at indsætte tortur som en særskilt paragraf.
Men hvorfor lytter justitsministeren ikke til FN's Torturkomité, når den direkte opfordrer Danmark til at indsætte en særskilt bestemmelse?
Vi synes, at en egentlig torturbestemmelse ville have været med til at understrege, at tortur i alle dens former er uacceptabelt og forkasteligt i et demokratisk samfund, samtidig med at det ville have vist Danmarks engagement på området.
Det sker altså ikke, men vi støtter forslaget i sin helhed, da det trods alt er bedre end ingen lovgivning mod tortur.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-05-23:
Jeg synes, at det var et meget sobert og nøgternt og præcist indlæg, vi netop hørte fra SF's ordfører.
Nu forholder det sig sådan, at jeg ikke sidder i Retsudvalget, og derfor vil jeg gerne høre, om SF's ordfører har hørt et eneste politisk argument fra regeringspartiernes side vendt imod en selvstændig torturparagraf.
Har der under udvalgsarbejdet på nogen måde været ét holdningspræget argument imod tortur?
Har der været ét argument, som på anden vis kan godtgøre, at man ikke i Danmark skal have en selvstændig torturparagraf, som selvstændigt kriminaliserer tortur?
Jeg vil gerne høre, om SF har hørt det mindste til det.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-23:
Jeg har ikke hørt nogen gode argumenter for, hvorfor vi ikke kan indsætte en særskilt torturbestemmelse, og jeg vil meget opfordre regeringspartierne til at komme herop og redegøre for, hvad de mener skulle kunne blokere for, at vi skulle få en særskilt torturbestemmelse.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-05-23:
Tak for det meget klare svar.
Jeg vil gerne spørge, om Socialistisk Folkepartis ordfører har hørt et eneste argument for, at regeringen fuldstændig har overhørt de solide anbefalinger, der kom i rapporten fra 2001, hvor sagkundskaben jo pegede på alle de fordele, der var ved at inkorporere bl.a. torturkonventionen i dansk lovgivning direkte og hermed selvstændigt kriminalisere tortur.
Det var en entydig anbefaling, som kom i 2001, og vi har ikke set noget, der minder om en saglig politisk behandling af den meget grundige rapport, der kom på det tidspunkt.
Men det kan jo være, at den behandling har fundet sted i Retsudvalget i forbindelse med det seneste lovforslag fra regeringen.
Derfor vil jeg gerne høre, om man har oplevet en sådan saglig politisk behandling af de meget præcise anbefalinger, der kom i den rapport.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-23:
Det har jeg desværre heller ikke hørt meget til.
Jeg har fået en masse gode begrundelser for, hvorfor man lovteknisk skulle undlade at lave en særskilt torturbestemmelse, men ikke nogen gode argumenter for, hvorfor Danmark i virkeligheden ikke skal have en.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-23:
Jeg vil gerne dele min ordførertale op i tre afdelinger.
Dernæst er der hele diskussionen om, hvorvidt vi skal have en selvstændig torturparagraf.
Under førstebehandlingen nævnte jeg, at det jo hele tiden har været Det Radikale Venstres udgangspunkt, at vi skulle have en sådan selvstændig torturparagraf, men vi var da tilbøjelige til at følge den argumentation, der i virkeligheden også kunne være for det modsatte, forstået på den måde at vi sammenlignede med det om tvangsægteskaber, hvor vi tænkte, at vi fik det ind i loven på en anden måde, og det var vi sådan set meget glade for, og kunne man så ikke også gøre det her?
Derfor synes vi, at det kunne være interessant at høre mere om de politiske argumenter, der skulle være imod, men det går jeg ud fra at justitsministeren får lejlighed til efter ordførerrunden.
Vores udgangspunkt er, at de høringssvar, der har været, har gjort utrolig stort indtryk på os, bl.a. den melding, vi har fået fra FN om, at vi skal have en selvstændig paragraf i straffeloven.
Det er ikke for at afspore debatten, som kan være fin nok, men jeg har en lille tillægsting, som jeg er nødt til at spørge om, og det er i forhold til private, der begår tortur, altså f.eks. de her selskaber og private organisationer, som opererer i Irak og andre steder: Bliver de fuldt ud ramt af det her?
Der vil jeg egentlig godt have, at justitsministeren prøver at gå lidt nærmere ind i en argumentation for, hvordan det forholder sig, for det bliver afgørende for, hvordan Det Radikale Venstre forholder sig til dét ændringsforslag.
Anne Baastrup (SF), 2008-05-23:
Jeg vil godt høre hr. Simon Emil Ammitzbøll om hans opfattelse af et parlament, hvor man parlamenterer.
Forudsætningen for, at man kan parlamentere, er, at der er nogen, der vil argumentere for deres holdning om at stemme imod det her ændringsforslag.
Er det ikke forbløffende for hr. Simon Emil Ammitzbøll at se, at der hverken fra Venstre, fra Dansk Folkeparti eller fra Det Konservative Folkeparti er nogen, der finder, at den her sag er så central og så vigtig, at man gider gå på talerstolen og forholde sig til et centralt ændringsforslag?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-23:
Det er jo altid rart at få spørgsmål - især ledende spørgsmål.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren.
Jeg undrer mig meget over, at både regeringspartierne og Dansk Folkeparti - som jo desværre alle tre blev større end Det Radikale Venstre ved det seneste folketingsvalg ikke har benyttet sig af deres mulighed for at gå ind i ordførerrækken og argumentere for deres synspunkter.
Det her er en utrolig væsentlig sag.
Vi taler om tortur, som er en af de værste forbrydelser, der findes, og der måtte man da kunne forvente, at ordførerne benytter deres ret til at komme op i ordførerrækken og give udtryk for deres synspunkter.
Nu er det jo nogle gange sådan ved andenbehandlinger, at nogle af ordførerne kommer lidt senere i gang, så derfor håber jeg da, at vi kan få en Venstremand, en repræsentant fra Dansk Folkeparti eller en konservativ herop og gøre rede for partiernes synspunkter, så vi kan få diskussionen i gang.
Det ville da være rart.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-05-23:
Jeg håber da også, at Venstres og Konservatives ordførere får mulighed for at deltage i debatten.
Jeg synes, at det er overordentlig betydningsfuldt at få klargjort, hvad den politiske begrundelse er for, at regeringen tilsyneladende ikke vil have en selvstændig torturparagraf ind i straffeloven.
Det svæver fuldstændig i vinden, og jeg synes, det er meget afgørende at få den begrundelse.
Vi skal om et øjeblik tage stilling til en række ændringsforslag, og foreløbig har jeg altså ikke ét holdepunkt for at støtte regeringens afvisning.
Tværtimod har jeg en stribe grunde, både politiske, holdningsmæssige, signalmæssige, storpolitiske, mindre politiske og juridiske, til at stemme for oppositionens ændringsforslag.
Det er da lidt mærkeligt, at der ikke er én fra regeringssiden, der vil tage ordet og prøve at forsvare positionen en smule.
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører: Mener den radikale ordfører ikke, at det hæmmer dansk udenrigspolitik, når vi farer verden rundt og argumenterer for, at andre lande skal tage torturforbrydelser alvorligt og skal leve op til FN's anbefalinger, når vi så samtidig ikke selv gider lytte det mindste til FN's torturrapportør, der netop gang på gang anbefaler, at Danmark får en selvstændig paragraf på det her område?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-23:
Det giver jo simpelt hen ikke nogen mening, at man gider bruge så meget tid og så mange kræfter på at forsøge at argumentere imod, at forfulgte forfattere eller andre, der kommer til Danmark, skal skrive under på en erklæring om, at de vil overholde demokratiske værdier og gå ind for ytringsfrihed.
Det siger altså en hel del om de partier, der mener, det er forfærdeligt.
Hvordan man grundlæggende kan være modstander af det, må stå hen i det uvisse.
I Dansk Folkepartis synes vi, det er en ganske udmærket ting.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-23:
Det bliver også den sidste bemærkning fra min side i den her andenbehandling.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg desværre synes, at de seneste par besvarelser fra kulturministeren jo bekræftede, at det løfte, der lige for 10-12 minutter siden blev givet, ikke var særlig meget værd, for nu at sige det mildt.
Ja, man er villig til at evaluere ordningen efter et par år.
Jeg tror aldrig, man har hørt en minister sige: Nej, jeg vil ikke evaluere.
Men det, det handler om, er, at hvis det ikke virker efter hensigten, hvis ikke vi får hjulpet de forfulgte forfattere, der er rundtom i verden, så skal vi da gøre noget ekstra. Vi, som diskuterer ytringsfriheden så meget, vi, som har en regering og et parlamentarisk grundlag, der påstår, at ytringsfriheden er noget af det vigtigste overhovedet, burde da være det land i verden, der kunne sige: Ja, hvis ikke man kan hjælpe de forfattere, der er forfulgte, så gør vi en ekstra indsats. Så synes vi også, det var det værd, at staten kunne gå ind og lave en medfinansiering.
Der er da utrolig mange projekter, som regeringen taler om, som om de var mindre vigtige, og som man rask væk smider masser af millioner efter, men et projekt, der handler om noget så fundamentalt som at beskytte folk, der har brugt deres ytringsfrihed, vil man ikke være med til at finansiere.
Så meget for skåltalerne.
Dem kan man fortsætte med her på grundlovsdag, men i det reelle arbejde i Folketinget er man åbenbart ikke villig til at bruge penge.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-23:
Jeg takker for engagementet og energien i forsvaret for, at staten skal bruge nogle flere penge - det er flot.
Jeg synes jo, vi har opnået en aldeles fornuftig konstruktion, som jeg også forstår at Det Radikale Venstre vil stemme for i forbindelse med tredjebehandlingen.
Så synes jeg, at vi sammen skal evaluere det.
Vi har et fælles formål, nemlig at det skal være en succes, og jeg deler hr. Simon Emil Ammitzbølls forventninger og håb om, at det bliver en succes, så lad os sætte os sammen og evaluere det om et par år.
Jeg tror på, at det kan blive en succes, uden at staten skal punge ud.
Men lad os se på det om et par år.
Jeg synes, vi sammen skal se konstruktivt på det, for vi har det samme formål.
Per Clausen (EL), 2008-05-23:
Det er jo sådan, at et af de ændringsforslag, der er stillet til den her del af lovgivningen, handler om den loyalitetserklæring, som man skal skrive under på, hvis man kommer som forfatter til Danmark.
Det interessante er, at hvis man kommer til Danmark, fordi man har et arbejde i Danmark, eller fordi man studerer i Danmark, så skal man ikke underskrive sådan en loyalitetserklæring.
Men hvis man kommer her til Danmark, fordi man er en forfatter, der er forfulgt i sit hjemland, på grund af at man bruger ytringsfriheden, så skal man altså skrive under på, at man er loyal over for Danmark.
Jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at forstå hensigten med den erklæring.
Jeg må sige, at jeg synes, det er upassende og fornærmende, at man til mennesker, som bliver forfulgt, på grund af at de bruger ytringsfriheden, siger, når de kommer til Danmark: Det er meget godt, at I bliver forfulgt på grund af det; I er velkomne; i Danmark går vi ind for ytringsfrihed, fri debat og åbenhed, det er nærmest en dansk værdi, som er ukrænkelig, men I skal lige skrive under her på, at I nu også vil opføre jer ordentligt.
Det synes jeg simpelt hen er upassende, og jeg må indrømme, at jeg overhovedet ikke kan begribe, hvorfor Venstre, Konservative og Socialdemokraterne støtter sådan et synspunkt, der udelukkende kan være båret af Dansk Folkepartis menneske- og kultursyn.
Astrid Krag (SF), 2008-05-23:
Det er i samme ærinde, jeg er heroppe: for at snakke om den her værdierklæring, der skal underskrives.
Der er altså ikke tale om mennesker, som skal integreres i det danske samfund.
Vi kræver heller ikke af studerende eller arbejdstagere, der kommer herop, at de skal underskrive en værdierklæring om anerkendelse af de grundlæggende værdier i det danske samfund.
Tværtimod er det jo folk, vi giver et frirum fra den censur og repression, de har været udsat for.
Vi bed også mærke i, at PEN kritiserer, at man har indrettet lovforslaget med sådan en værdierklæring i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-23:
Jeg kan berolige Folketinget med, at så er der heller ikke flere partier, der står bag ændringsforslaget om værdierklæringen.
Pointen er jo, at vi hele tiden har været imod denne værdierklæring.
Vi er i det hele taget imod det her erklæringscirkus, hvor man skal skrive under på, at man tilslutter sig et eller andet bestemt værdisæt, som nogen har siddet og strikket sammen til det pågældende lov- eller beslutningsforslag.
Det, der i virkeligheden får mig herop, er, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Martin Henriksen, jo støttede det med værdierklæringen, da vi havde førstebehandlingen.
Men forleden dag havde vi så en behandling af Det Radikale Venstres beslutningsforslag om et »love card«, og i den forbindelse sagde hr. Martin Henriksen, at sådan nogle erklæringer var useriøse.
Der skal jeg bare høre Dansk Folkeparti: Når partiet i nogle sammenhænge mener, det er useriøst, at man skal erklære noget som helst, hvorfor er det så pludselig seriøst, når det handler om værdierklæringer?
Det synes jeg er interessant, for det kunne jo være, det rykkede Dansk Folkeparti i forhold til stillingtagen til lige præcis det her ændringsforslag, som vi er kommet med.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-23:
Der er jo seriøse erklæringer, og så er der useriøse erklæringer.
De seriøse erklæringer er vi tilhængere af, og de useriøse erklæringer, som Det Radikale Venstre kommer med i forbindelse med et kærestevisum, er vi ikke tilhængere af.
Det er jo sådan, at ytringsfriheden de seneste årtier er kommet under pres i den vestlige verden fra specielt yderliggående muslimers side.
For 20 år siden udstedte præstestyret i Iran en dødsdom over forfatteren Salman Rushdie for bogen »De sataniske vers«, der bl.a. omhandlede profeten Muhammeds seksualliv.
I Danmark er ytringsfriheden også under pres, bl.a. på grund af selvcensur i visse medier, fordi de til tider indtager en naiv og politisk korrekt holdning.
Resultatet ses bl.a. i forbindelse med den såkaldte Muhammedkrise.
Der kan således være behov for, at mange, herunder Danmark, hjælper med til at understøtte dem, hvis ytringsfrihed trædes under fode.
Jeg vil også i forbindelse med den her ordning sige, at det afgørende for Dansk Folkepartis støtte til fribyordningen er, at ordningen i det hele taget kommer til at forløbe på en ordentlig måde, at de pågældende opfører sig ordentligt under opholdet i Danmark, og at ordningen ikke giver anledning til misbrug eller indvandring af forfulgte forfattere i et omfang, der afviger fra det sammenlignelige antal i Sverige, Tyskland og England.
Vi mener, at der i det her lovforslag er fundet en fornuftig balancegang, og derfor synes vi sådan set, at det er udmærket.
Det gjorde vi under Muhammedkrisen, og det gør vi også her.
De Radikale vaklede sådan lidt under Muhammedkrisen, men sådan er der så meget.