runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Jeg vil også gerne kvittere for, at Det Konservative Folkepartis ordfører, som også er borgmester i Vallensbæk, her klart tilkendegiver, at der søreme ikke er noget at råbe hurra for i den her aftale.
For er det ikke sådan, at med nulvækst kommer vi til at se forringelser?
Hvis man kan undgå det i Vallensbæk Kommune, vil jeg da ønske tillykke med det; så må det jo være, fordi man er godt kørende på en række områder.
For vi ved jo, at årsagerne til, at kommunerne allerede nu har det vanskeligt, er demografiske udfordringer, det specialiserede socialområde og også den opgaveglidning, der har været på sundhedsområdet.
På alle de her områder ser vi jo, at kommunerne har det svært.
Siger borgmesteren i Vallensbæk her, at det ikke kommer til at være noget problem hos ham, altså at man dér sagtens fortsat kan garantere en god service til borgerne, og at de ikke skal skære ned?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-31:
Jo, kommunerne har også fået glæde af, at der er kommet 30.000 flere ansatte i den offentlige sektor, også i sundhedssektoren har man fået flere hænder.
Som Venstremand er jeg jo glad for, at vi fra VKO's side har været leveringsdygtige i mere velfærd, end man var i stand til at levere, dengang SF var med til det.
Men o.k., det var så at kigge lidt i bakspejlet.
Nu prøver jeg så at kigge lidt fremad.
Jeg lagde så også mærke til, at SF-ordføreren ikke kom med noget som helst svar på, hvordan man så rent faktisk havde tænkt sig at styre de samlede kommunale rammer, for det er jo faktisk det, som sagen her i dag sådan set handler om.
Hvordan vil man rent faktisk sikre, at de samlede rammer for de kommunale budgetter bliver aftalt og overholdt?
Det var der ingen bud på.
Det er næsten at stille kassen frem og sige: Betjen jer, som I har lyst.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Der bliver ikke tale om noget tagselvbord.
Det, som SF vil gøre, vil vi gøre sammen med Socialdemokratiet.
Det er beskrevet i »En Fair Løsning« og i »Fair Forandring«.
Vi vil tilføre kommunerne 12 mia. kr. mere.
De 4 af dem skal komme ved effektiviseringer, og kommunerne får lov til at beholde hver en krone af de effektiviseringsgevinster, der kommer.
Resten er et spørgsmål om øremærkede penge til folkeskolen, til forebyggende sundhed osv.
Slå op i »Fair Forandring«, der står det hele.
Der står også, hvordan det skal finansieres.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Men jeg har besluttet mig for, at jeg vil prøve at fortælle om, hvad loven her går ud på, og hvad det egentlig er, vi skal tale om.
Formålet med den her lov er simpelt hen at styrke kommunernes incitament til at tilpasse økonomien på en anden måde end ved at hæve skatten.
Man ønsker at understøtte aftalesystemet mellem staten og kommunerne ved yderligere at styrke kommunernes incitament til at overholde de indgåede aftaler om den kommunale skatteudskrivning, herunder også kommunernes incitament til at nedsætte skatten.
Der vil altså kun foretages nedsættelse af statstilskuddet, såfremt den samlede kommunale skatteudskrivning forhøjes eller skatten forøges ud over en allerede fastsat skatteramme.
Lovforslaget indebærer, at en periode med individuelle nedsættelser af bloktilskuddet forlænges fra 2 år til 4 år, og at der indsættes en bestemmelse, som sikrer, at nedsættelse af bloktilskuddet for den enkelte kommune højst kan udgøre 1 pct. svarende til den andel af den samlede kommunale skattestigning, der skal fordeles mellem de kommuner, der har forhøjet skatten.
Såfremt en kommune hæver skatten, vil kommunen blive modregnet 75 pct. på den pågældende kommunes skatteforhøjelse i budgetåret, 50 pct. i det første år og andet år efter budgetåret og så 25 pct. i det tredje år efter budgetåret.
På baggrund af denne ændring af ordningen foreslås det endvidere, at den lovfastsatte revision udsættes 2 år til folketingsåret 2013-14.
Med disse begrundelser menes kommunerne at blive tilskyndet til, at eventuelle tilpasninger af skatten foretages ud fra langsigtede vurderinger, idet de først efter 4 år får den fulde udnyttelse af en skattestigning.
Lovforslaget indebærer også en opdatering af lovens såkaldte frit lejde-ordning, som betyder, at hvis en kommune sætter skatten ned, kan den på et senere tidspunkt forhøje skatten tilsvarende uden at risikere en individuel modregning af bloktilskuddet.
Med baggrund i dette kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Uanset hvem der har regeringsmagten i dette land, er opgaven at sikre, at der er balance i statsbudgettet og i de kommunale og regionale budgetter.
Der skal være de penge til rådighed, som sikrer den velfærd, man står inde for.
Det er jo nok her, at vi har et af problemerne.
Der er forventninger om mere, end man kan få for de bevillinger, man giver.
Så vil jeg gerne anholde spørgerens bemærkning om, at vi har de største budgetter
nogen sinde
Ja, og jeg har flere gange hørt finansministeren underholde med, at der er kommet 30.000 flere offentligt ansatte, siden VKO trådte til.
Der må jeg så bare sige, at det ikke er kommunerne, der har fået glæde af de her 30.000 nye stillinger.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Men tror ordføreren, at den demografiske udvikling er sådan, at der bliver færre ældre i hver fjerde kommune i Danmark?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Jeg har egentlig stor respekt for hr. Niels Helveg Petersens tale, men undrer mig så også samtidig over, hvordan han sådan kan vende sig så skarpt imod det, med tanke på, at hr. Niels Helveg Petersen jo på et tidspunkt også var medlem af en socialdemokratisk ledet regering – oven i købet igennem en længere årrække – som et år formulerede et lovforslag, hvor staten ville opsuge en fjerdedel af ekstraindtægterne hos de kommuner, som valgte at sætte skatten op, og som et andet år valgte en anden strafmodel, som trak den ekstraindtægt fra, som opstod ved skattestigninger fra det samlede bloktilskud i kommunerne.
Derfor må jeg bare spørge: Hvad er det, der har ændret sig helt afgørende, fra dengang hr. Niels Helveg Petersen var i regering og stod på mål for de forslag, man fremlagde, og så til i dag?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jeg vil gerne begynde med at advare tilhørerne her i salen.
Det Radikale Venstre er imod dette lovforslag.
Vi er imod den mekanisme om individuel modregning i bloktilskuddet, hvis kommunerne under ét hæver skatterne.
Jeg synes, at lovforslaget er en fortsættelse af den linje, regeringen har ført over for kommunerne, hvor styringen bygger på mistillid, detailstyring og straffeforanstaltninger.
Det er Det Radikale Venstres opfattelse, at der længe har været brug for en grundlæggende undersøgelse af kommunernes økonomi, ikke mindst oven på de store opgaveflytninger fra amterne og medfinansieringen af sundhedsområdet.
Det er begge dele områder, der tilsyneladende har haft en betydelig opdrift i opgaveløsningen og dermed i økonomien.
Det er Det Radikale Venstres opfattelse, at med dette forslag og det, der kommer bagefter, L 219, lægges det kommunale selvstyre i benlås.
Jeg spørger mig selv om, hvad regeringen og kommunerne egentlig skal forhandle om.
Det vil jeg gerne spørge ministeren om.
Hvad skal KL og regeringen egentlig forhandle om?
Det er jo afgjort, hvor mange penge de må bruge, og hvilke betingelser der skal være opfyldt.
Så jeg tror, at det bliver sådan en sammenklaskning af det forhandlingssystem, som har været søgt opbygget, og at der bliver brug for at nytænke det.
Det har jo på grund af hast ikke været muligt at gennemføre en normal høring forud for førstebehandlingen her.
Men KL har leveret et høringssvar, som er foreløbigt på grund af den korte tid, og jeg vil gerne citere, hvad KL bl.a. siger i dette høringssvar: »Det skal understreges, at det er KL’s grundholdning, at sanktioner ikke er vejen frem for et tillidsfuldt samarbejde mellem staten og kommuner.
Tværtimod kan sanktioner, uanset udformningen, ikke undgå at ramme vilkårligt.
Dette gælder også i nærværende tilfælde ...«.
KL siger så mere principielt: »Tankegangen bag finansieringssystemet er, at den enkelte kommunalbestyrelse frit kan bestemme sammenhængen mellem skat og service, således at et relativt højt serviceniveau ledsages af et højt skatteniveau og omvendt.
Det vil sige, at det er en afgørende forudsætning for det danske kommunestyre, at kommunalpolitikerne har adgang til finansieringsmuligheder.
Lovforslaget om skattesanktioner betyder i realiteten – og jeg citerer stadig væk KL – »at kommunernes skatteudskrivningsret reelt sættes ud af kraft og låses fast på et tilfældigt niveau, da den enkelte kommunes adgang til at justere i skatteudskrivningen beskæres yderligere.
Denne udvikling reducerer kommunernes finansieringsansvar og muligheder for at agere økonomisk ansvarligt.«
Det er synspunkter, som jeg er aldeles enig i, og lad mig så føje en ting til, nemlig at det jo er klart nok, at nulvækst betyder besparelser.
Der er en række kommunale områder, hvor der er en uundgåelig opdrift, og det betyder selvfølgelig besparelser andre steder.
Det tror jeg vi vil komme til at se med al ønskelig tydelighed, når regeringen har fået vedtaget disse kommunallove, som Det Radikale Venstre må vende sig afgørende imod.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Når man beregner tallene og siger, at det er et antal medarbejdere, det går ud over, er det klart, at man kan se det på den måde.
Det er den sorte vinkel at have på det.
Jeg er helt overbevist om, at kommunerne, nu man både skal skabe råderum, likviditet og også være med til at hjælpe Danmark, ikke går ud med en intention om at afskedige mennesker.
Det gør man ikke.
Man kan i flere kommuner nedsætte sygefraværet.
Man kan lave øget udbud.
Der er masser af måder, hvorpå man kan optimere sin administration i kommunerne, og det er der rigtig mange kommuner der er begyndt på nu, for der er rigtig mange kommuner, der er begyndt at se alvoren i det her.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Det var da rart at få at vide, for hvis det er sådan, at den konservative ordfører er enig i det, så betyder et fald i realvæksten – en realvækst, der skal sikre et uændret antal offentligt ansatte pr. bruger – nemlig nulvækst, og at der i 2011 og 2012 vil være besparelser på henholdsvis 2 mia. kr. og 4 mia. kr. på de kommunale budgetter.
Det er jo ret interessant, for når man regner det om til antallet af ansatte, nærmer det sig ca. 10.000 ansatte, der skal spares væk i den offentlige sektor.
Der vil jeg så gerne høre: Mener Det Konservative Folkeparti virkelig, at det er ret og rimeligt, at nulvækst fører til disse voldsomme besparelser ude i den kommunale sektor?
Nu har jeg ikke regnet ud, hvad det betyder for den konservative ordførers egen kommune, men er det rimeligt at sige, at nulvækst ikke betyder besparelser?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Hvis de skriver det, kan jeg jo ikke være uenig i det.
Carsten Hansen (S), 2010-05-31:
Det er altså et simpelt spørgsmål: Er ordføreren for Det Konservative Folkeparti enig i, hvad Finansministeriet skriver i 2015-planen, nemlig at det kræver 1. pct. realvækst i det offentlige forbrug at sikre et uændret antal offentligt ansatte pr. bruger?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Jeg kan godt forstå, at hr. Ole Hækkerup griner af sig selv, for jeg må indrømme, at det, hr. Ole Hækkerup står og siger, lyder fuldstændig tosset.
Det er jo også dejligt at være i sådan et jokehumør.
Det her er altså bare meget vigtigt, og det her er et meget alvorligt emne.
Der er da ingen tvivl om, at i den situation, der er derude lige nu med den økonomiske krise, så skal regeringen naturligvis fremlægge noget, som er fuldt finansieret og bæredygtigt i et forhandlingsoplæg.
Så finder man noget andet, som måske er bedre, ved at man sætter sig ned og har en forhandling.
Der kan da ikke være nogen som helst i Folketinget, der kan være imod, at tingene bliver justeret og gjort bedre undervejs.
Det har jeg meget svært ved at se at nogen som helst i den her sal skulle være imod.
Så på den måde har jeg da ikke spor imod at stå her og undsige konservativ politik – ikke på nogen måde.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Jeg forstår nu den konservative ordfører sådan, at han er glad for, at den konservative politik ikke kommer igennem.
Det synes jeg er ret enestående.
Hvis Venstre og Konservative bestemte, skulle kommunerne have sparet 4 mia. kr.
Så er ordføreren glad for, at kommunerne ikke skal spare de 4 mia. kr. på grund af den forhandling, der var om sparepakken.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Jeg må ærligt indrømme, at hr. Ole Hækkerup er underholdende i dag.
Det er nogle meget dybsindige betragtninger, der kommer fra ham i dag.
Naturligvis vil jeg ikke advare imod det, men jeg er også glad for, at man har fundet alternativer til at spare de 4 mia. kr. Naturligvis er jeg det.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Så lad os snakke om kommunerne under et.
Jeg tror og håber, at ordføreren godt ved, at kommunerne allerede snakker sammen og forsøger at lære af hinanden.
Jeg tror og håber også, at ordføreren f.eks. godt ved, at selv om man på det specialiserede socialområde allerede i år, allerede inden regeringen havde meldt sin nulvækst ud, planlagde besparelser i en tredjedel af landets kommuner, mange steder oven i købet voldsomme besparelser, så er det et område, der skrider.
Aktuelt kunne vi se sidste år, at alene det specialiserede socialområde er skredet med 3 mia. kr., selv om kommunerne forsøger at styre det her.
Jeg har selv siddet som kommunalbestyrelsesmedlem i Randers Kommune siden 2005, og al den tid jeg har været med, har vi kæmpet for at styre det her område.
Vi har kæmpet for at finde bedre og billigere løsninger, og det er bare svært.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det måske ikke er, fordi kommunalbestyrelsesmedlemmerne bare er nogle dovne charlataner, som meget gerne vil smide penge ud over det hele?
Og er løsningen virkelig, at man så bare vil straffe kommunerne økonomisk?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Det sidste er i hvert fald ikke noget, jeg har sagt, altså at nogen som helst i kommunalbestyrelser er dovne.
Det vil jeg i hvert fald gerne understrege.
Tværtimod er jeg sikker på, at alle de borgmestre, jeg kender – og trods partiskel – knokler for den samme fælles sag, nemlig at styrke deres kommune.
Det er jeg helt overbevist om.
Så bliver man ved med at tale om det specialiserede socialområde og også om børn og unges specielle behov.
Jamen der er da selvfølgelig en udfordring for kommunerne.
Og der må jeg så også erkende, at kommunerne har været gode til at tale sammen, men ikke gode nok, for der er altså kommet en ny situation, ved at man har nedlagt amterne, fordi amterne havde nogle tilbud, som kommunerne kunne melde ind på.
Det er da klart, at man stadig væk er i en zone, hvor man skal vænne sig til nogle ting og finde ud af, hvordan og hvorledes man kan gøre tingene både bedre og billigere.
Det er da ikke mærkeligt; det er da ikke noget, der bare sådan kommer overnight.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Nå, men lad os så gå ind på, at der skal findes nogle penge på de offentlige budgetter, og man kan så vælge, om man vil gøre det på en måde, der lægger nogle stramme rammer for velfærden, med nedskæringer, eller om man måske skulle finde et andet sted at tage pengene.
Og er det ikke sådan, at det er rigtig god konservativ politik, at man nu har valgt at lægge de stramme rammer for velfærden, mens pengene fosser ud som skattelettelser til de allerrigeste i samfundet?
Er det ikke lige sådan noget, som er den rigtige prioritering, set fra Det Konservative Folkepartis synsvinkel?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Når jeg siger, at jeg ikke råber hurra, er det selvfølgelig, fordi vi ikke er midt i en højkonjunktur.
Det er nødvendigvis sjovere at være i en højkonjunktur, så pengene kommer mere naturligt, fordi der er en helt naturlig vækst.
Det er der ikke i øjeblikket.
Men læg mærke til, at jeg også siger hurra for, at vi har en regering, som så tager arbejdstøjet på og prøver at finde en løsning på, hvordan og hvorledes vi kan løse de her ting.
Det kommer da selvfølgelig til at gøre ondt på nogle af os.
Ja, jeg tror, at vi alle sammen kommer til at mærke, at vi er i en lavkonjunktur, om vi kan lide det eller ikke kan lide det.
Der er ikke noget med at stå her og benægte det; det vil jeg på ingen måde, så sådan er det.
Og der er det altså meget forskelligt, for der er nogle kommuner, som har været meget dygtige til at effektivisere, og så er der nogle, som måske har været meget dygtige til at gøre noget andet.
Der tror jeg at benchmarking er utrolig vigtigt, så man kan lære af hinanden.
Jeg siger ikke, at den ene nødvendigvis på alle områder er meget bedre end den anden, men jeg tror, at man skal være bedre til at snakke sammen og rent faktisk få et system, som fungerer godt.
Det er dejligt, at jeg så kan komme ind på noget idealpolitik, som er helt overordnet.
Jamen der er da ingen tvivl om, at hvis vi skal diskutere konservativ politik helt overordnet på det plan, er det da også et spørgsmål om, at den offentlige sektor nødvendigvis ikke skal blive større end det private erhvervsliv.
Det er klart, at skal man sikre sig, at væksten skabes i det private erhvervsliv, hvor pengene jo findes, skal man naturligvis tilpasse markederne sådan, at de tilpasses hinanden.
Så det er da fuldstændig rigtigt, at det er konservativ politik.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Jamen nu talte jeg sådan set ikke så meget om erhvervslivet, jeg talte mere om hr. Peter Straarup og andre meget rige mennesker.
Altså, de rigeste her i samfundet har jo i år fået enorme skattelettelser – 0,5 mio. kr. til Straarup.
Det, jeg så bare vil have frem, er, at det altså også er konservativ politik – for jeg forstod nu, at det andet var konservativ politik – at man strammer velfærden og til gengæld giver masser af penge i skattelettelser til de rigeste af vennerne.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Jeg synes, vi bevæger os langt væk fra lovforslaget nu.
Men jeg kan da i hvert fald konstatere, at ligegyldigt hvor rig man er, eller hvor fattig man er, er der i hvert fald det, som der nok vil blive sat pris på fra jeres side af salen, om, at der er lige muligheder for at sikre et godt og fornuftigt uddannelsessystem, sundhedssystem osv., og det synes jeg er en fantastisk dejlig offentlig sektor at have; man ved, at de ting bare er i orden i Danmark.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
I forhandlingerne om den sparepakke, vi nu behandler i salen i dag, foreslog Venstre og Konservative jo en række forskellige ting: en fastfrysning af overførselsindkomsterne osv.
Men det lå også i forslaget fra Venstre og Konservative, at kommunerne skulle spare 4 mia. kr.
Hvis De Konservative på den yderste revle havde bestemt alene, havde man ikke haft nødig at gå igennem en forhandling.
Så havde kommunerne skullet spare de 4 mia. kr.
Det lå jo i det fælles udspil fra Venstre og Konservative.
Ville ordføreren på den baggrund råbe hurra, hvis De Konservative fik mere at skulle have sagt på Christiansborg, eller ville ordføreren ligefrem advare imod det?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jamen det er endnu værre, end spørgeren tror.
Jeg har oven i købet været økonomiminister i en borgerlig regering og siddet og forhandlet med kommunerne selv.
Vi forsøgte år efter år under stort besvær at nå frem til nogle aftaler, og det lykkedes at nå frem til nogle aftaler mellem KL og regeringen.
Det var møgbesværligt, og det gav anledning til lange og besværlige forhandlinger, men det lykkedes.
Her ligger der et lovdiktat, før forhandlingerne starter.
Jeg kan slet ikke se, hvad man egentlig skal forhandle om.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Hvor er det ynkeligt at høre Dansk Folkepartis ordfører køre frem med et eller andet skræmmeforslag frem for at svare på det spørgsmål, som jeg rent faktisk stiller.
Vil Dansk Folkeparti give en garanti for, at de her besparelser ikke rammer velfærden ude i kommunerne, ja eller nej – så såre simpelt kan det være at svare på et spørgsmål – ja eller nej?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Vi vil give den garanti, det er, at der aldrig har været så mange penge til rådighed, som der er nu, og vi vil give den garanti, at vi har stor tillid til de folkevalgte i byråd og i regioner.
Det er sådan en garanti, vi vil give.
Vi vil ikke gå ind ligesom Socialdemokraterne og regeltyrannisere sted efter sted.
Ordføreren har jo selv været ude at foreslå, at vi skulle tvangsopløse danske børsnoterede virksomheder eksempelvis, fordi der ikke var 40 pct. kvinder i bestyrelsen.
Den type regelrytteri bryder vi os ikke om.
Vi går ind for frihed under ansvar, og det er det, vi bl.a. har i det her lovforslag.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at følge op på det spørgsmål fra fru Maja Panduro, som ordføreren ikke svarer på: Vil Dansk Folkeparti give en garanti for, at de her besparelser ikke forringer velfærden ude i kommunerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg vil også gerne give fru Maja Panduro et svar: Vi har aldrig haft så mange ansatte, som vi har i dag.
Der er 30.000 flere ansatte i den offentlige sektor, end der var i 2001.
Vi må da gå ud fra, at de her mange tusinde ansatte også udfører et stykke gavnligt, formålstjenligt arbejde i kommunerne.
Spørgeren var jo i starten inde på det her med, om ikke også Dansk Folkeparti vil være med til at forsvare den velfærd, vi allerede har i dag.
Til det vil jeg gerne sige, at det jo er det, vi prøver på med det her initiativ, blandt mange andre, hvorimod vi kan se, at Socialdemokraterne eksempelvis går ud i februar 2009 med en stor vækstpakke til 36 mia. kr., som er ufinansieret.
36 mia. kr. er to gange 18 mia. kr., som man så vil kaste ud i det danske samfund og håbe, det giver en dynamoeffekt.
Det giver jo ikke nogen mening, det giver ganske enkelt ikke nogen mening, og så nytter det ikke, man sidder og ryster på hovedet, for det er sådan set den skinbarlige sandhed.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Igen oplever vi, at hvis ikke man kan svare på et spørgsmål eller ikke har lyst til at svare på det, kan man altid bare plaffe på den, der stiller spørgsmålet.
Jeg synes, det ville kæde Dansk Folkepartis ordfører at svare på spørgsmålet: Mener Dansk Folkepartis ordfører virkelig, at man kan finde de her 13,5 mia. kr. ude i kommunerne, uden at det kommer til at gøre ondt nogen steder?
Hvis ordføreren mener, at man sagtens vil kunne gøre det i en situation, hvor vi ved at kommunerne allerede er voldsomt økonomisk trængt, uden at det går ud over det udsatte barn, den plejekrævende ældre, så synes jeg da, at ordføreren skulle tage at dele sin visdom med de mange i kommunalbestyrelserne, som lige nu sidder og river sig i håret i frustration over at være tvunget ud i besparelser, ud i fyringer af plejepersonale, pædagoger og skolelærere.
Jeg er sikker på, de meget gerne vil høre det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg føler mig i hvert fald helt tryg ved, at vi ikke skal ind på de forslag, som Socialdemokraterne har i sinde at gennemføre, eksempelvis det med de 12 minutter.
Det er jo sådan, at hvis man indførte, at der skulle arbejdes 12 minutter mere hver dag, altså 1 time om ugen eller 1 uge om året mere, så ville det jo faktisk medføre, at vi skulle fyre folk i den private sektor, for der bliver jo ikke flere kroner og øre i en daginstitution, som spørgeren var inde på, og der bliver ikke flere timer i en daginstitution.
Det, der bare sker, er, at de fastansatte skal have deres løn før vikarerne, og det betyder selvfølgelig, at man så vil gå ind og kigge på vikarkontiene, og så vil man på den måde skære i antallet af ansatte inden for den enkelte daginstitution.
Det er den skinbarlige sandhed i det, man kalder finansieringsforslaget, fra Socialdemokraterne.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Med den aftale, Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, synes jeg ærlig talt, at det klinger en smule hult, når Dansk Folkepartis ordfører siger, at Dansk Folkeparti vil forsvare og bevare velfærden.
Det gælder også på området her.
For er det ikke rigtigt, at man med aftalen stadig vil hente 13,5 mia. kr. i kommunerne?
Føler ordføreren sig helt og fuldstændig tryg ved det, og tror ordføreren, at man sagtens kan gøre det, uden at nogen ude i kommunerne kommer til at mærke det, uden at det kommer til at gøre ondt på børn, svage eller ældre, uden at det kommer til at betyde fyringer af pædagoger, skolelærere, plejepersonale?
Skal jeg forstå det sådan på debatten i dag, at ordføreren føler sig helt tryg ved, at man kan det?