runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Jeg vil sige til fru Karen Hækkerup, at jeg er helt enig i, at man skal se på det tværministerielt.
Det nytter ikke noget - fordi vi har organiseret os med udvalg og ministerier - at der er problemer, der ikke bliver løst helhedsorienteret, fordi der er flere, der skal ind over.
Jeg vil sige, at regeringen har sat en tretrinsraket i gang, for så vidt angår det at få øget fokus på det forebyggende, på forældreansvar og andre ting.
Første trin har velfærdsministeren for bordenden, men Justitsministeriet, Integrationsministeriet og andre relevante myndigheder er naturligvis også inde over, og her er vi i gang med netop se på, om der kan gøres mere, både i forhold til forældreprogrammer og i forhold til det, som fru Karen Hækkerup nævnte, om øget brug af tvangsfjernelser.
Efter sommerferien kommer Ungdomskommissionen med en delbetænkning, der går på erstatningsansvar, og endelig kommer man så til sidst med den store rapport om nye initiativer.
Vedrørende de 37 dage vil jeg sige, at der ofte er mange forskellige årsager til, at sagerne ikke bliver berammet tidsnok.
Det kan være domstolene, men de er nu normalt ikke hovedsynderne, det kan også være anklagemyndigheden, men det er jo typisk, at den, det hele handler om, gerningsmanden, ikke møder op.
Vi har et problem med, at folk ikke møder op, når deres sager bliver berammet, og der er også et problem med forsvarsadvokater, der ikke har tid i kalenderen.
Det forsøger vi at løse med et andet lovforslag, der er førstebehandlet.
Men jeg tror på, som jeg også sagde i mine indledende bemærkninger, at når det gælder lige præcis besiddelse af kniv eller skydevåben, kan man sige, at bevisets stilling ikke er noget, der behøver at kræve stor efterforskning.
Så jeg tror på, at man her burde kunne finde en hurtig sagsbehandling.
Finanslovaftalen er meget klar på det her punkt, og det er jeg som minister rigtig glad for: Selvfølgelig skal de penge, som lige nu bliver sparet op, bruges de steder i det offentlige, hvor de kommer fra - dvs. ved domstolene, uddannelsesstederne og politiet - og de penge vil som lovet komme ud næste år.
Det betyder altså også, at det er i en meget kort periode, at man skal opspare nogle midler.
Der er rigtig mange måder, som man kan gøre det på.
Det ved vi også fra vores egen private økonomi.
Det er muligt at flytte rundt på tingene, så man kan spare op.
Derfor synes jeg altså også, at den debat, der har været om det, har virket noget fjern i forhold til, hvad det er finanslovaftalen egentlig går ud på.
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Det er bare for at være fuldstændig sikker: Det, der er aftalt, er, at de penge, der bliver sparet op i år, bliver brugt næste år, og at der ikke bliver gennemført supplerende besparelser, sådan at man i realiteten ophæver den opsparing, der er tale om.
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Ja, den aftale, der er indgået med Dansk Folkeparti og Ny Alliance, gør, at de penge, som man har sparet op i år, naturligvis kommer til udbetaling næste år.
Hvis der er andre ting i den økonomiske situation, der taler for, at der skal ske nogle ting, må man finanspolitisk se på, hvad man så kan gøre.
Men aftalen er helt klart, at de penge skal udbetales næste år.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Det svar, som jeg fik af justitsministeren, er jeg meget glad for, for det må vel betyde - det vil jeg gerne have bekræftet - at de penge bliver brugt på trods af de økonomiske forbehold, der ellers er på andre områder med hensyn til regeringens opsparingspolitik.
Er det korrekt forstået?
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Ja, de penge vil blive brugt næste år.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Som det også fremgik af min ordførertale, synes Det Radikale Venstre, at det her er et ganske fint lille lovforslag, som vi bakker op om.
Det var dog den diskussion, som justitsministeren lige havde med fru Karen Hækkerup om den her såkaldte opsparing, som regeringen gør det i, som jeg bare lige er nødt til at få afklaret de nærmere omstændigheder omkring.
Når ministeren siger, at den tvungne opsparing kan blive brugt til næste år, svarer det jo ikke helt på det spørgsmål, som jeg hørte fru Karen Hækkerup stillede, nemlig vil de penge blive brugt til næste år.
Altså: Vil de, eller vil de ikke?
Det er lidt vigtigt.
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Det er kun i år, der bliver sparet op, og pengene kommer til udbetaling til næste år, og man kan ikke forestille sig, at man gennemfører en tilsvarende opsparingsordning næste år.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Jamen der er jo opbakning til reformen, for på lang sigt er den god, men her og nu er der altså nogle problemer, som skal løses, både ved politi og ved domstole.
Men der oplever vi jo bare, at vi møder en mur, og at regeringspartierne bliver ved med at sige nej, at vi skal vente.
Vi skal finde os i, hvor dårlig situationen er lige nu, og vi må vente og se nogle år ud i fremtiden, før det kan blive godt.
Ministeren svarede ikke på mit spørgsmål om den opsparing, som man nu har pålagt politi og domstole at foretage: Får de lov til at bruge den til næste år, uanset hvad?
For ministeren sagde i sit første indlæg, at de naturligvis ville få lov til at bruge den til næste år.
Men tidligere har man jo altså sagt fra regeringens side, at de kun får lov til at bruge de penge, hvis der er råderum i det samlede økonomiske billede.
Derfor vil jeg gerne have ministeren til at sige ja eller nej til spørgsmålet: Får de lov til at bruge de penge til næste år?
Er opsparingen en, de får lov til at bruge til næste år?
Ja eller nej?
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Jeg blev af fru Karen Hækkerups indlæg fuldstændig bekræftet i, at min analyse af Socialdemokratiets økonomiske politik holder fuldt ud stik.
Når man ikke kan kende forskel på en opsparing og en nedskæring, vil jeg sige, at så synes jeg, at tingene taler fuldstændig for sig selv.
Men vi skal altså helt tilbage til sidste gang, der var en socialdemokratisk regering - og det er heldigvis lang tid siden - for at opleve, at politiet var udsat for nedskæringer.
Jeg vil sige, at der, siden jeg blev justitsminister, er blevet ansat mere end 500 flere betjente ved politiet.
Det er noget, der er blevet lavet sammen med Dansk Folkeparti, og det er jeg utrolig stolt over og tilfreds med.
Og jeg vil sige, at i stedet for at sidde og med skinger røst kritisere og kritisere, må man jo erkende, at Socialdemokraterne ikke var i stand til at levere noget som helst, heller ikke ved disse finanslovforhandlinger.
Men sammen med Dansk Folkeparti og Ny Alliance har regeringen faktisk tilført over 50 mio. kr. til dansk politi, og det er penge, der ikke ville være kommet, hvis det var Socialdemokraterne, man skulle have forhandlet finanslov med.
Så jeg synes, at man skal passe på ikke at blande tingene sammen, og under alle omstændigheder vil jeg sige, at jeg ikke har stået for nogen nedskæringer.
Tværtimod har vi været med til at sikre et bedre politi og nogle bedre domstole, bl.a. med en rigtig god reform, som jeg faktisk troede der var opbakning til fra alle partier her i Folketinget.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Jeg kan godt forstå, at justitsministeren her til sidst har utrolig travlt med at omfavne og kysse Dansk Folkeparti rigtig hjerteligt, for det er jo Dansk Folkeparti, ministeren skal henvende sig til, hver eneste gang ministeren skal have nedskæringer stemt igennem.
Sådan var det jo også sidste uge, hvor Dansk Folkeparti lagde stemmer til at skære ned både på politi og på domstole.
Jeg bliver nødt til at sige det igen, fordi justitsministeren lige nu stod på talerstolen og sagde, at under hende var der ikke skåret ned, og at Socialdemokraterne i øvrigt var økonomisk uansvarlige: Sikke noget værre vås.
Socialdemokraterne er overhovedet ikke økonomisk uansvarlige.
Ministeren bliver ved med at sige, at det bare er nogle opsparinger.
Det er jo ligegyldigt ude ved domstolene, det er jo ligegyldigt ude ved politiet, om man kalder det nedskæringer eller opsparing; de må ikke bruge de penge, de ellers ville have haft.
Det er jo en ny melding, i forhold til hvad man har sagt tidligere.
Tidligere har man sagt, at de fik lov til at bruge dem, hvis der var økonomisk råderum.
Så jeg bliver bare nødt til at spørge allersidste gang: Er det nu lavet om?
Naser Khader (NY), 2008-04-21:
Jeg har fået flere henvendelser fra jurister og advokater, der synes, at de generelt er pressede over hele landet.
Vi synes, at det er dybt problematisk, at reformen ikke fungerer helt optimalt endnu, og vi håber da, at man gør en indsats, så det hele kommer til at fungere bedre.
Jeg har selv personligt ventet på en sag med en, der har snydt mig for nogle penge, i næsten et år, og det synes jeg er dybt problematisk.
Nu er det ikke Retten på Frederiksberg, men en anden ret.
Så jeg synes, der generelt er behov for, at det hele kommer i omdrejninger.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Nu skal jeg heller ikke gentage hele finanslovdebatten fra sidste uge, men bare konstatere, at Ny Alliance nu står på talerstolen og beklager, hvad der sker på Frederiksberg.
I sidste uge lagde man stemmer til at skære ned på både politi og domstole, og jeg synes altså bare, at man skal huske, at tingene følges ad, også selv om det er en uge siden, vi stemte om finansloven.
Mit sidste spørgsmål skal så være i forhold til det argument, der har været fremme om sagstallene fra 2007.
Hr. Naser Khader nævnte selv i sit ordførerindlæg, at der er mange nye sager, som er kommet til Frederiksberg.
Hvad vil hr. Naser Khader gøre i forhold til at sørge for, at Retten på Frederiksberg kan komme til at fungere?
Er det nogen overvejelser, man har gjort sig, når Frederiksberg åbenbart nu rammes ekstra hårdt?
Hvad vil Ny Alliance gøre ved det?
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Jeg vil sige, at jeg synes da, at dagen er startet utrolig godt.
Efter at have været i dialog med fru Karen Hækkerup er det faktisk lykkedes mig at få fru Karen Hækkerup til at begynde at bruge de rigtige ord for det, vi diskuterer, og til ikke at omgås sandheden sådan noget løsagtigt.
Der er netop lige præcis tale om en opsparing og ikke tale om en nedskæring.
Og aftalen er, at de penge, der bliver sparet op i år, kan blive brugt næste år.
Det har jeg også svaret fru Karen Hækkerup på før, men jeg har da et mindeligt håb om, at det, når jeg så siger det for tredje gang, også bliver husket.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Selvfølgelig kan man sige, at de indkalkulerer i straffen, om de skal melde sig, nu de er stukket af.
Men i mine øjne skal de næste morgen, når de ligesom har sundet sig og er blevet ædru, hvad angår de spritbilister, der stikker af, vide, at den sorte sky hænger over dem.
Der er stadig væk mulighed for at melde sig nu frem for at vente.
Og der er det, at nogle går hen og skifter lygteglas i stedet for at melde sig næste morgen; de undlader at tale til deres bedre jeg.
Med hensyn til spørgsmålet om strafferammen for at efterlade nogen, er det, som jeg sagde i min ordførertale, sådan, at man bevidst skal vide, at man har efterladt nogen for at blive omfattet af den strafferamme.
Og igen: Det er ikke det, vi debatterer.
Det, vi debatterer, er det at flygte fra stedet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-21:
Men når man efterlader folk døende eller eventuelt døende eller i hvert fald skadede, så er det faktisk også muligt allerede i dag at bruge en strafferamme på op til 4 år.
Det kommer an på, hvad byretten i det pågældende tilfælde har lyst til at idømme af straf.
Hvad er ordførerens ønske om en straf i forbindelse med flugtbilisme?
Og vil ordføreren være venlig også i den forbindelse at svare på, om en øget straf vil gøre det nemmere for folk at melde sig?
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jeg må sige, at spørgeren har misforstået emnet, for det er ikke strafferammen for uagtsomt manddrab, vi diskuterer i dag.
Det er strafferammen for at stikke af.
Uagtsomt manddrabs strafferamme er den samme, om man bliver på stedet, eller om man flygter fra stedet.
Den er fuldkommen den samme.
Det, der har været tilfældet indtil nu, er, at det er nemmere at undgå at blive dømt for uagtsomt manddrab, når man så billigt kan stikke af fra færdselsuheldet.
Men det, vi diskuterer i dag, er strafferammen for flugt.
Det er ikke strafferammen for uagtsomt manddrab.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-21:
Jeg vil gerne for det første spørge hr. Karsten Nonbo, om han mener, at vi, hvis vi kan sætte strafferammen yderligere op - i dag er det jo muligt at få op til 8 års fængsel for uagtsomt manddrab – så snakker om 10, 12, 14 eller 16 år, eller hvad snakker vi om, når vi snakker om skærpet straf?
Det kunne jeg godt tænke mig at få ordførerens svar på.
For det andet: Tror hr. Karsten Nonbo, at det, hvis vi skærper straffen til 12, 14 eller 16 år, vil gøre det nemmere at få folk til at melde sig i forbindelse med flugtbilisme?
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Uanset om tallet er faldende eller stigende, kan jeg godt fortryde, at det her lovforslag ikke er lavet for meget, meget lang tid siden, for det er en udbredt opfattelse - og det viser sig jo også, det er jo dokumenteret i det her lovforslag - at straffene er 1000 kr. og kun 1000 kr., og det skal undre mig meget, om det ikke er en ting, folk fornemmer, og at de derfor stikker af.
Det her skulle være stoppet for længe siden, og det er det ikke blevet.
Derfor skal det stoppes nu.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Jeg synes, det er tydeligt med den debat, vi har nu, at man nok skal passe på med, at det, man hører rundtomkring, skal være afgørende for, hvordan vi lovgiver her i Folketinget.
Jeg tror, vi alle sammen enige om, at det her er nogle meget alvorlige sager, der er tale om, men da der åbenbart ikke er dokumentation for, at der er tale om en stigning, heller ikke i de grove sager, og der heller ikke er dokumentation for, at folk, der siger, de går i chok, ikke går i chok, hvad er det så, der tyder på, at man kan opnå noget bedre med den her lovgivning med hensyn til at afskaffe de her flugtbilister i forhold til nu?
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
For så vidt angår det, der hører under mit område - nu kan jeg ikke udtale mig på andre ministres vegne om, hvad deres dispositioner måtte være - vil jeg sige, at det har jeg meget svært ved at forestille mig.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Det er jo de sager, man hører om, de sager, man får informationer om.
Der er det sådan, at det, der mange gange viser sig at være bevidst, er noget med, at man i mellemtiden har været henne og få nye lygteglas i bilen uden at henvende sig til politiet.
Om antallet er opadgående eller nedadgående, har jeg ikke decideret dokumentation for, men som jeg sagde før, er hver eneste sag af den type en for mange, og der er altså mange af dem.
Skulle der vise sig at være færre, mener jeg ikke, at vi så bare skal flade ud og lade være - for det, der ligger i spørgsmålet, er måske, at vi så åbenbart skulle lade være med at fremsætte det her lovforslag.
Det kunne jo antydes, når spørgeren spørger, som han gør.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Jeg vil også godt bore lidt videre i dokumentationen i hr. Karsten Nonbos tale.
Ordføreren sagde, at han var ret sikker på, at mange af de her, der gik i chok, i virkeligheden bare bevidst stak af for at redde sig selv.
Bygger det på sådan en mavefornemmelse, eller er man sikker på det på baggrund af nogle tal?
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jeg kan sådan lige remse op, at det ikke er mere end nogle måneder siden, at vi havde et dobbeltdrab på Frederiksberg, hvor man flygtede fra færdselsuheldet og efterlod to, der var døde eller døende.
Vi havde en i Nordsjælland, som efterlod en død eller døende - det vides jo ikke på det tidspunkt.
Så der er flere rigtig alvorlige, og derfor mener jeg, at det alene er nok til, at der her skal tages fat.
Om antallet er faldende, som hr. Per Clausen påstår, kan vi jo finde ud af under udvalgsarbejdet.
Jeg ved ikke, om der er belæg for at sige det den vej rundt.
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Jeg kan forstå, at hr. Karsten Nonbo vil skærpe lovgivningen på det her område, på trods af - og det var han vel også lige ved at erkende - at antallet af folk, der flygter fra et uheld, er faldende.
Jeg vil så bare spørge hr. Karsten Nonbo: Har hr. Karsten Nonbo nogen dokumentation for, at antallet af alvorlige sager er større nu, end det har været de tidligere år?
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jeg må erkende, at jeg ikke har været inde og dyrke statistikkerne alt for meget, men der er større og større sager, der er færdselsstraffesager med folk, der flygter.
Det er for mig mere end en sag for meget, bare der er én, og derfor er jeg egentlig ligeglad med, om man kører fra et stakit, man har kørt ind i, eller man kører fra nogle andre småting.
For mig vægter det, at man har kvæstet nogen, meget mere end et antal, som sådan set er ligegyldigt for den, der bliver kørt ned, nemlig om de andre sager er færre eller flere.
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Det er, fordi jeg forstod på hr. Karsten Nonbo, at der var tale om et stigende problem.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Det, vi skal drøfte nu, er i mine øjne en meget, meget alvorlig sag.
Alt for mange stikker i dag af fra færdselsuheld.
Jeg vil hævde, at langt de fleste gør det bevidst, og det er snart blevet helt legalt at sige: Jamen der gik panik i mig.
Ja, det gjorde der måske, men den panik er jo nok nærmest et udtryk for førerens bekymring for, hvad der nu sker med vedkommende, hvad der sker med vedkommendes kørekort, hvad der sker med vedkommendes bil, og hvad der sker med vedkommendes præmie, i stedet for at føreren kerer sig om den modpart, vedkommende har kørt ind i.
Det synes jeg er utiltalende, det er umenneskeligt, det er kynisk, ja, i mine øjne er det morderisk.
Indtil det her lovforslag bliver vedtaget, må vi jo nok desværre erkende, at - i gåseøjne - gevinsten ved at stikke af er en bøde på 1.000 kr., men det, man vinder for sig selv, for, sit store ego, ved at stikke af kan jo være, at man på sigt slipper for at blive dømt for uagtsomt manddrab.
Man slipper for spritkørsel, hvis man har været fuld.
Man slipper for at få bilen indkaldt til syn.
Man slipper for andre sigtelser.
Der må vi desværre erkende, når vi ser de domme, der har været, at det rent faktisk kun koster 1.000 kr. at stikke af fra et færdselsuheld, uagtet at man efterlader nogle måske kvæstede eller døende.
Efterlader man nogle kvæstede eller døende, er vi selvfølgelig ovre i straffeloven, men når vi er ovre i straffeloven, skal anklagemyndigheden bevise, at man havde fortsæt til at efterlade den eller de pågældende døende, altså, anklagemyndigheden skal bevise, at man vidste, at man efterlod vedkommende døende, og det er jo lidt svært.
Der sker jo også typisk det i retssagen, at vedkommende, der stikker af, siger - altså hvis man bliver taget: Jamen jeg så, der var andre, der kom ham til hjælp, og når andre kom ham til hjælp, er han jo ikke efterladt døende; jeg så andre redde ham, og jeg gik i panik, derfor stak jeg af.
Man hører også om nogle, når sagen opklares, der rent faktisk om formiddagen har været nede på værkstedet og fået repareret skaden og sagt, at de kørte ind i et autoværn, vel vidende at de har efterladt nogen kvæstet på vejen.
Vi oplever jo også en hel del, igen vil jeg sige egoistiske, der går hen og siger: Ja, jeg synes godt, jeg hørte et bump, men jeg troede, jeg ramte et rådyr eller sådan noget.
Og så vil jeg sige, at hvis man ikke kan kende forskel på et menneske og et rådyr, så er den gal, og derfor er jeg også glad for, at der i det her lovforslag bliver lagt op til, at man kan frakende folk kørekortet, hvis de kører fra et færdselsuheld.
Jeg vil hævde, at hvis man kører fra et færdselsuheld, er man altså ikke egnet og værdig til at køre mere på landevejene, for man kunne jo gøre det igen.
Derfor er jeg fantastisk glad for, at regeringen har indarbejdet muligheden for at frakende førerretten.
Så Venstre kan støtte det her lovforslag meget.
Naser Khader (NY), 2008-04-21:
Da vi trykkede på knappen i sidste uge vedrørende finansloven, var det ikke med det sigte at ramme specielt Frederiksberg.
Men vi støtter den samlede finanslov.
Vi har indgået en finanslovaftale sammen med regeringen, og vi bakker op om den samlede finanslov.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Jeg kan godt forstå, at Ny Alliances ordfører problematiserer forholdene på Frederiksberg, for det er dem, der rammes ekstra hårdt af den justering, vi laver nu.
Jeg vil bare spørge Ny Alliances ordfører, om ikke det var noget, man overvejede, da man i sidste uge trykkede på knapperne ved afstemningen om finansloven og rent faktisk vedtog og lagde stemmer til at skære ned på domstolene.
Var den her viden ikke en, Ny Alliance havde, da man besluttede sig for at skære ned, hvilket jo nu betyder, at bl.a. Retten på Frederiksberg kommer til at få det endnu værre, end den måske ellers ville have haft?
Nu er det jo meget tydeligt at høre, at den konservative ordfører er tilfreds med tingenes tilstand, er tilfreds med sagsbehandlingstiderne, når borgere bliver udsat for kriminalitet, og er tilfreds med, at man overhovedet ikke kan overholde de frister, vi selv har sat for, hvor hurtigt en sag skal færdigbehandles ved domstolene.
Men der er ikke dommere nok, og hvis jeg må citere Københavns Byrets høringssvar, skriver de, citat: Københavns Byret kan tilslutte sig forslaget, men mener, at der bør åbnes mulighed for at udvide dommernormeringen til byretten.
Citat slut.
Man er altså enig i, at det er fornuftigt at flytte rundt, præcis som Socialdemokraterne også er.
Men man siger samtidig, at der er behov for, at vi kigger på ressourcerne, for tingene hænger ikke sammen.
Der er alt for mange sager, de ligger i for lang tid, der er en voksende sagspukkel, og man kan ikke leve op til de garantier, vi har sat fra politisk side.
Det kan vi ikke være tilfredse med, og det er vi heller ikke i Socialdemokratiet, heller ikke selv om De Konservative synes, at det går fint.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Alle de problemer, som nu bliver oplistet, og som også rækker langt ud over lovforslaget her, var jo netop årsagen til, at man lavede både politireformen og domstolsreformen; man gjorde det netop for at imødegå det arbejdspres, der er, og som vi kan se vil være i fremtiden.
Men nu skal reformer jo lige implementeres, før de virker.
Jeg vil gerne spørge angående forslaget her.
Fru Karen Hækkerup giver udtryk for, at der er sket reduktioner, forringelser og besparelser på domstolene, og jeg vil gerne høre: Hvor i L 163 ligger besparelserne?
Hvor er det, der er færre dommere i dag, end der var før reformen og under reformen?
Hvor står det i lovforslaget her?
Hvor er det, antallet af dommere samlet set er blevet reduceret?
Det er jeg nødt til at spørge om, for ellers er det jo bare varm luft at stå og sige, at der er blevet skåret ned, hvis der reelt ikke er blevet skåret ned.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Nu får Venstres ordfører det til at lyde, som om Socialdemokraterne både er imod investeringer og overblik.
Nej, det er vi ved gud i himlen ikke, men vi er for et domstolssystem, der virker.
Vi er for, at når borgere bliver udsat for forbrydelser, så skal de kunne henvende sig til politiet, som skal have ressourcer til at løfte opgaven, til at efterforske, til at anklage dem, som har begået forbrydelser, og når sagerne så kommer til domstolene, så skal de, der er skyldige - hvis de er skyldige - dømmes, og det skal gøres inden for de frister, som man har sat herinde.
Der må vi altså bare konstatere, at den måde, det går på lige nu, er, at man kan begå indbrud uden at blive fanget, at man kan begå vold, og at der går alt for lang tid, inden sagen bliver opklaret; tingene fungerer slet ikke.
Der er ikke betjente nok, der er ikke ressourcer nok, hverken hos politiet eller ved domstolene, og det er det, som Venstre gerne vil forsvare.
Det vil jeg bare ikke mere.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jamen jeg vil godt tro, at det, at man ikke må bruge pengene straks, er lig med en nedskæring i fru Karen Hækkerups optik.
For os betyder det nogle gange, at det kan betale sig at vente og få mere for de samme penge, altså lave en investering og få et bedre overblik.
Jeg kan godt forstå - for det er jo det, det tyder på i Socialdemokraternes optik at alt, hvad vi ikke må bruge i dag, er en nedskæring.