runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Møller (S), 2008-02-27:
Tak for svaret.
Det kan jeg sådan set også læse mig til, når jeg går ind og kigger på betingelserne for at tilmelde sig Jobnet.
Men når jeg rejser spørgsmålet, er det jo på baggrund af en borgerhenvendelse, hvor borgeren er blevet ledig efter mange års tro tjeneste og faktisk er meget ulykkelig over det.
Vedkommende har en opsigelsesperiode, møder i sin a-kasse og får at vide, at man skal aktiveres på Jobnet, netop også på baggrund af nogle nye regler, som jo også har skabt virkelig meget kaos rundtomkring.
Efter sådan virkelig at have overvundet sig selv, tilmelder vedkommende sig så og oplever et par dage efter at få at vide, at det nu skal deaktiveres.
Det vil sige, at det altså er imod de regler, der egentlig talt gælder.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren er sikker på, at man ude i systemet kender reglerne fuldt ud, og om ministeren er klar over, at det her altså ikke er computere, men mennesker, man har med at gøre, som jo også får oplyst, at de, hvis ikke de tilmelder sig, kan risikere at miste deres dagpenge.
De er virkelig forskrækkede.
Så selv om reglerne fremstår, som de er, så bliver der altså givet andre oplysninger til mennesker, som er i den virkelige verden.
Og hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Reglerne er jo meget, meget klare på det her område.
Man kan lægge sit cv ind, mens man er i beskæftigelse.
Man kan lægge sit cv ind i en opsigelsesperiode.
Og man skal lægge sit cv ind, når man er ledig.
Jeg kender jo ikke den konkrete sag, men man kan jo sige, at a-kassens medlemmer jo nok kan have en berettiget forventning om at få råd og vejledning, hvis de er på vej ind i ledighed.
Så det må være en beklagelig fejl.
Lone Møller (S), 2008-02-27:
Jeg tror, at det vil glæde vedkommende, at det er en beklagelig fejl.
Det ændrer ikke på, at vedkommende faktisk er blevet rigtig, rigtig ked af det.
Men ministeren siger, at medlemmet jo kan have en forventning om, at a-kassen rådgiver korrekt.
Er det ikke korrekt, at med de nye regler, hvor ledige har skullet gå ind aktivt og trykke på cv’et en gang om ugen, har det været temmelig kaotisk, i og med at mange, mange tusinde medlemmer eller ledige rent faktisk ikke har kunnet finde den knap, de skulle trykke på?
Så det kan godt være, at det er en beklagelig fejl, men er det ikke korrekt, at der sker ret mange fejl i det system
lige for tiden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Nu har jeg jo tidligere i dag været til møde i Folketinget om den her sag, og jeg har afvist brugen af ord som kaos og kaotiske forhold.
Det er klart, at der, når man indfører nye, større ting, vil være pres på for at få råd og vejledning, men som jeg også har redegjort for, er der ingen, der har mistet deres dagpenge på grund af Jobnet, og derfor tror jeg, at vi lige skal dæmpe beskrivelsen af det her som kaotisk.
Men jeg kan forstå, at den pågældende medarbejder har oplevet, at nogen har sagt, at han eller hun ikke må have et cv liggende, og jeg kan bare sige, at det er forkert.
Hvis spørgeren vil oversende henvendelsen til mig, så skal jeg sørge for at få ekspederet den sag.
Lone Møller (S), 2008-02-27:
Jeg skal gerne oversende sagen.
Jeg synes også, det, som jeg oplever det, er glædeligt, at ministeren her i Folketinget giver udtryk for, at der har været problemer, og at vi måske har gjort de ledige lidt utrygge i stedet for det, der netop var formålet, nemlig at gøre dem trygge og give dem en hjælpende hånd til måske at kunne komme i beskæftigelse.
Så jeg er glad for, at ministeren også påtager sig sin del af ansvaret for, at systemet ikke har virket.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jeg havde ellers ikke tænkt mig at tage ordet her til sidst, men når fru Lone Møllers siger, at systemet ikke virker, er jeg jo nødt til at sige, at det ikke er en rigtig beskrivelse af det.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Hvad vil regeringen gøre for at give de mange tusinde, der fortsat er ledige, ordentlige tilbud om uddannelse og opkvalificering, således at de kan komme i beskæftigelse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jamen jeg vil jo ikke afskære den arbejdsgiver, der har tradition for at ringe ned i a-kassen og spørge efter, om der er nogle ledige dernede, fra at gøre det.
Hvorfor skulle jeg påbyde den arbejdsgiver at gå til jobcenteret og lægge et job ind på Jobnet, hvis han har tradition for at gøre det andet?
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Jeg vil bare konstatere, at der vel er over 100.000, der er ledige; hvis man bare tager en given dag eller en given uge, er der måske 140.000, og de skal hver sende fire breve ud.
Så må jeg også konstatere, at vi i det her samfund har nogle systemer, der betyder, at hvis man ikke har klippet sit klippekort, når man træder ind i et tog, så får man en bøde på godt 500 kr.
Så har vi også indført et system her, hvor der er en dummebøde, der betyder, at hvis ikke man har søgt fire, men måske kun tre eller to stillinger en given uge, ja, så mister man sine dagpenge.
Det er godt nok voldsomme dummebøder at dele ud fra regeringens side.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Nu vil jeg så gentage for tredje gang, og nu citerer jeg ordret, hvad jeg har sagt tidligere.
Hvad jeg har sagt, er, at pligten til at søge arbejde bl.a. skal ses i forhold til udbuddet af ledige stillinger, som den ledige kan varetage - det, som kaldes rimeligt arbejde.
Ved bedømmelsen af, hvad der er rimeligt for den enkelte ledige, må man f.eks. inddrage den lediges uddannelse, erhvervserfaring, helbred og alder.
Udbuddet af rimeligt arbejde kan derfor efter en konkret vurdering være mindre for nogle ledige end for andre ledige, og pligten til at søge ledige stillinger bliver derfor tilsvarende mindre.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Hvordan vil regeringen forholde sig til den realitet, at mange af de kommunalt ansatte, som er på supplerende dagpenge, og som ønsker at blive fuldtidsansat, ikke får tilbuddet af kommunen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Regeringen er enig i og arbejder målrettet for, at medarbejdere i kommunerne, der ønsker det, så vidt muligt skal kunne få fuld tid.
Regeringen indgik derfor allerede i juni 2007 en trepartsaftale med kommunerne.
Formålet var bl.a. at understøtte en øget overgang fra deltid til fuldtid.
I aftalen har regeringen, KL og Danske Regioner forpligtet sig til at arbejde for, at deltidsansatte, der ønsker det, får mulighed for at arbejde på fuldtid eller flere timer.
Det skal bl.a. ske ved, at tjenestestedet skal have pligt til at tilbyde ledige timer til deltidsansatte medarbejdere, som ønsker permanent forøgelse af arbejdstiden, og som opfylder sagligt begrundede krav f.eks. om kvalifikationer.
På det regionale og det kommunale område er der indgået udmøntende aftaler mellem Regionernes Lønnings- og Taktsnævn og Sundhedskartellet og mellem KL og KTO.
Aftalerne fastsætter de nærmere regler om fordeling af ledige timer, procedurer for håndtering af uenigheder og lignende.
Regeringens forslag i jobplanen om at justere de supplerende dagpenge understøtter desuden intentionerne om, at flere skal overgå fra ansættelse på deltid til fuldtid.
Ved at reducere tilskuddet til de supplerende dagpenge øges også arbejdsgivernes tilskyndelse til at tilbyde de deltidsansatte arbejde på fuld tid.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Det er klart, at det her lige netop drejer sig om det, som ministeren var inde på om regeringens forslag om nedskæring af supplerende dagpenge.
Mange af os ved jo godt, at kommunerne efterhånden har utrolig få ressourcer og derfor er nødt til at spare overalt, og selvfølgelig især på lønnen, som udgør den største del af kommunernes budget, og for at spare ansætter de folk på færre timer, hvis de kan det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Baggrunden for vores forslag om supplerende dagpenge er jo ikke, at vi vil afskaffe de supplerende dagpenge, men at vi vil begrænse brugen af dem, fordi vi kan konstatere, at hver femte, der modtager supplerende dagpenge, oplyser, at de ikke ønsker andet end et deltidsjob.
Kun hver tredje, der modtager supplerende dagpenge, er aktiv jobsøgende med otte ud af ti fuldt ledige.
Det er jo baggrunden for, at vi stiller det her forslag, når vi så samtidig kan konstatere, at der tilsyneladende er arbejdsgivere, som spekulerer i de her regler, fordi det er mere bekvemt at have deltidsansatte end fuldtidsansatte.
Derfor synes vi, at den periode, man kan få supplerende dagpenge, bør begrænses, og det er baggrunden for forslaget.
Jeg tror, at det vil tvinge arbejdsgiverne til at tænke sig om og til at tilbyde medarbejderne flere fuldtidsstillinger, for ellers kommer de til at mangle medarbejdere.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Jamen til det vil jeg så sige, at jeg igen ikke fik svar, ministeren gik stadig væk ind og talte om de ledige, og det er klart, at de ledige også er interesserede i at søge et arbejde; det vil de jo selvfølgelig være.
Men igen vil jeg sige med hensyn til arbejdsgiverne, at så vil ministeren faktisk stå her og sige til alle arbejdsgivere og til alle virksomheder ude i systemet, ude i samfundet, at nu skal de tage hånd om de ledige, det her er virkelig nogle, der gerne vil noget, for det tror ministeren på, så derfor vil ministeren selvfølgelig opfordre alle til at ansætte dem.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Det her er jo et af de der tiltag, som ligger nede i den sædvanlige pose, som regeringen dykker ned i.
Man stiller en masse nye krav til de ledige, men man stiller i øvrigt ikke nogen krav til arbejdsgiverne.
3F's nyhedsbrev beskrev for nylig, hvordan det her vil komme til at virke på Bornholm.
På Bornholm er der ca. 30 ufaglærte stillinger, og der er 600 ledige i 3F's a-kasse.
Det vil sige, at der er 600 mennesker, der hver eneste uge skal sætte sig ned og skrive ansøgninger til de 30 virksomheder.
Jeg spørger mig selv, og jeg spørger også beskæftigelsesministeren, hvordan beskæftigelsesministeren tror at de virksomheder vil have det med at få alle de ansøgninger dumpende ind.
Erindrer beskæftigelsesministeren ikke, at vi faktisk tidligere har haft et system, hvor vi stillede krav til de ledige om, at de søgte job, og at arbejdsgiverne var utilfredse med de ordninger, fordi de fik mange ansøgninger, som ikke handlede om, at folk gerne vil have jobbet, men bare om, at samfundets krav blev opfyldt?
Så når beskæftigelsesministeren stiller krav om, at man skal søge fire job, så handler det jo ikke om, at man skal få job, det handler heller ikke om at tilvejebringe job, det handler heller ikke om at motivere arbejdsgiverne til at lægge job ind på Jobnet, hvor vi i dag kan konstatere, at under 20 pct. af de ledige stillinger rent faktisk bliver lagt ind.
Så er mit spørgsmål: Hvad kunne man gøre for at få arbejdsgiverne til at lægge flere job ind, så der rent faktisk var noget at søge og noget at vælge mellem?
Der har regeringen ingen svar.
Vi stiller ingen krav til arbejdsgiverne om, at de skal melde deres job ind til Jobnet, vi stiller ingen krav til arbejdsgiverne om, at man kan formidle på deres job, som ligger på Jobnet, sådan at man i jobcentrene kunne matche de ledige med ledige stillinger.
Det eneste, beskæftigelsesministeren gør, er at sige, at vi nu skal ud og jagte de ledige, for det må være deres skyld, at de ikke kan få et job, og så skal de i hvert fald søge mindst fire job om ugen, men der er bare ikke nogen garanti for, at der er nogle job, der passer til dem.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jeg vil godt lige præcisere baggrunden for min udmelding om de fire job.
Det skyldes jo, at Rigsrevisionen og Arbejdsdirektoratets rådighedstilsyn har påvist, at a-kasserne gennemgående har accepteret et for lavt jobsøgningsniveau.
I den forbindelse har jeg sagt, at hvis man søger fire job, er man i hvert fald på den sikre side.
Men det er jo ikke sådan, at den regel er uden undtagelser.
Hvad jeg har sagt er, at pligten til at søge arbejde skal ses i forhold til udbuddet af ledige stillinger, som den ledige kan varetage, det, som kaldes rimeligt arbejde.
Udbuddet af arbejde kan derfor efter en konkret vurdering være mindre for nogle ledige end for andre ledige, og pligten til at søge ledige stillinger bliver derfor tilsvarende mindre.
Så det er jo ikke sådan, at vi har indført en ubetinget regel, men jeg har bare som en reaktion på Rigsrevisionens kritik af, at a-kasserne gennemgående ikke stiller tilstrækkelig høje krav til jobsøgning, sagt, at hvis man søger fire job, er man på den sikre side.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-27:
Nu siger Rigsrevisionen slet ikke noget om, at det er det her, man skal gøre, og der findes ikke i Rigsrevisionens analyse belæg for, at det overhovedet ville have nogen effekt at gå ud og stille krav om, at de ledige skal søge fire job.
Analysen er sådan set også lavet over et historisk forløb, som ligger før, at vi med velfærdsaftalen gav a-kasserne til opgave også at formidle job.
Og jeg vil minde om de tal, man kan se på Bornholm, hvor der altså er 600 mennesker, der skal søge 30 job.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jeg vil gerne sige, at jeg sådan set er rigtig glad for, at al jobsøgning ikke skal finde sted igennem et statsligt kontor eller et kommunalt jobcenter.
Jobsøgning og stillingsbesættelser finder jo sted på et utal af måder i det danske samfund, f.eks. ved at ledige kommer hen og bliver skrevet op; ved at nogen kender nogen, der kender nogen på en virksomhed, der har et ledigt job; ved at man annoncerer i de lokale aviser, i de landsdækkende aviser, i de forskellige jobdatabaser osv.
Og det er da den rigtige måde at formidle arbejde på her i landet - ikke at søge at monopolisere det.
Lone Møller (S), 2008-02-27:
Det er lidt humoristisk at høre ministeren.
På den ene side skal de ledige partout søge fire job, men på den anden side mener ministeren alligevel, at det er meget bedre sådan at motivere fra mund til mund, for så går det godt.
Så arbejdsgiverne er ikke forpligtede.
Men det var nu ikke det, jeg ville spørge om.
Så vidt jeg har forstået det, vil den nye ændring betyde, at en ledig vil være forpligtet til at kunne påvise, at man har søgt fire job om ugen.
I det tilfælde at det ikke sker - motiveret eller ikkemotiveret vil man have en stor risiko for at miste sine dagpenge.
Jeg vil spørge ministeren, om han har nogle overvejelser om at lave en form for særregel.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om han har tænkt sig at iværksætte nogle initiativer, så ledige handicappede ikke risikerer at ryge ud af systemet, blot fordi de ikke kan få et job, overhovedet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jeg er nødt til at sige, at jeg tror, at sandsynligheden for en ledig for at få et job er større, hvis man søger job.
Og den diskussion kan vi selvfølgelig tage hele tiden.
Jeg har den principielle opfattelse, at hvis man er ledig og er arbejdssøgende, så må ens vigtigste aktivitet jo trods alt være at søge job.
Og vi ved jo fra mange undersøgelser, at den lediges motivation bliver svagere, jo længere tid der går.
Derfor er det da nødvendigt, at vi hele tiden arbejder med incitamenter til at holde jobsøgningsaktiviteten i gang.
Det må være frustrerende, kan jeg forestille mig, for jeg ved det fra mig selv, jo længere tid der går, og derfor skal der gives et lille skub i de situationer.
Men det er jo bare så enkelt, at jo flere job man søger, jo større er sandsynligheden for at få et job.
Lone Møller (S), 2008-02-27:
Jeg kan konstatere, at ministeren mener, at hvis man har et handicap og er arbejdssøgende, så skal man under alle omstændigheder søge fire job pr. uge, skønt man på jobannoncerne med det samme kan se, at vilkårene for at kunne bestride de job ikke er til stede.
Og hvis man ikke har søgt, så er man i stor fare for at miste sine dagpenge.
Ville det ikke være hensigtsmæssigt, at man også forpligtede arbejdsgiverne - bl.a. så vi alle sammen i det her samfund tog hensyn til vores handicappolitik, og også for at beholde folk på arbejdsmarkedet - til at indmelde job på Jobnet?
For hvis ministeren går ind og prøver at kigge på, hvad der ligger af job på Jobnet, så vil jeg garantere for, at der ikke er en eneste stillingsannonce, hvor der står handicapvenlig virksomhed.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Mandag den 25. februar var der 22.000 stillinger på Jobnet.
Det skulle jo så være muligt, at der, hvis man søger fire, var nogle af de virksomheder, der var interesserede.
Hvad jeg har sagt er, at pligten til at søge arbejde bl.a. skal ses i forhold til udbuddet af ledige stillinger, som den ledige kan varetage.
Det er det, som kaldes rimeligt arbejde.
Ved bedømmelsen af, hvad der er rimeligt arbejde for den enkelte ledige, må man f.eks. inddrage den lediges uddannelse, erhvervserfaring, helbred og alder.
Udbuddet af rimeligt arbejde kan derfor efter en konkret vurdering være mindre for nogle ledige end for andre ledige, og pligten til at søge ledige stillinger bliver derfor tilsvarende mindre.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-27:
Som jeg kan se det, går spørgsmålet ud på, om det, at ledige skal søge fire job om ugen, vil motivere arbejdsgiverne til i højere grad at ansætte ledige.
Jeg synes mere, at ministeren er kommet ind på, hvorfor de ledige skal gøre det.
Det kan ikke undgås, mener jeg, at når man skal søge så mange job om ugen, så vil man på et eller andet tidspunkt være nødt til at søge et arbejde, som man måske har svært ved at forholde sig til.
Der vil man jo så også opleve, at virksomhedslederne vil komme til at sidde over for nogen, der søger, men som rent faktisk ikke har lyst til arbejdet.
Og så er det jo igen, at jeg siger: Vil det ikke gøre, at virksomhedslederne og arbejdsgiverne fremover vil være mindre interesserede i det her, når de møder uinteresserede ansøgere?
Er det ikke logisk, at de vil forsøge at undgå det fremover?
Det er egentlig spørgsmålet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-02-27:
Jeg kan ikke forestille mig en arbejdsgiver med ubesatte stillinger, som vil være uinteresseret i, at der er ledige, der søger disse stillinger.
Men jeg vil godt lige korrigere og sige, at jeg har en anden opfattelse af den her situation end spørgeren.
Lad mig sige det på denne måde: Vi har i det her samfund indgået en kontrakt med hinanden, nemlig om, at hvis man er ledig og ikke kan få et arbejde, så hjælper samfundet med understøttelse, så man kan opretholde livet og ikke skal gå fra hus og hjem.
Modstykket til denne ret er pligten til at søge et ledigt arbejde, når der er et arbejde.
Der vil jeg bare sige, at vores samfundskontrakt bygger på, at når man er ledig, kan man få hjælp fra det offentlige, men at man også har en pligt til at søge et arbejde og i givet fald et hvilket som helst arbejde.
Christine Antorini (S), 2008-02-27:
Nu vil det jo altså være sådan, at erhvervsakademierne ikke rigtig kan bruge det til noget som helst, at ministeren lover måske at kigge på det i forbindelse med finansloven for 2009.
Det, de kan kigge på, er, at det, de troede var et økonomisk løft for at realisere målsætninger om stærke erhvervsakademier, ender med at være et minus på 39,5 mio. kr. i 2008.
Det er heller ikke nogen hemmelighed - det ved ministeren godt - at vi som forligspartner i forbindelse med at etablere stærke erhvervsakademier mener, at det her fuldstændig underminerer forudsætningerne for det brede forlig, der er.
Det er jo altså ikke sådan, at de sidder ude på erhvervsakademierne og tænker, at det er dejligt, at der er lavet det her forlig - vi har de her penge - og at de så, når der sker noget andet med regeringens finanslov, tænker: Nå, så må vi indrette os efter det.
De er interesseret i én ting, og det er den samlede sum penge; og den sum går i minus, hvad angår erhvervsakademierne.
Jeg vil derfor gerne spørge ministeren, om han mener, at forudsætningerne for forliget er opfyldt, eller om man ikke i virkeligheden kan betragte det her som et forligsbrud, for man kan ikke gennemføre de opgaver, der er aftalt, i 2008.
Bertel Haarder (V), 2008-02-27:
Det er heldigvis nemt at svare på, for det har vi været meget omhyggelige med.
Der er ikke tale om noget forligsbrud; der er tale om nogle ekstra midler, som man havde forventet at få, men som vi allerede i august annoncerede ville blive brugt på f.eks. den måde, der nu er tale om.
Derudover har jeg så helt åbent beklaget over for både pressen og Uddannelsesudvalget og gentaget det her i salen, at erhvervsakademierne - for det kan jeg da godt se - ligesom ingeniørhøjskolerne kom i klemme, ved at trepartsaftalerne blev indgået med en organisation, som overhovedet ikke interesserede sig for de privatrettede uddannelser, hvorefter det hele blev finansieret på en måde, som også inddrog de privatrettede uddannelser.
Det har selvfølgelig stillet præcis erhvervsakademierne og ingeniørhøjskolerne forholdsvis ringere end en række andre uddannelser, og det er det, jeg har sagt jeg gerne vil rette op på i forbindelse med den kommende finanslov for 2009.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-02-27:
Jeg er jo lige så interesseret, som hr. Jens Peter Vernersen formodentlig er, i, at de her pakkeforløb implementeres som aftalt.
Naturligvis skal de implementeres som aftalt, og jeg hører ikke andet fra taskforcen omkring kræft, end at tingene forløber planmæssigt med hensyn til implementering.
Derudover er det jo altså regionerne, der er sygehusejere, og det er regionerne, der skal løfte de opgaver, som kommer ude på sygehusene.
Regionerne er med til at implementere det her, og de har nikket til det her pakkeforløb, og jeg må gå ud fra, at de også magter opgaven.
Men at vi generelt i Danmark, herunder også i sundhedsvæsenet, har problemer med antallet af ledige hænder, er jo rigtigt, og det er noget, der arbejdes med i en bred sammenhæng.
Jeg kan nævne, at man forsøger at få speciallægerne hurtigere uddannet; jeg kan nævne, at man laver nogle hurtige forløb for at lære polske eller indiske læger at tale dansk, så de kan virke ude i sundhedssektoren.
Der er mange ting, man kan gøre, og som man allerede nu tager fat om.
Men at trylle 200 læger frem fra i dag til i morgen, sådan er det jo selvfølgelig ikke, og det ved hr. Jens Peter Vernersen også godt.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-02-27:
Det, som der jo citeres for i Dagens Medicin - og det er jo da i hvert fald et alvorligt problem, når nu man har givet de her løfter, men som der ikke kom noget svar på - er: »Kapaciteten er der ikke. Politikerne har siden oktober 2007 givet garantier for maksimum ventetid til behandling på en måned for alle kirurgiske lidelser. Samtidig går man ud og lover kræftbehandling inden for 48 timer, uden at man har sikret sig, at de fornødne behandlingsfaciliteter samt mandskabsmæssige ressourcer er til stede.« Det siger altså de folk, der står med opgaven.
Det må dog gøre et indtryk.
Det er muligt, at regionspolitikere, som ministeren henviser til, siger, at det her kører.
Men de folk, der står nede og skal lave opgaven, lave operationen, siger præcis det, som jeg har læst op her, idet det er et citat.
Jeg synes altså, at ministeren skulle overveje en ekstra gang og på baggrund af disse mennesker, der har sagt det, måske også undersøge: Hvad gør vi så ved det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-02-27:
Selvfølgelig undersøger vi altid kritiske bemærkninger og kritiske indlæg for at se, hvorvidt de måtte have noget på sig.
Nu får hr. Jens Peter Vernersen det til at lyde, som om projektet med implementering af kræftpakker er udarbejdet i et eller andet elfenbenstårn, hvor man ikke har nogen form for kontakt til dagligdagen.
Til det er jeg bare nødt til at sige, at Sundhedsstyrelsen, der koordinerer det her arbejde, naturligvis også har mennesker med, der ved, hvad det her handler om.
Men igen: Det er ikke unaturligt, at man kan finde sundhedspersoner i det danske sundhedsvæsen, der ikke mener det samme.
Jeg må henholde mig til det, jeg får at vide fra taskforcen, om at implementeringen af kræftpakkerne forløber planmæssigt.
Så en sidste bemærkning til hr. Jens Peter Vernersens citat om, at kapaciteten ikke er der.
Det er korrekt, at der er problemer med antallet af hænder, som jeg var inde på i min forrige besvarelse.
Men når man siger, at kapaciteten ikke er der, må jeg bare minde om, at den her regering har fuld fokus på sundhed, og at der aldrig er blevet tilført så mange ressourcer til det danske sundhedsvæsen, som det er sket fra 2001-2005 under den her regering.