runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Jeg erindrer ikke noget tidspunkt, hvor man har haft så stor hast i forhold til at få ændret de strukturer eller være inde i det maskinrum, som udgør vores velfærdssamfund.
Der må hr. Peter Christensen jo selv om, hvordan han vurderer tingene, hvordan han tæller tingene op, men jeg kan bare nævne, at siden vi kom til, har vi gennemført en række store ændringer af vores samfund.
Det startede med budgetloven, som er en stor ændring af vores samfund, al den stund at det ikke lykkedes en borgerlig regering i næsten 10 år at holde styr på økonomien.
Vi har ikke fået nogen forklaring på, hvorfor det ikke kunne lade sig gøre.
Vi kan bare konstatere, at det ikke kunne lade sig gøre – derfor en ret stor aftale
Derefter er der førtidspension, fleksjob, skattereformaftale.
Nu er vi så gået i gang med en temmelig stor ændring af vores folkeskole, som bliver til gavn for vores børn, og som jo også betyder noget.
Vi gennemfører også sammen med Venstre en stor modernisering af vores forsvar, som bestemt også kommer til at ændre på strukturerne i vores forsvar, og er netop i gang med at lægge sidste hånd på en kontanthjælpsreform og en reform af den måde, vores unge studerer på.
Så det er da ganske store reformer, vi snakker om her, og jeg har egentlig svært ved at se, hvad det er, Venstre vil i den her debat.
I stedet for bruge tiden på at skaffe bedre rammer for dansk økonomi koncentrerer man sig om et eller andet regnestykke, der dybest set ligger 1½ år tilbage i tiden.
Peter Christensen (V), 2013-01-30:
Det er jo interessant at høre – velkommen hjem i øvrigt – at statsministeren nu gerne vil snakke om arbejdsudbud, fordi lige før var der en debat med hr. Claus Hjort Frederiksen, hvor statsministeren nævnte en stribe reformer, som skulle understøtte, hvorfor det var en historisk amokregering, og så nævner man en lang række reformer, som ikke øger arbejdsudbuddet.
Kan statsministeren ikke bekræfte, at af de reformer, som har givet øget arbejdsudbud, har regeringen lavet to – Venstre har været med i dem begge to – og sammenlignet hermed blev der i den reformperiode, der var, mens Lars Løkke Rasmussen var både statsminister og finansminister, lavet reformer svarende til 105.000 personer?
Så derfor er det at kalde statsministerens politiske arbejde for historisk, når man netop diskutere arbejdsudbud, ganske enkelt ikke rigtigt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Der bliver spurgt, om jeg kan bekræfte, at jeg gik til valg på ikke at gennemføre den efterlønsreform, der blev aftalt mellem Venstre, Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, og uddybe, hvordan det harmonerer med mine udtalelser om reformamok på World Economic Forums årsmøde i Davos.
Altså, igen vil jeg konstatere, at det er meget glædeligt, at Venstre er vågnet op, deltager i debatten og følger med i, hvad der foregår på et Davosmøde.
Det er rigtig godt.
Jeg synes jo også, at det ville være interessant, hvis Venstre så kunne vise samme interesse for det, der foregår herhjemme, den økonomiske udfordring, vi står med, de dagpengemodtagere, som er ved at komme i klemme, hvor Venstre har været ganske ligeglade med dem.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne bekræfte, hvad alle ved, nemlig, at vi alle sammen før valget, i hvert fald de to store toneangivende partier, var optaget af at sikre, at danskerne arbejdede noget mere.
Det var derfor, vi gik til valg på, at danskerne skulle arbejde en time mere om ugen, og vi sagde meget klart og tydeligt, at det var nødvendigt for at få vores økonomi til at hænge sammen.
Så jeg tror ikke, at der er nogen, der overhovedet i valgkampen var i tvivl om, at Socialdemokraterne ligesom – det skal siges i al fairness – Venstre var optaget af, at arbejdsudbuddet var en del af det at få vores økonomi til at hænge sammen.
Peter Christensen (V), 2013-01-30:
Kan statsministeren bekræfte, at hun gik til valg på ikke at gennemføre den efterlønsreform, der blev aftalt mellem V, KF, DF og RV, og uddybe, hvorledes det harmonerer med statsministerens udtalelser om reformamok på World Economic Forums årsmøde i Davos?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Jeg kan da i hvert fald høre, at der er blevet slumret en lille smule, mens man lyttede til, hvad der foregik i Davos, for der nævnte jeg faktisk skolereformen blandt en række andre reformer, blandt vores skattereform, blandt førtidspensionsreformen.
De blev faktisk nævnt med navns nævnelse, da jeg deltog i panelet dernede.
Så måske skulle man tænke over, at man, næste gang man kritiserer så hårdt, i det mindste vågner hundrede procent op og kan notere det ned, der bliver sagt i et helt almindeligt panel i en paneldebat i Davos.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-01-30:
Jeg vil sige til statsministeren, at jeg er meget ked af, hvis det, statsministeren holdt foredrag om i Davos, var folkeskolereformen og lignende reformer, for hvis vi tager det økonomiske område, har statsministeren været ophavsmand til to reformer, skattereformen i 2012 og førtidspensions- og fleksjobreformen.
Og som jeg sagde før: Hvis man fraregner de skattestigninger, regeringen har introduceret, ja, så giver det et arbejdsudbud på 12.000 personer, hvorimod VK-regeringen gennemførte reformer, der gav et arbejdsudbud på 105.000.
Men statsministeren må naturligvis undskylde, hvis det var folkeskolen, der var temaet for statsministerens optræden i Davos.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Hr. Claus Hjort Frederiksen stod lige her før og påstod, at jeg havde blæret mig, som ordene faldt, med dagpengereformen.
Jeg vil gerne bede hr. Claus Hjort Frederiksen om at dokumentere det, for det er ganske enkelt ikke rigtigt, og det bliver ikke mere rigtigt af at blive gentaget.
Det passer ikke.
Jeg har henvist til de reformer, som jeg selv har haft ansvaret for, og det er sådan set også rigeligt til at beskrive et reform frenzy.
Vi er gået i gang med en stor energi- og klimaaftale, som betyder en reformering af den måde, vi får energi på i Danmark.
Vi har en budgetlov, vi har en skattereform, som betyder rigtig meget, en førtidspensionsreform og en fleksjobreform.
Vi er i gang med en større skolereform, som kommer til at betyde utrolig meget for vores børn og kommende generationer.
Vi er i gang med en kontanthjælpsreform, og vi er også i gang med at få de unge hurtigere igennem uddannelserne.
Det er mange reformer på kort tid, og det var såmænd det, jeg henviste til.
Så derfor vil jeg bede hr. Claus Hjort Frederiksen om at tænke sig om et par gange, måske mere, før man begynder at opfinde ting, der rent faktisk ikke er sket.
Peter Christensen (V), 2013-01-30:
Jeg forstår godt, at statsministeren synes, at halvandet år tilbage er lang tid, så lang tid, at man skal glemme alt om det, for det skyldes jo de mange løfter, som statsministeren havde givet danskerne, men som ikke er blevet til noget.
Så siger statsministeren: Det er rigtigt nok, jeg gik til valg på at være imod en efterlønsreform, fordi vi ville have danskerne til at arbejde mere.
Så er mit konkrete spørgsmål bare: Hvis trepartsforhandlingerne, som statsministeren ønskede, var blevet til noget – det lykkedes så ikke for statsministeren at gennemføre det, for alle blev uvenner – var efterlønsreformen så ikke blevet til noget?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-01-30:
Det er jo rigtigt, at statsministeren i sidste uge brugte udtrykket, at Danmark er gået i reform frenzy, altså i reformvanvid, i kampen for at få styr på økonomien.
Når jeg så i modsætning til statsministeren tænker tilbage, så kan jeg sådan set kun komme i tanker om to reformer, som statsministeren er ophavsmand til og som øger arbejdsudbuddet i Danmark.
Det er skattereformen fra juni måned inklusive den lavere regulering af overførselsindkomsterne og så førtidspensions- og fleksjobreformen.
Jeg kan derimod komme i tanker om en lang række reformer, som statsministeren var imod, dengang hun var i opposition, nemlig skattereformen fra 2009, genopretningspakken fra 2010, tilbagetrækningsreformen fra 2011, og jeg kan også huske, at i den daglige politik var statsministeren fortaler for højere skatter, ingen besparelser og stigende offentlige udgifter, og statsministeren støttede just ikke tanken om en budgetlov dengang.
Statsministerens bidrag til at styrke lønkonkurrenceevnen kom jo frem i 2008, hvor statsministeren foreslog en pulje på 5 mia. kr. til yderligere offentlige lønstigninger.
Så er det bare, jeg gerne vil høre statsministeren sige, at efterlønsreformen er nødvendig, og at efterlønsreformen styrker væksten i dansk økonomi i en periode, hvor den demografiske udvikling reducerer arbejdsudbuddet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Nu har Venstre jo stillet et spørgsmål til mig om min deltagelse i World Economic Forums årsmøde i Davos, og jeg vil gerne starte med at sige velkommen til Venstre til debatten.
Det er dejligt, at man lige kigger ud over hængekøjens kant og så også deltager i den hjemlige debat om, hvad der egentlig sker i den økonomiske politik.
Der er nogle i Venstre, som har fundet anledning til at kritisere, at jeg har brugt udtrykket reform frenzy.
Jeg vil gerne stå hundrede procent ved, at vi har været i en reform frenzy, for det handler om, at regeringen fra starten har haft et meget ambitiøst reform- og moderniseringsprogram, som vi er i gang med at rulle ud.
Det var også det, jeg talte om i Davos, hvor jeg talte om vores førtidspension, vores skattereform, og jeg kunne i dag tilføje, at vi jo også har budgetloven, energiaftalen, fleksjobreformen, at vi er i gang med en stor skolereform, at vi snart barsler med en reform af vores kontanthjælpssystem og med, at de unge skal hurtigere igennem uddannelsessystemet.
På den måde tror jeg ikke at der er nogen, der er i tvivl om, at vi har haft ganske travlt med at gennemføre moderniseringer og reformer af det danske samfund.
Morten Bødskov (S), 2013-01-30:
Tak for det, formand.
Som sagt synes jeg, at det rigtigste er, at jeg ikke kommenterer en rapport, som jeg ikke har læst, og hvis nærmere indhold eller videre skæbne jeg ikke kender til.
Det vil jeg afholde mig fra at kommentere på nuværende tidspunkt.
Det kan være, der bliver lejlighed til det senere, og så går jeg bestemt gerne ind i en debat om det.
Som sagt mener jeg, og det bør vi fastholde her, at et pressenævn ikke bør gives mulighed for at straffe, f.eks. ved at uddele bøder.
Det er en kompetence, som hører til domstolene, og det synes jeg ligger helt i forlængelse af de meget smukke ord, der i øvrigt står om ytringsfrihed i grundlovens § 77.
Merete Riisager (LA), 2013-01-30:
Det andet er: Vil man støtte forslagene, som de foreligger, selvfølgelig vel vidende, at der kan komme justeringer, men støtter man generelt den her tanke om, at EU kan blive den øverste myndighed for nationale pressenævn?
Morten Bødskov (S), 2013-01-30:
Som man kan høre, udleder fru Merete Riisager også mange af sine spørgsmål af den rapport, som øjensynligt er blevet omtalt i Journalisten.dk.
Jeg vil afholde mig fra at gå i detaljer i mit svar, da jeg hverken kender noget til rapportens indhold eller i øvrigt videre skæbne på nuværende tidspunkt.
Men som sagt vil jeg gerne gentage det, jeg sagde tidligere, nemlig at jeg ikke mener, at et pressenævn skal gives mulighed for at kunne straffe, f.eks. ved uddeling af bøder.
Det er en kompetence, som må være forbeholdt vores domstole, og der synes jeg at det rigtige er at læne sig op af det, der står i grundloven om ytringsfrihed, og det findes jo i grundlovens § 77.
Merete Riisager (LA), 2013-01-30:
Tak for besvarelsen.
Jeg håber, at vi nu alligevel kan få en reel dialog om nærværende rapport, for jeg ved jo, fordi jeg sidder i Europaudvalget hver eneste fredag, at det jo er sådan med EU-stof, at hvis ikke man sørger for at diskutere rapporter og forslag osv., der fremlægges om et eller andet, så kommer det lige pludselig op, og så skal vi tage stilling til det, men så er det for sent at gøre det, hvis ikke vi har fået diskuteret det reelle indhold.
Så derfor vil jeg gerne høre om ministerens holdning til det.
Vil den danske regering afvise det, hvis det skulle blive sådan, at der blev fremlagt et forslag om, at Europa-Kommissionen bliver øverste myndighed for et dansk pressenævn, og vil regeringen også afvise den journalistiske status? Endelig vil jeg også gerne høre om det, man kan læse i rapporten, nemlig at nationale pressenævn skal følge et sæt europæiske standarder og være monitoreret af Europa-Kommissionen for at sikre, at de opererer i overensstemmelse med europæiske værdier.
Det er o.k., men kender ministeren til definitionen af disse europæiske værdier?
Morten Bødskov (S), 2013-01-30:
Som jeg startede med at sige, vil jeg afholde mig fra nærmere at kommentere en rapport, hvis indhold eller i øvrigt videre skæbne jeg ikke kender noget som helst til.
Men jeg vil dog helt generelt sige til fru Merete Riisager, at jeg ikke mener, at Pressenævnet bør gives mulighed for at straffe f.eks. ved uddeling af bøder.
Denne kompetence mener jeg og regeringen selvfølgelig bør og må forbeholdes domstolene.
Her synes jeg, det er rigtigt at henvise til grundlovens § 77 om ytringsfrihed.
Og så forstår jeg i øvrigt, at der ved den høring, der blev afholdt her på Christiansborg i maj sidste år, og som jeg omtalte i sidste spørgsmålsrunde, var en generel modstand imod muligheden for at uddele bøder.
Merete Riisager (LA), 2013-01-30:
Mange tak for besvarelsen, som jo til dels honorerede Liberal Alliances spørgende tilgang til det her.
For når Liberal Alliance er optaget af det her, er det jo bl.a., fordi vi har en ganske velfungerende dansk model, hvor vi har et pressenævn, som til dels trækker på domstolene, og vi har et system, der respekterer, at der er brede rammer for ytringsfriheden.
Nu foreslår det her EU-udvalg så en stor reform, der vil give pressenævn domstolskompetencer, så det derved vil blive muligt at indføre en slags Berufsverbot for journalister, da man ønsker, at de skal kunne miste deres journaliststatus.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren tage stilling til noget af det helt konkrete indhold i det her forslag.
Og vil regeringen støtte forslaget, hvis det bliver fremsat på en måde, der betyder, at EU-Kommissionen bliver øverste myndighed for det danske pressenævn?
Morten Bødskov (S), 2013-01-30:
Tak for det.
Det forslag, som der henvises til i spørgsmålet, og som jeg går ud fra at spørgeren læser op her inden længe, er nyt for mig, og jeg kender derfor heller ikke indholdet af forslaget efter det omtalte udvalgs mandat bortset fra omtalen i artiklen fra Journalisten.dk, som der også henvises til i spørgsmålet.
Generelt vil jeg sige, at det er mit indtryk, at der i branchen er opbakning til selvjustits på området.
Jeg forstår i øvrigt, at det også kom klart til udtryk på den fælles høring om medieansvar, som blev afholdt her i maj måned på Christiansborg.
Derfor glæder jeg mig også over, at branchen som helhed tager sit ansvar alvorligt på det her område, og det er efter min overbevisning også en nødvendig forudsætning for at have et velfungerende system.
Det er mit indtryk, at den danske model med et uafhængigt offentligt nævn, altså Pressenævnet, fungerer fint sammen med den selvjustits, som branchen udøver.
Vi skal naturligvis løbende overveje, om Pressenævnet har de værktøjer, der er nødvendige, og her synes jeg, at vi må rose mediernes vilje til at føre en åben og ærlig dialog og til at kaste et selvkritisk blik på branchen.
Det er også kommet til udtryk i forbindelse med den konference, der blev holdt her i maj sidste år på Christiansborg.
Det mener jeg er vejen frem, og derfor ser jeg heller ikke noget umiddelbart behov for nye og markante håndhævelsesbeføjelser, der i øvrigt efter min opfattelse ligger langt fra den danske medietradition.
Merete Riisager (LA), 2013-01-30:
Støtter ministeren, at »pressenævn skal have reelle håndhævelsesbeføjelser, såsom bøder, pålagt trykning eller offentliggørelse af undskyldninger eller fjernelse af journalistisk status«, som et EU-udvalg med deltagelse af en tidligere tysk udenrigsminister og Letlands tidligere præsident ifølge, www.journalisten.dk's artikel, »EU-udvalg vil have magt til at fyre journalister«, af 22. januar 2013 har anbefalet?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-30:
Er det ministerens vurdering, at en vejbenyttelsesafgift på mellem 2,7 og 2,9 mia. kr. vil medvirke til jobskabelse i den danske transportbranche og det øvrige erhvervsliv, eller vil den modvirke jobskabelse i den danske transportbranche og det øvrige erhvervsliv?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-30:
Hr. Flemming Damgaard Larsen spørger, om en vejbenyttelsesafgift på mellem 2,7 og 2,9 mia. kr. vil medvirke til jobskabelse i Danmark.
Lad mig starte med at spørge tilbage: Hvor ved hr. Flemming Damgaard Larsen fra, at regeringen vil vedtage en vejbenyttelsesafgift på mellem 2,7 og 2,9 mia. kr.?
Hvor ved han det fra?
Det er overhovedet ikke besluttet i regeringen, men jeg er helt klar over, at Venstre kører en kampagne i øjeblikket omkring den afgift, som man påstår er besluttet, men som ikke er besluttet.
Så vil jeg godt sige, at det er jo lidt mærkeligt, at vi skal have det her spørgsmål i dag, for hvem var det, der i sin tid vedtog den her lastbilsafgift?
Hvem var det, spørger jeg hr. Flemming Damgaard Larsen.
Det var hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, som i forbindelse med forårspakke 2.0 besluttede, at der skulle gennemføres en lastbilsafgift.
Og ikke nok med det, han brugte endda pengene, som på det tidspunkt ikke var krævet ind.
Den her regering står så nu med en regning, der skal betales.
Og hvor ser vi Venstre?
Når regningerne skal betales, ser vi ryggen af dem; så er Venstre ingen steder.
Det er den udfordring, den her regering står med.
Det synes jeg godt lige indledningsvis jeg vil sige til hr. Flemming Damgaard Larsen og partiet Venstre, som fører en ret høj cigarføring i den her sag, hvor det i virkeligheden er et kæmpe, kæmpe selvmål i betragtning af, hvem det var, der i sin tid besluttede den her afgift.
Så vil jeg også sige, at regeringen diskuterer den her sag.
Vi er fuldstændig klar over, at der er nogle problemstillinger, man skal være opmærksom på, hvis man vil opkræve afgifter, især i en krisetid, hvor virksomhederne i forvejen er udfordret på deres økonomi.
Derfor skal enhver afgift – enhver afgift – udformes på en måde, som er til mindst gene i forhold til de virksomheder, den kommer til at berøre, og det er regeringen fuldstændig opmærksom på.
Men en kørselsafgift på lastbiler er principielt baseret på et sundt princip om, at forureneren betaler.
Med en kilometerbaseret kørselsafgift vil transportbrugerne i højere grad selv være med til at betale for de udgifter, transport af varer medfører, hvad hr. Lars Løkke Rasmussen selv var inde på, da han var statsminister.
Som sagt var det jo den tidligere regering, som gennemførte det her.
Regningen skal betales nu.
Vi står over for regningen, Venstre løber deres vej.
Men, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, jeg kan garantere for, at vi gør alt, hvad vi kan, for at det her ikke skal få de negative konsekvenser, som Venstre går rundt og påstår det vil få.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-01-30:
Kan statsministeren bekræfte, at VK-regeringens efterlønsreform har været nødvendig for Danmark og dansk økonomi, jf. statsministerens udtalelser om reformamok på World Economic Forums årsmøde i Davos?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-30:
Nej, yderområderne skal ikke rammes særlig hårdt med den kilometerafgift, den daværende borgerlige regering besluttede.
Det var den daværende borgerlige regering, der besluttede den her kilometerafgift.
Man brugte endda pengene allerede dengang.
Vi skal så forsøge at samle op efter den borgerlige regering.
Det gør vi efter bedst mulig evne.
Det diskuteres i øjeblikket.
Men som jeg sagde i mit svar før, agter vi naturligvis at tage videst muligt hensyn til beskæftigelse, til virksomheder og også til yderområder.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-30:
Når ministeren kalder det en kampagne, der er kørt imod noget, må ministeren jo så kunne fortælle redeligt og ordentligt, hvad det så er, regeringen vil, siden vi er på vildspor.
Jeg ville være glad for, hvis ministeren i dag kunne fortælle, at det slet ikke handler om så mange penge, man nu vil indkræve fra de danske forbrugere, ved at de skal betale ekstra vejbenyttelsesafgifter på de varer og det gods, der skal køres rundt i Danmark.
Kom nu med et ordentligt svar, så vi ved, hvad vi har med at gøre, og så vi får afsluttet den her frustration over det her spørgsmål, vil jeg sige til skatteministeren.
I den sammenhæng kunne ministeren så også lige svare på det med yderområderne i Danmark, altså der, hvor man får længst at køre.
Skal de rammes særlig hårdt med den kilometerafgift, regeringen vil indføre?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-30:
Jamen hvad pønser regeringen på?
Regeringen forsøger at betale de regninger, som den daværende regering udstedte.
Det skulle vi da have tak for, skulle vi ikke?
Det er da, synes jeg, ædelt.
Den daværende borgerlige regering udskrev simpelt hen en masse regninger.
Når regningerne skal betales, så løber man sin vej.
Det skal vi nok forsøge at løse, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen.
Det diskuteres stadig væk, men jeg kan bare sige, at den kampagne, Venstre har kørt, savner ethvert grundlag.
Derfor forstår jeg heller ikke det spørgsmål, der bliver stillet i dag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-30:
Så er det i øvrigt meget usandt, at pengene er brugt, for det er jo slet ikke tilfældet.
Men lad det nu være.
Det kan vi klare på et andet tidspunkt.
Det vil være godt at få at vide.
Og hvor meget er det pr. kørt kilometer?
Kan vi få et svar på det?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-30:
For det her spørgsmål er ikke velbegrundet.
Det siges, at jeg ikke er klar over, hvad der foregår.
Jo, jeg er helt klar over, hvad der foregår.
Det er faktisk i mit ministerium, vi sidder og diskuterer det her.
Det med, at der er besluttet en afgift, der vil give et provenu på mellem 2,7 og 2,9 mia. kr., er usandt.
Undskyld, jeg siger det.
Det er decideret usandt.
Så derfor falder præmisserne for det her spørgsmål fuldstændig på jorden i hr. Flemming Damgaard Larsens spørgsmål.
Så siger hr. Flemming Damgaard Larsen, at det var før krisen.
Var forårspakke 2.0 før krisen?
Det var, efter at krisen var sat ind, og da netop den daværende regering skulle forsøge at lave et eller andet udspil i forhold til at sænke skatterne for at gøre det, som man mente krisen skulle imødekommes med.
Derfor vedtog man den her for at finansiere en del af pakke 2.0.
Igen, når regningen skal betales, så ser vi ikke Venstre.
Så løber de deres vej.
Så må vi andre stå med det problem.
Men det skal vi nok klare, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen.
Det garanterer jeg for.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-30:
Jeg kan godt forstå, at ministeren hele tiden prøver at tale udenom, for det er jo en meget, meget kedelig ting, som regeringen her arbejder med.
Alle andre i det her samfund ved, at regeringen arbejder med det her spørgsmål – åbenbart bare ikke skatteministeren.
Det er jo faktisk ret beklageligt, da det er inde for Skatteministeriets område, at man har med det at gøre.
Men det ved alle andre.
Det er fuldstændig rigtigt, at det i sin tid, altså før krisen, var noget, som den daværende regering var inde på.
Det er fuldstændig rigtigt, men det var en helt anden situation, for da havde vi ikke krise.
Nu har vi krise, og alle virksomheder arbejder med at få sorte tal på bundlinjen.
Vi er i en helt ny situation.
Vi er også i en ny situation med hensyn til, at det, som den nuværende regering arbejder med, er en vejbenyttelsesafgift, der er langt, langt større pr. kørt kilometer end det, man dengang havde i overvejelse.
Men det, som regeringen nu arbejder på, vil jo betyde, at danske virksomheder får langt sværere ved at skabe vækst, skabe arbejdspladser.
Der vil ske det stik modsatte, og det er det, vi gerne vil advare imod, og det er derfor, det er så vigtigt, at ministeren ikke kryber udenom et svar, men prøver på at give et ordentligt og redeligt og sobert og robust svar på det her spørgsmål, for det er vigtigt for den danske transportbranche, og det er vigtigt for det danske erhvervsliv, og det er vigtigt for de danske arbejdspladser.
Så jeg vil bede ministeren om, når nu ministeren har dæmpet sit engagement, at prøve at svare ordentligt og sobert på spørgsmålet.