runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Jamen jeg vil sige, at det jo er dybt forargeligt, hvis det har fundet sted, og hvis det er sket.
Men jeg har meget, meget svært ved at kommentere på noget, som er fremkommet fra en anonym kilde.
Tværtimod kan jeg jo nu stå her som minister og sige: Jamen vi har anlagt en nultolerancetilgang til det, sådan at enhver kriminel handling, som personalet bliver bekendt med, øjeblikkelig meldes til politiet.
Derfor synes jeg måske nok også, at hr. Peter Skaarup skulle have sagt »angiveligt« i nogle af sine sætninger, for det er jo lidt svært at løfte en bevisbyrde, som man kun har som et referat fra en anonym politimand, som har deltaget i et interview til artiklen.
Men jeg vil gerne sige, at finder der kriminalitet sted, skal der slås hårdt ned på det.
Vi har også gjort det, at vi har intensiveret politiets tilsyn med eksempelvis Center Sandholm, så der sker flere patruljeringer.
Vi tager sådan set problemstillingen med kriminalitet meget, meget alvorligt, og vi har en nultolerance, og vi anmelder ting.
Peter Skaarup (DF), 2014-02-26:
Det gode spørgsmål til justitsministeren er jo, hvorfor den her kritik kommer anonymt.
Hvorfor tror ministeren den gør det?
Det gør den jo, fordi det meget ofte kan være sådan, at hvis man blandt politifolk – det kan i øvrigt også være andre offentligt ansatte – tillader sig at sige ting og sager, så er det jo et kendt problem, at det kan få konsekvenser for den enkelte.
Man kan få mundkurv på, man kan blive udsat for chikane, forflyttelse, fyring og lignende.
Derfor er det klart, at spørgsmålet til justitsministeren må lyde: Hvordan vil ministeren sikre, at der kommer en ordentlig offentlighed omkring den politimæssige indsats på asylcentrene, så det ikke er sådan, at ministeren kan gå og sige, at det nok ikke passer, at vi har en anden virkelighed ude i samfundet?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Jamen til det sidste i forhold til offentligheden, vil jeg gerne slå fast, at det ikke bare er min, men også regeringens holdning, at man skal bruge sin ytringsfrihed, og man skal deltage i den offentlige debat med både viden og synspunkter.
Det gælder selvfølgelig også dem, som arbejder i det offentlige.
Vi kom jo lidt langt omkring under det sidste spørgsmål, og der blev spurgt til, om årsagen til, at man siger noget anonymt, kan være, at man er bekymret for sanktionerne.
Det er jo en problemstilling, som jeg i hvert fald ved at vi deler, og derfor er regeringen jo også på vej med at lave et udvalg, som lige præcis skal se på whistleblowerordninger – også når folk siger noget.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at jeg jo ikke ved, om jeg skal tro på det, der står i den her artikel.
Jeg ved, hvad politikken er, og jeg ved ikke noget om, hvorfor der er en enkelt anonym politimand, der har sagt, som han har gjort – hvis han overhovedet findes.
Hvordan pokker skal jeg så efterprøve det?
Peter Skaarup (DF), 2014-02-26:
Som jeg nævnte tidligere, er det desværre ikke bare en enkelt anonym politimand, vi taler om her.
Der er også en række medarbejdere i asylcentrene, som har fortalt om nøjagtig de samme ting, altså at der nogle steder er en kultur, hvor man fra nogle asylansøgeres side bruger hærværk som instrument, og det er jo også med til at gøre livet vanskeligere for dem, der virkelig gerne vil Danmark, gerne vil indordne sig og håber på så at kunne få asyl.
Altså, et af problemerne ved det her er jo den vrangholdning, man får, hvis det bare bliver skubbet ind under gulvtæppet, og ledelsen bare siger: Nå ja, det er jo sket, og det politianmelder vi ikke.
Så vil ministeren ikke godt her over for Folketinget fortælle, om ministeren ikke er enig i, at den type negativ adfærd, der beskrives i artiklen, skal have konsekvenser.
Vi kan ikke leve med, at asylansøgere bare ter sig, som det passer dem, og laver kriminalitet.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Der er ingen, der skal te sig, som det passer dem, og bare lave kriminalitet.
Og derfor skal man gribe ind, når det sker.
I forhold til Center Sandholm er der, siden den her regering trådte til, taget en række initiativer af både Røde Kors og Nordsjællands Politi for at dæmme op for kriminaliteten i Center Sandholm.
Og det er jo, fordi vi anerkender, at der er et problem.
Der har været mennesker, som har brugt fuldstændig uacceptable metoder, og derfor er der også blevet sat ind over for det.
Og der er blevet sat ind over for det, ved at alle medarbejdere nu er blevet instrueret i, at der skal anlægges en nultolerancetilgang, således at enhver kriminel handling, som personalet bliver bekendt med, øjeblikkeligt skal meldes til politiet.
Nordsjællands Politi har endvidere besluttet at iværksætte en række politifaglige initiativer, herunder intensivering af politiets tilsyn med centret i form af patruljering flere gange dagligt.
Peter Skaarup (DF), 2014-02-26:
Tak for det.
Det er i en lidt anden boldgade, og alligevel ikke.
Det var da heldigt.
Spørgsmålet er jo så, om det sker.
For er det egentlig ikke lidt mærkeligt, at det er et fremstående medlem af Socialdemokraterne, nemlig Lars Aslan Rasmussen, som ovenikøbet er ordfører på beskæftigelses- og integrationsområdet, der udtaler sig så markant og klart om, at når man støtter terrorisme – og det er det, der er tale om; salafisterne støtter bl.a. Said Mansour, som er anklaget for støtte til terrorvirksomhed – så skal man udvises af landet?
Er det ikke uheldigt, hvis det så reelt er i strid med Socialdemokraternes landspolitiske opfattelse?
For der er jo mig bekendt ikke nogen salafister, der er blevet udvist af landet.
Vi har diskuteret det mange gange, og jeg har også diskuteret det med forskellige repræsentanter for Socialdemokraterne, men de siger – når der kommer eksempler frem om fuldstændig vanvittige handlinger eller udsagn fra salafister, der fraråder folk at stemme eller opfordrer til terrorisme og lignende – at de gør alt, hvad de kan.
Men der sker ingenting, der er ikke nogen, der bliver udvist.
Så enten følger man Lars Aslan Rasmussen, der tegner butikken hos Socialdemokraterne i Københavns Borgerrepræsentation – og hvis man gør det, skal vi altså udvise nogle salafister, der opfordrer til krig mod Danmark, som de mere eller mindre gør, når de ikke vil have folk til at stemme – eller også gør man ikke, og så skal vi ikke gøre det.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Jamen det gør jeg da gladelig.
Vores holdning er, at man skal udvises, hvis man har begået noget, der gør, at man kan udvises.
Vi har jo en lovgivning, og den er sådan set meget, meget klar og tydelig: Har man opfordret til terrorisme, har man begået terrorisme, og dømmes man efter straffelovens bestemmelser om drab, ja, så skal man sådan set udvises, med mindre det vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Så forskellen er nok i det spørgsmål, som vi jo kommer frem til, nemlig: Hvad så med Danmarks internationale forpligtelser?
Og der er det sådan, at Socialdemokraterne støtter, at man overholder nogle internationale forpligtelser, og derfor udviser vi også dem, som vi kan udvise, men vi overtræder altså ikke vores internationale forpligtelser.
Og gør man også for ikke at stikke borgerne blår i øjnene, altså sige til en borger: Du er blevet krænket, og nu får du så lov til at gå ned til en domstol, og der vil du så blive krænket igen, fordi vi sådan set ikke kan bevise, at du blevet udsat for et overgreb.
For at undgå, at man laver den slags dobbelte krænkelser af borgere, som har været udsat for et eller andet grumt, så har vi jo et princip om, at vi ikke rejser en sag mod nogen, hvis vi ikke regner med, at den kan føre til dom.
Det handler også om retssikkerheden for den, der eventuelt vil blive udset som værende den potentielle gerningsmand, fordi ingen skal hives ned og stå på mål for noget, som man ikke kan bevise, at de har gjort.
Så det handler om retssikkerhed.
I forhold til at tale med menige politibetjente vil jeg sige, at jeg netop kommer fra et møde i Politiforbundet.
Jeg taler bestemt med menige politifolk, og jeg synes, at det er vigtigt, at de også tager medejerskab og ansvar for det nye system, vi skal til at lave, og det glæder mig, at Venstre og Dansk Folkeparti også vil være med til det.
Jeg er sikker på, at vi i fællesskab kan få lavet noget, der er rigtig fornuftigt.
Jeg ville sådan set ønske, at det var en debat om social dumping, selv om det ikke er det, jeg er blevet spurgt til, for det vil jeg meget gerne diskutere med Dansk Folkeparti, som jo i mange år sad på hænderne og ingenting gjorde for at løfte lige præcis i forhold til det faktum, at danske arbejdspladser bliver undermineret af folk, som kommer hertil.
Der har den nye regering jo faktisk strammet op og sørget for at lave aktioner, hvor vi koordinerer politi og SKAT og folk fra Beskæftigelsesministeriet, og sørget for, at vi er ude og lave kontrol og går efter bagmændene.
Og det er noget af det, der har været brug for i mange år, men som der altså først er taget fat på med den nye regering.
For vi tager faktisk social dumping fuldstændig alvorligt – desværre i modsætning til, hvad man gjorde tidligere.
Karsten Lauritzen (V), 2014-02-26:
Her lyder spørgsmålet: Agter ministeren på baggrund af de seneste udmeldinger fra en række politimestre omkring anvendelsen af måltal at tage løsningen op til revision?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Det sidste vil jeg egentlig godt gå op imod, for jeg synes, det er en lidt grov påstand at påstå, at politifolk råder folk til ikke at indgive anmeldelse.
Det kan have store konsekvenser for folk, hvis de ikke har indgivet en anmeldelse – eksempelvis i forhold til erstatning eller andet og i forhold til retsfølelsen.
Så jeg ved ikke, hvor Venstres ordfører har det fra.
Men det er klart, man jo sagtens kan have en dialog med en betjent, hvor man siger: Måske var det ikke vigtigt nok.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg synes måske nok, at det bekymrer mig lidt at høre spørgeren stå og sige, at dansk politi sådan mere eller mindre systematisk fraråder borgere at indgive en anmeldelse.
Det er i hvert fald ikke det indtryk, jeg har.
Karsten Lauritzen (V), 2014-02-26:
Som den afsluttende bemærkning vil jeg da sige til ministeren, at jeg er glad for den dialog, vi har haft her, og jeg synes sådan set, at den dialog, vi havde bag lukkede døre, fortjente også at komme ud i et lidt bredere perspektiv, og det er den så kommet nu.
Så får vi jo en forhåbentlig en god proces, så vi i løbet af efteråret kan være med til at få løst det her problem.
Så vil jeg bare sige til det med, at ministeren ikke mener, at der er nogen politifolk, der råder folk til ikke at anmelde, at jeg tror, at ministeren skulle tage ud og snakke med nogle menige betjente, fordi hvis det er svært for politiet at løfte en bevisbyrde eller umuligt for politiet at løfte en bevisbyrde i en sag, så råder de ofte folk til ikke at indgive en anmeldelse.
Det kan jeg også godt forstå, men det er jo en konsekvens af det system, vi har sat op, og når det er sådan nogle råd, der bliver givet, betyder det, at vi politikere ikke får et sandfærdigt billede af det, der reelt er kriminaliteten.
Jeg må sige, at det har jeg vedvarende hørt fra mange mennesker rundtomkring, og det er jo altså bl.a. en konsekvens af det måltalsystem, som vi har lavet, og som var det rigtige på daværende tidspunkt, men som også har nogle negative sider, hvor det her så er en af dem.
Det synes jeg bare at vi skal tage hensyn til, når vi snakker om et nyt system, fordi vi skal jo som politikere vide, hvad der rent faktisk bliver begået af kriminalitet derud i virkeligheden.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Det er vi ikke i min, for det kommer an på, hvordan vi udfylder det.
Jeg vil gerne om den problemstilling vedrørende bonusser sige, at jeg synes, der er en pointe, og det synes jeg at man må se på.
Jeg har personligt den holdning, at jeg synes, det skal være sådan, at man naturligvis skal honorere en chef i det offentlige, som har gjort en god indsats.
Men der kan man jo godt knytte det op på nogle andre parametre, end hvor mange cykelbøder der er udskrevet.
Det kan man godt, samtidig med at man har mulighed for at honorere en leder for at være moderne og være god til at få organisationen til at fungere.
Det er jeg helt sikker på at man kan finde ud af.
I forhold til det med, om vi skal have måltal, er jeg bare nødt til at sige, at vi bliver nødt til at have mål.
Det, jeg gerne vil have, er, at vi finder ud af tingene sammen og finder ud af, hvad det er, vi er enige om, hvor det er, vi gerne vil hen, og laver en plan for, hvordan vi når derhen.
Og det indebærer i min verden altså også, at vi har nogle mål.
Peter Skaarup (DF), 2014-02-26:
Altså, i forlængelse af det sidste, vil jeg sige, at jeg har set ministeren sige, at måltalsystemet i dag er en anelse for rigidt.
Men jeg vil gerne holde fast i, at hvis det bare er, fordi man vil lave en lille ændring af måltalsystemet, så tror jeg altså, at man har oversolgt det i de udtalelser, man kom med fra regeringens side, om, at man nu sådan mere eller mindre vil afskaffe dem.
Det vil man åbenbart ikke.
Vi har stadig væk det, der hedder resultatkontrakter, der altså siger til politidirektørerne, at der er nogle ganske bestemte ting, de er tvunget til at nå, hvis de vil have den her ekstra løn oveni, når året er omme.
Så vil ministeren ikke godt fortælle, præcis hvad det er, regeringen mener?
Hvis man bevarer måltallene, bevarer resultatkontrakterne, er vi jo i min optik lige vidt.
Tak for det.
Jeg synes jo, det er rigtig positivt, at ministeren er parat til at ændre på måltallene, som ministeren også har været inde på.
Det er der jo ikke meget trafiksikkerhed i.
Når det så er sagt, læser jeg jo det, ministeren siger i forskellige medier, på den måde, at de her måltal ikke bliver afskaffet, og det gør resultatlønnen, som politidirektøren får, heller ikke – til trods for at der senest har været en politidirektør, der har sagt, at det er rigtig skidt, og at han slet ikke vil have nogen resultatløn.
For hvis vi bevarer måltallene og bevarer resultatkontrakterne, hvad er det nye så?
Så sker der jo ingenting.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-26:
Nu bliver der spurgt ind til et arbejde, som er i gang, og rigspolitichefen sagde, så vidt jeg husker, da vi havde mødet, at han ville fremlægge noget for mig til sommer – det kan vi så tale om på den anden side sommerferien – med henblik på at vi kan få det til at virke, når vi skal lave nye aftaler for næste år.
Men når hr. Peter Skaarup så nævner trafikforseelser, vil jeg egentlig gerne nævne det som en af de ting, der også godt kan siges at have været en succes i forhold til måltallene.
Man kan måske godt stille det op og sige: Jo, men skal det lige være 937?
Er det det, der er saliggørende, altså at der skal være så og så mange aktioner eller kontroller?
Ikke desto mindre må man sige, at da man indførte måltal i forhold til trafikforseelser, havde man flere dræbte i trafikken, end man har i dag.
Og man havde omvendt et politisk ønske om at sige: Vi vil gerne have nedbragt antallet af dræbte i trafikken.
Hvordan gør vi det?
Jamen det gør vi ved at få færre til at køre rundt i påvirket tilstand; det gør vi ved at få folk til at sænke farten; det gør vi ved at passe på de bløde trafikanter, så det ikke er dem, der ender med at blive ofre.
Jeg tror godt, man måske kan lave strategien på mange forskellige måder, og jeg tror, det er en god idé, at man sørger for, at de medarbejdere, som skal udføre arbejdet, har medejerskab til den måde, man gør det på.
Jeg kan sige, hvor det er, vi skal hen, og jeg vil gerne drøfte det med forligskredsen, for vi skal være enige om, hvad det er, vi gør.
Men det er sådan, at vi kan gøre det på en anderledes og mere intelligent måde og uden de rigide krav, vi har i dag.
Christian Langballe (DF), 2014-02-27:
Det, som hr. Lars Barfoed jo nævner, synes jeg også er væsentligt i den her debat.
Nu diskuterer vi jo altså kulturen, som jeg mener er det afgørende.
Men det, som er diskussionen, er jo, om man mener, at dansk kultur har forrang i Danmark – det vil jeg sige giver sig selv – eller om man som i Det Radikale Venstre og åbenbart også i SF er endt i sådan en relativistisk sump, hvor det er rent kulturrelativisme og rent multikultur og diversitetsagendaen, der simpelt hen er på spil hele tiden.
Jeg må jo så bare sige, at jeg kan konstatere, at David Cameron har sagt, at den multikulturelle ideologi er død.
Det er jeg fuldstændig enig med ham i.
For det må da være sådan, at det i Danmark selvfølgelig er den danske kultur, der har forrang.
Det må være den, der gælder.
Og når man kommer til et land, så er det jo skik følge eller land fly
Hvis jeg tog en tur til Saudi-Arabien, ville jeg jo også overholde de regler, som de har dernede, selv om jeg ikke bryder mig om dem.
Men jeg vil da overholde dem i respekt for det land, jeg kommer til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-02-27:
Men jeg synes, jeg bliver lagt ord i munden af hr. Lars Barfoed, som har en eller anden dagsorden i det her.
Jeg siger jo netop ikke, at alt er ligegyldigt.
Jeg siger bare, at jeg ikke vil udføre sindelagskontrol.
Jeg synes, at der er vigtige værdier.
Andelsbevægelsen, fagforeningerne rummer en historie om et meget, meget stærkt fællesskab, hvor vi er gået sammen om at forbedre levevilkårene, hvor vi tager hånd om hinanden, hvor solidaritet er et nøgleord.
Det synes jeg er gode værdier og et udtryk for en dansk kultur, som jeg synes er bevaringsværdig, og som vi gerne skal have mere af, mere fællesskab, mere solidaritet.
Det er noget af det, der binder et samfund sammen måske mere end flæskesteg og frikadeller.
Jeg har forstået, at det er en meget, meget vigtig dagsorden, men jeg synes måske, at der i det her samfund lige nu er et større behov for at snakke om arbejdspladser, og hvordan vi rykker vores samfund videre efter en finanskrise.
Lars Barfoed (KF), 2014-02-27:
Altså, jeg må sige, at jeg hører her Socialistisk Folkepartis ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, stå og sige, at der er forskellige kulturer, men ordføreren vil ikke sige, at den kultur, de fælles værdier, vi har i det her samfund, den levevis, der er bygget op igennem århundreder i det her samfund, er værd at forsvare, at de er værd at skabe respekt om, at de er værd at styrke.
Tværtimod så siger fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at det er op til alle og enhver, hvad der nu er bedst.
Det skal vi ikke have nogen mening om her i det her Folketing.
Det, jeg taler om her, har ikke noget med religion at gøre.
Det med kirken er vi også uenige om, men lad os tage det en anden gang.
Det, jeg taler om her, har ikke noget med religion at gøre.
Det har noget at gøre med kultur, og der må jeg bare konstatere, at der er meget stærkt sammenfald mellem Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre i den kulturradikale tilgang, man har til tingene.
Der må Socialdemokratiet, selv om vi kan være enige om meget,
dog føle sig noget klemt mellem de to meget kulturradikale partier, som åbenbart mener, at vores kultur er ligegyldig.
Den er ikke værd at stå op for.
Jeg må sige, at jeg sidder og undrer mig mere og mere over at høre fru Karina Lorentzen Dehnhardts tale her og svar på spørgsmål.
Jeg fristes næsten til at sige, undskyld udtrykket, at det, vi hører fra Socialistisk Folkeparti her, lyder helt kulturradikalt.
Jeg må forstå det sådan, at så længe man bare overholder reglerne og respekterer demokratiet, og det er selvfølgelig vigtigt og væsentligt og grundlæggende, så kan resten sådan set være lige meget.
Så skal vi ikke blande os i noget med kultur, det må man selv om.
Selvfølgelig skal vi da respektere, at folk har forskellig kultur, men kan vi ikke være enige om, at vi i det danske Folketing har en forpligtelse til at værne om den kultur, de kristne traditioner, den kulturarv, den dannelse, som er bygget op i det her samfund i Danmark gennem århundreder?
Har vi ikke lov til at sige, at det nu engang er den levevis og den kultur og den dannelse og de værdier, som vi mener er bedst, og som vi vil have lov til at forsvare i det land, vi lever i?
For hvis vi ikke mener det, mener vi jo, at det hele kan være lige meget, og så kan jeg godt forstå, at vi har et problem, for så har vi ikke nogen særlig stærk kultur, hvis vi ikke her i det her Folketing kan have lov at mene, at vores kultur og vores levevis er den, vi foretrækker, og den, vi arbejder for at skabe respekt for og styrke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-02-27:
Jeg synes ikke, at religionen skal fylde særlig meget i det offentlige rum, og jeg tror sådan set også, at det vil være positivt i forhold til den dagsorden, som hr. Lars Barfoed er så optaget af, at vi får den adskillelse af kirke og stat.
Jeg tror bare ikke, at vi bliver enige om, hvad kultur er, og hvad kultur rummer, for det er meget forskelligt fra person til person.
Jeg kan huske, at da jeg var lærerstuderende, lærte jeg sådan set, at både Bibelen og Koranen havde det gamle testamente med rigtig mange af de her værdier tilfælles.
Så jeg tror i virkeligheden ikke, at vi er så langt fra hinanden, men jeg er da ikke blind for, at der også er problemstillinger, som skal italesættes, men det synes jeg jo også at vi gør.
Jeg synes stadig væk ikke, jeg har sagt, at alt er ligegyldigt, og at alt er relativt.
Jeg siger netop, at der er ting, som er værd at værne om.
Men jeg er ikke sikker på, at vi ser ens på det.
Hvad er dansk kultur?
For Dansk Folkeparti er det åbenbart noget med flæskesteg og frikadeller, men hvad gør vi med pizzaerne og kartoflerne og colaerne?
Skal vi holde op med at drikke og spise det?
Det mener jeg ærlig talt er op til de enkelte at finde ud af.
Og når det handler om vores daginstitutioner, har vi nedsat bestyrelser, som er med til at forme politikkerne, og som er med til at forme hverdagen derude.
Jeg er fuldstændig enig med den radikale ordfører i, at ønsker man forandringer her, må man melde sig ind i demokratiet, og man må stille op til bestyrelserne, hvis man ønsker noget andet.
Christian Langballe (DF), 2014-02-27:
Man kan selvfølgelig godt trivialisere alting og så sige, at diskussionen om frikadeller i daginstitutioner udelukkende handler om, hvad man er til – om man er til kebab eller til frikadeller.
Men diskussionen dækker jo over den væsentlige problemstilling, at man er ved at indføre nogle religiøse renhedsforestillinger i danske daginstitutioner.
Jeg mener, at regeringen og SF og i øvrigt også De Radikale da i det mindste må have en holdning til det.
Jeg mener ikke, at danske børn skal påduttes nogle religiøse renhedsforestillinger, som er dansk kultur fremmed, fuldstændig fremmed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-02-27:
Men jeg synes, at der skal være plads til alle, uanset om man vil have svinekød, eller om man vil have noget andet.
Og i min tid som folkeskolelærer havde jeg også børn, som var Jehovas Vidner, og som ikke fejrede jul, og som ikke fejrede fødselsdage.
De lavede nogle andre ting, og det fandt vi sådan set mindelige, pragmatiske og praktiske løsninger på derude i folkeskolen.
Jeg mener godt, der kan være plads til det hele.
Men det er demokratisk trufne beslutninger.
Altså, så må vi jo tage stilling til, om vi vil demokratiet i vores børnehaver, og om vi vil forældrebestyrelser i vores skoler.
Enten skal vi jo sige, at de har muligheden for at bestemme og være med til at præge det, eller også skal vi afskaffe demokratiet.
Det er sådan set de muligheder, vi har.
Og vil vi noget andet, må vi stille op, akkurat som vi gør til Folketinget, og arbejde for de synspunkter, som vi gerne vil fremme.
Lars Barfoed (KF), 2014-02-27:
Jeg synes, det er interessant, at når hr. Christian Juhl skal definere det med dansk kultur og danske værdier, er det, jeg hører hr. Christian Juhl sige, at det handler om at være åbne og nysgerrige over for andre kulturer.
Jeg er sådan set enig i, at det skal vi være.
Men det er da en fattig kultur, hvis det, der definerer vores kultur, er, at vi skal være åbne og nysgerrige over for de andre.
Vi må da gøre os bevidste om, at vi selv har en kultur, som andre så kunne være nysgerrige og åbne over for, især måske hvis de kommer hertil og vil bo i vores land.
Er vi ikke enige om, at der er en kultur i det her land, som er bygget op gennem århundreder, som vi må stå op og forsvare for at bevare?
Eller mener hr. Christian Juhl og Enhedslisten, at vi bare skal lægge os ned og så lade andre bestemme, hvad der skal være bærende kultur i det her land?