runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Jeg takker igen for spørgsmålet.
Det er altså lidt underligt, at vi, når vi lægger vore forslag meget åbent frem, som vi har gjort i forbindelse med finansloven - det er jo også derfor, hr. Hans Christian Schmidt kan dem - så bagefter bliver bebrejdet, at vi skulle have forsøgt at skjule, hvilke konsekvenser der vil være.
Vi har aldrig lagt skjul på, at det at finansiere en offentlig sektor også koster en lille smule for den enkelte.
Vores fordeling er bare en anden end Venstres.
Det er jo indlysende.
Men når Venstre vælger at lave skattelettelser og genindføre SP-ordningen samtidig, så tror jeg, at selv hr. Hans Christian Schmidt vil anerkende, at det næppe kan laves mere socialt skævt.
Det belønner dem, som i forvejen har høje indkomster - Venstres model - og de, der kommer til at betale, er lavindkomstgrupperne.
Vi synes, der er brug for også at sige, at hvis man skal de nedslidte skoler til livs, hvis man skal sikre en ordentlig hjemmehjælp, hvis man skal sikre ordentlige forhold på vores hospitaler, hvis man skal undgå den fortsatte nedslidning af vores skoler og af hele den offentlige sektor, så er vi også nødt til at kunne finansiere det, og det gør vi ved at bidrage med en ganske lille smule fra de bedst stillede i Danmark.
Det står vi gerne ved.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg er bestemt ikke glad for ventetiderne, og det gav jeg også klart udtryk for i min åbningstale forleden.
Jeg synes, at det er et særdeles sørgeligt resultat af strejken i foråret, at ventetiderne nu er kommet tilbage vel så nogenlunde på det niveau, som de havde, da vi overtog regeringsansvaret i 2001.
Jeg tror ikke, at jeg tager meget fejl, når jeg siger, at ventetiderne nu er tilbage på det niveau, de havde under Socialdemokratiet, og det er sandelig ikke godt nok.
Men det skyldes altså, at der var en strejke i foråret.
Og jeg kan forsikre hr. Jens Peter Vernersen om, at vi vil sætte alle kræfter ind på at få de ventetider bragt ned til det lavere niveau, de var kommet på, bl.a. som følge af den politik, vi har ført, hvor patienterne havde fået et frit valg, således at hvis ikke de kunne blive behandlet på et offentligt sygehus inden for i første omgang 2 måneder - og siden satte vi det jo ned til 1 måned - så havde de retten til at tage på et privathospital eller sågar til udlandet, og pengene fulgte med patienten.
Dette frie valg var en stærkt medvirkende årsag til, at der kom mere gang i aktiviteten, og at vi nu gennemfører 130.000 flere operationer om året, end dengang Socialdemokratiet havde ansvaret.
Så jeg siger bestemt ikke, at alt er godt inden for sundhedssektoren, for det er det ikke.
Det eneste, jeg sagde, var, at der er sket store fremskridt, og at vi arbejder på, at der skal være endnu større fremskridt.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-09:
Det er rigtigt, at der kom en ekstra stigning på grund af konflikten, men stigningen var allerede startet.
Og det er altså sådan, hvis jeg skal gentage det, at har man f.eks. grå stær, skal man vente i 40 uger på en operation; det var tidligere 32 uger.
Og som sagt, hvis det er sådan, at man har en diskusprolaps, så var ventetiden 15,7 uger, da regeringen tog over; nu er den på 26 uger.
Det er virkeligheden, og det har ikke noget med konflikten at gøre, for netop disse behandling har kunnet ske på privathospitalerne.
Statsministeren har gentaget og gentaget, at det var under VK-regeringen, alt skete på beskæftigelsesområdet.
Det passer ikke, vil jeg sige til statsministeren.
Under Nyrupregeringen kom der 300.000 flere i arbejde i almindelige job.
Det var 200.000 på det private arbejdsmarked og 100.000 på det offentlige til at passe de syge og de gamle og børnene.
Og arbejdsløsheden faldt - det ved statsministeren fra 350.000 til 130.000.
Det er altså langt, langt mere end det, der er sket her.
Og alligevel forsøger statsministeren med sin propaganda at fortælle, at alt ikke blev ordnet under Nyrup, og at nu sker det hele.
Det er virkelig det modsatte, der er tilfældet.
Dengang fik man folk uddannet, så de kunne påtage sig job; det er jo også det, man har glemt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Der tager hr. Jens Peter Vernersen fuldstændig fejl.
Jeg har slet ikke påstået, at der ikke skete et fald i ledigheden i 1990’erne.
Jeg har faktisk overhovedet ikke omtalt det.
Jeg synes faktisk også, at der i 1990’erne blev gennemført nogle fornuftige reformer af arbejdsmarkedet.
Dem støttede vi.
Den daværende socialdemokratiske regering gennemførte nogle ændringer af dagpengesystemet bl.a. med kortere dagpengeperiode, i flere omgange oven i købet, og vi støttede det hver eneste gang.
Så jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg ikke på noget tidspunkt har frakendt den daværende socialdemokratiske regering en indsats på arbejdsmarkedsområdet, tværtimod.
Og det er jo nogle af de indsatser, vi faktisk har ladet os inspirere af, når vi nu lægger op til at fortsætte den reformkurs på dagpengeområdet.
Med hensyn til ventetiderne vil jeg bare sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg er meget utilfreds, når jeg ser ventetider gå i vejret.
De skal ned.
Men jeg er altså nødt til at sige til hr. Jens Peter Vernersen, at konflikten i foråret har været helt ødelæggende for bestræbelserne på at holde ventetiderne nede.
Nanna Westerby (SF), 2008-10-09:
Det er jo sådan lidt et tema i dagens debat, at regeringen ikke længere bare kan skyde skylden på tidligere regeringer, når nu man står over for nogle problemer, som man skal bortforklare.
Jeg vil gerne tage fat i et rigtig stort problem.
I 7 år har den her regering haft ansvaret for uddannelsessystemet, og antallet af unge, der tager en ungdomsuddannelse, er i dag på niveau med antallet i 1993.
Det vil sige, at det er 15 års udvikling, som faktisk er blevet udraderet af den her regering, og vi har nu rigtig mange unge i en tid med potentielt stigende arbejdsløshed, som risikerer at have et uacceptabelt lavt uddannelsesniveau.
Og når jeg har forsøgt at rejse det her spørgsmål over for regeringen de sidste par år, har vi hørt utrolig mange søforklaringer.
nu, hvor der er gået 7 år, hvor man har haft regeringsmagten og dermed ansvaret for uddannelsespolitikken, er det naturligvis interessant at høre, om ikke det må være slut med de søforklaringer. Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren vil anerkende regeringens ansvar for den meget uheldige udvikling, vi ser i forhold til hvor få unge, der tager en ungdomsuddannelse i dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg kan sige til fru Nanna Westerby, at vores mål og ambitioner er aldeles uændrede, nemlig at praktisk taget alle i en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse, og at mindst halvdelen af en årgang skal have en videregående uddannelse.
Fru Nanna Westerby har ret i, at vi er inde i en periode, hvor det har knebet med at få kurven til at gå den rigtige vej.
Vores analyse er, at det i meget høj grad har noget at gøre med den buldrende økonomi, manglen på arbejdskraft, muligheden for, at også unge mennesker kan gå ud og tjene gode og hurtige penge, som gør, at der er nogle, der i hvert fald i en periode har valgt at gå ud og tage et job og få en efter forholdene ret pæn løn for det, og som så måske først på et senere tidspunkt vender tilbage til uddannelsessystemet.
Vi ved ikke nøjagtig, hvad det skyldes.
Det, jeg i hvert fald kan sige, er, at kapaciteten og pengene er til stede til, at vi kan opfylde målet om, at 95 pct. af en årgang skal have en ungdomsuddannelse, og at mindst halvdelen af en årgang skal have en videregående uddannelse.
Nanna Westerby (SF), 2008-10-09:
Nu spurgte jeg jo om, hvorvidt statsministeren ville anerkende, at regeringen har et ansvar for den uheldige udvikling, vi ser lige nu, og jeg kan så forstå, at statsministeren ikke vil anerkende det.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at vi endnu en gang skal se, at man på den måde løber fra ansvaret.
Om 2 år, i 2010, skal 85 pct. af en ungdomsårgang have en ungdomsuddannelse, og det mener alle også er urealistisk at nå.
Jeg synes bare, at det, netop nu, hvor det faktisk har gået godt for dansk økonomi, da er en falliterklæring, at det ikke er lige nu, vi kan gøre noget.
Man kunne fra regeringens side nedsætte en uddannelseskommission, man kunne lave en handlingsplan, men der sker ikke noget, og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vi endnu en gang skal se statsministeren og regeringen fraskrive sig ansvaret for et meget stort problem, som kommer til at give os nogle tømmermænd fremover.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg vil gerne sige til fru Nanna Westerby, at jeg ikke frakender mig noget som helst ansvar.
Det er regeringen, der har ansvar for at sikre, at den målsætning bliver opfyldt.
Jeg forsøgte at give en forklaring på, hvorfor det i hvert fald lige nu i et par år har været konstateret ikke at gå i den rigtige retning.
Jeg forsøger faktisk at tage spørgsmålet meget seriøst, for vi har den opfattelse, at det for det danske samfunds konkurrenceevne i fremtiden er afgørende, at befolkningen har et så højt uddannelsesniveau som muligt.
Derfor er det vigtigt, at 95 pct. af en ungdomsårgang f.eks. får en ungdomsuddannelse, og der glæder jeg mig da over, at en række af de initiativer, vi har taget, har ført til, at der er blevet bedre adgang til at få en erhvervsuddannelse, at der er oprettet flere rigtige lærepladser, at der er blevet oprettet flere praktiske indgange til uddannelsessystemet, som gør, at nogle unge, som måske før i tiden følte sig lidt fremmede over for den mere boglige del af uddannelsessystemet, har fået nye muligheder og nye chancer.
Så vi har faktisk taget en lang række initiativer, og vi arbejder til stadighed på, at målet skal blive opfyldt, at 95 pct. af en ungdomsårgang får en ungdomsuddannelse.
Benny Engelbrecht (S), 2008-10-09:
Statsministeren var i indledningen af sin replik meget klar i sin konstatering af, at oppositionen har det som mål at udfordre den siddende regering.
Hvis statsministeren skulle have noget at komme efter med hensyn til anlægsloftet, så skulle det være, at vi netop ikke udfordrer regeringen.
Anlægsloftet er begrænsende for innovativ tænkning, og jeg forstår ikke, hvorfor statsministeren og regeringen er modstandere af, at det på et område, hvor det er muligt at samle guld op fra vejen og oven i købet gøre en særlig indsats på klimaområdet, gøres muligt at lave investeringer med kort tilbagebetalingstid.
Man arbejder typisk med 5 år som tilbagebetalingstid på anlægsinvesteringer på energibesparende tiltag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jamen anlægsloftet spærrer ikke for nogen som helst form for nytænkning eller innovativ tænkning, som hr. Benny Engelbrecht siger.
Anlægsloftet går bare ud på, at kommunerne skal overholde de budgetter, de har lagt, så hvis kommunerne prioriterer, som hr. Benny Engelbrecht gerne vil have dem til, kan de lave al den nytænkning, de vil.
Det er et spørgsmål om en kommunal prioritering.
Når vi siger, at vi synes, det er vigtigt, at de overholder de budgetter, de selv har lagt og prioriteret, er det jo, fordi vi altså har en samfundsøkonomi, hvor der er mangel på hænder i bygge- og entreprenørbranchen, og så hjælper det jo ikke noget bare at hælde flere penge ud, hvis ikke der er folk til at udføre arbejdet.
Det er kun det, vi siger: Overhold de budgetter, I selv har lagt.
Inden for de budgetter kan I tænke alt det nyt, I gerne vil.
Benny Engelbrecht (S), 2008-10-09:
Lad mig tage et konkret eksempel på et innovativt projekt, som bliver bremset.
Sønderborg Kommune har ved hjælp af private partnere kunnet finde frem til en finansiering på 86 mio. kr. til et projekt, som over ganske få år vil blive finansieret af de besparelser, man laver på energiområdet.
Det er da et konkret eksempel på innovativ tænkning, som går ud over rammetænkningen.
Det er vel netop det, statsministeren også ønsker at kommunerne skal gøre, og de går oven i købet i tæt samarbejde med det private erhvervsliv.
Lad mig bare citere fra Dansk Byggeri, som i dag siger, at mangel på arbejdskraft ikke er hovedproblemet i bygge- og anlægssektoren, men at der er ledighed som følge af manglende aktivitet.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-09:
Det er næsten altid sådan, at jo dårligere en sag, statsministeren har,
jo mere polemisk bliver han.
Det tror jeg vi er mange der har oplevet gentagne gange her i Folketingssalen.
Statsministeren brugte ret meget tid på at fortælle om, hvor godt det gik på sundhedsområdet, hvor godt befolkningen blev behandlet.
Der ligger her en opgørelse, der viser, hvordan det så er gået med de her ventetider, som jo er bragt vældig meget ned, efter hvad statsministeren har fortalt os.
Hvad er virkeligheden så?
Ja, fra 2002 og så her til 2008 er den gennemsnitlige ventetid på 18 typer operationer vokset fra 14 ½ uge til 26 uger.
Er det prostata, så er det fra 21 uger til 30 uger.
Altså, der er ventetider på over ½ år, og det er altså det, man er så frygtelig glad for.
Så siger man godt nok, at der er kommet 130.000 flere i behandling, men det er jo folk, der er behandlet ambulant, det ved statsministeren også godt.
Det er altså lettere behandlinger, der er sket.
Samtidig ved vi, at medicinske patienter ligger på gangene.
Patienter med livstruende sygdomme bliver ikke behandlet.
Hjertesyge får lov at vente halve år på behandling.
Det er billedet af den sundhedspolitik, der eksisterer nu.
Men sammenfattende, gennemsnitligt, er der en stigning fra 24,5 ugers ventetid på at blive behandlet til 26,3 uger.
Det er det, statsministeren har præsteret.
Det synes jeg godt jeg vil lykønske statsministeren med, når han nu er så glad for det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jamen der er ikke noget som helst, der er fejet ind under gulvtæppet.
Jeg har udtalt mig om mange ting, om den EF-domstolsafgørelse, der kom, men jeg har aldrig udtalt mig i spørgsmålet om vejledning og praksis i Udlændingeservice, for det har jeg slet ikke nogen forudsætning for.
Jeg har sagt om den sag, at jeg som en selvfølge går ud fra, at offentlige myndigheder giver borgerne retvisende oplysninger om deres rettigheder, og for så vidt angår opfølgningen af EF-Domstolens dom, ved hr. Morten Østergaard jo, at vi har taget fat på det, og at der er indgået en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om at stille et nationalt værn op mod muligt misbrug af den dom, der er afsagt; en dom, som vi er meget uenige i.
Men selvfølgelig - og det er det andet, jeg har sagt retter vi os efter en dom, når den er afsagt.
Vi synes ikke, at den giver en tilfredsstillende retstilstand.
Den retstilstand prøver vi så på længere sigt at få ændret i EU, men indtil da har vi altså så stillet et nationalt værn op, som skal beskytte os mod misbrug af dommen.
Karen Hækkerup (S), 2008-10-09:
Hvis der er et sted, hvor der for alvor bliver brug for mere arbejdskraft, så er det i de danske fængsler, for med den retspolitik, som den her regering har ført, så bliver der behov for flere pladser i fængslerne.
Statsministeren sagde forleden dag, at regeringens retspolitik har virket, men at der stadig væk var nogle udfordringer.
Jeg synes da godt, man kan sætte spørgsmålstegn ved, om den har virket.
Man kan konstatere, at siden 2001 er antallet af unge mennesker, som bliver anmeldt for at have begået en voldsforbrydelse, når det drejer sig om dem under 15 år, steget med 100 pct.
Når det drejer sig om dem, der er mellem 15 og 19 år, er tallet steget med 30 pct.
Er det ikke på tide, at statsministeren siger, at det måske ikke kun var politireformen, der var noget at komme efter, det er måske også hele retspolitikken, hele socialpolitikken, hele integrationspolitikken, som har fejlet, og som gør, at vi i dag har så mange kriminelle børn.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg tror, fru Karen Hækkerup har fuldstændig ret i, at der i 1990'erne blev ført en fuldstændig løsagtig politik, når det gælder retspolitikken, når det gælder integrationspolitikken, som selvfølgelig bliver ved med at ligge som et problem i det danske samfund.
Det siger jeg ikke, fordi vi så vil frakende os selv et ansvar, for nu er det os, der har ansvaret.
Så det, vi har ansvaret for nu, er at rydde op i al den løsagtighed, som gjaldt under den tidligere regering, hvor en løsagtig udlændingepolitik betød, at der simpelt hen kom så mange ind i Danmark, som ikke kunne klare sig selv i det danske samfund.
Det har så også afstedkommet, at der nu vokser børn og unge op, som har fået
en hvad skal vi sige - for dårlig start, simpelt hen fordi kommunerne slet ikke kunne overkomme det i sin tid.
Der blev ført en retspolitik, hvor der efter vores opfattelse blev taget alt for blødsødent på selv hårdhændede forbrydere.
Det er der nu alt sammen blevet rettet op på: Vi har skærpet straffene for vold og voldtægt og en række andre alvorlige forbrydelser; vi har forstærket kampen mod ulovlige våben; vi tager nu nye initiativer for at komme bandeuvæsenet til livs.
For jeg deler fuldstændig fru Karen Hækkerups opfattelse, at det selvfølgelig er helt og aldeles uacceptabelt.
Derfor læner regeringen sig ikke tilbage og siger, at vi har gjort alt, hvad man skal.
Nej, vi bliver ved, når vi ser nye udfordringer.
Karen Hækkerup (S), 2008-10-09:
Statsministeren ved jo godt, at de stramninger, som regeringen har stemt for, har Socialdemokraterne bakket op om, fordi der var noget at komme efter på det punkt.
De ghettoproblemer, der har været, var ikke nogen, som man ikke har kunnet løse igennem de her mange år, hvor den borgerlige regering har siddet.
Det viser tallene for anbringelser af børn.
Vi har et stigende antal børn, som er på stoffer, vi har et stigende antal børn, som havner i kriminalitet.
Børnene er på stoffer, fordi de ikke kan klare at være i den virkelighed i den familie, som de er i børn, som vi kunne hjælpe, og som, hvis vi hjalp dem, ikke ville havne i kriminalitet, men ville have et godt liv uden for kriminalitet.
Er det ikke på tide, at statsministeren indser, at straf ikke er det eneste middel, man kan bruge i retspolitik?
Der er også en forebyggende indsats, og der har regeringen fejlet, når det gælder om at koordinere indsatsen over for de enkelte børn, når det gælder om at koordinere indsatsen over for ghettoområder, og når det i det hele taget har drejet sig om at få de børn, der har problemer, til at lære noget i stedet for at rende rundt på gaderne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Det giver jeg jo fru Karen Hækkerup fuldstændig ret i, så det kan vi slet ikke blive spor uenige om.
Derfor tror jeg også, at fru Karen Hækkerup med stor glæde må have hørt på min tale og sikkert efterfølgende læst den, for det var jo lige præcis det, jeg sagde i min åbningstale, nemlig at det er her, vi skal sætte ind: en forstærket indsats for bedre integration, en forstærket indsats for at undgå ghettodannelser, en forstærket indsats for at forebygge de sociale og kriminalitetsmæssige problemer.
Alt det var det, der lå i min åbningstale plus en forstærket indsats i uddannelsessystemet for at sikre, at de unge får et godt og solidt uddannelsesmæssigt fundament, så de bl.a. kan lære et ordentligt dansk.
Ole Sohn (SF), 2008-10-09:
Jeg tror, vi nærmer os sagens kerne.
Jeg tror, at statsministeren simpelt hen har misforstået hele det her begreb, der hedder miljøpolitik, at der, hvor statsministeren mener at miljøpolitikken skal gøre gavn, er ved genbrug.
Statsministerens åbningstale var jo udtryk for genbrug, for sidste år og forrige år og forrige år igen sagde statsministeren: Nu skal vi gøre noget ved kriminaliteten, nu skal vi gøre noget ved det stigende frafald på uddannelserne, nu skal vi gøre noget ved ditten, og nu skal vi gøre noget ved datten.
Statsministeren har jo stået i spidsen for en regering, som har haft ansvaret i snart 8 år, så man kan jo ikke blive ved med at sige, at det nu er noget, man vil gøre noget ved.
På et eller andet tidspunkt skal man jo også tage ansvaret for, hvorfor man ikke i tilstrækkeligt omfang har gjort noget ved det.
Fru Helle Thorning-Schmidt forsøgte at få frem, hvor meget dagpengeperioden skal forkortes, og svaret var: Jamen vi skal have folk i arbejde tidligere, hvorfor skal folk gå i så lang tid, inden de kommer i aktivering?
En af de ting, jeg godt vil spørge om, når vi nu snakker om arbejdsløshed, er: Hvem har hindret regeringen i at fremrykke aktiveringen lige så meget, som man har lyst til?
Hvem har hindret regeringen i at sætte ind med efteruddannelse af arbejdskraften, sådan at den kan komme over i de nye jobåbninger, der kommer?
Det er der da ingen der har forhindret, det er bare et spørgsmål om vilje, måske også om evne, men i hvert fald om vilje.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jamen hr. Benny Engelbrecht behøver ikke være i tvivl om, at jeg værdsætter det meget, hvis kommuner begiver sig ud i nytænkning på miljø-, klima- og energiområdet.
Vi har brug for en masse nytænkning, og det er kommunerne særdeles velkomne til at foretage inden for deres budgetter.
Men regeringen har et ansvar for, at den samlede samfundsøkonomi kan holde til den aktivitet, der bliver sat i gang, og det er kun det, vi beskæftiger os med.
Derfor har vi altså sagt til kommunerne: I har lagt budgetterne, og nu vil vi gerne have, at I overholder de budgetter.
Så kan Sønderborg Kommune og alle andre kommuner bare prioritere de der innovative, nytænkende ting, som de gerne vil.
Det er der ingen overhovedet, der forbyder dem at gøre.
Ole Sohn (SF), 2008-10-09:
Men tilbage står jo: Hvem har forhindret, at man afkortede den tid, der gik, inden man sendte folk i aktivering eller satte omskoling i gang?
Kunne man ikke have gjort det i 2007, i 2006, i 2005, sådan at arbejdskraften hele tiden blev mere og mere efteruddannet og omskolet og mere mobil?
Det har regeringen da haft ansvaret for.
Det eneste, man kan sige med hundrede procents sikkerhed, er, at arbejdsløshedsperiodens længde ingen indflydelse har haft - i hvert fald ingen negativ indflydelse - på muligheden for folk for at komme i arbejde, for fra 2003 til i dag har det nuværende dagpengesystem faktisk medvirket til, eller i hvert fald ikke hindret, at 123.000 er kommet i arbejde.
Så dagpengeperiodens længde har intet at gøre med, hvorvidt folk kommer i arbejde.
Problemet er, om de har de rigtige kvalifikationer på det rette tidspunkt, og hvem har ansvaret for at sikre, at de får det?
Ja, det har den regering, som har haft ansvaret i 8 år.
Så det nytter ikke at sige, at nu skal vi i gang.
Det ville være voksent af statsministeren at sige: Jeg erkender, at vi ikke har været hurtige nok.
Vi har fejlet i de første 8 år, nu vil vi begynde at gøre noget ved det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Regeringen har gjort virkelig meget på forskellige områder for at give folk jobtilbud på et tidligere tidspunkt, og det er faktisk en af grundene til, at det er lykkedes at få ledigheden så langt ned.
Vi har fået et smidigere og mere velfungerende arbejdsmarked, men vi mener stadig, at der er nogle ting at gøre, og nu prøver vi så at kigge på dagpengesystemet.
Jeg synes, det er tankevækkende, at i en situation som i øjeblikket, hvor der vel er omkring 40.000 ubesatte stillinger, viser tallene, at omkring en tredjedel af dem, der er på dagpenge, er ledige i mere end 2 år.
Jeg synes egentlig, det er for dårligt, at vi ikke har et system, hvor folk kan komme hurtigere i arbejde, men skal gå så lang tid, når der er en skrigende mangel på arbejdskraft.