Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
I valgkampen deltog jeg i en paneldebat på Vestegnens Sprog- og Kompetencecenter sammen med Venstres Karen Ellemann.
Det var måske ikke så klogt af os, da det kun var underviserne i den fyldte kantine, der havde stemmeret, men det var nu alligevel en ret god oplevelse, for i kantinen blev vi mødt af folk fra alverdens lande med et brændende ønske om at blive danske statsborgere.
De knoklede for at tilegne sig vores mærkelige og møgsvære sprog, endda i en voksen alder – respekt for det.
Fra Socialdemokratiets side vil jeg godt sige varmt tillykke, vi glæder os til at dele både statsborgerskabets pligter og rettigheder med jer.
Danskerne kommer i mange farver.
Vi er efterhånden et multietnisk samfund.
Det er ikke godt, det er heller ikke dårligt, det er bare sådan, det er.
Man skal ikke tro på en bestemt gud for at være dansker, man skal heller ikke spise noget specielt eller klæde sig i noget specielt tøj eller på anden måde være eller føle eller tro noget specielt.
Men man skal kunne noget specielt.
Man skal kunne dansk, fordi danskere snakker dansk sammen, og man skal ville noget specielt, nemlig overholde og respektere vores grundlov.
Danmark er ikke New York City, hvor etniske og religiøse befolkningsgrupper lever adskilt, hvor der i Chinatown er byskilte på kinesisk, hvor områder af byen reelt har spansk som førstesprog, og hvor det er bredt anerkendt, at nogle bydele er jødiske.
Der er ikke noget galt med USA, men sådan kan et velfærdssamfund ikke fungere, og sådan skal det ikke fungere.
Kulturel adskillelse svækker samhørigheden i Danmark og dermed grundlaget for, at vi føler os forpligtet på hinanden.
Derfor synes vi, det er helt i orden, at der også er knyttet krav til et dansk statsborgerskab, særlig et krav om at beherske det danske sprog.
Samfund med lav skat og med opdelte boligområder, med adskilte skolesystemer og med lav sammenhængskraft kan måske godt fungere, de kan måske godt håndtere, at befolkningen ikke har et fælles sprog og dermed et grundlag for en stærk samhørighed, men sådan kan Danmark ikke fungere, sådan kan et velfærdssamfund ikke fungere.
Det forudsætter folkelig opbakning til en stor grad af omfordeling, og det forudsætter, at vi kan identificere os med hinanden.
Vi bliver simpelt hen nødt til at kunne føre en samtale på tværs af etniske, sociale og religiøse baggrunde.
Derfor er Socialdemokratiet med i en ny bred aftale om de regler, der fremadrettet kommer til at gælde for dansk statsborgerskab.
Vi fik trukket regeringens udspil i en god retning, så reglerne er blevet mere rimelige og mere klare.
For det første har vi måttet erkende, at der har været for store forskelle i udlændinges adgang til den nødvendige danskundervisning.
Det bliver nu strammet op.
For det andet bliver reglerne for optagelse på et lovforslag mere klare.
Vores ambition er, at markant færre dispensationssager skal omkring vores Indfødsretsudvalg.
For det tredje har Socialdemokratiet sikret en hurtig sagsbehandling af de sager, der er blevet klemt mellem de gamle og de nye regler.
Vi forstår udmærket, at det kan være træls at være havnet mellem de gamle og de nye regler, men vi håber, at den nye, hurtige sagsbehandling kan være et plaster på såret.
I kølvandet på de nye regler og på det her lovforslag har vi igen set enkeltsager debatteret i pressen.
Det drejer sig om den her sag, som jeg ikke kan citere fra, da den ligesom alle andre sager er underlagt fortrolighed.
Alle os, der har læst sagen og kender den, er, ligesom vi er i andre sager, underlagt tavshedspligt.
Derfor synes jeg også, det er en uskik, at enkelte medlemmer af Indfødsretsudvalget har rejst sagen i pressen.
Jeg kan forstå, at flere medlemmer af Indfødsretsudvalget og udlændingeministeren ikke ønsker at tildele statsborgerskab til folk, der er antidemokrater.
Socialdemokraterne vil ikke afvise at indgå i diskussioner om justering af de generelle regler, som godt nok er ret nye, men hvis nogen partier har konkrete forslag til at tilføje noget, enten til den loyalitetserklæring, som alle ansøgere underskriver, eller hvis nogen partier ønsker, at Politiets Efterretningstjeneste skal ændre deres sikkerhedsvurderinger, så forventer vi, at det formuleres som generelle principper for tildeling af indfødsret og inden for grundlovens bestemmelser om ytringsfrihed – selvfølgelig – så vi ikke sagsbehandler på baggrund af, hvad enkelte medlemmer af udvalget har googlet sig frem til siden sidst. Afslutningsvis vil jeg endnu en gang sige stort tillykke til alle jer, der har knoklet for at få jeres navn på det her lovforslag.
Jeg håber, vi ses til forårets statsborgerskabsdag.
Socialdemokraterne støtter selvfølgelig lovforslaget.