runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Med det her lovforslag hæver vi igen den kriminelle lavalder til 15 år.
Dengang Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti styrede Danmark, blev den kriminelle lavalder sænket til 14 år.
Det var led i en studehandel i forbindelse med en aftale om finansloven.
Dengang var argumentet, at der var hårde kriminelle 14-årige, og at det ville have en afskrækkende effekt.
Det viser sig nu, at intet af det passede, intet af det overhovedet.
Af præcis den samme grund er alle høringssvarene til det her lovforslag da også positive.
Nogle gange kan det jo ske, at folk skriver for og imod, når vi laver nye love her i Folketinget.
Der kan være forskellige hensyn, der vejer i den ene eller den anden retning, men ikke her.
Alle uden undtagelse synes, det er en god idé at sætte den kriminelle lavalder op.
Også da lavalderen blev sat ned fra 15 år til 14 år, var der en masse ekspertviden på det her område, og alle eksperter sagde: Vil I ikke nok lade være med at gøre det her.
Det valgte det herskende regime bestående af Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative så fuldstændig at se stort på.
Da den kriminelle lavalder blev nedsat, var det på mange måder et sørgeligt højdepunkt for VKO-årenes værdikamp, der gik ud på, at bare fordi folk ved noget, behøver man ikke at lytte til dem.
Det endte jo med at være en stor styrke ikke at være klog.
Vi – Socialdemokraterne og regeringen – mener, at der skal gøres noget effektivt ved ungdomskriminaliteten.
Derfor har vi i regeringsgrundlaget en hel vifte af initiativer, der skal foldes ud.
Vi skal have en ny tilgang til ungdomskriminalitet, hvor vi griber tidligere og mere individuelt ind.
Jeg tror, vi skal snakke om rejsen gennem systemerne: politi, anklagemyndighed, kriminalforsorg og kommune.
Hænger det sammen?
Oplever den enkelte unge den samme holdning til konsekvens hele vejen gennem systemerne, eller bliver han i stedet en, der spekulerer i de forskellige systemer, og hvordan man grejer dem?
Sænkningen af den kriminelle lavalder betød ikke noget for mængden af begået kriminalitet.
I stedet for skal vi se på det, der faktisk virker, med henblik på at få mindre kriminalitet.
I debatten i dag kan vi få afdækket, om det fortsat står højt på valgprogrammet hos hvert enkelt af de højreorienterede partier at få nedsat den kriminelle lavalder, eller om et eller flere af partierne faktisk er parate til at føre en retspolitik, der virker.
Det ville så være helt i tråd med den gamle regerings egen Ungdomskommission, som jo også anbefalede det.
Men de advarede jo selvfølgelig også i sin tid mod at nedsætte den kriminelle lavalder.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til en konkret sag, som har været fremme i medierne, i det her tilfælde står jeg med en artikel fra B.T., men det har også været i tv-nyhederne.
Overskriften er: Speedwaystjernes søn tæsket, og 14-årig slipper for straf, og det fremgår af artiklen, at den ene overfaldsmand er blevet sigtet for vold, da der var flere vidner til hændelsen.
Men der sker så det, at stedfaderen modtager et opkald fra retten om, at de alligevel ikke skal møde op i retten, fordi regeringens planer om at hæve den kriminelle lavalder betyder, at retssagen mod sønnens overfaldsmand ikke bliver til noget, og som der står i artiklen, er det ikke en besked, der møder forståelse hos stedfaren .
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Jeg formoder, at der er tale om en grov forbrydelse, sådan som jeg hører hr. Martin Henriksens sige det.
Jeg kan sige med det samme, at min holdning er, at den skyldige i det tilfælde skal på institution, og det kan så i øvrigt være, hvis det er en grov forbrydelse, med eller uden barnets eller forældrenes samtykke.
Jeg forestiller mig ikke, at det her med at sætte den kriminelle lavalder op til 15 år betyder, at 14-årige bare kan gå rundt og gøre, som de har lyst til, eller lave vold eller kriminalitet.
Tværtimod.
Det, der skiller hr. Martin Henriksen og mig, er det med, hvad man skal gøre med dem, for selvfølgelig er der nogen, der kommer ud på et galt spor.
Det, der er det gode spørgsmål, er jo: Hvordan får vi dem tilbage på rette spor, så det der ikke kommer til at ske igen?
Martin Henriksen (DF), 2011-12-20:
Så skal jeg bare høre, om jeg forstod det korrekt.
Det var jo ærlig snak.
Når det fremgår, at regeringens planer om at hæve den kriminelle lavalder betyder, at retssagen mod sønnens overfaldsmand ikke bliver til noget, har jeg så forstået det korrekt med, at beskeden fra myndighederne til den person, der er ofret, møder forståelse hos den socialdemokratiske ordfører?
Hvis den ikke møder forståelse, skal man jo ikke støtte det lovforslag, vi behandler her i dag, men den møder altså forståelse.
Kan jeg få bekræftet det?
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Ja, det gør den da i høj grad.
Når det gælder folk, der har været udsat for lige præcis det der, er det jo ikke sådan, at myndighederne skal give op og sige til den 14-årige: Gå du bare videre med at gøre, som du har lyst til.
Tværtimod!
Nu kender jeg ikke sagen helt til bunds, men en 14-årig, der har begået noget groft, skal der i høj grad følges op på og skal da i høj grad på institution.
Det bedste, vi som samfund kan gøre, er jo at tage fat i den 14-årige og sige: Hvordan undgår vi, at du kommer til at foretage det samme igen.
Det må være det, der er hele øvelsen for vores indsats over for de unge.
Så det skal da i høj grad være noget med, at man får taget fat i folk, også selv om de er 14 år, også selv om de er 13 år.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-20:
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor hr. Martin Henriksen slap, men måske på et andet principielt niveau.
Det er jo sådan, at Folketingets beslutningsmyndighed til at bestemme, hvornår en lov er gældende, egentlig er trådt ud af kraft her, for Rigsadvokaten har sendt et brev ud til alle anklagemyndigheder om, at alle domstolene skal indstille alle sager mod unge mennesker mellem 14 og 15 år, fordi denne lovgivning nu er på vej.
Jeg vil høre ordføreren, om det ikke er et problem.
Der er jo en grund til, at vi har magtens tredeling, og vi er den lovgivende magt, og indtil en ny lov træder i stedet, er det den eksisterende lov, der er gældende.
Lige nu behandler vi et lovforslag, som vil sætte den kriminelle lavalder op til 15 år – og fair nok, hvis der er et flertal for det, sådan er lovgivningsarbejdet – men er det ikke et problem, at det pludselig ikke mere er Folketinget, der bestemmer, hvornår en lov er gældende?
Det er jo det, der bliver tilfældet her, når Rigsadvokaten pludselig bestemmer – sikkert efter ordre fra Justitsministeriet, men det må vi finde ud af senere, når justitsministeren kommer på talerstolen.
Er det ikke et problem, at det pludselig ikke er Folketinget, der bestemmer, hvornår en lov er gældende, hvornår den skal virke med tilbagevirkende kraft osv.?
Er det ikke et problem?
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Det ville være et problem, hvis det, hr. Dennis Flydtkjær sagde, var rigtigt.
Domstolene skal dømme efter loven, og de skal dømme efter den lov, der gælder, og uanset hvor meget et flertal i Folketinget har udtrykt deres vilje til at ændre loven, skal domstolene selvfølgelig dømme efter den eksisterende lovgivning.
Det, som jeg tror hr. Dennis Flydtkjær tænker på, er spørgsmålet om, om anklagemyndigheden skal rejse de her sager, men det har jo ikke noget at gøre med, hvad domstolene lægger til grund, når de dømmer.
Hvis jeg skal prøve at tænke med hr. Dennis Flydtkjær, er spørgsmålet, om det er fornuftigt, at anklagemyndigheden overvejer, om de skal blive ved med at rejse sager mod 14-årige, hvis de godt ved, at loven bliver ændret lige om lidt til, at lavalderen er 15 år.
Se, jeg synes, det er fint, men jeg går jo også ind for, at vi har 15 år som den kriminelle lavalder.
Jeg synes, det er glimrende – for det første, fordi jeg går ind for en kriminel lavalder på 15 år, for det andet, fordi jeg da synes, det er fornuftigt, at anklagemyndigheden altid overvejer, hvor det er fornuftigt at bruge ressourcerne.
Selvfølgelig bliver man nødt til at lave en afvejning af, hvad der er vigtigt.
Jeg har også selv en holdning til, hvilke sager det er rigtig, rigtig vigtigt at få igennem retssystemet i ekspresfart, og dem vil jeg da også foretrække at anklagemyndigheden tager fat i først, eksempelvis voldtægt, altså nogle andre grove tilfælde, hvor det er dem, der er vigtigst at prioritere og vigtigst at få igennem.
Jeg skal så bare sige igen, at der er det fundamentale skred, i forhold til da Dansk Folkeparti fik den her indrømmelse igennem, at vi ikke har kunnet se en eneste effekt på kriminaliteten begået af 14-årige – ikke nogen.
Det vil sige, at det er lykkedes Dansk Folkeparti at få en indrømmelse i en finanslovforhandling, som ikke har haft nogen virkning overhovedet.
Det må da være definitionen på symbolpolitik.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-20:
Tak for svaret.
Jeg kan forstå, at ordføreren støtter den idé, at man skal udskyde alle sagerne, indtil der bliver vedtaget en ny lovgivning.
Det rejser et meget principielt spørgsmål, for så begynder man jo at kunne spekulere i det her; så kan de forskellige forsvarsadvokater jo med rette sidde og sige, at der danner sig et nyt flertal i en eller anden sag – det kan være en voldtægtssag eller andre ting, hvor der er ny lovgivning på vej.
Skal alle sager så udskydes der, så den nye lovgivning, som eventuelt kommer, også kommer til at virke med tilbagevirkende kraft?
Det er da noget af et skred, man lægger op til, hvis man skal til at sige, at det, vi ser i dag, danner præcedens; bare fordi man pludselig udskyder alle sager eller sætter dem i bero, indtil der kommer en ny lovgivning, skal man også gøre det fremover.
Det kan jeg have nogle store bekymringer over.
Jeg kunne forstille mig, at jeg i morgen kunne læse i aviserne, at et flertal siger, at vi fremover må køre 90 km/t. på landevejene.
Man kunne så godt forestille sig, at folk begyndte at gøre det, for de bøder, de får, skal måske sættes i bero eller slet ikke udstedes, fordi der jo nok kommer en ny lovgivning, der siger, at de må køre 90 km/t.
Så begynder folk altså at spekulere i det her, og jeg synes da, at det er noget af et skråplan at komme ud på.
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Jeg synes måske også, at overvejelsen på en eller anden måde bærer præg af lidt af et skråplan, for man ville jo kunne gennemføre den præcis samme argumentation, hvis man så på nedsættelsen af den kriminelle lavalder fra 15 til 14 år.
Der ville man selvfølgelig også kunne finde en række tilfælde, hvor man ville kunne sige, at den ene dag gjaldt den ene type lovgivning, og den anden dag gjaldt den anden type lovgivning.
Hvis man dagen før nedsættelsen af den kriminelle lavalder begik en kriminel handling og dagen efter nedsættelsen begik præcis den samme kriminelle handling, ville der være forskel på, hvordan man blev straffet.
Jeg synes overhovedet ikke, det er overraskende, at det er sådan, det virker ude i den virkelig verden.
Jeg vil sige til hr. Dennis Flydtkjær: Ja, jeg vedgår, at jeg går ind for, at den kriminelle lavalder skal være på 15 år, og det gør jeg, fordi jeg tror på, at skal vi få de unge på 14 år ud af en kriminel løbebane, og skal vi få dem til at beskæftige sig med noget mere fornuftigt, så skal vi ikke begynde med at straffe dem som voksne – og det er jo dybest set det, det er udtryk for, når man har sat den kriminelle lavalder til 14 år.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Jeg synes faktisk, det er lidt irriterende – det ord må jeg vel egentlig godt bruge – at høre, at vi ikke skal straffe 14-årige, ligesom vi straffer voksne, for det har der jo sådan set aldrig været tale om.
Altså, det var jo aldrig nogen sinde meningen, at 14-årige skulle i fængsel; det har aldrig været meningen, da den kriminelle lavalder blev sat ned.
Og det, der generer mig endnu mere, er, at ordføreren står og siger, at nu skal vi have en ny tilgang til ungdomskriminalitet, en tilgang, hvor man skal se på, at det rent faktisk virker.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad virker på en 14-årig dreng, som netop nu slipper for at blive anklaget, efter at han har sat en hobbykniv ind mod halsen på en anden ung og truet ham på livet?
Hvad virker på sådan en gut, i forhold til hvad Socialdemokratiet vil?
Er det rundbordssamtaler eller hvad?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Næh, jeg tror, det er noget andet, der virker på sådan en. I virkeligheden tror jeg, at hans problem er, at han aldrig nogen sinde er blevet opdraget, at han aldrig har lært at respektere og forstå grænser, hverken sine egne grænser eller andres grænser.
Men jeg tror ikke en krone på de der rundbordssamtaler.
Der er meget af den opfølgning, der sker på ungdomssanktioner i Danmark i dag, som slet ikke er sådan, som mit temperament er til.
Men der er også ungdomssanktioner, og der er også institutioner, hvor man følger op på en helt anderledes og meget mere konsekvent måde, og hvor man faktisk begynder at sige: Dem, der er her, har også nogle grænser, og de skal også respekteres.
Det, der er min pointe, er noget andet.
Det, der er min pointe, er, at hvis ikke vi går i gang med at gøre det, ender vi bare med at fremme, at de i en helt ung alder kommer ind på en kriminel løbebane, som de bliver på, bl.a. hvis man siger, at dem, der er 14 år, skal ind på de samme institutioner som nogle, der er 16 år eller 17 år.
For de kan allerede være godt inde på den kriminelle løbebane.
Det er lige præcis det, jeg synes der er så problematisk.
Det, jeg så sigtede til i min ordførertale, var, at hvis man forestiller sig et ungt menneske – lad os sige, at det er en på 15 år – der efter at have lavet noget kriminelt kommer i kontakt med en lang række forskellige myndigheder, politiet, anklagemyndigheden, kommunen osv., er den holdning, den unge bliver mødt med hele vejen igennem de forskellige systemer, den samme, og er der den samme holdning til konsekvens?
Nej, det tror jeg desværre ikke der er, og det tror jeg kommer til at forvirre nogle af dem, der lige præcis har brug for at få en naturlig respekt for autoriteterne, og som lige præcis har brug for at opleve, at der bliver sat grænser.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Jeg synes bare, det er lidt underligt, at man nu står og siger, at de institutioner, der er for 16-17-årige, helt åbenbart ikke virker, for det er det, jeg hører ordføreren sige, altså at en 14-årig i hvert fald ikke skal ind på en institution, hvor 16-17-årige er, for de kan jo allerede være så langt ude, at det er et kæmpeproblem.
Det er den ene ting.
En anden ting er, hvis man som 14-årig har begået noget – bl.a. som i det eksempel, jeg nævnte, hvor man har truet en anden ved at sætte en hobbykniv ind mod vedkommendes hals og sige, at man kommer til at dø, hvis man ikke gør sådan og sådan – og der ikke er en konsekvens.
, det, jeg spekulerer på, er: Hvor gammel tror ordføreren et barn skal være, før det er for sent at få fat på vedkommende?
Det skal forstås på den måde, at jeg mener, at jo tidligere man får fat på unge, der er ude i noget snavs, jo tidligere giver man reelt de børn en chance for at rette op på deres liv.
Det er jo også derfor, at da vi satte den kriminelle lavalder ned til 14 år, var det ikke et spørgsmål om, at de skulle i fængsel, men det var et spørgsmål om at få fat på dem så tidligt, at man rent faktisk kunne vise dem, at der er en konsekvens.
Så hvor gammel skal et barn være, før man skal have fat på det – før det er for sent?
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Altså, det synes jeg er interessant, for hvis man f.eks. læser Information fra her i december, kan man se, at bl.a. Politiforbundet har udtalt, at det ikke har hjulpet at sænke den kriminelle lavalder.
De fortryder altså grumt, når de står i det, men det er faktisk ikke noget, de har overvejet, inden de har begået de her handlinger.
Og så slutter man sådan set af med fortælle, at det betyder, at politiet i virkeligheden kommer til at bruge tid på alt muligt andet, som ikke er så relevant som det, de ellers gerne ville lave.
Kan hr. Karsten Lauritzen ikke se, at man måske som teenager – og jeg er jo enig i, at man som teenager har en masse kompetencer, det er jeg meget enig i – har nogle andre forudsætninger for de valg, man træffer i livet, og at man måske derfor ikke skal behandles, som en voksen skal, når det kommer til det kriminelle system?
Og hvis hr. Karsten Lauritzen ikke er enig i, at der er forskel, mener hr. Karsten Lauritzen så, at man skal afskaffe den kriminelle lavalder?
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Da jeg var 14 år, var jeg en del af det, der hedder Ungdomsparlamentet – det hed Børneparlamentet dengang – og der var jeg faktisk på Folketingets talerstol for første gang, det var en fantastisk oplevelse.
Og jeg tror, at alle de unge, der var en del af Børneparlamentet dengang, faktisk var enige om, at selv om man er 13 eller 14 år, har man faktisk nogle kompetencer, og man forstår langt mere, end nogle voksne forestiller sig.
Så jeg tror godt, at en 14-årig, der begår alvorlig kriminalitet, er klar over, at han eller hun begår noget forkert.
Og jeg mener, og det er en politisk holdning, at det skal have en konsekvens.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-20:
På vegne af hr. Simon Emil Ammitzbøll skal jeg oplæse følgende tale
Der er vist ingen, der er i tvivl om, at Liberal Alliance er en klar og tydelig stemme for ytringsfriheden.
I det spørgsmål, vi behandler i dag, er der dog ikke tale om en urimelig indskrænkelse af borgernes mulighed for at komme til orde.
Det, vi behandler her, handler om ytringer, der har til formål at opfordre til, rekruttere til og oplære til meget alvorlige forbrydelser mod en medborger, forbrydelser, der, hvis de gennemføres, vil koste menneskeliv.
Det kan Liberal Alliance naturligvis ikke støtte, og vi stemmer derfor for forslaget.
Morten Bødskov (S), 2011-12-20:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at takke for den næsten totalt enige, positive modtagelse af det her forslag?
Sandheden er jo den, som det også har været fremme, at med lovforslaget sikrer vi, at dansk terrorlovgivning fortsat lever op til de forpligtelser, der følger af Europarådets konvention om forebyggelse af terrorisme.
Konventionen blev jo gennemført i dansk ret i 2006 i forbindelse med terrorpakke 2, og Europarådets Ministerkomité har efterfølgende i september 2008 besluttet at udvide det omtalte bilag til konventionen med FN's konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme.
De handlinger, der er omfattet af den nævnte FN-konvention, indgår dermed fremover i definitionen af en terrorhandling i Europarådets konvention.
Jeg er godt klar over, at der er tale om et meget, meget teknisk lovforslag, som flere også har været inde på, og jeg vil bare afslutningsvis sige, at vi jo selvfølgelig står til rådighed, også i udvalgsarbejdet, med at få det præciseret, hvis der er nogen, der føler behov for det.
Men jeg vil gerne takke ordførerne endnu en gang for de bemærkninger, der er faldet, og jeg ser frem til det videre arbejde med forslaget i Retsudvalget.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Det lovforslag, vi behandler, handler jo om forhøjelse af den kriminelle lavalder.
Der hersker ikke nogen tvivl om, at Venstres holdning i denne sag er, at vi ønsker at bevare lovgivningen, som den er, med den kriminelle lavalder på 14 år.
Mens den samlede kriminalitet ikke er stigende, oplever vi desværre eksempler på, at der er grupper af stadig yngre medborgere, som i en tidligere og tidligere alder begår en voldsom og mere bestialsk form for kriminalitet.
Det er klart, at vi fra samfundets side ikke kan og ikke vil acceptere det.
Vi er nødt til at reagere på det, og derfor mener vi sådan set, at den kriminelle lavalder på 14 år er fin, som den er.
Heldigvis er det sjældent, at 14-årige dømmes for kriminelle handlinger, men det ændrer ikke ved, at det er meget væsentligt, at vi kan stoppe helt unge, som er inde på en kriminel løbebane.
Tidligere var den eneste sanktion en løftet pegefinger.
Politiet kunne se frustreret til, mens de på en gang anholdte og løslod de samme unge.
Nu kan vi rent faktisk idømme helt unge en straf, ikke fængsel, men en straf, og på den måde vise, hvor samfundets grænser går.
Det er derfor befordrende for borgernes retsbevidsthed, men vi skylder også at vise de helt unge, hvor grænsen går.
Lad mig i den forbindelse understrege, at den nuværende lovgivning ikke betyder, at 14-årige kommer i fængsel sammen med hærdede kriminelle.
Det er der ingen af os der ønsker, slet ikke os i Venstre.
Vi tænker også på offeret.
Det er dybt krænkende, at en mindreårig kan slippe for straf, blot fordi vedkommende er mindreårig.
Vi har desværre set meget grove voldssager udført af unge mellem 14 og 15 år.
Skal de slippe for straf?
Det synes vi ikke i Venstre.
Der findes unge, som allerede i en tidlig alder må føle en konsekvens, der er hårdere end den, som døgninstitutionerne tilbyder, og det er krænkende for offeret at opleve, at unge forbrydere i stedet for straf bliver placeret på opholdssteder, hvor fritidsaktiviteterne er bedre end dem, mange almindelige unge har adgang til.
Det skal ikke være nogen badeferie at være straffet og begå kriminalitet, heller ikke selv om man er mellem 14 og 15 år.
De unge skal føle, at deres frihed bliver indskrænket, og at de ugerninger, de begår, har en konsekvens hver evig eneste dag.
Og jo større ugerningerne er, jo større konsekvenser skal de naturligvis have.
Vi forstår derfor ikke i Venstre, hvorfor man ønsker at sænke den kriminelle lavalder, når nu den ordning, der er i dag, fungerer ganske udmærket.
Her taler vi ikke om biltyverier eller andre mindre forseelser, men f.eks. om vold.
Straf må ikke stå alene.
Lige så vigtig er derfor forebyggelse af kriminalitet og sikring af, at dømte ikke begår kriminalitet på ny.
Derfor gennemførte den tidligere regering en stribe initiativer, bl.a. en øget indsats mod ungdomskriminalitet.
Det var i 2009.
Jeg er sikker på, at vi kan samarbejde også med den nuværende regering om yderligere initiativer.
Imidlertid kan forebyggelse ikke stå alene.
Derfor ønsker vi i Venstre ikke at støtte det lovforslag, som ligger til behandling i salen i dag.
Ole Hækkerup (S), 2011-12-20:
Da det daværende VKO-flertal indførte sænkningen af den kriminelle lavalder, var det store argument, at det ville have en præventiv effekt, altså at der ville være flere, der ville tænke sig om, og at man ville opleve et fald i kriminaliteten.
Jeg har gjort mig den ulejlighed at kigge på debatten fra dengang.
Det var det bærende argument.
Jeg skal bare få ordføreren til at bekræfte, at hele det fundament, man byggede sin argumentation på, da man sænkede den kriminelle lavalder, er forsvundet.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Det vil jeg ikke give ordføreren ret i, for vi har en politisk holdning i Venstre om, at selv om man er 14½ år og begår alvorlig kriminalitet, f.eks. vold, skal man opleve en anden straf.
Så skal man ikke opleve straffrihed.
Så det er jo en politisk holdning, hvor vi ønsker at tage større hensyn til ofrene end til forbryderne, og der har de i Socialdemokratiet haft en anden holdning, og den har de fortsat.
Den respekterer vi.
Men vi har nu haft en holdning, der har bygget på andet end det, ordføreren refererer til.