runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2012-01-27:
Liberal Alliance har absolut ingen indvendinger mod, at vi på dette område får tilrettet reglerne, således at det ikke forhales, at der kan sælges diesel uden biodiesel til landtransport.
Skal vi kunne opfylde kravene om mindst 10 pct. vedvarende energi i transportsektoren, skal dette middel selvfølgelig ikke spilles af hænde.
For os at se giver det langt mere mening at forstærke indsatsen på den ikkekvotebaserede sektor frem for at bruge danske penge på dyr og måske ofte nyttesløs udbygning af vindmøllesektoren, som nordmænd, tyskere og andre udlændinge ret beset får mest glæde af.
Så fik jeg vist også sagt det.
Men lovforslaget her har vi bestemt ingen problemer med.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-27:
Men den socialdemokratiske ordfører må da kunne forstå, at det er ødelæggende for den her debats seriøsitet, at man siger sådan nogle ting, bare fordi man ikke har et ordentligt svar.
Det, vi jo har fået konstateret nu gennem efterhånden nogle måneders debat, er, at der sådan set ikke rigtig er familier under kontanthjælpsloftet – altså de, der var der, dengang kontanthjælpsloftet eksisterede – som er fattige i nogen meningsfuld forstand, fordi de beløb, de får fra det offentlige, ikke er små nok til, at de er fattige. Men der er familier, som prioriterer deres indkomst forkert og bruger den på at betale tilbage på et stort lån til forbrugsvarer, som de måske ikke skulle have taget.
Der er også familier, hvor forældrene bruger for meget af husstandens indkomst på misbrug, og der er familier, der på anden måde er omfattet af en form for elendighed, som ikke udspringer af, at det beløb, de får fra det offentlige, gør dem fattige, men som udspringer af, at de sådan lever uhensigtsmæssigt i forhold til at have et godt liv for dem selv og deres børn.
Så kan vi ikke få lidt mere seriøsitet i den her debat?
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-01-27:
Det her er et mindre lovforslag, men det indeholder ikke desto mindre to elementer.
Den første del vedrører efterlevelseskravet på 5,75 pct. biobrændstof, nemlig at vi efterlever det i alle dele af transportsektoren, herunder også i forbindelse med landtransport.
Med det her lovforslag lægges der op til, at der vedrørende landtransport sker en iblanding på mindst 1 pct.
Den anden del af lovforslaget vedrører placering af fremtidige havvindmølleparker.
Ministeren får mulighed for at reservere arealer til havvindmølleparker.
Det kan Venstre også bakke op.
Det sker jo som følge af den handlingsplan, der er for havvindmølleparker, og som blev etableret under den forrige regering, og det giver nu mulighed for at implementere de havvindmølleparker, som vi planlægger for fremtiden.
Venstre støtter lovforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-01-27:
Jeg synes, at det, som fru Cekic siger i den her sammenhæng, er rimelig pinligt, for det drejer sig jo ikke om nogen straf.
Som fru Cekic ville have hørt, hvis hun havde hørt efter, hvad jeg sagde, er det et pædagogisk redskab blandt mange pålæg.
Det er jo en aftale mellem kommunen, forældrene og børnene, så hvordan kan det være en straf?
Hvordan kan det være noget, som skader børnene, når både børnene, forældrene og kommunen i fællesskab bliver enige om, at det her skal ske?
Jeg synes, vi skulle prøve at få en seriøs debat om det her og ikke en eller andet følelsesladet debat om, at der er nogle, der er mere gode end andre, for det har ikke noget med den her sag at gøre.
Det har noget at gøre med, at man bare skal prøve at tage fat i de unge mennesker så tidligt som overhovedet muligt og få dem ind på den rette bane, og et af de væsentligste punkter er, at de kommer hjem til den tid, de har aftalt med deres forældre, så de kan få den søvn, de skal have, så de kan passe deres skole næste dag.
Det er jo det, som er humlen i det her, og ikke alt det andet, som fru Cekic siger.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-01-27:
Det her lovforslag indeholder to dele, for det første en ændring af biobrændsellovgivningen, og for det andet foretages der en reservation havarealer til opsætning af havvindmølleparker.
Det er selvfølgelig til gavn for Danmarks forestående omstilling til vedvarende energi.
Biobrændselsloven rettes til, sådan at landkørsel og anden offroadkørsel underlægges samme krav til iblanding af grønt brændsel i køretøjerne som resten af transportsektoren.
Det er jo i og for sig allerede hensigten med energiforliget fra 2008, men med det her forslag lukker vi et hul i loven.
Efter Socialdemokraternes mening er det godt og hensigtsmæssigt, men vi vil bede ministeren om at tage højde for DSB's høringssvar i den videre behandling af forslaget, ligesom jeg mener, at vi bør kigge på muligheden for, at andre typer af vedvarende energi kan anvendes i stedet for biobrændsel, sådan som det er foreslået i høringssvaret fra Vedvarende Energi.
Det mener jeg vi bør undersøge i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Det mener vi ville være uhensigtsmæssigt.
Vi mener snarere, at brint og el er de transporttyper, som skal overtage den samlede transportsektor, hvad angår både kollektiv transport, erhvervsog persontransport.
Men i den overgangsfase, der er fra nu, hvor vi primært er afhængige af benzin og diesel, og så til, at vi når til en situation, hvor vi alene er afhængige af vedvarende energi, mener vi så til gengæld, at en iblanding af grønt biobrændsel er at foretrække.
Den anden del af forslaget drejer sig om arealreservationer til de havvindmølleudbygninger, som vi allerede har vedtaget, og dem, vi har undervejs i forbindelse med regeringens energiudspil, og så gælder det selvfølgelig også, hvis vi i fremtiden kunne forestille os at udbygge endnu mere.
Det er godt og fornuftigt.
Man kan blot undre sig over, at det er nødvendigt for staten at reservere sine egne arealer.
Det kunne man gøre sig lystig over i anden sammenhæng, men jeg vil sige, at man helt grundlæggende bliver håbefuld på hele klodens vegne ved tanken om så mange store, driftige havvindmølleparker, som der lægges op til at reservere arealer til i forbindelse med det her forslag.
Så Socialdemokratiet kan selvfølgelig støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2012-01-27:
De to foregående ordførere har allerede været inde på, at lovforslaget her består af to dele.
Den ene er en lille justering af reglerne om iblanding af biobrændstoffer i benzin og diesel.
Her foretages der en lille justering, sådan at loven i højere grad kommer til at virke, sådan som den oprindelig var tænkt, da den oprindelige lov blev vedtaget her for et par år eller tre siden.
Så den del kan vi fuldt ud bakke op om.
Det er nemlig sådan, at Dansk Folkeparti er varme fortalere for, at biobrændstoffer iblandes traditionelle brændstoffer i transportsektoren, af hensyn til at vi kan frigøre os af afhængighed af import af brændstoffer fra udlandet, netop fordi vi kan blive udsat for politisk pression gennem en afhængighed.
Så hvis vi kan erstatte en større del af potentielt importerede brændstoffer med egenproduktion inden for landets grænser af biobrændstoffer, kan vi gå et stort skridt i retning af uafhængighed af import af brændstoffer.
Så vi er godt tilfredse med, at vi med den her lov kan komme til at få de allerede gældende regler til at virke mere efter hensigten.
Det andet element i lovforslaget er, at der reserveres arealer til havvindmølleparker.
Det kan vi sådan set ikke have noget imod.
Dansk Folkeparti har en sund og naturlig skepsis over for hele vindmølleindustrien og den form for planøkonomi, som økonomien inden for vindmøllebranchen kører på, men når der nu skal være havvindmølleparker, skal de selvfølgelig lægges de steder, hvor det er optimalt af hensyn til driften.
Så vi kan godt være med til, at der udpeges og reserveres de her steder til havvindmølleparker.
Det kan vi bakke op om, og vi har også tidligere i det tidligere energiforlig, der blev indgået i 2008, været med til, at der skulle anlægges havvindmølleparker.
Så i dette tilfælde kan vi bakke op om initiativet, og vi kan derfor støtte lovforslaget samlet set.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-01-27:
I lighed med de tidligere ordførere kan vi også fra radikal side støtte L 64.
Det, der angår den første del af forslaget, er, at der er opstået et smuthul, der drejer sig om, at man lovligt kan sælge ublandet brændstof tiltænkt andre sektorer til persontransport.
Uden at være stor tilhænger af førstegenerationsbiobrændstoffer kan jeg bakke op om lovforslaget.
Den anden del, der handler om arealreservationer til fremtidige vindmølleparker, bakker vi selvfølgelig også op om.
Der er meget stor forskel på effekten og rentabiliteten af vindmøller.
Vi skal sikre, at de bedste placeringer er til rådighed for fremtidige statslige investeringer, så vi er meget tilfredse med reservationerne.
Steen Gade (SF), 2012-01-27:
SF støtter også lovforslaget.
Reservation af fremtidig udbygning af vindmølleparker til havs er både nødvendig og vigtig, især når man har den vision, at vi i Nordsøen vil få en massiv udbygning i de kommende ikke bare 8 år, men også i de kommende 15-20 år, og tror på, at det vil være en afgørende del af den samlede politik, der skal føre til, at Danmark er fossilfrit i 2050.
Den anden del af forslaget handler om iblandingskravet med hensyn til biobrændstof, og det støtter vi også.
I den forbindelse har der ofte været en diskussion om bæredygtighedskriterier, og det er en sag, som vi fra SF's side forfølger, og vi henholder os til, at det jo er en del af regeringens udspil, at der skal arbejdes på at blive lavet bæredygtighedskriterier for biobrændstof.
Der lægges i regeringens udspil til en ny energipolitik i det hele taget op til grundigt at få diskuteret hele anvendelsen af det biologiske materiale i transport- og energisektoren, og det er jo også en del af det, regeringen har forpligtet sig til i forvejen.
Til sidst vil jeg med hensyn til transportsektoren og i forlængelse af det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævnte, understrege, at når man ser på, hvad der skal ske i transportsektoren, hvor vi jo i dag har den totale afhængighed af olieprodukter, er det vigtigt, at vi ser på, at den EU-regulering, vi arbejder inden for, også giver mulighed for at løse de her problemer på anden vis end ved at bruge biobrændstof i benzinen.
Den giver nemlig mulighed for, at vi løser dem via elbiler, brintbiler, som i praksis også er elbiler, men som får brint, man kunne også sige biogasbiler, altså at vi har en bred vifte i de kommende år.
Det er noget, som vi i regeringen går i gang med, efter at vi har indgået energiforlig.
Men det her forslag kunne også godt lidt tydeligere ses i sammenhæng med den strategi, vi skal i gang med.
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Det sidste spørgsmål skal jeg lige have uddybet, hvis jeg skal kunne svare på det: Menes der, om man tvinger børn til at komme i fodlænker?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-01-27:
Så det er jo interessant nok.
Men jeg kan forstå, at det er en stor glæde at prioritere det her før alle de andre ting, altså fjerne noget, som fru Maja Panduro siger ikke er noget problem i sig selv.
Jeg fik ikke noget svar på helt konkret, hvad forskellen på påkrævet og absolut påkrævet er.
Og hvorfor siger fru Maja Panduro, at man tvinger børnene til det her?
Det er to konkrete spørgsmål.
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Jeg beklager meget, hvis Venstres ordfører finder min tale uinteressant.
Nu var formålet med den selvfølgelig på en måde heller ikke at underholde hr. Eyvind Vesselbo, men at sige, hvad vi mener om det her lovforslag.
Men jeg skal da forsøge sådan at gøgle det lidt op, hvis det kan glæde hr. Eyvind Vesselbo Jeg synes ikke, forskellen på, om det skal være absolut påkrævet eller ikke absolut påkrævet, er så supervanskelig at forstå.
For mig handler det om proportionalitet, og det handler om, at alle andre muligheder skal være udtømte.
Og hvis der ikke er nogen forskel, er det da sådan på en måde lidt underligt, at de borgerlige ordførere synes, det er så stort et problem.
Så vil jeg til spørgsmålet om, hvad vi skal gøre, sige – for det er jo i virkeligheden det, det handler om, og det synes sådan set også jeg sagde en del om – at det ville være dejligt, hvis vi kunne diskutere det.
For det her handler jo om, at en konsekvent politik ikke nødvendigvis er den politik, som lige ser mest sexet og slagkraftig ud på forsiderne, og hvor man rigtig kan sige: Bam!
Nu går vi i gang, puha, hvor er regeringen handlekraftig.
Nogle gange er det også noget så usexet som det lange seje træk – og det handler om at lave en politik, der virker.
Jeg må bare sige, at når al sagkundskab, alt fagpersonale på området siger: Det her virker ikke, det virker ikke, lad nu være med at gøre det – så lytter jeg til det.
Derfor handler det her jo selvfølgelig om ideologi og om, hvordan vi mener man skal behandle børn.
Men det handler jo sådan set også bare om at gøre det, der virker.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-01-27:
Ja, man må sige, at der indtil nu jo ikke er kommet meget konkret ud af det, fru Maja Panduro har sagt fra talerstolen.
Der har været en masse ting om proces og forløb osv., som er rimelig uinteressante i denne sammenhæng.
Det drejer sig om nogle børn og nogle unge mennesker, som skal have nogle vilkår, som gør, at man kan hjælpe dem ud af den onde cirkel, de er kommet ind i, ved at de enten kører rundt og laver ballade, men ikke er blevet kriminelle endnu, eller er blevet kriminelle og så skal have den bedste mulighed for at komme ud af det igen.
Det har jo intet med de her børns vilkår og muligheder at gøre.
Kunne fru Maja Panduro ikke lige forklare, hvad forskellen er på, at det skal være absolut nødvendigt, og at det bare skal være nødvendigt?
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Jeg tror nok, at hvis der er nogen, der pisker en følelsesmæssig stemning op, er det da vist hr. Tom Behnke.
Jeg synes, det er et meget sagligt politisk argument at sige, at det ikke bare skal være påkrævet, men at det skal være absolut påkrævet.
Vi skal have udtømt alle andre muligheder, før vi spærrer børn inde.
Det synes jeg sådan set er ganske vigtigt.
Så vil jeg sige til det, hr. Tom Behnke siger om, at det aldrig har været meningen, at børn skulle i fængsel, og at jeg skulle have stået og fundet på alt muligt: Det kan godt være, at det aldrig har været meningen, men til gengæld var det jo det, der skete, og det bliver hr. Tom Behnke nødt til at forholde sig til.
Der var børn, som sad i voksenfængsel, og et af de ændringsforslag, som vi stillede i sin tid, da man sænkede den kriminelle lavalder, gik på, om man i det mindste så ikke i loven ville skrive, at man ventede med, at den skulle træde i kraft, til man havde fået udbygget kapaciteten på de sikrede institutioner, så man netop sikrede, at ingen børn skulle opleve at komme i voksenfængsel.
Og det ville man ikke være med til.
Så siger hr. Tom Behnke, at det godt kan være, at det her lovforslag ikke fylder så meget, og at det er svært at argumentere for, men for mig fylder det meget; jeg har glædet mig så meget til, at vi stemmer det her lovforslag hjem.
Og jeg synes faktisk, det fylder ganske meget, for jeg synes, at det lægger linjen for, hvordan vores socialpolitik og hvordan vores syn på børn i knibe skal være fremover.
Tom Behnke (KF), 2012-01-27:
Jeg synes, det er et problem, at fru Maja Panduro er nødt til at stå og fordreje tingene for overhovedet at have argumenter.
Jeg ved godt, at det her forslag ikke fylder ret meget, og at det måske kan være svært at finde nogle politiske argumenter for forslaget, men at begynde at sige, at vi ønskede, at børn og unge skulle sidde i fængsel, er simpelt hen direkte forkert.
Vi har understreget igen og igen, at det aldrig har været meningen, hverken for de 14-, 15-, 16- eller 17-årige – det har det aldrig været.
Det er sikrede institutioner, vi taler om.
Lad os så komme tilbage til det, det handler om, for igen er der tale om en fordrejning og en forvanskning.
Der er rent faktisk nogle mennesker, der sidder og ser den her debat, så kunne vi ikke prøve at forholde os til det her.
Fru Maja Panduro påstår, at regeringens lovforslag vil sikre, at man prøver alt muligt andet, inden man bare spærrer børn inde.
Det, vi diskuterer, er, om det skal være påkrævet eller absolut påkrævet.
Kan vi ikke prøve at forholde os til lovforslaget, i stedet for at fru Maja Panduro kommer med alle de der floskler, som ligesom følelsesmæssigt skal piske en stemning op hos dem, der sidder og ser på det her?
Det er der jo ingen grund til.
Der må da være nogle saglige politiske argumenter, kunne vi ikke få dem at høre?
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Til historieskrivningen, som hr. Tom Behnke startede med en lang svada om, hører jo, det er rigtigt, at det her var et led i en større pakke; det var et led i en længere proces, hvor man havde nedsat en Ungdomskommission, som skulle rådgive den daværende regering om, hvordan man kunne gøre noget ved ungdomskriminalitet, og hvordan man kunne sætte ind over for de der unge mennesker.
En del af den proces var, at skiftende konservative justitsministre sagde rigtige og kloge ting om, hvorfor man ikke skulle sætte børn i fængsel, men så skete der det, at Dansk Folkeparti skulle gå med i en finanslovaftale, og pludselig syntes også De Konservative, at det var en bragende god idé at sænke den kriminelle lavalder, selv om man havde været imod det og havde sagt: Lad os nu vente og se, hvad Ungdomskommissionen siger.
Da så Ungdomskommissionens rapport kom, var den fuldkommen entydig: Den ikke bare frarådede det, men på det nærmeste tiggede om, at man ikke gjorde det her.
Det er vigtigt at sige for historieskrivningens skyld, det er jeg enig i.
Nej, undskyld, det er jeg ked af.
Tom Behnke (KF), 2012-01-27:
Det synes jeg bare man skal have med i historieskrivningen.
Det andet, som jeg synes er væsentligt lige at dvæle lidt ved, er, at fru Maja Panduro siger, at med det her lovforslag præciserer vi, at man ikke bare skal spærre børn inde, men at man skal gøre alt muligt andet først.
Så tror jeg slet ikke, fru Maja Panduro ved, hvad det er for et lovforslag, vi behandler i dag.
Altså, man skal først gøre alt muligt andet inden, sådan er reglerne i dag, og sådan vil reglerne også være, når lovforslaget er vedtaget.
Er det ikke korrekt?
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Jeg må sige, det er rimelig veldokumenteret, at det at få en elektronisk fodlænke på sådan set er temmelig indgribende.
Det er jo et redskab, vi bruger på voksne kriminelle, men vi bruger det jo ikke engang på alle voksne kriminelle, for det er temmelig voldsomt, og det er temmelig voldsomt for et 12-årigt barn at få en elektronisk fodlænke på.
Det er derfor, at al ekspertise, alt fagpersonale, alle, der har med de her børn at gøre, som beskæftiger sig med dem, forsker i dem og arbejder med dem, siger, at det er en megadårlig idé.
Og derfor er jeg så glad for, at vi afskaffer det nu.
Så er jeg til gengæld fuldkommen enig med Socialpolitisk Forening, der var på besøg i går, i, at det ikke går særlig godt med socialpolitikken.
De sidste 10 år har skabt en socialpolitisk retning, som jeg er dybt uenig i og bekymret for, ligesom Socialpolitisk Forening, der besøgte os i går, er.
Det er derfor, vi er i gang med at lave den om.
Og det her er et meget vigtigt skridt i forhold til at lave den om, fordi det handler om at sige, at der er forskel på socialpolitik og på retspolitik.
Og når vi har at gøre med 12-årige børn, som er ude i massive problemer, så er det et socialpolitisk problem og noget, som vi skal løse ved at tage hånd om de her børn, ved at vise dem synlige voksne, ved at tage os af dem og ikke ved at sætte en fodlænke på dem eller sætte dem i fængsel.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-01-27:
Jeg har svært ved at se, at det her kan være en straf.
Jeg mener, at folk sjældent bare sådan siger ja til at få en straf, uden at de har gjort noget.
De her unge mennesker har ikke nødvendigvis gjort noget, der er kriminelt, men de har bare det, at de løber rundt i områderne og kan ikke passe de ting, som vil gøre, at de kan få en fremtid og også en uddannelse.
Det her er jo, som jeg ser det, et forebyggende redskab, sådan at de her unge mennesker ikke kommer ud i nogle ulykker.
Skal de så løbe rundt i området og slå gamle damer ned og tage deres tasker, eller skal de på nogle opholdssteder, som ikke er i orden til det?
Maja Panduro (S), 2012-01-27:
Nu får ordføreren jo rig lejlighed til at stille mig spørgsmål lige om lidt, men jeg tror, at ordføreren også godt ved, at det, vi ændrer, er spørgsmålet om, hvorvidt det skal være påkrævet eller absolut påkrævet, at man har brug for at kunne komme på en sikret institution.
Det handler jo sådan set om, at hvis der er alternativer til at komme på sådan en lukket sikret institution, skal vi da bruge dem først.
Det er jo et meget godt billede – og det er jo det samme med de her børnefodlænker – på den retspolitik, som åbenbart er syret hele vejen ind i Venstre fra bl.a. Dansk Folkeparti de sidste 10 år, at måden, man skal håndtere børn og unge mennesker, som har problemer, er ved at straffe dem, ved at sætte sådan en kold, klam elektronisk fodlænke på dem, og det er ved at spærre dem inde.
Man må bare spørge sig selv: Har det virket særlig godt i de sidste 10 år?
Bare lige her til sidst, fordi jeg har meget kort tid tilbage: Vil ordføreren ikke fortælle mig, hvor mange af de her børn der har sagt ja til den her fantastiske mulighed for et pædagogisk værktøj?
Hvor mange gange er det blevet brugt?
Hvor mange gange har kommunerne, fagpersonalet ment, at det var en rigtig god idé at bruge fodlænker som pædagogisk værktøj?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-01-27:
Jeg kan godt mærke på ordføreren, at ordføreren er meget i defensiven i den her sag og har svært ved at argumentere for den her sag og for at fjerne det her, fordi det er svært at argumentere for at fjerne det her, fordi det jo ikke bliver mere rigtigt af, at ordføreren gentager en forkert ting.
Det her er ikke en straf.
Det er et pædagogisk redskab sammen med en række andre pædagogiske redskaber til at hjælpe de unge mennesker.
Det var den ene ting, altså fodlænkerne.
Den anden ting med de sikrede institutioner er, at det jo ikke er Venstres opfattelse, at man for enhver pris skal på en sikret institution.
Jeg har svært ved at se, at det ikke er en lempelse.
Hvad er alternativet, hvis de ikke kommer på de her sikrede institutioner?
Jeg er enig i, at hvis man har et alternativ, skal de selvfølgelig i bedste fald det.
René Christensen (DF), 2012-01-27:
Jeg kan forstå på ordføreren, at hun synes, det er helt fantastisk, at man får rullet de her ting tilbage.
Så vil jeg godt spørge, om ordføreren synes, det her er den rigtige rækkefølge.
Nu går man ind her og siger, at det skal være absolut påkrævet, før nogen kommer på en sikret institution.
Det kan man vel egentlig godt være enig i, for en sikret institution er jo ikke det sted, hvor nogen af os, tror jeg, ønsker os, at børn ender.
Vi ønsker, at man får taget meget tidligere fat; vi taler jo alle om forebyggelse.
Hvis det nu skal være absolut påkrævet, før nogen kommer på en lukket institution, så er det altså noget andet, der skal være alternativet.
Hvad er alternativet?
Hvad er det for et alternativ, vi står med i dag?
Er det private opholdssteder med et meget lavt uddannelsesniveau?
Er det private opholdssteder, hvor kommunerne har nogle passende tilsyn af ringe kvalitet?
Er det sådan et sted, vi så skal sende de her børn hen, altså et sted, hvor der ikke er noget videre uddannelsesniveau; et sted, hvor der ikke er noget særligt opsyn; et sted, hvor vi ikke aner, hvad der kommer til at ske med de her børn?
Vi er jo enige om, at vi har en kæmpe udfordring i forhold til de opholdssteder, og nu fjerner man så muligheden for at sende de her børn et sted hen, hvor vi faktisk ved, at der er et godt uddannelsesniveau.
Er man ikke enig i det?