runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Det er helt korrekt, at der står i regeringsgrundlaget, at vi ønsker at se på barselsreglerne, men regeringen har ikke lagt sig fast på en model, hvorfor det jo ikke kan lade sig gøre at svare på spørgerens spørgsmål.
Det, vi i stedet har gjort, er, at vi nu har nedsat et udvalg, der arbejder med barselsområdet, og på baggrund af det vil vi tage stilling til, hvilke ændringer der eventuelt skal komme på barselsområdet.
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Det synes jeg er lidt underligt, hvis det er sådan, at man prøver at skubbe til fædrene og prøver indirekte at tvinge dem til at tage noget mere barsel.
Hvis ikke øremærket betyder, at det bortfalder, men at moderen kan tage den del, hvad er alt det her så
Så kan vi jo godt lade lovgivningen være, som den er.
Hvad er det så for en ændring, man prøver at lave?
Det er sådan set bare en kommentar til det.
Mit næste spørgsmål er: Ministeren sagde, at vi har nedsat det her udvalg for at blive klogere på området.
Jeg står med et beslutningsforslag fra et par år tilbage, hvor Socialdemokraterne er med.
Er det hermed en indrømmelse fra ministerens side af, at de løfter, man glødende gik rundt og gav, om, at så snart man kom til, så hed det øremærket barsel i 3 måneder, faktisk var ukloge løfter?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Vi er stadig væk optaget af at forbedre mænds rettigheder i forbindelse med barsel.
Det var vi, da vi var i opposition, og det er vi også i dag.
Jeg lægger mærke til, at der er utrolig mange, der i Folketinget altid ønsker enormt meget hastværk, hvad enten man er for eller imod en lovgivning.
Jeg vil altså tillade mig på vegne af regeringen at insistere på, at man godt kan undersøge tingene.
Og selvfølgelig er det nødvendigt, når man foretager eventuelle store ændringer i menneskers liv, at man undersøger tingene ordentligt, og det er altid fornuftigt at have et ordentligt vidensgrundlag at stå på.
Selvfølgelig er det afgørende, når vi taler om barselsområdet, at det ses i sammenhæng med vores overenskomstsystem, fordi overenskomstsystemet har en tæt sammenhæng med, hvorledes man bliver kompenseret, når man går på barsel.
Så regeringsgrundlagets ord gælder fortsat, men det skal ikke hindre hverken regeringen eller andre i at søge et ordentligt vidensgrundlag at stå på.
Når vi lovgiver i Folketinget, tror jeg, at det er vigtigt, at vi, i det omfang vi har muligheden for det, altid tilvejebringer et ordentligt beslutningsgrundlag at stå på.
Andre gange har vi muligheden for at gøre os den umage både at inddrage aktører i de beslutninger, der bliver truffet, og sørge for, at vidensgrundlaget er tilstrækkeligt.
Det mener vi er nødvendigt i den her sag.
Det ændrer ikke på vores mål om, at mænds rettigheder i forbindelse med barsel er vigtige.
Det er kvinders rettigheder også.
Og det er den måde, vi arbejder på i regeringen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Jamen jeg synes bare, at det står sådan lidt uklart for mig.
Jeg vil prøve at spørge ministeren meget præcist: Bliver regeringsgrundlagets ordlyd gennemført med et lovforslag i næste samling?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jamen mit svar er fortsat det samme.
Det er et udvalgsarbejde, vi forventer os meget af.
Udvalget skal have lov til at arbejde.
På baggrund af det træffer vi så vores beslutning om den fremadrettede proces.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-07:
Hvis jeg citerer nogenlunde korrekt, tror jeg, det fremgik af ministerens ord, at hun er optaget af at forbedre mænds rettigheder.
Må jeg ikke høre, præcis hvilke rettigheder man forbedrer ved at øremærke barsel, når det tages i betragtning, at mænd i dag godt kan tage 32 ugers barsel, hvis familien vel at mærke er enig om det?
Hvilke rettigheder forbedrer man helt præcis?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg vil da mene, at en øremærkning af barselsuger er en rettighed.
Det gælder også for kvinder i dag.
Det er da en væsentlig ret, kvinder har, at de kan fratræde deres arbejde inden fødslen.
Det er da også en ret, at man efterfølgende er sikret barselsuger, og at man derefter kan tage den del af orloven, som i øvrigt kan deles med den anden forælder.
Det er da vigtige rettigheder, som langt hovedparten af kvinderne i Danmark benytter sig af og i øvrigt er glade for.
Det er jo ikke rettigheder, som er alle kvinder på denne jord forundt, desværre.
Det har mulige katastrofale følger for både børn og kvinder.
Barselsrettigheder er da nogle af de mest afgørende med hensyn til en families liv og en kvindes adgang til barsel.
På samme måde er det selvfølgelig en rettighed for mænd, hvis der er elementer i en barselsorlov, der koncentrerer sig om manden.
I dag er der jo allerede uger, der er reserveret til manden, og det er da en rettighed.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Som sagt står der i regeringsgrundlaget, at man ville øremærke op til 12 uger til mænd.
Derfor vil jeg prøve at spørge ministeren om, hvad det er, der skal undersøges.
Vi har jo haft en høring om barseslorlov, og i den høring deltog en fra LO.
Jeg tror, det varede ca. 3 timer, før hun sendte mig alt om overenskomster i forbindelse med øremærket barselsorlov til fædre.
Derfor undrer det mig, hvorfor vi skal udsætte det.
Det var trods alt på et samråd i januar sidste år, ministeren sagde: Nu skal vi nedsætte det udvalg.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Jamen jeg vil da godt starte med at rose Enhedslisten for at tage den her diskussion op om au pair-ordningen, for det er en meget god diskussion og en meget relevant diskussion.
Vi har jo hørt flere sige, at det jo oprindelig var en kulturel udvekslingsordning for unge mennesker.
Men hvis vi lytter til mange andre derude, kan vi høre, at der også er nogle, der efterhånden vil mene, at det her bare er noget, man kan kalde billig hushjælp.
Mange tal og eksempler viser jo, at ordningen måske ikke helt bliver brugt, som man havde planer om.
Men andre eksempler viser også, at der stadig væk er nogle, der bruger ordningen som et led i en kulturel udveksling.
Socialdemokratiet har bestemt ikke noget imod at kigge på ordningen.
Men vi er nødt til at gøre det på et ordentligt grundlag.
Vi har så også hørt, at ministeren derfor har sat en undersøgelse i gang, som forventes færdig her i 2013.
Vi vil gerne vente på det arbejde, som jo helt præcis kan fortælle os nogle ting: Hvem bruger ordningen?
Hvem er de her piger?
Hvem er de her familier?
Fungerer ordningen efter hensigten, og hvis ikke, hvad kan vi så gøre for at sikre de her au pair-personer nogle ordentlige rettigheder?
På baggrund af disse tanker vil vi stemme imod forslaget.
Stine Brix (EL), 2013-02-07:
Men det, jeg savnede lidt fra ordføreren, var, at ordføreren gik ind i nogle af de meget principielle betænkeligheder, der er omkring e-valg, altså hele det her spørgsmål om, hvorvidt man gambler med befolkningens tillid til valghandlingen.
Der er især to bekymringer, der har været rejst.
Den anden bekymring, som har været rejst, er, at almindelige mennesker ikke kan gennemskue, hvordan valghandlingen foregår, altså at man skal have en teknisk forståelse for at kunne gennemskue, hvordan maskinen fungerer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF's overvejelser om de her meget principielle spørgsmål, hvoraf det om den folkelige kontrol jo var årsagen til, at forfatningsdomstolen i Tyskland gik ind og lavede et forbud mod e-valg.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Jeg synes, at det er helt relevante spørgsmål.
En del af det, jeg synes er godt ved det her system, der er blevet foreslået, er bl.a., at der er et papirspor.
Altså, man får en papirlap i hånden, hvor der står: Du har stemt på Stine Brix fra Enhedslisten.
Det er det papirspor, man har, og det bliver så også gemt for eftertiden til en eventuel kontroloptælling.
Men det er helt klart, at når vi tager nye metoder i brug, kræver det rigtig meget viden, og det kræver rigtig meget diskussion og debat, som vi også har nu, for at befolkningen kan føle sig sikker nok på, at det foregår korrekt.
Da vi indførte netbank og NemID og nogle af de her ting, var der jo også en lang diskussion om f.eks.: Er mine personlige informationer sikre nok?
Kan man flytte penge fra min konto til et andet sted?
Det kræver rigtig, rigtig meget diskussion og debat og oplysning og viden, og derfor synes jeg også, det er fint, at vi har et lovforslag, der giver hjemmel til, at nogle kommuner kan sætte det i gang og så offentliggøre deres erfaringer med det, også hvordan de ligesom har taget diskussionen og debatten med deres lokalbefolkning.
Stine Brix (EL), 2013-02-07:
Jeg bemærkede, at ordføreren også i et svar til den foregående spørger sagde, at der her er tale om et forsøg.
Men lovforslaget lægger jo sådan set op til, at man kan fortsætte det og udbrede det, uden at Folketinget nødvendigvis behøver at komme ind over.
Så vi bør jo nok diskutere det som mere end et forsøg.
Der er heller ikke nogen tidsbegrænsning på det her lovforslag.
Derudover vil jeg sige i forhold til spørgsmålet om et papirspor, at et af de kritikpunkter, der bliver rejst, er, at den lægger op til, at der kun kan være stikprøveoptælling af papirsporet, og det efterlader jo mulighed for, at der kan være problemer i registreringen af stemmer eller snyd med registreringen af stemmer alle de steder, hvor det ikke bliver kontrolleret.
Ville det derfor ikke være mere sikkert, hvis man så i det mindste stillede krav om, at der skulle foretages en manuel optælling af papirsporet alle steder for ligesom at sikre, at de her fejl med systemerne, som vi ser i andre lande, ikke kommer til at ske?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Altså, på mange områder foretager man jo stikprøvekontroller for at se, hvornår der – med et lidt teknisk ord – er statistisk signifikans for, at der ikke er begået fejl, og den skal jo være høj nok til, at man kan sige noget generelt om, hvorvidt valghandlingen er foretaget korrekt.
Ordføreren spurgte mig også om nogle af de principielle overvejelser.
Jeg synes også, det drejer sig om noget meget principielt, at man i forhold til en stor gruppe borgere i det her land ikke kan have hemmelige valg, fordi de er nødt til at have en hjælper med ind i stemmeboksen.
Jeg synes, det er et stort problem, og det er en stor del af grunden til, at vi er meget positive over for det her forsøg.
Ministeren kan til enhver tid tilbagekalde muligheden for at foretage digitale valg, hvis ministeriet og ministeren ser, at det ikke foregår på den bedste måde i en given kommune.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Så der kan uddrages mange betænkeligheder, og der kan peges på en række fordele.
Vi må vel sige, at det er ret og rimeligt at få afprøvet forsøg på det her område.
Hvis man aldrig havde afprøvet forsøg, havde vi måske stadig væk hugget i sten.
Det er jo sådan, at vi i dag foretager en lang række ting elektronisk, som vi ikke havde forestillet os for få år siden, alle vores pengestrømme osv.
Så det, vi har sagt fra Liberal Alliance, er, at vi er villige til at støtte det her som et forsøg, og derfor har vi brug for at få afklaret omfanget af det her lovforslag.
Da ministeren forelagde partierne det her, lå det ret klart, at vi nu skulle have afprøvet det her, og når man skal afprøve noget, skal man også kunne se enden af det, hvis nu der er grund til eventuelt at stoppe igen.
Vel er der en meget stor og fyldig beskrivelse, og derfor er der arbejdet grundigt med det i ministeriet, af hele det her system.
Det er ministeren, der kan give en hjemmel, det er ministeren, der kan tilbagekalde, men Folketingets mulighed for at genbehandle det her eller se resultatet, evaluere, har vi brug for, og det kan vi så afklare i udvalgsarbejdet og få præciseret, hvordan forholdet er med det.
Er der en solnedgangsklausul i det her lovforslag, eller er der en deadline, hvor det skal evalueres, og hvor Folketinget så kan tage stilling til, om det skal være en hjemmel, der fortsat gives eller udvides eller hvad, altså at det er resultatet af det her, der afgør, om vi i sidste ende siger et klart og utvetydigt ja til, at det her er fremtiden for stemmeafgivningen?
Så det, vi har nikket til og gerne vil nikke til i dag, er også det, at der afprøves forsøg på det her område med alle de forsøg på sikkerhed, der ligger i det her lovforslag, som jeg synes er velbeskrevet, og det er muligt at gøre det på forsvarlig vis efter min bedste overbevisning.
Elektronisk stemmeafgivning er for mange mennesker, der færdes i organisationer osv., ikke noget nyt.
Det bruges i en række større forsamlinger, men nu er vi inde ved den personlige stemmeafgivning, og derfor skal vi selvfølgelig være betydelig mere sikre.
Men for os er det afgørende, at vi får det afklaret og ministeren kan svare på det, eller vi kan få afklaret i udvalgsarbejdet, hvor afgrænsningen er, hvor evalueringen er, hvor Folketingets muligheder er for at sige, at det her er vi ikke klar til endnu permanent, eller Folketingets mulighed for at sige, ja, det er udmærket, fordi hvis det er udmærket, bør det selvfølgelig udvides til at omfatte alle og ikke kun være for de kommuner, der har lyst til det.
Så skal vi jo ligesom have det som en generel mulighed i Danmark.
Så afhængig af disse svar er vi for lovforslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Tak til ministeren.
Ministeren sagde noget, jeg syntes var rigtig godt, nemlig – og nu tror jeg endda, at jeg citerer ordret: Vi skal ikke jappe os igennem, vi skal vide, hvad vi gør.
De startede jo op for 2½ år siden og fik dengang at vide, at de havde 6 år til arbejdet, og nu, cirka midtvejs i perioden, siger man, at man ikke japper sig igennem det ved at fremsætte et lovforslag, før de er færdige.
Det synes jeg ikke hænger sammen.
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Nogle gange virker det, som om hastighed defineres individuelt.
Der har været intense drøftelser, og vi har helt konkret fået syn for sagen, når det kommer til, hvordan en stemmemaskine eller en digitalt understøttet valghandling overhovedet fungerer.
Der bliver overhovedet ikke kastet vrag på den forskning, som foregår, eller de overvejelser, som man gør sig i den forbindelse.
Jeg kan ikke se noget problem i, at vi går videre – og det gør vi, fordi der er en række kommuner, som gerne vil prøve det her – samtidig med, at forskergruppen kommer med deres bidrag.
Den viden og indsigt, de har, vil også blive inddraget i det videre arbejde, og det synes jeg er helt i sin orden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Til Version2's nyhedsmedie siger de, som der står i overskriften: "Vent dog, til vi er færdige."
De synes jo, ligesom jeg gør, at det er barokt, at vi har en situation, hvor vi ikke venter på, hvad nogle af de fremmeste eksperter på området – lederen af forskergruppen er f.eks. professor på DTU – finder frem til af faldgruber eller andre ting, der kan være i forbindelse med e-valg.
I stedet for tonser man den her forsøgsmulighed igennem.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, det harmonerer med det, som ministeren selv er inde på, nemlig at det er så vigtigt, at der er tillid til det danske valgsystem.
Det er så vigtigt, at vi ved, hvad det er, vi nu skal sige ja til, men man vælger bare at gøre det her uden at vente på den uafhængige ekspertgruppe.
Jeg må indrømme, at jeg desværre ikke synes, at ministerens tale hænger sammen med virkeligheden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Det giver næsten sig selv, at et system skal være sikkert.
Det er jo fine ord, men problemet er netop, at de folk, der ved noget om det, de professorer og andre – som min kollega nævnte – som har udtalt sig i forskellige artikler, og som har været en del af den her gruppe, der skulle undersøge e-valg, enstemmigt siger, at det ikke kan lade sig gøre.
Man kan ikke lave et system, der er sikkert nok og samtidig giver den gennemsigtighed for borgerne, som er så vigtig for vores valghandling.
Det lyder fint med gode ord om, at det skal være sikkert, at det skal være bedre end i dag, men det kan ikke lade sig gøre.
Når de, der ved noget om det, siger, at det ikke kan lade sig gøre, burde der da ringe bare en enkelt klokke eller to hos regeringspartierne, så de finder ud af, at man ikke skal gøre det her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Jeg er jo blevet helt glad nu over, at der er kommet en rigtig ordfører på, og jeg glæder mig til den videre debat, vi skal have om det, for det er jeg helt enig med ordføreren i at der skal være.
Jeg har et helt konkret spørgsmål.
Der er jo den her gruppe, der er kommet frem med noget, og som arbejder under IT-Universitetet, og som nu i de sidste 2 år, tror jeg det er, har arbejdet seriøst med det her.
Vil det ikke være mest rigtigt set med ordførerens øjne, at man simpelt hen venter på resultaterne af deres arbejde, før man vedtager noget gennem Folketinget?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Jo, det ville jeg synes, hvis den her gruppe, der arbejder rigtig seriøst med det, mente, at det var useriøst, at vi fremsatte det her forslag midt i deres arbejde.
Men sagen er jo, at de er rigtig positive over for, at vi laver et lovforslag, der giver hjemmel til kommunerne til at afprøve det her.
De synes, at det er positivt, at vi går i gang nu, så resultaterne og erfaringerne fra de enkelte kommuner, der har bedt om at kunne afprøve det, også kan indgå i det videre arbejde.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Det er nu ikke det indtryk, man får, hvis man læser, hvad de har udtalt til andre medier, bl.a. it-mediet Version2.
Der er de ude at sige: Hvorfor i alverden venter man ikke på resultatet fra os, før man gennemfører det her?
Men det er i hvert fald ikke det indtryk, man får på www.version2.dk.
Jeg må indrømme, at jeg også er overrasket.
Altså, nu har vi nogle eksperter, der er i gang med at undersøge det, og så kommer det her forslag så ind fra højre.
Men o.k., det kommer vi så ikke videre med.
Så lad mig stille et moralsk spørgsmål, hvis man kan kalde det det, med min mormor som case.
Hun er sidst i firserne, hamrende nervøs og har aldrig brugt en computer i sit liv.
Hvad vil ordføreren sige til hende, for at hun kan blive beroliget, så hun kan falde ned, hvis Aarhus Kommune vedtager et forsøg om e-valg?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Det, jeg nævnte før om den her gruppe og dens syn på det her arbejde, er det, jeg har fået vide.
Men det synes jeg måske er vigtigt at komme til bunds i, så det kan vi diskutere videre.
I forhold til ordførerens mormor vil jeg sige, at jeg også selv har en mormor, som ikke er meget for sådan nogle ting her og ikke har lyst til at bruge it på nogen måde.
Jeg synes, at det, hver eneste gang vi laver ændringer på it-området, er vigtigt at huske på, at vi altså har en stor gruppe borgere i det her land, som ikke er vokset op med iPads og alt muligt andet.
Jeg begyndte da selv først for alvor at bruge it i gymnasiet, så længere tid er det jo egentlig ikke siden.
Det tror jeg nogle gange at vi glemmer, fordi det går så hurtigt. Men det er vigtigt, at der er en tryghed ved og en tillid til systemet.
Men jeg er helt enig i, at der skal gøres en indsats for, at de kan føle sig trygge ved resultatet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Tak, hr. formand.
Mit spørgsmål ligger lidt i tråd med det, som hr. Michael Aastrup Jensen var inde på.
For vi kan også se, at der er nogle mennesker, som har forsket i det her, og som har stor indsigt i, hvad det er for nogle udfordringer, man er oppe imod, når man ønsker den her form for særdeles vidtgående ændring af det danske valgsystem.
Det er jo bl.a. den her professor ved Danmarks Tekniske Universitet, og så er det også en anden professor, nej, måske ikke professor, men det er også lige meget.
Vi kan godt kigge på det, og vi har også den her undersøgelse i gang – det anerkender vi at der er sund fornuft i – men processen i det her er simpelt hen forkert, altså at man allerede nu vælger at fremsætte det her lovforslag i Folketinget.
Det er det, jeg gerne vil have ordføreren til at reagere på.
Så vil jeg også gerne stille et spørgsmål.
Kunne vi ikke godt overveje, om en af bevæggrundene for regeringen til at fremsætte det her forslag, er, at man gerne ser endnu færre valgsteder i Danmark, fordi man jo netop ved, at får man tekniske valg, mekaniske valg, vil man også have en hurtigere gennemstrømning af folk til at komme ind og gennemføre valgene?
Dermed kunne man godt forestille sig, at der kunne være en god økonomi i at gøre valgstederne større.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Jeg kan ikke se, hvad regeringen eller staten skulle have af interesse i det, for det er jo kommunerne, der beslutter det.
I nogle kommuner har man lukket valgsteder af sparehensyn, eller fordi man mente, at man godt kunne klare sig med lidt færre.
Det er jo en lokal sag.
Man må jo tage det op i sin kommune, hvis man synes, at kommunalbestyrelsen har været ansvarlig for at lukke for mange valgsteder.
Det kan der jo være god grund til, men det må man se på lokalt.
Det har vi jo ikke noget som helst med at gøre, og det har jo ikke noget at gøre med statens økonomi, kan man sige.
Det er helt lokalt.
Så tror jeg faktisk heller ikke, at valghandlingen vil foregå meget hurtigere, for vi ved jo også, at der er nogle, der først beslutter sig inde i stemmeboksen, så om man skal sætte et kryds på et fysisk stykke papir, eller om man skal trykke på en skærm, er jeg ikke sikker på der er nogen forskel på.
Så jeg tror ikke, at det er baggrunden for det, det er det i hvert fald ikke for vores støtte til det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Det er så muligt, og det glæder mig da også, hvis ordføreren er af den overbevisning, at det slet ikke er det, der er dagsordenen.
Men jeg vil gerne have ordføreren til så at reflektere lidt over det.
Nu har jeg lige fået læst lidt på lektien.
Det er folk, som har et dybtgående kendskab til de her ting.
Normalt er også ordførerens parti jo vant til, at man er venligt stemt over for eksperter, og at man gerne lytter til folk, der har viden og indsigt.
Vi andre er bare en opposition, så der er ikke noget nyt i, at man ikke er enig med os.
Det anerkender vi.
Sådan er spillereglerne.
Men lytter SF ikke til de her professorer og de her eksperter, altså professorer på tekniske universiteter, som siger, at det her simpelt hen er en forkert vej at gå, og at det her er alt, alt for tidligt?
Det er alt for tidligt, at vi går ind og kigger på et elektronisk valg i Danmark.
Det er tiden ikke til, og det vil i øvrigt være alt for vidtgående for det danske valgsystem.
Anerkender ordføreren ikke, at det så måske burde være en bevæggrund til at genoverveje, om ikke man skulle trække det her lovforslag og sige, at o.k., man vil gerne vente til i hvert fald 2016, hvor man får en redegørelse fra det her uafhængige udvalg, som er nedsat?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Jeg lytter altid til gode og saglige argumenter, også når de kommer fra oppositionspartier, så det vil jeg gerne.
Og specielt selvfølgelig lytter jeg til folk, der har en særlig viden inden for området.
Så alle de høringssvar, vi får, gør jo indtryk.
Men der er jo en blanding af, hvad skal man sige, positive og negative svar, og det er rigtigt, at bl.a. IT-Politisk Forening og flere professorer og universitetsfolk har udtalt sig kritisk om det her.
Men der har også været positive høringssvar.
Jeg tror, at en vigtig ting er at bruge rigtig meget tid på at forfine nogle systemer, og der har jo også været en udbudsrunde, og syv forskellige systemer er blevet undersøgt.
Og der blev jo stillet strenge krav til, hvilke systemer som kommunerne – dem, der ønsker at komme til at bruge det – kan gøre brug af.
Men ud over det er en del af det, vi diskuterer, også det psykologiske.
Det er, hvordan vi kan sikre, at befolkningen føler en tillid til systemet.
Så det er ikke kun af teknisk art.