runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2010-12-14:
Hvis der er den mindste mulighed for, at arbejdsløse kan få bedre forhold end dem, som der er lagt op til med det her lovforslag, vil jeg personligt meget gerne komme til et samråd, om det så skal være den 24. december om aftenen.
Så det er o.k. med mig.
Der skal gøres, hvad der kan, for at arbejdsløse får nogle ordentlige forhold, får noget ordentlig hjælp til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er det, det drejer sig om, og der er det så bare, at regeringen hidtil har sagt, at vi alle sammen skal løbe den vej – det var jobsøgningskurserne, som endte i en fallit.
Nu siger man så, at vi alle sammen skal løbe den vej – og det er så virksomhedspraktik.
Problemet er jo, at i det øjeblik man så skal sende 30.000, 40.000, 50.000 ledige ud i virksomhedspraktik og man ved, at kommunerne er bagstopper for det her, vil det jo ende med, at det bliver – som jeg også sagde i min ordførertale – opbevaring af arbejdsløse.
Det er jo ikke sådan, at ministeren kan stille arbejdsløse i udsigt, at der kommer noget konstruktivt ud af det, simpelt hen bare fordi antallet er så enormt stort.
Der er ikke kapacitet.
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Jamen jeg tror også, at vi må have det samråd, og jeg har flere gange tilbudt hr. Bjarne Laustsen et samråd den 23. december.
Jeg stiller meget gerne op, så er det er udelukkende et spørgsmål om, hvorvidt hr. Bjarne Laustsen vil det her nok, for vil hr. Bjarne Laustsen det, kan jeg sige, at det ikke er mig, der holder samrådet tilbage.
Tværtom skulle det være en stor fornøjelse at få lov til at komme til endnu et samråd.
Men det, hr. Bjarne Laustsen jo fuldstændig glemmer, er, at de tal, den kompensation og de udfald af økonomien, som ligger i svaret her – hvis ellers hr. Bjarne Laustsen kunne løsrive sig fra debatten med andre ordførere – jo kun gælder i tilfælde af, at Aalborg Kommune blot lænede sig tilbage og ikke omlagde sin aktivering.
Man kan jo netop selv være med til at påvirke i en positiv retning, hvis man virksomhedsaktiverer, hvilket er den form for aktivering, som vi ved virker bedst.
Så man skulle da være en meget ufiks kommune – og det kan jeg da ikke tro at Aalborg Kommune er – hvis man ikke ændrede på måden at aktivere på, når guldet ligger lige foran, og når det er den bedste form for aktivering.
Så jeg tror, vi skal have det samråd den 23. december, og jeg ser meget frem til det.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-14:
Ja, men nu når ministeren forhåbentlig at svare på alle de spørgsmål, der er stillet til det her lovforslag, for jeg har stillet yderligere et spørgsmål til det.
Det, der er interessant, er at se, hvordan det går både i 2011 og 2012.
Der kan ske ændringer både i økonomi, ledighedstal osv., men de tal, som Aalborg Kommune bygger på, er nøjagtig de samme tal, som vi har fået i Arbejdsmarkedsudvalget efter at have spurgt, om ministeren ville redegøre for, hvordan tallene ser ud for de enkelte kommuner fordelt på landsplan.
Af de røde tal på bundlinjen kan det klart og tydeligt ses – og jeg kan ikke se, at Aalborg Kommune har taget fejl, for de nævner også de 11 mio. kr. – at det altså koster en række kommuner i Nordjylland 100 mio. kr., og så er der er nogle, som får en gevinst, men den er kun på 17 mio. kr.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-12-14:
Det er henvendelser fra personer, som har klaret sig utrolig godt, fordi de har fået de her opkvalificeringskurser, og som nu er i arbejde, folk, som ikke havde kunnet klare det, ikke havde kunnet få det samme resultat, hvis de var kommet i virksomhedspraktik.
Vi har i udvalget også lyttet til en person, som er blevet opkvalificeret, som har taget nogle opkvalificeringskurser, og som nu er i gang med en uddannelse.
Derfor er vi selvfølgelig heller ikke enige i den model, som kun belønner kommunerne, hvis de vælger virksomhedspraktik.
Vi er bange for, at dem, som mangler den her opkvalificering, jeg snakkede om før, og som mangler at blive helt klar, simpelt hen bliver tabt med den nye refusionsmodel.
Vi er også bange for, at de ude i virksomhederne vil bruge denne mulighed til at få gratis arbejdskraft, altså at folk simpelt hen bliver fyret i porten og så senere ansat via bagdøren.
Meningen er jo netop, at den her praktik skal bruges til at blive klogere på, hvad man gerne vil, og på en eller anden måde opkvalificere sig eller skifte til et andet arbejde.
Men det skal ikke være sådan, at en tømrer kan komme ud på en byggeplads, som eventuelt, hvilket man også hører, var hans egen arbejdsplads, som han lige er blevet fyret fra.
Vi er også trætte af, at uddannelsessystemet bliver ramt hårdt, som vi har hørt i de tidligere sager omkring 6 ugers selvvalgt uddannelse, og det gælder også et hav af gode AMU-kurser.
I en tid, hvor vi efter krisen kommer til at mangle et hav af folk, og hvor vi også kommer til at have et hav af ufaglærte, som ikke kan få noget arbejde, fordi de mangler uddannelse, skal vi jo lige netop opkvalificere.
Vi kan godt stemme for de ændringsforslag, der er, da de netop vil være med til at hjælpe kommunerne en anelse de første 2 år.
Men vi synes bestemt, det er underligt, at det igen er Region Hovedstaden, der vinder på den model, og at resten af landet taber.
Hovedstaden vinder 250 mio. kr., betalt af andre og især af udkantsområderne, hvor ledigheden i forvejen er meget større.
Det bliver et endnu skævere Danmark, hvilket vi i Socialdemokratiet selvfølgelig ikke kan gå ind for, og det undrer os, at Venstre endnu en gang er dem, der står i spidsen for at ramme de her kommuner.
Man gør nogle kommuner fattigere og peger fingre ad dem, hvis de ikke gør det godt nok.
Så vi er sikre på, at det her giver flere fattige kommuner, og at det giver et system, som bare flytter problemet, men som ikke hjælper mere end det gamle system.
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Man kan i virkeligheden sige, at det, hr. Bjarne Laustsen siger nu, også er noget underligt noget, for de tal, hr. Bjarne Laustsen cykler rundt med i Nordjylland, eller hvor han nu ellers cykler rundt med de her tal, holder i hvert fald ikke vand i den virkelige verden.
Så kan man i øvrigt sige, at det jo er noget underligt noget, at hr. Bjarne Laustsen slet ikke læser på de svar, som han får på de spørgsmål, der bliver stillet i Arbejdsmarkedsudvalget.
Hr. Bjarne Laustsen efterlyser solidaritet og kompensationsordning, men hvis hr. Bjarne Laustsen læste svaret til ende, ville han kunne se, at det allerede er der.
Så jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen: Ja, det er noget underligt noget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-14:
Det er da godt, vi kan blive enige om noget her i Tinget.
Vi er i hvert fald enige om tre ord, og det er: noget underligt noget.
Hvad skal vi så gøre ved det?
Den første anklage er jo, at ministeren har siddet og set på det her ske, på trods af at der var advarsler.
Så vil jeg trods alt gerne rose ministeren for at tage ordet til det første lovforslag her i dag.
Men jeg fik jo ikke nogen forklaring på det, jeg spurgte om.
Kan det passe, at man har skruet et lovforslag sammen, der koster kommunerne 100 mio. kr., samtidig med at der er nogle kommuner i Nordjylland, der vil tjene 17 mio. kr.?
Kan det virkelig passe, at de rigeste kommuner som Hørsholm, der har en meget lav arbejdsløshed, kan tjene på, at der er nogle kommuner, der er dårligere stillet og har mange arbejdsløse?
I gamle dage var der jo solidaritet kommunerne imellem, der havde vi jo udligningsordninger og ting og sager, så man ikke straffede folk; man hjalp dem, som havde været udsat for en virksomhedslukning, men i dag straffer man dem.
Kan det virkelig passe, at det er rigtigt, at man har gjort det?
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Hr. Bjarne Laustsen indledte med at sige, at det er noget underligt noget, og der må jeg sige, at jeg må give hr. Bjarne Laustsen ret; det er noget underligt noget.
Så det er noget underligt noget, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det er noget underligt noget, at oppositionen på den her måde er bagstræberisk og bare kritiserer og kritiserer.
Det er noget underligt noget.
Jeg synes, at vi har set alt for mange eksempler på dårlig aktivering, og det er jo baggrunden for, at vi nu lægger hele aktiveringssystemet om.
Vi lægger aktiveringssystemet om på en måde, så det kommer de ledige til gode.
Det bliver nemlig sådan, at man som kommune får en relativt højere refusion, hvis man sender de ledige i virksomhedsrettet aktivering, og det er en form for aktivering, som vi ved virker, i modsætning til hvis man sender de ledige i bunkeaktivering, som vi har set alt for mange eksempler på – dårlige kurser, hvor folk skulle finde deres indre fugl eller efterligne Hitlers eller Napoleons underskrift eller kaste æg ned ad en trappe.
Den slags får man selvfølgelig ikke et job af.
Man får ikke et job af at vide, at man er 62 pct. due og 38 pct. høg.
Derfor ændrer vi på hele aktiveringsområdet.
Det gør vi jo netop for at gøre alt, hvad vi kan, for at de ledige får den bedste form for aktivering.
At det så også er den billigste form for aktivering, kan man sådan set ikke klandre regeringen for.
Tværtimod kunne man jo egentlig klandre regeringen, hvis man brugte den dyre og dårlige form for aktivering.
Den billigere, men bedste form for aktivering er så den, vi lægger om til nu.
Så jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det er noget underligt noget.
Det er i det hele taget noget underligt noget at opleve en opposition, der på den her måde vælger bare at køre en gold kritik.
For man må sige, at når man lytter til oppositionen i dag og i øvrigt også til de samråd, vi har haft, kan man høre, at det slet ikke handler om de ledige.
Det her handler om oppositionen; det handler om, hvorvidt oppositionen synes, at den kommer til at stå bedre eller dårligere i debatten.
Det handler ikke om, hvorvidt man hjælper de ledige i job.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-14:
Vi har i Folketingets Socialudvalg haft rigtig mange deputationer, og det er ikke mennesker, der selv rammes af det.
Det er mennesker, som selv har haft glæde af at få dækket tabt arbejdsfortjeneste uden loft.
Det er mennesker, som fortæller, hvor alvorligt det er for hele familien at opleve, at ens barn pludselig får en alvorlig sygdom, pludselig skal på hospitalet to-tre gange om ugen, pludselig skal have særlig hjælp, en hjælp, som kun forældrene kan give, døgnet rundt.
Disse forældre slås for nogle, der ikke ved, at de udsættes for den her alvorlige begivenhed.
Disse forældre slås for de søskende til de fremtidige børn, der får et alvorligt handicap, som kan få smadret deres barndom.
Det, vi jo også hører, er, at hele familien kommer ind i en turbulent periode.
Forældrene kan få svært ved at samarbejde, stadig væk elske hinanden.
Forældrene kan få svært ved at tage hånd om de andre søskende.
Forældrene kan simpelt hen få svært ved at håndtere deres liv, og det, de så derudover skal, er, at de skal udsættes for at finde et andet sted bo, fordi de ikke har råd til at bo der, hvor de bor nu.
De skal lave om på hele familiens tilværelse.
Mange af dem kan så vælge at anbringe deres barn på en døgninstitution.
Så er det, jeg spekulerer på, hvor finansministeren har været henne, når man har lavet lovforslag, hvor man ikke under nogen omstændigheder kan dokumentere, at det er et besparelsesforslag.
Ministeren har selv forsøgt at beregne den.
307 mio. kr. regner man med at kunne spare – 307 mio. kr. – men vi kan ikke få at vide, hvad det kommer til at koste af merudgifter for de familier, der ikke kan håndtere at have deres alvorligt handicappede barn hjemme.
Hvad siger Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne?
Vi er ligeglade!
Vi står i en situation, hvor Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne stemmer det her lovforslag igennem uden at kende konsekvenserne, vel vidende at det formentlig slet ikke er et besparelsesforslag, vel vidende at det kommer til at koste disse familier rigtig, rigtig meget sorg og ulykke.
For nogle år siden sagde fru Henriette Kjær: Det er én ting, at man ikke er på arbejdsmarkedet, men det kan ikke passe, at man også stilles ringere, når man sparer samfundet penge.
Det giver ikke mening, hvis vi gerne vil have, at forældre beholder deres børn hjemme.
Det var fru Henriette Kjærs begrundelse for at støtte, at vi hævede ydelsen for den tabte arbejdsfortjeneste til at dække den fulde tabte arbejdsfortjeneste.
Det, der sker nu, er, at vi, et flertal her i Folketinget, sender børn på døgninstitution med deraf afledede ekstraudgifter for kommunerne, får splittet nogle familier.
Det her er ikke et lovforslag, som er i orden.
Klaus Hækkerup (S), 2010-12-14:
Jeg skal ikke anklage formanden for at læse op og stå med næsen i papirerne og ikke se, når man vifter med hånden.
Det er fint nok, for det skal også gå hurtigt.
Vi vil gerne have en afstemning om det ændringsforslag, der er stillet uden for betænkningen.
Der har simpelt hen ikke været tid til at realitetsbehandle det i udvalget, og vi agter at undlade at stemme til det pågældende ændringsforslag.
Per Clausen (EL), 2010-12-14:
Da vi første gang hørte om det her lovforslag, blev det meget klart sagt af miljøministeren, at hun håbede, at det, at man satte gebyret op, ville få miljøorganisationerne til at tænke sig om, inden de klagede.
Det er jo altid en god og fornuftig ting at håbe på, at andre mennesker vil tænke sig om – man kan sige, at det i nogle tilfælde måske ville være rart, hvis regeringen også tænke sig om.
For da vi så spurgte om, hvad det var for nogle sager, ministeren tænkte på, som ikke skulle anlægges, fik vi jo indtryk af, at ministeren havde en længere liste over åbenlyst grundløse klager, som naturligvis ikke burde være afleveret.
Da vi så bad om at få en redegørelse eller bare et enkelt eksempel på en sådan sag, viste det sig, at miljøministeren ikke havde et sådant eksempel.
Derfor er mit spørgsmål til miljøministeren, om det ikke er en fejltagelse, at det her lovforslag ikke er trukket tilbage, da det jo står helt klart, at begrundelsen for at fremsætte lovforslaget ikke holder vand.
Det er jo tilgiveligt – ministeren har jo før ændret opfattelse i sager, hvor hun har opdaget, at hun tog fejl, og det er jo en god egenskab at have som minister, at man gør det.
Kunne det brede sig til andre ministerier, ville det være et stort fremskridt.
Men jeg synes måske, at det i lige præcis denne sag er så åbenlyst, at de begrundelser, der er anført for lovforslaget, er forkerte.
Man har ingen dokumentation for, at der er kommet nogen som helst klager, som ikke har været berettigede.
Ministeren har to muligheder: Hun kan forklare, hvad det er for nogle sager, hun har henvist til, give os en redegørelse, og så kan hun beklage, at hun ikke har svaret korrekt og fyldestgørende på de skriftlige spørgsmål, der er stillet, eller også kan hun jo bare erkende, at det her lovforslag er et ubegrundet lovforslag, som burde trækkes tilbage.
Ida Auken (SF), 2010-12-14:
Jeg kan sådan set kun erklære mig enig med Socialdemokratiets ordfører.
Det er meget mærkeligt at stå med et lovforslag, som har til formål at begrænse antallet af uretmæssige, grundløse klager, og at vi så ikke fra ministeren kan få bare et eksempel på en grundløs klage, som man forventer ikke vil komme som resultat af det her lovforslag.
I stedet for får vi i et svar til Folketinget at vide, at ministeren ikke kan dokumentere, at det vil være de grundløse klager, der bliver færre af.
Tværtimod, siger man, kan det faktisk være nogle af de retmæssige klager, der bliver færre af.
Synes ministeren, at det vil være rigtig godt, hvis der nu bliver færre at de klagesager, som folk faktisk vinder, fordi man har sat gebyret op?
Vil det være en stor succes for ministeren, at de grønne organisationer, som plejer at vinde deres sager, holder op med at klage lige så meget som før?
For mig at se
vil det være en skandale.
Hvis vi nu tager husdyrområdet, så har Det Økologiske Råd vundet stort set alle deres sager på det her område.
Danmarks Naturfredningsforening har vundet stort set alle deres klagesager.
Det er jo de her klager, altså dem, der faktisk virker og som der faktisk er grund til at indgive, som man nu går ind og lægger et gebyr på.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren ikke kan se, at hele grundlaget for hendes egen lovgivning er faldet bort med det her svar til Folketinget, svar på spørgsmål 8 i forbindelse med loven, hvor hun ikke kan dokumentere, at det skulle være de grundløse klager, der forsvinder her.
Vi kan i stedet risikere, at alle de klager, der faktisk er god grund til at indgive, måske bliver færre nu.
Vi kan risikere, at de grønne organisationer, som arbejder frivilligt, skal have mange tusind kroner, måske flere millioner, ude at svømme på det her område, som om de ikke havde gode formål nok at bruge deres penge til.
Nu skal pengene være parkeret som dummebøder i et ministerium, og det synes vi er dybt utilfredsstillende.
Jeg må altså igen anbefale ministeren at svare på, hvad det er for nogle grundløse klager, man forventer ikke vil komme som følge af det her lovforslag.
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Natur- og Miljøklagenævnet er en meget vigtig del af demokratiet i Danmark, demokratiet på naturområdet.
Der er nemlig ikke nogen, der kan tale på naturens vegne der ude i virkeligheden.
Derfor er det vigtigt, at vi har nogle interesseorganisationer og nogle enkeltpersoner, som får muligheden for at tale på naturens vegne.
De har muligheden for, hvis en kommune eller en myndighed skulle være kommet til at overse et hensyn til naturen, at klage til Natur- og Miljøklagenævnet.
Denne klagemulighed vil regeringen nu begrænse, denne demokratiske ytring vil regeringen nu begrænse.
Det er nemlig sådan, at hvor det i nogle sager tidligere har kostet 0 kr. at klage, skal det nu koste 3.000 kr.
For andre typer af klager stiger det til det seksdobbelte, fra 500 kr. til 3.000 kr. Jeg mener, at det er fuldstændig uacceptabelt, at organisationer, som arbejder på frivillig basis, de fleste af dem fuldstændig ulønnet, organisationer som Dansk Ornitologisk Forening, Danmarks Naturfredningsforening og Det Økologiske Råd, organisationer, som måske modtager bidrag på 50 eller 100 kr. fra borgere om året, altså skal hoste op med den store pengepung for at deltage i demokratiet, deltage i det, vi beder dem om.
Nu skal det så altså begrænses.
Jeg synes, det er helt uacceptabelt.
Vi har nu haft sagen til behandling i udvalget, vi har haft de grønne organisationer via Det Grønne Kontaktudvalg i foretræde, og vi har endnu ikke kunnet få nogen som helst begrundelse for, hvorfor det her skulle virke.
Der er ingen dokumentation for, at der vil være færre klager, som er uretmæssige.
Jeg kan kun se det, som at regeringen og miljøministeren er ude på at lukke munden på naturen.
Det kan kun være til skade for naturen, det kan kun være til skade for miljøet, og jeg kan ikke se, hvad det skulle gavne – andet end regeringens pengepung.
Jens Christian Lund (S), 2010-12-14:
Vi tilkendegav ved førstebehandlingen, at vi ville sige ved andenbehandlingen, hvad vi ville stemme.
Det er vi overbeviste om er gode ting, og vi er også overbeviste om, at langt, langt de fleste kommunalbestyrelser har den samme indstilling.
Derfor skal vi huske, at kommunalbestyrelserne er dem, der egentlig varetager borgernes rettigheder derude lokalt.
Vi vil gerne rose ministeren for at have lyttet til sommerhusejerne.
Det kan godt være, at der ikke er den store forskel mellem det første forslag og det andet forslag, men det gav en masse usikkerhed, og det er jo godt, at ministeren har lyttet til det.
Det, vi derimod ikke kan stemme for, er DF's ændringsforslag, hvor DF jo direkte går ind og laver lovgivning, som er forårsaget af én kommunalbestyrelses beslutning.
Det kan vi ikke lægge stemmer til, og hvis vi skulle stemme om det, ville vi selvfølgelig derfor stemme gult.
Med hensyn til selve lovforslaget, vil jeg sige, at der er meget godt i det.
Men det, der er det værste i forslaget, er, at ministeren nu går ind og laver lovgivning om, hvordan kommunalbestyrelserne skal tilrettelægge lige netop den type sager, således at de ligesom med tronfølgeloven og grundloven skal vedtages i to på hinanden følgende kommunalbestyrelser.
Vi synes ikke, der er en rimelighed i, at man blander sig sådan i kommunalbestyrelsernes arbejde.
Det er fornuftige mennesker, vi har ude i kommunalbestyrelserne, og vi mener, der er en risiko for, at det får nogle konsekvenser, som jeg er helt sikker på at ministeren ikke har ønsket.
Derfor vil vi sige, at når vi kommer til den endelige afstemning ved tredje behandling, stemmer vi gult, for det vil vi ikke lægge stemmer til.
Der er meget andet godt, som vi selvfølgelig dermed tilkendegiver at vi bakker op.
Thomas Jensen (S), 2010-12-14:
Det er jo netop det, regeringen og Dansk Folkeparti gør med det her lovforslag.
Socialdemokraterne og SF vil ikke være med til at indføre nye elementer i skattelovgivningen, der sætter skel mellem ægtepar og folk, der har valgt at leve sammen uden at gifte sig, og derfor ønsker Socialdemokraterne og SF, at forslaget om ægtefællerabatten på multimedier udgår og erstattes af en individuel skattefrihed, når en lønmodtager har privat rådighed over en enhed – et multimedie.
Socialdemokraterne og SF mener, at de hårdtarbejdende lønmodtagere, som kun har et arbejdsgiverbetalt multimedie til privat rådighed derhjemme, skal friholdes for betaling af multimedieskat.
Det vil vi for at imødekomme lønmodtagernes mulighed for at løse hverdagens udfordring med at skabe en god balance mellem arbejds- og familieliv.
Det er f.eks. folkeskolelæreren eller underviseren, der som led i sit arbejde har behov for at rette opgaver derhjemme, kommunikere med forældrene på skolens intranet osv.
Det er også en imødekommelse af håndværkeren, politibetjenten, SOSU-assistenten og mange flere, som har en mobiltelefon med hjem, så de kan stå til rådighed for tilkaldevagter.
Med denne individuelle fritagelse af den enkelte lønmodtager, som kun har et multimedie til rådighed, sikres det nemlig, at helt almindelige lønmodtagere ikke beskattes, når de blot ønsker at passe deres arbejde i god balance mellem familie- og arbejdsliv.
Line Barfod (EL), 2010-12-14:
Dette lovforslag var jo et eksempel på, hvordan man blander nogle ting, der intet har med hinanden at gøre.
Det, der så er så usædvanligt ved dette lovforslag i modsætning til så mange af de andre lovforslag, som vi behandler, er, at det for en gangs skyld ikke lykkedes regeringen bare at få nogle ting hastet igennem og blandet ind i et lovforslag om alt muligt andet.
Vi har lige fra Socialdemokraternes ordfører hørt nogle gode råd til ministeren.
Jeg håber, at ministeren lytter, for jeg synes, at det var nogle væsentlige og gode råd.
I forhold til den del af lovforslaget, der handlede om alvorlige indgreb i foreningsfriheden, vil jeg gerne sige mange tak til flertallet uden om regeringen.
Det er jo ikke så tit, at det lykkes os at samle et flertal uden om regeringen, så derfor vil jeg gerne sige mange tak ...