runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Ja, der kunne man jo så altså få en fair løsning, hvor man skal knokle sig ud af krisen.
Sådan er det, men til gengæld kan man slippe for de her asociale besparelser på dagpengene, på vores velfærd og på børnechecken.
Det er alternativet, det kan borgerne vælge, og det er der heldigvis rigtig mange der ser ud til at være mere interesseret i end det, som regeringen har lagt frem.
Det er vigtigt for regeringen, at der bliver et større incitament til at arbejde.
Så er det da ærgerligt, at det her lovforslag faktisk betyder det modsatte.
Det gør det jo.
Man skriver selv i bemærkningerne, at det mindsker arbejdsudbuddet, fordi man hæver skatterne.
Man lægger til og med en relativt stor byrde på folk, der ikke har ret mange penge, i form af forringelser af børnechecken og dagpengene.
Men jeg vil bare vende tilbage til, at Venstre har lovet vælgerne, dels at der var skattestop, dels at man ville øge børnechecken.
Det er citater, man kan gå ind og læse.
Nu gør regeringen altså det stik modsatte.
Er skatteministeren stolt af sådan en omgang vælgerbedrag?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Først og fremmest må vi hellere tage tingene i den rigtige rækkefølge.
»En Fair Løsning« går jo sådan set bare ud på, at man låner endnu flere penge.
Det, der står tilbage, når man læser det, man kalder »En Fair Løsning«, er: endnu flere lån til Danmark.
Når det så er sagt, får hr. Jesper Petersen også svinget sig op til, at det, vi står med i dag, ikke har nogen som helst positiv betydning for arbejdsudbuddet – snarere tværtimod.
Så det er sådan set meget bæredygtigt.
Så er der hele diskussionen om skattestoppet, og tak for den store bekymring, der er for skattestoppet.
Det er, om jeg så må sige, her i nat, at der har været den største bekymring for skattestoppet i den periode, skattestoppet har eksisteret, og specielt hos partier, som enten ikke respekterer eller forstår skattestoppet.
Men jeg noterer mig, at der er en stor tilfredshed med skattestoppet, og derfor vil regeringen selvfølgelig også videreføre skattestoppet.
Først og fremmest synes jeg, det er vigtigt at sige til fru Julie Rademacher, at regeringen jo har taget en lang række initiativer.
Vi har ført en enormt ekspansiv finanspolitik.
En stribe initiativer er der blevet taget gennem de seneste år netop for at modvirke den krise, som hele verden har befundet sig i.
Det, der vel i bund og grund er lidt tankevækkende, er, at det ser ud, som om der er nogle få partier, som slet ikke befinder sig i virkeligheden, deriblandt det parti, som fru Julie Rademacher kommer fra, nemlig Socialdemokratiet, som slet ikke anerkender, at verden har været og i bund og grund stadig er påvirket af en meget alvorlig krise.
Det synes jeg er trist.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Det passer simpelt hen ikke, og det kunne ministeren have erfaret, hvis han havde været med mig på gaden i Kolding i lørdags, hvor vi mødte rigtig mange, der bliver ramt af det her.
Der var en mor, der læser til pædagog.
Hun har tre børn, og hun sagde: Hvad skal vi gøre nu?
Vi får færre penge.
Selvfølgelig befinder jeg mig også ude i virkeligheden, men jeg tror ikke, at ministeren befinder sig ude i virkeligheden.
Jeg tænker ikke på virkeligheden på Christiansborg, jeg tænker på den rigtige virkelighed uden for Christiansborgs mure.
Derfor vil jeg for de menneskers skyld, der bor uden for Christiansborgs mure, kræve et klart svar – et ja eller nej – på, om ministeren mener, der er begået løftebrud.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-31:
Vi skal nok fremlægge alle de ønskede beregninger, men hvis hr. Frank Aaen har lavet dem i forvejen, kan han jo fremlægge dem i udvalget.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Jeg kan jo så som hjælp til ministerens besvarelse sige, at hvis vi tager resultatet for statsministeren, er det et plus på 44.000 kr.
Så mon ikke det går at gå lidt ned i løn, når der alligevel er 44.000 kr. tilbage?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-31:
Det spørgsmål vil vi besvare under udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om finansministeren har beregnet, hvor meget der er tilbage til finansministeren, når man tager årets skattelettelse og fratrækker de 5 pct., som man nu ønsker at gå ned i løn.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-31:
Jeg skal takke for den brede tilslutning til forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Jeg skal love, at det bliver en kort bemærkning.
Liberal Alliance afstår fra at stemme om dette forslag.
Vi mener, at forslaget er udtryk for en plat populisme, og det ønsker vi ikke at medvirke til.
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Nu har vi i 18 timer diskuteret regeringens og Dansk Folkepartis massive angreb på arbejdsløse, børnefamilier og den kommunale velfærd.
Det har kæmpestore konsekvenser for mange familier.
Der kommer endnu flere lovforslag efter sommerferien som led i den her såkaldte genopretningspakke eller fattigkur, som andre har døbt den.
Den indeholder bl.a., at familier med et handicappet barn skal vælge imellem at gå fra hus og hjem eller opgive at tage sig af deres barn og lade barnet komme på institution.
Der er rigtig mange arbejdsløse, der kan se frem til, at de fuldstændig mister deres indkomst, fordi de er gift og dermed ikke kan få kontanthjælp.
Det har kæmpestore konsekvenser.
Derfor virker det temmelig populistisk, når regeringen så kommer med dette forslag om, at ministrene går en lillebitte smule ned i løn.
Det er så lidt, at det er mindre end den skattelettelse, som ministrene har fået.
I Enhedslisten har vi i mange år ment, at ministrene får en alt for høj løn, og at det er et problem, at ministre lever så langt fra virkeligheden, som vi også har kunnet høre i mange af de debatter, som vi har haft i dag.
Vi har meget ofte kunne høre i debatterne i Folketingssalen, at ministrene ikke aner, hvad det er for en virkelighed, rigtig mange mennesker lever i, ikke aner, hvad det vil sige ikke at vide, om man har penge nok til at købe mad hver dag, og ikke aner, hvad det vil sige, om man har penge nok til at betale husleje.
Derfor er denne her lillebitte lønnedgang et skridt i den rigtige retning for at få sat ministerlønningerne ned, og derfor kan vi også støtte forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-31:
Jeg vil ikke bestride, at regeringen fuldt ud har fortjent en lønnedgang.
Vi vil i hvert fald ikke modsætte os, at regeringen selv foreslår, at de skal gå ned i løn.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-31:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det meget nærmere end det, jeg sådan set allerede har svaret.
Men jeg kan jo sige til fru Julie Rademacher, som har taget patent på virkeligheden, at det eneste bud, jeg har set fra fru Julie Rademacher på, hvordan man skal forstå virkeligheden, er, at man skal opløse firmaer, hvis der er for få kvinder i deres bestyrelse.
Til det må jeg sige, at jeg tror, det er en ret farlig løsning på de udfordringer, det danske samfund står med.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Ordføreren, hr. Jacob Jensen, kan desværre ikke være til stede.
Derfor skal jeg på vegne af Venstre sige, at vi har modtaget et lovforslag fra finansministeren om, at ministrene går 5 pct. ned i deres grundvederlag, og at vi i Venstre kan bakke op om det og støtte det.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Tak, hr. formand.
Med det her lovforslag kommer regeringen og beder Folketinget om at måtte sætte deres egen løn ned med 5 pct. i 2011 og 2012.
Helt kort fortalt er det, jeg har imod regeringen, jo ikke deres løn; det er deres politik.
Vi har nu brugt en hel dag på at være igennem besparelser for de ledige, besparelser på børnepengene, besparelser på kommuner osv. osv., og set i det perspektiv synes jeg ærlig talt, det er ret ligegyldigt at diskutere lønnen for 20 mennesker.
Det her med, at ministrene skal gå ned i løn, er sikkert på mange måder en fin symbolpolitik, men jeg tror i virkeligheden, regeringen tager fejl.
Alle kan da sagtens på forhånd gennemskue, at den her sparepakke handler om alt muligt andet, der berører hundredtusindvis af danskere, og det er selvfølgelig deres liv og deres muligheder, vi i virkeligheden synes er det vigtigste.
Støtter Socialdemokraterne så det her forslag?
Ja, det gør vi da.
Regeringen kan sådan set i virkeligheden sætte deres løn lige så meget ned, som de selv vil, det vigtige for os er ikke lønnen og livet for dem, der er ministre; det er vigtigere med lønnen og livet for dem, vi er valgt til at arbejde for, og så selvfølgelig særlig lønnen og livet for alle dem, der nu bliver ramt af den sparepakke, regeringen og Dansk Folkeparti har aftalt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Oprindelig skulle jeg egentlig ikke have været ordfører på den her del af pakken, det skulle hr. Søren Espersen have været, og han ringede til mig i torsdags i sidste uge og spurgte, om jeg ikke ville være så elskværdig at påtage mig ordførerhvervet, og sagde, at det i øvrigt var det første punkt på dagsordenen, så jeg kunne rolig sige ja.
Ja, det er måske det første punkt på dagsordenen, men det er bare en ny dag!
Men jeg har glædet mig til debatten, og jeg håber, den bliver meget, meget kort.
Men jeg kan selvfølgelig meddele, at Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag, sådan som det ligger, og sådan som det er præciseret af regeringen og i den aftale, vi er en del af.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Det her er næsten en hån mod de almindelige mennesker, som spareplanen medfører store konsekvenser for.
Der er tale om en meget lille nedgang i indkomst for ministrene, men en stor nedgang i indkomst for dem, der bliver ramt af besparelserne på børnechecken, af forringelsen af dagpengene og af de forringelser, man vil opleve i sin kommune, og derfor kan det selvfølgelig ikke stå mål med hinanden.
Når ministrene kommer og beder om at få lov til at gå ned i løn, støtter SF det gerne; det vil vi ikke forhindre dem i.
Tom Behnke (KF), 2010-05-31:
Det Konservative Folkeparti kan konstatere, at regeringen i forbindelse med den her pakke har fremsat forslag om, at også ministrene skal holde for.
Der bliver stillet forslag om, at ministeren går 5 pct. ned i deres grundvederlag.
Fra konservativ side har vi ikke nogen indvendinger imod, at regeringen har truffet den beslutning og har anmodet Folketinget om at lave den lovændring.
Derfor vil vi fra konservativ side støtte lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Danmark står til at få en af de laveste vækstrater i den rige verden frem til 2025, spår OECD.
Derfor er det meget beklageligt, at regeringen vælger at pålægge danskerne yderligere skatter ved at udsætte den nedsættelse af topskatten, som er planlagt, og ved at fastlåse grænsen for, hvornår man bliver topskatteyder.
Jeg synes i det hele taget, at dagens debat om dette lovforslag har været præget af en misundelsesretorik, hvor man har talt om, hvem det er synd for, og hvem der burde betale noget mere, i stedet for se på, hvordan man kunne få noget om vækst ind i debatten.
OECD har også kritiseret lige præcis den her del af genopretningspakken, fordi det er en dårlig idé at hæve skattetrykket i verdens mest skattebefængte land.
Vi vil jo gerne have et bedre samfund.
Vi vil gerne have velstand, vi vil gerne have vækst, men det kræver jo, at vi gør noget, at vi tør gøre noget.
I et land, hvor vi har den største offentlige sektor nogen sinde, og hvor vi har verdens højeste skattetryk, er regeringen gået ind og har sagt: Nu indfører vi først en række skatter, og derefter bliver I så kompenseret med nogle skattelettelser.
Det er jo helt utroligt, hvad man har lagt skat på.
Det skulle vi så være blevet kompenseret for med skattenedsættelser.
De er så blevet aflyst med det lovforslag, vi står med her.
Det er dårligt for den danske vækst, siger OECD.
Et godt gæt på, hvad det vil koste, er 10.000 gode danske arbejdspladser.
Det her er et skridt i den forkerte retning.
Der er også et andet element i lovforslaget, og det handler om børnefamilieydelsen, for hvem skal betale?
Det skal børnene, de handicappede, uddannelserne, fordi man ikke tør tage ordentligt fat og det eneste, man har fantasi til, er at øge skatterne.
Det ville være så nemt at gøre noget og finde pengene.
Man kunne afskaffe efterlønnen, man kunne tvinge kommunerne til at udlicitere langt mere, end de gør i dag, og man kunne sørge for at få antallet af offentligt ansatte ned på det niveau, det var på under socialdemokraten Poul Nyrup Rasmussen.
Disse tre ting alene ville have skaffet langt mere end de 24 mia. kr., som regeringen siger er udfordringen – en udfordring, vi selvfølgelig anerkender fra Liberal Alliances side.
Så kunne man have ladet være med at skulle spare på handicapområdet og på uddannelserne, skære ned i børnefamilieydelsen og hæve skatterne, men i stedet have sørget for, at raske og rørige 60-64-årige kunne have passet et arbejde i stedet for at være på offentlig forsørgelse, have sørget for, at kommunerne brugte »bedst og billigst« i stedet for »dyrest og kommunalt«, og have sørget for, at der ikke var alt, alt, alt for mange offentligt ansatte i det her land.
Liberal Alliance afviser på det kraftigste det her lovforslag.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Jeg ved godt, at oppositionen gerne vil lade det fremstå, som om den regning, vi nu skal betale, kommer fra noget tidligere.
Det er forkert.
Vi har haft den her debat for en måneds tid siden, hvor finansministeren var på talerstolen gang på gang for at rette de misforståelser og manipulerende påstande, vi hørte.
Finansministeren slog fast – og finansministeren er i salen nu – at også skattereformerne, lad os kalde dem det, fra 2003 og 2007 på langt sigt er finansieret.
Det holder jeg mig til, og det er jeg enig i.
Den regning, vi nu håndterer, er regningen for at holde krisen fra døren; for at beskytte danskerne mod de negative effekter, der ellers ville have været.
Vi har skabt beskæftigelse, vi har sikret, at virksomheder ikke må lukke, og derfor er vi nu nødt til at få håndteret det, så vi kan få Danmark ind på sporet og gå i gang med at tænke på vækst og beskæftigelse.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Hr. Mike Legarth kalder det for solidaritet og siger, at Det Konservative Folkeparti har forsøgt det bedste, man har kunnet, på at lave en socialt retfærdig aftale.
Det er ikke gået ret godt.
Man har givet ufinansierede skattelettelser – og vi taler ikke om den seneste skattereform, men om dem i 2003 og 2007.
Der er en mulighed for, at det viser sig, at skattereformen fra sidste år er fuldt finansieret engang i 2019, lad gå.
Men de to skattelettelser fra 2003 og 2007 er decideret ufinansierede.
Nu kommer regningen, og det er alt andet end socialt, at den skal ligge hos de fattigste børnefamilier og de arbejdsløse.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Vi synes, vi har fundet den fuldstændig rigtige balance, og vi har heldigvis et sikkerhedsnet.
Det Konservative Folkeparti medvirker til at være balancepunkt i dansk politik, hvor vi med den ene hånd sørger for, at der er et sikkerhedsnet, at der er et socialt system, der tager sig af dem, der er svage, og dem, der har behov for hjælp.
Der er der selvfølgelig stadig væk et sikkerhedsnet og et socialt netværk, der tager sig af det.
Men Det Konservative Folkeparti er også dem, der så med den anden hånd sørger for, at vi har en konkurrenceevne, der gør, at vores erhvervsliv derude kan konkurrere på verdensmarkederne, kan tjene de penge, der skal til, for at vi i det her rum kan sidde og fordele milliarderne med rund hånd – for det er vi jo dygtige til – men det er altså erhvervslivet, der tjener pengene, og derfor skal vi sørge for, at konkurrenceevnen er i orden.
Derfor er den balance, vi har skabt med den her genopretningsplan og den skattereform, vi har indført, fuldstændig rigtig.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Jeg ved godt, det er konservativ politik at give skattelettelser til de rigeste, men selv hos en konservativ må man da lige gøre sig den overvejelse, om det er en god idé, at børnefamilierne, især dem med flere børn, og børnefamilier, der i nogle tilfælde i forvejen har meget lidt at leve for, skal have beskåret deres børnecheck, for at der er råd til at betale skattelettelser til de allerrigeste.
Er det ikke selv hos en konservativ muligt måske at overveje, om det havde været bedre at beskære bare en lille del af de skattelettelser, man har givet til de rigeste?
Så kunne man friholde børnefamilierne og få det samme i kassen.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Jeg tager det fulde ansvar for, at vi Konservative medvirker til den her genopretningsplan, for den er vigtig for dansk økonomi, og dermed hjælper den alle danskere til, at vi bruger pengene fornuftigt i stedet for at bruge pengene på at betale renter.
Kig på Grækenland, kig på Spanien, kig på England, der skal spare 10 pct. Vi slipper billigt i Danmark, fordi vi har ført en ansvarlig politik.
De tiltag, vi har gennemført i de 2 år, krisen har raset, har vist sig at være rigtige.
Jeg er sikker på, at når historiebøgerne skal skrives om nogle år, får vi topkarakter for den måde, hvorpå vi har håndteret den krisesituation, vi har været igennem.
Vi må alle bidrage, høj som lav, børnefamilier, lavindkomstgrupper, højindkomstgrupper.
Vi bidrager med åbne øjne.
Topskattegrænserne udskydes, skattefradragene fastfryses.
Det er solidaritet.
Det er vi selvfølgelig nødt til.
Det ville da være fuldstændig uspiseligt for os at medvirke til en plan af den her karakter, hvis ikke alle bidrog.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Et stort element i pakken her er jo altså at gå efter børnefamilierne.
Er det virkelig konservativ politik, at børnefamilier, især børnefamilier med flere børn, men alle børnefamilier, altså nu skal rammes af en reduktion i børnechecken?
Er hr. Mike Legarth ikke enig i, at det betyder, at vi får flere fattige børnefamilier i Danmark, og at der er endnu flere børn, der simpelt hen får det ringere under opvæksten?
Og synes hr. Mike Legarth virkelig, at det er noget at stå og være stolt af?
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Vi står i en situation, hvor vi har en regning, vi skal have betalt.
Det er et fælles ansvar, det er en fælles opgave, alle må bidrage, høj som lav, og vi har gjort det på en meget begavet måde, der fordelingsmæssigt og socialt er afbalanceret.
Ginikoefficienten er næsten uforandret.
Jeg kan fuldstændig stå inde for, at det er det eneste rigtige at gøre, for på den her måde undgår vi, at vi skal bruge et hav af penge på renter og skabe uro og ustabilitet.
Så er det altså helt ubegribeligt, at man den ene gang efter den anden skal tilbagevise lodret forkerte påstande om, at den skattereform ikke er finansieret krone til krone.
Vi har fortalt, at skattereformen gør Danmark rigere, at den øger velstanden med over 5 mia. kr. – det er et faktum, der ikke kan diskuteres, sådan er det.
Den øger arbejdsudbuddet med 19.000 mennesker – det kan ikke diskuteres, det er et faktum.
Så lad da være med at forsøge at vildlede befolkningen med løgnehistorier den ene gang efter den anden.
Det er der ingen rimelighed i.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Jeg kan jo så også bare konstatere, at hr. Mike Legarth i sidste valgkamp netop sagde: Jamen selvfølgelig kan vi både gå ud og love skattelettelser og få velfærd samtidig.
Men det kan jo ikke lade sig gøre.
Og jeg ved godt, at vi ikke havde finanskrise under sidste valgkamp, men det kunne jo godt være, at det havde været en god idé, hvis man i stedet for at bruge alle pengene i det offentlige havde benyttet nogle af disse penge på at investere, således at vi havde haft flere penge i dag.
I Kolding rammer det her over 2.000 familier, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Mike Legarth mener, at det er fair, eller at det ikke er fair.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Jeg har tidligere diskuteret skat med hr. Mike Legarth, bl.a. den særskat på pensionister, som regeringen har indført tidligere i år.
Det vil jeg godt lige vende tilbage til, fordi det hænger sammen med det her forslag.
Man indførte jo den særskat, som man kalder en udligningsskat, fordi pensionisterne fik den her store topskattenedsættelse.
Kan vi så forvente, at særskatten bliver nedsat tilsvarende?
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Nej, det kan man selvfølgelig ikke, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
For den argumentation, der her blev fremført, er forkert, lodret forkert.
Det har altså ikke noget som helst med topskat at gøre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-31:
Der er masser af de mennesker, som får pålagt den her udligningsskat, som aldrig nogen sinde har fået den gevinst, som de bliver udlignet for.
Sådan var det, før vi behandlede det her lovforslag, og sådan vil det være, efter vi har behandlet det her lovforslag.
Det vil bare være endnu værre, efter vi har behandlet det her lovforslag.
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Hvis der var hjælp behov, ville vi selvfølgelig hjælpe.
Men det er ikke en korrekt udlægning.
Sagen er, at vi i forbindelse med skattereformen har gennemført skattelettelser på arbejde på 7½ pct., og nok har vi lavet en genopretningsplan, hvor vi har udskudt nogle skatteforhold, men vi har gennemført to tredjedele af værdien af skattereformen.
Det er vi meget tilfredse med.
Det, det handler om, er, at de pensionister, der i det tidligere skattesystem havde indbetalt penge på deres pensionskonto, ikke ved udbetaling kan få del i den skattelettelse, vi har gennemført på arbejde, som er på 6 pct., som vi har slettet på mellemskatten.
Så har vi givet 1½ pct. på bundskatten, men den får pensionisterne, som har indbetalt i det tidligere skattesystem, også.
Så der er en gevinst på 1½ pct., også til dem.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Nu er det jo sådan, at hr. Mike Legarth og jeg tilfældigvis er valgt i samme valgkreds, og jeg ved også, at hr. Mike Legarth er tidligere borgmester i Vamdrup, der nu er lagt ind under Kolding Kommune, og i Kolding rammer det her forslag over 2.000 familier og langt over 6.000 børn.
Hvordan i alverden har hr. Mike Legarth tænkt sig at gå hjem og forklare de her familier, at man godt nok i 2003 og 2007 har uddelt ufinansierede skattelettelser til de rige, men at det nu er dem, der skal betale regningen?
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Frøken, ikke sandt?
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Hr. Mike Legarth bryster sig meget af, at der er lavet en fantastisk håndtering af finanskrisen, og nu ranker man så også ryggen over en social facon.
Jeg må sige, at jeg synes, det er en elendig håndtering af finanskrisen, vi har set.
Den betyder, at der er blevet flere arbejdsløse, end der kunne være blevet, og den betyder nu, at man må lægge regningen hos arbejdsløse og børnefamilier – og den helt store regning i voldsomme nedskæringer på velfærden de kommende år: 13½ mia. kr., som ikke kommer ud at arbejde i den kommunale velfærd.
Jeg vil gerne spørge hr. Mike Legarth, om det er konservativ politik.
Fortalte man vælgerne inden valget, at kom der økonomiske problemer i Danmark, så skulle også børnefamilier, der har meget svært ved at få økonomien til at hænge sammen, betale regningen for det, og at man var parat til at skabe endnu større fattigdom i Danmark og sørge for, at endnu flere børn voksede op i fattigdom?
Er det virkelig konservativ politik, og fortalte man noget om det inden valget?
Mike Legarth (KF), 2010-05-31:
Det er konservativ politik at tage ansvar og træffe de beslutninger, der skal træffes, også dem, der er upopulære.
Det ved jeg godt at oppositionen ikke synes er særlig sjovt.
Oppositionen vil hellere være politiske julemænd, der deler gaver ud – glansbilleder, guld og grønne skove – og mener, at det går godt, og at vi kan løse alt med penge, som vi ikke har.
Vi kan meget på Christiansborg, og meget kan lade sig gøre i teknologiens verden, men pengetræer har vi ikke, og vi er nødt til at finde pengene et eller andet sted.
Så vil jeg godt lige anholde spørgerens udtalelse: Jeg har ikke sagt, at vi har håndteret krisen fantastisk.
Jeg har sagt, at jeg står til ansvar for håndteringen, og jeg er sikker på, at vi bliver bedømt godt og positivt, når historiebøgerne skal skrives.
Der er en lille forskel.
Jeg synes heller ikke, vi har ageret elendigt, jeg synes ikke, der er nogen af de ting, vi har gennemført, der er elendige.
Jeg synes, det, vi gjorde, var rigtigt; jeg synes, det, vi gør, er rigtigt, og jeg mener, det er vigtigt, at vi får truffet de her afgørelser, for ellers vil regningen, vi skal betale, blive endnu større for dem, det vil gå ud over, og vi afleverer ikke regningen i næste generations børneværelser.