runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg må sige, at jeg ikke er helt enig med hr. Bent Bøgsted i den analyse, der lægges for dagen her.
Det første, jeg vil sige, er angående starthjælps- og kontanthjælpsloftet.
Det, vi ønskede, da vi fjernede de ydelser, var at sikre, at der ikke skulle være fattige mennesker i Danmark, primært fattige børn.
Men vi har så også en anden udfordring, vi skal løse.
Den udfordring handler om, at når lønmodtagerne har været særdeles tilbageholdende med at kræve mere i løn, ville vi stå i den situation i de næste par år, at overførselsindkomsterne sådan set ville stige mere end den løn, der ville komme lønmodtagerne til gode.
Det synes vi er et problem, som under alle omstændigheder bør tackles af politikerne.
Altså, lønmodtagernes løntilbageholdenhed bør tackles af os, når vi tager beslutninger.
Derfor foreslår vi, at mennesker, der er på overførselsindkomst, fremover får en udvikling i overførselsindkomstens størrelse, der følger udviklingen i prisniveauet.
Det vil sige, at de får råd til de samme ting næste år, som de har råd til i dag.
Det er fair, og det er en ordentlig måde gøre det på.
Det er et led i den her idé med, at det skal kunne betale sig for flere mennesker at gå på arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-30:
Vi har hørt eksempler på, at prisen på 1 l yoghurt med de afgifter, der er lagt på, vil stige fra 15 kr. til 24 kr.
Det er bare et eksempel, når vi kigger på, hvordan sukkerafgiften påvirker priserne på madvarer.
Vil det sige, at statsministeren her vil garantere, at der ikke er en eneste kontanthjælpsmodtager eller dagpengemodtager, der får mindre at købe madvarer for, når der bliver pristalsreguleret?
Altså, de har det samme at gøre godt med, uanset de afgiftsstigninger der bliver lagt på?
Så kan man gå ind at kigge på, hvordan de forskellige afgifter påvirker priserne på madvarer.
De kigger på, hvilke prisstigninger der er i butikkerne.
Det ville være rart at få den garanti fra statsministeren om, at der ikke vil være nogen, der har mindre at købe madvarer for om 1 år i forhold til i dag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
For den enkelte afhænger det meget af, hvordan de sammensætter deres forbrug.
Hvordan forbruget er sammensat, tør jeg ikke at gå ind i for alle danskere på overførselsindkomst.
Men jeg synes, det er vigtigt at finde den rette balance mellem nogle lønmodtagere, der har været tilbageholdende med at kræve mere i løn, og dem, der er på overførselsindkomst, så vi samtidig siger til dem, at det betyder, at deres overførselsindkomster ikke længere bliver reguleret med pris- og lønudviklingen, men bare med prisudviklingen.
Der vil altså hvert år, år for år, være en regulering.
Man får mere, end man gjorde året forinden, fordi der reguleres med prisudviklingen.
Jeg synes, det er en fair måde at gøre det på, fordi vi også har det hensyn at tage, at lønmodtagerne har været tilbageholdende med at kræve mere i løn, og at vi stadig skal sikre, at det kan svare sig at påtage sig et arbejde i Danmark.
For det første vil jeg godt bekræfte det, fru Johanne Schmidt-Nielsen siger om overførselsindkomsterne, for de reguleres jo.
Jeg synes bare stadig, at det for os alle sammen er værd at tage med, at vi i de næste 2 år ville se en situation, hvor lønmodtagerne var tilbageholdende, med hensyn til hvad de får, og at vi derved over de næste par år ville få en større regulering af overførselsindkomsterne end den, som mennesker på arbejdsmarkedet ville få.
Og i en tid, hvor vi virkelig har brug for, at vi arbejder mere, at vi alle sammen er derude, er jeg ikke sikker på, at det er den rigtige måde at gøre det på.
I forhold til det her med førtidspensionen må man jo også klart og tydeligt sige, at vi i Danmark har en tradition for, at førtidspensionen lægger sig op af dagpengesystemet.
Derfor er man nødt til at have et andet godt tilbud til førtidspensionisterne, og det er jo, at de af vores førtidspensionister, der har mindst – altså de førtidspensionister, der er på gammel ordning – nu får et klokkeklart tilbud om at kunne vælge at komme over på ny ordning.
Det er et godt tilbud.
Det er ligesom det, vi siger til folkepensionisterne, nemlig at de folkepensionister, der har mindst, vil vi gerne give et ekstra bidrag.
Det er klart, at det her er nogle svære balancer, og det er også klart, at hvis vi kunne give til alle, ville vi gøre det.
Men vi står i en situation, hvor vi har en krise.
Det vil jeg gerne stå på mål for.
Det er klart, at det skal finansieres, og vi gør det så på den her måde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-05-30:
Men kære statsminister
, de helt almindelige lønmodtagere med helt almindelige lønninger kan også få en fyreseddel.
Det er der faktisk mange af dem, der har oplevet på grund af krisen.
Derfor er det meget relevant at spørge regeringen og en socialdemokratisk statsminister: Hvordan kan det dog nogen sinde blive rimeligt, at de, der skal finansiere, at topskattegrænsen hæves med næsten 80.000 kr., er dem, der fik en fyreseddel?
Jeg tror, at hårdtarbejdende for tiden er et af de mest populær ord i dansk politik, og det er jo hårdtarbejdende lønmodtagere, som har været hårdtarbejdende hele deres liv og har betalt deres skat, men som så har fået en fyreseddel eller er blevet ramt af sygdom, og som derfor er blevet tvunget på førtidspension.
Derfor vil jeg gerne igen spørge til førtidspensionisterne.
Hvordan giver det på nogen måde mening at ville motivere førtidspensionister, der netop ikke kan arbejde, til at arbejde mere?
Det andet spørgsmål er: Hvad er rimeligheden i, at den arbejdsløse og førtidspensionisten skal betale, for at topskattegrænsen hæves med 80.000 kr.?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg opfatter det ikke sådan, at det er det, vi gør.
Jeg opfatter det sådan, at det lige så godt kunne være sænkningen af rentefradraget, der betaler en del af topskattelettelsen, eller andre af de forhøjede skatter, vi lægger frem her.
Så jeg synes, det er svært bare at lave det kryds, som fru Johanne Schmidt-Nielsen gør her.
Jeg opfatter det sådan, at det, vi er i gang med nu, er at skabe arbejdspladser i Danmark.
Og jeg tror, at det, de arbejdsløse er mest optagede af, er at få et arbejde.
Vi er på mange måder i gang med at skabe arbejdspladser i Danmark.
Vi har vores kickstart, vi har vores energiaftale, og vi har vores boligforbedringer, som kommer her i den kommende tid.
Vi har også vores afskaffelse af iværksætterskatten, og vi har det her investeringsvindue til virksomheder, hvis de gerne vil investere i maskiner.
Det er alt sammen tiltag, som vil sætte gang i Danmark og sikre, at vi skaber arbejdspladser i Danmark.
Jeg er helt overbevist om, at hvis man spørger de arbejdsløse om, hvad de helst vil have, er det nye arbejdspladser, for alle mennesker vil gerne ind og være med i det arbejdsfællesskab, som er så vigtigt i Danmark.
Mads Rørvig (V), 2012-05-30:
Statsministeren sagde i sin tale, at regeringen har et mål, et sigte for øje i alle de initiativer, man tager, nemlig at skabe økonomisk vækst og arbejdspladser i Danmark.
Hvordan hænger det sammen med, at man indfører en afgift på kaffe, en NOx-afgift og en afgift på lagen i glas med asier?
Præcis hvor meget vækst skaber det i Danmark?
Nu kan statsministeren jo selv bestemme, om hun vil svare med relative eller absolutte tal for dansk økonomi, men hvor meget vækst er det med til at skabe, og hvor mange arbejdspladser er det med til at bibeholde inden for rigets grænser?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Skat er jo altid et redskab til at regulere ting, som man gerne vil have mindre af.
Det er rigtigt, at den nye regering i forhold til også den tidligere regering har lagt skat på ting, vi gerne vil have mindre af: Det er tobakken, det er noget alkohol.
Lad os tage eksemplet med alkoholsodavand.
Der har vi sagt klart og tydeligt, at vi gerne vil have, at den afgift, der er på det, følger med prisudviklingen.
Jeg må forstå på Venstre og Konservative, at de er lodret imod det.
Jeg har ikke fået svar på det, får det nok heller ikke i dag, men betyder det, at man, hvis man vinder et valg i morgen og kommer til magten, med det samme vil beslutte sig for, at man langsomt vil udhule afgiften på f.eks. alkoholsodavand?
Jeg spørger bare om et specifikt emne, for jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at det at lægge afgifter på noget jo også er at sige til folk, at det her vil vi gerne have at man køber mindre af, fordi det ikke forbedrer vores sundhedstilstand, snarere tværtimod.
Det var fuldstændig samme argumentation, der blev anvendt af den tidligere regering, da man opfandt f.eks. fedtafgiften, og det er samme argumentation, som vi anvender nu.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Hvis nogle skal betale mere i skat end nogle andre og det eneste kriterium er alderen, så er der en særskat for folk over en bestemt alder, lige meget hvordan statsministeren vender tingene.
Men ord er taknemlige, som statsministeren selv udtrykker det, og jeg tror, at statsministeren bliver grund til, at ingen politiker fremover kan bruge ordet fair, uden at vælgerne trækker på smilebåndet, for det er jo bare et kodeord for, at man ikke vil holde det løfte, man giver.
Lad os så tage den anden del af uretfærdigheden over for pensionisterne.
Man ændrer jo på folkepensionens grundbeløb, man sætter det ned til gengæld for at hæve tillæggene.
Igen straffer man dem, der sparer op til egen pension.
Det vil sige, at dem, der er ansvarlige for deres egen livssituation, dem, der efter al sandsynlighed i forvejen har betalt de fleste skatteindtægter, dem, som har taget ansvar for deres eget liv, straffer regeringen.
Hvorfor skal disse mennesker ikke – på neosocialdemokratisk – behandles fair?
Mads Rørvig (V), 2012-05-30:
Man lægger afgifter på noget, fordi man vil have folk til at købe mindre af det for at forbedre folkesundheden.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål til statsministeren, nemlig hvor meget de her initiativer betyder for dansk økonomi.
Hvad betyder det for væksten enten i absolutte tal eller relative tal, at man lægger afgift på kaffe, på lagen i glas med asier og på forskellige andre ting, sukkervareprodukter?
Nu har vi oplevet, at statsministeren ikke kan svare på forskellige ting, men så vil jeg opfordre statsministeren eller økonomiministeren eller finansministeren til at gå op og svare på det med de her tal, for jeg synes, at vi i sådan en afslutningsdebat ligesom også fortjener at få svar og få de tal, der også gælder dansk økonomi, når statsministeren betoner det i den grad, som statsministeren gør.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg må sige, at jeg er lidt forundret over, at ordføreren lige præcis går ned i det her spørgsmål, for som jeg har forstået De Konservative igennem ganske lang tid, så har man egentlig været optaget af, at de mest velhavende i vores samfund, og vi taler altså om ret høje indkomster, langsomt skal have nedgradueret børnechecken.
Jeg tror egentlig, det har været noget, De Konservative har sagt.
Jeg kan tage fejl, men jeg har forstået De Konservative sådan, at det egentlig var noget, de var optaget af.
Jeg anerkender, at det havde været bedre, hvis man havde kunnet gøre det her for alle par.
Det har jeg forstået er teknisk vanskeligt, men jeg må også sige, at jeg egentlig tror, der i den danske befolkning i hvert fald er en vis forståelse for, at ja, vi skal have børnechecken, og det skal ikke være sådan, at hvis man så ønsker at yde en ekstra arbejdsindsats, må man sidde og vurdere, om børnechecken falder bort.
Men jeg tror nu egentlig godt, at det for den indkomstgruppe, vi har lagt det ud for her, vil være et nogenlunde rimeligt tiltag.
Det er en indkomstgruppe, som måske ikke engang lægger så meget mærke til, om børnechecken kommer ind, og det er derfor, at vi har lagt snittet der, hvor vi har lagt det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-05-30:
Hr. Per Clausen spurgte statsministeren om, hvad rimeligheden er i, at man tager 3 mia. kr. fra førtidspensionisterne og fra de mennesker, der er ramt af arbejdsløshed, for bl.a. at hæve topskattegrænsen.
Til det svarede statsministeren bl.a., at mange lønmodtagere jo oplever en nedgang i reallønnen, og at det derfor også er fair at tage fra de arbejdsløse og fra førtidspensionisterne.
Jeg vil bare lige bede statsministeren om at bekræfte, at den nedgang i reallønnen, som lønmodtagerne oplever nu, kommer de arbejdsløse og førtidspensionisterne til at opleve om 2 år, fordi reguleringen af overførselsindkomsterne er 2 år forsinkede.
Det er bare lige for at få det bekræftet.
Så til spørgsmålet: Jeg kan forstå, at argumentet for at tage de her 3 mia. kr. fra bl.a. førtidspensionisterne er, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det argument forstår jeg simpelt hen ikke, for man får jo netop en førtidspension, fordi man ikke er i stand til at arbejde.
Kan statsministeren forklare, hvordan det giver mening, at der tages fra førtidspensionisterne for at motivere dem til at arbejde, når nu de ikke kan arbejde?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg siger tak for svaret.
Men når man kigger i det her udspil til en skatteaftale, så fremgår det på side 53 netop af det her forslag om en indtægtsgraduering af børnechecken, at det sker, efter at man også har kigget på tilbageløb og ændret adfærd, for det vil jo også betyde, at der er nogle, der vil arbejde mindre.
Det fremgår af udspillet.
Men når alt er gjort op, vil den virkning, som det egentlig har på de offentlige finanser, jo kun svare til 120 mio. kr., og vi taler om, at vi har et samlet udspil her, som skal lette skatten for over 14 mia. kr.
Er det så egentlig ikke et symbolforslag, vi har at gøre med her, og er det egentlig ikke på sin plads, når man heller ikke kan forklare, hvorfor der er forskel på gifte og samlevende, at trække det af bordet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg tror, fru Ellen Trane Nørby skal stille et skriftligt spørgsmål.
Det tør jeg ikke begive mig ind på.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg vil stille et forhåbentlig meget simpelt spørgsmål til statsministeren, nemlig om statsministeren kan oplyse mig om, om SU, EU-bidrag, børnecheck er transferering eller offentligt forbrug.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg skal minde De Konservative om, at det umuligt kan være fremmed for De Konservative at have lovgivning særlig rettet mod pensionister.
For man havde jo selv i forårspakke 2,0 en særskat på pensioner, nemlig den såkaldte udligningsskat.
Det var en særlig udligningsskat, som kun gjaldt pensionister, og der har hr. Lars Barfoed siddet hernede som minister og trykket glad på knappen.
Nu skal jeg ikke kloge mig på skattesystemet, men jeg tror nok, der er andre områder, hvor man har forskellige skattesatser afhængigt af folks aldersgruppe.
Jeg tror, personfradraget er lavere for dem, der er under 18 år osv.
Så jeg tror ikke, det er første gang, man har gjort den slags, og jeg synes, det klinger en lille smule hult, at man glad stemte for en udligningsskat, men kalder det her en eller en form for ekstraskat eller særskat.
Dem, der er over 65 år, får præcis den samme skattesats, som de havde fået med en VK-regering.
Det er vel ikke en særskat?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Det er jeg meget ked af at statsministeren ikke kan svare på, for det er jo dybest set det, vi har prøvet at sige til statsministeren, nemlig at pengene jo ikke er mærket.
De 13 mia. kr., vi har peget på, er omkring 1½ pct. af det samlede offentlige budget.
Noget af det dækker jo over offentligt forbrug, noget dækker over transferering.
Nogle af de penge, som statsministeren selv har anvist i 2020-planen, de 22 mia. kr., er jo ikke noget, der påvirker 0,8-procents-målsætningen, fordi det er transferering og ikke offentligt forbrug.
Og derfor er det meget interessant, at det, statsministeren har gjort hidtil i den her debat, har været at gøre det til en teknisk debat i stedet for at forholde sig til den politiske invitation, som vi er kommet med fra Venstres side, hvor vi har opfordret statsministeren til at lave en ambitiøs og perspektivrig, historisk skattereform, nu hvor SF og S har ændret skattepolitikken hundrede og firs grader.
Ikke noget med de 0,8 pct., de bliver ikke berørt, hvis vi taler om transfereringstingene udenfor.
Er reformmilliarderne i spil?
Tør statsministeren?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg synes, det er væsentligt, at vi hele tiden diskuterer vores velfærdssamfund, og det, vi gerne vil med den her skattereform, er at sikre, at vi giver lige præcis de mennesker, som sådan set havde de lange arbejdsuger på 40 timer, havde 3 ugers ferie, ikke havde så meget barsel, som den her generation, og ikke fik sparet så meget op til deres egen pension, en håndsrækning.
Det er derfor, at vi foreslår de her ændringer, for vi vil sikre, at dem, som ikke har så meget, får en håndsrækning.
Det gør vi ikke; de skal betale det samme i skat, som de hele tiden har gjort, bortset fra at vi altså får forhøjet topskattegrænsen, sådan som den tidligere regering selv har lagt op til.
Det vil altså sige, at der for folk over 65 år er præcis de samme skatteforhold, som den tidligere regering har lagt op til.
Hvis det var godt nok for den tidligere regering, er det også godt nok for denne regering.
Ud over det har vi så bare valgt en særlig gruppe, nemlig dem i den erhvervsaktive alder, om hvem vi siger: Dem vil vi gerne løfte ud af topskatten.
Vi har valgt at prioritere, at de 250.000 danskere, der rammer topskatten, skal løftes ud.
Det skal finansieres; det koster nogle penge.
Så der er altså ikke tale om en særskat på de lidt ældre medborgere.
De får præcis den samme skattesats, som VK har givet dem, da VK sad i regering.
Vi gør bare tingene bedre for de helt almindelige lønmodtagere med små indkomster og mellemindkomster, som knokler hver eneste dag.
Det er dem, der får en skattelettelse.
Det gør jo ikke situationen værre for dem, der er over 65 år.
Lars Barfoed (KF), 2012-05-30:
Jeg ville egentlig have spurgt om noget andet, men jeg kan ikke lade være med at følge op på det, hr. Simon Emil Ammitzbøll netop sagde, for jeg synes, statsministeren slipper for let her.
Altså, vi burde kunne blive enige om, at vi har brug for at udvikle det her samfund, så det kan betale sig at spare op; så vi belønner dem, der er ordentlige, gør en ekstra indsats, yder noget for sig selv og for Danmark, klarer sig selv og sparer op til en pension, som de kan klare sig for, når de bliver gamle.
Pludselig skal man betale mere i skat, hvis man har sparet godt op til en god pension.
Er det ikke rigtigt, og er det ikke at straffe folk, der har sparet op og gjort en indsats?
Nu brugte jeg ikke ordet særskat, selv om man godt kunne kalde det sådan.
Men jeg kunne ligesom fornemme, at statsministeren ikke bryder sig om det ord.
Så prøvede jeg at sige det på en anden måde.
Og jeg må bare konstatere – for statsministeren vil åbenbart ikke indrømme, jeg havde nær sagt fra en åben talerstol, at det bliver sådan – at opnår man folkepensionsalderen og har man sparet op til en god pension, skal man pludselig betale mere i skat, fordi man har nået en bestemt alder.
Jeg kalder det for aldersdiskrimination, og jeg vil egentlig få undersøgt, om det overhovedet er i overensstemmelse med diskriminationslovgivningen at gøre noget den retning.
Jeg kan garantere statsministeren, at hvis Det Konservative Folkeparti skal lave aftaler med regeringen om skattereform, bliver det her noget, vi skal diskutere og lave om på, for det går simpelt hen ikke.
Statsministeren sagde jo i sin tale: Når vi giver penge et sted, finder vi dem et andet sted.
Man kunne lige så godt vende det om og sige: Når vi finder penge et sted, bruger vi dem et andet sted.
Altså, det er, som om regeringen kun vil finde på finansieringselementer, som har at gøre med listige ekstra skatter på nogle grupper af befolkningen i stedet for at tage en dialog om det og se, om ikke vi kan finde nogle steder at spare penge.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg vil først takke ordføreren for, at hun har læst skattereformforslaget så grundigt, og det mener jeg, for det er jo dér, man finder den slags ting.
Jeg er meget enig i, at hvis det teknisk kunne lade sig gøre, burde man også have ugifte par med i den her opgørelse, men som jeg har forstået fra Skatteministeriet, er det meget vanskeligt teknisk at gøre det her, og derfor har vi ikke kunnet tage det med.
Det er et fair spørgsmål, og det her er svaret.
Som jeg også sagde før, er det klart, at dem, der går ind til forhandlingsbordet og er med til at reformere det danske samfund og skaffe ikke bare holdbarhed, men også ekstra milliarder til det danske samfund, selvfølgelig også kan gøre gældende – det synes jeg er naturligt, jeg forstår i hvert fald godt synspunktet – at de vil have indflydelse på, hvorledes de midler anvendes.
Det har jeg ingen problemer med at forstå.
Det svar har vi ikke fået.
Jeg synes, vi mangler et svar.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg kan forstå, at statsministeren undrer sig over, hvorfor De Konservative ikke er mere glade for det skatteudspil, der er kommet fra regeringen.
Vi har jo fået oplysninger om nogle af godbidderne først, og jeg kvitterede også i min ordførertale for, at regeringen har kigget på f.eks. det med topskatten og også beskæftigelsesfradraget, sådan at man letter skatten på arbejde.
Hvis jeg skal fremhæve nogle af de tidsler – eller en af dem – som er i oplægget, så er der det med at øge marginalskatten for bestemte grupper.
Jeg vil egentlig gerne have, at statsministeren, hvis statsministeren kan, forklarer mig logikken i, at et ægtepar, som tjener over en vis sum penge, skal opleve, at børnechecken bliver indtægtsgradueret, hvorimod et andet par, som ikke har giftet sig, men er samlevende og som faktisk tjener det samme, går ram forbi.
Hvad er egentlig logikken i det?
Det virker jo hamrende ulogisk og meget uretfærdigt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Og det var lige præcis det, jeg svarede på, for en af de gode ting ved vores skattereform er netop, at man øger deltagelsesfrekvensen på arbejdsmarkedet i modsætning til VK's skattereform.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg er fuldstændig uenig med spørgeren i, at man har gjort udligningen mellem kommunerne og dermed også mellem borgerne bedre med den her ændring, den her justering.
De kæmper i byrådet for at få økonomien til at holde, og de skal i gang med at finde 65 mio. kr., og nu har de fået en ekstraregning oveni fra regeringen på 29 mio. kr., hvilket man så absolut ikke kan forstå i den by, hvor jeg bor, og hvor borgerne tænker: Vi er da ikke rige, vi har da ikke en så stor overflod af penge, at vi bare kan sende dem ud af kommunen.
Man kan overhovedet ikke forstå, hvad regeringen mener med, at det er rimeligt, at man skal betale flere penge, når man faktisk har rigtig svært ved at få enderne til at mødes, fordi man er blevet ramt hårdt af krisen.
Inger Støjberg (V), 2012-05-30:
Vi er jo tydeligvis i den situation, at statsministeren ikke besidder evnen til at svare på helt centrale spørgsmål, spørgsmål, som statsministeren jo ellers selv også påpeger er centrale.
Det har været spørgsmål fra fru Pia Kjærsgaard om forringede betingelser for folkepensionister.
Det har været spørgsmål fra fru Ellen Trane Nørby.
Det har også været mit eget spørgsmål om, hvor meget beskæftigelsen bliver øget via skattereformerne, både VK's skattereform og regeringens skattereform.
Statsministeren stod i går på et pressemøde og fremhævede, at den her skattereform var væsentlig anderledes end VK-regeringens.
Nu er der jo kommet nye debatregler her i Folketinget og det betyder jo, at man som minister kan gå op og svare på et spørgsmål.
Det betyder også, at selv om det er statsministeren, der står på talerstolen, kan man anmode en anden minister om at komme op og svare på spørgsmål.
Derfor vil jeg gerne anmode finansministeren om at gå op og svare på det her spørgsmål om skattereformen: Hvor meget øges beskæftigelsen via den skattereform, som regeringen har lagt frem, og hvordan så det ud i VK-regeringens tid med de skattereformer, som vi lagde frem?