runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Ja tak.
Det, der får mig til at stille spørgsmål, er, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ligesom så mange andre talte om retssikkerheden for de her mennesker, der er på tålt ophold, og også selvfølgelig oplistede en række ting, de ikke kan gøre: De kan ikke arbejde, de kan ikke få uddannelse osv.
Så nævnte fru Johanne Schmidt-Nielsen et eksempel med en mand, der havde fået 1½ års fængsel for at stå vagt på Christiania, for ligesom at give et billede af, at det var folk i den kategori, vi har med at gøre her.
Men jeg vil så bare henlede opmærksomheden på nogle andre eksempler på folk, der også er på tålt ophold i Danmark.
Der er f.eks. en palæstinensisk mand, som har fået 8 måneders fængsel og en udvisningsdom for en voldssag og en forsikringssag; der er en mand fra Tjetjenien, som har fået en behandlingsdom på 1½ år for vold; der er også en, der har fået en dom på 7 års fængsel og en udvisningsdom efter et alvorligt slagsmål med en kollega, hvor denne døde som følge af volden; og så er der en iransk mand, som har fået en dom på 10 års fængsel og en udvisningsdom for manddrab.
Det er sådan nogle mennesker, der er på tålt ophold.
Synes Enhedslisten ikke - set i lyset af de her for Enhedslisten måske nye oplysninger - at det egentlig er meget godt, at vi har lidt styr på dem?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Lidt styr?
Jo, Enhedslisten har hele tiden ment, at man skulle have styr på de her mennesker, og derfor undrer det mig i den grad, at Dansk Folkeparti ikke sørger for at kæmpe for, at de tre personer, som er mistænkt, kommer for en domstol.
Hvis de har gjort noget, skal de da dømmes.
Hr. Martin Henriksen har i øvrigt helt ret i, at der er mange forskellige mennesker, som er på tålt ophold, som har gjort mange forskellige ting, og det understreger jo kun pointen i, hvor absurd det er, at vi nu står og skal vedtage en lovgivning, som handler om potentielt set at frihedsberøve alle de her personer på livstid - det er livstidsdomme, vi taler om.
Jeg er glad for, at hr. Martin Henriksen har bidraget til den forståelse - for dem, der kigger på - at det er mange meget forskellige personer, vi har at gøre med, og at det understreger, hvor absurd det er, at hr. Martin Henriksen vil give livstidsdomme til hele bundtet.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Jeg er selvfølgelig glad for, at jeg kan bidrage til Enhedslistens forståelse af den her sag.
Jeg går ud fra, at det så indebærer, at Enhedslisten ændrer holdning til lovforslaget, og det er selvfølgelig glædeligt.
Det, som de her mennesker på tålt ophold har tilfælles, er jo, at de er udvist.
Det er jo det, de har tilfælles.
Og når man er udvist af Danmark, ja, så er man jo udvist af Danmark, skulle man mene, men det er så ikke altid, at det kan lade sig gøre.
Så synes vi jo bare fra Dansk Folkepartis side, at når man nu eksempelvis har fået en dom eller man af efterretningstjenesten og af to ministre er blevet vurderet til at være til fare for statens sikkerhed, er det nok meget godt, at man har styr på dels den person, vi taler om i tunesersagen, dels folk, der har begået forskellige former for kriminalitet, som har medført en udvisningsdom.
Mener fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke, at der bare er en lille smule fornuft i, at man har lidt styr på det her område?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Det er rigtigt, at der er to ministre, der har sat deres underskrift på den her administrative udvisning.
Den ene af de to ministre har i dag til Politiken fortalt, at hun faktisk - nu skal jeg ikke citere, for jeg har ikke citatet med op - ikke var tryg ved at sætte den underskrift.
Det burde da få Dansk Folkeparti til at tænke over, hvad det er for en lov, man fra Dansk Folkepartis side vil til at stemme for.
Så blev der sagt, at det er nogle mennesker, som er blevet udvist, men som ikke kan udvises, og det er fuldstændig korrekt.
Det er f.eks. mennesker, som er blevet udvist til Tunesien eller til Iran.
Der er intet, der tyder på, at vi står over for at kunne udvise til Tunesien eller til Iran, medmindre man som ordføreren fra Dansk Folkeparti, hr. Peter Skaarup, ønsker at tilbagesende mennesker til tortur.
Derfor bliver konsekvensen af det her forslag, at nogle personer skal frihedsberøves på livstid, og det støtter Enhedslisten ikke.
Jesper Langballe (DF), 2008-11-21:
Jeg har tre spørgsmål, hvis jeg kan nå dem.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, at man fratager disse mennesker deres rettigheder.
Har fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke forstået, at når man er udvist af Danmark, har man principielt ingen rettigheder i Danmark?
Det var det første.
Det andet er, at fru Johanne Schmidt-Nielsen opererer med en bagatelgrænse, og jeg vil godt høre, om mord eller mordforsøg kommer ind under den bagatelgrænse.
Det tredje er, at Højesteret jo ikke har afsagt en kendelse om, at tuneseren er uskyldig.
Højesteret har afsagt en kendelse om, at så vidt det foreligger for retten, er der ikke nogen beviser for hans skyld.
Det skulle ikke være så svært at forstå.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Så vil jeg forsøge, om jeg kan nå at svare på alle tre spørgsmål.
Det er rigtigt, at de her personer er udvist, men jeg tror også, at hr. Jesper Langballe kan bekræfte, at de her personer altså befinder sig i Danmark, indtil de er ude over grænsen, og at det derfor også er Danmark, der har ansvaret for de her personer, så længe de befinder sig i Danmark, og at man selvfølgelig fratager de her personer rettigheder, når man ikke lader dem komme for en domstol.
Det fremgår altså helt klart af de internationale konventioner, vi har forpligtet os til, at man ikke må frihedsberøves, medmindre man kommer for en domstol.
Jeg vil sige, at det ud over at stå i nogle konventioner er sådan helt grundlæggende for et demokratisk samfund, og jeg ved, at hr. Jesper Langballe i mange andre forbindelser jo har travlt med at fortælle om det demokratiske samfunds grundprincipper.
Med hensyn til bagatelgrænsen vil jeg ikke stå her i dag og sige, at den forbrydelse giver den straf og den forbrydelse giver den straf, det er sådan set heller ikke nødvendigvis mig, der skal gøre det.
Jeg kan jo svare på dit tredje spørgsmål, når du nu spørger igen.
Jesper Langballe (DF), 2008-11-21:
Det synes jeg er meget interessant.
Jeg kunne heller ikke få svar på, om fru Johanne Schmidt-Nielsen dog ikke har forstået, at når man er udvist af Danmark, har man i princippet ingen rettigheder i Danmark.
Og samtidig er det der med, at konventionerne siger, at man ikke kan frihedsberøves uden dom, fuldstændig rigtigt.
De er ikke frihedsberøvet.
Det er altså utroligt så meget sniksnak, der kan hobe sig oven på hinanden uden hold i de faktiske forhold.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Hvis man har begået mord, skal man straffes for det.
Det går vi i Enhedslisten faktisk ind for.
Vi mener sådan set også, der skal være konsekvenser, hvis man planlægger at begå mord på et andet menneske.
Det er angiveligt - i hvert fald ifølge PET - det, de her tre personer, som den her sag er blevet rejst på baggrund af, skulle have gjort.
Men jeg kan forstå, at hr. Langballe og Dansk Folkeparti ikke ønsker, at de her tre personer kommer for en domstol, så de kan få den dom, som beviserne må vise de har fortjent.
Man kan jo bare konkludere, at hr. Jesper Langballe altså har det helt fint med, at den ene af de her tre personer, nemlig den danske statsborger, går frit omkring i Århus; den anden er rejst ud af landet.
Jeg mener faktisk i modsætning til hr. Jesper Langballe, at man skal straffes, hvis man har begået nogle forbrydelser.
Så i forhold til det her med, at det er personer, som er udvist, og at de så ikke har nogen rettigheder, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe, at alle mennesker i hele verden har nogle grundlæggende demokratiske rettigheder, som bl.a. hedder, at man har ret til at komme for en domstol, hvis man frihedsberøves.
Naser Khader (LA), 2008-11-21:
Forløbet op til dette lovforslags fremsættelse og førstebehandling i dag viser, at man skal være varsom med at lovgive på baggrund af enkeltsager.
Det var meget tydeligt for os, der fulgte forhandlingerne om finansloven, at der i weekenden under de sidste forhandlinger blev dømt timeout af Dansk Folkeparti.
Baggrunden var en historie i B.T. om, at den udviste tuneser, som PET siger har lagt planer for at myrde tegneren Kurt Westergaard, gik frit omkring i Århus i nærheden af Westergaards bolig.
Det blev til en hastesag under finanslovforhandlingerne, og regeringen besluttede sammen med Dansk Folkeparti at fremskynde en skærpet lovgivning.
Jeg blev også meget forarget, og jeg mente og mener stadig, at Kurt Westergaard har et krav på at blive beskyttet mod en mand, der angiveligt har forsøgt at myrde ham, så jeg vil gerne være med til at skærpe vilkårene for mennesker på tålt ophold.
Der må ikke ske Kurt Westergaard noget.
Når PET siger, at de har meget belastende materiale på tuneseren, føler jeg mig forpligtet til at handle politisk, dels fordi jeg har fuld tillid til PET, og dels fordi der er et tungtvejende hensyn til ofrene, til trygheden i samfundet og til statens sikkerhed, som jeg hverken kan eller vil ignorere.
Spørgsmålet, der står tilbage, er, om vi har så travlt med at behandle L 69.
Der er nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på, hvordan vi kan skærpe lovgivningen, så vi kan beskytte os mod potentielle terrorister, som vi hverken kan dømme eller sende ud af landet.
Arbejdsgruppen bliver færdig først i februar - det er der ikke så lang tid til.
Der faldt en dom ved Højesteret den anden dag, som fra flere sider har rejst tvivl om, hvorvidt vi er på sikker juridisk grund.
Jeg forstår på justitsministeren og integrationsministeren, at man i regeringen endnu ikke er i stand til at redegøre for højesteretsdommens eventuelle betydning og rækkevidde i forhold til det lovforslag, vi behandler i dag.
Det synes jeg er med til at skabe yderligere usikkerhed om, hvorvidt vi ikke risikerer at gøre hastværk til lastværk.
Når man læser lovforslagets bemærkninger igennem, fremgår det af bemærkningerne, at den eksisterende lovgivning faktisk efter konkret vurdering åbner muligheder for både skærpet meldepligt, øget kontrol og ultimativ frihedsberøvelse af personer, der ikke efterkommer de påbud, de er blevet pålagt af politiet.
Disse tre forhold tilsammen - at der er nedsat en arbejdsgruppe, som om kort tid kommer med en rapport, at der er faldet en højesteretsdom, som regeringen ikke kan redegøre for endnu, og at eksisterende lovgivning giver mulighed for i konkrete tilfælde at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold - gør, at jeg og Liberal Alliance vil opfordre regeringen til at udskyde lovforslagets behandling til foråret, når disse tre forhold er afklaret.
Vi skal altid huske på, at kampen mod islamisme, mod terror og mod antidemokratiske kræfter aldrig må få os til at gå på kompromis med vores egne principper, for så har vi tabt kampen for demokratiet på forhånd.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Jeg vil bare gerne benytte lejligheden til lige at spørge SF's ordfører: Når nu hr. Peter Skaarup siger, at SF's ordfører ikke har sat sig ind i forslaget, er det så ikke korrekt, at forslaget intet har med Hizb-ut-Tahrir at gøre?
Er det ikke korrekt, at forslaget intet har at gøre med de folk i Hizb-ut-Tahrir, som stort set alle sammen - hvis ikke alle sammen - er danske statsborgere, men at forslaget vedrører folk, som ikke er danske statsborgere, men er her som asylsøgere og efterfølgende ryger på tålt ophold?
Er det ikke korrekt?
Og hvis man ikke har fattet, at forslaget her ikke handler om danske statsborgere, er det så måske ikke en selv, der burde læse lidt bedre på det, inden man stiller spørgsmål til andre og påstår, at de ikke har gjort det?
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Set i lyset af de her oplysninger, som måske/måske ikke er nye for Enhedslisten, mener Enhedslisten så ikke, at det er meget fornuftigt, at man har lidt styr på de her mennesker?
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Jeg synes i hvert fald, man kan sige om forslaget her, at det rejser en lang række problemstillinger, som jeg også synes skal afklares i udvalgsarbejdet, og jeg må ærligt tilstå, at jeg håber, forslaget falder, hvis det viser sig, at det er ude af proportioner og overtræder vores internationale forpligtelser.
Det håber jeg virkelig regeringen er i stand til at indse.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Man kan sige, at noget af det, som vi i hvert fald skal værne om og beskytte i Danmark, er kampen for ytringsfriheden, tredelingen af magten og nogle af de demokratiske principper, som man kan sige er det allerhelligste i kampen mod terror.
Det er jo noget af det, som terroristerne vil prøve at angribe, og det er det, som vi skal beskytte.
Derfor synes jeg jo også, at det er interessant at høre Dansk Folkeparti tale om ytringsfriheden, når de har prøvet at lukke munden på alle de kritikere.
Så diskussionen om ytringsfriheden fra Dansk Folkepartis side er måske sådan lige lidt ved siden af.
Men her vil jeg da gerne prøve at tage en diskussion om tredelingen af magten.
Er det ikke væsentligt, at vi netop i den her diskussion om demokrati fastholder, at folk er uskyldige, indtil det modsatte er bevist?
Og hvis man mistænker nogen, må man stille dem for en domstol og dømme dem og straffe dem.
Jeg vil spørge hr. Peter Skaarup, om det ikke er et helt afgørende princip i et demokrati.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Det helt afgørende princip er, at hvis man begår kriminalitet, skal man for retten, og så må retten vurdere, om man har begået den pågældende kriminalitet.
Det har hr. Kamal Qureshi fuldstændig ret i.
Men der er jo den undtagelse, når det handler om statens sikkerhed, at man kan udvise eksempelvis terrormistænkte, man kan udvise eksempelvis diplomater, som er på en ambassade, som man mener spionerer mod Danmark.
Sådan nogle mennesker kan man med det samme udvise, fordi sagen er klar.
Og det er jo det, som man har benyttet sig af i den her sag, hvor PET kommer med den vurdering, som Integrationsministeriet istemmer, og som Justitsministeriet istemmer.
Og det er jo i det hele taget en mistanke mod de institutioner, som hr. Kamal Qureshi kaster frem her i salen, og jeg synes ikke, jeg har grund til at mistænke dem.
Tværtimod har jeg stor tillid til de institutioner.
Med hensyn til Bonnichsen kan jeg svare lige om lidt, for jeg tror, at den her røde knap lyser, og jeg vil nødig afrettes af formanden.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Nej, man skal nødig lægge sig ud med formanden i den her kontekst.
Hr. Peter Skaarup taler om, at det her er nogle nødvendige tiltag, man gør i forhold til de personer, der skal være på tålt ophold.
Hr. Peter Skaarup har jo selv trukket et konkret tilfælde frem som et eksempel og har diskuteret det.
Det er den såkaldte tunesersag, som vi diskuterer.
Derfor vil jeg så tillade mig at tage en anden person, som jeg også nævnte tidligere under Venstres ordførers indlæg, nemlig en 37-årig kinesisk læge, som lige har fået et barn for 2 uger siden, det er hendes tredje barn, og som reelt set intet ulovligt har gjort i det danske samfund, men som er på tålt ophold, for hvis hun bliver udvist til Kina, kan hun risikere tortur og dødsstraf for hendes mands arbejde imod det kinesiske styre.
Er det et nødvendigt tiltag for at sikre beskyttelsen af det danske samfund?
Er det det, man skal indføre over for den her pågældende person?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
I forhold til den 37-årige læge er sagen jo den, at det ikke gælder for alle, der er på tålt ophold, at man nødvendigvis behøver at opholde sig i Center Sandholm.
Hvis man læser forslaget, kan man forvisse sig om, at det er sådan, at den skarpeste tolkning jo er, at de skal tage ophold i Center Sandholm.
Det betyder, at de, der indgår blandt de mest farlige personer i den her gruppe, skal gøre det.
Men, som der også står i forslaget, er det også muligt, at den daglige meldepligt kan foregå personligt til det lokale politi efter politiets nærmere bestemmelser.
Så jeg synes egentlig bare, at man skulle læse forslaget vedrørende det her punkt og sætte sig ind i, hvordan det er.
Med hensyn til ytringsfriheden, som jeg ikke nåede at svare på før, vil jeg sige, at det eneste i forhold til den tidligere efterretningschef, som vi har sat spørgsmålstegn ved, er, om der er en eller en form for tavshedspligt om forhold, som man har kendt til som ansat hos Politiets Efterretningstjeneste, som man skal være forsigtig med.
Det er det, der er spørgsmålet.
Det er ikke et indgreb over for ytringsfriheden, det er en klausul, som mange ansatte har, efter de har forladt deres virksomhed.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Jeg kunne ikke undgå at bemærke, at hr. Peter Skaarup sagde, at der var visse partier, der havde en slap holdning til terrorisme.
Jeg synes tværtimod, at det er hr. Peter Skaarup, der har en slap holdning til terrorisme.
Hvorfor har hr. Peter Skaarup ikke arbejdet for, at vi fik en særlig domstol, så vi kunne få den her tuneser for en domstol og få ham dømt, hvis han virkelig er skyldig?
Den her sag opstod i februar; man har sådan set haft lang tid til at tænke over den her konstruktion.
Hvorfor har hr. Peter Skaarup ikke gjort noget for at få den her mand aktivt dømt?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Jamen jeg må altså sige, at jeg tror, at vi i Dansk Folkeparti har danmarksrekord i at prøve at gøre noget ved det her.
Jeg har ikke hørt meget til SF, skal jeg sige.
Socialistisk Folkeparti har glimret ved deres fravær, men Dansk Folkeparti har faktisk fra starten, fra dag et, hvor man fandt ud af, at man havde en eller flere personer, der truede Kurt Westergaard på livet, sagt: Jamen de ønskes udvist, og så skal vi selvfølgelig også udvise dem.
Derfor har vi argumenteret for, at man laver de her diplomatiske sikringsaftaler med lande, hvortil man har behov for at udvise - i det her tilfælde Tunesien.
Så der må jeg melde hus forbi; vi har gjort alt, hvad vi kunne, for det.
Der er så opstået den diskussion - den er kommet senere hen - at man ønsker at få mere afklarede forhold omkring de her ting.
Og der havde vi jo en forespørgselsdebat i Folketinget, som fru Karina Lorentzen måske husker, hvor vi aftalte at nedsætte det her udvalg, som så har fået fremrykket sin frist til at komme med bud på, hvad der skal ske.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-21:
Jeg er altså ikke enig i, at Dansk Folkeparti har gjort alt, hvad de kunne, for at løse den her problemstilling.
Det er sådan set et gammelt problem, som man godt kunne have forudset ville opstå allerede i 2002, da man gav sit ja til at lave den her lovgivning.
Det havde klædt Dansk Folkeparti, om man allerede dengang havde haft en løsning på, hvordan man skulle håndtere det her.
Jeg skal nøjes med at spørge her til sidst, om man i Dansk Folkeparti er enig i, at der skal oprettes en særlig domstol, så vi kan få de her terrormistænkte for en domstol, for hvis vi kan få dem dømt, er det her forslag i virkeligheden ligegyldigt.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Hele diskussionen om tålt ophold startede faktisk under den socialdemokratisk-radikale regering, hvor Socialistisk Folkeparti var støtteparti, nemlig på det tidspunkt, hvor vi måtte acceptere, at hærchefen fra Irak boede i Sorø - med et kæmpe politiopbud til følge og hele det forløb, som fru Karina Lorentzen måske kender til.
Da var vi meget kritiske over for, at den daværende regering ikke havde fået styr på det her område.
Lige så kritiske har vi været over for, at den nuværende regering ikke har fået tilstrækkelig styr på det.
Nu kommer der så styr på det.
Så er det, jeg efterlyser svar på, hvor Socialistisk Folkeparti står i den sag.
Ja, det bliver spændende at høre, når der kommer en ordførertale om lidt.
Frank Aaen (EL), 2008-11-21:
Først lige den bemærkning, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti altså ønsker at sende mennesker til lande, hvor de kan blive udsat for tortur - altså, det at sende mennesker herfra til tortur er da kynisme, der vil noget.
Men ellers tak for den meget åbne udtalelse om, at det lovforslag, som vi behandler i dag, udspringer af en forståelse, som Dansk Folkeparti fik med regeringen i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Derfor det helt enkle spørgsmål til hr. Peter Skaarup: Hvad har det af konsekvens for finansloven, hvis den her lov ikke bliver gennemført?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Med hensyn til det første er det jo sådan, som jeg sagde i min besvarelse før, at vi ønsker diplomatiske sikringsaftaler som dem, eksempelvis England og Frankrig har, som altså er lande, som tidligere end os er blevet ramt af terrorismen og derfor har haft behov for at udvise terrormistænkte fra deres lande.
Det, vi har efterlyst, er, at Danmark laver tilsvarende aftaler.
Der synes vi nok, at regeringen har været alt for langsom med at få sat det i gang.
Vi håber så, at det bliver et udslag af udvalgsarbejdet i Integrationsministeriet, at man når frem til, at man kan lave sådanne aftaler fra den 1. februar.
Det, vi også har sikkerhed for med det forslag, som vi behandler i dag, er i øvrigt, at det i så fald ikke vil kræve en ny lovgivning at gøre det.
Det er jo en væsentlig ting, for vi synes faktisk ikke, at udviste ekstremister, der truer almindelige danskeres mulighed for at ytre sig, skal have lov til at blive i Danmark.
Jeg har påpeget flere gange her under debatten, at de regler, vi nu indfører, medfører det strengeste regime, man kan indføre, over for den tuneser, der har truet Kurt Westergaard, altså som har haft mordplaner i forhold til Kurt Westergaard.
Det er den ene person.
Der kan være andre personer, som har gjort noget andet, som har en dom på 40 dage bag sig, eller hvad det er, hr. Henrik Dam Kristensen siger.
Det synes jeg ikke at jeg behøver at svare på her på Folketingets talerstol, for hvis man læser forslaget, kan man se, at der flere steder står noget om en vurdering af graden af kontrol og graden af tålt ophold og om konsekvenserne af det.
Der står bl.a., at man kan skelne mellem nogle, der skal bo og melde sig i Center Sandholm, og andre, der skal melde sig til det lokale politi.
Det er ikke herinde i Folketinget, at vi afgør, hvad der skal ske med alle de enkeltpersoner, der er tale om.
Jeg kan beklage, at der er så mange på tålt ophold.
Jeg synes sådan set, de skulle tage benene på nakken, for vi er trætte af, at vi har krigsforbrydere og terrormistænkte i Danmark, men når det nu er sådan, må vi jo forholde os til det.
Og det står faktisk i forslaget, så læs forslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Jeg spurgte hr. Peter Skaarup om noget helt konkret.
Der er to personer på tålt ophold, hvoraf den ene har en dom bag sig på 40 dage og den anden er en tuneser, som er mistænkt for at ville slå Kurt Westergaard ihjel.
Justitsministeren var så sent som i morges ude at bekræfte, at PET stadig væk anser ham for at være farlig.
Jeg spurgte helt konkret hr. Peter Skaarup: Skal der være forskel i den overvågning, i den kontrol, myndighederne efter den her lov nu skal foretage over for de to personer?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Først og fremmest vil jeg sige, at hvis ordføreren og Dansk Folkeparti rent faktisk bekymrede sig for Kurt Westergaards sikkerhed, ville man vel gøre alt, hvad man overhovedet kunne, for at sørge for, at de tre personer, der er mistænkt af PET, rent faktisk kom for en domstol.
Altså, dansk-marokkaneren, som er den ene af de tre mistænkte, går jo frit omkring.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Hvis det her lovforslag bliver trukket, eller hvis det falder, fordi nogle stemmer imod deres gruppe, betyder det så, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke har en finanslovaftale?
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Så hvis Enhedslisten får held til at gøre det, de siger de gerne vil, ja, så kan vi godt give op i kampen mod terrorismen, så kan vi ikke få den slags oplysninger længere.