Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har den 11. marts 2014 fremsat beslutningsforslag nr. B 60 om udbetaling af børne- og ungeydelse og børnetilskud i overensstemmelse med dansk lovgivning.
Formålet er at pålægge regeringen at sikre, at udbetalingen af børne- og ungeydelse og børnetilskud sker i overensstemmelse med optjeningsprincippet, som det var forudsat anvendt ved indførelsen af det.
Optjeningsprincippet blev indført i 2010 af VK-regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti og Liberal Alliance og fik virkning fra den 1. januar 2012.
Optjeningsprincippet betyder, at en person skal have haft en vis beskæftigelses- eller bopælsperiode her i landet for at kunne modtage den fulde børne- og ungeydelse samt ydelser efter børnetilskudsloven.
Perioden blev fastsat til mindst 2 år ud af de sidste 10 år forud for den periode, som udbetalingen vedrører.
Det fremgår direkte af bemærkningerne til lovforslag nr. L 79, som indførte optjeningsprincippet, at de danske myndigheder ved vurderingen af, om en person har optjent ret til børnecheck, kun skal medregne bopæls- og beskæftigelsesperioder, der er tilbragt i Danmark.
Sammenlægningsprincippet indebærer i praksis, at der ved anvendelse af det danske optjeningsprincip også skal medregnes perioder tilbragt i andre EU- og EØF-lande.
EU-domstolen har i dommene fastslået, at sammenlægningsprincippet finder anvendelse, uanset at den person, der ansøger om en ydelse, endnu ikke har tilbagelagte beskæftigelsesperioder i den medlemsstat, hvori der ansøges om ydelsen. I perioden fra april til juni 2013 foretog de relevante eksperter i Udenrigsministeriet, Beskæftigelsesministeriet, Justitsministeriet, Social- og Integrationsministeriet og Skatteministeriet en grundig juridisk vurdering af Kommissionens henvendelse med inddragelse af de to nævnte domme.
Og på den baggrund måtte regeringen konkludere, at de danske regler, altså den hidtidige danske anvendelse af optjeningsprincippet, ikke er i overensstemmelse med vores forpligtelser i EU.
Det er der mig bekendt ingen juridiske eksperter, der efterfølgende har sat spørgsmålstegn ved.
Regeringen orienterede Kommissionen om vores juridiske vurdering den 18. juni 2013 og orienterede samtidig Skatte-, Social- og Europaudvalgene i Folketinget.
Da reglerne i den pågældende EF-forordning har forrang i forhold til dansk lovgivning, har regeringen pligt til at administrere i henhold til forordningens principper
I forlængelse af den ændrede administration af optjeningsprincippet har regeringen også taget skridt til at få tilpasset den danske lovgivning.
Regeringen har som bekendt udarbejdet og fremlagt et lovforslag, der lovfæster den ændrede anvendelse af optjeningsprincippet.
Det vil sikre, at den danske lovgivning bliver bragt fuldt ud i overensstemmelse med EU-retten.
Lovforslaget blev sendt i høring den 24. februar, og nu, hvor høringsfristen er udløbet, har jeg modtaget en række høringssvar, som i sidste uge blev videresendt til Folketinget.
Jeg synes, det er værd at notere sig, at det primært er arbejdsmarkedets parter, der har haft bemærkninger til lovforslaget, og at de anerkender nødvendigheden af, at lovgivningen bringes i overensstemmelse med EU-retten.
Regeringen har endnu ikke besluttet, hvornår lovforslaget skal fremsættes, og det skyldes særlig hensynet til, at der aktuelt pågår forhandlinger med Folketingets partier med henblik på at opnå flertal for et forslag.
Jeg håber og inviterer til, at vi sammen finder en aftale, der i det væsentlige både tilgodeser partiernes ønsker og samtidig kan rummes inden for rammerne af EU-retten med respekt for den fornødne sociale balance.
Hvorfor er det her med EU-retten og juristeri så afgørende for regeringen?
Masser af danskere i udlandet udnytter de samme rettigheder, som vi nu diskuterer i Danmark, og hvis man accepterede, at landene fra tid til anden besluttede sig for at se bort fra de forpligtelser, man efter forhandling har indgået i fællesskab og i øvrigt i det her tilfælde tiltrådt af et flertal i Folketinget gennem drøftelserne i Europaudvalget, så vil det i sagens natur kunne bruges af andre i andre henseender til at se bort fra fælles EU-regler, når det handler om danske borgeres rettigheder eller måske om andre hensyn som miljø og klima.
Regeringen er tilhænger af det indre marked i EU med fri bevægelighed for varer og arbejdskraft over grænserne.
Danmark har stor fordel af den fri bevægelighed, som skaber vækst og arbejdspladser i Danmark.
Regeringen støtter, at EU-borgere har ret til at flytte efter arbejdet, men ikke at EU-borgere flytter for at opnå offentlig forsørgelse.
Det fremsatte beslutningsforslag B 60 vil umiddelbart føre til en administration af optjeningsprincippet, som ikke er i overenstemmelse med EU-retten og dermed vil krænke borgeres rettigheder, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Regeringen drøfter som nævnt meget gerne alternativer, forudsat at de er i overensstemmelse med EU-reglerne og ikke sender regningen videre til de børnefamilier i Danmark, som i forvejen har mindst.