runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Tak for det.
Jeg kunne lige så godt bare have sagt: En radikal ordfører må være det samme som en ydmyg ordfører.
Nu har min udmærkede socialdemokratiske kollega, hr. Leif Lahn Jensen, jo meget godt gjort rede for, hvad begrundelsen for G-dagsordningen er.
Og man kan sige, at på vores flexicurityarbejdsmarked skal vi på den ene side sikre en tilstrækkelig grad af fleksibilitet hos både virksomheder og lønmodtagere og på den anden side sikre, at der er en hensigtsmæssig planlægning fra virksomhedens side, så der er et flow i forhold til ansættelser.
Derunder ligger også et ønske om, at arbejdsgivere skal være med til at medfinansiere udgifter til dagpenge.
Så det er jo i det lys, at man skal se G-dagsordningen.
For ligesom at summere op i forhold til DF's forslag vil jeg sige, at selve rationalet bag Dansk Folkepartis forslag, selve tankegangen, synes jeg såmænd er sympatisk nok, fordi der ligger et ønske om at reducere byrder for erhvervslivet.
Jeg mener sådan set også, at G-dagsordningen har en fordel, en styrke, i forhold til at sikre, at arbejdsgivere også medfinansierer dagpengeudgifterne.
Men er der elementer, som beskæftigelsesministeren også var inde på, som man kan kigge nærmere på i den her ordning, og som trænger til granskning og måske trænger til justering, så vil vi gerne kigge på det, ikke på det foreliggende grundlag – det kan vi ikke, vi vil gerne afvise beslutningsforslaget – men vi vil gerne tænke det med ind i en modernisering og forenkling af hele dagpengesystemet, som kommer til at tage form i form af dagpengekommissionen. Så med disse ord vil Radikale Venstre ydmygt afvise beslutningsforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-04-03:
Det, som hr. Bent Bøgsted hører mig sige, og som jeg også sagde, dengang jeg blev interviewet til det pågældende blad, er, at der er nogle ting, som jeg godt kan se kan være skæve i den her ordning med G-dagene.
Der er også ting – som jeg sagde under min tale – som jeg synes er rigtig gode ved den her ordning.
Jeg sagde også i min tale, at jeg vil være klar til at lave et servicetjek på det.
Jeg vil på ingen måde lægge mig fast på noget som helst, om det er de her måneder, eller hvad det er, men jeg er klar til at tage diskussionen.
Det er ikke hver dag, jeg roser Dansk Folkeparti, men Dansk Folkeparti skal lægge mærke til, at jeg også roste Dansk Folkeparti for at tage den her diskussion op, fordi jeg synes, den er relevant.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-03:
Jamen jeg synes, der kan være god grund til at kigge på G-dagsordningen, og det var også det, jeg sagde i min indledende tale.
Og det skal ikke være sådan, at hver eneste gang der er en i oppositionen, der fremsætter et beslutningsforslag, så siger en regering altid nej.
Jeg har også siddet i opposition i mange år, og man vidste jo godt, at næsten ligegyldigt hvor gode ideer – og der var bestemt gode ideer – man måtte finde på, siger en regering altid nej.
Der kan jo være gode grunde til, at man siger nej som regering, men en gang imellem kan det jo altså godt være sådan, at der er et parti eller et folketingsmedlem, der rejser en relevant problemstilling.
Vi kan ikke støtte det på det grundlag, der ligger her, men jeg synes, der er en relevant diskussion.
Og jo, jeg kan godt genkende det, som begge spørgere er inde på, nemlig at G-dagsordningen i sin natur sådan set er meget godt tænkt – jeg antager også, at det er en af grundene til, at den tidligere regering udvidede antallet af G-dage – men det er klart, at hvis den i virkeligheden er med til at spænde ben for noget af det, vi også gerne vil, så lad os tage en ordentlig diskussion af det.
Hans Andersen (V), 2014-04-03:
Tak for det.
Formålet med forslaget her er at sikre, at arbejdsgivernes pligt til at betale dagpengegodtgørelse for G-dage bliver afskaffet for personer med mindre end 3 måneders ansættelse.
I dag har lønmodtagerne krav på G-dage, hvis de sammenlagt har arbejdet to fuldtidsuger hos samme arbejdsgiver, eller hvis lønmodtageren bliver ledig på grund af arbejdsgiveren.
Som tidligere nævnt, skal arbejdsgiverne, som det er i dag, betale denne dagpengegodtgørelse for at ansætte i tidsbegrænsede stillinger, og det kan jo medføre, at arbejdsgiverne er tilbageholdende med at ansætte folk for en kortere periode, fordi de så efterfølgende risikerer at skulle betale de her G-dage, og det kan være med til at genere både arbejdsgivere og i princippet også dem, som de gerne vil ansætte, fordi de ikke bliver ansat.
Det kan også være generende for vikarbureauer, som prøver at få deres ansatte ind i forskellige virksomheder i kortere perioder.
Hvis man, som forslaget går ud på, afskaffede de her G-dage for kortere ansættelsesperioder, er vurderingen, at arbejdsgiveren dermed også ville være positiv over for at ansætte mennesker.
Det kunne være med til at give et mere fleksibelt arbejdsmarked og være med til, som ministeren netop påpegede, at få flere med i det fællesskab, der er på en arbejdsplads.
Det kunne jo i sig selv være positivt, og vi er sådan set også optaget af at skabe bedre rammer for vores erhvervsliv, og der kunne det her forslag jo være et af dem.
Nu er det Dansk Folkeparti, der har fremsat det, og Dansk Folkeparti skønner, at det vil koste omkring 50 mio. kr. Nu nævnte beskæftigelsesministeren, at hun vurderer det til at kunne koste 100 mio. kr., og der er ikke i beslutningsforslaget nævnt nogen anvisninger af finansiering.
Men jeg synes, at det er værd at drøfte det her forslag og også drøfte, om det er 50 mio. kr., eller om det er 100 mio. kr., eller hvad tallet, der er brug for, er, hvis man skal gå ind og drøfte en reel afskaffelse af G-dage for kortere tids ansættelse.
Der er i hvert fald et problem her, og vi vil da gerne være med til at se nærmere på problemstillingen, fordi det kan være med til at gøre vores arbejdsmarked endnu mere fleksibelt og være med til at hjælpe mennesker ind i det her fællesskab.
Udfordringen er så præcis finansieringen, og den vil vi gerne drøfte med Dansk Folkeparti, så vi ser frem til det kommende udvalgsarbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
Hr. Hans Andersen siger, at vi ikke har anvist finansiering.
Men det har vi faktisk, for der står, at en reduktion i statens brug af konsulenter vil finansiere indeværende forslag.
Så vi har anvist noget.
Og så kan jeg oplyse, at det tal, der ligger, altså de 50 mio. kr., faktisk er et tal, der kommer fra ministeriet selv, som har oplyst, hvad det vil koste.
Så det er også blevet undersøgt, hvad det vil koste, det er ikke bare et skøn, vi har lavet, og jeg går ud fra, at ministeriets tal passer.
Det, der så ligger i det, er, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det, hvis man fjerner dem, så sandsynligvis vil komme længere ned, fordi virksomhederne og vikarbureauerne så nemmere kan få nogle i job.
Og dermed sparer man dagpenge, og det vil ad den vej være mere eller mindre selvfinansierende.
Så vil jeg lige høre, hvad Venstre siger til, at det bliver lavet som en forsøgsordning, altså så man kan se, hvilken indflydelse det får på virksomhedernes lyst til at ansætte nye medarbejdere for kortere tid.
Hans Andersen (V), 2014-04-03:
Jamen vi vil gerne drøfte det her beslutningsforslag videre med Dansk Folkeparti og også gerne drøfte forsøgsordninger.
Vores udfordring er her, at vi skal have tilvejebragt en finansiering.
Det er rigtigt, at der står i beslutningsforslaget: »Forslagsstillerne vil derudover pege på en reduktion i statens brug af konsulenter til finansiering af indeværende forslag.«
For hvilke konsulenter er det, og i hvilke ministerier eller i styrelser er det så, der reduceres?
Jeg er jo kun en ydmyg beskæftigelsesordfører, så vi skal lige have drøftet, hvilke ministerier og hvilke styrelser der skal håndteres og være fokus på, hvis vi skal finansiere det via det her forslag.
Så vi har brug for at drøfte det her lidt yderligere.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
Jamen jeg ved ikke rigtig, om jeg vil sige, at hr. Hans Andersen er en ydmyg ordfører – det plejer hr. Hans Andersen vist ikke at være.
Men det er alligevel helt i orden.
Men der ligger jo også det i det, at vi mere eller mindre har fået et tilsagn fra ministeren om, at det kan indgå i en dagpengereform at fjerne det.
Det var sådan, jeg hørte ministeren sige det, altså at det kunne indgå i det.
Jeg har også hørt, at ministeren ikke var afvisende over for, at det kunne fjernes, hvis det kom med i en forhandling.
Det var sådan, jeg opfattede det, ministeren sagde.
Og jeg går så ud fra, at hr. Hans Andersen i sådan en situation, altså hvis det kunne indgå i en forhandling om dagpengene, ville sige: Ja, o.k., så fjerner vi dagpengene.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-03:
Jeg vil blot følge op på nogle af hr. Bent Bøgsteds spørgsmål.
Noget, som jeg tænker også kunne være problematisk for Socialdemokraterne, er jo, at G-dagene kan skabe et skævt incitament i forhold til at ansætte forsikrede ledige og ikkeforsikrede ledige.
Hvis en arbejdsgiver står over for at skulle ansætte en person, og det kan blive for en kortere periode eller en prøveperiode, er der jo nok et større incitament til at ansætte en, der ikke er forsikret frem for en, der er forsikret, hvor man så risikerer at skulle betale G-dage, hvis nu ansættelsen ikke kan fortsætte.
Er det ikke noget, som den socialdemokratiske beskæftigelsesminister kan anerkende kan være problematisk ved den her ordning?
Leif Lahn Jensen (S), 2014-04-03:
Det er så en ydmyg ordfører mere, denne gang bare fra Socialdemokratiet.
Dem er der mange af i dag.
Jeg vil gerne starte med at sige, at for os Socialdemokrater er det meget, meget vigtigt, at arbejdsgivere planlægger arbejdet på en måde, som nedbringer behovet for at fyre folk eller sætte dem ned i tid.
Det kan selvfølgelig have sine udfordringer, især i en tid med skiftende konjunkturer.
Så meget desto mere vigtigt er det, at arbejdsgiveren også har en tilskyndelse til at planlægge produktionen på en hensigtsmæssig måde.
Det formål bidrager G-dagsordningen til at opfylde.
Det er naturligvis også vigtigt, at vi har et fleksibelt og energisk arbejdsmarked, hvilket jo er helt i tråd med den danske arbejdsmarkedsmodel, og det er derfor klart, at vi jo selvfølgelig altid skal være opmærksom på, om lovgivningen er utidig, og det er jo selvfølgelig også noget af det, vi skal bruge tid på herinde.
G-dagene har tidligere været kritiseret for at være bureaukratiske, og en række lønmodtagergrupper, herunder mange kunst- og kulturarbejdere, melder, at de har meget svært ved at få G-dagene betalt af arbejdsgiverne.
Det mener jeg dog umiddelbart ikke er den model, som Dansk Folkeparti har fremlagt her i dag.
Jeg hørte jo, at Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, var lidt inde på økonomien.
Jeg kan i hvert fald bemærke, at Dansk Folkepartis finansiering virker rimelig tynd.
Jeg vil dog sige, at jeg har set, at der er angivet en finansieringskilde, og det synes jeg er meget stort, og jeg er nødt til at rose Dansk Folkeparti, når de endelig gør det, for lige nu er de jo bagud med omkring 40 mia. kr.
Så jeg vil da sige, at det er rigtig, rigtig godt, når så endelig Dansk Folkeparti viser, hvor de vil skaffe pengene fra.
Derudover synes jeg, at der er lidt forvirring i beslutningsforslaget om, hvorvidt G-dagene foreslås helt afskaffet, eller om det gælder for personer med mindre end 3 måneders ansættelse.
Der står godt nok i overskriften, at det er 3 måneder, men inde i selve teksten lyder det flere gange, som om man helt vil afskaffe modellen, og der hørte vi jo på beskæftigelsesministeren, at der er stor forskel, og at en fuldstændig afskaffelse af modellen er rigtig, rigtig dyr.
Men fred være med det.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti vil belyse det nærmere, når han kommer på talerstolen.
De nuværende regler er også med til at sikre, at også arbejdsgiverne er med til at holde for, når vi har arbejdsløshed i Danmark.
Den problematik om især mindre virksomheders lyst til at ansætte folk, noget, som dermed også gør det sværere for nogle at komme ind på arbejdsmarkedet, er reel.
Og jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, som har taget den her sag op, at det hører jeg bestemt også indimellem, og derfor er den her diskussion reel i dag.
Jeg vil selvfølgelig også gerne takke Dansk Folkeparti for at tage diskussionen op, da G-dagene også trænger til et lille servicetjek, og jeg og Socialdemokratiet har selvfølgelig lyst til at være med til at gøre det på det rette tidspunkt.
Men sammenlagt kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
For at gøre det helt klart vil jeg sige, at det jo er en afskaffelse af G-dagene for personer med ansættelse i mindre end 3 måneder, der står i forslaget.
Det er det, det drejer sig om.
Der er jo slet ikke tale om andet.
Hr. Leif Lahn Jensen kan også se ud af det tal, der følger med om, hvad det vil koste, 50 mio. kr., at det jo ikke er for alle.
For det er noget med 300 mio. kr., hvis det er alle G-dagene, eller sådan noget i den stil der; det er et helt andet beløb.
Så det burde jo egentlig fremgå tydeligt nok, at det er for under 3 måneders ansættelse.
Han har udtalt sig til Byggeteknik, hvor der står: »Leif Lahn Jensen, der er Socialdemokratiets arbejdsmarkedsordfører, siger til Byggeteknik.dk, at spørgsmålet om G-dage har været diskuteret længe, og at det i forhold til den kommende vækstpakke kunne være interessant at overveje det igen.
- Jeg vil ikke lægge mig fast på noget, men jeg vil gå videre med ideen om at fjerne G-dagene i en prøveperiode, så spørgsmålet kan blive inddraget i overvejelserne om en vækstpakke.
Det er en interessant tanke, Dansk Håndværk kommer med, siger Leif Lahn Jensen«.
Jeg går ud fra, at hr. Leif Lahn Jensen står ved de ord, og at hr. Leif Lahn Jensen også er gået videre til sin minister med, at det var en god idé at indføre en prøveperiode.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-04-03:
Jeg vil starte med at sige til det første spørgsmål – jeg skal nok nå begge spørgsmål – at der i bemærkningerne til forslaget står: »Forslagsstillerne mener, at arbejdsgivernes pligt til at betale dagpengegodtgørelse for 1., 2. og 3 ledighedsdag helt bør afskaffes«.
Det står der ikke i forslaget.
Derfor er det lidt misvisende.
Når jeg lytter til de her ting og ligesom hr. Bent Bøgsted hører, at virksomhederne har problemer, så bliver jeg selvfølgelig også bekymret for, at det på den måde stopper væksten og det, at der er nogle af de her mennesker, der kunne komme i arbejde, kunne få et arbejde.
Jeg er også gået videre med det.
Der stod ikke noget om, at det var til en minister, men jeg er gået videre med det, og det er sket, fordi det bekymrer mig, og så vil jeg selvfølgelig forsøge at gøre de ting, jeg kan, for at præge det.
Men det er klart, at jeg bestemt også synes ligesom ministeren, at når det er inden for dagpengeområdet, som G-dagene jo er, hører det måske også hjemme i hele problematikken omkring dagpenge.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-03:
Altså, i Dansk Folkeparti vil vi heller ikke afvise, at det hører hjemme under en samlet forhandling om dagpenge.
Det er muligt, at det er der, det skal løses, hvis ikke regeringen vil være med til at løse det her og nu.
Vi syntes jo bare, det var vigtigt at komme i gang med det her, når de små selvstændige og vikarbureauerne efterlyser, at vi fjerner det, fordi det giver flere ansættelser.
Og dermed tror jeg også, at besparelsen vil blive større, så det måske ikke kommer til at koste 50 mio. kr. at afskaffe G-dage ved under 3 måneders ansættelse.
Men som jeg har forstået det, er det, hr. Leif Lahn Jensen siger, at hvis det er en samlet pakke med dagpenge, vil Socialdemokratiet måske være klar til at fjerne G-dagene ved under 3 måneders ansættelse.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Ja, men så skal jeg da bare lige sende opfordringen – eller tilbuddet – tilbage, fordi det jo faktisk er Enhedslisten, der har tilbudt regeringen en løsning på det her, som regeringen ikke syntes var god nok.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne anerkende Enhedslisten for at have lavet et meget ærligt forslag, et forslag, som Enhedslisten står ved er i modstrid med EU-retten.
Og det er det, fordi forordningen klart slår fast, at de her ydelser skal udbetales, selv om barnet bor i et andet EU-land, og det gælder, selv om der er nationale regler, der siger, at barnet skal bo i Danmark.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi kan heller ikke støtte det, fordi det jo også vil ramme både danskere, hvis børn er i udlandet, og andre EU-borgere, der knokler i dansk landbrug, i de danske virksomheder – knokler og betaler skat og dermed også har ret til en børnecheck.
Men jeg vil gerne invitere hr. Finn Sørensen til at arbejde sammen om at sikre den danske børnecheck, som jeg forstår ordføreren og Enhedslisten bakker op om.
Lad os sikre den danske børnecheck.
Og lad os samtidig sikre, at de arbejdstagere, der kommer herop, har ordentlige arbejdsforhold, og at de får en anstændig løn, og at de dermed også betaler en ordentlig skat og bidrager til det danske velfærdssamfund.
Lad os arbejde sammen – og det er en åben invitation til Enhedslisten og til hr. Finn Sørensen om både at sikre børnechecken og sikre en stærkere indsats imod social dumping.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Vi erkender, at EU-forordninger har retsvirkning i Danmark, men det er sådan – og det har der været stor tradition for – at man diskuterer de ting med Kommissionen, og at man i sidste ende tager en sag ved Domstolen.
For jura er ikke en eksakt videnskab.
Den diskuterer man, og det, vi har oplevet her, har jo været, at regeringen slet ikke har blandet sig i den debat, at den ikke engang har interveneret i de sager, som har relation til det.
Der har eksempelvis i de 10 år, jeg har været minister, været flere sager, hvor vi har interveneret.
Det har vi nærmest gjort på ugentlig basis.
Og der har også været sager, som vi har bragt videre til Domstolen, fordi vi ikke har været enige i fortolkningen.
Så det er ikke en eksakt videnskab.
Vi er meget kede af, at regeringen ikke har kæmpet for danske interesser.
Det gør det også problematisk i forbindelse med nogle senere sager, som vi måske skal i gang med at kæmpe for.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge den tidligere justitsminister, om han har læst de to EU-domme, som er afsagt præcis om familieydelser og præcis om optjening.
Jeg har læst de to domme.
De er krystalklare, så derfor er mit simple spørgsmål til den tidligere justitsminister og ordfører, hr. Brian Mikkelsen, om ordføreren har læst de to domme.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Jeg har læst de to domme.
Det gjorde jeg, allerede da de kom frem, for da blev de også bragt ind i debatten.
Men det er sådan, kan jeg så betro den tidligere minister, at det er meget normalt, at den danske regering intervenerer i sager, som har relation til den måde, vi har vores velfærdssamfund på, og det gjorde man ikke i de to sager.
Det er meget overraskende, for hvis man går ind og kigger på det, kan man se, at vi intervenerer i alle mulige sager konstant.
Det har man overhovedet ikke gjort, for der har slet ikke været nogen dialog med Kommissionen om den her sag.
Og man har heller ikke bragt den her sag videre, så man kunne få en afgørelse af den.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Kan hr. Brian Mikkelsen nævne blot ét forslag til at ændre børnechecken, så ingen danskere bliver ramt, og så den er lovlig i forhold til EU og lige så effektiv som den børnecheck, vi kender?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Jeg har hørt lidt fra mine radikale venner i dag om, at det ligesom har været spørgsmålet, så det burde jeg selvfølgelig have forberedt mig på – og det har jeg også!
For i de forhandlinger, vi har haft med skatteministeren, har vi jo præsenteret skatteministeren for en hel palet af forskellige forslag.
Og de er blevet skudt ned, plaffet ned et efter et.
Og det har jo været forslag, som er kommet fra en stribe forskellige partier.
De har været diskuteret i forhandlingslokalet, men de er så blevet skudt ned et efter et.
Så vi har været konstruktive, det har andre partier også været, og det vil vi blive ved med at være, for vi mener, der skal findes en løsning på det her sammen med regeringen.
Det er vi meget, meget indstillet på.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Jamen jeg spurgte konkret til forslag, som så at sige honorerede de tre krav.
Kan ordføreren nævne bare et af de forslag, som honorerer kravene om, at det skal være lige så effektivt, at det ikke skal ramme danskere, og at det skal være lovligt i forhold til EU?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Jamen vores forslag er ikke målrettet danskere.
Vores forslag er målrettet dem, som bor, arbejder og betaler skat i Danmark.
Vi har blot det grundlæggende princip, når vi bor i en universalstat som vores, at man skal bo, arbejde og betale skat i Danmark, og at man skal have optjent en ret til det.
Så kan man lave forskellige værnsregler i en slags kludetæppe ud over det.
Der har vi stillet rigtig mange forskellige forslag til regeringen, og de er alle sammen uden undtagelse blevet plaffet ned et efter et.
Ida Auken (RV), 2014-04-03:
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti har præsenteret en hel palet, og så må det være muligt at få en smagsprøve fra bare et af forslagene fra paletten fra hr. Brian Mikkelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Så kan vi gå 2 minutter tilbage i spørgsmålet fra en anden fra De Radikale, som har stillet spørgsmål om det i løbet af de sidste 2 minutter.
Der nævnte jeg, at det handlede om forskellige variationer af fradragsmodellen, af optjeningsmodellen og af indeksering.
Så det er konkrete forslag, vi har præsenteret for skatteministeren, ikke med det formål at spare nogle penge, heller ikke at nogen skulle komme i klemme, men med det formål at sikre, at den konstruktion, vi har i det danske samfund med en kontrakt om, at man bor her, arbejder her og betaler skat her, også holder i den nye konstruktion – at man ikke bare kommer til Danmark og arbejder her i 9 timer om ugen og på den måde optjener retten til velfærdsydelser, uden at man har bidraget til det danske samfund.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg blev ganske enkelt i tvivl om Det Konservative Folkepartis sådan helt grundlæggende opbakning til EU-samarbejdet, da jeg hørte hr. Brian Mikkelsens tale.
Men jeg vil bare spørge helt kort: Anerkender Det Konservative Folkeparti, at EU-forordninger har direkte retsvirkning i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Det var dog et mærkeligt spørgsmål.
Jeg kan jo ikke vide, hvad der foregår inde i folks hoveder.
Men vi kan jo konstatere, at der er en temmelig stor indvandring af mennesker fra lande, hvor de økonomiske forhold er mindre fordelagtige end i Danmark, herunder de økonomiske forhold for folk, der ikke har et arbejde.
Så kommer disse indvandrere hertil og får kun sjældent et arbejde – afhængigt af hvilket land de kommer fra, men fra nogle lande er det en meget ringe andel af de tilkomne, der får et arbejde.
Det er da oplagt at tænke, at grunden til, at man f.eks. som flygtning vælger at tage til Danmark frem for at tage til et naboland, kunne være, at ydelserne i Danmark er bedre end i nabolandet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Forskellen er jo bare, at Enhedslistens lovforslag ikke er en stadfæstelse af den nuværende lov.
Det er sådan set en ny lov og et nyt princip, der skal administreres efter, så derfor kan man jo ikke bare drage sammenligning mellem de to.
For så måtte logikken jo være, at så måtte Venstre og Konservative også kunne stemme for, og så ville regeringen jo trods alt være i mindretal med et lovforslag.
Og hvis det så sker, at regeringen stadig væk vælger at sige, at selv om der er kommet et lovforslag, hvor Folketinget pålægger dem gøre, som man gør i dag, så stemmer de nej, vil Enhedslisten så tage konsekvensen af det og sige: Så trækker vi støtten til regeringen?