runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-02:
Det er jo sjovt.
Svaret på spørgsmålet kom i går aftes, fordi ministeren i dag skal stå her i salen og svare på, hvorfor han ikke har svaret på spørgsmålet.
Det er da et sært tilfælde, at det forholder sig sådan.
Det er jo helt indlysende, at årsagen til, at det kom i aftes, var, at det her var for pinligt for ministeren, for pinligt for regeringen, at man nu på niende måned ikke havde svaret på et spørgsmål, som man kan regne ud i ministeriet i løbet af en halv arbejdsdag, vil jeg gætte på.
Det er jo sådan, at den her tradition med, at Folketingets medlemmer kan stille spørgsmål til ministerierne og til ministrene, er rigtig god, fordi alle har ret til deres egne holdninger, men alle har ikke ret til deres egne fakta.
Og der er det godt, at vi kan have tillid til, at ministerierne kan fortælle om fakta, når vi stiller dem spørgsmål, og at vi således alle sammen har fælles referencegrundlag, når vi skal finde ud af, hvad der er op og ned i bestemte politiske spørgsmål.
Vi i Liberal Alliance gør utrolig meget ud af, at vores forslag er regnet igennem efter gængse regnemetoder modsat ministerens fæller hos Socialdemokraterne og SF, der gik til valg på noget, der ikke var gængs i forhold til regnemetoder.
Vi vil gerne have, at vores beregninger holder i forhold til, hvad der er gængse regnemetoder.
Men gængse regnemetoder er noget, der defineres af bl.a. Skatteministeriet og Finansministeriet, og derfor har vi behov for det svar for at kunne holde os til de samme fakta, som regeringen benytter sig af.
Og så er det simpelt hen ødelæggende, at vi ikke kan få svar på spørgsmål om, hvor meget det vil koste at lette bestemte skatter, før der er gået 9 måneder, og vi får det kun efter 9 måneder, fordi vi trækker ministeren herned i salen, og så kommer svaret, dagen før ministeren skal være nede i salen.
Jeg vil gerne høre, om ministeren synes, det har været tilfredsstillende, og om ministeren vil ændre på de her ting i ministeriet, så der aldrig mere går 9 måneder, før man får svar på et spørgsmål.
I det hele taget vil jeg gerne have ministerens vurdering af, hvordan det her har været behandlet af ministeriet og af ministre før den nuværende skatteminister.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Jeg kan i hvert fald starte med at bekræfte, at jeg ikke var minister, da spørgsmålet blev oversendt, men til gengæld har jeg så fornøjelsen af at være den minister, der svarer på spørgsmålet, og det håber jeg dog trods alt hr. Ole Birk Olesen kan finde noget tilfredsstillelse ved nu, hvor han har fået sit svar.
Det tror jeg også udtrykker den forskel, der er hos spørgeren og dem, der skal udarbejde svarene, og det tror jeg ikke altid man har indsigt i.
Nu er svaret afgivet, og jeg bestræber mig i almindelighed på, at der gives svar så hurtigt som muligt og inden for fristerne, men når det ikke er muligt, giver vi, som det også har været tilfældet her, et foreløbigt svar.
Så sent som i går modtog jeg et spørgsmål, der ville kræve, at man kontaktede alle andre EU-lande, men det kan vi formentlig heller ikke nå inden for de sædvanlige tidsfrister, og derfor beder jeg om en vis forståelse.
Men jeg beklager forløbet her.
Jeg synes, jeg har gjort mig stor umage for at opridse de hensyn, der gør sig gældende, bl.a. det, som jeg også forstår er hr. Hans Andersens bekymring, nemlig om SKAT fortsat vil være bredt geografisk repræsenteret, at der er behov for, at vi tager væsentlige hensyn medarbejderne og deres muligheder for at komme til og fra arbejde; at vi også tager højde for, at borgere og virksomheder skal kunne komme i kontakt med SKAT.
Det er jo de ting, som vi vil afveje imod hinanden.
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at jeg er enig i, at der er behov for at få en snarlig afklaring af spørgsmålet, men jeg kan også se med de mange breve, jeg har modtaget fra borgmestre landet rundt, at det er vigtigt, at vi tænker os grundigt om og får afvejet hensynene, sådan at den, når vi fremlægger en beslutning, er gennemarbejdet.
For selv om der er utålmodighed, tror jeg også, at alle vil være enige i, at det er vigtigt, at løsningen er gennemarbejdet og gennemtænkt, og det bliver den.
Jeg vil igen gerne understrege, at fastlæggelsen af antal og placering af skattecentrene ikke medfører nye afskedigelser, men alene reducerer antallet af adresser, som SKAT fremover skal være på, og det er derfor et centralt hensyn, at medarbejderne i SKAT skal have fornuftige afstande og pendlerforhold til deres arbejdsplads.
Det betyder, at SKAT er og fortsat vil være en landsdækkende organisation, som er bredt geografisk repræsenteret.
Derudover skal SKAT lokaliseres, så personalet kan samles i faglige miljøer på adresser, der kan rumme mange medarbejdere, og samtidig skal skattecentrene have en central placering, så de er tæt på i forhold til koncentrationen af borgere og virksomheder og medarbejdere.
For at sikre den tilgængelighed vil der også blive taget hensyn til, at der skal være gode transportmuligheder til og fra SKATs adresser.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er i ministerens optik afgørende for, hvilke skattecentre der skal nedlægges?
Nicolai Wammen (S), 2014-04-02:
Det er også grunden til, at vi fra januar i år har erstattet Wambergudvalget med et endnu stærkere tilsyn af både PET og Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er altså vigtigt, at vi både beskytter Danmark mod angreb og står vagt om danskernes retssikkerhed.
I forhold til de oplysninger, som spørgeren spørger til, er det i sagens natur ikke muligt for mig her i dag at gå i detaljer med deres omfang og karakter.
Men det kan nævnes, at vi naturligvis med vores efterretningstjenester følger, hvad der sker ude i verden, tæt.
Efterretninger er nødvendige for at beskytte Danmark og danskerne mod terrorangreb, men i sagens natur skal det naturligvis altid ske med respekt for den lovgivning, der gælder for efterretningstjenesterne.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Skriftlig begrundelse
Der henvises endvidere til brev af 3. marts 2014 fra borgmester i Frederikssund til ministeren om Skattecenter Frederikssund.
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens kommentar til artiklen »Vil have SKAT-arbejdspladser til Frederikssund«, der omtaler de fordele, der ifølge borgmester John Schmidt Andersen vil være for SKAT ved at bevare og eventuelt udbygge skattecenteret i Frederikssund?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Jeg vil gerne starte med at sige, at fastlæggelse af antal og placering af skattecentre ikke medfører nye afskedigelser, men alene reducerer antallet af adresser, som SKAT fremover skal være på.
Jeg hæfter mig samtidig ved, at SKAT siden 2005 har formået at gennemføre en omfattende effektivisering, uden at andelen af arbejdspladser hos SKAT i de enkelte landsdele har ændret sig væsentligt.
Der er ikke endnu truffet beslutning i regeringen om skattecentrenes fremtidige placering, og derfor kan jeg naturligvis heller ikke tage konkret stilling til en udbygning af skattecenteret i Frederikssund, men jeg kan oplyse, at følgende hensyn vil være relevante ved placeringen af de fremtidige skattecentre: Der skal først og fremmest tages størst muligt hensyn til, at medarbejderne i SKAT vil have fornuftige afstande og pendlerforhold til deres arbejdsplads.
Derfor skal SKAT fortsat være en landsdækkende organisation, som er bredt geografisk repræsenteret.
Dertil kommer, at det er væsentligt, at SKAT kan fastholde og ansætte medarbejdere med de nødvendige kompetencer i fagligt specialiserede miljøer.
Og derudover er det et vigtigt hensyn, at medarbejderne placeres på større fysiske lokationer, så det er muligt at høste stordriftsfordele.
Endelig er der også et stort hensyn at tage til, at SKAT har en fysisk nærhed til borgere og erhvervsliv samt naturligvis som tidligere nævnt til medarbejderne.
For at sikre denne tilgængelighed vil der også blive taget hensyn til, at der skal være gode transportmuligheder til og fra SKATs adresser.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Tak for det og tak for svaret.
Jeg ved jo, at borgmesteren i Frederikssund Kommune også har sendt et brev til skatteministeren, hvor det fremgår, at der med hensyn til SKAT i Frederikssund sådan set også er en række fordele ved placering og fastholdelse af SKAT i Frederikssund.
Det handler om, at der er let tilgængelighed via S-tog og via infrastruktur som veje, men det handler også om, at SKAT i Frederikssund i dag er placeret i en bygning, hvor det også lader sig gøre at placere flere medarbejdere.
Jeg lytter mig jo til, at det er et af de kriterier, skatteministeren fastlægger, nemlig at der skal være nogle faglige miljøer, og at de skal være af en vis størrelse.
Spørgsmålet er jo, om SKAT i Frederikssund er på rette vej.
Hvis man er medarbejder hos SKAT i Frederikssund, skal man så tro på, at SKAT i Frederikssund med det svar, der nu er givet fra skatteministeren, er kommet tættere på, at fremtiden ligger i Frederikssund, eller skal SKATs medarbejdere i Frederikssund indstille sig på sådan set nu at skulle flytte et andet sted hen?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Jeg beder om forståelse for, at jeg af hensyn til hele processen jo ikke kan kommentere enkelte skattecentres situation.
Jeg har naturligvis stor sympati for, at borgmestre, hvis kommuner er hjemsted for skattecentre, i stort omfang har gjort synspunkter gældende – her som nævnt fra Frederikssund Kommune – og jeg har naturligvis også sympati for, at det har interesse i Folketinget, hvordan det går med placeringen.
Men jeg beder altså om forståelse for, at jeg ikke kan kommentere enkelte skattecentres fremtid.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Spørgsmålet kunne så lyde, om ministeren kunne komme det lidt nærmere, hvornår skatteministeren træffer en afgørelse om det her, for det har efterhånden været et længere forløb.
Jeg tror, og jeg håber, at vi er enige, at det handler om, at der skal en afklaring til, for medarbejderne skal sådan set kunne tro på fremtiden og sige: Det her er min arbejdsplads, her vil jeg yde en indsats.
Så kunne ministeren komme det nærmere: Er der en afklaring på vej nu?
Eller hvornår skal medarbejderne sådan set kunne sige: Nå, men vi skal altså hen forbi 1. maj, så er der en afklaring, og så bliver usikkerheden fjernet?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Jeg vil sige, at det hensyn, som hr. Hans Andersen her peger på, også ligger mig meget på sinde, altså at få skabt en afklaring.
Derfor er det nært forestående, men som sagt er der endnu ikke truffet beslutninger.
Jeg vil også sige i forhold til hensynet til medarbejderne, at jeg også her er helt enig.
Det er afgørende at få en afklaring, men det er også afgørende – og det var det, jeg påpegede i mit indledende svar – at vi, når vi laver den her tilpasning af SKATs lokationer, så gør det på en måde, hvor der bliver taget hensyn til, at det også for dem, der oplever at skulle have et nyt arbejdssted, skal være muligt, uden at de nødvendigvis behøver at flytte efter det.
Hans Andersen (V), 2014-04-02:
Tak for det.
Den sidste bemærkning om, hvor langt medarbejderne skal flytte, er jo interessant.
Nu er Frederikssund beliggende i hovedstadsområdet, og der pendler man ud og ind, mest ind til København og mindre ud af København.
Kan det spille ind, at man sådan set også i hovedstadsområdet kunne have en betragtning om, at det sådan set var værd at lægge vægt på, at det fremtidige skattecenter ikke nødvendigvis ligger lige klos op af Rådhuspladsen, men ligger længere væk og stadig væk, hvis det var Frederikssund, havde mulighed for at rekruttere fra hele hovedstadsområdet?
Det er jo en parameter, som man selvfølgelig kunne lægge ind.
Altså, hvor tæt skal man være på Rådhuspladsen, eller er der faktisk en fordel ved at ligge lige lidt længere væk, men samtidig stadig væk have gode muligheder for at rekruttere?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Men jeg vil gerne bryde mit princip og sige, at vi ikke har nogen planer om at placere nye skattecentre i indre by i København.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-02:
Jeg tror måske, jeg har mere indsigt i, hvor lang tid det tager at besvare sådan et spørgsmål, end ministeren har.
For jeg har nemlig talt med en tidligere højtplaceret medarbejder i Skatteministeriet, som har siddet med de her beregninger, og har spurgt ham om det.
Jeg har sågar – fordi jeg var utålmodig efter at få et svar på det her spørgsmål – bedt ham om at sidde og regne på det, mens jeg havde ham i røret.
Han sad altså og skrev på et stykke papir og lavede udregningen, mens jeg havde ham i røret.
Men det kan man ikke bruge; den slags ting kommer jo ikke som officielle beregninger, og vi har brug for officielle beregninger med et stempel på, hvor der står: Dette er den gængse regnemetode.
Officielt og udadtil kan vi ikke bruge, hvad en tidligere medarbejder i Skatteministeriet har lavet.
Derfor er det, der foregår i Skatteministeriet, så kritisabelt.
Og det passer ikke, at det tager så lang tid.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Hr. Ole Birk Olesen sagde, at det ville kunne gøres på en halv arbejdsdag, og det er det, jeg anholder.
Og så må jeg bare sige, at forskellen fra den telefonberegning – eller hvad vi skal kalde den – er, at de her svar afgives under ministeransvar.
Derfor er det sådan, at vi ud over at tage fristerne alvorligt også tager ministeransvaret alvorligt.
Og derfor skal det, der svares, selvfølgelig være i orden.
Nicolai Wammen (S), 2014-04-02:
Lad mig starte med at slå fast, at det naturligvis er en ren dansk beslutning, hvordan vi her i landet vælger at organisere os for at beskytte Danmark mod cyberangreb.
Den omstændighed, at vi – synes jeg meget naturligt – har været i forbindelse med den britiske netsikkerhedstjeneste, som er placeret ved den britiske efterretningstjeneste,
er et udtryk for, at vi i forbindelse med det arbejde, der er gået forud, naturligvis kiggede rundt for at se, hvordan man forbereder sig på og garderer sig imod cyberangreb i andre lande.
Der har vi bl.a. set, hvad man gør i Storbritannien, men det ændrer ikke ved, at den model, der er valgt for Danmark, er en dansk model.
Det er den, der passer til os.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-02:
Tak for det.
Man kan sige, at det selvfølgelig er en dansk model, for den bliver lavet i Danmark.
Det, jeg spørger til i spørgsmålet, er jo, hvilken inspiration man har fået fra den britiske efterretningstjeneste.
Hvad er det for en inspiration, man har fået til den omlægning, som man har valgt ved at lægge Center for Cybersikkerhed ind under Forsvarets Efterretningstjeneste?
Det er en beslutning, som jo faktisk har mødt stor kritik fra både Rigspolitiet og Rigsadvokaten, og der har åbenbart også været en stor diskussion mellem Forsvarsministeriet og Justitsministeriet.
Så hvilke fordele er det, som ministeren ser i det her britiske system, som han ønsker at opnå i Danmark?
Nicolai Wammen (S), 2014-04-02:
Jeg vil allerførst sige, at vi har kigget på, hvad der er af forskellige opbygninger, når det gælder, hvordan man beskytter sig mod cyberangreb.
Og det, de har gjort i Storbritannien, er, at de har lagt den enhed, der arbejder med det, sammen med efterretningstjenesten.
Vi synes i Danmark, det er fornuftigt, at vi samtænker de kapaciteter, vi har i Forsvarets Efterretningstjeneste, der har til formål at beskytte os mod de cyberangreb, der bliver rettet mod Danmark og også mod danske virksomheder, med Center for Cybersikkerhed; at vi får de to ting til samlet set at give en bedre beskyttelse af Danmark og vores virksomheder, samtidig med at der er en god retssikkerhed.
Det, der er udgangspunktet for os, er, hvordan vi bedst muligt sikrer, at Danmark kan modstå og forsvare sig mod angreb, samtidig med at der selvfølgelig skal være en god sikkerhed for borgerne.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-02:
Jeg er meget enig i, at der skal være en god sikkerhed for borgerne.
Men det, man kan se og læse i eksempelvis Politiken, er jo, at i Sverige og Tyskland, altså Danmarks nabolande, har det ført til øget overvågning af borgerne, når der er lavet disse ændringer i samarbejde med den britiske efterretningstjeneste.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren kan garantere, at det ikke vil være tilfældet i Danmark, at det samme kommer til at ske, som er sket i vores nabolande Sverige og Tyskland – at danskere vil blive mere overvåget i fremtiden som følge af den her ændring.
Nicolai Wammen (S), 2014-04-02:
Hensigten med at lave Center for Cybersikkerhed er sådan set at beskytte Danmark og også virksomheder mod cyberangreb, som vi ved finder sted, og som der er brug for at vi kan forsvare os imod.
Det er sådan set det, der er formålet.
Formålet er ikke alle mulige andre, uanset hvilke ideer man måtte have om, hvad der måtte være foregået i andre lande.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at spørgeren forstår, at vi har kigget på, hvordan man gør ting i andre lande, men vi har så valgt en dansk model.
Så når spørgeren lægger op til, at vi nu skulle have et eller andet samarbejde med den britiske efterretningstjeneste om, at de skulle have indflydelse på, hvordan vi gør tingene i Danmark, så må det stå for spørgerens egen regning.
Det er også det, der vil fremgå af det lovforslag, som jeg inden længe vil fremsætte her i Folketinget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-02:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren forhindre, at udenlandske efterretningstjenester som NSA og GCHQ i kraft af placeringen af Center for Cybersikkerhed under FE får en øget adgang til oplysninger om danske borgere, på linje med hvad der ifølge whistlebloweren Edward Snowdens udtalelser i Politiken den 28. marts 2014 er sket i Sverige og Tyskland?
Nicolai Wammen (S), 2014-04-02:
Allerførst vil jeg sige, at jeg ikke vil gå ind og forholde mig til de påstande, der er fremsat fra Snowdens side, om andre lande, men bare sige, at det, der er vigtigt for mig, er, at det lovforslag, som jeg snart vil fremsætte for Folketinget, vil have meget restriktive regler for videregivelse af oplysninger til udenlandske myndigheder.
Det er det arbejde, der nu pågår, og jeg forventer inden for kort tid at kunne fremsætte lovforslaget, og så er jeg sikker på, at vi der får rig lejlighed til at diskutere det konkrete indhold.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-02:
Det er jo ganske interessant, og vi er mange, der går og interesserer os for, hvad der faktisk finder sted.
I Wambergudvalgets redegørelse fremgår det, at der har været en meget stor stigning i antallet af indsamlede oplysninger om danske borgere, som FE har foretaget fra 2011 til 2013, og en særlig stor stigning i 2013.
Det står også på Politikens forside i dag.
Men FE har både indsamlet de her oplysninger, og de har fået dem fra udenlandske efterretningstjenester.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra forsvarsministeren, om han kan afvise, at FE får adgang til det her stigende antal oplysninger ved at give udenlandske efterretningstjenester oplysninger om danske borgere i bytte.
Jeg stillede ikke spørgsmål til formålet.
Jeg stillede spørgsmål til, hvad konsekvensen bliver.
Og konsekvensen i vores nabolande er jo, at der er sket en større grad af overvågning af borgerne i Sverige og i Tyskland.
Derfor synes jeg, det er et rimeligt spørgsmål, som jeg vil opfordre ministeren til at svare på – om det samme kommer til at ske i Danmark, når vi nu vælger, ligesom Sverige og Tyskland gjorde, at samarbejde med den britiske efterretningstjeneste om en omlægning af vores overvågning.
I de tilfælde har det ført til øget overvågning.
Vil det gøre det i Danmark?
Kan ministeren oplyse, hvori den inspiration, Forsvarsministeriet ifølge Politiken den 28. marts 2014 har modtaget fra den britiske efterretningstjeneste GCHQ til at placere Center for Cybersikkerhed under Forsvarets Efterretningstjeneste, har bestået?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-02:
Lad mig så også lige høre: Når Skatteudvalget på mine vegne henvender sig uge efter uge og spørger Skatteministeriet om, hvornår svaret kommer, hvorfor giver ministeriet så uge efter uge det svar, at beregningerne og svaret kommer i næste uge – uden så at levere svaret i næste uge.
Hvorfor gentager det sig uge efter uge?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-02:
Jeg skal ikke kunne svare konkret på, hvordan processen her er forløbet; jeg kan ikke andet end at beklage, at det har taget så lang tid.
Men jeg kan sige, at det er et svar, som har krævet, at der har været flere ministerier involveret i det, og det er jo bl.a. noget af det, der gør, at sagerne kan blive mere komplekse.
Det ændrer ikke på, at jeg fortsat og gerne står ved, at vi beklager, at det har taget så lang tid at få det her svar frem.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-02:
Tak for det.
Spørgsmålet er: Er ministeren tryg ved, at Det Muslimske Broderskab i skikkelse af Dansk Islamisk Råd snart åbner en stormoské i København, og mener ministeren, at der set i det lys bør foretages en grundig sikkerhedsvurdering af denne og andre kommende stormoskeer med henblik på at kunne skride ind, såfremt det vurderes, at der eksempelvis er en risiko for øget radikalisering i det danske samfund?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, det er de fleste bekendt, at vi i Danmark har religionsfrihed.
Den er grundfæstet i vores grundlov, så det er ikke noget spørgsmål om, hvorvidt man som troende har lov til at mødes og forsamles og dyrke sin gud.
Det må man gerne.
Så er der spørgsmålet: Hvad gør politiet for at holde øje med trusler?
For det er jo den del af det, som jeg så også er ansvarlig for.
Politiets Efterretningstjeneste er vores nationale sikkerhedsmyndighed, og som sikkerhedsmyndighed arbejder PET bl.a. med at identificere og modvirke trusler mod sikkerheden i det danske samfund.
Som led i varetagelsen af den opgave udarbejder PET løbende vurderinger af relevante sikkerhedsmæssige trusler, og det er i den forbindelse PET's opfattelse, at opførelsen af moskeer i Danmark ikke i sig selv giver anledning til en ændret trusselsvurdering omkring den nationale sikkerhed.
Der synes jeg måske man så skal slå fast, at det jo er rigtigt, at der kommer en ny moské – en moské, som så i øvrigt er blevet bakket op af Nørrebro Lokaludvalg – men tingene forandrer sig måske ikke, i forhold til at der jo i forvejen har været moskeer, de har bare været i kældre og i baggårde, og nu kommer der så en i en anden bygning.
Men politiets opgave med at identificere og imødegå trusler er uforandret, det en opgave, som man har levet op til hele tiden, og som man fortsat vil leve op til, uanset hvordan rammerne omkring en eventuel moskébygning er.