runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Det er jeg jo sådan set i udgangspunktet enig med ministeren i, men dog ikke længere end til at sige: Ja, det er rigtigt, når vi taler om den sådan konkrete dag til dag-indsats.
Der kan vi også se – jeg har i hvert fald studeret det lidt – at der, når man kigger på det fra kommune til kommune, er meget stor forskel på, hvordan sygefraværet ligger.
Nu har jeg så forstået, at jyderne generelt set er lidt mere friske end os andre herovre på den anden side af bæltet, og det kan selvfølgelig være en del af forklaringen.
Men det her skal jo ikke være nogen spøg, for det er sådan set alvorligt nok, både for de mennesker, der nu engang er mere syge, end de måske burde være, men også i forhold til det økonomiske, da der faktisk er temmelig mange penge i det her.
Og dermed er der, hvis man kan gøre noget, en mulighed for at løfte kvaliteten – nu kunne det så være ældreområdet, det her var et spørgsmål om – for de ældre mennesker, som efterspørger en service.
Eller man kunne selvfølgelig vælge at bruge midlerne på anden vis, altså hvis man kunne frigive de her midler.
Der er nogle eksempler på, at nogle kommuner netop lokalt har taget nogle initiativer, som man kan være med til at understøtte – jeg ved ikke, om det så skal være herfra, i KL-regi eller på anden vis – altså så de eksempler bliver spredt ud.
Vi kan måske også være med til at give nogle incitamenter – og det er det, der er mit næste spørgsmål – uden at vi skal komme med tropehjelm på her fra Christiansborg og fortælle dem, hvordan de skal gøre det ude i de lokale jungler.
Men vi kan måske alligevel understøtte det med nogle incitamenter for at bringe det her sygefravær ned.
Det er jo både en fordel for økonomien i kommunen, men det er det sådan set også i forhold til den landspolitiske økonomi.
Det er meget store midler, vi taler om.
Nu skal jeg ikke stå og opremse tal på flere hundrede millioner kroner, det er sådan set heller ikke det, der er meningen.
Men det er bare for at sige: Det er jo ikke småpenge, vi taler om, hvis vi kigger på det økonomiske.
Men nok så væsentligt er jo også de mennesker, som måske har et dårligt arbejdsklima eller andet.
Måske kan vi herfra være med til at hjælpe, f.eks. ved at lave et incitament til de kommuner, som gør en særlig indsats, altså ved at give en tilskyndelse til måske at lære lidt af nabokommunen, når man kan se, at der er meget, meget store forskelle fra kommune til kommune, med hensyn til hvordan de ligger i forhold til det her.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Jamen der er præcis mange forunderligheder, når man ser på sygefraværet – både de geografiske forskelle, men også det helt åbenlyse, som har været anledningen til spørgsmålet i dag, nemlig at privatansatte har et så markant mindre sygefravær i forhold til offentligt ansatte ud fra en generel betragtning.
Der er to pointer i den forbindelse.
Den ene er, at det er svagt for nedadgående.
Det går ikke rasende hurtigt, men sygefraværet falder dog i den kommunale sektor.
Den anden er, at der er indgået en aftale mellem KL og parterne på det kommunale område om hvert tredje år at lave en kortlægning af sygefraværet og om at have et konkret samarbejde om lige præcis trivsel og at nedbringe sygefraværet.
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Hvad mener ministeren kan være årsagen til et markant lavere sygefravær hos privatansat rengøringspersonale sammenlignet med kommunalt ansatte, jf. en analyse fra Dansk Industri, og er der initiativer, som ministeren vil tage, for at sygefraværet blandt de kommunalt ansatte bringes ned?
Jens Joel (S), 2013-11-14:
Altså, vi kommer ikke til at tvinge nogen til at bruge et system, som ikke er klart.
Men jeg synes også, det fremgår rimelig klart af bemærkningerne til det her forslag, hvad den politiske intention er, nemlig at der ikke er nogen, der af tekniske årsager eller mangel på formåen – et handicap eller andre ting – skal være afskåret fra at klage.
Og derfor er der jo givet den mulighed for, at nævnet kan dispensere fra den digitale klageadgang.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-14:
Derfor vil jeg godt lige foreløbig blive i det spor og spørge ordføreren: Hvem forestiller ordføreren sig skal opstille de her kriterier, der skal indgå i de særlige forhold?
Og hvad er det for nogle kriterier?
Man kunne jo også spørge: Hvordan afgøres det så, hvornår en borger hører ind under de her særlige forhold?
Jens Joel (S), 2013-11-14:
Der er jo sådan set lagt op til, at ingen skal afskæres fra at klage.
Der er også lagt op til, at det bliver nævnet, der vil være den drivende i den praksis.
Men det er også blevet sagt ganske klart, hvad man fra politisk hold ønsker med det her, nemlig at alle skal have mulighed for at klage.
Derfor har jeg selvfølgelig heller ikke nogen grund til at tro, at de fra nævnets side ikke vil gøre det, der er nødvendigt – om man så må sige – i forhold til at dispensere, hvis folk ikke har mulighed for at klage digitalt.
Jeg synes i virkeligheden også, at man prøver at fremmane et spøgelse, som måske ikke helt er her.
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det kan vi jo lige så godt få manet i jorden, og derfor er jeg også glad for spørgsmålene.
Men der er ingen tvivl om, at den politiske intention er, at der ikke er nogen, der skal være afskåret fra at klage, fordi det er digitalt, og at vi selvfølgelig derfor vil sikre nævnet mulighed for at dispensere, hvis der er nogle folk, der ikke har mulighed for at gøre det digitalt.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-14:
Jeg kan rolig sige, at når jeg går noget op i det her, er det jo, fordi jeg som formand for Udvalget for Landdistrikter og Øer har fornøjelsen af at komme rundt i landet.
Og vi besøger jo mindst tre gange om året yderområderne, og jeg skal da hilse og sige, at vi dér får at vide, hvordan de oplever de krav om et internet, der stilles til dem.
Og jeg har i øvrigt også fuld forståelse for det, hvis ordføreren ikke lige synes, at han her vil sige noget om, hvordan det skal være.
Men så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at vi i udvalget skal have fundet ud af, præcis hvem der fastsætter, hvilke kriterier der er, og også fastsætter, hvad borgerne skal gøre, hvis de ikke bliver omfattet af de særlige forhold.
Jeg tror, at man skal huske på – det tror jeg også at ordføreren vil gøre – at der er nogle, der bl.a. har en anden alder, og som måske knap har samme forhold til det her med computere og internettet.
Jens Joel (S), 2013-11-14:
For det første tror jeg, at man skal være lidt forsigtig med at antage, at det er alderen, der gør, at nogle er afskåret fra nogle af de her ting.
Jeg kender faktisk rigtig mange ældre medborgere, som er skarpere, end jeg selv er på det område.
Så det tror jeg ikke man kan sige er 1:1.
For det andet er det selvfølgelig rigtigt – det har ordføreren ret i – at når vi fra politisk hold har sagt helt klart, at alle skal have en mulighed for at klage, vil det også være toneangivende for Socialdemokraternes holdning i udvalgsarbejdet.
Derfor handler det her selvfølgelig om at sikre, at man får alle de folk, som kan det, over til at klage digitalt, men at der også bliver mulighed for at dispensere i de tilfælde, hvor folk ellers vil være afskåret fra at klage.
Helt overordnet vil jeg sige til det med at sikre, at det her ikke bliver trukket ned over hovedet på nogle folk, som ikke kan honorere det, selv om det ganske vist bliver trukket ned over hovedet på folk, altså, at det ikke afskærer nogen – det er i virkeligheden det, jeg hører hr. Jørn Dohrmann spørge til, altså hvordan vi undgår, at der er nogle, der bliver efterladt på perronen og ikke har mulighed for at klage – at der jo er flere forskellige håndtag, som forslaget tager fat i.
Der er mulighed for at dispensere, hvis der er nogle ting, som simpelt hen gør, at man ikke kan klage digitalt.
Det kan være et synshandicap eller andre ting, der gør, at man ikke kan komme med på den her løsning.
Så kan man dispensere fra det.
Men der er jo også en supportfunktion, hvor man kan få hjælp til at få indgivet sin klage, selv om man umiddelbart ville have nogle vanskeligheder ved det.
Så er jeg selvfølgelig også åben over for at diskutere, at man sætter det her system i gang, inden det bliver obligatorisk, og så snart den tekniske løsning er på plads, sådan at der er en periode af kortere varighed, hvor vi ligesom kan se, at det virker i praksis.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jens Joel, om det ikke var en idé, at man lavede en prøveperiode for at se, om systemet nu også virkede, som man troede det skulle virke.
Vi har vist haft nogle andre edb-systemer, som ikke lige virkede helt, som de skulle.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre lidt om, hvordan man egentlig har tænkt sig at hjælpe de svagtsynede eller give nogle muligheder, som ville gøre, at folk måske kunne få noget hjælp her, i stedet for kun at påtvinge dem en digital løsning.
Og det, jeg også tænker på, er det, som hr. Hans Christian Schmidt nævnte, nemlig dem, der ikke er på internettet i dag, altså hvor det ikke er rullet ud.
Hvordan sikrer man, at de ikke bliver koblet fra den mulighed for at klage?
Jens Joel (S), 2013-11-14:
Tak for det.
Det her er jo, som Venstres ordfører også sagde,
en del af en større pakke om at sikre, at al kommunikation mellem borgere og virksomheder og det offentlige fremover skal foregå digitalt.
Og som led i det her er der jo også udviklet den her selvbetjening, som med det forslag, vi diskuterer i dag, skal gøres obligatorisk, når man klager til Natur- og Miljøklagenævnet.
Grunden til, at det skal være obligatorisk, er jo ikke at stille hindringer i vejen for nogen, men at undgå, at vi spilder en masse penge og krudt og ressourcer på at have parallelle sagsgange, så nævnet skal håndtere flere forskellige strømme.
Vi mener faktisk også, at vi er i en situation, hvor man godt kan lave en digitaliseringsstrategi og gøre det obligatorisk at anvende det, fordi langt de fleste har adgang til internettet og langt de fleste også er brugere.
Det er selvfølgelig også med det her lovforslag sikret, at hvis der er en særlig grund til, at man ikke kan betjene sig digitalt – hvis man har et handicap eller på andre måder er forhindret i at indgive klagen digitalt – så skal der selvfølgelig være mulighed for at dispensere fra det.
Og sammen med muligheden for at dispensere skal der også være en supportfunktion, så vi sikrer, at alle får den nødvendige støtte og vejledning.
Jeg tror, at den digitale selvbetjening kan være et vigtigt skridt i forhold til digitaliseringsstrategien, som igen kan betyde hurtigere og nemmere arbejdsgange for både borgere og klagenævnet.
Og det anslås faktisk også, at vi kan reducere sagsbehandlingstiden ganske betydeligt.
Det er der jo gevinster i, fordi folk ikke skal vente så længe, men også i kroner og øre.
Derfor støtter Socialdemokratiet som udgangspunkt forslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-14:
Jo, men som jeg lige nævnte, er jeg stadig væk af den opfattelse, at det er nogle meget seriøse indvendinger, som hr. Jørn Dohrmann har
Jeg startede også min ordførertale med at sige, at nu skulle man jo huske, at det her tager sit udgangspunkt i den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi, der løber fra 2011 til 2015 og er, så vidt jeg nu lige husker det, fra august 2011; der mener jeg at den startede.
Og det vil sige, at vi i hvert fald i mit parti er en del af dem, der har stået bag at prøve at lave det her.
Den ene er, at det her er en god ting, under forudsætning af at det kan virke.
Og den anden er, at der altså er nogle ting, vi er nødt til at være opmærksomme på og sikre virker, inden vi endeligt kan sige ja til det.
Så jeg tror, at vi kommer til at mødes i den debat, der bliver i udvalget.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Jo, men hvorfor så stemme ja til noget, inden man egentlig har set, det virker?
Det kunne jeg godt tænke mig en begrundelse for.
Altså, vi har også set det her med de digitale postkasser, som der var rigtig mange der skulle have oprettet til den 1. november, og så var staten inde at tvangsåbne, jeg tror, det var 400.000 postkasser – man må ikke lige hænge mig op på tallet – fordi folk ikke gjorde det.
Giver det ikke Venstre en indikation om, at det måske godt kunne være, at man skulle tage at vente lidt, inden man begynder at sætte flere skibe i søen, altså indtil man har et system, der fungerer?
Og vil Venstre være indstillet på, at man måske godt kunne udskyde det her lidt?
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-14:
Jeg synes da bestemt, at hr. Jørn Dohrmann har en pointe; det synes jeg da.
Men jeg synes da, at hr. Jørn Dohrmann også skal bringe det op i udvalget.
Jeg synes, det er nogle relevante, fornuftige synspunkter, han kommer med.
For det kan jo godt være, at hvis man ikke kan finde ud af at få det her afgrænset, ville det være bedre, at man lavede en anden model.
Men jeg synes bare, at vi skal være åbne og så diskutere det i udvalget, og det vil vi også gøre.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Jeg vil jo godt spørge ordføreren, hvorfor man bare siger ja til noget, man ved ikke fungerer.
Altså, hr. Hans Christian Schmidt var selv inde på, at der er steder, man ikke har internettet til rådighed.
Men man kunne jo også spørge: Burde det ikke være sådan, at man faktisk prøvede noget først – ligesom man, når man køber en ny bil, måske lige tager en prøvetur for at se, om den virker, altså om den nu opfylder de ønsker, man egentlig har?
Kunne Venstre ikke se, at det kunne være en fordel, at man først havde systemet, inden man egentlig tvang folk ind i det her digitaliseringssystem, som jo også først er pr. 2015?
Hvorfor skal det hele gå så stærkt?
Jo, men det er jo lidt at sælge elastik i metermål, når man skriver i forslaget her: hvis der er særlige forhold hos klageren, der gør sig gældende.
Så vil jeg godt have en forklaring på, hvad særlige forhold er.
Hvem skal vurdere det?
Hvordan får borgeren derude en retssikkerhedsmæssig vetoret, eller hvad man kan kalde det?
Hvor kan man få prøvet sin sag, hvis man bliver tvunget til at skulle bruge det her system?
Og hvorfor kan man ikke vente til 2015?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Angående det første med den 1. maj 2014-deadlinen: Hvis der er nogen problemer med systemet, som er i gang med at blive testet lige nu, så har ministeren kompetence til at udsætte det, for selvfølgelig skal det fungere fuldstændig optimalt.
Jeg synes også, at DF's ordfører skal gøre brug af sin indflydelse over for miljøministeren til at sige, at selvfølgelig skal ministeren bruge sin kompetence til at udsætte det.
Med hensyn til det andet om de her undtagelser og særlige behov: Det var jeg faktisk inde på
Det står fuldstændig klokkeklart i Århuskonventionen.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Der er jo ikke lang tid til, og man skriver jo også, at systemet ikke er klart nu.
Så det står meget klart, at man alligevel går efter den her dato.
Det, jeg egentlig gerne vil have at ordføreren forholder sig lidt til, er de svage grupper.
Hvem er det, der kan få den her undtagelse?
Det var ordføreren ikke lige inde på.
Så lad mig spørge: Hvad med en prøveperiode?
Altså, kunne man ikke køre i de to spor, som jeg også talte om, inden man ligesom slipper det her monstrum løs på alle?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Det var mange spørgsmål i et.
Hr. Jørn Dohrmann må lige hjælpe mig, hvis jeg ikke kommer igennem dem alle sammen.
Det er helt klart.
For det andet vil jeg sige, i forhold til hvem der har særlige behov, at det ikke er fastlagt endnu.
Der skal være nogle kriterier selvfølgelig, men de skal jo være meget brede, for på det her område er det Århuskonventionen, som sikrer det enkelte individs retssikkerhed, når det handler om klageadgang.
Jeg ved ikke, om der var flere end de to spørgsmål.
Så må hr. Jørn Dohrmann lige hjælpe mig på vej.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Jeg vil gerne spørge SF, hvorfor det skal gå så hurtigt.
Altså, hvorfor skal man implementere et system, som ikke er færdigudviklet, og som først, som man selv skriver, kommer senere?
Og der vil jeg også bare spørge: Hvem skal afgøre det her med, hvem der har de særlige behov?
Og får borgerne mulighed for at klage, altså hvis det er, de ikke føler, de bliver, hvad skal man sige, taget alvorligt?
Det er da også ret væsentligt.
Så vil jeg også gerne spørge, om SF ikke anerkender, at det med den digitale postkasse nok ikke lige var den største succes, staten har oplevet, når der er ca. 400.000, der ikke har oprettet den her digitale postkasse.
Så hvorfor kunne man ikke køre i to spor, så dem, der ligesom kan gå i gang med det her, bare kan gå i gang, og så dem, der har et særligt behov, kan starte lidt senere?
Hvorfor skal det tvinges igennem her?
Er det for at koble nogle af de her klagere fra og dermed spare de penge, fordi man ikke vil have de her klagere, eller hvad?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Jeg er her for SF's ordfører, som også er retsordfører.
Der sker jo også lidt på det område i de her dage.
Men som tidligere miljøordfører føler jeg mig fuldstændig tryg ved at tage spørgsmål fra salen, så medlemmerne skal selvfølgelig bare spørge.
Vi lever i en digitaliseret tid, hvor flere og flere af os enten har en computer derhjemme eller adgang til en computer.
Der er mange fordele ved at digitalisere klageproceduren.
En af disse er, at det bliver nemmere at indgive en klage, fordi klagenævnet har udviklet et brugervenligt selvbetjeningsssystem.
Det vil lette kommunikationen mellem borgeren, der indgiver en klage, og klagenævnet, hvilket betyder, at vi får et langt mere effektivt klagenævn.
Og det vil reducere sagsbehandlingstiden med i gennemsnit 2 uger.
En yderligere fordel ved den digitale klageprocedure er, at kommunerne får reduceret omkostningerne ved klager på 1,2-1,4 mio. kr. årligt, når papirgangen forsvinder.
Derfor vil Natur- og Miljøklagenævnet oprette en supportfunktion, hvor både klageren og myndigheden vil kunne få vejledning ved forståelsesmæssige problemer med at håndtere den digitale selvbetjening.
I SF er vi også meget opmærksomme på, at der er mennesker, der af forskellige årsager ikke har mulighed for at indgive en elektronisk klage, og derfor fremgår det også af lovforslaget, at nævnet kan dispensere fra kravet om at anvende digital selvbetjening.
Den digitale selvbetjening vil derfor ikke være en hindring for at indgive klage, selv om man ikke betjener en computer.
SF støtter lovforslaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Det har man gjort ved andre lejligheder.
Det er ikke den løsning, man har valgt her, og siden man har fremskyndet processen, har jeg egentlig tillid til, at man har styr på, at det godt kan lade sig gøre.
Jeg synes, det er vigtigt, at det bliver skrevet ind i lovgivningen, at man selvfølgelig er villig til at imødekomme borgere, som ikke kan eller ikke har de forudsætninger eller de muligheder, der skal til for at ansøge digitalt.
Men jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at vi i vores samfund tager de effektiviseringsgevinster, der er, og det er en gevinst, at borgere i højere grad bruger digitale løsninger.
Det fungerer jo til de flestes tilfredshed på langt de fleste områder, og det tror jeg også det vil komme til at gøre her.
Lad mig bare sige, at ventede man 1 år eller et halvt år, ville det sikkert også være hastværk eller forkert i hr. Jørn Dohrmanns optik, fordi han ikke bryder sig så meget om løsningen.
Jeg tror på, at det er den rigtige løsning for langt de fleste borgere, og jeg tror på, at vi som samfund kan håndtere at hjælpe de borgere, for hvem det ikke er en ideel løsning.
Man håber selvfølgelig ikke bare på det bedste.
Men der må jo ligge en vurdering om, at man selvfølgelig er klar til det.
Ellers fremskynder man ikke en proces som den her.
Men det er jo i dag sådan, at de fleste af de her ting, som kræver en digital ansøgning, kan man også få hjælp til, hvis man i forvejen har svært ved at ansøge på grund af manglende udstyr eller manglende evner til at bruge it, og derfor kan man selvfølgelig også får hjælp til det her.
Jeg hørte før, at alder blev italesat som et dilemma, så selvfølgelig er der også her mulighed for at tilgodese særlige hensyn.
Selvfølgelig er der borgere, som vil falde af i svinget, hvis ikke man tager de her særlige hensyn, så de skal selvfølgelig være der.
Men jeg synes, at vi skal holde fast i, at det samlet set er et gode, at man laver en lovgivning, hvori man inkorporerer digitalisering, sådan at det bliver nemmere for langt størstedelen af borgerne at ansøge.
Nu handler det om Natur- og Miljøklagenævnet i dag, men der er jo masser af andre ting, hvor digitale løsninger har været et stort gode for mange borgere.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Det er netop i forhold til det med det særlige hensyn, jeg vil spørge: Hvordan betegner De Radikale grunden til særlige hensyn?
Hvad er det, der kunne være en gyldig grund til, at man er fritaget fra at bruge internettet her?
Jeg kunne høre, at De Radikale jo gerne vil have det over internettet så hurtigt som muligt og over det hele, men jeg kan også se, at aftalen siger, at det egentlig først skulle være i 2015.
Håber man bare på det bedste eller hvad?
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Men det er jo også netop derfor, at man indsætter de her bestemmelser om, at særlige hensyn selvfølgelig skal kunne opfyldes.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-14:
Tak for det.
Jeg har selvfølgelig stor respekt for, at ordføreren ikke er den sædvanlige miljøordfører, og derfor er det heller ikke noget teknisk spørgsmål, som jeg vil bevæge mig ind i at stille ordføreren.
Det eneste, jeg vil spørge ordføreren om, er sådan helt overordnet: Er ordføreren ikke enig i, at vi skal sikre os også med det her lovforslag som med så meget andet, der vedrører digitalisering, at der skal være internetadgang, og man skal sikre sig, at brugerne ikke oplever, at det her bliver en hæmsko for dem, når de f.eks. som i det her tilfælde vil klage?
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af vores sædvanlige ordfører, fru Lone Loklindt, som ikke kan være her i dag, beklage, at det er mig og ikke hende selv, der holder talen for Det Radikale Venstre.
Det er sådan set meget værdifuldt, og nu bliver det så obligatorisk at indgive de her klager via digital selvbetjening, og det ligger sådan set helt i tråd med regeringens digitaliseringsstrategi i øvrigt.
Den her digitale klageadgang giver nye muligheder for sagsbehandlingen, og nævnet forventer således også, at det vil reducere sagsbehandlingstiden med op til 2 uger, og der vil også være en mindre økonomisk besparelse.
Selv om loven taler om såkaldt obligatorisk digital betjening, er der som på alle andre områder i øvrigt undtagelser, hvis der er særlige grunde til det.
Således er loven for Radikale Venstre samlet set et stort fremskridt, og det er også det fremherskende synspunkt i de modtagede høringssvar.
Således kan Radikale Venstre støtte forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Mads Rørvig (V), 2013-11-14:
Det var bare en opfordring, for, som jeg sagde i mit eget ordførerindlæg, er det jo, kan vi sige, det her punkt, der skiller sig ud i lovforslaget.
Og jeg vil da bare opfordre hr. Ole Birk Olesen til i forbindelse med udvalgsbehandlingen at bede skatteministeren om at få forslaget delt – det er jeg sikker på at skatteministeren gerne vil efterkomme.
Så kan vi dykke ned i det og se, om vi kan finde en bedre løsning på problemstillingen end den, der er skitseret her i lovforslaget, og så kan hr. Ole Birk Olesen stemme for alle de andre fornuftige ting, der ligger i det lovforslag, vi behandler i dag.