runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2014-01-16:
Vi behandler nu L 99 om elevråd i frie grundskoler, og lige om lidt behandler vi L 100 om oprettelse af vuggestuer i de frie grundskoler.
Som jeg ser det, handler det ene, L 99, om utidig indblanding, dog i mindre skala, mens det andet handler om at åbne en dør til nogle nye muligheder.
Derfor er det sådan, at Liberal Alliance siger nej til L 99 om elevråd i de frie grundskoler.
Kvaliteten ved de frie grundskoler er netop, at det styrer de selv.
Det her forslag er et lille forslag, men det er også et forslag, som er et eksempel på en sygdom i systemet.
Der er en styringsmani, som jeg oplever hver eneste dag, når jeg går rundt herinde på Christiansborg, og særlig når vi sidder i forhandlinger.
Lige så snart der er noget, som er godt et eller andet sted, eller som man kan argumentere for, er det straks noget, alle skal have.
Jeg mener, at det er udtryk for en Christiansborgarrogance, som både breder sig hos embedsmænd og politikere.
Det handler om, at de siger, at hvis de har set lyset i lige præcis det her, så skal alle jo have det.
Man anerkender ikke, at der ude i landet er virkelig dygtige mennesker, som tilrettelægger skolelivet og livet i det hele taget på en måde, som vi slet ikke kan forestille os, og som er langt bedre og mere genial end det, som vi kunne have udtænkt herinde.
Derfor er historien om de frie grundskoler jo også, at de er så velfungerende og faktisk får bedre resultater stort set inden for alt, vi kan komme i tanker om at måle på.
Forklaringen på det er netop friheden.
Man har friheden til selv at sætte sig ned og finde ud af, hvordan man vil gøre det her, uden at der kommer utidig indblanding fra kommuners og Christiansborgs side.
Vi er nemlig ikke de klogeste herinde, selv om vi nogle gange bilder os selv og hinanden det ind.
Derfor glæder det mig rigtig meget, at både Venstre og Dansk Folkeparti siger nej til det her forslag, og jeg oplever også, at de selvfølgelig anerkender, at elever kan få indflydelse, men at det altså ikke er en del af vores butik herindefra at have en holdning til, hvordan man tilrettelægger det ude på de enkelte frie grundskoler.
Et flertal i Folketinget har lige vedtaget en folkeskolereform, som lægger en jernnæve ned over folkeskolerne.
Man indfører en helhedsskole, hvor man tager pædagogerne og fører dem over i folkeskolen.
Så kan de sidde derovre og undervise, selv om de ikke er uddannet til det, og de fine kompetencer, som pædagogerne har i at varetage børnenes fritid, skal så på en eller enden måde bruges i et forsøg på at undervise, som om pædagogerne var lærere.
Og lærerne skal så forsøge at lede pædagogerne.
Det er alt sammen uden forskningsmæssig evidens for, at det vil gøre børnene dygtigere.
Så der er meget styring herindefra.
Det her er en lille sag, men herfra vil jeg bare udtrykke glæde over, at både Venstre og Dansk Folkeparti siger nej til utidig indblanding.
Det gør vi også i Liberal Alliance.
Lene Espersen (KF), 2014-01-16:
Det Konservative Folkeparti vil så, man kan sige bryde den tendens, der i hvert fald har været blandt de borgerlige partier til at sige nej til lovforslaget, for vi vil sige ja.
Det Konservative Folkeparti synes faktisk, det er et godt lovforslag.
Vi har især hæftet os ved, at Dansk Friskoleforening i deres høringssvar har bakket op om den løsning, der er.
Og noget af det, jeg faktisk synes er meget væsentligt, når vi diskuterer lovforslaget her, er jo netop at diskutere, hvordan vi sikrer, at eleverne i deres opdragelse på flere forskellige måder lærer at indgå i et samfund, der hviler på demokratiske værdier.
En af måderne at gøre det på er ved at fortælle, at der er mange demokratiske processer, der har betydning for samfundets demokratiske grundværdi, og som man kan indgå i.
Mange er en del af det frivillige foreningsliv og meget andet, men noget andet er altså det repræsentative demokrati, det er også en måde at lære noget om demokratiske værdier på.
Og vi har noteret os, at ministeren har været imødekommende i forhold til det, jeg i hvert fald kan se har været bekymringen for de danske friskoler, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt det skal være et elevråd, der skal nedsættes.
For jeg vil sige, at jeg godt kunne forstå bekymringen, hvis det var sådan, at man skulle vælge en model og presse ned over hovedet på de frie skoler.
Men forslaget her er jo altså at ligestille eleverne på de frie skoler, og altså give frihed til eleverne, med de elever, der går i folkeskolen, således at de får mulighed for at få de praktiske erfaringer, der er med demokratiske processer i det repræsentative demokrati.
Det kan f.eks. være et plenummøde en gang om året, det kan også være en talsmandsordning, og i og med der er den fleksibilitet, synes vi faktisk, at lovforslaget holder sig inden for den rigtige balance af både at vægte hensynet til de frie skolers frihed meget højt, men også vægte hensynet til elevernes frihed til at få lov til at afprøve det repræsentative demokrati.
Jeg vil sige, at Det Konservative Folkeparti vil stemme ja til det her lovforslag ved tredjebehandlingen, hvis ikke det undervejs lige pludselig viser sig, at der er nogen, der skifter mening.
Men hvis vi læser høringssvarene fra de skoler, vi har talt om, kan vi se, at de altså er positive over for lovforslaget, og derfor synes vi faktisk, det er et fint lille lovforslag, som vi bakker op om.
Merete Riisager (LA), 2014-01-16:
Det undrer mig sådan set ikke, at ministeren ikke forstår, hvad vi mener i Liberal Alliance, når vi siger, at ministeren og andre Socialdemokrater lider af styringsmani.
Det er klart, at det jo ville ændre på hele ministerens politik, hvis hun faktisk forstod det.
Men ministeren siger her, at der er tale om et lille, fint lovforslag, men som er så meget mere alvorligt, fordi det handler om de frie grundskoler.
Det er jo det, som jeg mener ministeren mangler at anerkende, nemlig at de frie grundskoler ikke er ministerens, det er civilsamfundets, det er forældrenes.
Det er ikke ministerens skole, det er ikke en, hun kan skalte og valte med, det er ikke en, hun skal blande sig i.
Ministeren har lige været i stand til at argumentere for, at det ville være en fin, fin mulighed, hvis man beslaglagde børnenes fritid og lagde den ind midt i skoledagen, på trods af at hun ikke kan dokumentere, at det ville gøre børnene dygtigere.
Så der taler vi jo fra hver sin planet.
Men vil ministeren i det mindste ikke anerkende, at der er en forskel, således at de frie grundskoler er et sted, hvor ministeren ikke har noget at gøre?
Christine Antorini (S), 2014-01-16:
Nu har der i mange, mange år været en lovgivning om de frie grundskoler, og det er selvfølgelig, fordi der skal være en fælles ramme for, hvordan de frie grundskolers virke kan udfolde sig, herunder at man også sikrer, at selv om der er forskellige måder, de kan udøve deres undervisning på, skal eleverne i sidste ende kunne det, der svarer til det, som folkeskoleeleverne kan fagligt, socialt osv.
Så der er god grund til, at der har været en friskolelov i mange, mange år og i øvrigt en friskolelov, som der har været et meget, meget bredt flertal for – jeg vil nærmest tro, at det kun er Liberal Alliance, der ikke synes, at der skal være en lovgivning, der sætter en ramme for, hvordan det er, friskolernes virke skal være.
Så har der lige været den lille hurdle, at der ikke stod noget om elevernes ret til elevråd.
Det er derfor, vi har valgt det, som er det fineste i dansk demokratisk tradition, nemlig at have et tæt samarbejde med de relevante organisationer, der repræsenterer de frie grundskoler, som anerkender processen og faktisk synes, at det her er en rigtig fin måde både til at sikre elevernes ret til at danne elevråd, men også til at kunne gøre det på en anderledes måde lige præcis i de frie skolers ånd.
Så jeg tror, at jeg vil tillade mig at konstatere, at det vist mest er Liberal Alliance, der har svært ved, at der bliver lavet en god demokratisk ramme.
Det er der ikke nogen af de pågældende skoleforeninger der synes.
Merete Riisager (LA), 2014-01-16:
I hvert fald hvis ministeren har hørt efter i nogle af de debatter, vi har haft, ville ministeren være klar over, at Liberal Alliance støtter det, at man i de frie grundskoler skal leve op til det samme faglige niveau, som man skal i folkeskolen.
Det er slet ikke noget problem, fordi det, at man har en frihed til at drive skole, betyder, at man faktisk får et højere fagligt niveau.
Så den del går helt fint.
Det, jeg er meget imod ved det her forslag, er, at man går ind og blander sig i processen, og det er så klassisk Socialdemokratiet, som noget kan være.
Christine Antorini (S), 2014-01-16:
Jeg er både glad for og stolt over, at vi med det her lovforslag giver elever, der går i en fri grundskole, retten til, at de også kan danne elevråd.
Det vil jeg meget gerne stå på mål for her.
Jeg ved, at det er noget, eleverne har efterspurgt rigtig længe, og det er noget, som alle de frie skolers foreninger bakker op om.
Det her er ikke bare et smukt kompromis, det er måden at finde en løsning, som alle synes er rigtig, rigtig god og understøtter princippet om elevdemokrati.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-16:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige lidt på vegne af Det Radikale Venstre og på vegne af den radikale ordfører, hr. Jeppe Mikkelsen.
Vi bakker varmt op om elevdemokratiet i den danske grundskole.
Det er godt for den demokratiske kultur, det er godt for skolerne, det er godt for børnene, for de unge selv.
Derfor kan vi også støtte, at elever på de frie grundskoler nu får en lovfæstet ret til at dyrke elevdemokratiet.
Elevdemokratiet er allerede meget stærkt i det frie skolemiljø, så det bliver næppe svært for skolerne at leve op til den her bestemmelse, men hvordan de gør det, og præcis hvorledes det bliver skruet sammen, er i en rigtig god friskoletradition holdt i rigtig brede rammer.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-16:
Jeg tror egentlig gerne, jeg vil prøve at tage hul på det spørgsmål, som jeg måske også vil stille mellem første- og andenbehandlingen: Kan ministeren sige noget om, hvor mange af de her frie grundskoler der i dag egentlig ikke opfylder lovforslaget, L 99?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-16:
Det er et lidt interessant forslag, fordi det kommer fra Danske Skoleelever, som jo ønsker, at der gælder samme regler som i folkeskolen.
Og som det fremgår af høringssvarene, støtter de forskellige privat- og friskoleforeninger lovforslaget, men de er jo trods alt friskoler, og friskoler skal have friheden til at tilrettelægge deres dagligdag, som de vil.
Eleverne har jo mulighed for at oprette elevråd, hvis skolen giver lov.
Sådan er det jo med en friskole.
Man har jo valgt at blive friskole netop for at være fri.
Og der skal de jo så også have friheden til at sige nej, hvis de ikke mener, at der skal oprettes elevråd.
De fleste steder siger man jo ja.
Så derfor er vi i Dansk Folkeparti ikke så begejstrede som Danske Skoleelever og de forskellige privat- og friskoleforeninger.
Vi synes faktisk, at vi skal sige nej til det her lovforslag.
Egentlig burde regeringen nok tage det af bordet og så tage en snak med friskoleforeningerne igen.
Det er måske ikke sikkert, at de er så begejstrede, som det fremgår af høringssvarene.
Så et ja til friskolefriheden og et nej til lovforslaget fra Dansk Folkeparti.
Anni Matthiesen (V), 2014-01-16:
Tak for det, hr. formand.
Frie skoler hviler jo bl.a. på frihedsværdier, frihed til at skabe skoler, tit jo i tæt, tæt samarbejde både med forældrene og eleverne, en frihed, som vi i Venstre mener, at vi så vidt muligt skal bevare på alle fronter, en frihed, som jo er helt unik på rigtig mange områder, og som vi skal passe på ikke at komme til at ødelægge ved at blande os måske unødigt fra Christiansborgs side.
Derfor vil Venstre også holde fast i, at vi heller ikke skal blande os i, hvordan de frie skoler involverer deres elever i den demokratiske læring.
Som jeg kender dem, og jeg har besøgt rigtig mange frie skoler, gør man alt for at involvere også eleverne og forældrene i demokratiske beslutninger.
Det er med at tage et demokratisk medansvar, og jeg forstår egentlig, at skolerne også i hverdagen rigtig, rigtig mange steder involverer deres elever i beslutningerne.
I Venstre ønsker vi at give de frie skoler frie rammer, og derfor vil vi også stemme nej til dette lovforslag.
Afslutningsvis vil jeg også godt understrege, at vi selvfølgelig har forståelse for, at de frie skolers og de private skolers foreninger måske lidt nødtvungent også har været med til positivt at arbejde for det her lovforslag.
Men som sagt vil vi gerne holde frihedens fane højt i det her lovforslag, og jeg vil også under selve lovbehandlingen tillade mig at stille nogle spørgsmål af mere opklarende art i forhold til: Ved man noget om, hvordan det egentlig fungerer allerede på de frie skoler, hvis man sammenligner med folkeskolerne?
Det er i hvert fald nogle af de ting, som jeg under behandlingen mellem første og anden behandling vil spørge nærmere ind til hos ministeren. Men som sagt, Venstre stemmer nej til dette lovforslag.
Liselott Blixt (DF), 2014-01-16:
Først og fremmest ønsker Dansk Folkeparti forslaget sendt tilbage i udvalget, indtil ministeren har sikret, at man kan rejse i rigsfællesskabet uden selv at blive pålagt en regning for hjemtransport ved sygdom.
Som lovforslaget ligger nu, har man altså bedre vilkår ved at rejse i Norden end ved at rejse i vores rigsfællesskab, altså Færøerne og Grønland.
Det mener vi er udtryk for lovsjusk.
Vi har en lov, der blev hastet så meget igennem, at man ikke har sikret, at danskere, der er på studietur eller på rejse til Færøerne eller Grønland, ikke bliver pålagt at betale, når de skal hjem.
I det hele taget ser vi det her forslag som noget, der bliver presset igennem.
Vi fik det forelagt en dag, før vi gik på juleferie.
Spørgsmål skulle stilles, inden vi kom tilbage igen, og vi havde forslaget oppe til betænkningsafgivelse den første dag efter juleferien.
For os at se
er det sjusk at lave en lov på en måde, så man faktisk ikke engang ved, hvad der sker, når danskerne rejser ud.
I svar på spørgsmål 1 svarer ministeren netop, at i medfør af den her lov vil personer med bopæl i Danmark, der rejser til Færøerne eller Grønland enten på ferie eller studierejse, ikke længere have offentlig dækning for hjemtransport ved sygdom.
Samtidig ser vi i nogle af de svar, vi har fået, som er en del, men det har været vigtigt at få de svar, at der er en del problemer med forslaget.
I realiteten indskrænker man borgernes mulighed for fri bevægelighed, når de tager på ferie.
Det gælder åbenbart ikke, når det drejer sig om arbejdskraft, men når det drejer sig om almindelig menneskelig kontakt, eller når man rejser på ferie, hvor man skal ud at slappe af, så skal man lige pludselig pålægges en masse foranstaltninger, som der ikke rigtig er nogen, der helt ved, hvad man skal med.
I nogle af svarene på spørgsmålene skriver ministeren, at hvis man skal have refusion, er det kun er relevant, hvis man har brugerbetaling i de pågældende lande.
Men samtidig ved vi, at der kører sager ved Europa-Kommissionen, fordi man i Spanien ikke tager det blå sundhedskort alvorligt.
Man sender folk videre til privathospitaler og lader regningen være hos den enkelte.
Vi ved, at der er problemer også i Portugal og Grækenland.
Så vel vidende, at der er lande, der ikke accepterer det blå sundhedskort, er det det, man pålægger danskerne at bruge fra 1. august i år.
Dansk Folkeparti kan ikke stemme for det her forslag, da vi mener, at vi skal have en reel chance for at rette op på nogle af de fejl, som bliver begået ved at haste det igennem.
Derfor mener vi, at det skal tilbage til udvalget.
Finn Thranum (V), 2014-01-16:
Tak for det.
Af denne rapport fremgår det, at den såkaldte vaccinationsdækning i Danmark ligger på under 90 pct., og den anbefales at være på mindst 95 pct.
Det er et dækningsniveau, der kun er tilsvarende lavt i to andre af de 29 lande i undersøgelsen.
En anden undersøgelse foretaget af Statens Serum Institut viser, at forældrenes forglemmelse er en af de hyppigste årsager til manglende vaccination.
Kun en lille andel af de adspurgte forældre i undersøgelsen sagde, at de bevidst har fravalgt vaccinationerne.
Forglemmelse tegner sig altså som den primære årsag til danske børns lave vaccinationsdækning.
Forslaget er oprindelig en del af satspuljeaftalen, som blev indgået lige efter regeringsskiftet, og stammer dermed fra den foregående regering.
Derfor støtter Venstre dette forslag, der med en landsdækkende påmindelsesordning netop tilsigter at forbedre tilslutningen til det danske børnevaccinationsprogram.
Med dette forslag etableres en påmindelsesordning, der på baggrund af oplysninger fra Det Danske Vaccinationsregister sikrer, at et barns forældre modtager påmindelser om manglende vaccinationer på udvalgte tidspunkter i barnets liv.
Lovforslaget giver også mulighed for at lade påmindelsesordningen omfatte andre supplerende vaccinationer, der tilbydes ved individuelle behov.
For Venstre er det afgørende, at beskyttelsen af borgernes personfølsomme oplysninger ikke lempes med lovforslaget.
Endvidere fremgår det, at medarbejdere, der vil forestå behandlingen af disse personfølsomme oplysninger, er underlagt tavshedspligt efter straffelovens § 152.
Anne Sina (S), 2014-01-16:
I Danmark bliver langt de fleste børn vaccineret, og det er selvfølgelig godt.
Vaccinerne i det danske børnevaccinationsprogram forebygger udbruddet af smitsomme sygdomme, og det er til gavn for folkesundheden og sikrer, at det enkelte barn ikke får en alvorlig sygdom.
Vaccinationsprogrammerne har betydet, at mange alvorlige børnesygdomme stort set ikke eksisterer i Danmark i dag.
Men selv om mange børn bliver vaccineret, ligger Danmark stadig lavt i forhold til de andre europæiske lande, som vi normalt sammenligner os med.
Og det er et problem.
Det har bl.a. betydet, at der været flere tilfælde af udbrud af mæslinger i Danmark i de seneste år.
Sådan skal det jo ikke være.
Mæslinger er noget, vores forældre har haft – det er ikke noget, vores børn skal have.
Derfor er det her lovforslag et godt tiltag.
Formålet med lovforslaget er at forbedre tilslutningen til det danske børnevaccinationsprogram, så flere bliver vaccineret.
Med lovforslaget får Statens Serum Institut mulighed for på baggrund af oplysninger i Det Danske Vaccinationsregister at sende påmindelser til forældre til børn, der mangler at modtage en eller flere af de vaccinationer, der indgår i vaccinationsprogrammet.
Lovforslaget skal desuden sikre, at børn, der har en særlig risiko for at blive påført en smitsom sygdom, tilbydes supplerende vaccinationer ud fra individuelle behov.
Det er selvfølgelig vigtigt at slå fast, at det stadig skal være helt frivilligt, om man vil lade sit barn vaccinere, men et eventuelt fravalg skal ske på et oplyst grundlag.
Når en spørgeskemaundersøgelse, som Statens Serum Institut har foretaget, viser, at en af de hyppigste årsager til, at forældre ikke får vaccineret deres børn, er, at de simpelt hen har glemt det, er det her lovforslag en god idé.
Der er også betydelige forskelle i Danmark.
Tilslutningen til MFR-vaccinen ligger på 84 pct. i Allerød og kun på 71 pct. i Ishøj.
For os er det vigtigt, at så mange børn som muligt bliver vaccineret, og det er vigtigt, at alle børn, uanset hvor de vokser op, får et reelt tilbud om vaccinationerne.
Derfor er det vigtigt, at forældrene får så mange oplysninger som muligt.
En påmindelse om vaccinationerne kan gøre en forskel og sikre, at de vigtige vaccinationer ikke bliver glemt i børnefamiliernes travle hverdag.
Derfor støtter vi det fremlagte forslag.
Så skal jeg hilse at sige, at Det Radikale Venstres ordfører desværre ikke kunne være her i dag, men hun har bedt mig om at sige, at Det Radikale Venstre også kan tilslutte sig lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2014-01-16:
Jeg kan huske, at jeg, da jeg skulle have mit første barn vaccineret, faktisk var imod vaccinationer, fordi jeg mente, at de sygdomme, som man nu skulle have, skulle man have.
Hun havde arbejdet på en børneafdeling.
Hun fortalte mig om, hvor mange der på det tidspunkt var døde eller havde fået alvorlige sygdomme ved at få nogle af de sygdomme, som vi betegner som lettere børnesygdomme, eller hvordan det var at være gravid og få en børnesygdom, som man ikke havde haft, og hvordan det så skadede barnet.
Jeg fik ligesom remset lidt op, hvad der var af fordele og ulemper.
Og det er det, jeg synes er utrolig vigtigt i en sag som denne, når vi taler om vaccinationer, altså at vi ved, hvad det er, vi går ind til.
Jeg valgte vaccinationerne til mine børn, og det håber jeg også de fleste andre gør, og det er også derfor, vi støtter forslaget.
Men jeg vil også sige, at en af de vigtigste ting for Dansk Folkeparti har været det med, at man også kan frasige sig påmindelserne, fordi man er af den overbevisning, at man ikke vil have vaccinationen.
Der er forskellige mennesker, der har en allergisk sygdom, der gør, at de måske har større risiko for at blive syg af en vaccine, på grund af de tilsætningsstoffer, der bliver tilsat vaccinen.
Vi kan se det nu her med den sidst tilkomne vaccine, HPV-vaccinen.
Der ved vi at der er en del kvinder, som har problemer, og derfor er det også vigtigt, at vi tager det alvorligt, når der kommer noget, som man antager er vaccinationsskader.
Derfor er det også vigtigt at sige, at det er frivilligt at få en vaccination, men det er også vigtigt at få de informationer, så man kan tage det på et fagligt grundlag.
Så derfor siger vi ja til, at man påminder forældrene, men at man også sikrer, at det er frivilligt, altså at de kan sige fra, når det kommer dertil.
Stine Brix (EL), 2014-01-16:
Dansk Folkepartis ordfører fortalte, at hun kunne huske, da hendes børn skulle have deres første vaccinationer.
Jeg kan huske, da jeg fik min 12-årsvaccination, det var den 3. december 1994, og jeg fejrede 19-årsjubilæum på min Facebook her den 3. december sidste år.
For det, at vi som samfund tilbyder vaccinationer til alle vores borgere, er jo virkelig et godt eksempel på, hvad vi kan med et stærkt velfærdssamfund, hvor vi tilbyder, at man kan få en beskyttelse mod nogle af de sygdomme, som man for år tilbage, i vores bedsteforældres generation, døde af.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, der ligger her, som sikrer, at alle børn reelt får et tilbud.
Som flere af ordførerne før mig har været inde på, er en af de hyppigste årsager til, at børn ikke får deres vaccinationer, alene den, at forældrene glemmer det.
Og det er jo en skam, hvis det ikke er andet end det, som er årsagen.
Socialdemokraternes ordfører fremhævede også, at der jo er en social ulighed i forhold til, hvem der glemmer at få deres børn vaccineret.
Og derfor handler det her forslag sådan set også om at sikre, at alle børn, også nogle af dem, som vokser op med nogle forældre, som af den ene eller den anden grund er mere glemsomme end andre, også får de vaccinationer.
Jeg hæfter mig også ved, at man i det her forslag lægger op til, at det selvfølgelig fortsat er frivilligt, om man vil få sine børn vaccineret, og ministeriet svarer også rigtig fint, at det vil fremgå af de her påmindelser, at det netop er et tilbud; at man kan fravælge den her type af påmindelser, hvis man ikke ønsker det, og man har truffet et bevidst valg om ikke at lade sine børn vaccinere. Så vi synes, det er et rigtig godt forslag, og vi stemmer for, den dag vi får lejlighed til det, her i salen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-16:
Det er jo et fint lille forslag, som gerne skulle sikre, at der er nogle flere børn, som bliver vaccineret, og dermed nogle færre, der bliver syge, og det er det jo svært at være imod.
Jeg kan alligevel ikke lade være med at knytte en enkelt kommentar til det, Enhedslistens ordfører sagde, altså det med, at det her jo er noget af det, man kan se, med en stærk velfærdsstat, og hvad ved jeg.
Det her forslag koster 1 mio. kr. – 1 mio. kr.; det er rart at se, hvor glade folk kan blive for udgifter, der er så små.
Vi har en gylden fremtid for os!